Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI cu scopul de a pune capăt situației de deficit public excesiv în Franța /* COM/2013/0384 final - 2013/ () */





Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI cu scopul de a pune capăt situației de deficit public excesiv în Franța CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (7), având în vedere recomandarea Comisiei Europene, întrucât: (1) În conformitate cu articolul 126 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), statele membre trebuie să evite deficitele publice excesive. (2) Pactul de stabilitate și creștere are la bază obiectivul unor finanțe publice solide ca mijloc de consolidare a condițiilor propice stabilității prețurilor și unei creșteri susținute și durabile, care să contribuie la crearea de locuri de muncă. (3) La 27 aprilie 2009, Consiliul a decis în conformitate cu articolul 104 alineatul (6) din Tratatul de instituire a Comunității Europene (TCE) că în Franța există un deficit excesiv și a emis recomandări pentru corectarea acestuia până cel târziu în 2012[1], în temeiul articolului 104 alineatul (7) din TCE și al articolului 3 din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv[2]. (4) În data de 2 decembrie 2009, Consiliul a hotărât în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din TFUE că, deși autoritățile franceze au luat măsuri eficiente, după adoptarea recomandării s-au produs evenimente economice negative neprevăzute cu consecințe nefavorabile majore pentru finanțele publice. În consecință, Consiliul a recomandat Franței să își corecteze deficitul excesiv până în 2013 cel târziu. Pentru a reduce deficitul public sub nivelul de 3% din PIB într-un mod credibil și sustenabil, autorităților franceze li s-a recomandat: (a) să implementeze măsurile de consolidare planificate pentru 2010 și să intensifice efortul bugetar începând cu 2011, (b) să asigure realizarea unui efort bugetar anual mediu de peste 1% din PIB în perioada 2010-2013 și (c) să precizeze măsurile necesare pentru corectarea deficitului excesiv până în 2013, dacă condițiile ciclice permit acest lucru, și să accelereze reducerea deficitului în cazul în care condițiile economice sau bugetare se dovedesc mai bune decât se estima la momentul recomandării. În recomandările sale, Consiliul a stabilit termenul de 2 iunie 2010 pentru întreprinderea unor acțiuni eficiente în conformitate cu dispozițiile articolului 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97. (5) În data de 15 iunie 2010, Comisia a concluzionat că, pe baza previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2010, Franța a luat măsuri eficiente în conformitate cu recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009 pentru a-și reduce deficitul public sub valoarea de referință de 3% din PIB și a considerat că nu sunt necesare măsuri suplimentare în cadrul procedurii de deficit excesiv. (6) În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, Consiliul poate decide, la recomandarea Comisiei, adoptarea unei recomandări revizuite în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE dacă au fost luate măsuri eficiente și, după adoptarea recomandării respective, au survenit evenimente economice negative neprevăzute cu consecințe nefavorabile majore pentru finanțele publice. Apariția unor evenimente economice negative neprevăzute cu consecințe nefavorabile majore asupra bugetului trebuie evaluată în raport cu previziunile economice care au stat la baza recomandării Consiliului. (7) În conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din TFUE și cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului, Consiliul trebuie să adreseze o recomandare statului membru în cauză, invitându-l să pună capăt situației de deficit excesiv într-un termen dat. Recomandarea trebuie să stabilească un termen maxim de șase luni pentru luarea unor măsuri eficiente de către statul membru vizat în vederea corectării deficitului excesiv. De asemenea, într-o recomandare pentru corectarea unui deficit excesiv, Consiliul trebuie să solicite realizarea unor ținte bugetare anuale care, pe baza previziunilor aflate la baza recomandării, să fie compatibile cu o îmbunătățire anuală minimă a soldului structural, altfel spus a soldului ajustat ciclic, excluzând măsurile one-off și alte măsuri temporare, de cel puțin 0,5% din PIB ca valoare de referință. (8) Previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009, care au stat la baza recomandării emise de Consiliu în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE în data de 2 decembrie 2009, au estimat că economia Franței va crește cu 1,2% în 2010 și cu 1,5% în 2011. Anii 2012 și 2013 se situau dincolo de orizontul previziunilor, dar, pe baza ipotezei unei scăderi treptate a deviației negative considerabile a PIB până în 2015, pentru 2012 și 2013 se preconiza o creștere mai accentuată decât în 2011. Creșterea PIB în 2010 a fost semnificativ mai mare decât cea estimată în previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009, în 2011 a depășit cu puțin procentul preconizat de 1,5%, iar în 2012 economia Franței a stagnat. (9) Previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2013 estimează o scădere a PIB cu 0,1% în acest an, ceea ce implică un scenariu mult mai nefavorabil și pentru 2013 decât cel pe care s-a bazat recomandarea Consiliului din decembrie 2009. Precaritatea venitului disponibil real al gospodăriilor, datorată în principal creșterii șomajului și a impozitelor, va fi doar parțial compensată de încetinirea inflației, în timp ce investițiile se preconizează că vor continua să scadă din cauza nivelului redus al încrederii întreprinderilor. O ușoară relansare a sectorului extern ar urma să se traducă printr-o redresare modestă a activității în a doua jumătate a anului. Redobândirea treptată a încrederii și creșterea venitului disponibil real – presupunând că nu se iau măsuri de consolidare suplimentare – ar trebui să aibă ca rezultat o creștere pozitivă în 2014 (1,1%). În ciuda eforturilor guvernului de a sprijini ocuparea forței de muncă, în special în rândul tinerilor și al lucrătorilor în vârstă, rata șomajului ar urma să crească și mai mult, ajungând la 10,6% în 2013 și la 10,9% în 2014. Se estimează că rata inflației va scădea la 1,2% în 2013, pe fondul reducerii prețurilor la energie, pentru a crește din nou anul viitor, în special din cauza majorării planificate a TVA. (10) Criza economică a avut un impact semnificativ și asupra soldului bugetului general. Deficitul a crescut la cifra fără precedent de 7,5% din PIB în 2009, de la un nivel deja ridicat în 2008 (3,3%) din cauza acțiunii stabilizatorilor automați și a măsurilor discreționare de stimulare fiscală aplicate de autorități în cadrul planului european de redresare economică (PERE). În 2010, deficitul public a scăzut la 7,1% din PIB, reflectând atât efecte ciclice, cât și o îmbunătățire a soldului structural (parțial compensată de măsuri one-off cu efect de creștere a deficitului). Soldul structural s-a îmbunătățit cu 0,3% din PIB. În 2011, deficitul a scăzut în mod semnificativ, până la 5,3% din PIB. Deși creșterea PIB a rămas neschimbată în comparație cu 2010, la 1,7%, îmbunătățirea s-a datorat în special intensificării eforturilor de consolidare și expirării măsurilor din cadrul PERE. Efortul bugetar măsurat prin evoluția soldului structural a fost de 1,2% din PIB. În 2012, deficitul a ajuns la 4,8% din PIB, cu puțin sub ținta de 4,5% stabilită de autorități, în ciuda unui set amplu de noi măsuri. O parte a diferenței se datorează costului operațiunii de salvare a grupului bancar Dexia (0,1% din PIB). Soldul structural s-a îmbunătățit cu 1,1% din PIB. (11) Conform previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2013, deficitul ar urma să scadă în continuare în acest an, în principal ca urmare a măsurilor adoptate în cadrul bugetului. Măsurile legate de venituri includ o nouă creștere a impozitelor directe și a contribuțiilor sociale. Regulile actuale în materie de cheltuieli (administrație centrală și asistență medicală) sunt reînnoite și acest lucru va contribui la limitarea în continuare a cheltuielilor. Inflația mai mică decât se preconizase și suspendarea parțială a indexării pensiilor din pilonul II, în acord cu partenerii sociali, vor contribui la rândul lor la limitarea cheltuielilor. Cu toate acestea, creșterea PIB, care se preconizează că va fi din nou cu mult sub potențial, va afecta în mod negativ soldul. În ansamblu, se estimează că deficitul va atinge 3,9% din PIB. Soldul structural ar urma să se îmbunătățească cu încă 1,3% din PIB. În 2014, deficitul ar trebui să atingă 4,2% din PIB în ipoteza uzuală a menținerii politicilor actuale, în virtutea căreia sunt luate în considerare doar măsurile care sunt suficient de detaliate. În mod concret, o parte din măsurile care vizează finanțarea creditului fiscal pentru competitivitate și ocuparea forței de muncă recent instituit nu au fost încă precizate și o serie de plăți de impozite one-off vor expira la sfârșitul anului 2013. În ansamblu, se estimează că soldul structural va rămâne, în linii mari, stabil anul viitor. (12) Pe baza previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2013, se estimează că deficitul structural va scădea la 2,2% din PIB în acest an, față de 6,1% în 2009, adică cu 1,0% din PIB în medie în perioada de referință 2010-2013. Dacă se ține cont de revizuirile în jos ale creșterii PIB potențial (+ 0,1% din PIB) și de veniturile excepționale (-0,2% din PIB) în comparație cu momentul emiterii recomandării Consiliului, efortul bugetar mediu anual se ridică la 0,9% din PIB, fiind așadar ușor sub efortul recomandat de peste 1% din PIB. Cu toate acestea, o evaluare cuprinzătoare a măsurilor discreționare aplicate de autoritățile franceze în perioada 2010-2013 duce la concluzia că impactul bugetar cumulat al acestora se ridică la aproximativ 5¼% din PIB, adică 1,3% din PIB în medie pe an. Pe lângă îmbunătățirea soldului structural, impactul anumitor măsuri discreționare din această perioadă a permis compensarea tendinței de creștere în mod autonom a cheltuielilor publice din cauza unor factori precum îmbătrânirea populației, astfel că analiza dinspre bază spre vârf oferă o imagine mai favorabilă decât abordarea inversă bazată pe soldul structural. Aceste măsuri includ o creștere substanțială a impozitelor pe venit și pe profit, completată de creșteri ale impozitelor indirecte și ale contribuțiilor la asigurările sociale, înghețarea salariilor de bază ale funcționarilor publici și economii obținute prin revizuirea generală a politicilor publice, reforma pensiilor din 2010 și atingerea sau chiar depășirea sistematică a obiectivului național în materie de cheltuieli cu asigurările de sănătate (ONDAM). În lumina celor de mai sus, se poate considera că autoritățile din Franța au luat măsuri eficiente. (13) Ponderea datoriei publice în PIB, care în 2009 era de 79,2%, a depășit 90% anul trecut. Conform previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2013, ponderea datoriei va continua să crească în perioada analizată, atingând 94,0% din PIB în 2013 și 96,2% din PIB în 2014, pe fondul menținerii unor deficite publice relativ mari și al unei creșteri modeste a PIB nominal. Ajustările stoc-flux, care includ contribuțiile la Mecanismul european de stabilitate și împrumuturile directe pentru țările din zona euro cărora li se aplică un program, vor contribui și ele la creșterea datoriei publice. (14) Deteriorarea substanțială a poziției bugetare determinată de situația generală mai precară a economiei în raport cu cea aflată la baza recomandării Consiliului din 2009 sugerează că formularea unor recomandări revizuite în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE pentru Franța, în sensul prelungirii termenului de corectare a deficitului excesiv, este justificată în conformitate cu regulile Pactului de stabilitate și creștere. (15) În contextul unor incertitudini puternice în ceea ce privește evoluțiile economice și bugetare, ținta bugetară recomandată pentru ultimul an al perioadei de corectare ar trebui să fie stabilită la un nivel net inferior valorii de referință, pentru a garanta o corectare eficientă și durabilă a deficitului în termenul prevăzut. (16) Prelungirea cu doar un an a termenului de corectare a deficitului excesiv ar impune realizarea în 2014 a unui efort bugetar cu mult peste efortul mediu anual din perioada 2010-2013 recomandat de Consiliu în 2 decembrie 2009, ceea ce ar îngreuna totodată în mod considerabil redresarea economică proiectată pentru anul următor. O prelungire cu doi ani ar permite reducerea deficitului sub 3% din PIB în 2015, limitând în același timp impactul asupra creșterii în 2014 și 2015. Acordarea unei perioade suplimentare de doi ani ar permite atingerea țintelor de deficit de 3,9% din PIB pentru 2013, 3,6% pentru 2014 și 2,8% pentru 2015. Îmbunătățirea anuală a soldului bugetar structural astfel realizată ar fi de 1,3% din PIB în 2013 și de 0,8% în 2014 și 2015. Dacă se ia în calcul și o eventuală tendință de deteriorare a soldului structural, în 2014 și 2015 ar fi necesare măsuri discreționare de peste 1% din PIB pe an. (17) Pentru a atinge țintele bugetare, este esențial ca autoritățile să aplice în integralitate măsurile deja adoptate pentru 2013 (estimate în prezent la aproximativ 1½% din PIB) și să precizeze, să adopte și să pună în aplicare rapid măsuri de reducere a cheltuielilor și/sau de creștere a veniturilor de peste 1% din PIB pe an în 2014 și în 2015 (impactul global al măsurilor adoptate/detaliate suficient până în prezent pentru 2014-2015 este doar marginal). Mai exact, trebuie precizate majoritatea economiilor planificate pentru a sprijini diferitele norme de cheltuieli pentru 2014-2015. Menținerea după 2013 a înghețării salariilor de bază pentru toate subsectoarele administrației publice nu a fost confirmată în mod explicit. În plus, deși examinarea cheltuielilor publice (MAP, modernisation de l'action publique) este în desfășurare, este încă neclar dacă se va traduce prin economii consistente (și ușor de cuantificat). În ceea ce privește sistemul de pensii, măsurile concrete pe care ar urma să se bazeze proiectul de reformă nu au fost încă prezentate. Lipsesc de asemenea detaliile reducerii planificate a cheltuielilor administrațiilor locale. În ceea ce privește veniturile, o serie de plăți de impozite one‑off vor expira la sfârșitul anului 2013 și până în prezent nu au fost anunțate măsuri concrete pentru a le compensa. Scenariul macroeconomic al autorităților franceze pentru anul viitor este în mod evident amenințat de riscuri. Concret, deși creșterea PIB ar trebui să fie, potrivit estimărilor, de 1,2%, așadar foarte aproape de previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2013 (1,1%), scenariile bugetare aferente sunt contradictorii: cel al autorităților franceze ia în calcul un efort structural de 1% în 2014, în timp ce scenariul serviciilor Comisiei se bazează pe o ușoară deteriorare a soldului structural. Consiliul bugetar nou creat (Haut Conseil des finances publiques) a considerat, la rândul său, scenariul macroeconomic care stă la baza țintei de deficit actuale pentru 2014 ca fiind extrem de optimist. În ansamblu, situația va trebui monitorizată îndeaproape și autoritățile ar trebui să fie pregătite să întreprindă acțiuni corective în caz de derapaje ale cheltuielilor sau de pierderi de venituri. (18) Raportul din 2012 al Comisiei privind sustenabilitatea finanțelor publice arată că Franța nu pare să se confrunte cu un risc bugetar pe termen scurt. Pe termen mediu și lung, riscurile par medii și reduse. Cu toate acestea, evoluțiile recente care afectează sistemul de pensii sunt mai îngrijorătoare. În mod concret, cele mai recente previziuni ale Consiliului consultativ pentru pensii (Conseil d’orientation des retraites) arată deficite persistente ale sistemului până în 2020. Acest lucru confirmă nevoia urgentă a unei noi reforme a pensiilor pentru restabilirea completă a sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice. (19) Franța îndeplinește condițiile de prelungire a termenului-limită pentru corectarea deficitului public excesiv în conformitate cu dispozițiile articolului 3 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv, ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE: (1) Franța ar trebui să pună capăt situației actuale de deficit excesiv cel mai târziu în 2015. (2) Franța ar trebui să atingă un deficit de 3,9% din PIB în 2013, 3,6% în 2014 și 2,8% în 2015, ceea ce corespunde unei îmbunătățiri a soldului structural de 1,3% din PIB în 2013, de 0,8% în 2014 și de 0,8% în 2015, pe baza previziunilor extinse ale serviciilor Comisiei din primăvara anului 2013. (3) Franța ar trebui să aplice integral măsurile deja adoptate pentru 2013 (1½% din PIB) și să precizeze, să adopte și să pună în aplicare rapid măsurile de consolidare necesare pentru 2014 și 2015 pentru a realiza îmbunătățirea recomandată a soldului structural, procedând totodată, așa cum este planificat în prezent, la o revizuire amănunțită a categoriilor de cheltuieli pentru toate subsectoarele administrației publice, inclusiv la nivelul securității sociale și al administrațiilor locale. (4) Franța ar trebui să utilizeze toate veniturile excepționale în vederea reducerii deficitului. Măsurile de consolidare bugetară ar trebui să asigure o îmbunătățire durabilă a soldului structural al bugetului general într-o manieră favorabilă creșterii. (5) Consiliul stabilește data de 1 octombrie 2013 ca termen până la care Franța trebuie să ia măsuri eficiente și, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4a) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului, să prezinte un raport detaliat privind strategia de consolidare pe care o are în vedere pentru atingerea țintelor. În plus, autoritățile franceze ar trebui să consolideze sustenabilitatea pe termen lung a sistemului de pensii printr-o nouă adaptare a tuturor parametrilor pertinenți. Mai exact, reforma planificată ar trebui să fie adoptată până la sfârșitul acestui an, așa cum se prevede în prezent, și să reechilibreze sistemul în mod sustenabil până în 2020 cel târziu, evitând în același timp orice nouă creștere a costului forței de muncă. În plus, pentru a asigura succesul strategiei de consolidare fiscală, va fi important, de asemenea, ca aceasta să fie sprijinită de reforme structurale ample, conform recomandărilor Consiliului adresate Franței în contextul Semestrului european și în particular al celor legate de procedura privind dezechilibrele macroeconomice. În afară de raportul prevăzut în recomandarea (5), autoritățile franceze sunt invitate să raporteze progresele realizate în implementarea acestor recomandări cel puțin o dată la șase luni, precum și într-un capitol separat din programele de stabilitate, până la corectarea în totalitate a deficitului excesiv. Prezenta recomandare se adresează Republicii Franceze. Adoptată la Bruxelles, Pentru Consiliu Președintele [1] Toate documentele referitoare la procedura de deficit excesiv pentru Franța pot fi consultate la adresa: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/france_en.htm [2] JO L 209, 2.8.1997, p. 6.