COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 7.12.2011 
SEC(2011) 1473 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMAT AL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
 
care înso ţeşte documentul 
REGULAMENT AL CONSILIULUI 
de stabilire a Instrumentului pentru cooperarea în materie de securitate nuclear ă 
{COM(2011) 841 final} 
{SEC(2011) 1472 final}  
 
RO 2   RO Accidentul de la Cernobîl din 1986 și cel de la Fukushima-Da iichi din 2011 au subliniat 
importanța globală a securit ății nucleare. Pentru a î ndeplini obiectivul prev ăzut de Tratatul 
Euratom de a crea condi țiile de securitate necesare pentru a îndep ărta pericolele pentru via ța 
și sănătatea popula ției, Comunitatea European ă a Energiei Atomice (denumit ă, în continuare, 
„Comunitatea”) trebuie s ă fie în măsură să sprijine securitatea nuclear ă în țările terțe.  
Totodată, pentru Comunitate exist ă o nevoie aparte de a- și continua eforturile de sprijinire a 
aplicării de garan ții eficace pentru materialele nucleare în țările terțe, bazându-se pe propriile 
sale activit ăți în materie de garan ții în cadrul Uniunii Europene. 
Obiectivele men ționate mai sus au fost sprijinite în trecut de programele TACIS și PHARE în 
domeniul securit ății nucleare și, începând din 2007, de ICSN în „ țările terțe” și de 
Instrumentul de asisten ță pentru preaderar e (IPA) pentru țările implicate în procesul de 
aderare la UE.  
1. DEFINIREA PROBLEMEI  
Promovarea și aplicarea celor mai înalte standarde de securitate nuclear ă și de radioprotec ție 
în cadrul grani țelor UE ar putea s ă nu fie suficient ă pentru a proteja în mod corespunz ător 
publicul general și mediul înconjur ător. Istoria recent ă a confirmat în mod clar faptul c ă 
consecințele unui accident nuclear asupra s ănătății publice, vie ții sociale, mediului și 
economiei se pot resim ți mult peste grani țele naționale și, potențial, la scar ă mondială. Prin 
urmare, trebuie avute în vedere ac țiuni împreun ă cu țările terțe, în special cu cele din 
vecinătatea UE, cu obiectivul general de promovar e a unui nivel ridicat de securitate nuclear ă 
și de radioprotec ție în întreaga lume. Este, totodat ă, necesar s ă se acționeze în paralel pentru a 
se asigura eficacitatea garan țiilor nucleare în țările terțe. 
Analiza lec țiilor dobândite din experien ță și a evoluției situației interna ționale  
Cauzele profunde ale accidentelor nucleare majore au fost, în principal, lipsa unei culturi de 
securitate nuclear ă, a securit ății conceptuale (aspecte de securita te în proiectarea  centralelor) 
și a securit ății în exploatare. Programele UE de coope rare în materie de securitate nuclear ă 
prevăd asistență pentru operatorii instala țiilor nucleare sau cooperarea cu ace știa pentru a se 
îmbunătăți situația de pe teren și cu autorit ățile de reglementare din se ctorul nuclear pentru a 
se asigura c ă acestea au capacitatea și independen ța tehnică necesare pentru a pune în aplicare 
respectarea standardelor corespunz ătoare de securitate nuclear ă. Cooperarea cu autorit ățile de 
reglementare din sectorul nuclear ar trebui s ă rămână în centrul cooper ării în materie de 
securitate nuclear ă. În anumite situa ții, posibilitatea de cooperare  cu operatorii nucleari ar 
trebui men ținută, de asemenea, pentru a se garanta eficacitatea și rezultatele exerci țiilor de 
evaluare global ă și transparent ă a riscurilor și a securit ății („stress tests”), puse la punct în UE 
după accidentul de la Fukushima-Daiichi.  
Cooperarea cu privire la gestionarea și eliminarea combustibilului uzat și a deșeurilor 
radioactive, precum și la reabilitarea fostelor amplasam ente nucleare pentru a se garanta 
securitatea lor de mediu, aspecte ca re impun cooperarea pe plan interna țional, a reprezentat o 
parte important ă a programului și ar trebui s ă se regăsească pe viitor printre priorit ățile 
instrumentului. 
 
RO 3   RO Promovarea cooper ării interna ționale, în special prin AIEA , va fi în continuare esen țială 
pentru asigurarea coordon ării activit ăților diferi ților actori și a celei mai bune utiliz ări a 
resurselor. 
2. ANALIZA SUBSIDIARIT ĂțII 
Având în vedere c ă cele 27 de state membre ac ționează în cadrul unor politici și strategii 
comune, numai UE dispune de masa critic ă necesară pentru a r ăspunde provoc ărilor globale, 
în vreme ce ac țiunea individual ă a statelor membre poate fi limitat ă și fragmentat ă, cu 
proiecte care de multe ori sunt de dimensiuni  prea reduse pentru a produce efecte de durat ă în 
domeniu. De asemenea, aceast ă masă critică plasează UE într-o pozi ţie mai bun ă pentru a 
conduce dialogul politic cu guvernele pa rtenere. Acest lucru se reflect ă, de exemplu, în 
poziția solidă a UE în cadrul discu țiilor și negocierilor cu țările G8 și cu Banca European ă 
pentru Reconstruc ție și Dezvoltare (BERD), care gestioneaz ă fonduri importante destinate 
securității nucleare în numele donatorilor interna ționali. În plus, UE  este un coordonator 
natural și poate influen ța aproape toate domeniile rela țiilor interna ționale, ceea ce statele 
membre, în general, nu pot realiza ac ționând în mod individual.   
3. OBIECTIVELE INI țIATIVEI UE 
Actualul ICSN prevede promovarea unui nivel ridicat de s ecuritate nuclear ă și de 
radioprotec ție, precum și punerea în aplicare eficace a garan țiilor nucleare în țările terțe.  
Se propune ca obiectivul general și domeniul de aplicare ale noului instrument s ă fie identice 
cu cele ale actualului ICSN: Uniunea European ă finanțează măsuri de sprijinire a promov ării 
unui nivel ridicat de securitate nuclear ă, de radioprotec ție, precum și aplicarea unor sisteme 
eficiente și eficace de garan ții pentru materialul nuclear în țările terțe. Acest obiectiv general 
înglobeaz ă următoarele obiective specifice: 
• sprijinirea promov ării și a aplicării celor mai înalte standarde de securitate nuclear ă și de 
radioprotec ție în instala țiile nucleare, precum și în materie de practici radiologice în țările 
terțe; 
• sprijinirea elabor ării și a punerii în aplicare a unor strategii respons abile de eliminare a 
combustibilului uzat, gestionare a de șeurilor, dezafectare a instala țiilor și reabilitare a 
fostelor amplasamente nucleare;  
• sprijinirea promov ării și a punerii în aplicare a unor cadre de reglementare și a unor 
metode eficace de îmbun ătățire a garan țiilor nucleare în întreaga lume. 
Cu toate acestea, priorit ățile și criteriile pentru ac țiunile UE vor fi redefinite în termeni mai 
specifici în contextul noului instrument. 
4. OPțIUNI DE POLITIC Ă 
Evaluarea impactului analizeaz ă patru op țiuni: i) nicio nou ă acțiune la nivelul UE (niciun 
instrument pentru securitate nuclear ă); ii) „nicio schimbare” (cooperarea cu țările terțe va 
continua în cadrul Regulamentului ICSN exis tent); iii) modificarea Regulamentului ICSN și 
 
RO 4   RO iv) un nou instrument, care ar putea include dom eniul de aplicare al act ualului ICSN, precum 
și o parte din domeniul de  aplicare al Instrumentul ui de stabilitate (IdS). 
Regulamentul modificat a fost op țiunea evaluat ă cel mai în detaliu. Acesta ar putea lua în 
considerare evolu ția situației interna ționale privind s ecuritatea nuclear ă și ar putea include 
lecțiile învățate din aceasta, permi țând, în acela și timp, clarificarea crit eriilor de cooperare și a 
priorităților. Domeniul de aplicare ge ografic ar putea fi revizuit pentru a cuprinde toate „ țările 
terțe ” (care nu sunt state membre ale UE) care î ndeplinesc criteriile de cooperare, inclusiv 
țările care beneficiaz ă de Instrumentul de asisten ță pentru preaderare (IPA), precum și țările 
industrializate/cu venituri ridicate.  
Temeiul juridic al actualului Regulament ICSN es te Tratatul Euratom. Având în vedere cadrul 
legislativ pentru securitatea nuclear ă la nivelul UE, viitorul regulament ar trebui s ă aibă 
același temei juridic, cu excep ția cazului în care extinderea do meniului de aplicare ar impune 
un temei juridic multiplu. 
5. EVALUAREA IMPACTULUI  
Accidentele nucleare pot avea consecin țe dramatice la nivel social, de mediu, economic, 
precum și din punctul de vedere al s ănătății, așa cum s-a demonstrat în  cazul accidentelor de 
la Cernobîl (1986) și de la Fukushima (2011). Ambele acci dente au condus la contaminarea 
unor zone extinse, la moartea unui num ăr mare de persoane și la strămutarea/reinstalarea 
populației afectate, au impus necesitatea de a dezafecta/dezmembra centrale nucleare foarte 
costisitoare, precum și de a înlocui pierderea capacit ății de produc ție a energiei electrice. De 
asemenea, astfel de accidente au un impact asupra op țiunilor privind mixul energetic în unele 
țări (moratoriu sau eliminarea treptat ă a energiei nucleare), cu toate consecin țele de mediu pe 
care acest lucru le poate antrena,  deoarece înlocuirea centralelor energetice ar putea însemna, 
de exemplu, recurgerea la combustibili fosili sau la energie hidroelectric ă.  
Acțiunile propuse de UE sunt concepute astfel încât s ă contribuie la prevenirea accidentelor 
nucleare, s ă limiteze la minimum consecin țele acestora (prin m ăsuri de preg ătire pentru 
situații de urgen ță) și să atenueze consecin țele accidentelor, în cazul în care acestea survin. 
Fiecare dintre op țiunile avute în vedere urm ărește aceste obiective. Cu toate acestea, op țiunea 
„nicio acțiune suplimentar ă la nivelul UE” (niciun Instru ment pentru securitate nuclear ă) ar 
putea pune cap ăt celor mai multe dintre ac țiunile externe în curs desf ășurate de UE în materie 
de securitate nuclear ă. 
6. COMPARAREA OP țIUNILOR  
Opțiunea referitoare la modificar ea regulamentului ar permite rezolvarea incertitudinilor și 
incoerențelor actuale și ar oferi oportunitatea de a se stabili în mod clar accentul cooper ării 
UE pe securitate și garanții nucleare. Definirea mai clar ă în regulamentul propriu-zis a 
obiectivelor și priorităților geografice și tematice va îmbun ătăți eficiența punerii în aplicare a 
instrumentului. Se poate a ștepta astfel gestionarea mai eficace și la timp a ciclului de proiect. 
În compara ție cu opțiunile „nicio schimbare” și „un nou instrument”, aceasta ar permite 
continuitatea și utilizarea experien ței unui sistem bine testat , rezolvându-se în acela și timp un 
număr de chestiuni identificate. Acest lucru, împreun ă cu utilizarea unui  temei juridic unic 
(spre deosebire de op țiunea „instrumentului nou”), ar simplifica abordarea și discuțiile. Se 
 
RO 5   RO constată că acest lucru ar oferi avantaje mai mari decât o eventual ă coerență mai mare oferit ă 
de un „nou instrument” în domeniul securit ății nucleare, al protec ției fizice și al garan țiilor 
nucleare.  
Redefinirea domeniului de  aplicare geografic, precum și a criteriilor și priorităților cooper ării 
în contextul unui „ICSN modi ficat” ar permite o mai bun ă înțelegere a limitelor interven ției. 
7. MONITORIZARE șI EVALUARE  
ICSN este un regulament de abilitare care define ște elementele esen țiale și temeiul pentru 
intervenția UE. Programele anuale de ac țiune prezint ă în detaliu activit ățile care urmeaz ă să 
fie desfășurate de UE, inclusiv obiectivele vizate de ac țiunile respective și rezultatele 
preconizate. Înainte de punerea în aplicar e, se definesc indicatorii specifici, ținându-se seama 
de particularit ățile fiecărei acțiuni.  
Punerea în aplicare a ac țiunilor este conform ă cu gestionarea bazat ă pe performan ță, care are 
următoarele obiective: 
– exploatarea optim ă a resurselor limitate; 
– îmbunătățirea procesului decizional și a deciziilor; 
– asigurarea transparen ței și responsabilit ății. 
Sistemele de monitorizare și de evaluare ale Comisiei Europene se concentreaz ă din ce în ce 
mai mult pe rezultate („monitorizare axat ă pe rezultate”). Aceste sisteme implic ă atât resurse 
interne de personal, cât și expertiz ă externă. Coordonatorii sarcinilor, fie în cadrul 
delegaţiilor, fie la sediul central, monitorizeaz ă permanent punerea în aplicare a proiectelor și 
programelor în diferite moduri, inclusiv, ori de câte ori este posib il, prin intermediul 
inspecțiilor la fa ţa locului. Se contracteaz ă experți externi independen ți pentru evaluarea 
performan ței acțiunilor externe ale UE prin intermediul a trei sisteme diferite. Aceste evalu ări 
contribuie la cre șterea responsabilit ății și la îmbun ătățirea interven țiilor în curs; de asemenea, 
ele extrag înv ăţăminte din experien țele anterioare pe care le aplic ă atunci când preg ătesc 
politicile și acțiunile viitoare. Toate instrumentele aplic ă criteriile de ev aluare ale OCDE-
CAD recunoscute la nivel interna țional, inclusiv impactul (poten țial). 
De asemenea, Comisia efectueaz ă evaluări strategice ale politicilor sale, de la programare și 
formularea strategiei pân ă la punerea în aplicare a interven țiilor într-un sector specific. Aceste 
evaluări reprezint ă o contribu ție important ă la elaborarea politicilor și la conceperea 
instrumentelor și a proiectelor. Toate evalu ările sunt publicate pe site-ul Comisiei, iar o 
sinteză a constat ărilor este inclus ă în Raportul anual c ătre Consiliu și Parlamentul European.