RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 30.1.2009 
SEC(2009) 90  
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
Simplificarea legisla ției UE în domeniul denumirilor fibrelor textile și al etichet ării - 
Evaluarea impactului - Rezumat 
{COM(2009) 31 final} 
{SEC(2009) 91} 
 
RO 2   RO DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
Simplificarea legisla ției UE în domeniul denumirilor fibrelor textile și al etichet ării - 
Evaluarea impactului - Rezumat 
Legislația UE în domeniul denumirilor fibrelor textile și al etichet ării constă din trei directive, 
modificate în ultimii ani cu scopul de a introduce în legisla ția european ă denumiri de fibre noi 
(adaptare la progresul tehnic) . Directiva nr. 96/74/CE priv ind denumirile textilelor impune 
utilizarea exclusiv ă a denumirilor armonizate cuprinse la Anexa I a directivei pentru 
prezentarea compozi ției fibroase a produselor textile pe  etichete. Directivele nr. 96/73/CE și 
nr. 73/44/CEE precizeaz ă metodele de analiz ă care trebuie utilizat e pentru verificarea 
conformit ății compozi ției produselor textile cu informa țiile furnizate de etichet ă.  
Aceste directive cu priv ire la textile trebuie s ă fie adaptate de fiecare dat ă atunci când o nou ă 
denumire generic ă a unei noi fibre trebuie ad ăugată la anexele tehnice. Procedura începe prin 
prezentarea unui dosar de candidatur ă pregătit de un operator economic c ătre serviciile 
Comisiei. Din punct de vedere politic și juridic, introducerea une i noi denumiri de fibr ă 
reprezintă o modificare tehnic ă minoră pentru legisla ția UE. Totu și, deoarece legisla ția ia 
forma unor directive, aceasta impune tuturor statelor membre s ă acționeze pentru a transpune 
directivele de modificare. Experien ța ne-a dovedit c ă este nevoie de o perioad ă îndelungat ă 
între introducerea unei cereri pentru o fibr ă nouă și adoptarea ei juridic ă în UE. În cadrul 
programului de simplificare legislativ ă desfășurat în prezent de Comisia European ă, se 
propune revizuirea legisla ției UE referitoare la denumirile și etichetarea produselor textile, 
pentru a simplifica adaptarea acesteia la progresul tehnic. 
Problema esen țială pe care o reprezint ă cadrul reglementativ actual, atât pentru autorit ățile 
publice cât și pentru industrie, este durata necesar ă între prima cerere referitoare la o nou ă 
fibră și adoptarea ei juridic ă în ansamblul UE. Simplificarea legisla ției UE în acest domeniu 
este astfel concentrat ă pe raționalizarea procedurii și pe economisirea timpului în cazul 
adăugării unei noi denumiri de fibr ă la anexele tehnice ale directivelor. Prin urmare, op țiunile 
examinate nu afecteaz ă nici dispozi țiile referitoare la etichetarea produselor textile în ceea ce 
privește compozi ția fibrelor nici procesul de decizie institu țional. 
În scopul atingerii obiectivului de a reduce perioada de timp necesar ă pentru comercializarea 
în mod legal a unei noi denumiri de fibr ă textilă în UE, solu ția disponibil ă e s t e  d e  a  
transforma cele trei directive existente într-unul sau în trei regulamente dac ă Serviciul juridic 
confirmă validitatea juridic ă a acestei solu ții. 
Regulamentul va simplifica adaptarea la progres ul tehnic. Statele membre nu vor mai trebui 
să transpun ă modificările tehnice sub form ă de directive în legisla ția națională, ceea ce va 
conduce la o reducere direct ă a sarcinii administrative. Mai mult, regulamentul va permite 
autorizarea introducerii pe pia ță a unei noi de numiri de fibr ă textilă într-un termen cu 12 luni 
mai scurt decât în situa ția actuală, generând beneficii substan țiale pentru opera torii economici. 
Fezabilitatea unei solu ții nelegislative pentru denumirile  produselor textile a fost, de 
asemenea, examinat ă. Simpla abandonare a etichet ării denumirilor produselor textile nu 
constituie o op țiune. Informarea consumatorilor în acest domeniu este important ă datorită 
confortului asociat cu propriet ățile anumitor fibre și, de asemenea, din motive de s ănătate, 
deoarece unii consumatori prezint ă alergii la anumite fi bre. În plus, legisla ția UE în acest 
RO 3   RO domeniu a fost elaborat ă pentru a armoniza legisla țiile naționale și a evita obstacolele tehnice 
din calea liberei circula ții a produselor textile pe pia ța comunitar ă. De altfel, operatorii 
economici trag foloase din elaborarea de noi fibre și din publicitatea pe scar ă largă făcută 
acestora. 
A fost luat ă în considerare, de asemenea, posibilitatea unei autoreglement ări. Totuși, 
experiența dobândit ă în cadrul cererilor legate de noi denumiri de fibre a ar ătat că denumirile 
propuse sunt uneori mai apr opiate de denumiri de m ărci comerciale decât de denumiri care s ă 
indice propriet ățile acestor fibre; defini ția propus ă pentru fibr ă nu este întotdeauna conform ă 
cu propriet ățile acesteia, ceea ce furnizeaz ă consumatorului informa ții false; iar metodele de 
testare propuse sunt aproape întotdeauna inco mplete sau inadecvate, împiedicând evaluarea 
conformit ății fibrelor de c ătre autorit ățile de supraveghere a pie ței. 
Statele membre nu sunt în favoarea niciuneia din aceste posibilit ăți. Prin urmare, cele dou ă 
opțiuni menționate mai sus nu au fost examinate în continuare. 
S-a examinat, de asemenea, dac ă simplificarea propus ă a legisla ției ar putea produce efecte 
negative asupra mediului și asupra ocup ării forței de munc ă. În ceea ce prive ște mediul, 
simplificarea legislativ ă nu pare s ă modifice situa ția actuală. Nu exist ă nicio dovad ă că ritmul 
de introducere pe pia ță a unor noi fibre textile ar cau za probleme de mediu. Dimpotriv ă, s-ar 
putea argumenta c ă promovarea produc ției de fibre care pot înlocui fibrele naturale, cum este 
bumbacul, al c ărui proces de produc ție implică anumite probleme de mediu, prezint ă avantaje 
pentru mediu. În consecin ță, examinarea unor eventuale efecte negative cauzate de 
introducerea unei noi fi bre textile pe pia ță în fiecare an nu a fost continuat ă. 
Situația este similar ă în domeniul ocup ării forței de munc ă. Dacă introducerea mai rapid ă pe 
piață a unor fibre textile noi produce anumite efect e, acestea nu pot fi decât pozitive. Într-
adevăr, inovația asociat ă noilor fibre textile constituie un av antaj competitiv pentru industria 
europeană a textilelor și îmbrăcămintei. Împreun ă cu alte aspecte, aceasta a permis industriei 
să facă față proceselor de modernizare și de restructurare radical e de-a lungul deceniilor și să 
rămână liderul mondial în domenii cum sunt produsele textile tehnice și industriale și moda. 
Tendințele din acest sector arat ă o evoluție către întreprinderi mai pu ține dar mai mari și mai 
moderne, ocupând salaria ți mai puțini dar mai bine remunera ți. Pierderile de locuri de munc ă 
în sectorul european al produselor textile și al îmbr ăcămintei sunt legate în principal de 
evoluția combina ției de factori de produc ție la nivel interna țional. În Europa, în compara ție cu 
alte regiuni din lume, combina ția tehnologiilor, a expertizei și a costului for ței de munc ă 
acordă avantaje competitive pentru fabricarea de produse cu o înalt ă valoare ad ăugată, de 
calitate și inovatoare, iar într eprinderile abandoneaz ă regulat produc ția de mas ă. În acest 
context, noile fibre textile contribuie la modificarea profilului industriei textilelor și a 
îmbrăcămintei și, în ciuda une i reduceri a p ărții ocupate de aceasta în economia european ă, ea 
rămâne la 3,5% din valoarea ad ăugată manufacturier ă1. În consecin ță, efectele negative asupra 
ocupării forței de munc ă produse de simplificarea legislativ ă propusă nu au fost identificate și 
nici examinate în continuare.  
În afară de opțiunea adopt ării unui regulament, au fost evaluate alte posibilit ăți de reducere a 
perioadei de timp între depunerea unei cereri pentru o fibr ă nouă și adoptarea ei legal ă în UE. 
Din experien ța dobândit ă în ultimii ani reiese c ă dosarele de cerere sunt  aproape întotdeauna 
incomplete, în special în ceea ce prive ște metodele de testare. S-a hot ărât, deci, s ă se 
                                                 
1 Eurostat 
RO 4   RO examineze dac ă comunicarea unor instruc țiuni mai precise privind preg ătirea unui dosar de 
cerere ar reprezenta un avantaj net pentru operatorii economici, pentru consumatori și pentru 
administra țiile publice. 
În plus, s-a luat în considerare,  de asemenea, posibilitatea examin ării acestor dosare de cerere 
de către unul din laboratoarele specializate existente, înainte de prezentarea lor în fa ța 
serviciilor Comisiei. 
În sfârșit, s-a studiat ideea transfer ării conținutului directivelor tehn ice privind metodele de 
testare către procesul de standardizare. Metodele tehnice pot fi transformate în standarde 
europene. Aceast ă posibilitate ar simplifica în continuare legisla ția Uniunii Europene. A fost 
deci util s ă se examineze dac ă această operațiune nu compromite obiectivul principal de a 
reduce durata necesar ă introducerii legale pe pia ță a unor noi fibre în UE. 
Luând în considerare aceste obiective, au fost examinate urm ătoarele op țiuni și sub-opțiuni: 
(1) Opțiunea 1: statu quo  – aceast ă opțiune va fi analizat ă ca un scenariu de baz ă, 
deoarece fiecare op țiune va fi comparat ă cu procedura actual ă; 
(2) Opțiunea 2: adoptarea unuia sau a mai multor noi regulamente  – aceasta implic ă 
înlocuirea celor trei directive privind denumirile și etichetarea textilelor cu unul (sau 
mai multe) regulament(e), sub-op țiunile fiind urm ătoarele: 
(a) Opțiunea 2.1: adoptarea acestui(ac estor) nou(noi) regulament(e) f ără alte 
dispoziții suplimentare; 
(b) Opțiunea 2.2: adoptarea acestui(acestor) nou(noi) regulament(e) ad ăugând o 
anexă care să precizeze con ținutul dosarului de cerere; 
(c) Opțiunea 2.3: adoptarea acestui(acestor)  nou(noi) regulament(e) inclusiv a 
dispozițiilor pentru întocmirea unei liste de laboratoare recunoscute de c ătre 
statele membre; 
(d) Opțiunea 2.4: adoptarea acestui(acestor) nou (noi) regulament(e) inclusiv a unei 
anexe care s ă precizeze con ținutul dosarului de cerere și dispozițiile pentru 
stabilirea unei liste de la boratoare recunoscute de c ătre statele membre 
(opțiunea 2.2 și opțiunea 2.3). 
(3) Opțiunea 3: adoptarea unei abord ări de reglementare / de nereglementare 
combinat ă (standardizare)  – un nou regulament ar relua dispozi țiile incluse în 
prezent în Directiva 96/74 CE (modificat ă), în vreme ce metodele de cuantificare ar fi 
transferate domeniului standardiz ării: 
(a) Opțiunea 3.1: adoptarea acestui(acestor) nou(noi) regulament(e)/proceduri de 
standardizare f ără alte dispozi ții suplimentare; 
(b) Opțiunea 3.2: adoptarea acestui(acestor) nou(noi) regulament(e)/proceduri de 
standardizare ad ăugând o anex ă care să precizeze con ținutul dosarului de 
cerere; 
RO 5   RO (c) Opțiunea 3.3: adoptarea acestui(acestor) nou(noi) regulament(e)/proceduri de 
standardizare inclusiv a dispozi țiilor pentru întocmirea unei liste de laboratoare 
recunoscute de c ătre statele membre; 
(d) Opțiunea 3.4: adoptarea acestui(acestor) nou(noi) regulament(e)/proceduri de 
standardizare, inclusiv a unei anexe care s ă precizeze con ținutul dosarului de 
cerere și dispozițiile pentru stabilirea unei liste de laboratoare recunoscute de 
către statele membre (op țiunea 3.2 și opțiunea 3,3). 
Opțiunile strategice propuse pot s ă se traduc ă prin economisirea semnificativ ă a duratei 
necesare ob ținerii unei noi denumiri de fibr ă, ca urmare a unei cereri , conferind avantaje 
economice și reducând costurile. În  plus, analiza arat ă că obținerea unor economii 
semnificative de timp este susceptibil ă de a încuraja inovarea. 
Industria și statele membre consider ă că accelerarea procesului de introducere a unei noi 
denumiri de fibr ă are drept efect introducerea pe pia ță a unui num ăr mai mare de fibre. 
Potrivit industriei de profil, o fibr ă nouă genereaz ă beneficii nete pe an cuprinse între 100 000 
și 2 milioane EUR, în func ție de mai mul ți factori. Dac ă una sau dou ă noi denumiri de fibre ar 
fi prezentate în fiecare an, avan tajele pentru industrie ar cre ște în mod considerabil. 
Avantajele fibrelor noi și inovatoare pentru produc ătorii din aval care le utilizeaz ă nu au fost 
analizate. Totu și, se cuvine s ă menționăm că o fibră recentă, denumit ă elastan, având 
particularit ăți elastice deosebite, este  la originea unor schimb ări importante în industria 
îmbrăcămintei, cu avantaje competitive și profituri substan țiale. 
Pentru IMM-uri, pare de osebit de important s ă se reducă durata între investi țiile într-o nou ă 
fibră și posibilitatea de a in troduce fibra pe pia ță sub o nou ă denumire. Potrivit informa țiilor 
furnizate de industrie, ansamblul activit ăților unei IMM poate depinde de durata necesar ă 
introducerii pe pia ță a unei anumite fibre. 
Analizarea și compararea op țiunilor strategice duce la urm ătoarele concluzii: 
• cele mai mari avantaje pentru industrie rezult ă din durata redus ă între depunerea 
unei cereri de denumire a unei noi fibre și capacitatea de a introduce fibra pe pia ță 
sub noua denumire. Aceasta duce la economii de costuri administrative și la 
venituri mai rapide di n vânzarea fibrei. Op țiunile 2.4 și 3.4 (cazul A) confer ă, în 
mod poten țial, economiile de costuri și avantajele generale cele mai semnificative. 
Eventualele economii de timp ce rezult ă din aceste op țiuni sunt de 18 pân ă la 33 
de luni, adic ă până la șase luni mai mult decât pentru celelalte op țiuni;  
• autoritățile statelor membre ar beneficia de ce le mai mari avantaje prin înlocuirea 
directivelor cu unul sau mai multe regulam ente, deoarece ele nu ar mai trebui s ă 
transpună modificările în legisla ția națională. Aceasta ar putea genera economii de 
costuri semnificative pentru statele me mbre. Aceste econom ii de costuri exist ă 
pentru toate sub-op țiunile opțiunilor 2 și 3;  
• instrucțiunile cu privire la con ținutul dosarului  de cerere (op țiunile 2.2 și 3.2) și 
stabilirea unei liste de laboratoare na ționale recunoscute (op țiunile 2.3 și 3.3) 
prezintă avantaje poten țiale pentru industrie și pentru autorit ățile publice. Dac ă 
aceste op țiuni au drept efect prezentarea unor do sare de cerere mai conforme cu 
exigențele Comisiei, ele ar put ea duce la economii semnificative de timp, de 
RO 6   RO ordinul a 18-27 luni, atât  pentru industrie cât și pentru autorit ățile publice; de 
asemenea, 
• toate opțiunile vor prezenta avantajul de a oferi, în avantajul consumatorilor, 
garanția că fibrele denumite corespund unor  caracteristic i specificate. 
Consumatorii ar putea, de asemenea, bene ficia de avantaje suplimentare datorit ă 
faptului c ă noile fibre ajung mai rapid pe pia ță.