Raportul special Sprijinul UE acordat 
țărilor producătoare de 
lemn în cadrul planului de 
acțiune FLEGTRO 2015  nr. 13
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ

CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2015
Print ISBN 978-92-872-2751-5 ISSN 1831-0966 doi:10.2865/90754 QJ-AB-15-011-RO-C
PDF ISBN 978-92-872-2811-6 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/923721 QJ-AB-15-011-RO-N
EPUB ISBN 978-92-872-2758-4 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/889638 QJ-AB-15-011-RO-E
© Uniunea Europeană, 2015
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Printed in Luxembourg
Sprijinul UE 
acordat țărilor  
producătoare de lemn în 
cadrul planului de acțiune 
FLEGT
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) al doilea 
paragraf TFUE]Raportul specialRO 2015  nr. 13
02
 Echipa de audit
Rapoartele speciale ale Curții de Conturi Europene prezintă rezultatele unor audituri de conformitate sau ale unor 
audituri ale performanței care au ca obiect domenii specifice ale bugetului UE sau aspecte specifice legate de gestiune. 
Curtea selectează și concepe aceste sarcini de audit astfel încât impactul lor să fie maxim, luând în considerare riscurile 
existente la adresa performanței sau a conformității, nivelul de venituri sau de cheltuieli implicat, schimbările preconizate 
și interesul existent în mediul politic și în rândul publicului larg.
Acest audit al performanței a fost efectuat de Camera de audit III – condusă de domnul Karel Pinxten, membru al Curții 
de Conturi Europene – cameră specializată pe domeniile de cheltuieli aferente acțiunilor externe. Auditul a fost condus 
de domnul Karel Pinxten, membru al Curții de Conturi Europene, beneficiind de sprijinul unei echipe formate din: Gerard 
Madden, șef de cabinet; Mila Strahilova, atașat în cadrul cabinetului; Gérald Locatelli, șef de unitate; Piotr Zych, coordona ‑
tor al echipei de audit; Ruurd de Jong, auditor principal; Laetitia Cadet și Peter Kovacs, auditori.
De la stânga la dreapta:  G. Madden, R. de Jong, K. Pinxten, M. Strahilova, 
P . Zych, G. Locatelli.

03
 Cuprins
Puncte
 Glosar și acronime
I-VI Sinteză
1-9 Introducere
1-3 Exploatarea ilegală a pădurilor este o problemă mondială
4-9 Planul de acțiune FLEGT este răspunsul Uniunii Europene
10-12 Sfera și abordarea auditului
13-56 Observații
13-34 Sprijinul acordat în cadrul FLEGT țărilor producătoare de lemn nu a fost suficient de bine conceput 
și direcționat
14-18 Comisia a identificat o gamă largă de măsuri potențiale
19-26 Comisia nu a elaborat un plan de activitate corespunzător
27-34 Comisia nu a stabilit în mod clar prioritățile de acordare a sprijinului
35-56 Sprijinul UE adresat țărilor producătoare de lemn nu a fost suficient de eficace
36-43  Principalele proiecte examinate prezentau probleme
44-52 Progresul înregistrat în direcția acordării licențelor este lent
53-56 Procedurile de monitorizare și raportare nu erau satisfăcătoare
04 Cuprins
57-59 Concluzii și recomandări
 Anexa I —  Punerea în aplicare a programelor privind FLEGT, guvernanța în domeniul 
forestier și schimburile comerciale în perioada 2003-2013
 Anexa II — Lista proiectelor auditate
 Anexa III —  Lista evaluărilor proiectelor și a rapoartelor de monitorizare axată pe rezultate 
care au făcut obiectul analizei
 Anexa IV — Indicele de percepție a corupției (CPI) pentru perioada 2007-2013
 Răspunsul Comisiei
05
 Glosar și acronime
ACP : Grupul statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific
APV : Acord de parteneriat voluntar
CSP : Document de strategie de țară ( Country Strategy Paper )
DG DEVCO : Direcția Generală Cooperare Internațională și Dezvoltare
DG DEVCO implementează o gamă largă de instrumente ale Comisiei în domeniul asistenței externe, atât 
instrumente finanțate prin FED, cât și instrumente finanțate de la bugetul general.
DG Mediu : Direcția Generală Mediu
EFI: Institutul Forestier European ( European Forest Institute )
EU-FLEGT : Uniunea Europeană – Aplicarea reglementărilor forestiere, guvernare și schimburi comerciale ( European 
Union – Forest Law Enforcement, Governance and Trade )
EUTR : Regulamentul Uniunii Europene privind lemnul ( European Union Timber Regulation )
FAO : Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură ( Food and Agriculture Organization of the United 
Nations )
FED : Fondul european de dezvoltare
Fondurile europene de dezvoltare reprezintă principalul instrument prin care Uniunea Europeană furnizează ajutor, 
în cadrul cooperării pentru dezvoltare, statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific (ACP) și țărilor și teritoriilor de 
peste mări (TTPM). Acordul de parteneriat semnat la Cotonou la data de 23 iunie 2000 pentru o perioadă de 20 de 
ani („Acordul de la Cotonou”) reprezintă cadrul care definește în prezent relațiile Uniunii Europene cu statele ACP 
și cu țările și teritoriile de peste mări. Acest parteneriat are ca obiectiv principal reducerea și, în cele din urmă, 
eradicarea sărăciei.
GIZ : Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit GmbH  (Agenția germană de cooperare internațională)
ICD : Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare
IEVP : Instrumentul european de vecinătate și parteneriat
IMM -uri: Întreprinderi mici și mijlocii
06 Glosar și acronime
ONG -uri: Organizații neguvernamentale
REDD+ : Reducerea emisiilor cauzate de despăduriri și de degradarea pădurilor + ( Reducing Emissions from 
Deforestation and Forest Degradation + )
Programul Organizației Națiunilor Unite intitulat „Reducerea emisiilor cauzate de despăduriri și de degradarea 
pădurilor” (sau „REDD”) alocă o valoare financiară cantității de carbon stocat în păduri, oferind stimulente țărilor 
în curs de dezvoltare pentru ca acestea să reducă emisiile cauzate de despăduriri și să investească în soluții de 
dezvoltare durabilă cu emisii scăzute de carbon. „REDD+” nu se limitează doar la aspectele legate de despăduriri și 
degradarea pădurilor, ci include și rolul conservării, al gestionării durabile a pădurilor și al promovării stocurilor de 
carbon forestier.
ROM : Monitorizare orientată spre rezultate ( Results‑oriented monitoring )
Sistemul ROM a fost instituit de DG DEVCO în anul 2000, cu scopul de a consolida monitorizarea, evaluarea și 
transparența ajutorului pentru dezvoltare. Sistemul se bazează pe evaluări scurte, specializate și la fața locului, 
efectuate de experți externi.
SVLK : Sistem Verifikasi Legalitas Kayu  (Sistemul indonezian de verificare a legalității lemnului)
07
I
Exploatarea forestieră ilegală și comerțul cu lemn 
exploatat în mod ilegal sunt probleme care persistă în 
continuare, în pofida eforturilor internaționale depuse 
încă de la sfârșitul anilor 1990 în vederea combaterii 
lor. Aceste practici cauzează daune mediului înconju ‑
rător și pierderea biodiversității, au un impact negativ 
asupra mijloacelor de subzistență ale comunităților 
dependente de păduri, distorsionează funcționarea 
piețelor, alimentează corupția și subminează statul de 
drept și buna guvernanță.
II
În anul 2003, Comisia a publicat o propunere de plan 
de acțiune al UE referitor la aplicarea reglementărilor 
forestiere, la guvernare și la schimburile comerciale 
(Forest Law Enforcement, Governance and Trade  – 
FLEGT) în vederea abordării problemei exploatării 
forestiere ilegale și a comerțului cu lemn recoltat 
ilegal. Inițiativa FLEGT vizează reducerea exploată ‑
rii forestiere ilegale la nivel mondial prin sprijinirea 
guvernanței în domeniul forestier în țările producă ‑
toare de lemn și prin reducerea consumului în Uniu ‑
nea Europeană de lemn recoltat ilegal. Fundamentul 
planului de acțiune îl constituie un acord bilateral 
încheiat între Uniunea Europeană și o țară exporta ‑
toare de lemn – așa‑numitul „acord de parteneriat 
voluntar FLEGT” (APV FLEGT) –, prin care țara în cauză 
se angajează să comercializeze exclusiv produse din 
lemn recoltat în mod legal. În temeiul acestor acorduri, 
țările exportatoare își dezvoltă sisteme de verificare 
a legalității lemnului pe care îl produc și primesc drep ‑
tul de a acorda licențe FLEGT atunci când întrunesc 
condițiile necesare.
III
Curtea a examinat dacă Comisia a gestionat corespun ‑
zător sprijinul acordat țărilor producătoare de lemn 
în cadrul planului de acțiune FLEGT al UE care vizează 
combaterea exploatării forestiere ilegale. Curtea 
concluzionează că sprijinul nu a fost suficient de bine 
gestionat de către Comisie.IV
Sprijinul acordat în cadrul FLEGT nu a fost suficient de 
bine conceput și direcționat. Comisia a conceput pla ‑
nul de acțiune FLEGT într‑un mod inovator și a identifi ‑
cat măsurile care puteau fi adoptate, dar nu a elaborat 
un plan de activitate corespunzător, care să prevadă 
obiective și etape de implementare clare și care să 
dispună de un buget specific. Deși ar fi fost dificilă 
definirea acestor parametri încă de la instituirea ini ‑
țiativei, aceștia ar fi trebuit stabiliți totuși în primii săi 
ani de existență. Acordarea asistenței nu s‑a realizat 
în conformitate cu o serie de criterii clare, iar impactul 
ajutorului a fost diluat din cauza numărului mare de 
țări implicate. Regulamentul prin care se interzic în 
UE importurile de lemn obținut ilegal (Regulamentul 
UE privind lemnul), menționat în planul de acțiune 
din 2003 ca fiind una dintre măsurile posibile, încă nu 
a fost pus în aplicare integral.
V
Sprijinul acordat în cadrul FLEGT țărilor producătoare 
de lemn nu a fost suficient de eficace. Principalele 
proiecte examinate, al căror scop era creșterea capa ‑
cității autorităților publice, nu au avut succes. În 
pofida faptului că multe dintre proiectele realizate au 
crescut gradul de sensibilizare cu privire la problema 
exploatării forestiere ilegale și au consolidat orga ‑
nizațiile societății civile, aceste proiecte s‑au văzut 
adesea confruntate cu probleme. Au trecut 12 ani de 
la prezentarea planului de acțiune și, deși a existat un 
interes considerabil pentru acordurile de parteneriat 
voluntare, nu există încă niciun sistem operațional de 
licențe FLEGT, iar termenele succesive fixate pentru 
introducerea acestor sisteme nu au fost respectate. 
Monitorizarea progreselor a fost necorespunzătoare, 
mai ales din cauza absenței unui cadru de asigurare 
a răspunderii, iar raportarea progreselor a fost, de 
asemenea, nesatisfăcătoare.
VI
Raportul conține de asemenea o serie de recomandări 
în vederea îmbunătățirii pe viitor a modului în care 
este gestionată inițiativa.Sinteză
08
 Introducere
Exploatarea ilegală 
a pădurilor este 
o problemă mondială
01 
Exploatarea forestieră ilegală și comer ‑
țul cu lemn exploatat în mod ilegal 
sunt probleme care persistă în continu ‑
are, în pofida eforturilor internaționale 
depuse încă de la sfârșitul anilor 1990 
în vederea combaterii lor. Aceste prac ‑
tici cauzează daune mediului înconju ‑
rător și pierderea biodiversității, au un 
impact negativ asupra mijloacelor de 
subzistență ale comunităților depen ‑
dente de păduri, distorsionează func ‑
ționarea piețelor, alimentează corupția 
și subminează statul de drept și buna 
guvernanță. Ele privează guvernele de 
venituri provenite din resursele natu ‑
rale, împiedicând astfel dezvoltarea 
durabilă în unele dintre cele mai sărace 
țări ale lumii.
02 
Exploatarea ilegală a pădurilor și 
comerțul ilegal rezultat din aceasta se 
referă la situațiile în care lemnul este 
recoltat, transportat, cumpărat sau 
vândut în condiții de încălcare a legis ‑
lației naționale. Prin urmare, noțiunea 
de „ilegal” depinde de legislația națio ‑
nală specifică aflată în vigoare.
03 
Dată fiind natura ilegală a acestor 
activități, amploarea fenomenului 
exploatării forestiere ilegale este greu 
de măsurat. Se estimează că valoarea 
lemnului exploatat ilegal ajunge până 
la 100 de miliarde de dolari americani 
anual1, deși este adevărat că aceste 
estimări variază considerabil. Cu toate 
acestea, este de notorietate faptul că 
exploatarea forestieră ilegală consti ‑
tuie o problemă endemică în nume ‑
roase țări producătoare importante, 
îndeosebi acolo unde corupția este 
răspândită, iar accesul pe piață se reali ‑
zează cu ușurință.Planul de acțiune FLEGT 
este răspunsul Uniunii 
Europene
04 
Ca răspuns la preocupările pe care le 
suscită la nivel mondial2 impactul ne ‑
gativ al exploatării forestiere ilegale și 
comerțul asociat, în anul 2003, Comisia 
Europeană a prezentat o propunere 
de plan de acțiune al UE referitor la 
aplicarea reglementărilor forestiere, la 
guvernare și la schimburile comerciale 
(Forest Law Enforcement, Governance 
and Trade  – FLEGT)3. FLEGT vizea ‑
ză reducerea exploatării forestiere 
ilegale la nivel mondial prin sprijinirea 
guvernanței în domeniul forestier în 
țările producătoare de lemn și prin 
reducerea importurilor, în Uniunea 
Europeană, de lemn obținut ilegal. 
FLEGT reprezintă un pachet de mă ‑
suri conceput în vederea combaterii 
exploatării forestiere ilegale și a co ‑
merțului asociat, din perspectiva atât 
a ofertei, cât și a cererii (a se vedea 
caseta 1 ). Consiliul a salutat adoptarea 
planului de acțiune ca un prim pas în 
direcția abordării chestiunii urgente 
a exploatării forestiere ilegale și a co ‑
merțului asociat, într‑o manieră bazată 
pe colaborare și coordonare cu țările 
consumatoare și cu cele producătoare, 
cu sectorul privat și cu alte părți intere ‑
sate4. În anul 2005, Consiliul a adoptat 
un regulament privind instituirea unui 
regim de licențe FLEGT pentru impor ‑
turile anumitor produse din lemn din 
țări care încheie acorduri de parteneri ‑
at voluntare cu Uniunea Europeană5.1 Programul Organizației 
Națiunilor Unite pentru Mediu 
(UNEP), Interpol, „Energie 
verde, comerț negru: 
exploatarea ilegală a pădurilor, 
evaziunea fiscală și spălarea 
banilor în pădurile tropicale 
ale lumii. O evaluare rapidă 
a răspunsului adus” ( Green 
Carbon, Black Trade: Illegal 
Logging, Tax Fraud and 
Laundering in the World’s 
Tropical Forests. A Rapid 
Response Assessment ), 2012.
2 Acțiunile desfășurate la nivel 
internațional pentru 
combaterea exploatării 
forestiere ilegale au avut drept 
catalizator Planul de acțiune 
privind pădurile al 
Grupului G8, lansat în 
mai 1998. Dezbaterile 
Grupului G8 au condus la 
organizarea unei serii de 
conferințe pe tema 
guvernanței și a aplicării 
legislației în domeniul forestier 
(FLEG), coordonate de Banca 
Mondială. Aceste conferințe 
s‑au desfășurat în Asia de Est 
(Bali, 2001), Africa (Yaoundé, 
2003) și Europa 
(Sankt‑Petersburg, 2005) și au 
reunit la aceeași masă 
guverne, reprezentanți ai 
industriei, organizații 
neguvernamentale și 
cercetători, în vederea stabilirii 
unor cadre de cooperare între 
țările producătoare și cele 
consumatoare.
3 COM(2003) 251 final din 
21 mai 2013, „Aplicarea 
reglementărilor forestiere, 
guvernarea și schimburile 
comerciale (FLEGT): propunere 
pentru un plan de acțiune al 
Uniunii Europene” ( Forest Law 
Enforcement, Governance and 
Trade (FLEGT) – Proposal for an 
EU Action Plan ).
4 Concluziile 
Consiliului 2003/C 268/01 
(JO C 268, 7.11.2003, p. 1).
5 Regulamentul (CE) 
nr. 2173/2005 al Consiliului din 
privind instituirea unui regim 
de licențe FLEGT pentru 
importurile de lemn în 
Comunitatea Europeană 
(JO L 347, 30.12.2005, p. 1).
09 Introducere
05 
Fundamentul planului de acțiune îl 
constituie un acord bilateral înche ‑
iat între Uniunea Europeană și o țară 
exportatoare de lemn – așa‑numitul 
„acord de parteneriat voluntar FLEGT” 
(APV FLEGT) –, prin care cele două 
părți se angajează să comercializeze 
exclusiv produse din lemn recoltat în 
mod legal. În temeiul acestor acorduri, 
țările exportatoare își dezvoltă sisteme 
de verificare a legalității lemnului pe 
care îl produc. Atunci când Comisia 
consideră că țările vizate îndeplinesc 
condițiile, acestea se califică pentru 
sistemul de licențe FLEGT. Un exemplu 
de procedură necesară pentru obține ‑
rea licențelor și, ulterior, a permiselor 
de export este prezentat în planul 
de acțiune (a se vedea caseta 2 ). În 
practică, majoritatea țărilor partenere 
au decis să aplice viitorul lor regim 
de licențe nu numai în cazul lemnului 
exportat către Uniunea Europeană, ci 
și în ceea ce privește lemnul exportat 
către alte piețe sau lemnul destinat 
consumului intern.Alcătuirea planului de acțiune FLEGT al UE
„Următoarele măsuri prevăzute în planul de acțiune FLEGT vizează creșterea, din partea consumatorilor, a ce ‑
rerii de lemn verificat care a fost obținut în mod legal: (a) încurajarea sectorului privat din UE să adopte politici 
de achiziții cu scopul de a se asigura că în lanțurile lor de aprovizionare intră numai lemn produs în mod legal 
[...]; (b) încurajarea statelor membre ale UE să adopte politici de achiziții publice care să impună verificarea 
legalității tuturor achizițiilor de lemn [...]; (c) prevenirea pătrunderii lemnului obținut ilegal pe piața UE, prin 
aplicarea Regulamentului UE privind lemnul [...]; (d) crearea de măsuri care să prevină investițiile în activități 
care ar încuraja exploatarea forestieră ilegală. […]
Planul de acțiune cuprinde următoarele măsuri concepute cu scopul de a ajuta țările în curs de dezvoltare să 
își consolideze capacitățile de a furniza lemn produs în mod legal prin: (a) acordarea de sprijin tehnic și finan ‑
ciar din partea UE destinat unei mai bune guvernanțe și consolidării capacităților actorilor guvernamentali 
și neguvernamentali; (b) sprijinirea eforturilor depuse de țările producătoare de lemn în vederea combaterii 
exploatării forestiere ilegale prin prevenirea introducerii de lemn obținut ilegal pe piața UE, prin intermediul 
unor acorduri bilaterale denumite «acorduri de parteneriat voluntare ».”
Sursa:  http://www.euflegt.efi.int/documents/10180/118682/Introduction%20to%20FLEGTCaseta 1
10 Introducere
Exemplu de proceduri necesare în vederea certificării legalității lemnului, 
prevăzute în cadrul unui acord de parteneriat voluntar
„Pasul 1 : țara parteneră FLEGT desemnează un organism de acreditare, căruia i se conferă competența de 
a numi organisme de certificare a legalității produselor din lemn.
Pasul 2 : țara parteneră FLEGT desemnează un controlor independent și stabilește un mecanism transparent 
de soluționare a litigiilor.
Pasul 3 : Comisia Europeană confirmă faptul că sistemul propus de țara parteneră constituie un sistem credibil, 
capabil să verifice dacă lemnul a fost recoltat în mod legal.
Pasul 4 : sunt emise certificate pentru lemnul recoltat în mod legal, care permit autorităților vamale să avizeze 
transporturile legale destinate exportului. […]
Pasul 5 : permisul de export care demonstrează recoltarea legală a lemnului este prezentat în portul UE în care 
se declară lemnul în vederea punerii în liberă circulație în UE, fiind verificat apoi de autoritățile vamale din 
statul membru, care îl compară cu descrierea transportului furnizată în notificarea prealabilă a acestuia. […]
Pasul 6 : autoritățile vamale acceptă declarațiile de punere în liberă circulație în Uniunea Europeană numai 
dacă lemnul este însoțit de permisul de export necesar.”
Sursa:  COM(2003) 251 final, p. 13.Caseta 2
06 
Comisia, împreună cu statele membre, 
oferă sprijin tehnic și financiar țărilor 
partenere, cu scopul îmbunătățirii 
guvernanței în domeniul forestier și al 
instituirii sau al îmbunătățirii sisteme ‑
lor de verificare a respectării legislației 
naționale. Componenta FLEGT intitula ‑
tă „Sprijin acordat țărilor producătoare 
de lemn” prevede:
(a) sprijinirea proceselor de reformă 
a politicii din domeniu, elabora ‑
rea de legi eficace și simplificarea 
procedurilor, precum și protejarea, 
în același timp, a comunităților de ‑
pendente de păduri și includerea 
acestora în programele de proteja ‑
re a pădurilor;(b) acordarea de asistență în vederea 
dezvoltării de sisteme fiabile de 
monitorizare și de urmărire, care 
să distingă între lemnul produs 
legal și cel ilegal și să urmărească 
lemnul de la punctul de recoltare, 
prin stațiile de prelucrare și porturi 
până la piețele finale și, de ase ‑
menea, încurajarea unei mai mari 
transparențe a informației în cadrul 
sectorului forestier;
(c) sprijinirea unor ample reforme 
în materie de guvernanță prin 
intermediul consolidării capaci ‑
tăților, îndeosebi ale autorităților 
judiciare, polițienești sau militare, 
cu scopul combaterii mai eficace 
a corupției, al obținerii de dovezi 
privind săvârșirea de infracțiuni 
împotriva mediului, precum și al 
inițierii de acțiuni în instanță.
11 Introducere
07 
În acest scop, Uniunea Europeană acor ‑
dă finanțare prin intermediul Fondului 
european de dezvoltare (FED) și al bu ‑
getului general. În perioada 2003 ‑2013, 
un total estimat de 300 de milioane 
de euro a fost alocat unui număr de 
35 de țări sub formă de sprijin legat de 
FLEGT6 (a se vedea anexa I ).
08 
În cadrul Comisiei, activitățile lega ‑
te de planul de acțiune FLEGT sunt 
coordonate de Direcția Generală 
Cooperare Internațională și Dezvoltare 
(DG DEVCO) și de Direcția Generală 
Mediu (DG Mediu). DG DEVCO este 
responsabilă de administrarea finanță ‑
rii aferente FLEGT acordate țărilor terțe 
producătoare. Această direcție pune în 
aplicare programe de cooperare pen ‑
tru dezvoltare și negociază acordurile 
de parteneriat voluntare cu țările ACP , 
precum și cu Guyana și Honduras. 
DG Mediu negociază acordurile de 
parteneriat voluntare cu țările din Asia, 
este responsabilă de EUTR, de dialogul 
politic pe teme de mediu atât cu țările 
producătoare de lemn, cât și cu țările 
consumatoare (cum ar fi China, Brazi ‑
lia, Rusia, SUA, Japonia), precum și de 
dialogul multilateral. Ambele direcții 
generale au responsabilități legate de 
țările din America Latină.
09 
Comisia a încredințat Institutului 
Forestier European (EFI) și Organizației 
Națiunilor Unite pentru Alimentație 
și Agricultură (FAO) anumite activități 
specifice în vederea sprijinirii eforturi ‑
lor depuse de țările partenere în cadrul 
planului de acțiune FLEGT. Institutul 
Forestier European găzduiește și 
gestionează Mecanismul FLEGT al UE, 
un fond fiduciar cu donatori multipli 
înființat în anul 2007. Acesta oferă 
sprijin la nivel de țară (în principal prin 
asistență tehnică acordată guvernelor 
și altor părți interesate), elaborează 
studii și diseminează informații privind FLEGT. FAO pune în aplicare Programul 
de sprijin FLEGT destinat țărilor ACP , al 
cărui principal scop a constat inițial în 
promovarea procesului FLEGT în aceste 
țări.6 Suma nu include alocările care 
iau forma sprijinului bugetar 
sectorial. Alocările de acest tip 
acoperă aspecte referitoare la 
politica din domeniul forestier, 
însă nu sunt neapărat specifice 
FLEGT. Nu există o metodă 
recunoscută de direcționare 
a asistenței către domenii 
specifice.
12
 Sfera și abordarea auditului
10 
Curtea a examinat dacă Comisia a ges ‑
tionat corespunzător sprijinul acordat 
țărilor producătoare de lemn în cadrul 
planului de acțiune FLEGT al UE care 
vizează combaterea exploatării fores ‑
tiere ilegale. Auditul s‑a concentrat 
asupra a două întrebări principale:
(a) Sprijinul FLEGT a fost bine conce ‑
put și bine direcționat?
(b) Sprijinul FLEGT a fost eficace?
11 
Auditul a vizat sprijinul pe care Comi ‑
sia l‑a acordat țărilor producătoare de 
lemn, finanțat din Fondul european 
de dezvoltare (FED) și din bugetul 
general, pe toată durata aplicării pla ‑
nului de acțiune FLEGT al UE, adică în 
perioada 2003 ‑2014.
12 
Auditul s‑a desfășurat între lunile au ‑
gust și decembrie 2014 și a inclus:
(a) o analiză a documentelor strate ‑
gice aferente FLEGT și a rapoar ‑
telor relevante privind tendințele 
comerțului cu lemn și exploatarea 
forestieră ilegală;
(b) o examinare a alocării fonduri ‑
lor în funcție de obiective, țări și 
proiecte;
(c) interviuri cu personalul Comisiei 
din cadrul DG DEVCO și al DG Me ‑
diu, cu Institutul Forestier Euro ‑
pean, cu reprezentanți ai statelor 
membre, ai organizațiilor interna ‑
ționale și ai organizațiilor negu ‑
vernamentale europene active în 
domeniul protecției mediului și 
a pădurilor;(d) vizite în două țări beneficiare, 
semnatare ale unor acorduri de 
parteneriat voluntare (Indonezia și 
Camerun), care au inclus examina ‑
rea progreselor realizate în cadrul 
procesului APV, precum și analiza 
aprofundată a unui eșantion alcă ‑
tuit din zece proiecte (a se vedea 
anexa II );
(e) o analiză a constatărilor genera ‑
te de sistemul de monitorizare 
axată pe rezultate și de evaluările 
programelor pentru un eșanti ‑
on de 35 de proiecte (a se vedea 
anexa III ).
13
 Observații
Sprijinul FLEGT adresat 
țărilor producătoare de 
lemn nu a fost suficient de 
bine conceput și 
direcționat
13 
Curtea a examinat dacă:
(a) sprijinul acordat de UE a avut la 
bază o evaluare riguroasă a nevo ‑
ilor și dacă Comisia a identificat 
corect măsurile care puteau fi 
adoptate;
(b) sprijinul acordat de UE a fost plani ‑
ficat în mod corespunzător;
(c) prioritățile de finanțare au fost 
stabilite în mod adecvat.
Comisia a identificat o gamă 
largă de măsuri potențiale
14 
Planul de acțiune FLEGT abordează 
într‑un mod inovator problema per ‑
sistentă a exploatării forestiere ilegale 
și a comerțului asociat. Planul îmbină 
stimulente comerciale, sub forma 
facilitării accesului producătorilor 
din țările partenere la piața lemnului 
din UE, și asistența pentru dezvoltare 
acordată atât guvernelor, cât și socie ‑
tății civile. Țările partenere se obligă să 
asigure o legislație coerentă în sectorul 
forestier, să pună în aplicare mecanis ‑
me de urmărire și de acordare a licen ‑
țelor și să instituie sisteme de control 
la diferite niveluri. În plus, planul de 
acțiune FLEGT a prevăzut dezvoltarea 
mai multor măsuri care vizează cere ‑
rea, menite să consolideze impactul 
acțiunilor întreprinse în țările producă ‑
toare. De asemenea, a fost prevăzut și 
un dialog politic la nivel internațional 
în vederea promovării obiectivelor 
principale ale FLEGT.15 
Evaluarea impactului planului de acțiu ‑
ne al UE7 a analizat impactul potențial 
al instituirii unui regim de licențe pen ‑
tru lemn prin intermediul unor parte ‑
neriate cu țările producătoare8. Studiul 
includea o analiză a principalelor 
cauze ale exploatării forestiere ilegale 
și examina efectele generale econo ‑
mice, sociale și de mediu, precum și 
implicațiile juridice și instituționale 
ale soluțiilor propuse, atât la nivelul 
Uniunii, cât și la nivelul potențialelor 
țări partenere. De asemenea, au fost 
analizate riscurile care ar putea afecta 
eficacitatea eventualelor măsuri9.
16 
Evaluarea impactului a examinat 
trei posibilități principale de abordare 
a problemei exploatării forestiere ile ‑
gale. Opțiunea bilaterală, care consta 
în încheierea unor acorduri de parte ‑
neriat voluntare în mod individual cu 
diferite țări, a fost considerată a fi cel 
mai potrivit mijloc prin care se putea 
acționa în mod rapid și flexibil. Opțiu ‑
nea unui program multilateral, care să 
includă eventual un acord internațio ‑
nal, ar fi fost cea mai eficace din punct 
de vedere teoretic, însă a fost conside ‑
rată nerealistă. Cea de a treia opțiune, 
a interzicerii unilaterale de a introduce 
pe piața UE lemnul obținut ilegal, 
a fost considerată de Comisie ca fiind 
mai puțin acceptabilă decât acordu ‑
rile bazate pe parteneriate cu țările 
producătoare de lemn. Comisia a decis 
să analizeze în mod mai aprofundat 
această opțiune într‑o etapă ulterioară.7 Evaluarea impactului planului 
de acțiune al UE privind 
aplicarea reglementărilor 
forestiere, guvernarea și 
schimburile comerciale 
(FLEGT) [ Impact Assessment of 
the EU Action Plan for Forest 
Law Enforcement, Governance 
and Trade (FLEGT) ]; Comisia 
Europeană, Direcția Generală 
Dezvoltare (2004).
8 SEC(2004) 977 din 
20 iulie 2004, intitulat 
„Propunere de regulament al 
Consiliului privind instituirea 
unui regim voluntar de licențe 
FLEGT pentru importurile de 
lemn în Comunitatea 
Europeană”.
9 Studiul a semnalat riscurile 
legate de o posibilă deviere 
a lemnului obținut ilegal către 
piețe mai puțin reglementate, 
precum China sau Japonia, și 
a recunoscut faptul că 
eficacitatea planului de 
acțiune era potențial limitată, 
îndeosebi în țările cu un volum 
redus de exporturi de lemn 
către Uniunea Europeană.
14 Observații
10 SEC(2004) 977 din 
20 iulie 2004.
11 Pentru ca o strategie să aibă 
succes, un plan de acțiune 
constituie o succesiune de pași 
care trebuie efectuați sau 
o succesiune de activități care 
trebuie întreprinse. Un plan de 
acțiune cuprinde 
trei elemente principale: (1) 
sarcini specifice; (2) un orizont 
de timp; și (3) alocarea de 
fonduri destinate unor 
activități specifice. ( http://
www.businessdictionary.com/
definition/action‑plan.html )
12 Raportul intermediar privind 
planul de acțiune FLEGT; 
Institutul Forestier European 
(2011), p. 34. A se vedea: http://
www.euflegt.efi.int/
documents/10180/23029/
FLEGT+Action+Plan+Pro ‑
gress+Report+2003 ‑2010/
13 Regulamentul (CE) 
nr. 1905/2006 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
18 decembrie 2006 de stabilire 
a unui instrument de finanțare 
a cooperării pentru dezvoltare 
(JO L 378, 27.12.2006, p. 41).  
Regulamentul (UE) 
nr. 233/2014 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
11 martie 2014 de instituire 
a unui instrument de finanțare 
a cooperării pentru dezvoltare 
în perioada 2014 ‑2020 (JO L 77, 
15.3.2014, p. 44).
14 Regulamentul (CE) 
nr. 1638/2006 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
24 octombrie 2006 de stabilire 
a dispozițiilor generale privind 
instituirea unui instrument 
european de vecinătate și de 
parteneriat (JO L 310, 
9.11.2006, p. 1).
15 Exhaustivitatea raportării cu 
privire la activitățile aferente 
FLEGT a constituit o provocare 
și în exercițiile anterioare de 
evaluare a planului de acțiune 
FLEGT. Raportul intermediar 
cu privire la FLEGT pentru 
perioada 2003 ‑2010, elaborat 
de Institutul Forestier 
European, menționează că 
„acțiunile și sumele prezentate 
în acest raport ar trebui 
considerate doar o imagine 
aproximativă a activităților 
întreprinse și a finanțărilor 
puse la dispoziție, mai 
degrabă decât o expunere 
cuprinzătoare și pe deplin 
comparabilă.”17 
Comisia a decis să pună în aplica ‑
re prima opțiune, cea a acordurilor 
bilaterale. Ea a recunoscut provocările 
pe care le prezintă această abordare, 
îndeosebi în cazul țărilor cu o capaci ‑
tate limitată în materie de guvernanță, 
în care punerea în aplicare a planului 
de acțiune trebuia să fie însoțită de 
o puternică consolidare instituțională 
și a capacităților10.
18 
Comisia a identificat în mod corect 
principalele elemente care ar fi putut 
necesita sprijin din partea donatorilor 
pentru o implementare eficace a APV, 
inclusiv reformarea politicii de mediu 
și din domeniul forestier, dezvoltarea 
de sisteme de monitorizare, de urmă ‑
rire și de acordare de licențe, precum 
și consolidarea capacităților în diferite 
sectoare (a se vedea punctul 6).
Comisia nu a elaborat 
un plan de activitate 
corespunzător
19 
Din planul de acțiune FLEGT al UE 
lipsesc o serie de elemente‑cheie ale 
unui veritabil plan de acțiune11. Planul 
nu conține obiective operaționale 
specifice și indicatorii aferenți, nu 
dispune de un calendar de implemen ‑
tare cu etape concrete și nici de un 
cadru de monitorizare clar definit. Prin 
urmare, este foarte dificilă măsurarea 
progreselor înregistrate și a rezultate ‑
lor obținute. În Raportul intermediar 
privind planul de acțiune FLEGT pentru 
perioada 2003 ‑2010, întocmit de Insti ‑
tutul Forestier European, se afirmă că 
„planul de acțiune este mai mult decât 
o declarație de politică, însă, în ab ‑
sența unor etape de implementare și 
a unor ținte, acesta nu este o strategie 
în adevăratul sens al cuvântului”12.20 
La momentul lansării sale, planul de 
acțiune a fost considerat începutul 
unui proces pe termen lung. Totuși, 
măsurile planificate, obiectivele spe ‑
cifice și o foaie de parcurs ar fi trebuit 
elaborate încă din primii ani. După 
12 ani de existență, FLEGT nu dispu ‑
ne încă de un set de obiective clare 
care să fie urmărite cu ajutorul unor 
instrumente de finanțare bine definite 
și într‑un orizont de timp specificat.
21 
Planul de acțiune nu dispune de un 
buget specific și clar definit. Activități ‑
le de cooperare pentru dezvoltare sunt 
finanțate din diferite surse, și anume 
de la bugetul general al UE și din 
Fondul european de dezvoltare, prin 
intermediul mai multor instrumente, 
precum Instrumentul de cooperare 
pentru dezvoltare (ICD)13, care cuprin ‑
de atât programe bilaterale și geogra ‑
fice regionale, cât și programe tema ‑
tice, și, de asemenea, prin intermediul 
Instrumentului european de vecinătate 
și parteneriat (IEVP)14.
22 
A fost dificil să se obțină de la Comisie 
o imagine de ansamblu a proiecte ‑
lor FLEGT. Baza de date a proiectelor 
din domeniul forestier întocmită de 
Comisie în scopuri de audit nu ofe ‑
rea o imagine coerentă și completă 
a tuturor proiectelor FLEGT. Ulterior, în 
cursul auditului, s‑a constatat că baza 
de date era incompletă, unele proiecte 
fiind clasificate în mod incorect în ca ‑
tegoria FLEGT, în timp ce alte proiecte 
FLEGT nu se regăseau înregistrate în 
categoria corespunzătoare15. Comisia și 
statele membre nu au stabilit o defini ‑
ție clară a noțiunii de „proiect FLEGT” și 
a modului de contabilizare a fondurilor 
alocate.
15 Observații
23 
Succesul în combaterea problemelor 
reprezentate de exploatarea forestieră 
ilegală și de comerțul asociat depindea 
de o combinație de factori, și anume 
de angajamentul asumat de țările 
partenere, de instituirea mecanismelor 
de guvernanță necesare, precum și de 
un angajament clar și demonstrat din 
partea Uniunii Europene și a altor mari 
producători și importatori de a acționa 
împreună pentru atingerea unui scop 
comun. De asemenea, era esențial ca 
activitățile necesare pentru a garanta 
progrese reale să aibă loc în paralel. 
Punerea în aplicare a obiectivelor 
FLEGT mai depinde într‑o mare măsură 
și de țări precum China, Rusia, India, 
Coreea și Japonia, actori importanți în 
domeniul producerii, prelucrării și/sau 
comerțului cu lemn, și de angaja ‑
mentul acestora de a lupta împotriva 
exploatării forestiere ilegale și a co ‑
merțului cu produse din lemn recoltat 
în mod ilegal. Aceste țări nu participă 
la regimul de licențe FLEGT, iar Comisia 
a lansat, de‑a lungul timpului, un dia ‑
log politic cu acestea la nivel bilateral. 
Până în prezent, dezbaterile au produs 
rezultate diverse, în general limitate.
24 
Abia în anul 2007, la patru ani de la 
prezentarea planului de acțiune, a fost 
întocmit un studiu care a evaluat im ‑
pactul unor posibile măsuri orientate 
către cererea de lemn16, care să împie ‑
dice importul și introducerea pe piața 
Uniunii Europene a lemnului produs 
ilegal. Studiul a condus la o propunere 
de regulament privind stabilirea unor 
obligații pentru operatorii care intro ‑
duc lemn pe piața UE17.25 
Regulamentul UE privind lemnul 
(EUTR)18 a fost adoptat, în cele din urmă, 
în anul 2010 și a intrat în vigoare în 2013. 
O adoptare mai rapidă a regulamen ‑
tului ar fi trimis un mesaj clar, încă din 
etapele inițiale ale planului de acțiune, 
privind faptul că UE se poziționează ca 
vârf de lance al luptei împotriva expor ‑
turilor de lemn produs ilegal. Astfel, 
ar fi existat un stimulent suplimentar 
pentru țările care doreau să participe la 
mecanismul acordurilor de parteneriat 
voluntare. La mai bine de zece ani de la 
demararea planului de acțiune, Regula ‑
mentul UE privind exploatarea lemnului 
nu a fost pe deplin pus în aplicare în 
anumite state membre19. Această situ ‑
ație transmite un mesaj negativ țărilor 
care fac eforturi spre a se asigura că 
exporturile lor de lemn sunt legale20.
26 
De‑a lungul anilor și în special oda ‑
tă cu intrarea în vigoare a unor acte 
legislative precum Legea Lacey ( Lacey 
Act) în Statele Unite ale Americii, legea 
australiană de interzicere a exploa ‑
tării forestiere ilegale ( Illegal Logging 
Prohibition Act ) și Regulamentul UE 
privind lemnul, anumite regimuri 
private de certificare și‑au revizuit 
constant standardele în vederea unei 
mai bune adaptări la cerințele legale. 
Astfel de regimuri contribuie în mod 
semnificativ la îndeplinirea obligațiilor 
de diligență prevăzute în EUTR21. Cu 
toate acestea, numai trei țări care au 
încheiat un APV (Camerun, Republica 
Congo și Republica Centrafricană) pre ‑
văd recunoașterea regimurilor private 
ca parte a procesului de acordare de 
licențe FLEGT, beneficiind în acest 
sens de sprijin în cadrul FLEGT. Având 
în vedere dificultățile întâmpinate de 
la inițierea planului de acțiune FLEGT 
în ceea ce privește instituirea unor 
regimuri de licențe gestionate de stat 
în țările care se confruntă cu astfel de 
constrângeri în materie de capacități, 
Comisia nu a promovat suficient siner ‑
giile dintre FLEGT și sistemele private 
de certificare.16 Documentul de lucru al 
Comisiei ‑ Document de 
însoțire a propunerii de 
regulament al Parlamentului 
European și al Consiliului de 
stabilire a obligațiilor care 
revin operatorilor care 
introduc pe piață lemn și 
produse din lemn: Evaluarea 
impactului – Raport privind 
posibilități suplimentare de 
combatere a exploatării 
forestiere ilegale.
17 În absența unor astfel de 
prevederi, producătorii din 
țările care au încheiat APV s‑ar 
afla într‑o situație de 
dezavantaj față de cei din 
țările care nu au încheiat astfel 
de acorduri. În comparație cu 
acestea din urmă, pentru 
producătorii din țările 
semnatare ale unui APV, 
cerințele legale sunt, în 
general, mai stricte, iar 
costurile asociate, mai ridicate.
18 Regulamentul (UE) 
nr. 995/2010 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
20 octombrie 2010 de stabilire 
a obligațiilor care revin 
operatorilor care introduc pe 
piață lemn și produse din lemn 
(JO L 295, 12.11.2010, p. 23). 
Acesta luptă împotriva 
comerțului cu lemn recoltat 
ilegal și cu produse derivate 
din lemn recoltat ilegal prin 
intermediul a trei 
inițiative‑cheie: (1) interzicerea 
introducerii pe piața UE 
a lemnului recoltat ilegal și 
a produselor derivate din 
acesta; (2) cerința ca toți 
comercianții din UE care 
introduc produse din lemn pe 
piața Uniunii să acționeze cu 
prudență ( due diligence ); și (3) 
obligația ca acești comercianți 
să întocmească registre ale 
furnizorilor și clienților lor.
19 Patru state membre (Grecia, 
Spania, Ungaria și România) nu 
și‑au îndeplinit obligațiile 
referitoare la punerea în 
aplicare a Regulamentului UE 
privind lemnul. http://
ec.europa.eu/environment/
forests/pdf/EUTR%20
implementation%20
scoreboard.pdf
20 Articolul 20 alineatul (2) din 
regulament prevede că, 
în 2015, Comisia trebuie să 
întocmească un raport privind 
punerea în aplicare 
a regulamentului, pe care îl 
prezintă Parlamentului 
European și Consiliului.
16 Observații
Comisia nu a stabilit în mod 
clar prioritățile de acordare 
a sprijinului
27 
În urma adoptării planului de acțiune, 
statele membre și Comisia au elabo ‑
rat o listă de țări prioritare care să fie 
invitate la consultări informale privind 
interesul lor eventual pentru progra ‑
mul FLEGT22. Pe listă figurau următoa ‑
rele țări: Camerun, Gabon, Republica 
Congo, Ghana, Rusia, Brazilia, Pa ‑
pua‑Noua Guinee, Indonezia și Malay ‑
sia. În același timp, statele membre și 
Comisia au convenit ca UE să rămână 
deschisă negocierilor comerciale cu 
orice țară care își va exprima interesul 
în acest sens.
28 
Practic toate țările care au arătat un 
interes față de planul de acțiune FLEGT 
au putut să se implice în acest proces23, 
inclusiv o serie de țări din Asia și din 
America Latină, în cazul cărora evalu ‑
area impactului realizată de Comisie 
indicase un impact potențial limitat al 
acordurilor de parteneriat voluntare, 
dat fiind volumul redus al schimburilor 
comerciale dintre aceste țări și Uniu ‑
nea Europeană.
29 
Comisia nu a alocat resursele umane 
și financiare de care dispunea pe baza 
unui set de criterii susceptibile să dea 
cele mai bune rezultate. La stabilirea 
priorităților în materie de utilizare 
a resurselor, nu au fost analizate în 
mod conjugat criterii precum amploa ‑
rea fenomenului exploatării forestiere 
ilegale, volumul de schimburi comer ‑
ciale cu UE, nivelul de angajament și 
potențialul țărilor vizate, precum și 
nevoile de dezvoltare ale acestora.30 
Prin urmare, sprijinul financiar și tehnic 
limitat a fost repartizat între nume ‑
roase țări24, dintre care unele nu erau 
actori majori în lupta împotriva exploa ‑
tării forestiere ilegale sau prezentau 
cele mai reduse posibilități de dezvol ‑
tare a nivelului de guvernanță necesar 
pentru a institui, pe termen scurt și 
mediu, un sistem de licențe (a se vedea 
caseta 3 ). În acest mod, s‑au diluat 
sprijinul și impactul care ar fi putut fi 
obținut.
31 
În procesul de pregătire a negocierilor 
destinate încheierii de APV și în timpul 
acestora, Comisia și guvernele țărilor 
partenere au identificat condițiile 
principale necesare bunei funcționări 
a sistemelor de licențe în țările vizate. 
Evaluările au inclus analize ale cadrelor 
juridice și de politică din domeniul 
forestier, consultări cu ministerele 
de resort și cu alte părți interesate, 
precum și o analiză a aspectelor‑cheie 
ale acordurilor de parteneriat volunta ‑
re. Condițiile se regăsesc în anexele la 
aceste acorduri. Anexele includ o listă 
de domenii care necesită sprijin25 și 
acțiunile planificate în acest sens26.
32 
Acordurile de parteneriat volunta ‑
re nu descriau cum ar trebui să fie 
repartizate responsabilitățile legate de 
finanțare între guvern, Comisie și alți 
donatori27.21 Regulamentul de punere în 
aplicare (UE) nr. 607/2012 al 
Comisiei din 6 iulie 2012 
privind normele detaliate 
referitoare la sistemul due 
diligence  și la frecvența și 
natura controalelor privind 
organizațiile de monitorizare 
prevăzute în Regulamentul 
(UE) nr. 995/2010 al 
Parlamentului European și al 
Consiliului de stabilire 
a obligațiilor care revin 
operatorilor care introduc pe 
piață lemn și produse din lemn 
(JO L 177, 7.7.2012, p. 16).
22 Procesul‑verbal al unei 
reuniuni ad hoc  din 26.2.2004 
privind coordonarea 
donatorilor FLEGT.
23 În prezent, 26 de țări sunt 
implicate în diferite etape ale 
procesului APV.
24 Astfel cum se concluzionează 
în raportul intermediar pentru 
perioada 2003 ‑2010 întocmit 
de Institutul Forestier 
European, „numărul de 
solicitări de sprijin destinat 
APV a depășit deja capacitatea 
de a răspunde tuturor acestor 
solicitări și unele state 
membre doresc, de asemenea, 
să colaboreze cu țări 
învecinate (Belarus, Rusia și 
Ucraina) sau cu regiuni 
învecinate (Balcanii de Vest), 
care reprezintă o pondere mai 
mare din comerțul lor decât 
cea a țărilor tropicale în curs 
de dezvoltare.” A se vedea 
Raportul intermediar privind 
planul de acțiune FLEGT 
pentru perioada 2003 ‑2010; 
Institutul Forestier European 
(2011), p. 36.
25 De exemplu, APV dintre UE și 
Republica Camerun include 
următoarele aspecte: (a) 
consolidarea capacităților; (b) 
comunicare; (c) promovarea 
produselor FLEGT pe piața 
Uniunii; (d) monitorizarea 
pieței interne a lemnului; (e) 
industrializare; (f) 
monitorizarea impactului APV; 
(g) asistență pentru 
monitorizarea punerii în 
aplicare a sistemului de 
verificare a legalității; (h) 
modernizarea sistemului de 
urmărire; (i) consolidarea 
sistemului național de control; 
(j) sistemul de verificare 
a legalității; (k) sistemul de 
acordare a licențelor FLEGT; (l) 
organizarea auditului 
independent; (m) reforme ale 
cadrului legal; (n) căutarea de 
surse suplimentare de 
finanțare.
17 Observații
33 
Proiectele implementate în colabora ‑
re cu guvernele țărilor semnatare ale 
unor acorduri de parteneriat voluntare 
vizează nevoile specificate în acestea, 
de exemplu dezvoltarea unor sisteme 
de urmărire a lemnului, instituirea 
unor regimuri de licențe sau crearea 
funcției auditorului independent. Cu 
toate acestea, obiectivul de consolida ‑
re a aplicării legii de către autoritățile 
naționale nu era vizat în mod clar, pu ‑
ține proiecte axându‑se asupra acestui 
aspect esențial. Lipsa de rigoare în 
aplicarea legii are un impact semnifi ‑
cativ asupra amplorii activităților de 
exploatare forestieră ilegală, dat fiind 
că probabilitatea depistării și a urmă ‑
ririi penale a infracțiunilor împotriva 
mediului este redusă, în timp ce stimu ‑
lentele de a desfășura activități ilegale 
sunt ridicate. Țările vizate de APV au 
nevoi considerabile în acest domeniu, 
astfel cum este ilustrat, de exemplu, 
de locurile pe care acestea le ocupă 
în clasamentul Indicelui de percepție 
a corupției, stabilit de Organizația 
Transparency International  (a se vedea 
anexa IV ). Deși în anumite țări care au 
încheiat APV se poate observa o ten ‑
dință de ameliorare, totuși, majoritatea 
se numără în continuare, la nivel mon ‑
dial, printre țările cu cele mai ridicate 
niveluri ale ratei corupției percepute.34 
Sprijinul acordat procesului APV nu 
a fost inclus în mod sistematic în stra ‑
tegiile de cooperare pentru dezvoltare 
stabilite cu țările partenere. În cinci28 
dintre cele 1229 țări APV, guvernanța în 
domeniul forestier are statutul de sec ‑
tor‑cheie în documentele de strategie 
de țară pentru perioada de progra ‑
mare 2007 ‑2013. Având în vedere că 
exploatarea forestieră ilegală presu ‑
pune aspecte multisectoriale (guver ‑
nanță, comerț, agricultură), FLEGT ar 
putea fi abordat în cadrul mai multor 
sectoare‑cheie în toate țările APV, însă 
strategiile de cooperare pentru dezvol ‑
tare nu explorează această posibilitate 
și nici nu precizează nevoia de a inte ‑
gra aspectele referitoare la FLEGT în 
sectoarele‑cheie relevante.26 De exemplu, organizarea 
pieței interne a lemnului sau 
instituirea unui sistem de 
urmărire corespunzător.
27 Acordurile de parteneriat 
voluntare încheiate cu țări ACP 
se limitează la a menționa 
nevoia de a găsi resurse în 
cadrul FED și al altor 
mecanisme care trebuie 
identificate. APV cu Indonezia 
prevede posibilitatea de 
a căuta resurse în contextul 
exercițiilor de programare ale 
UE.
28 Camerun, Honduras, 
Indonezia. Malaysia și 
Republica Congo.
29 Auditorii au analizat situația 
unui număr de 12 țări care au 
semnat sau sunt în proces de 
negociere a unui APV și care 
beneficiază de sprijin FLEGT.
Liberia și Republica Centrafricană
Liberia și Republica Centrafricană, țări semnatare ale unor acorduri de parteneriat voluntare, au primit un 
sprijin financiar considerabil destinat pregătirii și punerii în aplicare a acordurilor lor respective30. Aceste țări 
exportă volume extrem de reduse de produse din lemn cu destinația UE și se confruntă cu provocări majore în 
materie de guvernanță, care le vor împiedica să își dezvolte sisteme funcționale de licențe în viitorul apro ‑
piat. În schimb, în comparație cu aceste două țări, Côte d’Ivoire a exportat volume semnificativ mai mari de 
produse din lemn către UE31, însă nu a beneficiat până acum de nicio formă de asistență financiară în vederea 
pregătirii propriului APV.
30 Importurile anuale de produse din lemn în UE provenind din Liberia și Republica Centrafricană s‑au situat, în medie, la 5 milioane de euro, 
respectiv la 18 milioane de euro, în timp ce sprijinul financiar total acordat acestor țări s‑a ridicat la 11,9 milioane de euro și, respectiv, la 
6,8 milioane de euro.
31 Valoarea medie anuală a exporturilor s‑a situat la 166 de milioane de euro.Caseta 3
18 Observații
Sprijinul UE adresat 
țărilor producătoare de 
lemn nu a fost suficient de 
eficace
35 
Curtea a examinat:
(a) dacă realizările proiectelor au fost 
obținute conform planificării;
(b) dacă s‑au înregistrat progrese 
satisfăcătoare în direcția instituirii 
sistemelor de licențe;
(c) dacă punerea în aplicare a planului 
de acțiune a fost monitorizată și 
raportată în mod corespunzător de 
către Comisie.
Principalele proiecte 
examinate prezentau 
probleme
36 
Proiectele care au vizat consolidarea 
capacităților autorităților publice nu au 
fost eficace. În schimb, FLEGT a reușit 
să consolideze organizațiile societă ‑
ții civile, sporind astfel transparența 
sectorului forestier. Proiectele cele 
mai importante din punct de vedere 
financiar din Camerun și din Indonezia 
nu au obținut rezultatele preconizate. 
Lipsa de succes înregistrată în Came ‑
run a determinat stagnarea progrese ‑
lor în curs, în timp ce eșecul proiectului 
din Indonezia a condus la schimbarea 
priorităților în ceea ce privește utiliza ‑
rea fondurilor UE.37 
Principalul proiect din cadrul pro ‑
cesului APV din Camerun, care avea 
obiectivul de a stabili un sistem de 
urmărire a lemnului32, a eșuat în 
măsura în care sistemul dezvoltat nu 
este operațional, ceea ce înseamnă că 
rezultatele deja existente ale proiec ‑
tului nu vor fi utilizate. Proiectul s‑a 
desfășurat în perioada 2010 ‑2013 și 
a costat 2,27 milioane de euro. Acest 
eșec este rezultatul unei combinații de 
factori, care variază de la o evaluare 
necorespunzătoare a nevoilor până la 
deficiențe grave în punerea în aplicare 
a proiectului. O caracteristică a acestei 
evaluări inadecvate a nevoilor a fost 
coordonarea ineficace a Comisiei 
cu părțile interesate și, în special, cu 
Ministerul Pădurilor și Faunei. În plus, 
contractantul nu și‑a îndeplinit obliga ‑
țiile în mod corespunzător, iar Comisia 
nu a adoptat la timp măsuri de reme ‑
diere. Eșecul sistemului de urmărire 
a lemnului este unul dintre principalii 
factori care contribuie la întârzieri în 
punerea în aplicare a APV în Camerun. 
În prezent, este în curs de elaborare un 
nou sistem, în cadrul unui alt proiect, 
finanțat de Deutsche Gesellschaft für 
Internationale Zusammenarbeit .32 Proiectul Mise en place d’un 
système de traçabilité du bois au 
Cameroun  („Instituirea unui 
sistem de urmărire a lemnului 
în Camerun”).
19 Observații
38 
Principalul succes al procesului FLEGT 
în Camerun este implicarea societății 
civile în guvernanța din sectorul fo ‑
restier. Înainte de semnarea acordului 
de parteneriat voluntar, organizațiile 
societății civile nu erau recunoscute de 
guvern în calitate de parteneri legitimi 
îndreptățiți să își exprime preocupă ‑
rile cu privire la chestiuni legate de 
gestionarea resurselor forestiere. Deși 
relațiile cu ministerele în cauză rămân 
adesea tensionate33, ONG‑urile locale și 
internaționale au devenit părți intere ‑
sate acceptate, care au posibilitatea de 
a influența, la diferite niveluri, politica 
națională din domeniul forestier. Acest 
lucru a avut un impact pozitiv asupra 
transparenței și a obligației de a se răs ‑
punde de gestiune în întregul sector. 
Cu toate acestea, în pofida faptului că 
proiectele au consolidat în general po ‑
ziția societății civile, două dintre cele 
patru proiecte auditate implementate 
de către ONG‑uri nu au produs toate 
rezultatele așteptate, în principal din 
cauza unor obiective prea ambițioase.
39 
Proiectul FLEGT cel mai important din 
punct de vedere financiar desfășurat în 
Indonezia34 viza îmbunătățirea gu ‑
vernanței și a aplicării legii în sectorul 
forestier prin consolidarea responsa ‑
bilității și a transparenței, reducerea 
comerțului cu lemn recoltat ilegal 
prin implicarea sectorului comercial și 
a celui industrial, precum și sprijinirea 
coordonării activităților FLEGT. Majori ‑
tatea rezultatelor planificate nu au fost 
obținute din cauza modului prea ambi ‑
țios și nerealist de concepere a pro ‑
iectului, a problemelor întâmpinate 
în timpul implementării și a monitori ‑
zării deficiente. Proiectul nu a produs 
realizări concrete, a fost abandonat în 
mod prematur și o parte din fondurile 
alocate trebuiau să fie recuperate. În 
urma unor neînțelegeri cu Comisia 
cu privire la gestionarea proiectului, 
guvernul indonezian a decis să pună în 
aplicare APV fără alt sprijin direct din 
partea Comisiei.40 
Documentul de strategie de țară al Co ‑
misiei referitor la Indonezia pentru pe ‑
rioada 2002 ‑2006 includea gestionarea 
resurselor naturale, în special a păduri ‑
lor, ca unul dintre sectoarele prioritare 
vizate de asistența pentru dezvoltare, 
dar această situație s‑a schimbat în 
următoarea perioadă, și anume între 
2007 și 2013. Cu excepția proiectului 
de sprijin FLEGT pentru Indonezia des ‑
fășurat în 2004, UE nu a mai programat 
în această perioadă niciun alt sprijin 
pentru dezvoltare destinat sectorul 
forestier din Indonezia.
41 
Începând din anul 2004, asistența 
acordată Indoneziei de către Uniunea 
Europeană s‑a ridicat la 10 milioane de 
euro alocați unui număr de 11 proiec ‑
te, sumă care a fost canalizată exclusiv 
către ONG‑uri. Proiectele au vizat în 
general sprijinirea participării locale 
(a societății civile sau a altor actori 
nestatali, inclusiv a sectorului privat) în 
cadrul diferitelor elemente ale APV (in ‑
clusiv reforma politicilor), îmbunătăți ‑
rea guvernanței în domeniul forestier, 
precum și punerea în aplicare a unor 
sisteme de urmărire a lemnului și de 
monitorizare independentă. Cu toate 
că această abordare prezenta avantajul 
de a construi un dialog cu organizațiile 
angajate, era totuși necesară o abor ‑
dare mai coordonată, având în vedere 
amploarea provocărilor întâmpinate. 
Una dintre aceste provocări a constat 
în asistența necesară pentru un număr 
mare de întreprinderi mici și mijlo ‑
cii (IMM‑uri) în cadrul procesului de 
pregătire pentru obținerea unei licențe 
FLEGT definitive, însă această sarcină 
depășește cu mult capacitățile proiec ‑
telor Comisiei.33 De exemplu, Ministerul 
Pădurilor și Faunei nu dă curs 
rapoartelor privind cazurile de 
recoltare ilegală întocmite de 
comunitățile locale [proiectul 
intitulat Observation externe et 
communautaire des forêts dans 
la mise en œuvre de l’APV‑FLEGT 
au Cameroun  („Monitorizarea 
externă și la nivelul 
comunității a pădurilor în 
contextul punerii în aplicare 
a APV‑FLEGT în Camerun”)].
34 Proiectul de sprijin FLEGT 
CE‑Indonezia.
20 Observații
42 
Cele patru proiecte examinate, im ‑
plementate de ONG‑uri în Indonezia, 
urmăreau consolidarea sistemului 
independent de monitorizare al țării, 
sprijinirea IMM‑urilor, precum și îm ‑
bunătățirea proceselor de pregătire 
și de punere în aplicare a APV. Unul 
dintre proiecte și‑a realizat obiectivele 
la timp și în limitele bugetului dispo ‑
nibil35. Alte două proiecte sunt încă 
în curs de implementare, iar în cazul 
unuia dintre ele există probabilitatea 
obținerii realizărilor scontate36. Celălalt 
proiect37 s‑a confruntat cu întârzieri 
majore și cu o reducere considerabilă 
a domeniului său de aplicare din cauza 
deficiențelor de la nivelul modului de 
concepere și a retragerii unuia dintre 
partenerii de cofinanțare.
43 
Principalii factori identificați de Curte 
care au afectat realizarea obiective ‑
lor proiectelor în aceste două țări au 
fost evidențiați și de către evaluatorii 
Comisiei în rapoartele lor de monitori ‑
zare axată pe rezultate și în evaluările 
proiectelor legate de FLEGT din alte 
țări semnatare ale unui APV. Acești 
factori erau: evaluarea insuficientă 
a riscurilor și a constrângerilor inerente 
proiectelor, conceperea necorespunză ‑
toare, slaba gestionare și monitorizare 
a proiectelor, precum și probleme de 
coordonare între partenerii de proiect.
Progresul înregistrat în 
direcția acordării licențelor 
este lent
44 
Douăzeci și șase de țări sunt implicate 
în prezent în procesul APV. Nouă din ‑
tre acestea negociază în prezent 
acorduri de parteneriat voluntar, în 
timp ce alte șase le‑au semnat deja, și 
anume Indonezia, Camerun, Ghana, 
Republica Congo, Liberia și Republica 
Centrafricană. Nivelul de progres în ceea ce privește acordarea licențelor 
diferă considerabil între țările sem ‑
natare din cauza unei multitudini de 
factori, precum capacitățile instituți ‑
onale diferite și nivelurile variate de 
angajament față de acest proces.
45 
Indonezia, cu care negocierile pentru 
semnarea unui APV au început în mar ‑
tie 2007 (acordul intrând în vigoare în 
mai 2014), a înregistrat progrese consi ‑
derabile în ceea ce privește aspectele 
nesoluționate și speră ca sistemul de 
licențe FLEGT să fie operațional în 
viitorul apropiat. Această țară dispune 
deja de un sistem național de licențe 
și de garantare a legalității lemnului, 
acesta fiind obligatoriu pentru toate 
exporturile. În urma evaluărilor comu ‑
ne realizate în 2013 și 2014, Indonezia 
procedează în prezent la soluționarea 
problemelor rămase. Cele două pro ‑
vocări majore cu care se confruntă 
Indonezia sunt: (1) asigurarea nivelului 
de guvernanță necesar pentru o țară 
de o asemenea mărime și diversitate și 
(2) asigurarea îndeplinirii pe deplin, de 
către numeroasele IMM‑uri din această 
țară, a tuturor cerințelor reglementare.
46 
Republica Camerun și‑a exprimat inte ‑
resul de a încheia un acord de parte ‑
neriat voluntar cu UE în 2004. Cu toate 
acestea, deși legislația cameruneză din 
domeniul forestier este considerată a fi 
bine dezvoltată, ea este, de asemenea, 
foarte complexă, iar asigurarea punerii 
ei în aplicare constituie, în continuare, 
o provocare majoră. Negocierile pen ‑
tru încheierea unui APV s‑au derulat 
timp de patru ani, din 2006 până 
în 2010. Din cauza duratei procesului 
de ratificare, acordul a intrat în vigoare 
abia la data de 1 decembrie 2011. În 
conformitate cu calendarul prevăzut 
în acord, în 2013 urma să fie testat sis ‑
temul‑pilot de urmărire a lemnului, iar 
emiterea licențelor FLEGT urma să aibă 
loc în 2015. Cu toate acestea, obiectivul 35 Proiect: Consolidarea 
organizațiilor societății civile și 
a întreprinderilor mici și 
mijlocii din sectorul lemnului 
în vederea pregătirii APV și 
a implementării Sistemului 
indonezian de asigurare 
a legalității lemnului (SVLK).
36 Proiect: Promovarea punerii în 
aplicare a sistemului de 
asigurare a legalității lemnului 
(licența FLEGT) ca pas esențial 
către o producție și un consum 
durabile în industria de 
prelucrare a lemnului din 
Indonezia.
37 Proiect: Consolidarea actorilor 
statali și nestatali pentru 
pregătirea, negocierea și/sau 
punerea în aplicare 
a APV‑FLEGT.
21 Observații
principal al APV, și anume dezvoltarea 
unui sistem de licențe pentru lemn, 
este încă departe de a fi atins, în prin ‑
cipal din cauza eșecului înregistrat de 
proiectul care viza dezvoltarea siste ‑
mului de urmărire a lemnului. Prin ur ‑
mare, există numeroase provocări care 
trebuie depășite înainte de a dispune 
de un sistem de licențe FLEGT complet 
operațional.
47 
Ghana, prima țară care a semnat un 
acord de parteneriat voluntar, în 2009, 
preconiza că va exporta primele pro ‑
duse cu licență FLEGT înainte de sfâr ‑
șitul anului 2011. Sistemul de urmărire 
a lemnului este deja operațional, însă 
procedurile de acordare a licențelor 
mai trebuie testate încă. În prezent, 
țara aspiră să dispună de sisteme 
pregătite pentru acordarea de licențe 
înainte de sfârșitul anului 2015.
48 
În Republica Congo, care a ratificat 
acordul de parteneriat voluntar în luna 
mai 2010, sunt în curs de elaborare 
strategia pentru păduri și o nouă lege 
pentru domeniul forestier. Progresele 
au fost totuși lente, din cauza unei 
combinații de factori privind, în princi ‑
pal, guvernanța.
49 
Liberia și Uniunea Europeană au dema ‑
rat, în martie 2009, negocierile privind 
un acord de parteneriat voluntar, care 
a fost semnat în iulie 2011. Cu toate 
acestea, exploatarea forestieră ilegală 
continuă să fie o problemă majoră, la 
fel ca utilizarea abuzivă a permiselor 
de exploatare pentru uz privat38. Prin ‑
cipala provocare o reprezintă capaci ‑
tatea redusă a serviciilor de gestionare 
a pădurilor.50 
Acordul de parteneriat voluntar cu 
Republica Centrafricană a fost încheiat 
în noiembrie 2011, însă toate măsurile 
guvernamentale au fost blocate de 
izbucnirea unui război civil în această 
țară. La nivel național, multe zone se 
află în afara controlului serviciilor de 
gestionare a pădurilor, procesul de 
punere în aplicare a APV fiind astfel 
împiedicat.
51 
Alte nouă țări sunt în proces de nego ‑
ciere a acordurilor de parteneriat vo ‑
luntar. Una dintre aceste țări, Malaysia, 
un important producător de lemn tro ‑
pical, a fost prima țară care a demarat 
negocierile, în 2006. Cu toate acestea, 
procesele intense de negociere desfă ‑
șurate de‑a lungul anilor nu au reușit 
să surmonteze dificultățile legate de 
punerea în aplicare a APV pe întreg 
teritoriul național și îndeosebi în statul 
Sarawak. În absența unui APV, Malaysia 
utilizează la scară largă mecanisme de 
certificare publice și private.
52 
Deși Comisia a reușit să pună în evi ‑
dență problema exploatării forestiere 
ilegale și să mențină activ în mare 
măsură interesul pentru acest subiect, 
progresul înregistrat în ceea ce priveș ‑
te acordarea de licențe a fost lent. Exis ‑
tă pericolul instalării unei „apatii” în 
ceea ce privește implementarea FLEGT, 
pe măsură ce țările devin frustrate din 
cauza lipsei progreselor și pot găsi alte 
piețe, mai puțin stricte, pentru produ ‑
sele lor. În majoritatea țărilor, principa ‑
lele provocări la adresa procesului de 
punere în aplicare sunt lipsa capacității 
instituționale, corupția larg răspândită 
și slaba aplicare a legii.38 A se vedea: http://www.
illegal‑logging.info/regions/
liberia
22 Observații
Procedurile de monitorizare 
și raportare nu erau 
satisfăcătoare
53 
Comisia nu a elaborat rapoarte pe ‑
riodice privind evoluția planului de 
acțiune FLEGT. În pofida faptului că, în 
conformitate cu articolul 9 din Regula ‑
mentul FLEGT, Comisia trebuia să pre ‑
zinte un raport Consiliului în termen 
de doi ani de la data intrării în vigoare 
a primului acord de parteneriat volun ‑
tar, niciun astfel de raport nu a fost 
întocmit până în prezent. Erau disponi ‑
bile rapoarte referitoare la fiecare țară 
parteneră, care conțin informații pri ‑
vind activitățile desfășurate în diverse 
domenii ale acordului, dar acestea nu 
au măsurat evoluția punerii în aplicare 
a APV în raport cu etape stabilite și nici 
nu au descris realizările și dificultățile 
întâmpinate sau modul în care au fost 
abordate acestea.
54 
Era de asemenea problematică lipsa 
unui cadru care să includă o bază de 
date solidă (a se vedea punctul 22) și 
care să faciliteze asumarea răspunde ‑
rii. Având în vedere lipsa de obiective 
și de etape stabilite, evaluarea pro ‑
greselor a fost dificilă. Astfel cum se 
preciza în Raportul intermediar privind 
planul de acțiune FLEGT pentru perioa ‑
da 2003 ‑2010, întocmit de Institutul 
Forestier European, acest proces este 
cu atât mai dificil cu cât planul de acți ‑
une reprezintă mai degrabă un proces 
politic decât un program de sprijin în 
sens clasic39.55 
Abia spre sfârșitul anului 2014, Comisia 
a introdus un cadru standardizat de 
monitorizare a progreselor în vederea 
măsurării îndeplinirii pașilor esențiali 
ai punerii în aplicare a APV. Până în 
prezent, acest demers era utilizat de 
Comisie doar în scopuri de gestiune 
internă. Având în vedere că sistemul 
nu a fost introdus decât foarte recent, 
ar fi prematur orice comentariu privind 
funcționarea în practică a acestuia.
56 
La sfârșitul anului 2014, Comisia a lan ‑
sat o evaluare externă a planului de 
acțiune FLEGT, preconizând prezen ‑
tarea unui raport în octombrie 2015. 
Această evaluare, care are loc la 12 ani 
de la prezentarea planului de acțiune, 
s‑a lăsat așteptată prea mult timp, 
având în vedere dificultățile întâmpi ‑
nate și evoluțiile considerabile apărute 
în toată această perioadă, care ar fi 
trebuit identificate și analizate pentru 
a le evalua impactul asupra planului 
de acțiune existent. Pot fi citate ca 
exemplu:
(a) importanța tot mai mare a princi ‑
palelor economii asiatice în comer ‑
țul cu lemn;
(b) impactul în continuă creștere al 
conversiei ilegale a pădurilor în 
alte scopuri, precum agricultura;
(c) posibilitățile de a crea sinergii 
mai puternice cu măsura REDD+ 
privind atenuarea schimbărilor 
climatice;
(d) tendințele în schimbare din dome ‑
niul exporturilor de lemn către UE;
(e) posibilitatea de a exploata mai 
bine sistemele private de licențe.39 Raportul intermediar privind 
planul de acțiune FLEGT 
pentru perioada 2003 ‑2010, 
Institutul Forestier European 
(2011), p. 34.
23
 Concluzii și recomandări
57 
Curtea concluzionează că Comisia nu 
a gestionat îndeajuns de bine sprijinul 
furnizat în cadrul planului de acțiune 
FLEGT al Uniunii Europene.
58 
Sprijinul FLEGT nu a fost suficient de 
bine conceput și direcționat:
(a) Sprijinul acordat de UE procesului 
FLEGT a avut la bază o evaluare 
riguroasă a problemei exploatării 
forestiere ilegale, a posibilelor 
cauze ale acesteia și a măsurilor 
care ar putea fi adoptate, iar Comi ‑
sia a conceput planul de acțiune 
FLEGT într‑o manieră inovatoare.
(b) Cu toate acestea, Comisia nu 
a elaborat un plan de activitate 
corespunzător, care să prevadă 
obiective și etape de implemen ‑
tare clare și care să dispună de 
un buget specific. Deși ar fi fost 
dificilă definirea încă de la început 
a acestor parametri, aceștia ar fi 
trebuit stabiliți totuși în primii ani 
de existență ai planului.
(c) Adoptarea tardivă și ritmul lent de 
punere în aplicare a Regulamen ‑
tului UE privind lemnul au avut un 
efect descurajator pentru țările 
APV în procesul de pregătire a unui 
eventual sistem de licențe FLEGT.
(d) Vidul creat de absența licenței 
FLEGT a fost umplut în mare măsu ‑
ră de organisme private de certifi ‑
care, acestea contribuind în mod 
semnificativ la îndeplinirea obli ‑
gațiilor de diligență ( due diligence ) 
prevăzute în regulament. Cu toate 
acestea, Comisia nu a explorat în 
mod suficient posibilele sinergii 
dintre FLEGT și aceste mecanisme 
private de certificare.
(e) Comisia nu a stabilit priorități clare 
de finanțare în vederea acordării 
de sprijin țărilor producătoare de 
lemn.Recomandarea 1  
Planul de acțiune
Comisia ar trebui să elaboreze un plan 
de activitate pentru diferitele compo ‑
nente ale planului de acțiune FLEGT 
pentru perioada 2016 ‑2020, stabilind 
obiective clare și specifice, priorități, 
termene și un buget alocat sprijinului 
acordat de UE în țările producătoare 
de lemn. Obiectivele ar trebui să ia în 
considerare capacitățile țărilor vizate și 
limitările specifice ale acestora.
Recomandarea 2  
Punerea în aplicare 
a Regulamentului UE 
privind lemnul
Este imperios necesar ca Comisia să 
insiste asupra unei puneri în aplicare 
riguroase a Regulamentului privind 
lemnul în toate statele membre.
Recomandarea 3  
Sistemele private de 
certificare
Comisia ar trebui să identifice în ce mă ‑
sură pot fi utilizate pe scară mai largă 
rezultatele activității organismelor de 
certificare private recunoscute.
Recomandarea 4  
Alocarea de resurse
Alocarea resurselor ar trebui să vizeze 
cel mai mare impact posibil în ceea ce 
privește combaterea exploatării fores ‑
tiere ilegale și a comerțului asociat. 
În cazul în care punerea în aplicare 
a cerințelor prevăzute în acordurile de 
parteneriat voluntare pare mai puțin 
fezabilă, Comisia ar trebui să propună 
măsuri de sprijin destinate guvernanței 
în domeniul forestier, fără să semne ‑
ze neapărat acorduri de parteneriat 
voluntare.
24 Concluzii și recomandări
59 
Sprijinul UE adresat țărilor producă ‑
toare de lemn nu a fost suficient de 
eficace.
(a) Acesta a consolidat societatea civi ‑
lă și a sensibilizat publicul din țările 
partenere cu privire la problema 
exploatării forestiere ilegale, însă 
proiectele destinate consolidării 
capacităților autorităților publice 
nu au produs rezultatele așteptate.
(b) Regimul de licențe FLEGT, care 
constituie fundamentul planului de 
acțiune, încă nu este operațional 
în niciuna dintre țările partenere. 
Au trecut 12 ani de la prezentarea 
planului de acțiune și, deși a exis ‑
tat un interes considerabil pentru 
acordurile de parteneriat volun ‑
tare, nu există încă niciun sistem 
operațional de licențe FLEGT, iar 
termenele succesive fixate pentru 
introducerea acestor sisteme nu au 
fost respectate.
(c) Comisia nu a monitorizat și nu 
a raportat în mod corespunzător 
progresele înregistrate de pla ‑
nul de acțiune FLEGT. Evaluarea 
începută la sfârșitul anului 2014 s‑a 
lăsat așteptată prea mult timp.Recomandarea 5  
Raportarea
Comisia ar trebui să prezinte, la fiecare 
doi ani, un raport privind progresele 
planului de acțiune FLEGT. Raportul ar 
trebui să includă o evaluare a punerii 
în aplicare a acordurilor de parteneriat 
voluntare și să prezinte respectarea 
termenelor planificate, dificultățile 
întâmpinate, precum și măsurile adop ‑
tate sau planificate.
Recomandarea 6  
Evaluări
Comisia ar trebui să utilizeze evaluarea 
actuală ca pe o oportunitate de a anali ‑
za modul în care ar putea fi modificată 
abordarea în curs în vederea produce ‑
rii unor rezultate mai tangibile.
Prezentul raport a fost adoptat de Camera III, condusă de domnul Karel PINXTEN, 
membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 8 septembrie 2015.
 Pentru Curtea de Conturi
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Președinte

25
 Anexe
Punerea în aplicare a programelor privind FLEGT, guvernanța în domeniul forestier și 
schimburile comerciale în perioada 2003-2013
(în milioane de euro)
Regiunea/ȚaraAcorduri de parteneriat voluntare Mod de gestiune
Total Semnate 
(anul)Interes 
exprimat1Negocieri în 
curs3Punere în 
aplicare de către 
statele membreGestiune comu -
nă cu organizații 
internaționaleAltele (punere în 
aplicare de către 
țările parte -
nere, ONG-uri, 
societăți publice 
și private)
Africa Subsahariană 74,89
Multinaționale214,92 14,92
Camerun 2010 13,66 13,66
Liberia 2011 8,00 3,90 11,90
Ghana 2009 3,00 3,00
Burkina Faso 7, 8 0 0,20 8,00
Republica Congo 2010 7, 5 6 7, 5 6
Republica Centrafricană 2011 6,80 6,80
Republica Democratică 
CongoX 3,00 2,18 5,18
Uganda 2,75 2,75
Madagascar 0,68 0,68
Gabon X 0,20 0,20
Sudan 0,19 0,19
Malawi 0,05 0,05
America Latină 90,21
America Latină23,93 3,93
Honduras X 20,40 21,73 42,13
Brazilia 10,79 12,74 23,53
Nicaragua 2,00 6,06 8,06
Columbia X 8,05 8,05
Peru X 4,03 4,03
Guyana X 0,45 0,45
Chile 0,04 0,04Anexa I
26 Anexe Anexa I(în milioane de euro)
Regiunea/ȚaraAcorduri de parteneriat voluntare Mod de gestiune
Total Semnate 
(anul)Interes 
exprimat1Negocieri în 
curs3Punere în 
aplicare de către 
statele membreGestiune comu -
nă cu organizații 
internaționaleAltele (punere în 
aplicare de către 
țările parte -
nere, ONG-uri, 
societăți publice 
și private)
Asia și Pacific 43,37
Multinaționale210,60 1,91 12,51
Indonezia 2011 21,95 21,95
China 3,84 3,84
Filipine X 1,92 1,92
Afganistan 1,88 1,88
Thailanda 0,61 0,61
Myanmar/Birmania X 0,45 0,45
Insulele Solomon X 0,18 0,18
Malaysia X
Vietnam X 0,03 0,03
Vecinătate 25,04
Multinaționale215,00 15,00
Maroc 5,63 5,63
Kosovo 2,70 0,41 3,11
Muntenegru 0,75 0,75
Liban 0,33 0,33
Albania 0,10 0,10
Georgia 0,09 0,09
Belarus 0,03 0,03
Două sau mai multe 
regiuni63,65
Multinaționale239,60 24,05 63,65
TOTAL 33,10 86,79 177, 28 297,17
1  Șase alte țări și ‑au exprimat interesul (Bolivia, Cambodgia, Ecuador, Guatemala, Papua ‑Noua Guinee și Sierra Leone), însă deocamdată nu 
există un angajament financiar.
2  Proiectele multinaționale includ:  (pentru Asia și Pacific ) acorduri încheiate cu Institutul Forestier European, în valoare totală de 10,6 milioane 
de euro (FLEGT Asia), și ( pentru regiunea vizată de politica de vecinătate a UE ) acorduri semnate cu Banca Mondială, în valoare totală de 
15 milioane de euro (FLEGT).  
În ceea ce privește proiectele multinaționale care acoperă mai mult de două regiuni , programele principale cuprind acorduri în valoare 
de 12 milioane de euro cu Institutul Forestier European și acorduri în valoare de 20 de milioane de euro cu FAO (FLEGT ACP:  10 milioane de 
euro și EU FAO FLEGT: 10 milioane de euro).
3  Există negocieri în curs cu încă trei țări, pentru care nu s ‑a stabilit încă un angajament financiar – Côte d’Ivoire, Laos și Thailanda.
Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza informațiilor furnizate de DG DEVCO.
27 Anexe
Lista proiectelor auditate
Țara Titlul proiectuluiContribuția UE (în 
euro)Perioada de punere în 
aplicare
CamerunInstituirea în Camerun a unui observator independent de control în secto -
rul forestier și de depistare a  infracțiunilor forestiere  
(Mise en place d’un Observateur Indépendant au contrôle forestier et au suivi 
des infractions forestières au Cameroun)2 480 070 31.12.2009-30.12.2013
Instituirea unui sistem de urmărire a  lemnului în Camerun  
(Mise en place d’un système de traçabilité du bois au Cameroun)2 496 763 15.2.2010-14.12.2012
Instituirea auditului independent al sistemului FLEGT în Camerun  
(Mise en place d’un Audit Indépendant du Système FLEGT au Cameroun)1 164 600 4.5.2012-3.5.2014
Promovarea producției și a exporturilor legale de lemn provenind din 
pădurile aflate în proprietatea comunităților  
(Promotion de la production et de l’exportation légales des bois issus des 
forêts communautaires)987 139 1.2.2011-31.1.2012
Monitorizarea externă și la nivelul comunității a pădurilor în contextul 
punerii în aplicare a APV FLEGT în Camerun  
(Observation externe et communautaire des forêts dans la mise en œuvre de 
l’APV‑FLEGT au Cameroun)113 836 19.1.2012-18.7.2013
IndoneziaProiectul de sprijin FLEGT CE -Indonezia  
(EC ‑Indonesia FLEGT Support Project)11 276 872 1.3.2006-28.11.2011
Planuri participative de amenajare a spațiului și dispoziții instituționale 
durabile privind consolidarea drepturilor funciare, forestiere și comunitare 
în Indonezia  
(Collaborative land use planning and sustainable institutional arrangement 
for strengthening land tenure, forest and community rights in Indonesia)1 796 619 1.3.2010-28.2.2014
Consolidarea actorilor statali și nestatali pentru pregătirea, negocierea 
și/sau punerea în aplicare a APV FLEGT  
(Strengthening state and non‑state actors in the preparation, negotiation 
and/or implementation of FLEGT‑VPA)1 189 228 10.1.2011-31.12.2015
Consolidarea rețelei independente de supraveghere a  pădurilor în vederea 
asigurării unui sistem credibil de verificare a  legalității lemnului și a  pune -
rii în aplicare eficace a APV  
(Strengthening Indonesia’s Independent Forestry Monitoring Network 
to ensure a credible timber legality verification system and effective VPA 
implementation)188 946 1.5.2011-30.4.2013
Promovarea punerii în aplicare a sistemului de asigurare a legalității 
lemnului (licența FLEGT) ca pas esențial către o producție și un consum 
durabile în industria de prelucrare a lemnului din Indonezia  
[Promoting the implementation of timber legality assurance (FLEGT licence) 
as a key step to sustainable production and consumption in Indonesia’s 
wood‑processing industry]1 091 463 30.1.2013-28.2.2014Anexa II
28 Anexe
Lista evaluărilor proiectelor și a rapoartelor de monitorizare axată pe rezultate care 
au făcut obiectul analizei
Evaluări
Titlul proiectuluiContribuția 
UE (în euro)ȚaraData și tipul 
evaluăriiPrincipalele constatări ale raportului
1Programul regional de sprijin din cadrul 
planului de acțiune FLEGT al UE în Asia  
(Regional Support Programme for the EU FLEGT 
Action Plan in Asia)5 800  000
Serviciile 
centraleDecembrie  2010  
Evaluare la jumă -
tatea perioadei οConcepere deficitară a  proiectului: obiec -
tivele, activitățile, rezultatele și etapele 
proiectului nu au fost suficient de specifice.
 οNu există un sistem clar de monitorizare 
a performanței, ceea ce duce la un grad 
redus de eficiență și la limitări în materie de 
asigurare a  răspunderii.
2VERIFOR – Opțiuni instituționale de verificare 
a legalității în sectorul forestier  
(Institutional Options for Verifying Legality in 
the Forest Sector)1 902 171Noiembrie  2009  
Evaluare finală οLipsă de flexibilitate a proiectului în sensul 
adaptării sau al integrării cadrului său logic 
în dinamica anumitor regiuni din Asia și din 
Africa, fapt care i -a redus eficacitatea.
3Planul de acțiune privind comerțul cu lemn 
(Timber Trade Action Plan – TTAP) , proiect ges -
tionat de Fondul Pădurilor Tropicale ( Tropical 
Forest Fund  – TFT)3 389 796Mai 2012  
Evaluare finală 
pentru prima 
etapă și evaluare 
la jumătatea 
perioadei pentru 
etapa a doua οPerformanță generală a  proiectului extrem 
de satisfăcătoare.
4Garantarea participării la procesul de luare 
a deciziilor: sprijinirea asocierilor de ONG -uri 
în vederea participării la procesele APV FLEGT 
cu scopul de a îmbunătăți guvernanța în 
domeniul forestier și de a consolida drepturile 
populațiilor locale și indigene  
(Ensuring a seat at the table: supporting NGO 
coalitions to participate in FLEGT VPA processes 
with the aim of improving forest governance 
and strengthening local and indigenous peoples’ 
rights)960 000Iunie 2012  
Evaluare finală οPerformanță generală a  proiectului extrem 
de satisfăcătoare.
5Grupul de formare în domeniul guvernanței 
în sectorul forestier – utilizarea practică, 
echitabilă și durabilă a pădurilor  
[Forest Governance Learning Group (FGLG)  – ena‑
bling practical, just and sustainable forest use]1 866 365Ianuarie 2014  
Evaluare finală οLipsa unei evaluări sistematice a nevoilor 
și un cadru logic insuficient de specific al 
proiectului, din care lipsește definirea cores -
punzătoare a indicatorilor la nivel de țară.
 οÎn cadrul proiectului, a fost sprijinit un număr 
prea mic de acțiuni pentru a se putea obține 
ameliorarea preconizată a nivelului de 
guvernanță.
6Instituirea unui sistem de urmărire a  lemnului 
în Camerun  
(Mise en place d’un système de traçabilité du 
bois au Cameroun) .2 496 763 CamerunMai 2013  
Evaluare finală οConcepere deficitară a proiectului: nu au fost 
luate în considerare în mod adecvat riscurile 
și constrângerile de la nivel național.
 οCoordonare insuficientă în rândul părților 
interesate.
 οGestionare și monitorizare ineficace 
a proiectului.
 οRealizările obținute nu au corespuns celor 
planificate.Anexa III
29 Anexe
Titlul proiectuluiContribuția 
UE (în euro)ȚaraData și tipul 
evaluăriiPrincipalele constatări ale raportului
7Promovarea producției și a  exporturilor legale 
de lemn provenind din pădurile aflate în 
proprietatea comunităților  
(Promotion de la production et de l’ex ‑
portation légales des bois issus des forêts 
communautaires)987 139
CamerunDecembrie  2012  
Evaluare la jumă -
tatea perioadei οConstrângerile nu au fost evaluate și antici -
pate în mod suficient.
 οLipsă de realism la conceperea proiectului.
8Consolidarea guvernanței din sectorul 
forestier în Africa (Strengthening African Forest 
Governance)  – prin intermediul unor reuniuni 
naționale de nivel înalt privind exploatarea 
forestieră ilegală și al activităților de sensibili -
zare și de formare la nivel intermediar1 890 608Mai 2013  
Evaluare la jumă -
tatea perioadei οAbsența unui cadru logic adecvat care să 
includă indicatori verificabili în mod obiectiv.
 οDeficiențe în monitorizarea proiectului: 
reuniuni sporadice ale comitetului director.
 οProbleme de coordonare care au condus la 
lipsa unei legături între diferitele realizări ale 
proiectului.
9Proiectul de sprijin FLEGT CE -Indonezia  
(EC ‑Indonesia FLEGT Support Project)11 276 872 IndoneziaSeptembrie  2010  
Evaluare finală οConcepere nerealistă și necorespunzătoare 
a proiectului.
 οMonitorizare și supraveghere ineficace 
a proiectului.
 οMajoritatea realizărilor nu au fost obținute 
conform planificării.
10Monitorizarea independentă a  punerii în 
aplicare a legislației forestiere și a guvernanței 
în sprijinul APV FLEGT în regiunea bazinului 
fluviului Congo  
[Observation Indépendante de l’application de la 
Loi Forestière et de la Gouvernance (OI‑FLEG) en 
appui aux APV FLEGT dans le Bassin du Congo]1 598 497Republica 
CongoMartie  2012  
Evaluare la jumă -
tatea perioadei οAu existat unele deficiențe în cadrul logic, 
îndeosebi în ceea ce privește definirea unor 
indicatori care să poată fi verificați în mod 
obiectiv.
 οDeficiențe în monitorizarea proiectului: 
reuniuni sporadice ale comitetului director.Anexa III
30 Anexe
Rapoarte privind sistemul de monitorizare axată pe rezultate
Titlul proiectuluiContribu -
ția UE la 
program 
(în euro)ȚaraData 
raportuluiPrincipalele constatări ale raportului
11Programul dedicat populațiilor dependente de 
păduri: participarea fermă la procesul de luare 
a deciziilor: participarea efectivă a  comunită -
ților dependente de păduri și a organizațiilor 
societății civile la FLEGT  
(Forest Peoples Programme: A Strong Seat at the 
Table: Effective Participation of Forest‑Depen ‑
dent Communities and Civil Society Organisati ‑
ons in FLEGT)778 271
CamerunMartie  2013 οCadrul logic nu a fost elaborat în mod corespun -
zător, îngreunând evaluarea realizărilor obținute.
 οPartenerii nu au fost implicați în mod corespun -
zător în conceperea proiectului.
 οCoordonare limitată cu alte proiecte FLEGT și alți 
actori la nivel național.
 οEforturi de monitorizare limitate.
12Promovarea producției și a  exporturilor legale 
de lemn provenind din pădurile aflate în 
proprietatea comunităților  
(Promotion de la production et de l’ex ‑
portation légales des bois issus des forêts 
communautaires)987 139 Martie  2013 οCadru logic deficient cu obiective și indicatori 
insuficient de specifici.
 οNu a existat o analiză corespunzătoare 
a riscurilor.
 οActivități de monitorizare insuficiente.
 οÎntârzieri în etapa de punere în aplicare.
 οLipsa unei strategii de ieșire flexibile sau viabile.
13Consolidarea guvernanței din sectorul 
forestier în Africa (Strengthening African Forest 
Governance)  – prin intermediul unor reuniuni 
naționale de nivel înalt privind exploatarea 
forestieră ilegală și al activităților de sensibili -
zare și formare la nivel intermediar1 890 608 Iunie 2013 οCadru logic deficitar, cu un mod de concepere 
nesatisfăcător a obiectivelor, realizărilor și 
indicatorilor.
 οCoordonare insuficientă a părților interesate.
 οRealizări de o calitate necorespunzătoare și 
durabilitate incertă.
14Consolidarea capacităților în regiunea bazinu -
lui fluviului Congo și punerea în aplicare a unui 
sistem independent de monitorizare a aplicării 
legii și a guvernanței în domeniul forestier în 
Republica Congo  
[Capacity building in the Congo Basin and 
implementation of Independent Moni ‑
toring of Forest Law Enforcement and 
Governance  – (IM -FLEG)]1 636  366
Republica 
CongoAprilie  2009 οIndicatorii nu erau întotdeauna cuantificabili.
 οProiectul depinde de finanțare externă și nu 
generează venituri proprii.
 οExistă riscul ca structura instituțională să nu se 
poată susține în lipsa intervenției din exterior.
15Monitorizarea independentă a  punerii în 
aplicare a legislației forestiere și a guvernanței 
în sprijinul APV FLEGT în regiunea bazinului 
fluviului Congo  
[Observation Indépendante de l’application de la 
Loi Forestière et de la Gouvernance (OI‑FLEG) en 
appui aux APV FLEGT dans le Bassin du Congo]1 438 647 Decembrie  2012 οIndicatori nespecifici și dificil de măsurat.
 οÎn pofida planificării, nu a avut loc nicio reuniune 
a comitetului director.
 οDurabilitatea depinde de finanțarea permanentă 
din partea donatorilor.
16Promovarea APV FLEGT în vederea asumării 
și a participării comunităților locale, inclusiv 
a populațiilor autohtone, la punerea în aplica -
re a acordului  
(Vulgarisation de l’APV/FLEGT pour une appro ‑
priation et participation des populations locales 
dont les populations autochtones dans sa mise 
en œuvre)180 000 Decembrie  2012 οCadru logic deficitar, anumiți indicatori nu pot fi 
măsurați.
 οPărțile interesate nu au fost implicate corespun -
zător în conceperea proiectului.
 οÎn pofida planificării, nu a avut loc nicio reuniune 
a comitetului director.
 οProbleme de durabilitate: procesul APV este 
încă în curs, nivel insuficient de formare tehnică 
a partenerilor și a altor părți interesate.Anexa III
31 Anexe
Titlul proiectuluiContribu -
ția UE la 
program 
(în euro)ȚaraData 
raportuluiPrincipalele constatări ale raportului
17Inițiativa în materie de guvernanță pentru 
drepturi și asumarea responsabilității în 
domeniul gestionării pădurilor  
(Governance Initiative for Rights & Accountabi ‑
lity in Forest Management  – GIRAF)865 767
GhanaIulie 2011 οCadru logic nesatisfăcător.
 οRiscuri și ipoteze vagi.
 οCoordonare insuficientă a  partenerilor.
 οAbsența politicilor în domeniu.
 οPunerea în aplicare ineficientă a  anumitor 
activități.
 οModul de concepere a  proiectului nu prevede 
asigurarea durabilității.
18Sprijin pentru integrarea piețelor interne ale 
lemnului legale și legitime în acordurile de 
parteneriat voluntare  
(Supporting the integration of legal and legiti ‑
mate domestic timber markets into Voluntary 
Partnership Agreements)1 999 265 Iunie 2013 οIndicatorii nu sunt întotdeauna măsura -
bili; dificultăți de monitorizare și măsurare 
a rezultatelor.
19Adoptarea unei căi inovatoare de conservare 
a pădurii tropicale: de la exploatarea forestie -
ră ilegală la buna guvernanță  
(Pioneering a new way to conserve rainforest: 
from illegal logging to good governance)2 560 516
IndoneziaNoiembrie  2011 οIndicatori definiți insuficient.
 οSubestimarea, de către responsabilii proiectului, 
a complexității proiectului și a numărului de 
actori implicați.
 οIntegrare deficientă în structurile instituționale 
locale.
20Îmbunătățirea guvernanței resurselor silvicole 
și reducerea exploatării forestiere ilegale și 
a comerțului asociat cu ajutorul colaborării 
depline a societății civile în Asia de Sud -Est 
(Improving governance of forest resources and 
reducing illegal logging and associated trade 
with full civil society participation in SE Asia)1 645 901 Septembrie  2007  οIndicatorii ar fi trebuit să fie mai realiști.
21Planuri participative de amenajare a spațiului 
și dispoziții instituționale durabile privind 
consolidarea drepturilor funciare, forestiere și 
comunitare în Indonezia  
(Collaborative land use planning and sustainable 
institutional arrangement for strengthening land 
tenure, forest and community rights in Indonesia)1 796 619 Noiembrie  2012 οIndicatorii nu prezintă nivelul necesar de 
detaliere.
 οDeficiențe la nivelul raportării progreselor.
 οAbsența unei strategii de ieșire riguroase.
22Consolidarea actorilor statali și nestatali 
pentru pregătirea, negocierea și/sau punerea 
în aplicare a APV FLEGT  
(Strengthening state and non‑state actors in the 
preparation, negotiation and/or implementati ‑
on of FLEGT‑VPA) .1 189 228 Decembrie  2013 οIndicatori necorespunzători
 οCoordonare insuficientă: lipsa reuniunilor 
comitetelor directoare, colaborare limitată între 
parteneri.
 οÎntârzieri în etapa de punere în aplicare.Anexa III
32 Anexe
Titlul proiectuluiContribu -
ția UE la 
program 
(în euro)ȚaraData 
raportuluiPrincipalele constatări ale raportului
23Consolidarea gestionării pădurilor în Liberia 
după conflict  
(Strengthening Forest Management in 
Post‑Conflict Liberia)1 616  448
LiberiaIunie 2012 οCadru logic nerealist și lipsit de claritate.
 οAbsența instrumentelor de monitorizare și 
evaluare la nivelul conceperii.
 οNumeroși beneficiari nu au participat la procesul 
de concepere a  proiectului.
 οProbleme de comunicare între delegația UE și 
partenerul responsabil de punerea în aplicare.
 οAbsența unei strategii în materie de durabilitate.
24Monitorizarea independentă, de către societa -
tea civilă, a respectării legii și a guvernanței în 
domeniul forestier în Liberia  
[Civil Society Independent Monitoring of Forest 
Law Enforcement and Governance (CSIMFLEG) 
in Liberia]150 000 Mai 2013 οCadru logic nesatisfăcător: indicatori definiți 
necorespunzător, calendar nerealist.
 οBeneficiarii săraci și sectorul privat nu au fost 
implicați în procesul de concepere a  proiectului.
 οMonitorizare necorespunzătoare, absența unui 
comitet director care să reunească toate părțile 
interesate.
 οÎn planul de lucru nu figurează nicio strategie de 
retragere.
 οCadru de politică nesatisfăcător.
25Îmbunătățirea guvernanței în domeniul fo -
restier prin monitorizarea de către societatea 
civilă  
(Improving forest governance through civil 
society monitoring)129 852 Mai 2013 οCadru logic lipsit de claritate, absența unor 
indicatori SMART.
 οPopulația rurală săracă și sectorul privat nu au 
fost implicați în procesul de concepere.
 οNumeroase realizări au înregistrat întârzieri, iar 
altele nu au mai fost produse.
 οProbleme de comunicare între delegația UE și 
partenerul responsabil de punerea în aplicare.
 οAbsența unei strategii de ieșire.Anexa III
33 Anexe
Transparency International  – Indicele de percepție a corupției (CPI) pentru 
perioada 2007-2013
Țara2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013
CPI
Valoa -
rea CPIClasa -
mentValoa -
rea CPIClasa -
mentValoa -
rea CPIClasa -
mentValoa -
rea CPIClasa -
mentValoa -
rea CPIClasa -
mentValoa -
rea CPIClasa -
mentValoa -
rea CPIClasa -
ment
Camerun 2,4 138 2,3 141 2,2 146 2,2 146 2,5 134 2,6 144 2,5 144
Liberia 2,1 150 2,4 138 3,1 97 3,3 87 3,2 91 4,1 75 3,8 83
Ghana 3,7 69 3,9 67 3,9 69 4,1 62 3,9 69 4,5 64 4,6 63
Republica Congo 2,1 150 1,9 158 1,9 162 2,1 154 2,2 154 2,6 144 2,2 154
Republica Centrafricană 2,0 162 2,0 151 2,0 158 2,1 154 2,2 154 2,6 144 2,5 144
Republica Democratică 
Congo1,9 168 1,7 171 1,9 162 2,0 164 2 168 2,1 160 2,2 154
Gabon 3,3 84 3,1 96 2,9 106 2,8 110 3 100 3,5 102 3,4 106
Honduras 2,5 131 2,6 126 2,5 130 2,4 134 2,6 129 2,8 133 2,6 140
Guyana 2,6 123 2,6 126 2,6 126 2,7 116 2,5 134 2,8 133 2,7 136
Indonezia 2,3 143 2,6 126 2,8 111 2,8 110 3 100 3,2 118 3,2 114
Malaysia 5,1 43 5,1 47 4,5 56 4,4 56 4,3 60 4,9 54 5,0 50
Vietnam 2,6 123 2,7 121 2,7 120 2,7 116 2,9 112 3,1 123 3,1 116
Indicele de percepție a corupției ( Corruption Perception Index  – CPI) măsoară nivelul perceput al corupției în sectorul public pe o scară de la 0 
(extrem de corupt) la 10 (foarte integru). Clasamentul pentru anul 2013 a cuprins evaluarea a 177 de țări.Anexa IV
34
Acest lucru ar trebui luat în considerare, printre altele, 
la evaluarea alocării resurselor. Nu ar trebui să se 
aștepte ca numai resursele Comisiei să abordeze toate 
problemele în materie de aplicare a legii și de guver ‑
nanță în domeniul forestier.
IV
Comisia nu este de acord cu o parte din observația 
Curții.
Caracterul inovator al planului de acțiune FLEGT, diver ‑
sitatea măsurilor de politică, de reglementare și de 
cooperare pentru dezvoltare, precum și multitudinea 
de actori și parteneri sunt dificil de încadrat într‑un 
singur plan de lucru cu obiective și termene clare și 
cu un buget specific. Cu toate acestea, multe dintre 
măsurile FLEGT, cum ar fi acordurile de parteneriat 
voluntar sau proiectele, au propriul plan detaliat de 
punere în aplicare.
Asistența a fost acordată conform unor criterii clare, 
însă utilizarea unui set unic de criterii pentru toate 
intervențiile a fost imposibilă în absența unui instru ‑
ment de finanțare și a unui buget specific unificat.
Comisia nu împărtășește opinia Curții potrivit căreia 
Regulamentul UE privind lemnul (EUTR) a fost adoptat 
tardiv. EUTR nu a fost menționat în planul de acțiune, 
care se referă doar la explorarea „fezabilității legislației 
pentru controlul importurilor de lemn recoltat ilegal 
în UE”. Regulamentul a fost propus doar după un 
exercițiu amplu în care au fost examinate mijloacele 
de abordare a exploatării forestiere ilegale prin inter ‑
mediul legislației existente. Legislația a fost adoptată 
și a intrat în vigoare la 20 octombrie 2010 și a devenit 
aplicabilă în martie 2013. La intrarea în vigoare a EUTR, 
Comisia a luat măsuri pentru a asigura punerea în 
aplicare pe deplin a legislației.Sinteză
I
Poziția de lider a UE în eforturile depuse la nivel mon ‑
dial pentru combaterea exploatării forestiere ilegale 
este recunoscută pe scară largă. Uniunea Europeană 
și cele 28 de state membre au colaborat cu peste 40 
de țări producătoare și cu o serie de țări consumatoare 
din lume pentru a pune în aplicare măsuri conexe 
planului de acțiune FLEGT.
II
Trebuie subliniat faptul că respectiva comunicare 
FLEGT a răspuns unui apel ferm la acțiune comună lan ‑
sat de Comisie, statele membre și țările producătoare. 
Planul de acțiune FLEGT este un cadru politic care 
a avut succes în mobilizarea atenției politice privind 
problema exploatării forestiere ilegale, a unor măsuri 
politice și de reglementare, precum și a sprijinului 
pentru guvernanță din partea UE, a statelor membre 
și a unor țări partenere. Este important să se ia în con ‑
siderare că FLEGT nu este un program de cooperare 
finanțat, cu un mecanism de finanțare special.
Planul de acțiune FLEGT „stabilește un proces și un 
pachet de măsuri” în cadrul diferitelor componente și 
se bazează, în principal, pe măsuri politice și de regle ‑
mentare, completate de sprijinul tradițional vizând 
cooperarea pentru dezvoltare în vederea atingerii 
obiectivelor sale.
III
Comisia nu împărtășește concluzia Curții potrivit 
căreia sprijinul acordat țărilor producătoare de lemn în 
cadrul planului de acțiune FLEGT al UE nu a fost sufici ‑
ent de bine gestionat. Comisia a depus toate eforturile 
pentru a gestiona sprijinul FLEGT pentru țările pro ‑
ducătoare cât mai bine posibil, luând în considerare 
provocările legate de combaterea exploatării fores ‑
tiere ilegale, complexitatea promovării bunei guver ‑
nanțe forestiere și a aplicării legii în diverse țări în curs 
de dezvoltare, precum și natura inovatoare a planului 
de acțiune FLEGT. Comisia își va continua eforturile în 
vederea îmbunătățirii eficienței, eficacității și econo ‑
miei. Aceasta se va baza pe raportul special al Curții, 
precum și pe evaluarea continuă a planului de acțiune 
FLEGT, care a fost în măsură să examineze o gamă 
largă de programe, proiecte și măsuri. De asemenea, 
Comisia subliniază că FLEGT este un demers comun 
al Comisiei, al statelor membre și al țărilor partenere. Răspunsul  
Comisiei
Răspunsul Comisiei 35
Caseta 1
Planul de acțiune nu include regulamentul Uniunii 
Europene privind lemnul, ci numai un angajament de 
a analiza opțiunile și fezabilitatea legislației în combate ‑
rea importurilor de lemn de proveniență ilegală în UE.
Caseta 2
Caseta 2 reflectă abordarea inițială a UE și a statelor 
membre cu privire la acordurile de parteneriat volun ‑
tar; acest concept a făcut obiectul unor discuții apro ‑
fundate între Comisie și statele membre în perioada 
2004 ‑2005 și a evoluat în mod semnificativ. Acesta 
a condus la directivele Consiliului privind negocierile 
pentru semnarea acordurilor de parteneriat voluntar 
de la sfârșitul anului 2005.
Fiecare acord de parteneriat voluntar a fost dezvoltat 
prin negocieri cu țările partenere, care reflectă contex ‑
tul special și aspirațiile țării.
În timp ce acordul de parteneriat voluntar cu Indo ‑
nezia este similar, în general, celui descris în planul 
de acțiune, celelalte țări semnatare ale unui acord de 
parteneriat voluntar au optat pentru un model care se 
bazează, în principal, pe administrațiile publice pentru 
verificarea legalității, mai degrabă decât pe structuri 
independente acreditate de stat.
06
Întrucât FLEGT este un demers comun al Comisiei și al 
statelor membre, sprijinul Comisiei nu ar trebui să fie 
evaluat în mod izolat față de sprijinul statelor membre 
ale UE. Coordonarea sprijinului Comisiei și al statelor 
membre a fost asigurată de grupul ad‑hoc FLEGT și, 
la nivel național, de comitetele mixte de punere în 
aplicare și delegațiile UE.
08
Este important să se reflecte diversitatea actorilor 
implicați în punerea în aplicare a planului de acți ‑
une FLEGT. Activitățile legate de FLEGT sunt puse în 
aplicare de către Comisie, statele membre și țările 
partenere.
Statele membre joacă un rol central în punerea 
în aplicare a Regulamentului UE privind lemnul și 
a Regulamentului FLEGT, prin intermediul autorități ‑
lor lor competente, în politicile de achiziții publice, în 
politicile privind finanțarea și investițiile și în sprijinul 
acordat țărilor producătoare.V
Comisia dorește să sublinieze următoarele aspecte. 
În primul rând, dezvoltarea unui sistem funcțional 
de acordare a licențelor și de asigurare a legalității în 
temeiul FLEGT necesită mult mai mult decât proiecte 
eficace. În al doilea rând, deși au trecut 12 ani de la 
adoptarea planului de acțiune FLEGT, timpul scurs de 
la încheierea celor 6 acorduri de parteneriat voluntar 
aflate în stadiul de punere în aplicare variază între 
1,5 și 4,5 ani – aceasta este o perioadă de timp relativ 
scurtă pentru a pune în aplicare reformele ambițioase 
în materie de guvernanță și ale sistemelor pe care le 
implică acordurile de parteneriat voluntar, mai ales 
dacă se iau în considerare mediile dificile de guver ‑
nanță din multe dintre țările partenere. Astfel cum s‑a 
recunoscut la punctul 45 din raportul Curții, sisteme 
de acordare a licențelor au fost instituite în Indonezia 
și Ghana și au fost derulate în toată țara. Ambele au 
fost supuse unei evaluări și sunt îmbunătățite pe baza 
constatărilor și a recomandărilor din evaluările respec ‑
tive. Acordul de parteneriat voluntar instituie stan ‑
darde ridicate pentru sistemele de asigurare a legalită ‑
ții, care trebuie să fie îndeplinite înainte ca sistemul de 
licențe FLEGT să poată fi inițiat.
Introducere
02
În multe cazuri, un set complex și divers de legi și 
regulamente, adesea cu lacune și contradicții interne, 
reglementează sectorul forestier și contribuie la 
incertitudine juridică pentru industria forestieră și 
persoanele dependente de resursele forestiere. Defi ‑
nirea a ceea ce este legal sau ilegal necesită o revizuire 
aprofundată a legislației existente.
04
Proiectarea și dezvoltarea a două regulamente (Regu ‑
lamentul FLEGT și Regulamentul UE privind lemnul), 
precum și a acordurilor comerciale (APV) sunt realizări 
majore care merită să fie recunoscute. Acestea au 
absorbit o mare parte din timpul și resursele Comisiei 
în perioada 2004 ‑2010.
Răspunsul Comisiei 36
21
Adeseori planurile de acțiune ale Comisiei nu preci ‑
zează bugetele (a se vedea diferitele planuri de acți ‑
une ale CE, de exemplu, planul european de acțiune 
privind guvernarea electronică sau planul de acțiune 
privind drepturile omului și democrația).
În ceea ce privește cooperarea pentru dezvoltare, 
Comisia a pus în aplicare ceea ce era prevăzut în sec ‑
țiunea 4.1 din planul de acțiune: nu a fost prevăzut un 
buget consolidat, iar Comisia s‑a străduit să integreze 
FLEGT în diverse instrumente geografice și tematice. 
Comisia dezvoltă în prezent o „inițiativă emblematică 
FLEGT” în cadrul Instrumentului de cooperare pentru 
dezvoltare (ICD) privind bunurile publice și provocările 
globale (GPGC), cu intenția de a îmbunătăți coerența, 
complementaritatea și coordonarea diverselor pro ‑
iecte ale CE în sprijinul țărilor producătoare.
22
Identificarea tuturor proiectelor FLEGT sau foresti ‑
ere a reprezentat o provocare, întrucât acțiunile UE 
privind FLEGT sunt finanțate prin instrumente multiple 
și uneori sunt integrate în programe care acoperă alte 
sectoare decât pădurile (de exemplu, comerțul, con ‑
sumul și producția durabile etc.). Aceasta înseamnă 
că nu există o „etichetă” unică FLEGT care să permită 
o căutare simplă în sistemul informațional al Comisiei. 
Cu toate acestea, Comisia a urmărit să dezvolte o bază 
de date care vizează compilarea proiectelor în dome ‑
niul forestier finanțate de UE în perioada 2000 ‑2012, 
care a fost prezentată Curții, semnalându‑se că este 
vorba despre o activitate în curs și care urmează a fi 
îmbunătățită. Comisia și‑a actualizat baza de date pen ‑
tru a include contractele semnate după 2012. În cadrul 
evaluării în curs a planului de acțiune FLEGT, s‑a lansat 
un exercițiu nou pentru a compila toate proiectele 
FLEGT finanțate de Comisie și statele membre.În plus, trebuie recunoscut faptul că activitățile legate 
de planul de acțiune FLEGT sunt puse în aplicare, de 
asemenea, de țările producătoare, sectorul privat și 
societatea civilă.
Observații
17
Comisia a urmărit opțiunea bilaterală, precum și 
opțiunea „interdicție”, ceea ce a condus la adoptarea 
Regulamentului UE privind lemnul. De asemenea, 
Comisia a cooperat continuu cu partenerii internațio ‑
nali în vederea promovării unor soluții multilaterale la 
problema exploatării forestiere ilegale.
19
Comisia recunoaște că planul de acțiune FLEGT este 
un cadru strategic de politică care definește o abor ‑
dare generală, obiective generale și prezintă o serie 
de posibile măsuri politice și de reglementare și alte 
acțiuni întreprinse de UE, statele membre și diversele 
părți interesate. Acesta a fost conceput ca reacția UE la 
„Programul de acțiune” privind pădurile și exploatările 
forestiere ilegale adoptat de G8 în 1998.
20
Comisia recunoaște necesitatea de a dezvolta obiec ‑
tive mai specifice, repere și o foaie de parcurs comună, 
precum și necesitatea de a monitoriza punerea în 
aplicare a planului de acțiune FLEGT într‑un mod mai 
sistematic. Recomandările evaluării aflate în curs de 
desfășurare vor contribui cu siguranță la acest efort. 
Cu toate acestea, lipsa unui plan mai specific reflectă 
dificultatea de a stabili obiective, ținte și termene 
specifice pentru o politică care combină o gamă largă 
de măsuri de politică, de reglementare și de asistență 
tehnică/financiară, implicând un număr mare de țări 
și actori. Comisia ar dori să sublinieze faptul că au fost 
elaborate planuri detaliate de punere în aplicare pen ‑
tru diferite elemente din planul de acțiune – acesta 
este cazul, de exemplu, pentru toate acordurile de 
parteneriat voluntar și toate proiectele și instrumen ‑
tele aplicate în sprijinul țărilor producătoare.
Răspunsul Comisiei 37
25
Adoptarea Regulamentului UE privind lemnul a trans ‑
mis un semnal clar cu privire la angajamentul ferm 
al UE de a completa setul de măsuri deja instituite și 
de a combate exploatarea forestieră ilegală „în țara 
de origine”. Comisia a început deja pregătirile pentru 
o propunere legislativă în 2007 și a prezentat o pro ‑
punere legislativă în 2008. Impunerea de noi obligații 
asupra unei serii de sectoare economice necesită un 
volum considerabil de lucrări pregătitoare din partea 
Comisiei. Numărul de țări implicate în procesul des ‑
fășurat în vederea semnării unui acord de parteneriat 
voluntar a demonstrat că nu lipseau stimulentele în 
etapele inițiale ale FLEGT pentru angajarea într‑un 
astfel de acord.
În ceea ce privește stadiul punerii în aplicare a Regula ‑
mentului UE privind lemnul, ar trebui remarcat faptul 
că regulamentul este aplicabil abia începând din mar ‑
tie 2013 – ceea ce înseamnă că acesta este încă relativ 
nou. Marea majoritate a statelor membre (24 din 28) 
au instituit măsurile de punere în aplicare a Regula ‑
mentului UE privind lemnul și realizează controale 
asupra operatorilor în conformitate cu regulamen ‑
tul. Comisia a pregătit măsuri adecvate la intrarea în 
vigoare a Regulamentului UE privind lemnul. În stra ‑
tegia de asigurare a conformității au fost identificate 
și enumerate măsuri posibile, cu un calendar clar și 
alocarea resurselor. Ca urmare a măsurilor întreprinse, 
o serie de state membre au accelerat procesul de 
punere în aplicare și au raportat conformitate deplină.
Comisia recunoaște importanța crucială a punerii în 
aplicare efective a Regulamentului UE privind lem ‑
nul de către toate statele membre și va continua să 
își îndeplinească rolul în vederea atingerii acestui 
obiectiv.
26
Astfel cum se prevede în planul de acțiune FLEGT, 
Comisia a analizat mijloacele de a crea sinergii cu 
sistemele de certificare publice sau private existente 
și continuă să colaboreze cu țările partenere APV și 
cu sistemele de certificare în acest sens (de exemplu, 
documentele de orientare ale CE privind negocierea 
pentru semnarea APV au ca sursă de inspirație activita ‑
tea unor astfel de sisteme și au inclus în mod deliberat 
o opțiune pentru sistemele bazate pe operator – astfel 
cum este consacrat în APV cu Indonezia); s‑au efectuat 
o serie de studii; s‑a elaborat o notă specifică de ori ‑
entare și s‑a dedicat o sesiune acestui subiect în cursul 
săptămânii FLEGT din anul 2015. O serie de proiecte 23
Rusia și China exportă cantități semnificative de pro ‑
duse din lemn către UE și au decis să nu se angajeze la 
un acord de parteneriat voluntar cu UE. Prin urmare, 
cu țările respective, CE a optat să stabilească dialoguri 
bilaterale privind exploatarea forestieră ilegală.
India, Coreea de Sud și Japonia sunt principalele piețe 
de consum, iar Comisia desfășoară cu acestea un dia ‑
log bilateral pe probleme de mediu, inclusiv comerțul 
cu lemn.
Comisia nu împărtășește punctul de vedere potri ‑
vit căruia, până în prezent, discuțiile bilaterale cu 
principalele țări producătoare, de prelucrare și/sau 
de comercializare au produs, în general, rezultate 
limitate. Este un fapt general recunoscut că planul de 
acțiune FLEGT al UE a fost o sursă de inspirație pentru 
ca alte țări importante să adopte măsuri pe partea de 
cerere [legea australiană de interzicere a exploatării 
forestiere ilegale ( Australian Illegal Logging Prohibition 
Act); legea Lacey revizuită ( Lacey Act ) în SUA; legislația 
elvețiană; legislația din Japonia].
24
Planul de acțiune a inclus un angajament „de a între ‑
prinde o analiză a opțiunilor și a impactului unor 
măsuri suplimentare, inclusiv, în absența unui progres 
multilateral, fezabilitatea legislației pentru controlul 
importurilor” de lemn de proveniență ilegală. Comisia 
a trebuit să evalueze valoarea adăugată și impactul 
potențial al opțiunilor și să se asigure că orice alt regu ‑
lament se bucură de suficient sprijin din partea părți ‑
lor interesate. La începuturile planului de acțiune, sin ‑
gura cerere pentru legislație suplimentară a venit din 
partea ONG‑urilor. Sectorul privat s‑a axat pe măsuri 
voluntare, cum ar fi certificare, coduri de conduită etc. 
Numai atunci când astfel de măsuri s‑au dovedit a fi 
insuficiente, sectorul privat a început să sprijine și, în 
cele din urmă, a solicitat alte elemente de legislație (a 
se vedea petiția nr. 2006 din partea sectorului privat 
către Comisie). În consecință, abia în 2007, astfel cum 
se arată la punctul 24, Comisia a considerat că există 
suficient sprijin pentru începerea studiului.
Răspunsul Comisiei 38
arată că procesul desfășurat în vederea semnării unui 
acord de parteneriat voluntar a atins un nivel foarte 
ridicat de acoperire a aprovizionării cu lemn tropical, 
atât pentru piața mondială, cât și pentru UE. Cele 15 
țări semnatare ale unui acord de parteneriat voluntar 
reprezintă 80 % din importurile UE de lemn tropi ‑
cal (2,45 miliarde EUR pe an) și 75 % din exporturile 
globale de lemn tropical. China, care este în primul 
rând o țară de prelucrare, face obiectul unui mecanism 
specific de cooperare bilaterală privind FLEGT cu UE.
29
Comisia recunoaște necesitatea de a aloca resurse 
acolo unde acestea ar putea să genereze cele mai 
bune rezultate și își va continua eforturile pentru atin ‑
gerea acestui obiectiv.
Au fost alocate resurse umane pentru măsuri esențiale 
din cadrul FLEGT, și anume acordurile de parteneriat 
voluntar, sprijinul vizând cooperarea pentru dez ‑
voltare și Regulamentul UE privind lemnul. Cea mai 
mare parte a resurselor umane a fost alocată țărilor 
semnatare ale unui acord de parteneriat voluntar, 
precum și Chinei. Comisia recunoaște că acordurile de 
parteneriat voluntar au absorbit probabil o parte prea 
mare din resursele umane alocate planului de acțiune 
FLEGT – posibil în detrimentul altor măsuri FLEGT.
În ceea ce privește resursele financiare, absența unui 
fond central FLEGT – și, prin urmare, nevoia de a căuta 
oportunități de finanțare în instrumentele geografice 
și tematice existente – împiedică utilizarea unui set 
unic de criterii de alocare a resurselor. Alocarea unor 
fonduri geografice este rezultatul unui dialog între 
Comisie și țara parteneră. În cele din urmă, direcționa ‑
rea sprijinului acordat de UE nu ar trebui să fie evalu ‑
ată separat de sprijinul din partea statelor membre.
Cea mai mare parte a sprijinului UE legat de planul de 
acțiune FLEGT a vizat țările cu 1) o prevalență ridicată 
a exploatării forestiere ilegale, 2) un angajament ferm 
privind combaterea acestei probleme cu un grad înalt 
de prioritate acordat țărilor angajate în procese APV, 
3) nevoi mari de capacități și dezvoltare, 4) o suprafață 
mare acoperită cu păduri și/sau cu niveluri ridicate ale 
defrișărilor, precum și/sau 5) un sector forestier care 
contribuie în mod semnificativ la PIB și exporturi.
În total, cea mai mare parte a asistenței UE a fost direc ‑
ționată către țările semnatare ale unui acord de parte ‑
neriat voluntar și către unele țări cu o poziție strate ‑
gică care și‑au manifestat interesul în ceea ce privește finanțate de UE și de statele membre au promovat 
certificarea privată în țările în curs de dezvoltare. În 
Indonezia, Planul de acțiune privind comerțul cu lemn 
(Timber Trade Action Plan  – TTAP) – o acțiune majoră 
finanțată de UE, împreună cu certificările voluntare [în 
special, Consiliul de administrare a pădurilor ( Forest 
Stewardship Council  – FSC) și Institutul de etichetă eco ‑
logică din Indonezia ( Indonesia Ecolabel Institute ) – cer ‑
tificare LEI] au condus la sistemul și standardul SVLK.
Patru dintre cele șase țări semnatare ale unui acord de 
parteneriat voluntar prevăd recunoașterea reciprocă 
a sistemelor private de certificare ca parte integrantă 
a propriilor sisteme de acordare a licențelor (Camerun, 
Republica Congo, Liberia și Republica Centrafricană), 
iar Comisia sprijină eforturile în vederea operaționali ‑
zării acestei recunoașteri. În plus, sistemul indonezian 
este un „sistem bazat pe operator”, care lasă loc 
considerabil pentru recunoașterea unei varietăți de 
sisteme existente utilizate de operatori. Este la latitudi ‑
nea țărilor partenere, iar nu a Comisiei, să decidă dacă 
includ sisteme private în acord. Ghana este singura 
țară semnatară a unui acord de parteneriat voluntar 
care nu a optat pentru aceasta, din diverse motive.
De asemenea, ar fi corect să se recunoască limitele siste ‑
melor private de certificare, care vizează operatorii indi ‑
viduali și porțiuni mici de teritoriu, în timp ce sistemele 
de licențe FLEGT acoperă întregul teritoriu național.
28
Planul de acțiune FLEGT identifică patru regiuni și țări 
cheie recunoscute ca fiind cele mai expuse la exploa ‑
tare forestieră ilegală și defrișări: Africa Centrală, Rusia, 
zona tropicală a Americii de Sud și Asia de Sud‑Est. 
Încă de la început, Comisia și statele membre au acor ‑
dat prioritate țărilor din aceste regiuni cu un sector 
forestier important, cu exporturi de lemn semnifica ‑
tive și legături comerciale importante cu UE, cu pro ‑
bleme semnificative legate de exploatarea forestieră 
ilegală recunoscute de către autorități și cu un interes 
puternic pentru regimul de licențe FLEGT. Negocierile 
pentru semnarea unui acord de parteneriat voluntar 
s‑au deschis numai după ce informații detaliate la nivel 
național și consultarea părților interesate au confirmat 
interesul din partea țării și în urma unei cereri oficiale 
adresate Comisiei de către guvern. În prezent, 15 țări 
sunt în curs de negociere sau de punere în aplicare 
a unui acord de parteneriat voluntar. O serie de alte 
țări și‑au exprimat interesul și au beneficiat de unele 
activități limitate. Raportul FLEGT privind situația de 
referință pentru monitorizarea independentă a pieței 
Răspunsul Comisiei 39
impact semnificativ, în pofida volumelor limitate expor ‑
tate către UE. Liberia a instituit un sistem operațional de 
trasabilitate a lemnului (Liberfor) și realizează progrese 
constante în direcția dezvoltării regimului de licențe. 
Aspectele menționate mai sus și constrângerile grave 
de capacitate cu care se confruntă această țară justifică 
resursele financiare semnificative alocate de Comisia 
Europeană pentru a sprijini acest proces.
De asemenea, Republica Centrafricană (RCA) are 
suprafețe mari acoperite de păduri, care sunt grav 
amenințate de exploatarea forestieră ilegală. Sectorul 
forestier din RCA este a doua sursă de locuri de muncă, 
precum și cea de a doua sursă a PIB‑ului național, fiind, 
prin urmare, esențial pentru dezvoltarea țării. Consoli ‑
darea sectorului forestier a devenit importantă în urma 
crizei politice și umanitare care a lovit țara la începutul 
anului 2013. Procesul și sistemele APV oferă cadrul 
pentru inițierea reformelor și sprijină sectorul să devină 
credibil pentru exporturi. În cazul în care țara se stabi ‑
lizează, dezvoltarea unui regim de licențe operațional 
s‑ar putea realiza destul de rapid, având în vedere că 
industria exportatoare este concentrată în jurul câtorva 
mari operatori, care au toți sisteme operaționale de 
trasabilitate a lemnului. Comisia consideră că gravele 
constrângeri legate de capacitate și resurse cu care se 
confruntă această țară justifică sprijinul în valoare de 
6,7 milioane EUR acordat Republicii Centrafricane.
Côte d’Ivoire a decis să înceapă negocierile pentru 
semnarea unui acord de parteneriat voluntar în 
decembrie 2012. În mare măsură, războiul civil care 
a afectat țara în anii anteriori a împiedicat acordarea 
de sprijin în cadrul FLEGT, cu excepția notabilă a asis ‑
tenței tehnice și financiare furnizate de programul 
FLEGT al FAO și de mecanismul FLEGT al UE pentru 
pregătirea negocierilor. Negocierile sunt în curs de 
desfășurare și beneficiază de un sprijin adecvat în 
domeniul resurselor financiare și umane prin progra ‑
mul FLEGT al FAO, mecanismul FLEGT al UE, asistența 
tehnică acordată de GIZ Ministerului Pădurilor, un 
facilitator FLEGT finanțat de DFID și de un sprijin mai 
amplu pentru sectorul forestier oferit de AFD.
32
Acordul de parteneriat voluntar este un acord comer ‑
cial, nu un acord de finanțare. Întrucât asistența pentru 
dezvoltare este reglementată de instrumente juridice 
diferite, Comisia a evitat în mod deliberat precizarea 
sumelor și a angajamentelor financiare în acordul 
de parteneriat voluntar, care se referă în mod clar la 
instrumentele de ajutor existente – și la procedurile FLEGT, cum ar fi Columbia, Filipine și Peru. Acest lucru 
este valabil, de asemenea, în cazul unor proiecte/
instrumente multinaționale la nivel mondial. Pe lângă 
țările semnatare ale unui acord de parteneriat volun ‑
tar, țările care au o poziție strategică în lupta împotriva 
exploatării forestiere ilegale, cum ar fi Brazilia, China și 
țările din vecinătatea estică, au primit o parte semni ‑
ficativă din resursele financiare, pe baza unui dialog 
politic cu acestea. Sumele mari alocate pentru Maroc 
și Honduras rezultă din faptul că țările respective au 
ales domeniul forestier ca sector‑cheie.
Printre țările menționate mai sus, țările cu venituri 
medii, care au evoluat progresiv de la cooperarea 
pentru dezvoltare, primesc sume relativ reduse (de 
exemplu, Gabon, Thailanda, Vietnam).
Atunci când a fost posibil, Comisia a mobilizat cu succes 
alte fonduri, cum ar fi Instrumentul european de vecină ‑
tate, pentru a oferi sprijin altor țări care au o poziție stra ‑
tegică în lupta împotriva exploatării forestiere ilegale.
30
Comisia a alocat resurse pentru un număr relativ mare 
de țări. Acest lucru se datorează, în parte, numărului 
mare de țări în care predomină exploatarea forestieră 
ilegală și care și‑au exprimat interesul pentru FLEGT/
APV, constituind, prin urmare, o reflectare a gradului 
mare de interes general în inițiativa FLEGT. Comisia 
examinează modalitățile de a aborda această pro ‑
blemă în viitor și de a atinge echilibrul corect între 
obiectivele – uneori contradictorii – de realizare a unei 
acoperiri ample, ca răspuns la interesul țărilor, și de 
gestionare eficace a resurselor limitate.
Caseta 3
În Liberia se găsesc majoritatea pădurilor primare 
rămase din Africa de Vest, care sunt grav amenințate 
de exploatări forestiere ilegale. Exploatarea forestieră 
ilegală a alimentat războiul civil, motiv pentru care 
reforma guvernanței forestiere ocupă un loc impor ‑
tant pe agenda guvernului Liberiei. Guvernul Liberiei 
a demonstrat un angajament puternic în ceea ce 
privește combaterea acestor probleme, în pofida unor 
resurse foarte limitate. Liberia este una dintre cele 6 țări 
cu un acord de parteneriat voluntar aflat în stadiul de 
punere în aplicare și a hotărât să acorde prioritate FLEGT 
în cadrul procedurii sale privind dezechilibrele econo ‑
mice (PDM). În plus, Liberia a decis să includă toate pie ‑
țele de export în cadrul regimului său de licențe FLEGT. 
Ca atare, acordul de parteneriat voluntar poate avea un 
Răspunsul Comisiei 40
34
Comisia a depus eforturi pentru a integra sprijinul 
FLEGT în programele naționale ori de câte ori a fost 
posibil. Cu toate acestea, există provocări inerente în 
acest efort:
– Majoritatea programelor de țară din perioada 
2007 ‑2013 au fost convenite înainte de înce ‑
perea negocierii pentru semnarea unui acord 
de parteneriat voluntar și, a fortiori , înaintea 
încheierii acordului. În pofida acestui fapt, pro ‑
gramele naționale pentru perioada 2007 ‑2013 
din majoritatea țărilor cu un acord de parte ‑
neriat voluntar în curs de punere în aplicare 
includ sprijin FLEGT: acesta este cu siguranță 
cazul Indoneziei, al Camerunului, al Liberiei și al 
Republicii Congo.
– Sectorul forestier și planul de acțiune FLEGT au 
trebuit să concureze cu alte sectoare prioritare 
și nevoi urgente.
– Nu este ușor să se evalueze nevoile viitoare la 
începutul negocierilor pentru semnarea APV. 
Nevoile de sprijin în cursul fazei de negociere 
sunt, în general, bine acoperite de instrumen ‑
tele globale (Institutul Forestier European, 
Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație 
și Agricultură).
Într‑o serie de țări, statele membre au prevăzut sprijin 
forestier/FLEGT, cum ar fi Regatul Unit prin intermediul 
DFID (Ghana, Indonezia, Liberia, Guyana) sau Germa ‑
nia prin intermediul GIZ (Camerun, Laos, Côte d’Ivoire).
Majoritatea PDM pentru perioada 2014 ‑2020 refe ‑
ritoare la țările semnatare ale unui acord de parte ‑
neriat voluntar includ FLEGT în cadrul unuia dintre 
sectoarele‑cheie.
Cu toate acestea, Comisia recunoaște că sprijinul 
FLEGT ar putea fi prevăzut în mod mai sistematic în 
cadrul PDM pentru țările semnatare ale unui acord de 
parteneriat voluntar.de programare standard care le reglementează  – care 
permit acordarea de sprijin pentru dezvoltare.
33
Acordul de parteneriat voluntar și proiectele de asis ‑
tență sprijină aplicarea reglementărilor forestiere prin 
clarificarea și promovarea coerenței legislației foresti ‑
ere, îmbunătățirea nivelului de cunoștințe al părților 
interesate cu privire la legile aplicabile (prevenind 
astfel încălcările), consolidarea sistemelor și capacități ‑
lor pentru a asigura trasabilitatea lemnului și controlul 
operatorilor de‑a lungul lanțurilor de aprovizionare 
(și, prin urmare, pentru a detecta încălcări ale legii), 
promovarea participării părților interesate și oferirea 
unui spațiu politic în care pot fi discutate aspectele 
legate de guvernanță și de aplicarea legii, reducerea 
potențialului de corupție, instituirea unui sistem de 
audit independent, autorizarea controlului extern 
al aplicării legii, promovarea divulgării publice de 
informații și monitorizarea independentă a pădurilor 
pentru a detecta încălcări și pentru a crește gradul de 
transparență din acest sector etc.
În numeroase țări partenere, ministerul pădurilor sau 
echivalentul acestuia are mandatul de a asigura aplica ‑
rea reglementărilor forestiere. Numeroase proiecte de 
sprijin FLEGT vizează consolidarea și dotarea unor ast ‑
fel de instituții. În mai multe țări, cum ar fi Indonezia 
și Camerun, a existat sprijin pe termen lung acordat 
sectorului forestier, finanțat de statele membre.
Un sprijin mai amplu pentru agențiile de aplicare 
a legii, cum ar fi poliția, depășește probabil ceea 
ce poate fi obținut în cadrul FLEGT. Într‑o serie de 
țări, acesta este inclus în sprijinul mai amplu pentru 
guvernanță prevăzut în cadrul programului indicativ 
multianual sau de sprijinul statelor membre.
Deși se preconizează că sprijinul FLEGT contribuie la 
o mai bună aplicare a legii, nu se poate aștepta în mod 
rezonabil ca sprijinul FLEGT din partea Comisiei Euro ‑
pene să acopere toate nevoile în domeniu și să aibă 
un impact asupra indicelui de percepție a corupției 
după câțiva ani de punere în aplicare.
Răspunsul Comisiei 41
39
Proiectul a făcut obiectul unor proceduri standard de 
monitorizare axată pe rezultate și de evaluare inter ‑
mediară și a fost supus unei monitorizări foarte atente 
de către delegația UE prin vizite regulate pe teren la 
diferite locuri de executare a proiectelor și prin reuni ‑
uni foarte frecvente cu toți actorii implicați. Comisia 
constată, de asemenea, că evaluarea finală a proiectu ‑
lui a concluzionat că proiectul a obținut unele rezul ‑
tate efective.
40
Comisia ar dori să clarifice faptul că proiectul de sprijin 
FLEGT a fost pus în aplicare în perioada 2006 ‑2009 și 
că s‑au alocat resurse guvernului Indoneziei pentru 
sectorul forestier în 2012 (proiectul „Sprijin pentru 
capacitatea de răspuns a Indoneziei la schimbările 
climatice”, pus în aplicare de Ministerul pădurilor). 
Indonezia beneficiază în continuare, de asemenea, de 
o asistență semnificativă prin FLEGT al UE și FLEGT al 
FAO până în prezent. În plus, ar fi corect să se recu ‑
noască faptul că Regatul Unit a continuat să asigure 
un volum substanțial de investiții conexe FLEGT pe 
parcursul întregii perioade.
41
Sprijinul pentru guvernul Indoneziei în sectorul fores ‑
tier a fost furnizat prin intermediul mai multor pro ‑
iecte după 2004 (de exemplu, proiect de gestionare 
a incendiilor forestiere din Sumatra de Sud, proiectul 
de sprijin FLEGT, sprijin pentru capacitatea de răspuns 
a Indoneziei la schimbările climatice); de asemenea, 
trebuie să se ia în considerare continuarea sprijinu ‑
lui acordat de Institutul Forestier European și, într‑o 
măsură mai mică, de FLEGT al FAO.
Nu trebuie uitat faptul că sprijinul pentru FLEGT în 
Indonezia este asigurat de Comisie și statele mem ‑
bre. Comisia este de opinie că acest sprijin comun 
a corespuns nevoilor și a vizat diferite grupuri de părți 
interesate într‑un mod complementar.36
Comisia nu este de acord că toate proiectele care 
vizează consolidarea capacităților autorităților publice 
nu au fost eficiente. Un acord de parteneriat voluntar 
urmărește să abordeze provocări mai ample. Punerea 
în aplicare a acestuia se bazează pe acțiuni din partea 
multor actori în afară de Ministerul pădurilor. De 
asemenea, nu este logic să se coreleze progresul APV 
cu un anumit proiect, atunci când majoritatea resurse ‑
lor donatorilor APV provin dintr‑un fond cu donatori 
multipli care a produs rezultate importante.
Comisia recunoaște problemele apărute în cazul 
proiectului din Camerun, dar dorește să sublinieze că 
întârzierile înregistrate în punerea în aplicare a acordu ‑
lui de parteneriat voluntar sunt cauzate, de asemenea, 
de alți factori.
În Indonezia, accentul plasat pe cooperarea UE s‑a 
deplasat progresiv către societatea civilă și sectorul 
privat, în timp ce Ministerul pădurilor a fost inițial 
principalul beneficiar. Acest proces a început cu mult 
înainte de proiectul de sprijin FLEGT pus în aplicare de 
Ministerul pădurilor, pe baza necesităților de punere în 
aplicare a acordului de parteneriat voluntar și a efor ‑
turilor de a asigura complementaritatea cu sprijinul 
Regatului Unit.
37
Proiectul a fost supus la două misiuni de monitori ‑
zare axată pe rezultate și la trei evaluări externe, care 
demonstrează atenția deosebită acordată acestuia 
de către Comisie. Toate rapoartele anuale ale proiec ‑
tului au făcut obiectul unor schimburi între Comisie 
și beneficiari și au fost încheiate două acte adiționale 
la contract – modificarea domeniului de aplicare și 
a calendarului proiectului  – care demonstrează efor ‑
turile de remediere a deficiențelor proiectului. De ase ‑
menea, trebuie remarcat faptul că proiectul a fost pus 
în aplicare în cadrul modalității descentralizate, ceea 
ce înseamnă că beneficiarii contractelor au fost numiți 
și supravegheați de către guvernul Camerunului, ceea 
ce pune din nou sub semnul întrebării ipoteza lipsei 
de eficiență a Comisiei în activitatea de coordonare.
Raportul final de evaluare arată că, în pofida neajun ‑
surilor sale, proiectul a produs baza pentru o aplicație 
de trasabilitate a lemnului și pentru lecții importante 
învățate.
Răspunsul Comisiei 42
49
În Liberia, abuzul de permise de exploatare pentru 
uz privat a fost stopat datorită rapoartelor din partea 
organizațiilor societății civile active în procesul APV. 
Acordul de parteneriat voluntar a oferit un forum pen ‑
tru discutarea acestei chestiuni. UE a jucat un rol activ 
în monitorizarea acestui aspect și a oferit sprijin guver ‑
nului Liberiei pentru anchetă. De atunci, permisele au 
făcut obiectul unui moratoriu și un nou regulament 
AUP a fost elaborat cu sprijinul UE. Liberia realizează 
progrese constante în direcția instituirii sistemului de 
asigurare a legalității lemnului (SALL), iar un sistem de 
trasabilitate a lemnului este deja operațional la nivel 
național.
51
Comisia dorește să clarifice faptul că Malaysia este un 
stat federal și responsabilitățile pentru gestionarea 
pădurilor sunt descentralizate la nivel statal. Deși 
Malaysia Peninsulară și Sabah s‑au angajat în proce ‑
sul APV prin elaborarea de grile de legalitate și SALL, 
Sarawak a respins orice participare la procesul APV. 
Aceasta este o chestiune politică internă în Malaysia.
52
Punerea în aplicare a acestor acorduri ambițioase și 
complexe în unele dintre țările partenere – în special 
în cazul în care capacitățile și guvernanța sunt slabe – 
s‑a dovedit mai ambițioasă și mai dificilă decât se 
anticipase.
53
Este util să se facă distincția între raportarea cu privire 
la punerea în aplicare a Regulamentului FLEGT și 
raportarea mai amplă cu privire la planul de acțiune 
FLEGT.
Comisia recunoaște că este de dorit o raportare mai 
sistematică privind progresul planului de acțiune 
FLEGT. Cu toate acestea, Comisia a prezentat rapoarte 
în mod regulat prin intermediul diferitor mecanisme, 
în timp ce statele membre au raportat periodic cu pri ‑
vire la acțiunile lor în cadrul Grupului de lucru al Con ‑
siliului privind pădurile (cel puțin de câteva ori pe an), 
în cadrul reuniunilor ad‑hoc FLEGT desfășurate în mod 
regulat, în cadrul Comitetului FLEGT și, mai recent, în 
cadrul grupului de experți FLEGT‑EUTR. De asemenea, 
FLEGT a fost discutat în cadrul CODEV, în comite ‑
tul 133, în grupul de lucru pentru cooperare vamală. 
În plus, comisarii ulteriori au raportat la reuniuni ale În ultimii ani, a fost acordat din ce în ce mai mult spri ‑
jin sectorului privat și IMM‑urilor, prin intermediul par ‑
teneriatelor dintre ONG‑uri și asociațiile din industria 
lemnului finanțate în cadrul programelor UE ACTIVE și 
SWITCH. De asemenea, UE a finanțat Planul de acțiune 
privind comerțul cu lemn, o inițiativă globală cu acti ‑
vități semnificative în Indonezia, care a vizat exclusiv 
capacitatea sectorului privat, inclusiv o serie de mici 
proprietari. IMM‑urile au beneficiat de sprijin prin pro ‑
grame MFP2 și MFP3 susținute de Regatul Unit și, în 
prezent, se găsesc soluții naționale pentru dificultățile 
cu care se confruntă acestea, obținerea SVLK, inclusiv 
îmbunătățirea reglementării și sprijin bugetar substan ‑
țial din partea autorităților locale și naționale.
Sprijin suplimentar pentru IMM‑uri este prevăzut în 
cadrul unor inițiative aflate în derulare (noua fază 
a Programul FLEGT al FAO și componenta regională 
Asia din FLEGT al UE).
43
Factorii care afectează realizările proiectelor mențio ‑
nate de Curte sunt foarte extinși și acoperă mare parte 
din provocările specifice care afectează proiectele de 
cooperare pentru dezvoltare.
Proiectele FLEGT sunt deosebit de expuse unor astfel 
de dificultăți, din cauza complexității abordării chesti ‑
unilor sensibile privind guvernanța resurselor natu ‑
rale, a mediului dificil în care se desfășoară proiectele 
și a complexității tehnice și politice a procesului de 
semnare a unui APV FLEGT. Procesul FLEGT necesită 
mobilizarea unor resurse umane semnificative de 
către delegațiile UE.
46
Punerea în aplicare a acordului de parteneriat voluntar 
în Camerun s‑a dovedit a fi mai dificilă decât se preco ‑
nizase și se situează sub așteptările UE.
Au fost elaborați termenii de referință ai unui nou 
sistem (SIGIF), iar dezvoltarea acestuia este finanțată în 
prezent din fonduri germane, în timp ce UE a angajat, 
de asemenea, resurse pentru a sprijini introducerea 
noului sistem prin activități precum formarea.
Răspunsul Comisiei 43
Consiliului Agricultură în această perioadă. De ase ‑
menea, comisarii DEV au raportat periodic cu privire 
la progrese și provocări în Parlamentul European, în 
cadrul mai multor reuniuni de deliberare și raportare 
pe larg.
Au fost organizate reuniuni cu părțile interesate și de 
feedback cu privire la toate procesele de negociere 
pentru semnarea unui acord de parteneriat voluntar, 
iar rapoartele anuale privind progresele înregistrate 
au fost publicate pentru toate țările semnatare ale 
unui acord de parteneriat voluntar.
În ceea ce privește obligațiile prevăzute la articolul 
9 din Regulamentul FLEGT de a raporta cu privire 
la punerea în aplicare a regimului de licențe FLEGT, 
Comisia a decis să nu întocmească un raport până la 
emiterea licențelor FLEGT, întrucât raportarea impusă 
de Regulamentul FLEGT se referă în mod specific 
la evidența primirea licențelor FLEGT și problemele 
întâmpinate în cadrul sistemelor respective.
În 2011, a fost elaborat un raport intermediar privind 
punerea în aplicare a planului de acțiune FLEGT, 
pe baza informațiilor primite de la statele membre. 
Raportul a fost prezentat și discutat cu statele mem ‑
bre. Evaluarea în curs va oferi ocazia de a raporta 
Consiliului și Parlamentului.
54
Este important să se facă distincția între noțiunile de 
bază de date a proiectelor, cadru de monitorizare 
a acordului de parteneriat voluntar și cadrul mai larg 
de monitorizare a planului de acțiune FLEGT.
(A se vedea, de asemenea, răspunsul la punctul 22.)
De asemenea, Comisia dorește să clarifice faptul că 
raportul privind progresele înregistrate în perioada 
2003 ‑2010 nu este un raport EFI, ci un raport interme ‑
diar al planului de acțiune FLEGT solicitat de Comisie.56
Înainte de lansarea evaluării planului de acțiune FLEGT, 
Comisia a evaluat periodic progresele înregistrate 
pentru diversele componente și dificultățile întâm ‑
pinate, nu în ultimul rând în raportul intermediar din 
2011. Evaluarea planului de acțiune FLEGT va contribui 
la abordarea noilor aspecte legate de evoluția con ‑
textului mondial, astfel cum se indică la punctul 56, 
precum și la conturarea eforturilor viitoare ale UE în 
domeniu. Comisia a urmărit să adapteze în mod pro ‑
activ punerea în aplicare a planului de acțiune pentru 
abordarea noilor evoluții. Unele răspunsuri puse deja 
în aplicare sunt enumerate mai jos. Cu toate acestea, 
Comisia recunoaște că va trebui să se elaboreze mai 
multe răspunsuri cuprinzătoare, pe baza evaluării.
56 (a)
Până în prezent au fost luate următoarele măsuri pen ‑
tru a aborda importanța tot mai mare a țărilor asiatice 
în comerțul cu lemn:
– Memorandum de înțelegere cu China pentru 
a institui un mecanism de cooperare bilateral 
privind FLEGT;
– deschiderea negocierilor pentru semnarea unui 
acord de parteneriat voluntar cu țări de prelu ‑
crare importante precum Vietnam și Thailanda;
– etape de pregătire extinsă a acordului de parte ‑
neriat voluntar cu țările producătoare relevante 
din regiune (Laos și, mai recent, Myanmar).
56 (b)
Până în prezent au fost luate următoarele măsuri pen ‑
tru a aborda impactul tot mai mare al conversiei ilegale:
– o atenție sporită acordată conversiei ilegale 
a pădurilor și modului de a aborda această pro ‑
blemă în mod eficient în contextul acordurilor 
de parteneriat voluntar;
– notă elaborată pentru delegațiile UE;
– o atenție sporită acordată guvernanței terenuri ‑
lor forestiere în programele DG DEVCO.
Răspunsul Comisiei 44
58
Comisia nu este de acord cu o parte din observația 
Curții:
58 (b)
Caracterul inovator al planului de acțiune FLEGT, diver ‑
sitatea măsurilor de politică, de reglementare și de 
cooperare pentru dezvoltare, precum și multitudinea 
de actori și parteneri sunt dificil de încadrat într‑un 
singur plan de lucru cu obiective și termene clare și 
cu un buget specific. Cu toate acestea, multe dintre 
măsurile FLEGT, cum ar fi acordurile de parteneriat 
voluntar sau proiectele, au propriul plan detaliat de 
punere în aplicare.
58 (c)
Comisia nu împărtășește opinia Curții potrivit căreia 
Regulamentul UE privind lemnul (EUTR) a fost adoptat 
tardiv. EUTR nu a fost menționat în planul de acțiune, 
care se referă numai la explorarea „fezabilității legis ‑
lației pentru controlul importurilor de lemn recoltat 
ilegal în UE”. Regulamentul a fost propus doar după un 
exercițiu amplu în care au fost examinate mijloacele 
de abordare a exploatării forestiere ilegale prin inter ‑
mediul legislației existente. Legislația a fost adoptată 
și a intrat în vigoare la 20 octombrie 2010 și a devenit 
aplicabilă în martie 2013. La intrarea în vigoare a EUTR, 
Comisia a luat măsuri pentru a asigura punerea în 
aplicare pe deplin a legislației.
58 (d)
Astfel cum se prevede în planul de acțiune FLEGT, 
Comisia a analizat mijloacele de a crea sinergii cu 
sistemele de certificare publice sau private existente și 
își intensifică eforturile în acest domeniu.
58 (e)
Asistența a fost acordată conform unor criterii clare, 
însă utilizarea unui set unic de criterii pentru toate 
intervențiile a fost imposibilă, având în vedere dife ‑
ritele temeiuri juridice ale instrumentelor financiare. 
Comisia a acordat prioritate în mod clar țărilor sem ‑
natare ale unui acord de parteneriat voluntar în ceea 
ce privește sprijinul său pentru țările producătoare de 
lemn.56 (c)
Până în prezent au fost adoptate următoarele măsuri 
pentru a promova sinergii cu REDD+:
– Comisia promovează sinergiile între FLEGT și 
REDD, în special prin intermediul mecanismului 
REDD al UE și al grupului de lucru FLEGT‑REDD+.
– Ordinea de zi a FLEGT și cea a REDD+ sunt strâns 
corelate și se sprijină reciproc în mai multe țări, 
inclusiv în Guyana sau Liberia.
56 (d)
Până în prezent au fost luate următoarele măsuri 
pentru a aborda tendințele în schimbare din domeniul 
exporturilor de lemn către UE:
– monitorizarea periodică prin intermediul stu ‑
diilor privind comerțul cu lemn și al sistemului 
independent de monitorizare a pieței;
– Regulamentul UE privind lemnul și BCM cu China.
56 (e)
Până în prezent au fost luate următoarele măsuri:
– măsuri pentru a promova sinergiile cu sistemele 
private de certificare.
(A se vedea răspunsul nostru la punctul 26)
Concluzii și recomandări
57
Comisia nu împărtășește concluzia Curții potrivit căreia 
sprijinul acordat țărilor producătoare de lemn în cadrul 
planului de acțiune FLEGT al UE nu a fost suficient de 
bine gestionat. Comisia a depus toate eforturile pentru 
a gestiona sprijinul FLEGT acordat țărilor producătoare 
cât mai bine posibil, luând în considerare provocările 
legate de combaterea exploatării forestiere ilegale, 
complexitatea promovării bunei guvernanțe forestiere 
și a aplicării legii în diverse țări în curs de dezvoltare, 
precum și natura inovatoare a FLEGT. Comisia își va 
continua eforturile în vederea îmbunătățirii eficienței, 
eficacității și economiei. Aceasta se va baza pe raportul 
special al Curții, precum și pe evaluarea continuă a pla ‑
nului de acțiune FLEGT, care a fost în măsură să exami ‑
neze o gamă largă de programe, proiecte și măsuri.
Răspunsul Comisiei 45
Recomandarea 4
Comisia acceptă recomandarea.
Alocarea resurselor către anumite țări va depinde, de 
asemenea, de disponibilitatea finanțării.
Comisia a adoptat în 2014 o decizie de finanțare pen ‑
tru o nouă inițiativă cu FAO, care va oferi pachete de 
sprijin la nivel de țară pentru a consolida guvernanța 
pădurilor în anumite țări care au o poziție strategică 
pentru combaterea exploatării forestiere ilegale, însă 
nu optează pentru un acord de parteneriat voluntar.
59 (b)
Cele șase acorduri de parteneriat voluntar încheiate 
au intrat în vigoare la sfârșitul anului 2009, 2011, 2012, 
2013 și 2014. Având în vedere obiectivele ambițioase 
ale reformelor pe care le implică acestea, complexita ‑
tea demersului, precum și provocările legate de guver ‑
nanță în țările partenere, este de înțeles că punerea în 
aplicare deplină a acordurilor necesită timp și anga ‑
jament susținut. Comisia recunoaște că provocările 
legate de punerea în aplicare au fost subestimate.
59 (c)
A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 53.
În mod regulat, Comisia informează statele membre și 
alte părți interesate cu privire la progresele planului de 
acțiune FLEGT. Au fost elaborate rapoarte anuale cu 
privire la punerea în aplicare a acordurilor de parte ‑
neriat voluntar. Un prim raport privind progresele 
înregistrate a fost elaborat în 2010. Evaluarea a fost 
lansată la începutul anului 2014, pe baza consultărilor 
inițiate în 2013.
Recomandarea 5
Comisia acceptă recomandarea.
Recomandarea 6
Comisia acceptă recomandarea. Evaluarea în curs 
a planului de acțiune FLEGT demonstrează că aceasta 
era conștientă de necesitatea de a evalua abordarea 
actuală și a planificat deja evaluarea din 2013. Pe baza 
rezultatelor evaluării, Comisia va elabora un document 
de lucru al serviciilor Comisiei.Recomandarea 1
Comisia acceptă parțial recomandarea.
În ceea ce privește bugetul, acest lucru va fi posibil 
doar pentru programele tematice.
Recomandarea 2
Comisia nu poate accepta recomandarea, astfel cum 
a fost formulată.
Deși Comisia este întru totul de acord cu necesitatea 
unei puneri în aplicare stricte a Regulamentului UE 
privind lemnul de către toate statele membre, aceasta 
dorește să sublinieze că, astfel cum se arată în răspun ‑
sul la punctul 25, Comisia a luat deja măsurile nece ‑
sare pentru promovarea punerii în aplicare eficace 
a regulamentului și va continua să facă acest lucru în 
conformitate cu strategia acesteia de asigurare a con ‑
formității. Ca urmare a măsurilor întreprinse, o serie 
de state membre au accelerat procesul de punere în 
aplicare și au raportat conformitatea deplină. Marea 
majoritate a statelor membre (24 din 28) au instituit 
măsurile de punere în aplicare a Regulamentului UE 
privind lemnul și realizează controale asupra operato ‑
rilor în conformitate cu regulamentul. Comisia a inițiat 
proceduri privind încălcarea dreptului Uniunii împo ‑
triva a trei dintre statele membre care nu își respectă 
obligațiile și îl investighează pe al patrulea.
De asemenea, Comisia reamintește că punerea în apli ‑
care a regulamentului este, în primul rând, o responsa ‑
bilitate a statelor membre și că rapoartele din partea 
statelor membre cu privire la primii doi ani de aplicare 
a EUTR trebuiau să fie prezentate la 30 aprilie 2015. În 
conformitate cu articolul 20 din regulament, Comisia 
va transmite un raport Consiliului și Parlamentului 
European până la 3 decembrie 2015 cu privire la revi ‑
zuirea funcționării și a eficacității regulamentului.
Recomandarea 3
Comisia acceptă recomandarea.
Astfel cum s‑a explicat în răspunsul Comisiei la 
punctul 26, s‑au depus eforturi considerabile în trecut 
pentru a promova aceste sinergii.

CUM VĂ PUTE/uni021AI PROCURA PUBLICA/uni021AIILE UNIUNII EUROPENE?
Publica/uni021Bii gratuite:
  un singur exemplar:  
pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  mai multe exemplare/postere/hăr/uni021Bi:  
de la reprezentan/uni021Bele Uniunii Europene (http://ec.europa.eu/represent_ro.htm),  
de la delega/uni021Biile din /uni021Bările care nu sunt membre ale UE (http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm)  
sau contactând re/uni021Beaua Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm)  
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).
(*)  Informa/uni021Biile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine  
telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).
Publica/uni021Bii contra cost:
 pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Exploatarea forestieră ilegală și comerțul cu lemn exploatat 
în mod ilegal sunt probleme care afectează majoritatea 
țărilor în care există păduri. Aceste practici cauzează daune 
mediului înconjurător, provoacă pierderea biodiversității și 
au efecte economice și sociale negative. Planul de acțiune al 
UE referitor la aplicarea reglementărilor forestiere, la 
guvernare și la schimburile comerciale (FLEGT) vizează 
reducerea exploatării forestiere ilegale la nivel mondial prin 
sprijinirea guvernanței în domeniul forestier în țările 
producătoare de lemn și prin reducerea importurilor, în 
Uniunea Europeană, de lemn recoltat ilegal. În cadrul acestui 
raport, Curtea concluzionează că sprijinul acordat de Comisie 
țărilor producătoare de lemn în cadrul planului de 
acțiune FLEGT nu a fost suficient de bine gestionat. Deși 
planul de acțiune FLEGT a fost conceput într -o manieră 
inovatoare, Comisia nu a elaborat un plan de activitate 
corespunzător, care să prevadă obiective și etape de 
implementare clare și care să dispună de un buget specific. 
Comisia nu a stabilit priorități clare pentru asistența acordată, 
iar procedurile de monitorizare și de raportare nu erau 
satisfăcătoare. Principalele proiecte examinate nu au avut 
succes, iar sistemele preconizate de acordare de licențe 
pentru comerțul cu lemn nu sunt încă pe deplin operaționale 
în niciuna dintre țările partenere.
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ