Agenția Națională de Administrare a Bunurilor Indisponibilizate (ANABI) este, în continuare, pe deplin operațională. Misiunea ANABI este de a asigura o creștere a ratei de executare a deciziilor de confiscare dispuse în procesele penale printr-o administrare eficientă a bunurilor puse sub sechestru care sunt repartizate agenției de către procurori și judecători. În 2021, ANABI și-a început al cincilea an de funcționare și își dezvoltă în continuare activitatea. Pe baza lecțiilor învățate, agenția, cu sprijinul Ministerului Justiției, a lansat o dezbatere publică pentru a promova o strategie națională pentru consolidarea sistemului de recuperare a activelor. Strategia și planul de acțiune acoperă perioada 2021-2025 și includ obiective privind sporirea capacităților de urmărire a activelor atât la nivel național, cât și la nivel internațional, consolidarea mecanismelor de cooperare între toate părțile interesate implicate, precum și dispoziții privind instituirea unui Fond național pentru prevenirea criminalității. Fondul va sprijini măsuri de protecție a victimelor, de prevenire a criminalității și de educare.

O decizie a Curții Constituționale din 8 iunie 2021 stârnește îngrijorări majore întrucât pune sub semnul întrebării principiul supremației dreptului UE. În această decizie , Curtea Constituțională nu a acceptat constatările pe care le-a făcut Curtea de Justiție a Uniunii Europene în hotărârea sa din 18 mai 2021 și a pus sub semnul întrebării, în general, principiul supremației dreptului Uniunii . Curtea Constituțională a constatat că instanțele naționale nu au competența de a examina conformitatea cu dreptul UE a dispozițiilor naționale pe care aceasta le-a declarat constituționale și că obligațiile care decurg din decizia MCV nu li se aplică instanțelor naționale . Acest lucru poate constitui un obstacol semnificativ pentru instanțele chemate să aplice cerințele prevăzute de dreptul Uniunii prevăzute în hotărârea CJUE atunci când acestea se pronunță asupra unor cauze, în special dacă aceste cauze vizează SIIJ.

Se mențin preocupările cu privire la funcționarea și bugetul Consiliului Național al Audiovizualului. Consiliul Național al Audiovizualului (CNA) este autoritatea care are sarcina de a proteja interesul public în domeniul programelor audiovizuale și este instituit prin lege ca autoritate publică autonomă aflată sub control parlamentar. Activitatea CNA a fost întreruptă din februarie 2021, când mandatele a patru din unsprezece membri au expirat, până la data de 11 mai, când noii membri au fost votați de Parlament. Se pare că problemele legate de bugetul acestei instituții, menționate în Raportul din 2020 privind statul de drept, sunt încă de actualitate. În martie 2021 a fost publicat, în vederea consultării publice, un proiect de lege de transpunere a Directivei (UE) 2018/1808 privind serviciile mass-media audiovizuale, care prevede necesitatea unor resurse financiare și bugetare adecvate. Proiectul de lege prevede că autoritatea ar trebui să dispună de bugetul necesar.

Autoritățile independente au continuat să își desfășoare activitatea pe tot parcursul pandemiei de COVID-19. În 2020, Avocatul Poporului a ridicat în total 18 sesizări de neconstituționalitate (obiecții și excepții), dintre care 11 au fost admise în total sau parțial, două au fost respinse, iar patru sunt încă pendinte. Șase excepții de neconstituționalitate au vizat măsurile luate în contextul stării de urgență și al stării de alertă. Avocatul Poporului a adresat, de asemenea, în total, 65 de scrisori și recomandări mai multor miniștri cu privire la deciziile acestora privind starea de urgență și starea de alertă. La 16 iunie 2021, după ce a respins rapoartele de activitate ale Avocatului Poporului pentru ultimii trei ani, Parlamentul l­a revocat din funcție. La 29 iunie 2021, Curtea Constituțională a hotărât că demiterea Avocatului Poporului de către Parlament este neconstituțională, întrucât legea care reglementează demiterea nu oferă certitudine privind cazurile în care intervine această sancțiune și nici dreptul de a contesta revocarea în fața unei instanțe independente și imparțiale. Prin urmare, decizia de revocare a fost anulată, iar Avocatul Poporului și-a reluat funcția.

O propunere de fuzionare a Institutului Român pentru Drepturile Omului și a Consiliului Național pentru Combaterea Discriminării este în curs de dezbatere în Parlament. După adoptarea legii de modificare a mandatului și a atribuțiilor Institutului Român pentru Drepturile Omului, președintele României a ridicat o obiecție de neconstituționalitate. În acest context, Curtea Constituțională a declarat legea neconstituțională în ansamblul său. O propunere legislativă privind fuzionarea Institutului Român pentru Drepturile Omului și a Consiliului Național pentru Combaterea Discriminării este în curs de dezbatere în Senat. Cu toate acestea, diferențele majore în ceea ce privește statutul juridic, misiunea și mandatul acestor două instituțiicreează incertitudine cu privire la fuziunea propusă.

În 2020 au intrat în vigoare noi modificări menite să faciliteze înființarea de asociații și fundații. Modificările aduse Ordonanței nr. 26/2000 a Guvernului vizează facilitarea dreptului de asociere și reducerea sarcinii birocratice asupra ONG-urilor . În special, noile dispoziții privilegiază utilizarea documentelor electronice și raționalizarea procedurilor și a normelor de înregistrare. Deși aceste schimbări au fost considerate un progres de către mai multe organizații ale societății civile, există și critici legate în special de lipsa de coerență a modificărilor. Părțile interesate raportează că organizațiile societății civile au fost afectate în mod negativ de limitările dreptului la libertatea de întrunire și de asociere impuse în contextul pandemiei de COVID-19. Spațiul în care se poate desfășura societatea civilă continuă să fie considerat restrâns.



Anexa I: Lista surselor în ordine alfabetică*

* Lista contribuțiilor primite în contextul consultării premergătoare elaborării Raportului din 2021privind statul de drept este disponibilă pe https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation .

Agerpres, Jurnalistul Cătălin Tolontan, audiat la DIICOT în urma unei plângeri depuse de primarul Sectorului 4, 20 mai 2021, ( https://www.agerpres.ro/justitie/2021/05/20/jurnalistul-catalin-tolontan-audiat-la-diicot-in-urma-unei-plangeri-depuse-de-primarul-sectorului-4--716788 ).

Centrul pentru jurnalism independent (2020), Libertăți fundamentale sub asediu, 2020.

Centrul pentru pluralism și libertate în mass-media (2021), Instrumentul de monitorizare a pluralismului mass-mediei din 2021 – Raport privind România.

Fundația Bertelsmann, Indicatorii de guvernanță sustenabilă 2020, Raport privind România ( https://www.sgi-network.org/docs/2020/country/SGI2020_Romania.pdf )

Curtea Constituțională a României, comunicatul de presă din 7 aprilie 2021 ( https://www.ccr.ro/comunicat-de-presa-7-aprilie-2021/ ).

Consiliul Europei, Platform to promote the protection of journalism and safety of journalists – Romania (Platforma pentru promovarea protecției jurnalismului și a siguranței jurnaliștilor – România) ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom/romania ).

Direcția Generală Comunicare (2019), Eurobarometru Flash 482: Atitudinea întreprinderilor față de corupție în UE.

Direcția Generală Comunicare (2020), Eurobarometru special 502: Corupția.

Dumitrița Holdiș (2020), ReportIt: When state funding discredits the press – The Romanian media is facing a financial and moral dilemma ( https://www.mappingmediafreedom.org/2020/10/30/reportit-when-state-funding-discredits-the-press-the-romanian-media-is-facing-a-financial-and-moral-dilemma/ ).

Comisia Europeană (2018), Caracteristicile și performanța administrației publice în UE28 ( https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=8123&furtherPubs=yes ).

Comisia Europeană (2020), Raportul din 2020 privind statul de drept - Situația statului de drept în Uniunea Europeană

Comisia Europeană (2021), Tabloul de bord privind justiția în UE.

Expert Forum (2021), Contribuția Expert Forum la Raportul din 2021 privind statul de drept.

Funky Citizens (2021), Contribuția Funky Citizens la Raportul din 2021 privind statul de drept.

Secretariatul General al Guvernului (2020), Raport anual privind transparența decizională (1 ianuarie 2020 – 31 decembrie 2020)

Anexa nr. 20 – PS 14/2019 la nivelul Secretariatului General al Guvernului ( http://sgg.gov.ro/1/wp-content/uploads/2021/02/19022021-SGG-Raportul-de-evaluare-a-implementarii-Legii-nr.-52_2003-in-anul-2020-.pdf ).