RAPORT AL COMISIEI CĂTRE CONSILIU ȘI PARLAMENTUL EUROPEAN privind progresele înregistrate de Albania în lupta împotriva corupției și a criminalității organizate și în reformarea sistemului judiciar /* COM/2014/0331 final */





RAPORT AL COMISIEI CĂTRE CONSILIU ȘI PARLAMENTUL EUROPEAN privind progresele înregistrate de Albania în lupta împotriva corupției și a criminalității organizate și în reformarea sistemului judiciar 1. Introducere Prezentul raport constituie un răspuns la Concluziile Consiliului din 17 decembrie 2013, în care se afirma: „Consiliul va examina, pe baza unui raport care urmează să fie prezentat de Comisie, punerea în aplicare continuă a strategiilor de reformă judiciară și de combatere a corupției și a legislației relevante recent adoptate, precum și o tendință continuă a unor anchete și urmăriri în justiție proactive, inclusiv în domeniul criminalității organizate. În lumina acestui raport și bazându-se pe faptul că Albania continuă să lucreze pe baza progreselor încurajatoare înregistrate până în prezent, Consiliul așteaptă cu interes o decizie privind acordarea în iunie 2014 a statutului de țară candidată pentru Albania, sub rezerva aprobării de către Consiliul European.” În conformitate cu cererea Consiliului, prezentul raport se concentrează în primul rând pe lupta împotriva corupției și a criminalității organizate și pe reforma judiciară și subliniază unele evoluții suplimentare semnificative în domenii care sunt importante pentru integrarea Albaniei în UE. Acesta acoperă intervalul de timp de la publicarea celui mai recent raport privind progresele înregistrate[1] și se bazează pe informațiile colectate și analizate de către Comisie, inclusiv pe informațiile furnizate de Albania, pe evaluări inter pares și pe contacte regulate cu statele membre și cu organizațiile internaționale. În perioada de raportare, guvernul albanez a prezentat acțiuni concrete și și-a menținut voința politică în materie de reforme legate de UE, care acoperă o gamă largă de aspecte. În noiembrie, guvernul și opoziția și-au unit forțele pentru a adopta o rezoluție privind integrarea europeană. De atunci, ambele părți au continuat să sprijine procesul de integrare europeană, deși atingerea unui consens mai larg a fost afectată de creșterea tensiunilor dintre guvern și opoziție, care, printre altele, nu a participat la vot în dosare importante în cadrul unor comisii parlamentare. În noiembrie, a fost lansat un dialog la nivel înalt privind prioritățile-cheie cu scopul de a sprijini procesul de integrare europeană a Albaniei, punându-se accent pe prioritățile esențiale ale reformei. Cu ocazia celei de-a doua reuniuni organizate în cadrul dialogului la nivel înalt, la începutul lunii martie, Albania a prezentat o foaie de parcurs, în care evidenția eforturile depuse pe termen mediu pentru îndeplinirea priorităților-cheie în vederea deschiderii negocierilor de aderare. La această reuniune, atât guvernul, cât și opoziția au arătat un angajament constructiv în favoarea reformelor legate de UE. 2. Evoluții recente La 26 februarie 2014 a intrat în vigoare noua Lege a funcției publice și a fost adoptată legislația secundară, în timp util, pentru ca acesta să poată intra în vigoare la 1 aprilie. Este vorba despre un important pas înainte către consolidarea profesionalismului și a meritocrației și către combaterea politicianismului, a ineficienței și a corupției la nivelul mai multor organisme din sectorul public. Monitorizarea punerii în aplicare este esențială. Începând cu luna octombrie, problemele legate de concedierea și de retrogradarea personalului, ca urmare a măsurilor disciplinare și a restructurării instituțiilor din sectorul public, au dus la apariția unor tensiuni politice. În acest context, guvernul a înghețat toate recrutările noi din martie până în iulie pentru ca noua Lege a funcției publice să devină pe deplin operațională, astfel încât să se asigure un proces solid și transparent de recrutare. Respectarea deplină a legislației aplicabile și a hotărârilor Curții este esențială. Parlamentul a luat măsuri pentru consolidarea rolului său de supraveghere a instituțiilor independente. Cu toate acestea, au existat controverse în ceea ce privește structura, procedurile de numire și funcționarea unui număr de instituții și autorități independente care trebuie să răspundă în fața Parlamentului European. Este esențial ca legislația în vigoare să fie pusă integral în aplicare și ca profesionalismul acestor instituții să fie consolidat. Procedura de numire a directorilor și a consiliilor de administrație ale acestor instituții prin majoritate simplă în Parlament rămâne un motiv de îngrijorare, deoarece acest lucru riscă să le afecteze independența. Spre deosebire de cazul legislației privind Înaltul inspectorat pentru declarațiile de avere și conflictele de interese, noile propuneri legislative ar beneficia de revizuire din partea unor experți internaționali. Guvernul albanez a solicitat o evaluare inter pares pentru a analiza performanța, structura și capacitățile instituțiilor independente în vederea consolidării funcționării și a independenței acestora. Guvernul continuă să insiste asupra necesității reformei economice și a guvernanței economice consolidate, pentru a relansa creșterea și a spori competitivitatea. S-a înființat un Consiliu Economic Național, prezidat de primul ministru, cu participarea comunității de afaceri și având ca scop elaborarea de orientări și asigurarea coerenței în realizarea reformelor economice. Stabilitatea macroeconomică este în continuare consolidată printr-o politică monetară solidă, iar inflația rămâne la un nivel scăzut. La consolidarea bugetară atât de necesară va contribui acordul de împrumut încheiat cu Fondul Monetar Internațional (FMI). Acesta va permite lichidarea arieratelor semnificative acumulate pe o perioadă de trei ani și va promova reforme substanțiale în domenii precum gestionarea finanțelor publice, fiscalitatea, sistemul de pensii și energia. Reformele au avut deja ca rezultat creșterea gradului de colectare a veniturilor provenind din impozite și taxe vamale și intensificarea anchetelor privind evaziunea de la plata taxei pe valoarea adăugată (TVA) și schemele de fraudă. Programul economic și bugetar pentru perioada 2014-2016 stabilește cadrul pentru sprijinirea creșterii economice și a stabilității macroeconomice și identifică reformele structurale necesare în anumite domenii-cheie, cum ar fi consolidarea statului de drept, îmbunătățirea mediului de afaceri și investițional și abordarea problemelor de pe piața muncii. În ceea ce privește criza din Ucraina și alinierea la PESC, Albania a aderat la toate declarațiile și pozițiile UE. 3. Politici anticorupție Începând cu luna octombrie, autoritățile albaneze au luat măsuri suplimentare pentru consolidarea cadrului juridic și instituțional de combatere a corupției. În noiembrie, a fost numit un Coordonator național de combatere a corupției (NCAC), care coordonează activitățile organismelor de stat și ale instituțiilor independente, atât la nivel central, cât și la nivel local. Pentru a facilita acest proces, s-a constituit o rețea de puncte de contact pentru combaterea corupției în toate ministerele de resort și instituțiile independente. Printre principalele atribuții ale punctelor de contact se numără raportarea către NCAC, furnizarea de orientări pentru funcționarii relevanți și monitorizarea punerii în aplicare a strategiei anticorupție în instituțiile și ministerele respective. În aprilie, NCAC a finalizat Strategia națională anticorupție, care a făcut obiectul unei ample consultări cu societatea civilă și cu sectorul privat și care urmează să fie adoptată. Strategia trebuie să fie urmată de planuri de acțiune cuprinzătoare. Prin modificările la Codul de procedură penală adoptate în martie, competența pentru infracțiuni de corupție comise de înalți funcționari de stat a fost transferată, cu excepția infracțiunilor de abuz în serviciu, către Parchetul pentru infracțiuni grave și Tribunalul pentru infracțiuni grave. Corupția activă și pasivă în rândul judecătorilor, procurorilor, funcționarilor din justiție, înalților funcționari de stat și aleșilor locali intră în prezent în competența Tribunalului pentru infracțiuni grave, pentru a pune un accent și mai mare pe actele de corupție la nivel înalt. Definițiile termenilor „funcționar la nivel înalt” și „ales local” urmează să fie introduse în legislație. Începând cu luna martie, se poate proceda în mod legal la sechestrul sau confiscarea activelor ilicite provenite din infracțiunile de corupție. O nouă lege privind accesul la informații, elaborată în luna mai, introduce sancțiuni administrative, precum și proceduri de examinare a plângerilor adresate Comisiei pentru dreptul la informare și protecția datelor cu caracter personal. Legile privind declarațiile de avere și conflictele de interese, care au fost modificate în aprilie 2014, sunt în curs de adoptare formală. Legea revizuită privind conflictele de interese extinde interdicția de a intra în raporturi contractuale cu organisme publice, astfel încât aceasta să se aplice și în cazul judecătorilor și procurorilor din cadrul tribunalelor de primă instanță și al instanțelor de apel. În plus, furnizarea de informații false devine infracțiune, fapt care demonstrează angajamentul față de soluționarea problemei conflictului de interese. Legea privind declarațiile de avere îi obligă pe funcționarii publici să depună la bancă activele de peste 1,5 milioane leka (10 700 de euro). În ceea ce privește cooperarea dintre agențiile de aplicare a legii, atât pentru combaterea corupției, cât și a criminalității organizate, a fost semnat în decembrie un memorandum de înțelegere între procurorul general, Ministerul de interne și Serviciul de informații de stat, cu scopul de a stabili o platformă comună pentru consolidarea anchetelor proactive. În general, cooperarea dintre agențiile de aplicare a legii trebuie consolidată și trebuie să includă un sistem securizat de schimb de informații, menit să îmbunătățească eficiența investigațiilor. În aprilie, numărul procurorilor anticorupție din cadrul parchetelor regionale a crescut de la 22 la 33. În ceea ce privește bilanțul, numărul de cazuri de corupție sesizate parchetului de către poliția de stat a crescut cu 16 % în perioada octombrie 2013 - martie 2014 în comparație cu aceeași perioadă a anului trecut. Numărul de condamnări la instanțele districtuale a scăzut cu 8 % în aceeași perioadă, în timp ce condamnările la curțile de apel au crescut cu 81 %. Sunt în curs de desfășurare cinci anchete de corupție în cadrul sistemului judiciar și a fost pronunțată o condamnare în sistemul judiciar la nivelul curții de apel. În ceea ce privește înalții funcționari și aleșii locali, cinci cazuri în care sunt acuzate 25 de persoane se află pe rol în fața curții și două cazuri sunt în curs de investigare pentru abuz în serviciu și alte acuzații conexe. În general, numărul anchetelor și condamnărilor rămâne scăzut, în special în ceea ce privește cazurile de corupție la nivel înalt. Există un număr mare de anchete privind infracțiuni de corupție care nu duc la condamnări definitive, ceea ce scoate în evidență necesitatea de a consolida independența, eficiența și răspunderea sistemului judiciar, precum și necesitatea de a consolida capacitatea poliției și a organelor de urmărire penală. Pentru a soluționa lacunele în materie de eficiență a investigațiilor și de cooperare între agenții, s-a decis, în luna mai, organizarea de reuniuni lunare prezidate de procurorul general și de directorul general al poliției. Persistă o serie de obstacole, cum ar fi dispozițiile referitoare la interceptare și supraveghere, termene-limită pentru investigații, admisibilitatea probelor în fața unei instanțe și la faptul că, în general, anchetele continuă să aibă un caracter reactiv. Capacitățile de investigare ale agențiilor de aplicare a legii trebuie consolidate, inclusiv în ceea ce privește combaterea criminalității financiare și economice. Actualul cadru juridic trebuie să includă dispoziții legale care să permită poliției de stat să obțină informații în scopul desfășurării de investigații de la instituții publice și organisme private care furnizează servicii publice și care să permită aplicarea de sancțiuni disuasive în caz de nerespectare. Albania este, de asemenea, încurajată să includă infracțiunea de îmbogățire prin mijloace ilicite, ca semnal pozitiv. Sunt necesare eforturi suplimentare în ceea ce privește mecanismele de sancționare în cazul nerespectării memorandumului interinstituțional de înțelegere. Înaltul inspectorat pentru declarațiile de avere și conflictele de interese a luat măsuri pentru a-și îmbunătăți performanța în primul trimestru al anului 2014. În ceea ce privește activele ascunse, a transmis Parchetului dosarele a trei judecători, un procuror, un ambasador și doi inspectori. Per total, ar trebui ca atât Înaltul inspectorat pentru declarațiile de avere și conflictele de interese, cât și organismele de control să își îndeplinească mandatul într-un mod mai proactiv, concentrându-se pe cazurile de averi nejustificate, printr-o mai bună evaluare a riscurilor și prin încrucișarea propriilor date cu declarațiile de avere și de interese disponibile. În acest sens, este esențială punerea declarațiilor de avere la dispoziția organelor de cercetare și de aplicare a legii. Publicarea declarațiilor de avere, prevăzută de foaia de parcurs privind principalele priorități, ar duce la o mai mare responsabilizare și ar stimula eforturile vizând depistarea cazurilor de averi nejustificate. În general, s-a menținut voința politică de a acționa în mod decisiv în direcția prevenirii și combaterii corupției. Reformele structurale care au fost introduse atestă o abordare cuprinzătoare, care include o gamă largă de instituții. Procesul extins de consultare pentru conturarea strategiei anticorupție arată că guvernul își propune să includă o gamă largă de părți interesate. S-au lansat acțiuni între agenții pentru a îmbunătăți realizarea de anchete proactive și analiza sistematică a riscurilor și pentru a depăși obstacolele, în vederea îmbunătățirii eficienței investigațiilor. Pentru a avansa în mod decisiv pe calea integrării în UE, Albania ar trebui să se concentreze pe punerea în aplicare a legislației privind declarațiile de avere și conflictele de interese, să sporească numărul de anchete proactive și să introducă măsuri suplimentare pentru îmbunătățirea eficienței investigațiilor, să continue să își dezvolte eforturile inițiale, în vederea înregistrării de rezultate vizibile în ceea ce privește anchetele, urmăririle și condamnările în cazurile de corupție. Reforma judiciară profundă avută în vedere va fi, de asemenea, decisivă în lupta împotriva corupției. 4. Combaterea criminalității organizate Începând din octombrie, au fost introduse mai multe schimbări organizatorice în cadrul parchetului și al poliției de stat și sunt în curs de adoptare acte legislative esențiale în domenii precum organizarea și formarea forțelor de poliție și controlul armelor de foc. În martie s-a lansat un concurs de recrutare în cadrul poliției de stat. În ciuda unei situații bugetare dificile, fondurile alocate pentru salariile angajaților poliției au crescut cu 10 % în 2014. 39 de ofițeri de poliție au fost disponibilizați începând cu luna septembrie din motive disciplinare. Pentru combaterea terorismului finanțat prin criminalitatea organizată, s-a înființat o nouă unitate de luptă împotriva terorismului în cadrul poliției de stat. Poliția a organizat operațiuni încununate de succes, în domeniul luptei împotriva traficului de stupefiante, traficului de persoane și spălării de bani, precum și în domeniul confiscării de explozivi pe teritoriul țării și a participat la operațiuni similare în străinătate. În domeniul cooperării judiciare și polițienești internaționale, a fost ratificat în luna ianuarie cel de-al patrulea Protocol adițional la Convenția europeană privind extrădarea. Un total de 25 de comisii rogatorii din statele membre ale UE au vizitat Albania din octombrie 2013 până la sfârșitul lunii aprilie 2014. În aceeași perioadă, 34 de persoane au fost extrădate în Albania din state membre ale UE, în timp ce autoritățile albaneze au extrădat, la rândul lor, 49 de persoane în statele membre ale UE. Un protocol operațional a fost semnat între poliția de stat și departamentul de securitate publică al Ministerului de interne al Italiei. Albania colaborează cu Italia și Grecia pentru constituirea unui centru comun de cooperare polițienească transfrontalieră în vederea controlării activităților ilicite desfășurate în orașul Saranda. Întâlniri periodice sunt organizate cu ofițerii de legătură din țările partenere pentru a se face schimb de informații cu privire la investigațiile pe marginea activelor dobândite prin săvârșirea de infracțiuni. Un acord de cooperare operațională cu Europol, semnat în luna decembrie a anului trecut, a fost ratificat de Albania la data de 20 martie. Schimbul de informații este facilitat de un ofițer de legătură albanez detașat la Europol. În perioada de raportare, Albania a participat la o operațiune internațională a forțelor de poliție, susținută de către Europol, privind detectarea de vehicule furate care fac obiectul traficului. În urma acestei acțiuni, s-a început urmărirea penală a 24 de persoane. Autoritățile ar trebui să folosească în mod mai activ toate instrumentele disponibile în materie de cooperare internațională și să apeleze mai mult la echipele comune de anchetă. Capacitatea de a folosi tehnici speciale de anchetă ar trebui să fie consolidată în ceea ce privește cadrul juridic și procedural. Referitor la traficul de persoane, Coordonatorul național al luptei împotriva traficului de persoane a revitalizat mecanismul național de sesizare, intensificând activitățile în materie de prevenire și sensibilizare, și este pe punctul de a finaliza noua strategie națională și noul plan de acțiune pentru perioada 2014-2016. În 2014, Coordonatorul național al luptei împotriva traficului de persoane a beneficiat, pentru prima dată, de un buget propriu. Trei unități mobile au fost înființate în Tirana, Vlora și Elbasan, ceea ce a dus la identificarea mai multor victime și potențiale victime. În fiecare lună au loc reuniuni ale poliției regionale cu Parchetul pentru infracțiuni grave. În vederea combaterii muncii forțate și a traficului intern, Inspecția muncii a început să efectueze controale la cluburi de noapte, în cooperare cu poliția din Tirana. O linie de asistență telefonică pentru victimele traficului de persoane a devenit operațională în martie. Începând din noiembrie 2013, acestea au posibilitatea de a obține asistență juridică beneficiind de o reducere cu 30 % a onorariului pentru avocați. Cele mai recente modificări ale codului penal cu privire la traficul de persoane trebuie aplicate cu o atenție deosebită, structurile responsabile cu punerea în aplicare trebuie consolidate, iar anchetele privind cazurile de trafic intern trebuie intensificate. Numărul condamnărilor pentru trafic de persoane a rămas la un nivel scăzut. Capacitățile de evaluare a amenințărilor și riscurilor în vederea identificării victimelor traficului de persoane trebuie consolidate pentru ca acest fenomen să poată fi abordat proactiv. În ceea ce privește lupta împotriva spălării banilor, în perioada octombrie 2013 - mijlocul lunii aprilie 2014, comparativ cu perioada echivalentă a anului trecut, s-a înregistrat o ușoară creștere a numărului de infracțiuni de spălare de bani sesizate parchetului de către poliție, numărul autorilor rămânând aproape neschimbat. Cu toate acestea, numărul de condamnări pentru spălare de bani a rămas redus. Din octombrie 2013 până la sfârșitul lunii martie, poliția de stat a înaintat către Parchetul pentru infracțiuni grave 45 de cazuri în vederea deschiderii de anchete privind activele provenite din săvârșirea de infracțiuni, ceea ce constituie o ușoară creștere față de perioada similară a anului anterior. Investigațiile financiare trebuie derulate în mod sistematic, iar capacitatea de a le efectua în mod eficient trebuie consolidată, ceea ce ar urma să conducă la confiscarea mai multor active provenite din săvârșirea de infracțiuni. În ceea ce privește criminalitatea economică, în perioada octombrie-decembrie 2013, a avut loc o operațiune majoră a poliției îndreptată împotriva stabilimentelor de jocuri de noroc ilegale; în cadrul acestei operațiuni, au fost investigate 720 de infracțiuni penale în domeniul criminalității economice și s-a pus sechestru pe cantități importante de echipamente, cu o valoare totală de 8,5 milioane de euro. Sechestrul și confiscarea bunurilor trebuie utilizate în mod sistematic. Capacitatea Centrului interinstituțional de operațiuni maritime de a monitoriza aspectele operaționale ale luptei împotriva criminalității organizate a crescut prin modernizarea a 7 radare de coastă, care acoperă toate apele teritoriale naționale. Sistemul global de gestionare a informațiilor (The Total Information Management System), o bază de date on-line pentru schimbul de informații între agențiile de aplicare a legii, este pe deplin operațional. Personalul Centrului a beneficiat de acțiuni comune de formare în materie de competențe operaționale. O atenție deosebită trebuie acordată analizei riscurilor legate de expirarea moratoriului cu privire la șalupe. În ceea ce privește lupta împotriva drogurilor, este în curs de aplicare planul național împotriva producerii de stupefiante. Între octombrie 2013 și sfârșitul lunii martie 2014, au continuat capturile de droguri; în comparație cu aceeași perioadă a anului trecut, au crescut capturile de marijuana (18,8 t față de 13,6 t) și de cocaină (14,5 kg față de 1,7 kg), iar cele de heroină au scăzut (25,6 kg față de 44,8 kg). Acțiunile de distrugere publică a drogurilor confiscate au avut loc în lunile martie, aprilie și mai. În total, în aceeași perioadă, s-au derulat mai multe operațiuni care au dus la creșterea numărului de urmăriri penale pentru trafic de droguri. Investigațiile în cazuri legate de traficul de droguri trebuie să fie însoțite în mod sistematic de investigații financiare paralele. Este nevoie de intensificarea controalelor sistematice la frontiera albastră pentru a închide rutele utilizate de traficanții de droguri. Cooperarea internațională cu Italia, Grecia, Germania, Belgia, SUA și Kosovo[2] a condus la arestarea a 51 de suspecți pentru trafic internațional de droguri, față de 31 în aceeași perioadă a anului trecut. Este necesar să se intensifice lupta împotriva rețelelor de trafic de droguri prin sporirea cooperării internaționale, precum și prin utilizarea unor tehnici speciale de anchetă, bazate pe analiza amenințărilor, fără a neglija derularea de investigații financiare paralele. Trebuie să se intensifice măsurile concrete de eradicare a plantațiilor de narcotice. Planul național împotriva producerii de stupefiante trebuie însoțit de indicatori de performanță măsurabili și trebuie să menționeze rezultatele preconizate. În general, au fost introduse schimbări organizaționale și sunt în curs de pregătire acte legislative importante în domeniul organizării și formării forțelor de poliție și al controlului armelor de foc. Cooperarea judiciară și polițienească internațională s-a intensificat prin punerea în aplicare a unor acorduri de extrădare. Mecanismul național de sesizare a cazurilor de trafic de persoane a fost relansat prin consolidarea cooperării între autoritățile de aplicare a legii. Investigațiile au dus la obținerea unor rezultate pozitive în lupta împotriva drogurilor, a traficului de persoane și a spălării de bani. Trebuie intensificată lupta împotriva producerii de stupefiante. Pentru a avansa în mod decisiv pe calea integrării în UE, Albania ar trebui să înregistreze în continuare rezultate în lupta împotriva criminalității organizate, prin intensificarea cooperării dintre agenții, prin îmbunătățirea eficienței anchetelor proactive și utilizarea sistematică a investigațiilor financiare, prin consolidarea cooperării internaționale și regionale, inclusiv în cadrul Europol, și prin intensificarea eforturilor de combatere a tuturor formelor de criminalitate organizată. 5. Reforma sistemului judiciar Pentru a spori eficiența sistemului judiciar, în luna ianuarie au fost anunțate măsuri de reformă. Albania a solicitat cooperarea cu Comisia de la Veneția și a fost elaborată o foaie de parcurs pentru cinci priorități-cheie, printre care se numără și reforma sistemului judiciar. A fost lansat procesul de elaborare a unei strategii de sine stătătoare pentru perioada 2014-2020. În februarie, s-a înființat, în cadrul Ministerului de Justiție, un grup de lucru consultativ privind reforma sistemului judiciar. În martie, Albania a solicitat Comisiei de la Veneția să evalueze două seturi de modificări aduse codurilor de procedură civilă și penală. Primul set de modificări le permite judecătorilor să impună amenzi avocaților care lipsesc în mod repetat de la audieri judiciare în materie civilă și penală, iar cel de-al doilea limitează tipurile de căi de atac care pot fi introduse la Înalta Curte. Aceste modificări au ca scop reducerea volumului de lucru al instanțelor și creșterea eficienței acestora. Se intenționează ca asistența Comisiei de la Veneția să se extindă progresiv la o gamă largă de aspecte. În concordanță cu dispozițiile modificate din Codul de procedură civilă, majoritatea cauzelor aflate pe rolul Înaltei Curți sunt examinate de către o comisie formată din trei judecători. Sunt necesare măsuri suplimentare pentru ca Înalta Curte să funcționeze mai eficient. Printre acestea se numără armonizarea și publicarea jurisprudenței, introducerea de modificări în Codul de procedură penală pentru a schimba procedurile aplicate la Înalta Curte în ceea ce privește componența grupurilor care se ocupă de revizuirea cazurilor penale, adoptarea de dispoziții vizând reducerea numărului de recursuri, finalizarea reorganizării interne a Înaltei Curți, precum și ocuparea celor 3 posturi vacante din cadrul acesteia. Recenta publicare, pentru prima dată, a unei liste complete a judecătorilor, cu indicarea rangului ierarhic, este un pas înainte către creșterea transparenței sistemului de numire, promovare și transfer al judecătorilor. Evaluarea judecătorilor trebuie să continue pentru perioada 2007-2009 și pentru anii următori. Sunt necesare măsuri suplimentare pentru a garanta că procedurile aplicate în cadrul Consiliului Superior al Justiției pentru numirea, promovarea și transferul judecătorilor se bazează exclusiv pe meritelor candidaților și pe alte criterii obiective. Sistemul electronic unificat de gestionare a cazurilor, care asigură o alocare transparentă și aleatorie a dosarelor și este esențial pentru monitorizarea cazurilor nesoluționate, nu se aplică încă de către toate instanțele. Sistemul nu este încă operațional la tribunalul districtual din Tirana, la Tribunalul pentru infracțiuni grave, la Curtea de apel pentru infracțiuni grave și la instanțele administrative recent înființate. Hotărârile judecătorești ar trebui să fie puse la dispoziția tuturor practicienilor și a publicului larg. În conformitate cu recomandările comisarului pentru protecția datelor, deciziile ar trebui publicate, într-un termen rezonabil, într-o bază de date cu funcție de căutare, însoțite de motivare.. Modificările aduse Codului de procedură penală în raport cu acte de corupție comise de către înalți funcționari de stat (a se vedea secțiunea 3. Politici anticorupție) introduc procedurile de ridicare a imunității. În cazul judecătorilor obișnuiți, este necesară o autorizație din partea Consiliului Superior al Justiției, la cererea unui procuror, pentru perchezițiile personale și la domiciliu, precum și pentru orice formă de privare de libertate. În cazul judecătorilor de la Înalta Curte și de la Curtea Constituțională, rămâne la latitudinea procurorului general să solicite Înaltei Curți să autorizeze ridicarea imunității. Spre deosebire de judecătorii și procurorii obișnuiți, membrii Înaltei Curți Constituționale rămân sub jurisdicția Înaltei Curți pentru infracțiuni legate de corupție. Informații privind șase cazuri de suspiciune de corupție în cadrul sistemului judiciar au fost trimise de Consiliul Superior al Justiției către procurorul general. Din octombrie 2013, ministrul Justiției a inițiat proceduri disciplinare împotriva a 19 judecători, care au fost transmise Consiliului Superior al Justiției spre examinare. Până în prezent, Consiliul Superior al Justiției a examinat 5 dintre aceste cazuri, concediind un judecător, transferând un alt judecător la un tribunal inferior pe o perioadă de 2 ani și emițând un avertisment în vederea concedierii a încă 3 judecători. Într-un caz separat, în decembrie 2013, Consiliului Superior al Justiției a suspendat din funcție un judecător până la pronunțarea unei hotărâri definitive. Ministrul Justiției a inițiat proceduri împotriva a 2 procurori. Sistemul disciplinar ar trebui consolidat, iar rolul ministrului Justiției în cadrul procedurii disciplinare și în cadrul Consiliului Superior al Justiției ar trebui revizuit. De asemenea, ar trebui puse în aplicare în mod eficient noi norme privind imunitatea magistraților și ar trebui întocmit un bilanț al sancțiunilor aplicate. În ceea ce privește eficiența, începând cu noiembrie 2013, au fost puse în funcțiune toate cele șase instanțe administrative, Curtea administrativă de apel și Colegiul administrativ al Înaltei Curți. Numirea judecătorilor de la aceste instanțe, care se ocupă, printre altele, de gestionarea dosarelor transferate de la alte tribunale, s-a făcut pe bază de concurs. Mai rămân nouă posturi vacante în cinci instanțe administrative din afara Tiranei, iar numărul referenților judiciari și al sediilor puse la dispoziție nu este încă suficient; aceste lacune trebuie remediate. Ca urmare a hotărârii Curții Constituționale din martie 2014 prin care s-a declarat neconstituțională legea din aprilie 2013 privind administrarea justiției, este necesar să se acopere acest vid legislativ și să se adopte dispoziții care să reglementeze activitatea instanțelor și a personalului acestora. În conformitate cu hotărârea, ar fi fost nevoie de o majoritate calificată, nu de o majoritate simplă, pentru ca Parlamentul să adopte legea în 2013. În ceea ce privește accesul la justiție, ar trebui puse în aplicare dispozițiile de modificare a Legii din 2008 privind asistența juridică, în ceea ce privește scutirea de la plata taxelor judiciare a anumitor categorii de cetățeni și înființarea unor birouri de asistență judiciară la nivel local („clinici juridice”). În general, Albania și-a demonstrat angajamentul față de reforma sistemului judiciar, în special prin faptul că a interacționat cu Comisia de la Veneția pentru a ameliora independența, responsabilitatea și profesionalismul în cadrul sistemului. S-au depus eforturi pentru a se reduce întârzierile și volumul de muncă al instanțelor, în general, și pentru a mări transparența în cadrul sistemului judiciar. S-au luat măsuri pentru a promova răspunderea judecătorilor și a procurorilor prin adoptarea de proceduri care reglementează ridicarea imunității acestora. O serie de sancțiuni au fost adoptate în urma procedurilor disciplinare. Pentru a avansa în mod decisiv pe calea integrării în UE, Albania ar trebui să continue în mod riguros reforma judiciară, prin menținerea colaborării cu Comisia de la Veneția, prin adoptarea de dispoziții suplimentare semnificative menite să consolideze în special independența și răspunderea, în conformitate cu foaia de parcurs pentru reforma sistemului judiciar, precum și prin aplicarea corespunzătoare a măsurilor adoptate. 6. Concluzii Albania a continuat să pună în aplicare și să consolideze reformele legate de UE, în special pe cele care decurg din statutul de țară candidată. S-a menținut voința politică de a acționa în mod decisiv în vederea prevenirii și combaterii corupției, iar reformele structurale întreprinse fac dovada unei abordări cuprinzătoare, care include o gamă largă de instituții. S-au introdus reforme legislative importante de combatere a criminalității organizate, iar anchetele derulate au generat rezultate pozitive în lupta împotriva traficului de droguri și în alte domenii care țin de criminalitatea gravă și organizată. Albania și-a demonstrat angajamentul față de reforma sistemului judiciar, în special prin colaborarea cu Comisia de la Veneția în vederea ameliorării independenței, responsabilității și profesionalismului sistemului. Pe baza concluziilor acestui raport, Comisia recomandă Consiliului să acorde Albaniei statutul de țară candidată. Este important ca Albania să își mențină abordarea sistematică în materie de reforme, deoarece obținerea de rezultate durabile va fi esențială pentru continuarea procesului de integrare în UE. Prezentul raport identifică deja o serie de provocări-cheie cărora Albania trebuie să le facă față pentru a progresa decisiv pe calea integrării europene. În ceea ce privește lupta împotriva corupției, pentru a înainta decisiv pe calea integrării europene, Albania ar trebui să se concentreze pe punerea în aplicare a legislației privind declarațiile de avere și conflictele de interese, să sporească numărul anchetelor proactive în cazurile de corupție și să introducă măsuri suplimentare pentru a face investigațiile mai eficiente, să își consolideze eforturile în vederea înregistrării de rezultate vizibile în ceea ce privește anchetele, urmăririle și condamnările în cazurile de corupție. Reforma judiciară profundă pe care Albania intenționează să o realizeze va fi, de asemenea, decisivă în lupta împotriva corupției. În lupta împotriva criminalității organizate, pentru a avansa în mod decisiv pe calea integrării în UE, Albania ar trebui să își amelioreze rezultatele printr-o mai bună cooperare între agenții, prin îmbunătățirea eficienței în ceea ce privește anchetele proactive și utilizarea sistematică a investigațiilor financiare, prin consolidarea cooperării internaționale și regionale, inclusiv în cadrul Europol, și prin intensificarea eforturilor în lupta împotriva tuturor formelor de criminalitate organizată. În ceea ce privește reforma sistemului judiciar, pentru a avansa în mod decisiv pe calea integrării în UE, Albania ar trebui să continue în mod riguros reforma judiciară prin menținerea dialogului cu Comisia de la Veneția, prin adoptarea de dispoziții suplimentare semnificative pentru a consolida în special independența și răspunderea, în conformitate cu foaia de parcurs pentru reforma sistemului judiciar, precum și prin aplicarea corespunzătoare a măsurilor adoptate. În plus, este esențial ca procesul de reformă să fie însoțit de un dialog politic reînnoit și consolidat între guvern și opoziție. Pentru a garanta viabilitatea reformelor, este nevoie ca lucrările Parlamentului să fie constructive și bazate pe compromis, iar crearea unui Consiliu național pentru integrarea în UE, care să reunească toate părțile interesate, este esențială pentru obținerea unui consens la nivelul întregii societăți albaneze. Principalele provocări identificate în acest raport vor fi prezentate în detaliu în raportul Comisiei din octombrie 2014 privind progresele înregistrate. [1]Ultimul pachet al Comisiei referitor la extindere, inclusiv raportul privind progresele înregistrate de Albania, a fost publicat la data de 16 octombrie 2013. [2] Această desemnare nu aduce atingere pozițiilor privind statutul și este conformă RCSONU 1244/99 și Avizului CIJ privind declarația de independență a Kosovo.