RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 79/37

Avizul Comitetului Regiunilor privind Programul de la Stockholm: Provocări şi posibilităţi pentru un nou program multianual pentru spaţiul de libertate, securitate şi justiţie al UE

(2010/C 79/08)

I. RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Recomandări generale

1. salută iniţiativa Comisiei de a-şi continua lucrările în vederea instituirii unui veritabil spaţiu de libertate, securitate şi justiţie în serviciul cetăţenilor, împărtăşind opinia acesteia, potrivit căreia trebuie subliniată importanţa acestui spaţiu într-o lume cu o mobilitate crescândă;

2. întâmpină cu satisfacţie iniţiativa Comisiei de a dota Uniunea cu un nou program multianual care să definească priorităţile pentru următorii cinci ani în domeniile relaţionate cu spaţiul de libertate, securitate şi justiţie; cu toate acestea, constată că, în comunicarea sa, Comisia nu face nicio referire la modificările pe care le-ar aduce Tratatul de la Lisabona în acest sens;

3. consideră că noul program trebuie să fie suficient de ambiţios pentru a garanta realizarea unor progrese semnificative în aceste domenii, însă trebuie să se acorde mai multă atenţie evaluării iniţiativelor propuse în cei zece ani anteriori, pentru a le spori eficienţa şi pentru a asigura îndeplinirea eficientă a obiectivelor acestora;

4. îşi exprimă încă o dată îngrijorarea cu privire la faptul că, în mod repetat, Comisia nu acordă suficientă atenţie rolului pe care îl joacă administraţiile locale şi regionale în domeniile libertăţii, securităţii şi justiţiei;

5. aminteşte că administraţiile locale şi regionale au un interes deosebit pentru domeniile abordate în comunicarea Comisiei, deoarece acestea au impact direct asupra vieţii cotidiene a cetăţenilor de pe teritoriul Uniunii Europene şi asupra funcţiilor proprii autorităţilor locale şi regionale;

6. reafirmă faptul că, în calitatea sa de adunare politică reprezentantă a autorităţilor locale şi regionale, Comitetul Regiunilor constituie unul dintre cele mai indicate foruri pentru a servi intereselor cetăţenilor şi pentru a garanta punerea în aplicare a drepturilor şi obligaţiilor ce decurg din cetăţenia europeană;

7. consideră că Comitetul Regiunilor ar trebui să participe la spaţiul de libertate, securitate şi justiţie şi, în acest sens, să fie direct implicat în aplicarea şi dezvoltarea Programului de la Stockholm şi a planului de acţiune al acestuia, precum şi în conceperea şi implementarea mecanismelor şi instrumentelor de evaluare indicate în acesta, în măsura în care acestea sunt de competenţa Comitetului;

8. îşi face cunoscut angajamentul de a promova un sistem de protecţie pe mai multe niveluri a drepturilor fundamentale şi salută faptul că progresele realizate în instituirea spaţiului de libertate, securitate şi justiţie plasează cetăţenii în centrul acestui proiect;

9. reafirmă necesitatea de a se ajunge la o abordare echilibrată a aspectelor legate de securitate şi a protecţiei drepturilor şi libertăţilor fundamentale, dezvoltându-se instrumente coerente în cadrul spaţiului de libertate, securitate şi justiţie;

10. regretă că progresele nu s-au ridicat la înălţimea aşteptărilor şi aminteşte statelor membre că frânarea progreselor în direcţia creării unui spaţiu de libertate, securitate şi justiţie poate afecta drepturile şi libertăţile cetăţenilor europeni;

11. împărtăşeşte punctul de vedere al Comisiei, conform căruia garantarea aplicării eficiente a legislaţiei este esenţială pentru dezvoltarea spaţiului de libertate, securitate şi justiţie; în acest sens, împărtăşeşte îngrijorarea cu privire la divergenţele apărute în transpunerea directivelor şi invită Comisia să conceapă noi măsuri pentru a garanta că spiritul şi litera legilor şi politicilor adoptate la nivel european se regăsesc în legislaţiile naţionale;

12. semnalează că libera circulaţie reprezintă piatra de temelie a cetăţeniei europene şi solicită Comisiei să adopte măsuri pentru transpunerea corectă a legislaţiei corespunzătoare acesteia;

13. aminteşte că, în calitatea lor de administraţii aflate în legătură directă cu cetăţenii, autorităţile locale şi regionale pot avea un rol semnificativ în materie de instrumente şi mecanisme de evaluare; prin urmare, solicită ca, în conformitate cu recomandarea formulată de Grupul la nivel înalt privind viitorul politicii europene în domeniul justiţiei, să fie implicat în elaborarea acestora, astfel încât să se ţină seama într-o mai mare măsură de experienţele practice ale autorităţilor locale şi regionale;

14. propune, aşadar, ca dimensiunea externă a politicii interne a UE să fie dezvoltată în mod coerent în cadrul planului de acţiune al Programului de la Stockholm, care ar putea aborda îndeosebi aspecte de interes comun în domenii precum: imigraţia şi azilul, cooperarea în chestiuni legate de protecţia frontierelor şi de lupta împotriva terorismului şi a criminalităţii, stabilirea unor priorităţi geografice în domenii specifice, condiţiile-cadru pentru schimbul de informaţii, garantarea protecţiei drepturilor fundamentale şi a drepturilor omului, transparenţa şi liberul acces la informaţii, protecţia datelor, precum şi garantarea protecţiei juridice a cetăţenilor Uniunii şi a resortisanţilor ţărilor terţe, care rezultă din aceasta;

15. consideră că politicile elaborate în domeniile justiţiei şi afacerilor interne ar trebui coordonate şi integrate cu celelalte politici ale Uniunii; insistă asupra necesităţii unei mai bune coordonări a temelor justiţiei, securităţii şi afacerilor interne cu politicile economică, socială şi externă ale Uniunii Europene, în vederea sporirii eficienţei şi coerenţei acestor politici;

16. este de acord cu priorităţile politice ale noului program şi aminteşte că, în procesul de construcţie a unei Europe a cetăţenilor, participarea autorităţilor locale şi regionale este esenţială, conferind totodată mai multă legitimitate democratică procesului;

17. împărtăşeşte preocuparea cu privire la alocarea de resurse financiare pentru priorităţile politice, semnalând necesitatea de a se garanta participarea autorităţilor locale şi regionale la elaborarea instrumentelor bugetare destinate domeniilor care intră în competenţele lor;

18. observă că se va putea examina respectarea principiilor subsidiarităţii şi proporţionalităţii abia atunci când vor fi prezentate propunerile detaliate şi solicită ferm ca, în planul de acţiune ce urmează a fi adoptat în decembrie 2009, să se garanteze respectarea integrală a acestor principii;

19. solicită să se acorde atenţie specială garantării principiului subsidiarităţii, dat fiind că statele membre pot utiliza acest principiu pentru a-şi recupera competenţele naţionale;

O Europă a drepturilor

20. salută dorinţa Uniunii de a adera la Convenţia europeană a drepturilor omului şi aminteşte că protecţia drepturilor fundamentale trebuie să stea la baza oricărei acţiuni a UE şi a statelor membre;

21. semnalează recunoaşterea, în Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, a drepturilor aplicabile oricărei persoane, indiferent de naţionalitate sau de statusul administrativ al rezidenţei în Uniunea Europeană, subliniind importanţa pe care o are principiul rezidenţei pentru autorităţile locale şi regionale în vederea garantării coeziunii şi păcii sociale;

22. insistă asupra faptului că punerea în aplicare a Directivei privind libera circulaţie a persoanelor este fundamentală pentru garantarea dreptului cetăţenilor europeni şi al familiilor acestora de a circula şi de a-şi stabili reşedinţa în mod liber pe teritoriul statelor membre, amintind că această directivă nu a fost transpusă integral de niciunul dintre statele membre (1);

23. observă, cu îngrijorare, că resortisanţii ţărilor terţe care sunt membri ai familiilor cetăţenilor UE şi care dispun de un permis de şedere pe termen lung sunt supuşi unor restricţii discriminatorii în ceea ce priveşte condiţiile de intrare şi şedere în UE, pe motive de cetăţenie sau apartenenţă etnică; solicită să se garanteze, în special, că nu se produc asemenea discriminări;

24. sprijină orice iniţiativă menită să combată discriminările, rasismul, antisemitismul, xenofobia şi homofobia, solicită adoptarea rapidă a Propunerii de directivă a Consiliului privind punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală [COM(2008) 426] şi aminteşte rolul major pe care l-ar putea juca autorităţile locale şi regionale în prevenirea şi detectarea atitudinilor xenofobe şi rasiste, precum şi rolul pe care îl joacă în educarea cu privire la principiile democratice; mai mult, consideră că Anul european al luptei împotriva sărăciei şi excluziunii sociale (2010) constituie o bună ocazie de a se da un nou impuls elaborării şi aplicării politicilor de combatere a discriminării grupurilor sociale vulnerabile;

25. este de acord cu necesitatea instituirii unui sistem complet de protecţie a datelor, bazat pe dreptul fundamental la viaţă privată şi la protecţia datelor personale, care să includă instrumente corespunzătoare obiectivelor sale şi să asigure un nivel ridicat de protecţie;

26. îşi exprimă neliniştea în legătură cu creşterea exponenţială a cantităţii de informaţii digitale despre cetăţeni rezultată în urma dezvoltării tehnologiilor informaţiei şi comunicaţiilor, amintind importanţa pe care o acordă cetăţenii europeni protecţiei datelor şi confidenţialităţii (2); consideră că, în cadrul Programului de la Stockholm şi al planului de acţiune ulterior al Comisiei, ar trebui să se acorde mai multă atenţie dezvoltării unei abordări strategice bazate pe tehnologiile privacy by design (respectarea prin concepţie a confidenţialităţii) şi privacy aware (conştientizarea confidenţialităţii) (3);

27. îşi exprimă îngrijorarea în legătură cu nivelul scăzut de participare a cetăţenilor Uniunii la alegerile europene, admiţând că, în calitatea sa de organism al UE, nu a făcut suficient în acest sens, şi regretă că Comisia nu propune idei cu adevărat inovatoare pentru a spori participarea la viaţa democratică a Uniunii (4);

28. încurajează Comisia să caute mai multe modalităţi de promovare a unor noi forme de participare bazate pe noile tehnologii şi să sublinieze valoarea guvernării electronice şi a iniţiativelor de tipul participării electronice pentru consolidarea participării civico-politice a cetăţenilor (5);

29. consideră că este necesară o consolidare a mecanismelor de informare care să le permită cetăţenilor europeni să-şi cunoască mai bine drepturile, în special în ceea ce priveşte protecţia diplomatică şi consulară în ţări terţe în care nu există reprezentare naţională;

30. constată necesitatea de a îmbunătăţi sistemul de formare comună în domeniul protecţiei civile şi preia propunerea inclusă în raportul final al Grupului viitorului, referitoare la promovarea creării de reţele pentru a avea acces la formare şi pentru a găsi definiţii comune pentru standardele în materie de protecţie civilă (6);

31. regretă că nu se acordă mai multă importanţă rolului autorităţilor locale şi regionale atunci când se vorbeşte despre mecanismele de consolidare a protecţiei civile, dat fiind că aceste autorităţi au un rol cheie în prevenirea şi în mobilizarea resurselor şi efectivelor în caz de necesitate;

O Europă a dreptului şi a justiţiei

32. reafirmă importanţa unui spaţiu judiciar european şi necesitatea eliminării obstacolelor încă existente pentru a se garanta cetăţenilor europeni exercitarea deplină a drepturilor lor şi eficacitatea instrumentelor pieţei interne;

33. recunoaşte dificultăţile pe care le implică lucrul cu 27 de sisteme judiciare diferite, însă solicită o cooperare judiciară transfrontalieră coerentă şi eficace, pe baza recunoaşterii şi încrederii reciproce, respectând principiul subsidiarităţii; subliniază că această cooperare ar trebui însoţită de o armonizare minimă a procedurilor penale, precum şi de standarde minime în materie de proceduri civile;

34. afirmă că accesul la justiţie este fundamental pentru garantarea unei Europe a dreptului şi salută propunerile generale ale Comisiei, în special în ceea ce priveşte e-justiţia, care ar trebui puse în aplicare în aşa fel încât să se asigure protecţia datelor;

35. consideră că trebuie valorificat la maximum potenţialul de utilizare a noilor tehnologii în domeniul cooperării judiciare;

36. consideră că ar trebui consolidate mecanismele de aplicare a instrumentelor de cooperare judiciară în domeniul dreptului familiei, în special în cazul drepturilor minorilor;

37. solicită să se depună mai multe eforturi pentru a se garanta transpunerea corectă a normelor europene din domeniul justiţiei şi pentru a se evita, astfel, subminarea eficienţei instrumentelor juridice;

38. este de acord cu privire la necesitatea de instituire a recunoaşterii reciproce a deciziilor de decădere din drepturi, în special în cazul interdicţiilor legate de activităţile profesionale care implică minori, însă solicită Comisiei să vegheze la garantarea protecţiei datelor în cursul schimbului de informaţii şi la evitarea comportamentelor abuzive;

39. este de acord că formarea şi cunoaşterea reprezintă elemente-cheie pentru construirea unei Europe a justiţiei care să respecte diversitatea şi să promoveze colaborarea; încurajează Comisia să elaboreze programe de schimb pentru profesioniştii din diferite ţări;

40. recunoaşte necesitatea apropierii legislaţiilor naţionale în materie de drept civil în ceea ce priveşte infracţiunile deosebit de grave cu caracter transfrontalier, pentru a facilita desfăşurarea activităţilor transfrontaliere şi a garanta o mai bună protecţie a drepturilor cetăţenilor, care se numără printre obiectivele creării spaţiului european de justiţie;

O Europă care protejează

41. salută eforturile Comisiei de a situa respectarea drepturilor fundamentale ale cetăţenilor în centrul politicilor de securitate şi justiţie, însă aminteşte necesitatea de a se garanta coerenţa şi echilibrul între aspectele legate de securitate şi protecţia drepturilor şi libertăţilor în momentul elaborării unei strategii de securitate internă;

42. este de acord cu privire la necesitatea de creare a unei culturi comune în rândurile profesioniştilor din domeniul securităţii şi salută iniţiativa de promovare a unor mecanisme de schimb de experienţe şi de bune practici; în acest context, este esenţial să se sublinieze importanţa politicilor de prevenire, ca etapă preliminară obligatorie a întregului proces de combatere a criminalităţii;

43. regretă faptul că sunt menţionaţi numai actorii de la nivel naţional, în timp ce, la construcţia unei culturi comune a securităţii, ar trebui să participe şi profesioniştii din cadrul administraţiilor locale şi regionale;

44. recomandă să se examineze în ce măsură codificarea legislaţiei europene a poliţiei ar putea înlesni operaţiunile poliţieneşti transfrontaliere în cadrul UE;

45. adaugă că, fără a se aduce atingere repartizării interne a competenţelor din fiecare stat membru, ar trebui să se garanteze instituirea unor mecanisme care să le permită instituţiilor locale şi regionale care intervin în aplicarea efectivă a normelor comunitare în materie de securitate şi de poliţie accesul rezonabil şi reglementat la mecanismele de cooperare şi informare stabilite de Uniune (7);

46. consideră necesară sporirea utilizării şi eficienţei instrumentelor tehnologice pentru garantarea securităţii şi a libertăţii persoanelor care îşi exercită dreptul la mobilitate, însă recunoaşte că este preocupat de dezvoltarea rapidă a acestor sisteme în lipsa unei evaluări suficiente;

47. este de acord cu necesitatea de a se reflecta la o arhitectură a sistemelor de informare, în vederea sporirii eficienţei şi eficacităţii acestora, a minimizării costurilor şi a maximizării beneficiilor;

48. aminteşte că este necesar să se ţină seama de profesioniştii din cadrul autorităţilor locale şi regionale atunci când se vorbeşte despre cercetare şi dezvoltare în domeniul securităţii, precum şi în posibila creare a unui fond pentru securitatea internă;

49. consideră că, în combaterea infracţiunilor care afectează securitatea cetăţenilor (cum ar fi terorismul, criminalitatea organizată, îndeosebi traficul de persoane, traficul de droguri sau exploatarea sexuală a minorilor), prevenirea are tot atât de multă importanţă ca şi urmărirea penală; aminteşte Comisiei rolul crucial pe care îl joacă actorii locali şi regionali în dezvoltarea strategiilor de prevenire a criminalităţii;

50. sprijină sporirea eficienţei cooperării poliţieneşti şi judiciare europene şi consideră că autorităţile locale şi regionale ar trebui să joace un rol mai important în combaterea criminalităţii organizate transfrontaliere, având în vedere legătura tot mai strânsă dintre delincvenţa locală şi criminalitatea internaţională organizată;

51. subliniază că orice progres în combaterea delincvenţei ar trebui să fie însoţit de eforturi comparabile în vederea protecţiei dreptului la apărare şi a introducerii de garanţii judiciare minime comune pentru acuzaţi, în special în ceea ce priveşte prezumţia de nevinovăţie şi arestul preventiv;

52. este de acord cu privire la importanţa pe care o are protecţia frontierelor externe ale UE pentru garantarea securităţii şi libertăţii de circulaţie în interiorul Uniunii, aprobând referirea la respectarea în totalitate a drepturilor omului şi la protecţia internaţională în elaborarea strategiei europene de gestionare integrată a frontierelor; cu toate acestea, observă cu îngrijorare absenţa din comunicare a detaliilor concrete cu privire la această temă şi solicită ca progresele în acest domeniu să se realizeze fără a se pierde din vedere că Europa este un spaţiu al libertăţii şi al drepturilor;

53. solicită Comisiei să stabilească mecanisme de evaluare independentă a cooperării operative dintre statele membre (FRONTEX), precum şi a cooperării cu ţări terţe în acest domeniu, în special cu privire la intervenţiile care afectează drepturile fundamentale ale cetăţenilor UE şi ale resortisanţilor ţărilor terţe, înainte de introducerea unor noi instrumente;

54. aminteşte statelor membre că supravegherea şi controlul frontierelor maritime nu trebuie să implice neglijarea obligaţiilor fundamentale de salvare pe mare;

55. consideră că sistemele de informare existente (SIS II, VIS) ar trebui să fie dezvoltate pe deplin şi evaluate înainte de a se introduce modificări sau de a se a se crea instrumente noi şi îşi manifestă îngrijorarea cu privire la absenţa din comunicare a informaţiilor despre mecanismele de revizuire şi control pentru utilizarea datelor biometrice în aceste sisteme;

56. îşi exprimă preocuparea în ceea ce priveşte stabilirea unui sistem de înregistrare electronică a intrărilor şi ieşirilor de pe teritoriul statelor membre şi posibilitatea elaborării unui sistem european de autorizare prealabilă a călătoriei, care pot aduce atingere drepturilor fundamentale, în special în ceea ce priveşte protecţia datelor cu caracter personal;

57. observă că trebuie consolidate strategiile de cooperare pentru promovarea schimbului de informaţii şi a colaborării dintre forţele de poliţie şi administraţiile vamale;

58. adaugă că orice nou instrument propus, precum viza Schengen comună europeană, trebuie dezvoltat în mod eficace şi eficient, luând în considerare protecţia datelor şi garanţiile referitoare la dreptul la viaţa privată;

59. sprijină eforturile de îmbunătăţire a cooperării dintre Europol şi Eurojust în vederea realizării de progrese în ceea ce priveşte investigarea activităţilor transfrontaliere de crimă organizată;

60. împărtăşeşte preocuparea legată de ameninţările menţionate de Comisie şi subliniază rolul pe care l-ar putea juca administraţiile locale şi regionale în identificarea şi detectarea acestor practici criminale;

61. încurajează Comisia să elaboreze planuri de acţiune specifice pentru combaterea traficului de persoane şi să le integreze în relaţiile cu ţările terţe;

62. îşi exprimă îngrijorarea cu privire la creşterea numărului de infracţiuni legate de exploatarea sexuală a copiilor şi de pornografia infantilă pe internet (8), amintind că măsurile punitive trebuie însoţite de măsuri de sensibilizare şi de educare a cetăţenilor cu privire la aceste infracţiuni;

63. subliniază rolul pe care îl pot juca autorităţile locale şi regionale în elaborarea unor abordări preventive pentru protejarea demnităţii şi drepturilor minorilor, în special ale celor abandonaţi sau neînsoţiţi (9);

64. recunoaşte necesitatea de a se avansa în lupta împotriva criminalităţii informatice şi economice, precum şi necesitatea de îmbunătăţire a mecanismelor de coordonare şi cooperare în aceste domenii, în care infracţiunea nu are întotdeauna loc în ţara în care este investigată;

65. aminteşte Comisiei rolul pe care îl pot juca autorităţile locale şi regionale în lupta împotriva corupţiei şi a contrafacerii, precum şi în dezvoltarea strategiei antidrog a Uniunii Europene;

66. consideră că ameninţarea teroristă reprezintă una dintre principalele surse de îngrijorare pentru cetăţenii europeni şi regretă faptul că, în comunicare, nu se menţionează rolul autorităţilor locale şi regionale în reducerea acestei ameninţări, în special în ceea ce priveşte lupta împotriva radicalizării violente;

67. îşi exprimă temerile cu privire la posibilitatea ca mecanismele preventive propuse de Comisie să servească numai la incriminarea anumitor grupuri etnice sau religioase, fără a avea vreun efect asupra cauzelor profunde ale acţiunilor teroriste;

68. propune să se ia în considerare factorii politici, sociali şi economici care pot juca un rol în intensificarea violenţei politice din partea anumitor grupuri, înainte de examinarea diferitelor sale origini naţionale, etnice sau religioase, care ar putea determina sporirea rasismului şi xenofobiei;

O Europă solidară în materie de imigraţie şi de azil

69. reafirmă că Uniunea Europeană trebuie să dispună de o autentică politică europeană în domeniul imigraţiei, bazată pe principiile solidarităţii, încrederii reciproce şi coresponsabilităţii statelor membre, care să respecte în totalitate drepturile omului, menţinând totodată repartizarea existentă a competenţelor, exercitându-şi pe deplin competenţele care îi revin în acest domeniu şi respectând principiul subsidiarităţii;

70. aminteşte că autorităţile locale şi regionale se află în prima linie în ceea ce priveşte punerea în aplicare a politicilor în materie de imigraţie şi azil, fiind primele care trebuie să reacţioneze în faţa impactului social şi economic pe care îl au fluxurile migratoare asupra teritoriilor lor;

71. îndeamnă statele membre ale UE să îşi împartă responsabilităţile în ceea ce priveşte găzduirea şi integrarea refugiaţilor şi să stabilească un mecanism de redistribuire între statele membre;

72. solicită Comisiei să asigure o mai bună coordonare a diferitelor instrumente existente pentru a stabili liniile de acţiune în materie de imigraţie şi azil, amintind că acestea trebuie să se întemeieze pe respectarea drepturilor şi libertăţilor fundamentale;

73. salută prioritatea acordată abordării globale a imigraţiei şi este de acord cu importanţa acordată promovării unui parteneriat veritabil şi echilibrat cu ţările de origine şi de tranzit, în vederea gestionării fluxurilor migratorii în mod organizat;

74. aminteşte că UE ar trebui să ajusteze mai bine migraţia economică la necesităţile de pe pieţele forţei de muncă din statele membre şi solicită crearea unui sistem comun de admisie, flexibil, în cadrul căruia statele membre să poată determina numărul de cetăţeni din afara UE care urmează a fi admişi;

75. îşi exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că solidaritatea sporită se reduce la primirea utilitară şi selectivă a imigranţilor cu înaltă calificare, conform necesităţilor percepute pe pieţele europene ale forţei de muncă;

76. este de acord cu privire la necesitatea unei mai bune coordonări între politica în materie de imigraţie şi politica externă a Uniunii şi consideră că este nevoie de cooperare şi dialog cu ţările terţe, atât pentru a combate imigraţia ilegală, cât şi pentru a pune accentul pe migraţia legală; realizarea de investiţii în economia acestor ţări terţe reprezintă un instrument mai eficient de ajutorare a persoanelor care intenţionează să emigreze din considerente economice; în ceea ce priveşte această sarcină, este esenţial rolul autorităţilor locale şi regionale, în special al acelora care sunt cel mai apropiate de ţările terţe sau care au cu acestea cele mai puternice legături, deoarece ele pot acţiona ca platforme pentru cooperarea UE cu aceste ţări;

77. consideră că diplomaţia locală ar trebui consolidată prin dezvoltarea planului de acţiune al programului pentru un spaţiu de libertate, securitate şi justiţie, dat fiind că autorităţile locale şi regionale pot contribui substanţial la îmbunătăţirea relaţiilor şi a condiţiilor de viaţă din oraşele şi regiunile de origine şi de tranzit;

78. este de acord cu privire la necesitatea ca instrumentele politicii în materie de migraţie să fie utilizate în mod coerent şi solicită să se evalueze iniţiativele de tipul parteneriatelor pentru mobilitate, precum şi constrângerile şi consecinţele din ţările de origine, înainte de a se încheia noi acorduri;

79. împărtăşeşte îngrijorarea cu privire la gestionarea imigraţiei economice pe întreg teritoriul Uniunii Europene şi solicită elaborarea unei strategii – în spiritul Platformei europene pentru dialog – la care să participe actorii locali, regionali şi naţionali din Uniunea Europeană şi care să respecte dreptul statelor membre de a determina volumul de admisii de resortisanţi din ţări terţe pentru ocuparea unui loc de muncă, garantându-le totodată acestora condiţii de muncă decente (10);

80. ia notă cu interes de iniţiativa de creare a unei funcţii de observator pentru analiza şi înţelegerea fenomenelor migratoare şi semnalează necesitatea ca această iniţiativă să nu intre în conflict cu alte iniţiative existente. Nevoia de a organiza şi de a optimiza instrumentele existente în acest domeniu este din ce în ce mai presantă;

81. consideră că, în ciuda avantajelor evidente pe care le prezintă, propunerea privind un cod al imigraţiei ar trebui analizată riguros, în special în contextul în care urmează a fi adoptată Directiva privind o procedură unică de solicitare a unui permis în vederea şederii şi ocupării unui loc de muncă, care include un set comun de drepturi pentru lucrătorii din ţările terţe cu şedere legală pe teritoriul unui stat membru; trebuie să se garanteze că adoptarea acestor instrumente nu creează confuzie şi nici nu subminează sistemul actual de drepturi şi garanţii pentru cetăţenii din ţări terţe care îşi au reşedinţa pe teritoriul Uniunii Europene;

82. îşi exprimă gratitudinea faţă de Comisie pentru că aminteşte rolul pe care îl joacă administraţiile locale şi regionale în materie de integrare a imigranţilor (11) şi recunoaşte necesitatea lansării unei dezbateri majore pe tema integrării în Europa; în acest context, subliniază încă o dată că politica de integrare nu trebuie să constituie un instrument mascat de control al imigraţiei care să condiţioneze, în special, reîntregirea familiei, ci trebuie să urmărească integrarea imigranţilor din punct de vedere social, economic, cultural şi cetăţenesc după instalarea acestora pe teritoriul unui stat membru;

83. consideră indispensabilă participarea autorităţilor locale şi regionale şi a Comitetului Regiunilor la definirea priorităţilor anuale şi multianuale ale Fondului European de Integrare; de asemenea, crede că trebuie să se garanteze că statele membre gestionează şi repartizează în mod corect resursele acestui fond administraţiilor locale şi regionale;

84. încurajează statele membre să invite autorităţile locale şi regionale la următoarea conferinţă interministerială pe tema integrării, care se va desfăşura sub Preşedinţia spaniolă la începutul anului 2010, şi să îmbunătăţească mecanismele de colaborare cu platformele de tipul viitoarei ARLEM în domeniul migraţiei;

85. este de acord cu Comisia în privinţa faptului că munca la negru şi traficul de persoane joacă un rol cheie în existenţa imigraţiei clandestine în Europa şi încurajează statele membre să caute strategii comune pentru rezolvarea acestor probleme;

86. recunoaşte că îngrijorările cauzate de adoptarea Directivei privind repatrierea impun să se acorde o atenţie sporită, dacă este posibil, punerii în aplicare efective a acesteia şi îndeamnă Comisia să vegheze îndeaproape ca aplicarea Directivei privind repatrierea, care va intra în vigoare în decembrie 2010, să se realizeze în conformitate cu Carta Drepturilor Fundamentale;

87. atrage atenţia asupra faptului că nu se poate vorbi de repatriere voluntară atât timp cât nu se stabilesc mecanisme de dialog cu ţările de origine, care să garanteze că întoarcerea este viabilă şi că nu se iniţiază un nou proiect de migraţie;

88. solicită să se acorde mai multă atenţie imigranţilor minori neînsoţiţi, aspect care ar trebui inclus ca punct separat în planul de acţiune al Programului de la Stockholm; subliniază necesitatea de a se stimula solidaritatea, asumarea de responsabilităţi şi repartizarea sarcinilor financiare corespunzătoare între autorităţile regionale, naţionale şi europene în ceea ce priveşte fenomenul minorilor neînsoţiţi şi îndeamnă Comisia să propună măsuri mai severe pentru reţelele de trafic de persoane care exploatează minorii;

89. solicită Comisiei să garanteze că mecanismele sistemelor de azil din statele membre corespund progreselor realizate către crearea unui sistem european comun de azil, bazat pe Convenţia de la Geneva şi pe celelalte instrumente internaţionale conexe; lansează un avertisment cu privire la semnarea de noi acorduri de readmisie cu state care nu sunt semnatare ale Convenţiei de la Geneva;

90. având în vedere divergenţele considerabile dintre ratele de acceptare ale cererilor de azil din diferitele state membre, recomandă revizuirea sistemului european comun de azil, astfel încât responsabilitatea examinării unei cereri de azil să îi revină statului în care aceasta a fost depusă, garantându-se totodată solidaritatea între statele membre;

91. solicită Comisiei să depună eforturi pentru a garanta buna funcţionare a Biroului European de Sprijin pentru Azil şi să ia în considerare includerea autorităţilor locale şi regionale în activităţile sale, precum şi implicarea Comitetului Regiunilor, atunci când dimensiunea locală şi regională a temelor tratate reclamă acest lucru;

92. recunoaşte importanţa pe care o are, pentru autorităţile locale şi regionale, integrarea persoanelor refugiate sau care beneficiază de protecţie internaţională şi solicită ca autorităţile locale şi regionale să poată participa la stabilirea unui mecanism de reinstalare internă;

93. solicită să se facă progrese în analizarea viabilităţii procesării comune a cererilor de azil şi este de acord cu Comisia în ceea ce priveşte necesitatea de reexaminare a Fondului European pentru Refugiaţi, în gestionarea căruia autorităţile locale şi regionale ar trebui să fie implicate în mai mare măsură;

94. subliniază că statele membre, în conformitate cu principiul subsidiarităţii, trebuie să implice autorităţile locale şi regionale în elaborarea politicilor legate de crearea unui spaţiu european al libertăţii, securităţii şi justiţiei;

95. în final, cere ca planul de acţiune rezultat din Programul de la Stockholm să fie credibil; planul ar trebui însoţit de o finanţare mai amplă pentru spaţiul de libertate, securitate şi justiţie. Acest lucru va necesita coordonarea instrumentelor financiare interne cu instrumentele legate de relaţiile UE cu ţările terţe.

Bruxelles, 7 octombrie 2009 Preşedintele Comitetului Regiunilor Luc VAN DEN BRANDE

(1) A se vedea Comunicarea privind orientări pentru o mai bună transpunere şi aplicare a Directivei 2004/38/CE privind dreptul la liberă circulaţie şi şedere pe teritoriul statelor membre pentru cetăţenii Uniunii şi membrii familiilor acestora, COM(2009) 313/4.

(2) Eurobarometrul „Protecţia datelor în percepţia cetăţenilor Uniunii Europene. Raport de analiză”, februarie 2008.

(3) Avizul Autorităţii Europene pentru Protecţia Datelor privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European şi Consiliu – Un spaţiu de libertate, securitate şi justiţie în serviciul cetăţenilor. http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2009/09-07-10_Stockholm_programme_EN.pdf.

(4) În acest sens, încurajează Comisia să consulte studiul Participation in the European Project: how to mobilize citizens at local, regional, national, and European levels („Participarea la proiectul european: modalităţi de mobilizare a cetăţenilor la nivel local, regional, naţional şi european”), aflat în curs de elaborare de către Institutul pentru Studii Europene – VUB şi Institutul Tehnologic Danez, la solicitarea Comitetului Regiunilor, studiu care va fi prezentat la Gödöllo, la 16 octombrie 2009.

(5) Un excelent exemplu în acest sens este dezbaterea online pe tema sănătăţii şi siguranţei consumatorilor, lansată de DG SANCO la 14 septembrie 2009;

(6) Freedom, Security, Privacy – European Home Affairs in an open world („Libertate, securitate, viaţă privată – Afaceri interne europene într-o lume deschisă”). Raportul Grupului consultativ la nivel înalt privind viitorul politicii europene în domeniul afacerilor interne (Grupul viitorului), iunie 2008.

http://www.statewatch.org/news/2008/jul/eu-futures-jha-report.pdf.

(7) Este deosebit de important să se asigure accesul rapid, însoţit de garanţii, la bazele de date menţionate în Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului şi a criminalităţii transfrontaliere.

(8) Dată fiind preocuparea sa faţă de tema exploatării sexuale a minorilor şi a pornografiei infantile, în următoarele luni Comitetul Regiunilor îşi va face cunoscut punctul de vedere cu privire la Decizia-cadru 2004/68/JAI a Consiliului din 22 decembrie 2003 privind combaterea exploatării sexuale a copiilor şi a pornografiei infantile.

(9) A se vedea Avizul privind cooperarea locală şi regională în vederea protejării copiilor şi tinerilor împotriva abuzurilor şi a abandonului în Uniunea Europeană (CdR 225/1999 fin) şi Avizul Comitetului Regiunilor „Către o strategie a Uniunii Europene privind drepturile copiilor” (CdR 236/2006 fin).

(10) A se vedea Avizul privind abordarea globală a migraţiei: instituirea unei politici europene în domeniul imigraţiei forţei de muncă şi încadrarea acesteia în relaţiile cu ţările terţe (CdR 296/2007 fin).

(11) A se vedea Concluziile seminarului Comitetului Regiunilor pe tema „Rolul oraşelor şi al regiunilor în integrarea imigranţilor” (Atena, 16 octombrie 2008) (CdR 323/2008 fin).