[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 16.12.2008

COM(2008) 886 final

COMUNICARE A COMISIEI

Plan de acţiune pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în Europa

COMUNICARE A COMISIEI

Plan de acţiune pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în Europa

1. INTRODUCERE

Agenda Lisabona reînnoită pentru creştere şi locuri de muncă[1] are ca obiectiv realizarea unei creşteri puternice şi de durată, precum şi crearea de noi locuri de muncă de o mai bună calitate. Pe lângă aceasta, în revizuirea intermediară a Cărţii albe din 2001[2] se subliniază rolul esenţial al inovării în contextul asigurării mobilităţii în Europa într-un mod sustenabil, eficient şi competitiv.

În acest context, Europa se confruntă cu provocări majore, cărora trebuie să le răspundă eficient pentru ca sistemul său de transporturi să îşi poată îndeplini pe deplin misiunea de a satisface nevoia de mobilitate a economiei şi societăţii europene.

- Se estimează că blocajele din traficul rutier afectează 10% din reţeaua rutieră şi generează anual costuri de 0,9-1,5 % din PIB-ul UE.[3]

- Transportul rutier generează 72% din totalul emisiilor de CO2 produse în urma activităţilor de transport, ceea ce reprezintă o creştere de 32% (1990-2005).[4]

- Cu toate că accidentele rutiere mortale au înregistrat o scădere (cu 24% faţă de anul 2000 în UE 27), numărul acestora (42 953 de decese în 2006) este încă cu 6 000 peste nivelul propus, care viza o reducere cu 50% a accidentelor mortale în perioada 2001-2010.[5]

Aceste provocări devin iminente având în vedere nivelul estimat de creştere a transportului de marfă (50%) şi de pasageri (35%) în perioada 2000-2020[6].

Principalele obiective strategice care se impun în această situaţie vizează călătorii şi transporturi

- mai ecologice,

- mai eficiente, inclusiv din punct de vedere energetic[7],

- mai sigure.

Este aşadar evident că abordările convenţionale de tipul dezvoltării de noi infrastructuri nu pot avea rezultatele dorite în intervalul de timp impus de amploarea provocărilor existente. Se impun în mod clar soluţii inovatoare, dacă se doreşte realizarea de progrese rapide, pe măsura urgenţei problemelor cu care se confruntă sectorul transporturilor. Este imperios necesar ca sistemele de transport inteligente să îşi joace rolul şi să permită obţinerea de rezultate tangibile.

2. SISTEMELE DE TRANSPORT INTELIGENTE

„Sistemele de transport inteligente” presupun aplicarea tehnologiilor informaţiei şi comunicaţiilor (TIC) în domeniul transporturilor. Astfel de aplicaţii sunt dezvoltate pentru diverse moduri de transport, precum şi pentru a favoriza interacţiunea acestora (inclusiv platforme intermodale).

În domeniul transportului aerian, SESAR[8] va constitui cadrul pentru implementarea unui sistem de nouă generaţie pentru managementul traficului aerian. Pe căile navigabile interioare sunt disponibile servicii de informaţii fluviale (RIS) în vederea gestionării utilizării căilor navigabile şi a transportului de marfă. În reţeaua feroviară se introduc treptat Sistemul european de management al traficului feroviar (ERTMS) şi aplicaţiile telematice pentru transportul de marfă (TAF-TSI). Sectorul transportului maritim a introdus SafeSeaNet şi sistemul de informare şi monitorizare a traficului navelor (VTMIS) şi face progrese în direcţia introducerii unui sistem automat de identificare a navelor (AIS) şi a unui sistem de identificare şi urmărire a navelor la distanţă mare (LRIT). Printre exemplele de aplicaţii în domeniul sistemelor de transport inteligente rutiere se numără sistemele de management şi control al traficului în zonele urbane şi pe autostradă, sistemele de taxare rutieră electronică şi cele de navigaţie rutieră. Cu toate acestea, până în momentul de faţă nu există un cadru european coerent de acest tip care să permită interconectarea transportului rutier cu alte moduri de transport.

3. DOMENIU DE APLICARE

Prezentul plan de acţiune vizează accelerarea şi coordonarea implementării sistemelor de transport inteligente (STI) în sectorul transportului rutier, inclusiv în ceea ce priveşte interfeţele cu alte moduri de transport.

Planul de acţiune schiţează şase domenii prioritare de acţiune. Pentru fiecare domeniu se prevăd acţiuni specifice, precum şi un calendar precis de desfăşurare. Pentru îndeplinirea acestora se impune stabilirea unui cadru şi definirea unor proceduri şi specificaţii, fapt care va necesita mobilizarea statelor membre şi a altor părţi interesate.

În fine, planul de acţiune va contribui la coordonarea resurselor şi instrumentelor disponibile, pentru a oferi Uniunii Europene o valoare adăugată substanţială.

4. DE CE ESTE NECESARă O ABORDARE ERUOPEANă ÎN CEEA CE PRIVEşTE STI ?

STI pot oferi avantaje clare în ceea ce priveşte eficienţa, sustenabilitatea, siguranţa şi securitatea transportului şi pot contribui în acelaşi timp la realizarea obiectivelor privind piaţa internă a UE şi competitivitatea.

În Europa s-au desfăşurat activităţi în acest domeniu încă din anii '80. În general, aceste activităţi s-au concentrat pe domenii specifice, cum ar fi transporturile ecologice şi eficiente din punct de vedere energetic, congestionarea traficului rutier, managementul traficului, siguranţa rutieră, securitatea operaţiunilor de transport comercial sau mobilitatea urbană, însă deseori au fost puse în practică într-un mod necoordonat şi fragmentat.

În ciuda acestor evoluţii, este necesar ca anumite aspecte să fie abordate din perspectivă europeană, pentru a se evita apariţia unui mozaic de aplicaţii şi servicii STI. Printre aceste aspecte se numără continuitatea geografică, interoperabilitatea serviciilor şi a sistemelor şi standardizarea. Acestea ar trebui să faciliteze dezvoltarea de aplicaţii paneuropene, să garanteze furnizarea de date exacte şi fiabile în timp real şi să acopere în mod adecvat toate modurile de transport.

4.1. Ecologizarea transporturilor

Aplicaţiile STI au un rol esenţial în ecologizarea transporturilor[9].

Pe anumite rute, tarifele diferenţiate aplicate vehiculelor prin intermediul sistemelor de taxare rutieră electronică constituie o modalitate de influenţare a cererii în materie de trafic.

Aplicaţiile STI pentru planificarea călătoriilor, sistemele de navigaţie dinamică instalate la bordul autovehiculului şi aplicaţiile care permit şofatul ecologic contribuie în egală măsură la decongestionarea traficului, la reducerea presiunii exercitate de mobilitate asupra mediului şi la economia de energie.

„Coridoarele de transport ecologice”[10] reprezintă o iniţiativă a UE de promovare a conceptului de transport de mărfuri integrat, care constă în combinarea modurilor de transport astfel încât să ofere alternative mai ecologice pentru transportul de mare distanţă între platforme logistice. Utilizarea tehnologiilor STI avansate este esenţială pentru atingerea acestui obiectiv.

4.2. Creşterea eficienţei transporturilor

Producţia şi distribuţia mărfurilor se bazează pe lanţuri logistice multimodale eficiente şi rentabile, capabile să asigure transportul acestora în interiorul UE şi în afara graniţelor acesteia, în special atunci când este vorba de satisfacerea cerinţelor de livrări „just-in-time” (exact la momentul potrivit). Instrumentele STI constituie un factor indispensabil pentru gestionarea unor astfel de lanţuri logistice, în special în ceea ce priveşte gestionarea fluxului fizic de mărfuri cu ajutorul unui canal electronic de transmitere a informaţiilor (eFreight).

Serviciile de informaţii în timp real privind traficul şi călătoriile (RTTI), disponibile tot mai mult în combinaţie cu sistemele de navigaţie prin satelit, sunt acum oferite atât din surse publice, cât şi din surse private, facilitând astfel mobilitatea.

În multe regiuni din Europa STI stau deja la baza managementului efectiv al traficului urban şi interurban, favorizând schimburile intermodale în principalele noduri şi puncte de transfer.

Pe termen lung, sistemele cooperative bazate pe comunicarea şi schimbul de informaţii între vehicule (V2V), între infrastructuri (I2I) şi între vehicule şi infrastructuri (V2I), precum şi, acolo unde este cazul, poziţionarea în timp şi spaţiu prin GNSS[11] îşi vor arăta adevăratul potenţial.

4.3. Îmbunătăţirea siguranţei şi securităţii rutiere

Cercetările întreprinse şi primele implementări au ilustrat potenţialul enorm de îmbunătăţire a siguranţei rutiere pe care îl au sistemele de asistenţă la volan, cum ar fi sistemul de control electronic al stabilităţii (ESC), sistemele de control automat al vitezei de croazieră (ACC), sistemul de asistenţă laterală (avertizare la depăşirea liniei de demarcaţie dintre benzi şi asistenţă la schimbarea benzii), sistemele de avertizare anticoliziune şi de asistenţă pentru frânarea de urgenţă, precum şi alte aplicaţii cum sunt e-Call (apeluri de urgenţă), sistemele de detectare a scăderii vigilenţei şoferului, de alertă la depăşirea vitezei şi de blocaj în caz de depăşire a limitei de alcoolemie. Numai sistemele ESC şi eCall[12] ar putea salva până la 6 500 de vieţi pe an în UE dacă ar fi integral implementate.

Ar trebui să se utilizeze mai eficient cele mai recente sisteme active de siguranţă şi cele mai noi sisteme avansate de asistenţă la volan, care şi-au demonstrat avantajele în ceea ce priveşte siguranţa la bord a ocupanţilor vehiculelor, precum şi siguranţa altor participanţi la trafic (inclusiv a celor mai vulnerabile categorii). Declaraţia europeană de principii privind interfaţa om-maşină (HMI)[13] trebuie extinsă pentru a permite proliferarea dispozitivelor nomade.

Sistemele de navigaţie, de localizare şi de urmărire pot contribui la monitorizarea de la distanţă, în trafic, a vehiculelor şi a mărfurilor, de exemplu în cazul transportului de mărfuri periculoase sau de animale vii. Acestea îi pot ajuta pe şoferii de camion să identifice zonele de parcare sigure, să respecte reglementările în vigoare cu privire la perioadele de conducere şi de repaus şi pot pune bazele adoptării unei noi generaţii de tahografe digitale.

4.4. Valoarea adăugată oferită de UE în implementarea STI

Potenţialul STI se poate realiza numai dacă implementarea acestor sisteme în Europa evoluează de la abordarea limitată şi fragmentară din prezent către o perspectivă europeană. În această privinţă, îndepărtarea obstacolelor care frânează implementarea STI este crucială. UE are de îndeplinit un rol bine definit în crearea condiţiilor-cadru necesare pentru implementarea accelerată şi coordonată a STI, şi anume stabilirea priorităţilor strategice, alegerea componentelor STI generice care pot fi partajate sau reutilizate şi stabilirea unui calendar clar.

Acţiunile comune la nivel european pot contribui direct la:

- abordarea aspectelor complexe ale implementării STI, având în vedere numărul mare de părţi implicate, precum şi necesitatea asigurării unei sincronizări atât la nivel geografic, cât şi între partenerii implicaţi

- sprijinirea penetrării pe piaţă a serviciilor avansate de mobilitate destinate cetăţenilor, promovând în acelaşi timp alternative de transport în comun care să înlocuiască utilizarea automobilului personal

- asigurarea condiţiilor necesare pentru generarea economiilor de scară în vederea unei implementări a STI mai rentabile, mai rapide şi mai puţin riscante

- accelerarea ritmului actual al implementării STI în transportul rutier şi asigurarea continuităţii serviciilor pe întreg teritoriul Comunităţii

- consolidarea rolului de lider al industriei STI europene pe pieţele internaţionale prin încurajarea furnizării de produse şi servicii inovatoare pentru producătorii de automobile, operatorii de transport, furnizorii de logistică şi utilizatori.

Pentru a atinge aceste obiective, UE se poate folosi de mai multe instrumente: sprijin financiar, iniţiative de standardizare, măsuri legislative şi non-legislative.

5. CONSULTăRI

Planul de acţiune a fost elaborat pe baza contribuţiilor primite în urma unei ample consultări a parţilor interesate. Contribuţiile s-au colectat în patru moduri: (i) interviuri cu părţi interesate de nivel înalt din sectorul public şi privat; (ii) ateliere; (iii) un chestionar online; (iv) discuţii orientate în cadrul forumurilor părţilor interesate.

Interviurile au identificat o serie de necesităţi principale. Implementarea STI trebuie să fie sprijinită de politici publice, iar responsabilităţile trebuie să fie clar definite, inclusiv în ceea ce priveşte rolul cooperării dintre sectorul public şi cel privat. În ceea ce priveşte coordonarea părţilor interesate, este necesară instituirea unui grup transsectorial la nivel înalt. Cei mai mulţi dintre factorii interesaţi consultaţi consideră că Uniunea Europeană ar trebui să îşi asume mai multe responsabilităţi în vederea implementării viitoare a STI.

Printre aspectele prioritare identificate se numără managementul traficului, decongestionarea traficului pe coridoarele de mărfuri şi în oraşe, promovarea co-modalităţii, sistemele de siguranţă instalate la bord, sistemele de furnizare în timp real a informaţiilor privind traficul şi călătoriile, precum şi introducerea unei platforme deschise instalate la bord pentru integrarea aplicaţiilor.

6. DOMENII PRIORITARE DE ACţIUNE şI MăSURI AFERENTE

Cele şase domenii prioritare propuse se bazează pe contribuţiile primite din partea factorilor interesaţi din sectorul public şi privat şi pornesc de la premisa că aplicaţiile STI care urmează să fie implementate pe termen scurt şi mediu trebuie să fie mature, să asigure un grad suficient de interoperabilitate şi să fie capabile să genereze un efect catalizator în întreaga Europă.

Planul de acţiune are la bază o serie de iniţiative în desfăşurare ale Comisiei Europene, cum ar fi planul de acţiune privind logistica transportului de marfă[14], planul de acţiune privind mobilitatea urbană[15], implementarea Galileo[16], pachetul pentru ecologizarea transporturilor[17], iniţiativa i2010 privind vehiculele inteligente[18], iniţiativa eSafety[19], al şaptelea Program-cadru pentru cercetare şi dezvoltare tehnologică[20], iniţiativa eCall[21], platformele tehnologice europene[22] şi programele lor strategice de cercetare, precum şi iniţiativa CARS 21[23].

Activităţile descrise în prezentul document nu repetă nici nu dublează acţiunile existente, ci mai degrabă le completează, dezvoltând la maxim sinergiile şi concentrându-se în mod coordonat pe aspectele de maximă prioritate.

6.1. Domeniul de acţiune 1: Utilizarea optimă a datelor rutiere, din trafic şi de călătorie

Numeroase aplicaţii STI de ultimă oră se bazează pe cunoaşterea exactă a caracteristicilor reţelei rutiere şi a regulilor de circulaţie în vigoare (de exemplu, străzile cu sens unic sau limitele de viteză). În trecut aceste informaţii erau în mare parte furnizate de către autorităţi, dar în prezent există o tendinţă de utilizare a surselor comerciale. Atunci când este în joc siguranţa rutieră, este esenţial ca aceste informaţii să fie validate şi puse la dispoziţia tuturor celor implicaţi în mod corect şi echitabil, pentru a se garanta un management al traficului sigur şi corect. Acest lucru se aplică, în special, în cazul sistemelor de cartografiere digitală, inclusiv în cazul proceselor aferente de colectare, validare şi actualizare în timp util a datelor.

Aceleaşi considerente sunt valabile şi în cazul furnizării (în timp real) a serviciilor de informaţii privind traficul şi călătoriile. Printre aspectele specifice se numără noţiunea de „mesaje universale privind traficul”, care se referă la acel tip de mesaje care trebuie transmise gratuit tuturor participanţilor la trafic, în cadrul unui serviciu public de informare, coerenţa informaţiilor provenind din surse diferite şi necesitatea de a respecta cerinţele impuse de operaţiunile de gestionare a reţelelor.

Se propun următoarele acţiuni:

Acţiune | Dată ţintă |

1.1 | Definirea procedurilor pentru furnizarea unor servicii de informare în timp real privind traficul şi călătoriile pe întreg teritoriul UE, în special prin soluţionarea următoarelor aspecte: furnizarea de servicii de informaţii privind traficul de către sectorul privat furnizarea de informaţii privind regulile de circulaţie de către autorităţile din domeniul transporturilor garantarea accesului autorităţilor publice la informaţii referitoare la siguranţă colectate de întreprinderile private garantarea accesului întreprinderilor private la informaţii publice pertinente | 2010 |

1.2 | Optimizarea colectării şi furnizării de date rutiere şi de planuri de circulaţie, reguli de circulaţie şi rute recomandate (în special pentru vehiculele grele de mărfuri) | 2012 |

Acţiune | Dată ţintă |

1.4 | Definirea specificaţiilor pentru datele şi procedurile de furnizare gratuită a serviciilor minime de informaţii universale privind traficul (inclusiv definirea sistemului de colectare a mesajelor care trebuie furnizate) | 2012 |

1.5 | Promovarea dezvoltării unor sisteme naţionale multimodale door-to-door de planificare a călătoriilor, luându-se în considerare alternativele de transport în comun şi interconectarea acestora în Europa. | 2009 - 2012 |

6.2. Domeniul de acţiune 2: Continuitatea serviciilor STI de management al traficului şi al mărfurilor pe coridoarele europene de transport şi în aglomeraţiile urbane

Necesitatea adaptării la volume de trafic din ce în ce mai mari, în special pe cele mai importante coridoare de transport europene şi în aglomeraţiile urbane, încurajând în paralel sustenabilitatea politicilor de mediu şi eficienţa energetică, impune soluţii inovatoare în domeniul managementului transporturilor şi al traficului. În această privinţă, un management al traficului şi al transporturilor global şi dinamic este benefic pentru transportul de marfă urban şi pe distanţe lungi şi, în acelaşi timp, îmbunătăţeşte co-modalitatea.

Tehnologiile STI sunt esenţiale pentru introducerea eFreight[24], prin care se furnizează online, în mod securizat, informaţii privind localizarea şi starea mărfurilor transportate (în special în cazul mărfurilor periculoase şi al animalelor vii) în timpul transportului. Acest concept poate fi extins şi la alte activităţi din lanţul de aprovizionare, cum ar fi schimbul de informaţii privind conţinutul în scopuri comerciale sau de reglementare, prin utilizarea unor tehnologii inovatoare, cum ar fi identificarea prin radiofrecvenţă (RFID)[25], precum şi exploatarea aplicaţiilor sistemului EGNOS/Galileo de poziţionare prin satelit. Aceste evoluţii ar putea conduce în viitor la elaborarea conceptului de „cargo inteligent”, ceea ce ar însemna că mărfurile pot deveni „conştiente” de identitatea lor, de contextul şi de locaţia în care se află, fiind în acelaşi timp conectate la o gamă largă de servicii de informaţii.

Taxarea vehiculelor care utilizează anumite rute sau zone se bazează din ce în ce mai mult pe anumiţi parametri, cum ar fi dimensiunile vehiculului, nivelurile emisiilor, distanţa parcursă sau anumite ore. Soluţiile STI care utilizează poziţionarea prin satelit sau comunicaţiile mobile oferă noi posibilităţi de implementare a unor astfel de sisteme de taxare şi de acces la infrastructură.

Se propun următoarele acţiuni:

Acţiune | Dată ţintă |

2.1 | Definirea unui set de proceduri şi specificaţii comune pentru a garanta continuitatea serviciilor STI pentru pasageri şi mărfuri pe coridoarele de transport şi în regiunile urbane/interurbane. Aceste activităţi ar include analiza comparativă şi standardizarea fluxurilor de informaţii door-to-door, a interfeţelor, a managementului traficului şi a planificării călătoriilor şi, în special, a planificării evenimentelor şi urgenţelor. | 2011 |

2.2 | Identificarea serviciilor STI care urmează să fie implementate în sprijinul transportului de mărfuri (eFreight) şi elaborarea măsurilor corespunzătoare care să permită evoluţia de la concept la realizare. Se va acorda o atenţie specială aplicaţiilor de localizare şi urmărire a mărfurilor care utilizează tehnologii de ultimă oră, cum ar fi RFID şi dispozitivele de localizare bazate pe EGNOS/Galileo. | 2010 |

2.3 | Sprijin pentru implementarea la scară extinsă a unei arhitecturi-cadru a STI europene, actualizată şi multimodală, şi definirea unei arhitecturi-cadru a STI pentru mobilitatea transporturilor urbane, inclusiv a unei abordări integrate pentru planificarea călătoriilor, cererea de transporturi, managementul traficului, gestionarea urgenţelor, valoarea taxelor rutiere şi utilizarea spaţiilor de parcare şi a transporturilor publice. | 2010 |

2.4 | Implementarea interoperabilităţii sistemelor de taxare rutieră electronică[26] | 2012/2014 |

6.3. Domeniul de acţiune 3: Siguranţa şi securitatea rutieră

Aplicaţiile pentru siguranţa şi securitatea rutieră bazate pe STI şi-au dovedit eficacitatea, însă avantajele globale de care se poate bucura societatea depind de amploarea implementării acestora. Printre aspectele care necesită atenţie suplimentară se numără proiectarea unei interfeţe om-maşină (HMI) sigure (utilizând rezultatele obţinute în urma activităţilor desfăşurate în cadrul elaborării „Declaraţiei europene de principii”), integrarea dispozitivelor nomade[27] şi garantarea siguranţei categoriilor vulnerabile de participanţi la trafic (de exemplu, persoanele în vârstă). Prin urmare, eforturile de a promova cele mai bune practici în aceste domenii sunt esenţiale pentru soluţionarea acestor probleme.

Sisteme de transport se pot confrunta, la rândul lor, cu probleme legate de securitate. Trebuie avută în vedere securitatea transporturilor, în special necesitatea protejării călătorilor şi a lucrătorilor din transporturi, precum şi a garantării integrităţii facilităţilor şi echipamentelor de transport, însă fără a pune în pericol eficienţa şi buna desfăşurare a operaţiunilor de transport.

Se propun următoarele acţiuni:

Acţiune | Dată ţintă |

3.1 | Promovarea implementării unor sisteme avansate de asistenţă la volan şi a unor sisteme STI de siguranţă şi securitate, inclusiv instalarea acestora în vehiculele noi (prin omologare) şi, dacă este cazul, în vehiculele existente. | 2009 - 2014 |

3.2 | Sprijinirea platformei de implementare pentru introducerea armonizată a sistemului eCall[28] paneuropean, inclusiv campanii de informare, actualizarea infrastructurilor punctelor de acces la serviciile publice şi evaluarea nevoii de reglementare. | 2009 |

3.3 | Elaborarea unui cadru de reglementare privind o interfaţă om-maşină instalată la bord sigură şi integrarea dispozitivelor nomade, pe baza Declaraţiei europene de principii[29] privind siguranţa şi eficienţa sistemelor de informaţii şi comunicaţii instalate la bord. | 2010 |

3.4 | Elaborarea de măsuri adecvate care să includă orientări în materie de cele mai bune practici privind impactul aplicaţiilor şi serviciilor STI asupra siguranţei şi confortului categoriilor vulnerabile de participanţi la trafic. | 2014 |

3.5 | Elaborarea de măsuri adecvate care să includă orientări în materie de cele mai bune practici privind spaţiile de parcare securizate pentru camioane şi vehicule comerciale şi privind sistemele telematice de parcare şi rezervare. | 2010 |

6.4. Domeniul de acţiune 4: Integrarea vehiculului în infrastructura de transport

Utilizarea componentelor şi a sistemelor STI este prevăzută de mai multe acte normative şi acorduri voluntare aplicabile vehiculelor private sau comerciale. Exemplele în acest sens includ dispoziţii privind transportul mărfurilor periculoase şi al animalelor vii, tahograful digital[30], sistemele de taxare rutieră electronică şi sistemul eCall. Până în prezent, majoritatea acestor acte şi acorduri au evoluat independent unele de altele, astfel că există puţine sinergii, deşi necesităţile sunt aceleaşi.

Raţionalizarea şi integrarea acestor aplicaţii într-o structură coerentă de sisteme deschise ar duce la creşterea eficienţei şi a funcţionalităţii, la reducerea costurilor şi sporirea extensibilităţii, permiţând integrarea „plug and play” a unor aplicaţii viitoare noi sau actualizate, cum sunt cele ale dispozitivelor nomade şi cele care utilizează serviciile GNSS de poziţionare şi datare avansate. Această structură de sisteme deschise ar avea forma unei platforme instalate la bord, ceea ce ar garanta interoperabilitatea/interconectarea cu sistemele şi instalaţiile infrastructurii. Datorită unei astfel de abordări modulare, este posibilă integrarea ulterioară a unor funcţii suplimentare pentru siguranţa la bord, interfaţa om-maşină, mobilitatea personală, sprijinul logistic şi accesul la informaţii multimodale, precum şi pentru eventuala identificare electronică a vehiculelor.

Această platformă ar trebui introdusă într-o primă etapă în vehiculele comerciale. Reacţiile pozitive la aceste aplicaţii ar contribui la accelerarea introducerii aplicaţiilor STI integrate în vehiculele private, stimulând astfel crearea unei pieţe europene de produse şi servicii la bord originale sau vândute separat.

Dezvoltarea unor sisteme de cooperare bazate pe schimbul de informaţii şi pe comunicarea între vehicule şi cu infrastructura rutieră înregistrează, la rândul său, progrese rapide, astfel că trebuie să fie puternic promovată.

Se propun următoarele acţiuni:

Acţiune | Dată ţintă |

4.1 | Adoptarea unei arhitecturi de platformă deschisă instalată la bord pentru furnizarea de servicii şi aplicaţii STI, inclusiv interfeţele standard. Rezultatul acestei acţiuni ar fi înaintat ulterior organismelor de standardizare competente. | 2011 |

4.2 | Dezvoltarea şi evaluarea de sisteme de cooperare în vederea definirii unei abordări armonizate; evaluarea strategiilor de implementare, inclusiv a investiţiilor în infrastructuri inteligente. | 2010-2013 |

4.3 | Definirea specificaţiilor pentru comunicarea între infrastructuri (I2I), între vehicule şi infrastructură (V2I) şi între vehicule (V2V) în sisteme cooperative. | 2010 (I2I) 2011 (V2I) 2013 (V2V) |

4.4 | Definirea unui mandat acordat organizaţiilor de standardizare europene în vederea elaborării unor standarde armonizate de implementare a STI, în special în ceea ce priveşte sistemele cooperative. | 2009-2014 |

6.5. Domeniul de acţiune 5: Securitatea şi protecţia datelor şi responsabilitate

Procesarea datelor (în special a celor personale şi financiare) în cadrul aplicaţiilor STI ridică o serie de probleme, întrucât este în joc protecţia datelor cu caracter personal ale cetăţenilor. În acelaşi timp, integritatea, confidenţialitatea şi disponibilitatea datelor trebuie garantate pentru toate părţile implicate, în special pentru cetăţeni. În fine, utilizarea aplicaţiilor STI determină apariţia unor cerinţe suplimentare în ceea ce priveşte responsabilitatea. Aceste chestiuni pot reprezenta obstacole majore în calea unei largi penetrări pe piaţă a serviciilor STI dacă nu se demonstrează că drepturile cetăţenilor sunt pe deplin protejate.

Se propun următoarele acţiuni:

Acţiune | Dată ţintă |

5.1 | Evaluarea aspectelor legate de securitatea şi protecţia datelor cu caracter personal corespunzătoare procesării datelor în cadrul aplicaţiilor şi al serviciilor STI şi propunerea unor măsuri care să respecte integral legislaţia comunitară. | 2011 |

5.2 | Soluţionarea problemelor de responsabilitate aferente utilizării aplicaţiilor STI, în special a sistemelor de siguranţă instalate la bord. | 2011 |

6.6. Domeniul de acţiune 6: Cooperare şi coordonare europeană în domeniul STI

Implementarea coordonată a STI în UE impune existenţa unei cooperări intense şi eficace între toate părţile implicate la nivel european, care să ducă la apropierea cerinţelor în materie de implementare, la o mai bună sincronizare a activităţilor de implementare şi la evitarea soluţiilor individuale, naţionale sau brevetate, care constituie obstacole în calea integrării europene.

Este necesar să se difuzeze cele mai bune cunoştinţe existente cu privire la costurile şi beneficiile proiectelor STI din perspectiva ciclului de viaţă complet, precum şi feedback-ul cu privire la experienţele pertinente, pentru ca autorităţile publice din întreaga Europă să poată lua decizii de investiţii în cunoştinţă de cauză. Pentru ca implementarea la scară europeană a STI să devină o realitate, este esenţial să se convină asupra unor metode comune de evaluare şi a unor instrumente uniforme care să stea la baza deciziilor.

O astfel de implementare coordonată a STI pe teritoriul Europei presupune, de asemenea, o mai mare implicare a autorităţilor municipale şi regionale, în special la nivel urban şi interurban. Este necesar să se furnizeze îndrumări şi sprijin tehnic pentru a facilita şi a fundamenta obţinerea consensului şi procesul de decizie.

În fine, implementarea măsurilor din prezentul plan de acţiune va necesita crearea unei structuri de administrare adecvate. Statele membre ar trebui să îşi propună ca obiectiv atingerea unui acord asupra unei agende comune în domeniul STI şi asupra metodelor pentru a trece de la planificare la implementarea coordonată, de exemplu prin realizarea de investiţii concertate sau de iniţiative de armonizare.

Se propun următoarele acţiuni:

Acţiune | Dată ţintă |

6.1 | Propunerea unui cadru juridic pentru coordonarea implementării STI la nivel european. | 2008 |

6.2 | Elaborarea unui set de instrumente pentru sprijinirea deciziilor, în vederea facilitării deciziilor de investiţii în aplicaţii şi servicii STI. Acestea ar trebui să includă o evaluare cantitativă a impactului economic, social, financiar şi operaţional şi să acopere aspecte precum acceptarea de către utilizatori, raportul cost/beneficii pe durata ciclului de viaţă, precum şi identificarea şi evaluarea celor mai bune practici în materie de achiziţii publice şi de implementare a instalaţiilor. | 2011 |

6.3 | Elaborarea de linii directoare pentru finanţarea publică, atât din surse comunitare (de exemplu TEN-T sau fondurile structurale), cât şi din surse naţionale, a instalaţiilor şi a serviciilor STI, în funcţie de evaluarea valorii lor economice, sociale şi operaţionale. | 2010 |

6.4 | Crearea unei platforme specifice de colaborare în domeniul STI între statele membre şi autorităţile regionale/locale pentru a promova iniţiativele STI în domeniul mobilităţii urbane. | 2010 |

7. PERSPECTIVE

Prezentul plan de acţiune propune o abordare având ca obiectiv implementarea coerentă şi accelerată a STI în întreaga Europă, pe baza obiectivelor strategice. Domeniile de acţiune prioritare şi măsurile de sprijin detaliate mai sus sunt concepute în vederea atingerii acestui obiectiv. Prin integrarea şi completarea diverselor activităţi care au beneficiat în trecut de sprijin la nivel european şi naţional, această abordare va permite exploatarea deplină a lucrărilor aflate în curs şi a aplicaţiilor şi serviciilor deja implementate cu succes. Această combinaţie va oferi un cadru optim pentru ca STI să aibă o contribuţie semnificativă la îndeplinirea obiectivului unei mobilităţi mai sustenabile în Europa.

Deşi sprijină o perspectivă pe termen scurt şi mediu prin efortul de promovare a implementării STI în UE, prezentul plan de acţiune vizează elaborarea unei viziuni pe termen lung care să definească cu claritate rolul STI în cadrul sistemului de transport european al viitorului.

Comisia Europeană va prezenta un raport privind progresele înregistrate cu privire la implementarea planului de acţiune în 2012. Acest raport va reexamina şi, dacă este necesar, va extinde domeniile prioritare precum şi aria de cuprindere a acţiunilor.

Prezenta comunicare este însoţită de o propunere de directivă de instituire a cadrului pentru coordonarea implementării STI.

[1] COM(2005) 24.

[2] COM(2006) 314.

[3] CEMT/ITF(2007): Congestionarea traficului, o provocare globală: amploarea şi perspectivele congestionării traficului în transporturile terestre, maritime şi aeriene

[4] DG TREN(2008): Energy and transport in figures 2007/08 (Energia şi transporturile în cifre 2007/08).

[5] Conform notei de subsol 4.

[6] Conform notei de subsol 2.

[7] COM(2006) 545.

[8] SESAR: Single European Sky Air Traffic Management Research (Programul de cercetare privind managementul traficului aerian în cerul unic european).

[9] COM(2008) 433 — Comunicare privind ecologizarea transporturilor.

[10] COM(2007) 607.

[11] Global Navigation Satellite System (Sistem global de navigaţie prin satelit)

[12] COM(2007) 541.

[13] C(2008)1742

[14] COM(2007) 607.

[15] Urmează să se adopte în decembrie 2008.

[16] http://ec.europa.eu/dgs/energy_transport/galileo

[17] COM(2008) 433.

[18] COM(2007) 541.

[19] www.esafetysupport.org

[20] http://cordis.europa.eu/fp7

[21] www.esafetysupport.org/en/ecall_toolbox

[22] http://cordis.europa.eu/technology-platforms

[23] COM(2007) 22.

[24] COM(2007) 607: Comunicarea Comisiei - Plan de acţiune privind logistica transportului de marfă

[25] COM(2007) 96.

[26] Directiva 2004/52/CE

[27] Dispozitivele nomade sunt componente ale echipamentelor de informaţie şi comunicaţii care pot fi aduse de către conducătorul auto în interiorul autovehiculului pentru a fi folosite în trafic. Este vorba despre telefoane mobile, sisteme de navigaţie, PC-uri de buzunar etc.

[28] COM(2005) 431, COM(2003) 542.

[29] C(2006)7125

[30] Regulamentul (CE) nr. 2135/98.