ANEXĂ

Avizul Comisiei consultative pentru mutații industriale (CCMI) pe tema „Actul privind cipurile pentru Europa: Implicațiile Actului european privind cipurile pentru apărare și industria aerospațială” (aviz complementar la INT/984) Raportor: domnul Maurizio MENSI Coraportor: domnul Jan PIE Decizia Adunării Plenare 18.1.2022 Temei juridic Articolul 37 alineatul (2) din Regulamentul de procedură Aviz complementar Secțiunea competentă Comisia consultativă pentru mutații industriale (CCMI) Data adoptării în secțiune 13.5.2022 1. Concluzii și recomandări 1.1. CESE consideră că semiconductorii se află în centrul geopoliticii moderne și al poziției de lider în domeniul tehnologiei și al industriei. Promovarea unui ecosistem european de semiconductori de ultimă generație și a unor lanțuri de aprovizionare reziliente este, prin urmare, vitală pentru autonomia strategică, suveranitatea tehnologică, reziliența și competitivitatea industrială a UE, inclusiv în sectorul strategic al apărării și în sectorul aerospațial. Prin urmare, CESE sprijină pe deplin obiectivele ambițioase ale Actului european privind cipurile. 1.2. CESE consideră că sunt necesare mai multe resurse decât se preconizează în prezent pentru ca UE să își atingă obiectivele ambițioase în materie de semiconductori. Pentru a-și utiliza în mod optim resursele limitate, UE ar trebui, de asemenea, să ia în considerare acordarea de prioritate anumitor tehnologii sau segmente ale lanțului valoric și continuarea eforturilor complementare cu parteneri care împărtășesc aceeași viziune. 1.3. CESE este ferm convins că Actul european privind cipurile ar trebui să garanteze, în special, că apărarea și industria aerospațială sunt sprijinite în conformitate cu importanța lor strategică și cu statutul lor de sectoare critice, indiferent de dimensiunea lor de piață. Acest lucru ar trebui să se reflecte în toți pilonii inițiativei, inclusiv prin stimularea unor noi modele de cipuri care să îndeplinească cerințele specifice apărării și spațiului aerian. Măsurile specifice ar include accesul prioritar la fabricile-pilot și posibilitatea de a acorda prioritate contractelor din sectoarele critice în instalațiile de producție integrate și în turnătoriile europene deschise care nu se află în „modul de criză”. 1.4. În opinia CESE, părțile interesate din industrie din sectorul semiconductorilor și din sectoarele critice din aval ar trebui să fie membri cu drepturi depline ai Consiliului european pentru semiconductori și ai organismelor sale subsidiare, pentru a asigura o coordonare maximă între factorii de decizie politică și actorii de pe piață din amonte și din aval. 1.5. CESE consideră că, în Europa, sunt necesare investiții atât în producția de cipuri avansate, cât și în cea de cipuri consacrate, pentru a asigura lanțuri de aprovizionare reziliente pentru industria de apărare și industria aerospațială; de asemenea, crede că inovarea ar trebui sprijinită pentru toate tipurile de semiconductori de care are nevoie industria europeană. 1.6. CESE consideră că strategia UE ar trebui să includă măsuri specifice de abordare a aprovizionării cu materii prime. 1.7. CESE consideră că, pentru a evita o cursă negativă a subvențiilor, finanțarea ar trebui să fie coordonată la nivelul UE cât mai mult posibil, în timp ce mecanismul de control al ajutoarelor de stat prevăzut la articolul 107 din TFUE ar trebui adaptat pentru a asigura previzibilitatea evaluării și coerența cu alte obiective ale UE. 1.8. CESE consideră că ajutoarele de stat ar trebui acordate instalațiilor de producție integrate și turnătoriilor deschise ale UE, care aduc beneficii directe mai multor state membre, și că sprijinul public ar putea fi concentrat pe inițiative strâns legate de aplicațiile „ecologice”. 1.9. În opinia CESE, colectarea de date pentru monitorizarea lanțurilor de aprovizionare și anticiparea viitoarelor crize ar trebui realizată de un organism unic la nivelul UE. 1.10. CESE pledează pentru un cadru adecvat de guvernanță a datelor, care să acopere transparența, interoperabilitatea, partajarea, accesul și securitatea datelor. 1.11. CESE consideră că, în calitate de sectoare strategice, apărarea și industria aerospațială ar trebui să constituie o prioritate pentru dezvoltarea procedurilor de certificare, iar inițiativa „Cipuri pentru Europa” ar putea sprijini elaborarea unor standarde comune militar-civile în contextul Strategiei europene de standardizare. 1.12. CESE consideră că Actul european privind cipurile trebuie să fie coerent și corelat în mod clar cu toate celelalte instrumente de politică ale UE și naționale cu obiective conexe, inclusiv Alianța industrială pentru procesoare și tehnologiile semiconductorilor, Observatorul pentru tehnologii critice și Alianța europeană pentru materii prime. 1.13. CESE salută Actul european privind cipurile și solicită începerea fără întârziere a negocierilor cu privire la această inițiativă, precum și punerea sa în aplicare rapidă, ambițioasă și eficace. 2. Contextul avizului 2.1. Într-o lume din ce în ce mai digitalizată, semiconductorii reprezintă o componentă esențială a multor sectoare economice și domenii ale vieții. Ele alimentează toate produsele digitale, permit tehnologii-cheie ale viitorului, cum ar fi IA, 5G și cloud computing/edge computing , și stau la baza infrastructurilor critice care sprijină societățile noastre. 2.2. Semiconductorii sunt, de asemenea, esențiali pentru industria de apărare și industria aerospațială. Sistemele sofisticate pe care se bazează din ce în ce mai mult forțele militare europene și alți utilizatori finali conțin cipuri de diverse tipuri, inclusiv multe dintre cele care se găsesc în produse comerciale. Cu toate acestea, în timp ce producția de cipuri comerciale se concentrează pe eficiența din punctul de vedere al costurilor la volume mari, apărarea și spațiul aerospațial necesită volume mici și pun accentul pe durabilitatea, fiabilitatea și securitatea informațiilor. Sectorul apărării și sectorul aerospațial au reprezentat împreună aproximativ 1 % din piața mondială a cipurilor în 2020 ( 1 ) 2.3. Accelerarea globală a transformării digitale alimentează o cerere în plină expansiune pentru toate tipurile de semiconductori în toate sectoarele industriale, care se preconizează că se va dubla până în 2030. Izbucnirea pandemiei de coronavirus a consolidat cererea și a perturbat lanțurile de aprovizionare globale, iar provocările semnificative în materie de aprovizionare au afectat de atunci fiecare sector industrial din aval din întreaga lume. Acest lucru a dus la întârzieri mari de livrare, la anularea comenzilor și la închiderea de fabrici, cu consecințe economice grave. De exemplu, raportul dintre comenzile noi ale PMI și termenele de livrare ale furnizorilor pentru producătorii din zona euro a crescut de peste trei ori între 2019 și 2021, în special în industriile care utilizează semiconductori pentru producție (de exemplu, autovehicule, echipamente tehnologice), în timp ce producția de autovehicule în zona euro a scăzut cu 18,2 % în perioada noiembrie 2020-martie 2021 ( 2 ) 2.4. Aceste evoluții au scos la iveală dependența Europei de un număr mic de furnizori străini de cipuri și componente, precum și vulnerabilitatea sa la perturbările lanțului de aprovizionare. În special, industria de apărare și industria aerospațială a Uniunii a resimțit această vulnerabilitate în mod acut. Incapabili să satisfacă cererea globală în creștere și determinată de o logică a pieței, producătorii de cipuri acordă prioritate piețelor interne și industriilor cu volum mare, restul rămânând insuficient deservite. 2.5. Întrucât cipurile se află în centrul economiilor noastre, perturbările lanțului de aprovizionare reprezintă o provocare economică și, potențial, socială. Cu toate acestea, în ceea ce privește sectoarele strategice, cum ar fi apărarea și industria aerospațială, dependența devine, de asemenea, o problemă de securitate, deoarece pune în pericol furnizarea de produse din domeniul apărării și al industriei aerospațiale în UE. 2.6. Acest lucru este extrem de problematic în contextul creșterii tensiunilor geopolitice și al utilizării ca „arme” a fluxurilor comerciale și tehnologice, ceea ce a făcut ca chestiunea semiconductorilor să devină critică din perspectivă geopolitică. Prin urmare, economiile de vârf depun eforturi intense pentru a-și consolida capacitățile de producție și a-și reduce dependențele. De exemplu, SUA intenționează să investească 52 de miliarde USD în ecosistemul său de semiconductori până în 2026, China își propune să mobilizeze 150 de miliarde USD pentru a atinge o autonomie de 70 % până în 2025, iar Coreea de Sud intenționează să mobilizeze până la 450 de miliarde USD în investiții private până în 2030. 2.7. În acest context, UE trebuie să își reducă urgent dependențele, să își stimuleze competitivitatea și să își consolideze securitatea aprovizionării cu cipuri, prin consolidarea poziției sale în cadrul lanțului de aprovizionare global. Acest obiectiv este deosebit de relevant pentru un sector strategic precum apărarea și industria aerospațială. În același timp, complexitatea, costurile și barierele de intrare ridicate fac ca autarhia privind producția de semiconductori să fie atât nerealistă, cât și nedorită. Prin urmare, consolidarea parteneriatelor internaționale va fi esențială pentru consolidarea securității aprovizionării Europei. 2.8. În Strategia sa industrială din 2020, Comisia a recunoscut că semiconductorii aparțin unui domeniu industrial strategic în cadrul căruia dependențele europene ar trebui abordate. Busola pentru dimensiunea digitală 2021 a subliniat obiectivul de dublare a cotei Europei la producția mondială de cipuri de vârf și durabile la 20 % până în 2030. În discursul său din 2021 privind starea Uniunii, președinta Comisiei, dna von der Leyen, a anunțat Actul european privind cipurile, menit să creeze un ecosistem european de cipuri de ultimă generație. În cele din urmă, în martie 2022, Consiliul European a reafirmat importanța acestei inițiative, solicitând reducerea dependențelor strategice ale UE în domenii extrem de sensibile, inclusiv semiconductorii. 3. Observații generale 3.1. Viziune 3.1.1. Deși Europa este puternică în unele segmente ale lanțului valoric al cipurilor (de exemplu, cercetare și dezvoltare, echipamente de producție), ea trebuie să își consolideze poziția de-a lungul întregului lanț. Prin urmare, CESE salută obiectivul Comisiei Europene de a mobiliza punctele forte existente pentru a elimina decalajul „de la laborator la fabrică”. 3.1.2. CESE este preocupat de faptul că strategia europeană nu abordează suficient subiectul materiilor prime, care reprezintă o dimensiune esențială a securității aprovizionării și în care Europa depinde de țări terțe pentru anumiți factori de producție (de exemplu, material fotorezistiv, siliciu metalic). Legea europeană privind cipurile ar trebui să conțină măsuri specifice de combatere a acestui risc, inclusiv legături cu Alianța europeană pentru materii prime. 3.1.3. CESE sprijină pe deplin obiectivul de stimulare a producției europene de semiconductori de ultimă generație și durabili. Cu toate acestea, sectoarele critice, inclusiv industria apărării și industria aerospațială, au nevoie, de asemenea, de cipuri de generație mai veche. CESE consideră că, pentru a asigura reziliența lanțurilor de aprovizionare, sunt necesare investiții atât în producția de cipuri avansate, cât și în cea de cipuri consacrate. 3.1.4. CESE este ferm convins că implicarea puternică a întregului ecosistem, inclusiv a întreprinderilor nou-înființate, a întreprinderilor în curs de extindere și a IMM-urilor, precum și a întreprinderilor mai mari, este indispensabilă pentru sprijinirea consolidării capacităților tehnologice la scară largă și a inovării în întreaga Uniune. 3.2. Investiții 3.2.1. Pentru a atinge obiectivele strategiei sale în materie de cipuri, Comisia Europeană se bazează pe investiții orientate către politici în valoare de aproximativ 43 de miliarde EUR până în 2030, inclusiv investiții publice în valoare de 11 miliarde EUR în cadrul inițiativei „Cipuri pentru Europa”. Cu toate acestea, este necesară o mai mare claritate în ceea ce privește sursele și sumele de finanțare, utilizarea creditelor bugetare existente și obiectivele care urmează să fie sprijinite de fiecare linie bugetară. 3.2.2. CESE se îndoiește că valoarea investițiilor publice prevăzute în strategia UE privind cipurile, dintre care unele au fost deja alocate pentru acțiuni în domeniul microelectronicii, corespunde nivelului său de ambiție. Concurenții industriali ai UE au oferit și continuă să ofere un sprijin mult mai mare ecosistemelor lor de semiconductori, care sunt deja mai bine poziționate în lanțul valoric global. Prin urmare, CESE consideră că sunt necesare mai multe resurse decât se preconizează în prezent pentru a atinge obiectivele ambițioase ale inițiativei, atât în ceea ce privește cota de piață, cât și calendarul. Reducerea sarcinii administrative pentru accesul la aceste resurse ar trebui considerată o prioritate. 3.2.3. Pentru a-și utiliza resursele limitate în modul cel mai eficient, UE ar trebui, de asemenea, să ia în considerare acordarea de prioritate anumitor tehnologii sau segmente ale lanțului valoric. În acest sens, coordonarea cu partenerii care împărtășesc aceeași viziune ar putea asigura complementaritatea și evitarea suprapunerii eforturilor. 3.2.4. CESE consideră, de asemenea, că realocările bugetare din programele Orizont Europa și Europa digitală nu ar trebui să lase alte domenii prioritare, cum ar fi spațiul, IA și securitatea cibernetică, cu resurse insuficiente pentru a-și atinge propriile obiective specifice. În plus, nu ar trebui să aibă loc nicio realocare din Fondul european de apărare, deoarece acest lucru ar reduce resursele deja limitate care sprijină sectorul apărării strategice. 3.3. Sectoare critice 3.3.1. Legea europeană privind cipurile recunoaște importanța „sectoarelor critice”, inclusiv apărarea și industria aerospațială, și prevede prioritizarea acestora în cazul unor întreruperi semnificative ale aprovizionării. CESE salută această abordare strategică, deoarece reflectă rolul vital al acestor sectoare în securitatea și reziliența societăților noastre. 3.3.2. Cu toate acestea, CESE consideră că noțiunea de „sectoare critice” ar trebui să se reflecte în toți pilonii inițiativei. În special, inițiativa „Cipuri pentru Europa” ar trebui să includă măsuri specifice de sprijinire a sectoarelor critice, inclusiv accesul prioritar la liniile-pilot, în timp ce instalațiile de producție integrate și turnătoriile deschise ale UE ar trebui să rezerve un minimum din capacitatea lor totală de producție pentru a acoperi cererea din aceste sectoare. 3.4. Importanța strategică a apărării și a spațiului aerospațial 3.4.1. CESE este ferm convins că Actul european privind cipurile ar trebui să asigure sprijin pentru sectoarele apărării și aerospațial, în conformitate cu importanța lor strategică și cu statutul lor de domeniu „critic”. Sprijinul ar trebui să ia în considerare caracteristicile specifice ale acestor sectoare, inclusiv cota lor de piață redusă și capacitatea limitată de a influența investițiile aferente și opțiunile de piață. 3.4.2. Având în vedere aceste particularități, asigurarea securității aprovizionării pentru aceste sectoare necesită un echilibru adecvat între o abordare de piață, bazată pe volum, și o abordare strategică, bazată pe riscuri. Acest echilibru ar trebui să se reflecte, în special, în prioritizarea relativă a comenzilor către instalațiile de producție și în alocarea produselor în urma achizițiilor comune, în care industria de apărare și industria aerospațială ar concura cu industriile mult mai mari. 3.5. Mediul 3.5.1. CESE consideră că Actul european privind cipurile ar trebui să fie pe deplin aliniat la obiectivul strategic al UE privind o economie ecologică și durabilă până în 2030 și să sprijine acest obiectiv. În acest scop, ar trebui intensificată cercetarea dedicată impactului inițiativelor privind semiconductorii asupra mediului, pentru a obține o înțelegere aprofundată a impactului asupra mediului al întregului lanț valoric, și nu doar a performanței produsului final. 3.5.2. În consecință, sprijinul public ar trebui să se concentreze asupra inițiativelor privind semiconductorii care sunt strâns legate de aplicațiile „ecologice”, inclusiv prin acordarea unor condiții mai bune de sprijin public pentru acele întreprinderi care dezvoltă astfel de produse. 3.6. Guvernanța 3.6.1. Părțile interesate din industrie sunt mai în măsură decât oricine să monitorizeze tendințele pieței și să evalueze posibilele soluții la întreruperile în aprovizionare. Prin urmare, CESE este ferm convins că astfel de părți interesate, în special din sectorul semiconductorilor și din sectoarele critice, ar trebui să fie implicate îndeaproape în guvernanța strategiei privind cipurile, inclusiv în calitate de membri cu drepturi depline ai Consiliului european pentru semiconductori și ai subgrupurilor acestuia. Implicarea sectoarelor din aval și din amonte va îmbunătăți, de asemenea, coordonarea acestora, permițând astfel industriei să abordeze întreruperile în aprovizionare fără o intervenție extinsă pe piață. 3.7. Coerență 3.7.1. Mai multe instrumente de politică la nivelul UE se axează deja pe cipuri, cum ar fi Orizont Europa, Europa digitală, Alianța pentru procesoare și tehnologiile semiconductorilor și Observatorul pentru tehnologii critice. Alianța europeană pentru materii prime abordează, de asemenea, subiecte conexe. Pentru a maximiza eficacitatea și eficiența globală, aceste instrumente și Actul european privind cipurile trebuie să fie pe deplin coerente și clar corelate între ele. Va fi necesară coordonarea între inițiativele la nivelul UE și proiectele naționale pe care statele membre le dezvoltă în mod activ. 4. Observații specifice 4.1. Consolidarea poziției de lider în domeniul cercetării și tehnologiei 4.1.1. CESE salută intenția Comisiei Europene de a sprijini tehnologiile de nouă generație, cum ar fi tranzistorii < 2 nm, tehnologiile IA disruptive și cipurile cuantice. Aceste tehnologii au un mare potențial de a răspunde nevoilor viitoare ale industriilor strategice, inclusiv apărarea și industria aerospațială și, prin urmare, este esențial să se dezvolte și să se protejeze rapid proprietatea intelectuală europeană în aceste domenii. 4.1.2. În același timp, industriile europene din aval, inclusiv apărarea și industria aerospațială, vor continua să aibă nevoie de cipuri specializate cu componente de dimensiuni mai mari. Prin urmare, Actul european privind cipurile nu ar trebui să se concentreze exclusiv asupra celor mai mici cipuri, ci ar trebui să promoveze inovarea pentru toate tipurile de cipuri necesare. 4.2. Poziția de lider în ceea ce privește proiectarea, fabricarea și încapsularea 4.2.1. CESE salută accentul pus de inițiativa „Cipuri pentru Europa” pe colaborarea strânsă dintre actorii din domeniul ofertei și al cererii, precum și rolul consultativ preconizat al Alianței pentru procesoare și tehnologiile semiconductorilor, care vor contribui la asigurarea coerenței eforturilor. 4.2.2. CESE este ferm convins că este deosebit de important pentru reziliența și autonomia industriei europene de apărare și a industriei aerospațiale ca UE să dispună de propriile capacități de proiectare pentru viitoarele produse electronice, inclusiv pentru caracteristici precum protecția cibernetică, capabilitățile IA, modularitatea și reutilizarea. 4.2.3. CESE sprijină pe deplin crearea unor linii pilot inovatoare pentru prototipuri. În vederea promovării sinergiilor dintre producția comercială și sectorul important din punct de vedere strategic al apărării și al producției aerospațiale, proiectele de cipuri elaborate în acest context ar trebui să ia în considerare cerințele unice ale acestor două sectoare. Proiectele care vizează acoperirea nevoilor din domeniul apărării și cel aerospațial ar trebui, de asemenea, să aibă acces prioritar la liniile-pilot. 4.2.4. CESE consideră că, în calitate de sectoare strategice, apărarea și industria aerospațială ar trebui să constituie o prioritate pentru elaborarea procedurilor de certificare. Elaborarea de standarde va fi esențială. Pentru a maximiza potențialul de sinergii, inițiativa „Cipuri pentru Europa” ar putea sprijini dezvoltarea unor standarde militar-civile comune în cadrul Strategiei europene de standardizare. 4.3. Stimularea ecosistemului Europei și asigurarea securității aprovizionării 4.3.1. CESE este de acord că va fi necesar un sprijin public considerabil și rapid pentru a stimula investițiile private mari necesare pentru consolidarea capacității de producție a Europei. Asigurarea securității juridice și reducerea la maximum a birocrației vor fi esențiale pentru atragerea acestor investiții. Prin urmare, este esențial să se definească în mod clar criteriile de desemnare a instalațiilor de producție integrate și a turnătoriilor deschise ale UE și de autorizare a ajutoarelor de stat, precum și să se simplifice procedurile administrative. De asemenea, ar trebui identificate criterii de coordonare a diferitelor măsuri de sprijin disponibile, pentru a asigura o aplicare eficientă și nediscriminatorie a normelor privind ajutoarele de stat. 4.3.2. CESE salută faptul că principiul „primul de acest tip” prevede sprijinirea inovării nu numai în ceea ce privește nodul tehnologic, ci și în ceea ce privește tehnologia proceselor, performanța și durabilitatea. Un principiu complementar, aplicabil la nivelul UE, ar putea fi introdus pentru a recunoaște facilitățile de care beneficiază în mod direct mai multe state (de exemplu, prin angajamentul de a furniza produse pe picior de egalitate întreprinderilor din mai multe state membre). 4.3.3. Pentru a evita o cursă costisitoare a subvențiilor între statele membre, CESE sugerează să se coordoneze cât mai mult posibil finanțarea publică la nivelul UE (de exemplu prin utilizarea cadrului întreprinderii comune și al PIIEC și prin coordonarea capitolelor digitale din planurile naționale de redresare și reziliență, care ar trebui să cheltuiască 20 % sau 145 de miliarde EUR pentru transformarea digitală). Ajustarea aplicării mecanismului de control al ajutoarelor de stat prevăzut la articolul 107 din TFUE este, de asemenea, justificată pentru a permite o evaluare mai rapidă și mai previzibilă a sprijinului public. În acest sens, menționăm că, de exemplu, cadrul temporar privind pandemia de COVID-19, precum și Orientările privind sprijinul pentru banda largă s-au dovedit a fi un succes în asigurarea unui sprijin adecvat și în timp util. Deși sprijinul public pentru instalațiile de producție integrată și turnătoriile deschise ale UE poate fi sprijinit până la 100 % din deficitul de finanțare, sunt binevenite orientări suplimentare privind analiza acestora. De exemplu, instalațiile de producție integrate și turnătoriile deschise ale UE care îndeplinesc și criteriul aplicabil la nivelul UE ar putea fi eligibile pentru o autorizare mai rapidă a ajutoarelor. 4.3.4. CESE consideră că, atunci când evaluează ajutoarele de stat, Comisia ar trebui să aibă în vedere obiective suplimentare, de exemplu promovarea sectoarelor strategice, cum ar fi apărarea și industria aerospațială, și asigurarea coerenței cu obiectivele UE în materie de durabilitate. 4.4. Abordarea lipsei acute de personal calificat 4.4.1. Competențele digitale sunt esențiale pentru realizarea ambițiilor Europei privind semiconductorii, iar cererea pentru acestea va continua să crească. Prin urmare, CESE salută accentul pus pe abordarea lacunelor Europei în materie de competențe digitale și solicită punerea în aplicare ambițioasă a inițiativelor relevante prevăzute. 4.5. Înțelegerea lanțurilor de aprovizionare globale și anticiparea crizelor viitoare 4.5.1. CESE salută accentul strategic pus pe cartografierea și monitorizarea lanțurilor de aprovizionare și pe identificarea riscurilor de perturbare. Anumite riscuri sunt deosebit de relevante pentru sectoarele apărării și aerospațial, inclusiv impactul asupra furnizorilor al politicilor de mediu, sociale și de guvernanță, al reglementărilor UE precum REACH și al politicilor externe și de export ale țărilor de origine ale furnizorilor străini (de exemplu, ITAR/EAR din SUA). 4.5.2. Această sarcină necesită o abordare care să reflecte caracterul complex și transfrontalier al lanțurilor de aprovizionare și să asigure coerența informațiilor. Prin urmare, CESE solicită ca colectarea datelor să fie realizată la nivel central de către un singur organism desemnat la nivelul UE, căruia întreprinderile din întreaga Uniune să îi raporteze în urma unor cerințe clare și raționalizate. Ar trebui instituite mecanisme adecvate pentru a asigura confidențialitatea informațiilor sensibile furnizate de industrie. 4.5.3. În cele din urmă, este important să se clarifice normele care se aplică în „modul de criză”. De exemplu, întrucât majoritatea tipurilor de cipuri sunt utilizate în diferite industrii, în timpul unui deficit global, întreprinderile din mai multe sectoare critice vor avea probabil nevoie de acces la aceleași produse și capacități de producție. Prin urmare, sunt necesare criterii clare pentru prioritizarea comenzilor și alocarea produselor în urma achizițiilor comune. 4.6. Cooperarea internațională 4.6.1. Ecosistemul global al semiconductorilor este complex, specializat și foarte interdependent. Ca atare, eforturile de stimulare a capacității de producție și a rezilienței la nivelul UE trebuie să fie însoțite de cooperarea cu parteneri internaționali care împărtășesc aceeași viziune. Mobilizarea punctelor forte ale fiecărui partener și elaborarea de strategii coordonate vor promova sinergiile, vor evita suprapunerea eforturilor și vor spori eficiența de-a lungul întregului lanț valoric. Continuând cooperarea cu partenerii în materie de cipuri, UE ar trebui să utilizeze în mod optim forurile existente, cum ar fi Consiliul UE-SUA pentru comerț și tehnologie, cu implicarea părților interesate din industrie, având în vedere expertiza și rolul acestora în punerea în aplicare a proiectelor pe teren. Bruxelles, 13 mai 2022. Președintele Comisiei consultative pentru mutații industriale Pietro Francesco DE LOTTO

(1) TechNavio, Semiconductor Market in Military and Aerospace Industry by Product and Geography – Forecast and Analysis 2021-2025 („Piața semiconductorilor în industria militară și aerospațială în funcție de produs și geografie – Previziuni și analize pentru perioada 2021-2025”), noiembrie 2021; Gartner, Worldwide Semiconductor Revenue Grew 10,4 % in 2020, Gartner Press Release, 12 aprilie 2021.

(2) Attinasi, Maria Grazia, et al. The semiconductor shortage and its implication for euro area trade, production and prices („Penuria de semiconductori și implicațiile sale pentru comerțul, producția și prețurile zonei euro”), ECB Economic Bulletin 4/2021, aprilie 2021.