Serviciile oferite de oficiile de stat pentru asistență judiciară au fost extinse, fiind acum posibilă obținerea anumitor servicii la distanță. Anumite servicii, precum cele de consiliere financiară și în materie de datorii, care în trecut erau tratate la nivel municipal, sunt în prezent oferite de oficiile de stat pentru asistență judiciară, pentru a asigura acordarea unor servicii unitare pe întreg teritoriul țării . În plus, în iunie 2019, Ministerul Justiției a demarat pregătirile pentru introducerea unui serviciu de asistență judiciară prin telefon. Acest proiect are scopul de a crea un sistem electronic care furnizează în mod eficient asistență judiciară la distanță. Sistemul de asistență judiciară prin telefon garantează accesul unui suspect sau al unei părți vătămate la consultanță juridică și în afara orele obișnuite de program .

Structura parchetului a fost reformată în scopul îmbunătățirii eficacității acestuia. Din septembrie 2019, Parchetul General și 11 parchete locale au fuzionat, formând Autoritatea Parchetelor Naționale . Reforma are scopul de a permite procurorului general să supravegheze într-un mod mai consecvent uniformitatea practicilor de urmărire penală și să centralizeze funcțiile administrative, precum și anumite proceduri penale . În plus, reforma facilitează transferul cauzelor între instanțele districtuale, pentru echilibrarea volumului de activitate. Reforma a introdus, de asemenea, un mandat fix pentru procurorii șefi districtuali (cinci ani) și noua titulatură de „procuror specializat”. Numărul procurorilor și atribuțiile și competențele acestora, inclusiv cele ale procurorului general , nu sunt afectate de această reformă.

Nivelul ridicat al libertății presei în Finlanda este recunoscut la nivel mondial. Atribuțiile și competențele autorității de reglementare în domeniul mass-mediei sunt asigurate prin lege, cu toate că aceasta menționează unele provocări legate de resurse. Deși, în prezent, nu există norme specifice care să guverneze transparența structurii de proprietate a furnizorilor de servicii mass-media, în practică există, totuși, un nivel rezonabil de transparență, manifestat prin prezentarea voluntară de informații și normele generale de publicitate aplicabile societăților cu răspundere limitată. Guvernul ia în considerare o reformă pentru lărgirea în continuare a accesului la documente, garantat prin Constituție. În plus, guvernul are în vedere măsuri pentru o protecție mai eficace a jurnaliștilor față de acte ilegale de amenințare și hărțuire online, un fenomen identificat în ultimii ani. Nu au fost raportate amenințări fizice la adresa jurnaliștilor.

Sistemul de justiție din Republica Finlanda se caracterizează printr-un nivel consecvent ridicat al independenței percepute a sistemului judiciar, atât în rândul întreprinderilor cât și al publicului larg. Înființarea recentă a Administrației Instanțelor Naționale, care în ianuarie 2020 a preluat sarcinile de gestionare a instanțelor de la Ministerul Justiției, are scopul de a consolida în continuare independența sistemului judiciar. În plus, restructurarea recentă a serviciului național de urmărire penală își propune să îmbunătățească eficacitatea acestuia și consecvența practicilor de urmărire penală. Există în continuare unele provocări legate de digitalizarea sistemului de justiție.

Republica Finlanda are o tradiție îndelungată a transparenței guvernamentale. Accesul la documentele publice este garantat de Constituție și de Legea privind deschiderea activităților guvernamentale . Fiecare cetățean are dreptul de a primi acces la documentele guvernamentale, cu excepția situațiilor în care, din motive bine întemeiate, publicarea acelor documente a fost restricționată prin lege. Aceeași secțiune protejează, de asemenea, dreptul de a exprima, de a publica și de a primi informații, opinii și alte mesaje, indiferent de mediile utilizate, fără ca acestea să poată fi împiedicate în prealabil. Conform organizațiilor neguvernamentale, cadrul legislativ este în general bun, asigurând aplicarea în instanță a normelor de transparență. Evaluarea este valabilă, în pofida tendinței din ultimii ani a unor autorități, printre care poliția și autoritatea locală, de a interpreta aceste norme cu o mai mare strictețe . Pot exista taxe care acționează ca barieră în accesarea anumitor documente publice. Autoritățile din Finlanda precizează că este posibil ca normele actuale să fie reformate în viitor, având în vedere digitalizarea și modificările organizatorice din sectorul administrației publice, unde funcțiile statului și ale municipalităților au fost privatizate. În acest scop, Ministerul Justiției a comandat un studiu de lărgire a sferei instituționale de aplicare a legii . Modernizarea normelor este necesară și din alte motive, cum ar fi digitalizarea. Programul actual de guvernare stabilește nevoia de reevaluare a sferei instituționale de aplicare a legii și de asigurare a materializării, și în viitor, a principiului deschiderii .

Cadrul pentru evaluarea impactului și un proces amplu de consultare fac parte dintr-un cadru deosebit de cuprinzător de adoptare a legislației. Procesul de pregătire și de adoptare a legilor este descris în „Ghidul de redactare a proiectelor legislative” , care instituie o procedură în mai multe etape, inclusiv o etapă de pregătire, o etapă de redactare care cuprinde o evaluare a impactului și o etapă de consultare (cu o durată de cel puțin șase săptămâni). Consiliul pentru analiza impactului reglementărilor emite declarații privind propunerile guvernamentale și evaluările de impact. În cazul în care procesul necesită o participare mai largă, există posibilitatea numirii unui organism separat de pregătire, format din părțile interesate, reprezentanți ai ministerelor, specialiști și factori de decizie politică. În vederea înființării Administrației Instanțelor Naționale , a fost creat un astfel de organism de pregătire, format din membri ai sistemului judiciar. În cazul unei reforme recente a legii de procedură juridică administrativă , la procesul de pregătire a participat o rețea a părților interesate.

Competențele privind situația de urgență au fost folosite în contextul pandemiei de COVID-19 și au fost supuse procedurii de control al constituționalității. Legea competențelor pentru situații de urgență, care atribuie guvernului anumite competențe în situațiile de urgență, a fost aplicată în perioada pandemiei de COVID-19, iar Decretele adoptate de guvern între 16 martie și 16 iunie 2020 , în temeiul acestor competențe, trebuie supuse dezbaterii Parlamentului, care le poate aproba, modifica sau respinge. În perioada pandemiei de COVID-19, guvernul a înaintat Parlamentului spre aprobare o serie de astfel de decrete . Acest lucru a presupus examinarea lor de către Comisia pentru drept constituțional, o comisie parlamentară care evaluează constituționalitatea propunerilor transmise Parlamentului, care a furnizat declarații cu privire la toate decretele adoptate în temeiul legii competențelor pentru situații de urgență, în unele cazuri solicitând efectuarea unor modificări . În plus, Cancelarul pentru justiție analizează constituționalitatea legislației pentru situații de urgență și a lansat din proprie inițiativă cel puțin 12 investigații, aflate în desfășurare, cu privire la utilizarea competențelor pentru situații de urgență, investigații în care a solicitat autorităților clarificări suplimentare .

A fost demarat un proces de reformă pentru clarificarea mandatelor diferitelor autorități independente care garantează drepturile fundamentale. Conform Constituției, Cancelarul pentru justiție și Ombudsmanul Parlamentului sunt cele două instituții supreme de apărare a legalității și a drepturilor fundamentale, având sarcini similare și concomitente de supraveghere a activităților desfășurate de autoritățile publice și de monitorizare a legalității și a statului de drept în exercitarea puterii publice de către guvern, instituțiile publice și instanțele de judecată , cu toate că, în practică, există o anumită specializare . În plus, din anul 2018, Cancelarul pentru justiție asigură analiza premergătoare a legalității proiectelor de legislație înaintate Parlamentului. Ombudsmanul Parlamentului și Centrul pentru drepturile omului (împreună cu delegația acestuia) formează, împreună, Instituția națională pentru drepturile omului, căreia în anul 2019 i-a fost reacordat calificativul A de către Global Alliance of National Human Rights Institutions (Alianța mondială a instituțiilor naționale pentru drepturile omului) din cadrul ONU. Pentru a clarifica mandatele deținute de Ombudsmanul Parlamentului și Cancelarul pentru justiție, precum și modul în care sunt distribuite competențelor acestora, guvernul a lansat un proces de reformă în anul 2018, o propunere legislativă urmând a fi prezentată Parlamentului în toamna anului 2020 . Ambele instituții au declarat că vor sprijini reforma și au participat la etapa pregătitoare .

Programul național pentru democrație are scopul de a îmbunătăți cadrul destinat societății civile și democrației participative. Spațiul societății civile în Finlanda este considerat a fi unul deschis . Există mai multe mecanisme de implicare a societății civile în procesul decizional, cum ar fi Comitetul consultativ pentru politicile societății civile (numit în 2017), care promovează interacțiunea dintre autoritățile publice și societatea civilă. Cu toate acestea, mai multe organizații ale societății civile au raportat faptul că, uneori, consultările sunt desfășurate doar formal sau târziu pe parcursul procesului . Programul național pentru democrație 2025, lansat în anul 2019, are scopul de a îmbunătăți cadrul de participare democratică, inclusiv implicarea și consultarea societății civile. Mai mult, programul are menirea de a consolida condițiile în care își desfășoară activitatea societatea civilă și de a promova democrația și educația în domeniul drepturilor omului .

Anexa I: Lista surselor în ordine alfabetică*

* Lista contribuțiilor primite în contextul consultării pentru Raportul din 2020 privind statul de drept este disponibilă pe site-ul internet (site-ul internet al Comisiei).

Administrația Instanțelor Naționale, Instanțele rămân deschise sub rezerva noilor orientări privind protecția clienților și a personalului. https://tuomioistuinvirasto.fi/en/index/ajankohtaista/2020/457pl2ptq.html .

Administrația Instanțelor Naționale, Statistica privind cauzele suspendate. https://tuomioistuinvirasto.fi/en/index/ajankohtaista/qwlqgymkm.html .

Anti-Corruption Finland, Legislație națională. https://korruptiontorjunta.fi/en/national-legislation .

Cancelarul pentru justiție (19 mai 2020), Solicitările de clarificări ale cancelarului Tuomas Pöysti în legătură cu epidemia de COVID-19. https://www.okv.fi/fi/tiedotteet-ja-puheenvuorot/538/oikeuskansleri-tuomas-poystin-selvityspyynnot-covid-19-epidemian-yhteydessa/ .

Cancelarul pentru justiție (3 aprilie 2020), Ancheta cancelarului adjunct pentru justiție Puumalainen în legătură cu epidemia de COVID-19. https://www.okv.fi/fi/tiedotteet-ja-puheenvuorot/535/apulaisoikeuskansleri-puumalaisen-selvityspyynnot-covid-19-epidemian-yhteydessa/ .

Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2020), 2020 Media pluralism monitor [Centrul pentru pluralism și libertate în mass-media (2020), Instrumentul de monitorizare a pluralismului mass-mediei 2020]. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 .

CEPEJ (2020), Study on the functioning of judicial systems in the EU Member States (Studiu privind funcționarea sistemelor judiciare din statele membre ale UE).

CIVICUS, Profil de țară: Finlanda, https://monitor.civicus.org/country/finland/ .

Comisia Europeană (2019, 2020), Tabloul de bord privind justiția în Uniunea Europeană.

Consiliul Europei, Platforma pentru promovarea protecției jurnalismului și a siguranței jurnaliștilor. https://www.coe.int/en/web/media-freedom/the-platform .

Consiliul Europei: Comitetul de Miniștri (2010), Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to member states on judges: independence, efficiency and responsibilities [Recomandarea CM/Rec (2010)12 a Comitetului de Miniștri către statele membre privind judecătorii: independență, eficiență și responsabilități].

Consiliul Europei: Comitetul de Miniștri (2016), Recommendation CM/REC(2016)4 of the Committee of Ministers to member States on the protection of journalism and safety of journalists and other media actors [Recomandarea CM/REC(2016)4 a Comitetului de Miniștri către statele membre privind protecția jurnalismului și siguranța jurnaliștilor și a altor actori media].

Curtea Supremă și Curtea Supremă Administrativă (14 aprilie 2020), Un stat de drept puternic supraviețuiește crizei. https://korkeinoikeus.fi/fi/index/ajankohtaista/tiedotteet/2020/04/kkojakhovahvaoikeusvaltiokantaaylikriisiajan.html .