RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 7.3.2007 
COM(2007) 87 final 
  
COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CONSILIU  
cu privire la continuarea Program ului de lucru pentru o mai bun ă punere în aplicare a 
Directivei privind protec ţia datelor  
 
RO 2   RO COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CONSILIU  
cu privire la continuarea Program ului de lucru pentru o mai bun ă punere în aplicare a 
Directivei privind protec ţia datelor  
(Text cu relevan ţă pentru SEE) 
Directiva 95/46/CE1 a reprezentat un punct de reper în istoria protec ţiei datelor personale ca 
drept fundamental, pe calea deschis ă de Conven ţia 108 a Consiliului Europei2. Conform 
articolului 33 din directiv ă, primul raport al Comisiei priv ind punerea în ap licare a acesteia3 a 
stabilit că, deşi nu erau necesare schimb ări legislative, erau multe lucruri de f ăcut şi exista loc 
considerabil pentru îmbun ătăţiri în aplicarea directivei.  
Raportul cuprindea un Program de lucru pentru o mai bun ă punere în aplicare a Directivei 
privind protec ţia datelor . Prezenta Comunicare analizeaz ă activitatea din cadrul acestui 
program, evalueaz ă situaţia actuală şi contureaz ă perspectivele de viitor ca o condi ţie pentru 
reuşita în numeroase sectoare ale politicii conform articolului 8 din Carta European ă a 
Drepturilor Fundamentale, recunoscând un drept autonom la protec ţia datelor personale. 
Comisia consider ă că directiva stabile şte un cadru legal general care este foarte potrivit şi 
neutru din punct de vedere tehnologic.  Setul de reguli armonizate ce asigur ă un standard 
ridicat de protec ţie a datelor personale în toat ă UE a adus avantaje considerabile cet ăţenilor, 
afacerilor şi autorităţilor. Acesta protejeaz ă indivizii împotriva supr avegherii generale sau 
discrimin ării incorecte pe baza informa ţiilor pe care alte persoane le de ţin despre ei. 
Încrederea consumatorilor c ă detaliile personale pe care le furnizeaz ă în tranzac ţiile lor nu vor 
fi folosite incorect reprezint ă o condiţie pentru dezvoltarea comer ţului electronic. Afacerile se 
desfăşoară, iar administra ţiile coopereaz ă în întreaga Comunitate f ără a exista temerea c ă 
activităţile lor interna ţionale ar putea fi submin ate din cauza faptului c ă datele personale de 
care au nevoie s ă facă schimb nu sunt protejate la origine sau la destina ţie. 
Comisia va continua s ă monitorizeze punere în aplicare a directivei, s ă lucreze cu toate p ărţile 
interesate pentru a continua s ă reducă divergen ţele la nivel na ţional şi să studieze necesitatea 
unei legisla ţii sectoriale specifice pentru ap licarea principiilor de protec ţie a datelor la noile 
tehnologii şi pentru satisfacerea nevoilor de siguran ţă publică. 
1. ÎN  TRECUT:  REALIZ ĂRI ÎN CADRUL  PROGRAMULUI  DE LUCRU   
De la publicarea primului raport, s-au întreprins ac ţiuni în urm ătoarele 10 zone de ac ţiune4. 
                                                 
1 Directiva 95/46/CE a Pa rlamentului European şi a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protec ţia 
indivizilor în ceea ce prive şte prelucrarea datele personale şi libera circula ţie a unor astfel de date, JO 
Nr. L 281, 23.11.1995, pagina 31, denumit ă de aici înainte "Directiva". 
2 ETS Nr. 108; denumit ă de aici înainte “Conven ţia 108” 
3 Primul raport referitor la punerea în aplicare a Directivei privind Protec ţia Datelor (95/46/EC), COM 
(2003) 265 final ă, din 15.5.2003 
4 Primul raport al Comisiei, împreun ă cu documentele f ăcute publice adoptate în cadrul Programului de 
Lucru men ţionat mai sus, poate fi g ăsit la adresa: 
http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/lawreport/index_en.htm 
 
RO 3   RO Acţiunea 1: Discu ţii cu statele membre şi autorităţile responsabile cu protec ţia datelor 
Comisia a condus un “dialog stru cturat" cu statele membre pr ivind transpunerea la nivel 
naţional. Acesta include o analiz ă detaliată a legisla ţiei naţionale, precum şi discuţii cu 
autorităţile naţionale referitor la alinierea legisla ţiei naţionale la cerin ţele directivei. 
Acţiunea 2: Asocierea ţărilor candidate în încercarea de a ajunge la o punere în aplicare 
mai bună şi mai uniform ă a directivei  
Reprezentan ţii acestor state membre au participat la  întâlnirile comitetului reprezentan ţilor 
statelor membre stabilit la articolul 31 din directiv ă înaintea ader ării, aşa cum au procedat cu 
articolul 29 referitor la Grupul de lucru5 începând cu 2002. Între timp, Comisia a lucrat strâns 
cu autorit ăţile acestor state membre în procesul adopt ării legisla ţiei naţionale, oferind 
îndrumare pentru alinierea la acquis în scopul men ţinerii la cel mai sc ăzut nivel a procedurilor 
formale de înc ălcare a legii. 
Acţiunea 3: Îmbun ătăţirea notific ării tuturor actelor juri dice care transpun directiva şi 
a notificărilor autoriza ţiilor acordate conform articolului 26 alineatul (2) din 
directivă 
Dialogul structurat condus în cadrul ac ţiunii 1 a oferit Comisiei o imagine mai clar ă şi mai 
cuprinzătoare a m ăsurilor la nivel na ţional pentru punerea în aplica re a directivei, inclusiv 
legislaţia secundar ă şi sectorial ă. Într-o scrisoare c ătre statele membre din august 2003, 
Comisia a propus criterii comune pe ntru a se ocupa efectiv de notific ările prevăzute în 
articolul 26 alineatul (3) din directiv ă. Acest lucru are drept rezultat o cre ştere a notific ărilor 
din partea unor state membre. Schi mbul de cele mai bune practici şi cunoştinţe între 
autorităţile naţionale a fost intensificat prin public area pe site-ul Comisiei a unei selec ţii de 
documente, decizii şi recomand ări importante de politic ă naţională. 
Acţiunea 4 : Punerea în aplicare 
În Declara ţia sa de punere în aplicare, Grupul de lu cru a fost de acord cu principiul unor 
acţiuni extinse sincronizate ale UE de punere în aplicare la nivel na ţional, stabilind criterii 
pentru identificarea aspectelor de  investigat. În martie 2006, autorit ăţile naţionale îns ărcinate 
cu protec ţia datelor au început o anchet ă comună privind prelucrarea datelor personale în 
sectorul privat al asigur ărilor de sănătate. 
Acţiunea 5 : Notificarea şi publicarea opera ţiunilor de prelucrare 
Grupul de lucru a emis un raport în aceast ă privinţă, evidenţiind situa ţiile actuale la nivel 
naţional şi făcând recomand ări ce urmeaz ă liniile Comisiei. A urmat Ghidul solicit ărilor de 
notificare, conceput spre a oferi o imagine cuprinz ătoare a diferitelor norme la nivel na ţional, 
precum şi practici şi îndrumare pentru controlorii de date. 
Acţiunea 6: Prevederi mai armoni zate referitoare la informa ţii  
În afară de analiza legisla ţiei naţionale de c ătre Comisie în cadrul dialogului structurat, 
Grupul de lucru a recunoscu t nevoia de armonizare şi a căutat o abordare comun ă pentru o 
                                                 
5 Grupul de lucru despre Protec ţia Indivizilor cu referire la preluc rarea~ Datelor Personale stabilite prin 
Articolul 29 din Directiv ă, numit de acum înainte "Grupul de lucru" 
 
RO 4   RO soluţie pragmatic ă. A oferit orient ări pentru controlori în cazuri concrete re levante, legate de 
conţinutul şi forma informa ţiilor, precum şi de modelele pentru avizele privind protec ţia vieţii 
private la mai multe niveluri sau un aviz de  informare privind transferul datelor CNP. 
Acţiunea 7: Simplificarea solicit ărilor pentru transferurile interna ţionale  
a) utilizarea la scar ă mai larg ă a constat ărilor privind nivelul  adecvat al protec ţiei în 
ceea ce prive şte ţările terţe conform articolului 25 alineatul (6)  
De la publicarea Programului de Lucru, Comisia a adoptat numeroase constat ări privind 
caracterul adecvat. S-a admis c ă Argentina, Guernsey şi Insula Omului garanteaz ă un nivel 
adecvat de protec ţie. 
Comisia a revizuit de asemenea func ţionarea deciziilor privind caracterul adecvat adoptate 
anterior. În 2004 s-a prezentat un raport al departamentelor Comisiei privind func ţionarea 
Safe Harbour, urmate de un aviz informativ şi un formular standard pentru înaintarea de 
plângeri c ătre consiliul de protec ţie a datelor. Aceast ă activitate a fost urmat ă de o Conferin ţă 
cu caracter amplu privind transferurile interna ţionale de date personale, organizat ă în 
octombrie 2006 împreun ă cu Grupul de lucru şi Departamentul de Comer ţ al SUA. S-a 
evaluat de asemenea aplicarea constat ărilor privind caracterul adecvat în cazul Elve ţiei şi 
Canadei. 
b) decizii suplimentare în  baza articolului 26 alineatu l (4) pentru ca operatorii 
economici s ă dispună de o gam ă mai larg ă de alegeri privind clauzele contractuale 
standard  
Comisia a adoptat o deci zie prin care recunoa şte un set suplimentar de  clauze contractuale 
pentru a oferi garan ţii potrivite în transferurile de date c ătre controlorii din ţările terţe. Aceste 
clauze au fost propuse de un grup de asocia ţii reprezentative din me diul afacerilor, printre 
care Camera Interna ţională de Comer ţ. Serviciile Comisiei au mai prezentat un prim raport 
privind punerea în aplicare a deciziilor anterioa re ale Comisiei privind clauzele contractuale 
din 2006. 
c) rolul regulilor (intra)corporatiste  obligatorii în furnizarea de garan ţii adecvate 
pentru transferurile de date personale în cadrul grupurilor; 
După o activitate preg ătitoare în 2003 şi 2004, dou ă documente cheie au fost adoptate de c ătre 
Grupul de lucru. Unul stabile şte o procedur ă de cooperare între autorit ăţile naţionale de 
supraveghere pentru emiterea de  opinii comune privind garan ţiile adecvate ce rezult ă din 
“Regulile Corporatiste Obligatorii”. Cel ălalt stabile şte o listă alfabetică tip ce va fi folosit ă de 
controlorii de date pentru a solici ta aprobarea acelor reguli care ofer ă garanţii adecvate. 
d) o interpretare mai uniform ă a articolului 26 alineatul (1) din directiv ă 
Grupul de lucru a adoptat o Opinie privind stab ilirea elementelor importante pentru a se ghida 
în utilizarea excep ţiilor de la principiul protec ţiei adecvate în ţările terţe. 
Acţiunea 8: Promovarea tehnologiilor de consolidare a protec ţiei vieţii private  
Activitatea din 2003 şi 2004 desf ăşurată de Comisie şi Grupul de lucru s-a concentrat pe 
viitoarea comunicare a Comisiei referitoar e la tehnologiile de consolidare a protec ţiei vieţii 
private, pentru a stabili politica viitoare. 
 
RO 5   RO Acţiunea 9: Promovarea auto-reglement ării şi a Codurilor Europene de Conduit ă  
Grupul de lucru a aprobat Codul European de Conduit ă al Federa ţiei de Marketing European 
Direct (FEDMA); o etap ă extrem de important. Din p ăcate, alte încerc ări nu s-au materializat 
în coduri similare care s ă corespund ă criteriilor de calitate comparabil ă. Partenerii sociali 
europeni nu au reu şit nici ei, din p ăcate, să încheie un acord european privind protec ţia datelor 
personale în contextul ocup ării forţei de munc ă, în ciuda progreselor anterioare. 
Acţiunea 10: Sensibilizarea 
S-a efectuat un studiu Eurobarometru în leg ătură cu opiniile despre via ţa privată ale 
cetăţenilor şi companiilor europene. Acesta arat ă în linii mari c ă oamenii sunt preocupa ţi de 
aspectele legate de via ţa privată, dar nu sunt suficient de con ştienţi de regulile şi mecanismele 
existente care le protejeaz ă drepturile. 
2. ÎN  PREZENT:  PREZENTARE  GENERAL Ă A PUNERII  ÎN APLICARE  A 
DIRECTIVEI   
Punerea în aplicare s-a îmbun ătăţit  
În prezent, toate statele membre au transpus Directiva. În ansambl u, transpunerea la nivel 
naţional cuprinde toate prev ederile importante ce urm ăresc liniile Directivei. 
Acţiunile întreprinse în cadrul Prog ramului de Lucru au fost pozitive şi au contribuit în mod 
substanţial la îmbun ătăţirea punerii în aplicare a directivei în întreaga Comun itate. Implicarea 
decisivă a autorit ăţilor însărcinate cu supravegherea protec ţiei datelor la nivel na ţional prin 
participarea lor în Grupul de lucru a jucat un rol major. 
Dar unele ţări nu au realizat înc ă o punere în aplicare adecvat ă. 
Urmărind activitatea desf ăşurată pentru preg ătirea primului raport al Comisiei în 2003, 
analiza detaliat ă a legisla ţiei privind protec ţia datelor personale din cadrul dialogului 
structurat a clarificat modul în  care directiva a fost transpus ă în întreaga Comunitate. Ea a 
clarificat numeroase aspecte legale şi îndoieli în leg ătură cu coeren ţa dintre unele prevederi şi 
practici na ţionale şi normele directivei. 
Dialogul structurat a mai ar ătat faptul c ă unele state membre nu au reu şit să încorporeze 
numeroase prevederi importante ale directivei. În  alte cazuri, transpune rea sau practica nu s-a 
derulat conform directivei sau s-a situ at în afara marjei de eroare permis ă statelor membre.  
Există preocuparea pentru respectarea solicit ării ca autorit ăţile însărcinate cu supravegherea 
protecţiei datelor s ă acţioneze total independent şi să aibă suficiente competen ţe şi resurse 
pentru a-şi exercita atribu ţiile. Aceste autorit ăţi reprezint ă elemente cheie ale sistemului de 
protecţie conceput de directiv ă şi orice nereu şită în a le asigura independen ţa şi competen ţele 
are un impact negativ mare asupra aplic ării legislaţiei privind protec ţia datelor. 
Comisia efectueaz ă o analiz ă comparativ ă a tuturor cazurilor în care se suspecteaz ă o 
transpunere eronat ă sau incomplet ă, pentru a garanta o abordare coerent ă. Unele state membre 
au recunoscut existen ţa deficien ţelor în legisla ţia lor şi s-au angajat s ă introducă modificările 
necesare, ceea ce Comisia încurajeaz ă foarte mult. Plângerile cet ăţenilor au ridicat alte 
aspecte problematice. Acolo unde persist ă încălcarea legii comunitare, Comisia, în calitate de 
 
RO 6   RO gardian al tratatelor, va ini ţia împotriva statelor membre în cauz ă procedurile formale pentru 
încălcarea legii, conform articolulu i 226 din Tratatul CE. S-au ini ţiat deja numeroase astfel de 
proceduri. 
În unele cazuri apar divergen ţe în cadrul marjei de manevr ă a directivei  
Directiva cuprinde numeroase prevederi formulate în linii mari care, explicit sau implicit, las ă 
Statelor Membre o marj ă de manevr ă în adoptarea legisla ţiei naţionale. Între acele limite, este 
posibil să apară diferenţe în legisla ţia naţională6. Astfel de diferen ţe nu sunt mai mari în acest 
sector decât în alte domenii ale activit ăţii economice şi sunt o consecin ţă naturală a unei astfel 
de marje. 
Dar acele divergen ţe nu ridic ă o problem ă reală pentru pia ţa internă  
Comisia a ordonat un studiu pent ru realizarea unei “Evalu ări economice a directivei privind 
Protecţia Datelor” (95/46/EC)7” în scopul m ăsurării impactului economic al directivei asupra 
controlorilor de date. Insistând pe nu meroase cazuri selectate, studiul arat ă că, în ciuda unor 
divergenţe, directiva a fost pus ă în aplicare cu costuri reduse pentru firme. 
Se doreşte un nivel mai mare de convergen ţă pentru promovarea ini ţiativelor pozitive cum ar 
fi simplificarea, auto-reglementarea sau utiliz area regulilor corporative obligatorii. Cu toate 
acestea, nu exist ă dovezi printre plângerile  primite de Comisie c ă divergen ţele la nivel 
naţional în limitele directivei ar putea obstruc ţiona func ţionarea corect ă a pieţei interne sau 
limita fluxul liber de date în baza unei  lipse sau nepotrivi ri în ceea ce prive şte protecţia în ţara 
de origine sau destina ţie. Nici constrângerile din interiorul ţării în care s-au stabilit nu 
denatureaz ă concuren ţa dintre operatorii priva ţi. Divergen ţele la nivel na ţional nu împiedic ă 
întreprinderile s ă funcţioneze sau s ă se stabileasc ă în state membre diferite. În plus, ele nu 
aduc în discu ţie angajamentul Uniunii Europene şi al statelor sale membre de a proteja 
drepturile fundamentale. 
Astfel, directiva î şi atinge obiectivele: garanteaz ă fluxul liber de date personale în cadrul 
pieţei interne în timp ce asigur ă un nivel ridicat de protec ţie în Comunitate. 
Regulile în sine sunt substan ţial adecvate  
Se pune problema dac ă soluţiile legale oferite de directiv ă, în afară de armonizare, sunt ele 
însele potrivite pentru aspectele puse în joc. 
Unele prevederi au fost criticate. S-a afirmat c ă notificarea impune o povar ă, dar are o valoare 
extraordinar de mare ca m ăsură de transparen ţă pentru subiec ţii furnizori de date, este un 
exerciţiu de responsabilizare pent ru controlorii de date şi un instrument de monitorizare 
pentru autorit ăţi. Internetul, împreun ă cu noile posibilit ăţi pentru subiec ţii furnizori de date de 
a interacţiona şi de a accesa servicii oferite în ţările terţe, ridică întrebări în ceea ce prive şte 
regulile de stabilire a legii aplicabile la nivel na ţional sau regulile privind transferurile de date 
către ţările terţe, aspecte c ărora legea le-a dat doar un r ăspuns par ţial8. Dispozitivele IDFR (de 
IDentificare a Frecven ţei Radio) ridic ă probleme fundamentale legate  de sfera de aplicare a 
normelor privind protec ţia datelor şi conceptul de date personale. Combinarea datelor de sunet 
                                                 
6 Expunerea de motive (9) a Directivei 
7 http://ec.europa.eu /justice_home/fsj/privacy/docs/st udies/economic_evaluation_en.pdf 
8 Cauza C-101/01 ("Lindqvist"), hot ărârea din 6 Noiembrie 2003 
 
RO 7   RO şi imagine cu recunoa şterea automat ă impune o aten ţie deosebit ă la aplicarea principiilor 
directivei. 
O dezbatere similar ă a avut loc în Consiliul Europei referitor la relevan ţa în prezent a 
principiilor cuprinse în Conven ţia 108. Exist ă un acord general c ă acele principii r ămân valide 
şi oferă o soluţie mulţumitoare. 
Adaptarea la evolu ţia din tehnologie  
Comisia consider ă că directiva este neutr ă din punct de vedere tehnologic şi că principiile şi 
prevederile sale sunt su ficient de generale, c ă normele sale s-ar putea aplica în continuare în 
mod adecvat noilor tehnologii şi situaţii. Ar putea fi totu şi necesară traducerea acelor reguli 
generale în orient ări speciale sau prevederi care s ă ia în considerare elementele specifice 
implicate în tehnolog iile respective.  
Prin urmare, Directiva 2002/58/CE particularizeaz ă şi completeaz ă Directiva 95/46/CE 
privind prelucrarea datelor personale în sectorul comunica ţiilor electronice, asigurând libera 
circulaţie a acestor date şi a echipamentelor şi serviciilor de comunica ţie electronic ă în 
Comunitate. În prezent, aceast ă directivă este revizuit ă ca parte a revizuirii generale din cadrul 
de reglementare pentru comunica ţiile electronice. 
Grupul de lucru a investit ef orturi considerabile în asp ectele tehnologice, cum ar fi 
comunica ţii nesolicitate ('spam'), filtre de e-mail şi prelucrarea datelor de trafic pentru plat ă 
sau a datelor de localizare pent ru serviciile cu valoare ad ăugată. Tehnologia IDFR a fost 
subiectul unei serii de ateliere de lucru şi consultan ţă publică organizate de c ătre 
departamentele Comisiei pentru disc utarea aspectelor  legate de via ţa privată şi siguranţă. 
Luarea în considerare a cerin ţelor impuse de interesele publice  
Corelaţia din directiv ă dintre protec ţia drepturilor şi libertăţilor fundamentale ale individului 
şi nevoile impuse de interesele publice este determinat ă de două tipuri de prevederi. 
Un tip de prevedere exclude numeroase aspecte din sfera de aplicare a directivei, cum ar fi 
articolul 3 referitor la " siguranţa publică, apărarea, securitatea stat ului (inclusiv bun ăstarea 
economic ă a statului atunci când aceste prelucr ări sunt legate de probleme de securitate a 
statului) şi activităţile statului în domeniul dreptului penal ”. Curtea de Justi ţie a arătat foarte 
clar faptul c ă prelucrarea pentru garantarea siguran ţei publice şi în scopul punerii în aplicare a 
legii nu se încadreaz ă în sfera de aplicare a directivei9. Având în vedere necesitatea unui set 
comun de norme ale UE pentru protec ţia datelor, Comisia a adoptat o propunere privind 
protecţia datelor personale prel ucrate în cadrul cooper ării dintre poli ţie şi justiţie în materie 
penală10, pentru a înso ţi propunerea sa referitoare la schimbul de informa ţii conform 
principiului disponibilit ăţii11. În acest sector, UE a încheiat un Acord Interna ţional cu SUA 
pentru a aborda utilizarea datelor CNP ale pasagerilor în lupta împotriva criminalit ăţii12. 
Un al doilea tip de prevedere stipuleaz ă că statele membre ar putea restric ţiona în anumite 
condiţii principiile privind protec ţia datelor, astfel cum se prevede la articolul 13, " dacă o 
                                                 
9 Cauze reciproce C-317/04 şi C-318/04 ("CNP"), hot ărârea din 30 mai 2006 
10 COM(2005) 475 final ă din 4.10.2005 
11 COM(2005) 490 final ă din 12.10.2005 
12 JO L 298, 27.10.2006, pag. 29 
 
RO 8   RO astfel de restric ţie constituie o m ăsură necesară pentru a proteja [lista intereselor publice 
importante care urmeaz ă]". Astfel de restric ţii pot lua în considerare, de exemplu, necesitatea 
de a lupta împotriva criminalit ăţii sau de a proteja s ănătatea public ă în caz de urgen ţe. Alte 
prevederi ale directivei c uprind o posibilitate similar ă pentru excep ţii limitate. Curtea de 
Justiţie a arătat clar c ă datele colectate ini ţial în “scopuri comerciale” pot fi folosite doar 
ulterior într-un scop cu totul dife rit, de interes public, conform condi ţiilor stipulate în acest 
articol. Mai mult decât atât, limitele  impuse legiuitorului la nivel na ţional sunt echivalente cu 
cele prevăzute la articolul 8 din Conven ţia European ă a Drepturilor Omului, iar jurispruden ţa 
Curţii Europene a Drepturilor Omului este de o importan ţă deosebit ă13. Acest mecanism, 
deschis aprecierii statelor membre în leg ătură cu ceea ce ar putea constitui “ o măsură 
necesară” şi un " interes de importan ţă publică " este, prin îns ăşi natura sa, o surs ă majoră de 
neconcordan ţă între legisla ţiile naţionale. 
Armonizarea unor astfel de restric ţii a fost realizat ă doar într-un num ăr limitat de sectoare, un 
exemplu recent fiind Directiva 2006/24/CE14 privind re ţinerea de date pentru care Comisia şi-
a anunţat intenţia de a crea un grup de exper ţi pentru a discuta dificult ăţi precum punerea în 
aplicare a directivei în legisla ţia naţională. 
Consolidarea dreptului fundamental  
Comisia se angajeaz ă să respecte Carta Drepturilor Fundame ntale în toate propunerile sale. În 
ceea ce prive şte dreptul la protec ţia datelor personale stabilit la articolul 8, directiva stabile şte 
un standard ridicat şi serveşte drept punct de referin ţă în asigurarea coeren ţei cu respectarea 
vieţii private în toat ă legislaţia Comunitar ă din diverse domenii. 
3. ÎN  VIITOR:  CALEA  DE URMAT   
În baza acestei situa ţii, intenţia Comisiei este de a urma o politic ă ce se caracterizeaz ă prin 
următoarele elemente. 
Ratificarea Tratatului Constitu ţional ar putea deschide noi perspective  
Tratatul Constitu ţional ar avea un impact uria ş în acest domeniu. Acesta ar consacra la 
articolul II-68 dreptul la protec ţia datelor personale stabilit la articolul 8 din Carta Drepturilor 
Fundamentale. Ar crea de asemenea o baz ă legală specifică şi permanent ă pentru ca Uniunea 
să promulge legi în aceast ă problemă la articolul I-51, deschizând calea spre adoptarea de 
instrumente aplicabile în toate sectoarele. Actuala divizare în "piloni" şi limitările articolului 3 
din directiv ă nu vor mai fi puse în discu ţie. Cu toate acestea, pân ă când situa ţia referitoare la 
procesul de ratificare a Tratatului Constitu ţional devine mai clar ă, Comisia a accentuat nevoia 
de proceduri mai eficiente în domeniul Libert ăţii, Securit ăţii şi Justiţiei, conform tratatelor 
actuale15. 
Directiva nu trebuie modificat ă  
Din motivele men ţionate mai sus, Comisia consider ă că Directiva pentru Protec ţia Datelor 
constituie un cadru legal general care î şi atinge obiectivele ini ţiale deoarece constituie o 
                                                 
13 Cauze Reciproce C-465/00, C-138/01 şi C-139/01 ("Rechnungshof"), hot ărârea din 20 mai 2003 
14 JO L 105, 13.4.2006, pag. 54 
15 COM(2006) 331 final ă din 28.6.2006 
 
RO 9   RO garanţie suficient ă pentru func ţionarea pie ţei interne şi asigură în acelaşi timp un nivel ridicat 
de protec ţie. Ea contureaz ă dreptul fundamental la protec ţia datelor personale; respectarea 
regulilor sale asigur ă încrederea indivizilor în modul în care sunt folosite informa ţiile care îi 
privesc, o condi ţie cheie pentru dezvoltarea economiei electronice; stabile şte un etalon pentru 
iniţiativele din numeroase sectoare ale politicii; este neutr ă din punct de vedere tehnologic şi 
continuă să furnizeze r ăspunsuri solide şi adecvate la aceste probleme. 
Prin urmare Comisia nu are în vedere prezen tarea unei eventuale pr opuneri legislative de 
modificare a directivei. 
Comisia va urm ări punere în aplicarea corect ă a prevederilor sale la nivel na ţional şi 
internaţional  
Unele nepotriviri în legisla ţia naţională rezultă din transpunerea incorect ă sau incomplet ă a 
prevederilor directivei. În baza informa ţiilor colectate în cadrul dialogul ui structurat cu statele 
membre şi în baza informa ţiilor colectate ca urmare a plângerilor primite din partea 
cetăţenilor, Comisia va continua s ă lucreze cu statele membre şi, acolo unde va fi necesar, va 
lansa proceduri oficiale privind înc ălcarea dreptului comunitar, astfel încât s ă asigure o 
platformă comună pentru toate statele membre. 
Comisia îndeamn ă statele membre, de asemenea, s ă asigure punerea în aplicare corect ă a 
legislaţiei naţionale adoptate conform directivei. În acela şi timp, ea va continua s ă 
monitorizeze şi să contribuie la evolu ţiile din cadrul forurilor interna ţionale, precum Consiliul 
Europei, OCDE şi ONU pentru a asigura coeren ţa dintre angajamentel or statelor membre şi 
obligaţiile acestora prev ăzute în directiv ă. 
Comisia va emite o comunicare pentru  interpretarea unor prevederi  
Problemele identificate în punerea în aplicarea unor  prevederi speciale al e directivei care ar 
putea duce la proceduri formale de înc ălcare a dreptului comunitar,  corespund momentului în 
care Comisia a în ţeles sensul preved erilor din directiv ă şi modul corect de punere în aplicare a 
acestora, ţinând cont de jurispruden ţă, precum şi de activitatea de interpretare condus ă de 
Grupul de lucru. 
Aceste idei vor fi men ţionate în mod clar într-o comunicare de interpretare. 
Comisia încurajeaz ă toţi actorii implica ţi să încerce s ă reducă divergen ţele naţionale  
Vor fi organizate diferite activit ăţi în acest scop. 
– Programul de Lucru va continua  
Măsurile identificate în 2003 au fost potrivite la acea vreme şi continuă să fie şi în prezent, 
pentru îmbun ătăţirea punerii în aplicare a directivei. 
Activităţile prezentate în Programul de Lucru vor continua, iar implicarea tuturor p ărţilor 
interesate constituie o baz ă solidă a eforturilor pentru o mai bun ă punere în aplicare a 
principiilor directivei. 
 
RO 10   RO – Grupul de lucru trebuie s ă-şi amelioreze contribu ţia la practica de armonizare  
Prin reunirea autorit ăţilor însărcinate cu supravegherea protec ţiei datelor la nivel na ţional, 
Grupul de lucru este un elem ent cheie în asigurarea unei pu neri în aplicare mai bune şi mai 
coerente. Prin urmare, acest organism are sarcina de a “ examina orice chestiune referitoare la 
punerea în aplicare a dispozi ţiilor de drept intern adoptate în  temeiul directivei pentru a 
contribui la aplicarea unitar ă a acestor m ăsuri”. Acesta a condus deja o activitate util ă 
urmărind aplicarea uniform ă la nivel na ţional a prevederilor cheie, de tipul celor privind 
fluxurile de date la nivel interna ţional sau conceptul de date personale. 
În scopul ob ţinerii unui avantaj deplin al acestui mandat, autorit ăţile însărcinate cu protec ţia 
datelor trebuie s ă încerce, de asemenea, s ă îşi adapteze practicile locale la linia comun ă pe 
care o decid în Grupul de lucru. 
Asumarea provoc ărilor lansate de noile tehnologii  
Principiile cuprinse în directiv ă rămân valide şi nu trebuie modificate. Cu toate acestea, 
dezvoltarea extins ă de noi tehnologii ale informa ţiilor şi comunica ţiei necesit ă îndrumare 
specifică în ceea ce prive şte modalitatea de aplicare a acelor principii în practic ă. Tehnologiile 
din ce în ce mai sofisticate permit ca informa ţia să circule rapid în toat ă lumea. Cu toate 
acestea, tehnologia permite, de asemenea, o mai bun ă protecţie a datelor atunci când este 
necesar şi îmbunătăţeşte controlul şi căutarea datelor. Datele relevante pot fi identificate mai 
rapid şi mai uşor. Atunci când transmiterea datelor este interzis ă, tehnologia perm ite ca aceste 
date să fie izolate şi protejate mai rapid şi mai eficient decât înainte. 
Grupul de lucru joac ă un rol substan ţial. Acesta trebuie s ă continue munca desf ăşurată în 
cadrul Internet Task Force şi să continue dezvoltarea unei abord ări comune printre autorit ăţile 
naţionale îns ărcinate cu protec ţia datelor pentru a armoniza pune rea în aplicare a legii la nivel 
naţional, îndeosebi în ceea ce prive şte legea de aplicat şi fluxul interna ţional de date. 
Acolo unde o anumit ă tehnologie ridic ă în mod constant problem e referitor la aplicarea 
principiilor de protec ţie a datelor, iar utilizarea sa la scar ă largă sau posibilul amestec sunt 
considerate a justifica m ăsuri mai stringente, Comisi a ar putea propune o legisla ţie specific ă 
de sector la nivelu l UE în scopul aplic ării acelor principii la cerin ţele specifice ale tehnologiei 
în discuţie. Aceast ă abordare a fost introdus ă în Directiva 2002/58/CE privind via ţa privată şi 
comunica ţiile electronice. 
Actuala revizuire a acestei directive, al ături de Comunicarea  pentru IDFR men ţionată mai sus, 
pot oferi ocazia de a reflecta asupra necesit ăţii de a modifica aceast ă directivă sau de a adopta 
reguli specifice pentru abordarea aspectelor legate de protec ţia datelor ridicate de tehnologii 
de tipul Internetului sau al IDFR. 
Oferirea unui r ăspuns coerent cererii de utiliz ări în interes public, în special în ceea ce 
priveşte siguran ţa  
E nevoie s ă punem de acord dou ă cerinţe fundamentale: aceea de a aborda efectiv 
ameninţările asupra vie ţii de zi cu zi a oamenilor în Eur opa, în special în probleme legate de 
siguranţă şi, în acela şi timp, aceea de a proteja drepturile fundamentale, inclusiv drepturile de 
protecţie a datelor. Exist ă un număr mare de date personale colectate de la indivizi şi multe 
 
RO 11   RO activităţi în care urmele datelor personale r ămân stocate. Datele pot fi folosite doar din motive 
diferite fa ţă de cele care au fost colectate ini ţial atunci când exist ă autorizare. Asemenea 
măsuri trebuie justificate şi sunt necesare într-o societate democratic ă din motive de interes 
public, de exemplu pentru a lu pta împotriva terorismului şi crimei organizate. 
Prin atingerea unui echilibru important între m ăsurile necesare pentru asigurarea securit ăţii şi 
protejarea drepturilor fundamentale ce nu sunt negociabile, Comisia se asigur ă că protejeaz ă 
datele personale conform artic olului 8 din Carta Drepturilo r Fundamentale. UE lucreaz ă şi cu 
parteneri externi, acest lucru fiind esen ţial într-o lume globalizat ă. În special UE şi SUA 
menţin un dialog transatlantic cont inuu pentru a discuta în leg ătură ci schimbul de informa ţii 
şi cu protec ţia datelor personale în scopul aplic ării legilor. 
Comisia va lua în considerare înc ă o dată punerea în aplicare a dire ctivei la finalizarea 
măsurilor prezentate în prezenta comunicare.