În acest context, Comisia propune un nou Program de sprijin pentru reforme („programul”), care include trei instrumente distincte, dar complementare: (i) instrumentul de realizare a reformelor sub forma unui instrument de sprijin financiar; (ii) un program subsecvent Programului de sprijin pentru reforme structurale sub forma unui instrument de sprijin tehnic; și (iii) un mecanism de convergență, pentru a oferi sprijin specific și orientat statelor membre care nu fac parte din zona euro (denumit și „mecanism de convergență”). Astfel, programul are drept obiectiv să sprijine guvernele și autoritățile publice ale statelor membre, la cererea acestora pentru sprijin tehnic sau în urma depunerii de către acestea a unor propuneri de angajamente în materie de reformă, în eforturile lor de a concepe și de a pune în aplicare reforme structurale menite să promoveze creșterea. Programul este menit să contribuie la îndeplinirea obiectivului global de consolidare a coeziunii, a competitivității, a productivității, a creșterii și a creării de locuri de muncă. De asemenea, acesta ar putea avea un impact pozitiv asupra realizării Pilonului european al drepturilor sociale. În aceste scopuri, acesta ar trebui să acorde stimulente financiare pentru îndeplinirea reformelor structurale și sprijin tehnic pentru consolidarea capacității administrative a statelor membre în legătură cu provocările cu care se confruntă instituțiile, guvernanța, administrația publică și sectoarele economic și social.

În ceea ce privește mecanismul de convergență, acesta are scopul de a spori reziliența economiilor care nu fac parte din zona euro, prin promovarea unei convergențe reale. Aceasta din urmă este esențială nu doar pentru statele membre respective, ci și pentru prosperitatea Uniunii în ansamblul său și, în special, pentru trecerea fără dificultăți la zona euro și pentru funcționarea acesteia. În plus, instrumentul furnizează sprijin tehnic specific pentru capacitatea administrativă cu privire la pregătirea pentru aderarea la zona euro. Prin urmare, sunt necesare măsuri la nivelul Uniunii pentru atingerea obiectivului respectiv.

Instrumentul de sprijin tehnic este o continuare a Programului de sprijin pentru reforme structurale 2017-2020 existent, pe baza Regulamentului (UE) 2017/825 care a intrat în vigoare la 20 mai 2017. Punerea în aplicare a PSRS a început cu adoptarea, în septembrie 2017, a Programului anual de lucru pentru 2017 și a continuat cu adoptarea, în martie 2018, a Programului anual de lucru pentru 2018. În conformitate cu articolul 16 din Regulamentul (UE) 2017/825, până la jumătatea anului 2019, Comisia va prezenta Parlamentului European și Consiliului un raport anual de monitorizare privind punerea în aplicare a programului și un raport de evaluare independentă.

Chiar dacă, din punctul de vedere al reglementării, este prea devreme pentru a avea o evaluare oficială, există anumite dovezi din furnizarea anterioară a sprijinului tehnic pentru reforme structurale, în special pentru Grecia, în cadrul Grupului operativ pentru Grecia (TFGR).

Grupul operativ pentru Grecia (TFGR)

Sprijinul tehnic pentru reforme structurale acordat Greciei de către serviciile Comisiei și coordonat de TFGR a făcut obiectul unor evaluări interne și externe, care au oferit învățăminte utile pentru elaborarea programului. În prezent, Comisia efectuează, de asemenea, o evaluare externă ex post a sprijinului tehnic acordat Greciei.

Sprijinul tehnic acordat sub egida TFGR a făcut obiectul unei evaluări efectuate de un consultant independent în iulie 2014. În general, acea evaluare a concluzionat că asistența tehnică a contribuit la punerea în aplicare a programului de reformă în Grecia în domenii precum administrația fiscală și administrația centrală în perioada 2011-2013. Acea concluzie s-a bazat pe o evaluare a eficacității, eficienței, relevanței și sustenabilității asistenței acordate și a fost în mare parte confirmată de răspunsurile majorității părților interesate implicate, care au indicat că, dacă TFGR nu ar fi acordat asistență tehnică, reformele întreprinse nu s-ar fi materializat.

În plus, în 2015, Curtea de Conturi Europeană a efectuat un audit al performanței pentru a evalua eficacitatea cu care TFGR a gestionat asistența acordată Greciei și dacă TFGR a contribuit pozitiv la procesul de punere în aplicare a reformelor în Grecia (limitat la programul de ajustare economică). Curtea de Conturi Europeană a concluzionat că, în general, TFGR și-a îndeplinit cu succes mandatul - acordarea asistenței tehnice relevante în domenii care acoperă aproape întregul spectru de politici publice, care a fost în mare măsură în concordanță cu condițiile programului de ajustare economică.

Curtea de Conturi Europeană a identificat unele deficiențe, în special lipsa unui buget specific, lipsa unei strategii cuprinzătoare și lipsa unei monitorizări sistematice a rezultatelor. Aceste deficiențe au fost remediate ulterior în cadrul Serviciului de sprijin pentru reforme structurale și în elaborarea PSRS 2017-2020.

•Evaluarea ex ante și prima experiență a Programului de sprijin pentru reforme structurale (PSRS)

Înainte de propunerea de PSRS din noiembrie 2015, care s-a materializat sub forma Regulamentului (UE) 2017/825, Comisia a efectuat o evaluare ex ante pentru a evalua provocările și problemele întâlnite în legătură cu elaborarea și punerea în aplicare a reformelor în Uniune, soluțiile posibile pentru acestea și, prin urmare, la rândul lor, obiectivele PSRS și posibilele mecanisme de realizare. Evaluarea ex ante a concluzionat că lipsa punerii în aplicare a reformelor în statele membre a limitat capacitatea Uniunii de a reacționa la șocuri și, în special, a limitat reziliența UEM, care este necesară pentru a asigura convergența între statele membre și în cadrul societăților lor. Conform evaluării ex ante, principalele cauze ale acestor provocări sunt capacitatea administrativă și instituțională limitată, precum și aplicarea și implementarea inadecvate ale legislației Uniunii.

•Consultările părților interesate

În scopul consultării publice deschise în conformitate cu cerințele privind o mai bună legiferare, PSRS a fost inclus în „clusterul de coeziune”, care a acoperit întrebări din următoarele domenii: politică regională, ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, incluziune socială, educație și formare profesională, cercetare și inovare, afaceri și industrie, energie, justiție și drepturi fundamentale, migrație și azil, transport, dezvoltare rurală, economie digitală și societate digitală, acțiuni climatice, afaceri maritime și pescuit, reforme structurale și tineret. În chestionarul relevant, PSRS actual nu a fost menționat în mod explicit ca unul dintre programele de finanțare din cadrul „clusterului de coeziune”; prin urmare, întrebările au avut doar o relevanță limitată pentru elaborarea programului. Cu toate acestea, unele dintre rezultatele consultării publice pot fi totuși relevante [și anume, răspunsurile la întrebările care au menționat în mod specific punerea în aplicare a reformelor (structurale) în statele membre]. În contextul „pachetului UEM” din 6 decembrie 2017 privind aprofundarea uniunii economice și monetare, Comisia și-a anunțat intenția de a crea un nou instrument de realizare a reformelor pentru perioada de după 2020, pentru a sprijini punerea în aplicare a reformelor naționale identificate în cadrul procesului semestrului european de coordonare a politicilor economice și introducerea unui pilot (prin modificarea Regulamentului privind dispozițiile comune) pentru a testa deja acea idee în perioada actuală de programare. În acest context, Comisia a decis să organizeze ateliere tehnice în fiecare stat membru. Scopul atelierelor a fost dublu: să colecteze opiniile și interesul statelor membre în ceea ce privește pilotul instrumentului de realizare a reformelor; și să adune idei privind elaborarea viitorului instrument de realizare a reformelor și posibilul tip de reforme care ar putea beneficia de acest instrument. Feedbackul primit de la statele membre cu privire la instrumentul de realizare a reformelor a fost inclus în evaluarea impactului sub forma unei consultări a părților interesate.

•Obținerea și utilizarea expertizei

N/A

•Evaluarea impactului