Rezoluție pe tema „Contribuția Comitetului Economic și Social European la programul de lucru al Comisiei pentru 2020 și pentru perioada ulterioară”

(2020/C 47/01)

În sesiunea sa plenară din 30 și 31 octombrie 2019 (ședința din 30 octombrie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezenta rezoluție cu 170 de voturi pentru, 5 voturi împotrivă și 9 abțineri.

1. Introducere

1.1. digitalizarea, schimbările climatice și declinul biodiversității, demografia și globalizarea. Aceste tendințe majore schimbă modul în care trăim și muncim și oferă oportunități uriașe, dar dau naștere și unor noi provocări În termeni generali, există patru tendințe majore care trebuie să se afle în centrul priorităților politice în cursul noii legislaturi politice:Aceste tendințe majore schimbă modul în care trăim și muncim și oferă oportunități uriașe, dar dau naștere și unor noi provocări ( 1 ) . Cu toate acestea, principala problemă ține de amploarea și viteza schimbărilor.

1.2. UE și statele sale membre și-au luat angajamentul ferm de a pune în aplicare Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a ONU și Acordul de la Paris ( 2 ) și de a promova punerea lor în aplicare la nivel mondial, prin intermediul întregii game de acțiuni externe. În plus, în decembrie 2018, în marja reuniunii COP24, UE și 20 de state membre au semnat Declarația din Silezia privind solidaritatea și tranziția echitabilă ( 3 ) . În acest document, părțile semnatare au subliniat că luarea în considerare a dimensiunii sociale a tranziției către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon este esențială pentru ca schimbările în curs să se poată bucura de sprijinul cetățenilor.

1.3. Piața unică rămâne un instrument-cheie pentru integrarea europeană. Europa ar avea de câștigat de pe urma revigorării ei, devenind mai durabilă și mai unită. De exemplu, piața unică digitală oferă oportunități și trebuie dezvoltată pentru a asigura competitivitatea UE, prin crearea unui mediu favorabil pentru noile forme de întreprinderi care apar pe această piață. Între timp, UE trebuie să se asigure că aceste noi forme de întreprinderi sunt durabile și că se extind și rămân în Europa.

1.4. o strategie globală a UE pentru 2050 privind durabilitatea, în vederea punerii în aplicare a Agendei 2030 a ONU Trebuie să acționăm simultan la toate nivelurile și să creăm o dinamică de acțiune pentru a aborda cele mai urgente provocări economice, sociale și de mediu. Ca atare, CESE consideră că dezvoltarea durabilă trebuie să se afle în centrul viitorului Europei ( 4 ) și solicită ( 5 ) . Această schimbare de paradigmă necesită ea însăși schimbări în ceea ce privește (a) guvernanța – cu alte cuvinte, sunt necesare mecanisme de guvernanță specifice pentru abordarea mai rapidă a problemelor urgente și soluționarea problemelor complexe. Rolul acestor mecanisme ar fi acela de a stabili o legătură între nivelul UE și cel al statelor membre, și nu de a înlocui acțiunea la oricare dintre aceste niveluri; (b) integrarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) în procesele de monitorizare economică și socială și în procesele bugetare ale UE. În acest scop, semestrul european ar putea fi echipat cu indicatori sociali, economici și de mediu noi, îmbunătățiți, măsurabili și complementari, pentru a monitoriza și a urmări toate aspectele și principiile Pilonului european al drepturilor sociale, precum și cele 17 ODD.

1.5. În ceea ce privește dimensiunea socială, în comparație cu alte părți ale lumii, UE poate fi mândră de modelul său social. Cu toate acestea, realizările și progresele sociale din Europa nu pot fi considerate un bun câștigat. În 2017, UE și-a confirmat angajamentul față de Pilonul european al drepturilor sociale (PEDS). Punerea lui în aplicare și calea de urmat sunt esențiale pentru ca elaborarea politicilor la nivelul UE și la nivel național să devină două procese coerente și care se consolidează reciproc, în vederea construirii unui nou consens privind o strategie economică și socială durabilă, pentru a-și îndeplini promisiunea de a asigura o creștere economică echilibrată și progres social, oferind o mai mare bunăstare cetățenilor ( 6 )

1.6. UE trebuie să își îmbunătățească politicile și măsurile vizând asigurarea egalității de gen și a altor forme de egalitate, pe lângă garantarea faptului că toate persoanele care se confruntă cu forme multiple de discriminare se bucură de șanse egale în societate.

1.7. Pentru a face față atât noilor priorități, cât și priorităților actuale din domeniul social, economic și al mediului, CESE solicită un buget al UE ambițios și mai bine direcționat, care să reflecte intenția de a răspunde la provocări ale Uniunii ce ar putea fi transformate în tot atâtea oportunități, oferindu-i acesteia un nou proiect. Prin urmare, CESE solicită o verificare a adecvării cadrului financiar multianual (CFM).

1.8. Implicarea structurată și sistematică a societății civile și dialogul social joacă un rol central în promovarea durabilității, în toate dimensiunile sale – economică, socială și de mediu – și, ca atare, ar trebui prevăzut un mandat clar pentru participarea societății civile la dezvoltarea, punerea în aplicare și monitorizarea strategiei. CESE salută ideea unui nou impuls care trebuie dat democrației europene, la îndemnul președintei alese a Comisiei, Ursula VON DER LEYEN, și este pregătit să își îndeplinească pe deplin rolul ce îi revine în cadrul conferinței privind viitorul Europei, a cărei organizare a fost propusă.

1.9. Dialogul social trebuie să joace în continuare un rol central în elaborarea și punerea în aplicare a unor politici și măsuri privind piața forței de muncă menite să constituie un ajutor real pentru întreprinderi și lucrători. Având în vedere provocările considerabile legate de tranziția echitabilă către o economie verde și o creștere durabilă, implicarea partenerilor sociali este esențială pentru a se ține seama de o serie de informații relevante și pentru a se ajunge la un consens cu privire la acțiunile ce trebuie întreprinse. Dialogul social și negocierile colective reprezintă o condiție esențială pentru realizarea unor tranziții echitabile, asigurarea unor locuri de muncă mai bune și a unor venituri decente, precum și pentru combaterea dumpingului social.

1.10. CESE sprijină impozitarea echitabilă și lupta împotriva fraudei, a evaziunii fiscale, a spălării de bani și a practicilor financiare ale paradisurilor fiscale; un obiectiv comun al instituțiilor UE, al guvernelor și al întreprinderilor trebuie să fie conlucrarea în vederea instituirii unor mecanisme eficiente, cum ar fi cele două directive împotriva evitării obligațiilor fiscale.

1.11. Programul de lucru al Comisiei pentru 2020 și prioritățile și activitățile propuse vor necesita, prin urmare, anumite ajustări ale obiectivelor, pozițiile și metodelor de lucru ale Comisiei. Toate politicile interne și externe ale UE trebuie să fie coerente și aliniate la ODD, astfel încât principiile eficienței, proporționalității și durabilității să fie luate în considerare în mod corespunzător.

1.12. Pentru a formula propuneri concrete referitoare la programul de lucru al Comisiei pentru 2020, CESE a ținut seama de orientările politice pentru următoarea Comisie Europeană 2019-2024, astfel cum au fost prezentate de președinta aleasă a Comisiei, în iulie 2019 ( 7 )

1.13. Noua componență a Comisiei, așa cum a fost prezentată la 10 septembrie, reflectă prioritățile și ambițiile stabilite în aceste orientări politice, structura ei fiind determinată de necesitatea de a aborda schimbările climatice, tehnologice și demografice care ne transformă modul de viață și de lucru.

2. Dezvoltarea bazei noastre economice: modelul european pentru viitor – promovarea unei dezvoltări economice susținute, favorabile incluziunii și durabile, a unei piețe unice reînnoite, a ocupării forței de muncă depline și productive, precum și a muncii decente pentru toți

2.1. Este nevoie, în mod evident, de o nouă strategie economică europeană: un discurs pozitiv cu privire la viitoarea dezvoltare a economiei UE la nivel mondial, care să contribuie la consolidarea rezilienței UE la șocuri economice, precum și la creșterea durabilității – economică, socială și ecologică – a modelului său economic, restaurând astfel încrederea, stabilitatea și prosperitatea comună, a tuturor europenilor. Pornind de la progresele înregistrate în ultimii ani, această strategie ar putea pune bazele unei integrări economice, bugetare, financiare, sociale și politice mai strânse, necesară pentru realizarea obiectivelor pieței unice și ale uniunii economice și monetare (UEM) europene, care figurează la articolul 3 din TUE.

2.2. UE nu se poate baza decât pe o strategie judicioasă pe plan economic și solidă sub aspectul durabilității sociale și de mediu. Dimensiunea de mediu trebuie să ofere garanția faptului că „limitele planetei”sunt respectate, iar resursele naturale nu sunt utilizate în mod excesiv, astfel încât utilizarea lor durabilă, pe termen lung, să rămână posibilă, iar biodiversitatea să fie protejată în mod eficient ( 8 ) . Sectorul afacerilor este un catalizator pentru dezvoltarea societății și a mediului și pentru o competitivitate durabilă. Întreprinderile europene sunt pregătite să își îndeplinească rolul și să își asume responsabilitățile care le revin, împreună cu lucrătorii și cu părțile interesate. Europa are nevoie de un mediu de afaceri care să contribuie la pregătirea unui viitor în care aspectele sociale și de mediu să constituie trăsăturile sale definitorii și care să ofere condiții propice pentru desfășurarea de activități economice, astfel încât întreprinderile să se bucure cu adevărat de o creștere durabilă și să genereze o redistribuire ulterioară a bogăției. Perspectivele de viitor pot îmbrăca și forma mai multor locuri de muncă de calitate, a unor oportunități mai bune de angajare și a unor drepturi exercitabile.

2.3. Piața unică, cu toate dimensiunile sale, economică, socială și de mediu, se află în centrul integrării europene și contribuie semnificativ la economia socială de piață europeană. Ea trebuie însă finalizată, revitalizată și actualizată, astfel încât să devină o piață unică digitală. Ar trebui să se pună accentul pe crearea unor condiții favorabile pentru dezvoltarea diferitelor forme de întreprinderi (inclusiv a noilor modele economice), pe digitalizare și inovare, precum și pe oportunitățile transfrontaliere. Funcționarea pieței unice ar trebui consolidată și ar trebui să se garanteze un angajament deplin față de continuarea integrării sale. Prin urmare, ar trebui ca piața unică să fie în măsură să genereze dezvoltare economică durabilă și inovare, să atragă investiții, să sprijine întreprinzătorii și să stimuleze competitivitatea durabilă a întreprinderilor sale pe piețele globalizate. Este însă important să se recunoască și faptul că efectele pozitive ale pieței unice nu s-au resimțit în mod uniform în societate și că nu toți cetățenii pot beneficia de bogăția pe care a generat-o ( 9 )

2.4. În ceea ce privește perspectivele macroeconomice, incertitudinea nu a scăzut. Retragerea preconizată a Regatului Unit din Uniunea Europeană și tensiunile apărute la nivel mondial, între Statele Unite și China, rămân incontestabil în discuție, ca riscuri de evoluție negativă a dezvoltării economice și a ocupării forței de muncă în viitorul apropiat. Potrivit Previziunilor economice de vară ale Comisiei Europene, în pofida unei rate agregate scăzute a șomajului în comparație cu ultimele două decenii, se constată că o serie de țări nu au atins nivelurile de ocupare a forței de muncă din perioada dinaintea crizei. Se preconizează că, în acest an, rata de creștere a PIB-ului în Uniunea Europeană va fi de numai 1,4 % în UE și de 1,2 % în zona euro ( 10 ) . CESE își exprimă preocuparea cu privire la faptul că riscurile de evoluție negativă care amenință perspectivele economice ale zonei euro ar putea să se transforme într-o altă criză socioeconomică, într-un viitor relativ apropiat, ceea ce ar genera provocări majore în privința capacității de adaptare ( 11 ) . Pentru a evita riscul unei noi recesiuni, este necesară o orientare bugetară extinsă (o orientare fiscală pozitivă) care să însoțească o politică monetară cu o abordare similară. Extinderea bugetului trebuie să fie semnificativă în special în statele membre care înregistrează excedente substanțiale în balanța de plăți și un sold bugetar stabil sau excedentar.

2.5. Creșterea PIB-ului nu reflectă bunăstarea majorității cetățenilor și nici degradarea mediului sau epuizarea resurselor naturale. Din acest motiv, este necesar să se elaboreze măsuri care să asigure binele societal și durabilitatea, însoțite de un set de indicatori mai adecvați, care să reflecte adevărata amploare a impactului economic pe termen lung. Dacă se ia în considerare numai PIB-ul, politicile astfel definite vor ține cont doar de impactul economic. Prin urmare, este necesar să se extindă cadrul de referință prin includerea unor indicatori sociali și de mediu pentru a elabora reforme cu adevărat durabile. Este esențial ca acești indicatori să fie compatibili și cu ODD ale ONU ( 12 )

2.6. Disparitățile sociale profunde din interiorul statelor membre și dintre acestea, precum și dintre regiuni, ca și dezechilibrele teritoriale dintre zonele rurale și cele urbane sunt în continuare motive de îngrijorare. Se constată inegalități evidente și în ceea ce privește bunăstarea. În acest context, CESE salută tema prioritară a Președinției finlandeze a Consiliului, și anume „economia stării de bine”, și este de acord că reducerea inegalităților și a disparităților trebuie să constituie o prioritate politică. De asemenea, CESE este de acord că conceptul de economie a stării de bine trebuie integrat în viitoarele politici ale UE și merită să ocupe un loc mai central în procesul decizional în materie de economie și durabilitate.

2.7. UE se confruntă cu o situație geopolitică și economică în schimbare rapidă, cu accentuarea polarizării sociale și societale, cu o pondere tot mai mare a digitalizării și a tehnologiei în toate aspectele vieții, precum și cu schimbări climatice și alte provocări legate de mediu. Pentru a aborda aceste aspecte, transformarea industrială a UE este crucială și trebuie să țină seama pe deplin de ODD globale, care oferă un cadru esențial, la scară mondială, pentru o dezvoltare economică echitabilă și durabilă.

2.8. În acest context, ar trebui să se acorde mai multă atenție aspectelor sociale și de ocupare a forței de muncă care îi afectează pe tineri, în special în contextul dezbaterii privind viitorul muncii. Printre acestea se numără, de pildă, digitalizarea, lucrul pe platformele online, fragmentarea și precarizarea de pe piața muncii, care îi afectează pe tineri în mod special.

2.9. Efectele schimbărilor demografice vor fi cauza principală a unora dintre cele mai previzibile provocări cărora vor trebui să le facă față pe termen mediu Uniunea și statele sale membre. Ca urmare a evoluțiilor demografice, Europa va trebui să îmbunătățească integrarea pe piața muncii a femeilor, a lucrătorilor tineri sau mai în vârstă, a persoanelor cu handicap și a migranților. Sunt necesare politici mai dinamice, eficiente și eficace în domeniul pieței forței de muncă pentru a valorifica talentul, competențele și potențialul lor antreprenorial, precum și pentru a oferi locuri de muncă de calitate. În această ecuație ar trebui incluse și sisteme de protecție socială adecvate, precum și măsuri de asigurare a unei tranziții rapide de la șomaj la contracte de muncă și condiții de angajare stabile.

2.10. Investițiile în resurse umane și durabilitate socială pot contribui la abordarea acestor provocări comune. Îmbunătățirile aduse instituțiilor de pe piața forței de muncă (și anume, politicile active în domeniul pieței forței de muncă, un rol mai eficient al SPOFM ( 13 ) ) ar trebui, în principiu, să se reflecte în condiții economice și sociale mai bune pentru un număr mai mare de cetățeni europeni. Pentru abordarea provocărilor menționate anterior, CESE solicită, printre altele, crearea unor sisteme de protecție socială mai eficace, mai eficiente și mai durabile. În acest sens, Uniunea Europeană și statele sale membre dispun de o marjă de îmbunătățire a eficacității măsurilor de politică pe care le adoptă.

2.11. O astfel de acțiune s-ar putea axa pe angajamentul de a pune în aplicare Pilonul drepturilor sociale. Acest angajament, astfel cum este prevăzut în Proclamația interinstituțională, se bazează, printre altele, pe principiile creșterii durabile și promovării progresului economic și social, precum și pe coeziune și convergență, pe diversitatea sistemelor naționale și pe rolul esențial al partenerilor sociali ( 14 )

2.12. În plus, UE trebuie să se situeze pe un loc fruntaș în punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU (ODD), recunoscând, în primul rând, că resursele interne sunt generate, înainte de toate, de creșterea economică, fiind susținute de un mediu favorabil la toate nivelurile, și, în al doilea rând, că activitatea sectorului privat, experiența și creativitatea lucrătorilor, investițiile și inovarea reprezintă motoare importante ale dezvoltării ( 15 )

2.13. Dialogul social s-a dovedit a fi un instrument indispensabil pentru a îmbunătăți elaborarea politicilor și a legislației UE, pentru a anticipa legislația sau pentru a oferi o alternativă la aceasta, precum și pentru a consolida legitimitatea sa socială. Dialogul social poate fi, de asemenea, un instrument de punere în aplicare a agendei de dezvoltare durabilă.

2.14. În timpul crizelor financiare și economice, BCE a jucat un rol de stabilizator. CESE propune consolidarea rolului BCE de creditor de ultimă instanță. Cu toate acestea, ne confruntăm în continuare cu fenomene economice îngrijorătoare, cum ar fi un nivel modest al investițiilor, în pofida unei politici monetare relativ extinse, sau faptul că băncile depun fonduri la BCE, chiar la dobânzi negative. Întrucât riscul declanșării altor crize financiare sau economice nu poate fi eliminat, viitoarea Comisie trebuie să pună în aplicare măsuri prin care economia UE să devină mai puțin vulnerabilă și mai rezilientă. În plus, pentru a preveni eventualele crize, viitoarea Comisie trebuie să introducă măsuri de stabilizare a piețelor financiare și, în special, de consolidare a componentei de cerere a economiei. Aplicarea rigidă a normelor fiscale afectează dezvoltarea economică, în special în situația ambiguă actuală. CESE recomandă încă o dată punerea în aplicare a regulii de aur ( 16 )

Propuneri:

— Agenda 2030 a ONU prezintă 17 obiective de dezvoltare durabilă (ODD), pe care UE s-a angajat să le îndeplinească până în 2030. CESE solicită o strategie globală a UE pentru durabilitate pentru 2050, în vederea punerii în aplicare a Agendei 2030 a ONU, garantată de un buget ambițios al UE, și consideră că punerea în aplicare a PEDS va contribui la acest lucru (17). — O nouă strategie europeană privind politica industrială și în domeniul pieței interne în vederea dezvoltării unui model durabil al economiei sociale de piață trebuie să garanteze că Europa este un lider în domeniul tehnologiei, al inovării și al durabilității, prin: — revitalizarea, reformarea și finalizarea pieței unice prin revizuirea directivelor-cheie, cu scopul de a asigura condiții favorabile pentru întreprinderi, IMM-uri și diversele forme de întreprindere (cum ar fi noile modele economice și economia socială), precum și pentru inovare și dezvoltarea competențelor. Aceasta presupune revizuirea sistemelor de mobilitate și a celorlalte formule transfrontaliere, în special a pieței unice a serviciilor. — Având în vedere rolul din ce în ce mai important al economiei sociale în promovarea unei dezvoltări economice durabile și favorabile incluziunii, precum și al dimensiunii sociale a UE, CESE consideră că realizarea unui ecosistem favorabil economiei sociale – cu finanțare adecvată din partea UE – este un obiectiv important, ce trebuie abordat în programul de lucru al Comisiei (18); — crearea condițiilor-cadru pentru o transformare digitală autentică și o piață unică digitală, pentru a redobândi competitivitatea durabilă globală și pentru a asigura creștere și locuri de muncă durabile, dezvoltând, în același timp, o viziune europeană în domenii precum dezvoltarea inteligenței artificiale și a roboticii etice. Europa are nevoie de o schimbare generală pentru a deveni cea mai dinamică regiune din lume în materie de tehnologie digitală – având în vedere oportunitățile oferite de noile tehnologii care transformă societatea, cum ar fi tehnologia blockchain, natura globală a economiei digitale și integrarea întreprinderilor în lanțurile valorice globale (19) – astfel încât să poată oferi un mediu favorabil inovării, antreprenoriatului, creării de locuri de muncă de înaltă calitate, bine plătite și productive, care să respecte mediul, precum și o economie reală, care să aducă beneficii tuturor (20). Ar trebui să se acorde o atenție deosebită dobândirii de competențe digitale, în contextul sprijinirii în continuare a științelor, tehnologiei, ingineriei și matematicii (STIM) și a programelor de ucenicie. Sistemele de învățământ ar trebui reformate acolo unde este necesar pentru a fi adaptate finalității lor în domeniul digital, printre altele, și ar trebui îmbunătățite investițiile în sistemele de învățământ (21); — sprijinirea în continuare a transformării pieței europene a forței de muncă, asigurându-se totodată buna funcționare, echitatea și siguranța ei (22). CESE recomandă să se ia măsuri pentru a se garanta că toți lucrătorii din UE, inclusiv cei din noile forme de muncă, intră sub incidența legislației privind protecția securității și sănătății în muncă cu privire la toate aspectele legate de activitatea lor (23), și pot beneficia de cele mai bune tehnologii de îmbunătățire a securității și sănătății la locul de muncă și de prevenire a accidentelor, luând în considerare în mod corespunzător impactul pe care îl poate avea acest lucru asupra protecției vieții private și controlului performanței (24); — garantarea dreptului la învățare pe tot parcursul vieții pentru toate persoanele ar trebui înscrisă pe agenda UE, acordându-se o atenție deosebită dobândirii competențelor digitale. Sistemele naționale de educație, formare și ucenicie ar trebui dezvoltate în continuare, cu accent pe domeniile STIM și pe sistemele de învățământ dual, ceea ce va duce la o mai bună adaptare la cerințele de pe piața muncii și le va oferi oamenilor posibilitatea să dobândească competențele necesare și să se recalifice sau să se perfecționeze pentru a atenua consecințele revoluției digitale, ale schimbărilor climatice și ale evoluțiilor demografice (25); — propunerea unui ansamblu coerent de politici macroeconomice, industriale, sectoriale și în domeniul muncii pentru a garanta ecologizarea economiei europene (26). Scopul este de a îmbunătăți funcționarea întregului lanț de aprovizionare și de a genera locuri de muncă decente de-a lungul lui, creând oportunități de ocupare a forței de muncă la scară largă. Acest lucru presupune valorificarea potențialului de creare și promovare a unor locuri de muncă de calitate, ecologice și productive, prin stabilirea unui program de dezvoltare ecologică și durabilă și prin punerea în aplicare a unor inițiative care să permită întreprinderilor, în special IMM-urilor și microîntreprinderilor, să adopte obiectivele de dezvoltare durabilă în cadrul strategiei lor de afaceri. — Semestrul european, care este și cadrul de guvernanță economică al UE, pune accentul într-o anumită măsură pe ocuparea forței de muncă și pe performanțele sociale, însă este deficitar în ceea ce privește pericolele pe care le prezintă schimbările climatice și progresele UE în direcția atingerii obiectivelor de la Paris, astfel cum sunt raportate în analiza anuală a creșterii pentru 2019. Prin urmare, CESE solicită o strategie de dezvoltare durabilă a UE pentru 2050, care să fie de perspectivă și integrată într-un ciclu de dezvoltare durabilă, bazată pe indicatori și ținte sociale, economice și de mediu măsurabile și complementare (27), pentru a elabora reforme cu adevărat durabile, nu doar reforme structurale pentru sustenabilitatea finanțelor publice. — Tabloul de bord social s-a dovedit a fi un instrument util, dar care poate fi îmbunătățit. Cei 14 indicatori ai tabloului de bord și subindicatorii (35 în total) ar trebui să facă obiectul unei revizuiri permanente, la care să participe partenerii sociali și organizațiile societății civile, pentru a fi adaptați la obiectivele politice și la schimbările socioeconomice din Europa.

— CESE consideră că, într-un program de acțiune, ar trebui incluși următorii factori de reziliență esențiali (28): — consolidarea stabilității financiare: creșterea capacității financiare a Mecanismului european de stabilitate (MES), promovarea unei politici fiscale europene care să includă armonizarea fiscală, facilitarea autonomiei fiscale a statelor membre și instituirea unor mecanisme eficace de combatere a fraudei fiscale; — finalizarea uniunii economice și monetare prin extinderea obiectivelor BCE, crearea unei trezorerii europene unice, înzestrată cu competența de a emite titluri de creanță, și îmbunătățirea și democratizarea guvernanței zonei euro; — creșterea productivității economiilor europene, prin focalizarea atenției asupra unor factori esențiali, cum ar fi investițiile (publice și private), cercetarea, dezvoltarea, educația și formarea profesională, îmbunătățirea gestionării întreprinderilor și a participării lucrătorilor; — piețele forței de muncă și calitatea ocupării forței de muncă: consolidarea negocierilor colective și a dialogului social, asigurarea funcționării cu eficacitate a stabilizatorilor automați, crearea unui sistem european al asigurărilor pentru șomaj (complementar sistemelor naționale) și conceperea unor politici active de ocupare a forței de muncă, mai multe și mai bune, susținute printr-un nou rol al serviciilor publice de ocupare a forței de muncă (SPOFM); — promovarea coeziunii sociale prin dezvoltarea și punerea în aplicare a PEDS, cu o finanțare adecvată și mai bine direcționată, și prin dialog social; — promovarea creării unui mediu favorabil pentru activitatea antreprenorială și pentru investiții prin îmbunătățirea finanțării întreprinderilor. Finalizarea de urgență a uniunii piețelor de capital (UPC) și a uniunii bancare, inclusiv a unui sistem european de asigurare a depozitelor (EDIS); — combaterea șomajului de lungă durată și reintegrarea persoanelor descurajate constituie un alt domeniu de politică esențial, care necesită măsuri specifice urgente. CESE sprijină cerințele minime pentru ajutorul de șomaj în ceea ce privește rata de înlocuire netă, perioada de acordare a indemnizației de șomaj și rata de acoperire, precum și formarea și sprijinirea lucrătorilor în situație de șomaj.

— Este absolut crucial să fie depășit deficitul de investiții publice și private pentru a se atinge nivelurile de investiții pe termen scurt din 2007 (22,5 % din PIB în UE, față de 20,5 % în prezent; ambele valori sunt încă semnificativ mai mici decât cele ale Chinei și SUA). Prin urmare, una dintre principalele priorități ale politicilor bugetare trebuie să fie investițiile publice și favorizarea investițiilor private, precum și lansarea unui proces de reformă pentru a îmbunătăți mediul de afaceri. Aceste reforme trebuie să fie însoțite de reforme prin care să se îmbunătățească calitatea locurilor de muncă, să se reducă nivelurile alarmante de precaritate și să se asigure standarde ridicate în ceea ce privește drepturile sociale și ale lucrătorilor (29).

— CESE consideră că, la stabilirea valorilor de referință și a standardelor minime pentru o Europă socială „cu rating AAA” (30), Comisia Europeană și statele membre ar trebui să convină asupra unui set de principii, definiții și metode comune pentru instituirea unui sistem adecvat de venit minim în toate statele membre. Lucrările actuale referitoare la bugetele de referință (31) și Rețeaua europeană pentru un venit minim (32) oferă Comisiei Europene și statelor membre un punct de plecare pentru stabilirea unor criterii comune de definire a ceea ce constituie un venit minim adecvat, astfel încât oamenii să iasă din starea de sărăcie și să ducă o viață decentă, compatibilă cu demnitatea umană. Ar trebui să se aibă în vedere o inițiativă legislativă a UE în acest domeniu, în consultare cu toate părțile interesate.

— Sunt necesare investiții publice suplimentare în domeniile sănătății, educației și incluziunii sociale, precum și în ecologizarea economiei, în special la nivel local și regional. Acestea ar trebui implementate prin aplicarea regulii de aur pe care Comitetul a recomandat-o în câteva dintre cele mai recente avize ale sale: cheltuielile pentru investiții, în special cele care vizează promovarea unei creșteri durabile, pe termen lung, nu sunt luate în considerare în realizarea obiectivelor de deficit ale Pactului de stabilitate și de creștere. Acest lucru, dacă va fi combinat cu un proces de reformă, va asigura în continuare sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice (33).

— CESE ia notă de angajamentul președintei alese a Comisiei, de a prezenta o propunere de instrument juridic prin care fiecare lucrător din Uniunea noastră să beneficieze de un salariu minim echitabil. Comitetul consideră că este util să se stabilească criterii prin care să se poată evalua adecvarea salariilor scăzute, pentru a preveni sărăcia în rândul salariaților, inclusiv prin promovarea analizei și a schimbului de bune practici prin intermediul proceselor de învățare reciprocă disponibile și prin introducerea unor standarde comune în vederea stabilirii unor salarii minime transparente și previzibile, în cazul în care acestea există și în care partenerii sociali doresc acest lucru (34).

— Atenuarea disparităților sociale, combaterea evaziunii și a fraudei fiscale și sprijinirea unei distribuiri mai echitabile a sarcinii fiscale trebuie să devină priorități politice pentru viitoarea Comisie. Prin urmare, CESE solicită aplicarea fără întârziere a regulilor adoptate pentru combaterea acestor forme de infracțiuni și practici abuzive la nivel european și evaluarea posibilității de a pune în aplicare alte măsuri, mai eficace, care să includă și instrumente destinate să pună capăt activităților ilicite ale paradisurilor fiscale (35).

3. Construirea unui viitor mai ecologic, mai echitabil și mai incluziv – adoptarea unor măsuri urgente în vederea combaterii schimbărilor climatice și a impactului lor

3.1. CESE subliniază că protecția mediului trebuie să fie o prioritate de prim rang pentru UE, având în vedere degradarea actuală a mediului, și că aceasta trebuie integrată în toate politicile și acțiunile Uniunii. Comitetul subliniază că UE ar trebui să elaboreze o strategie reînnoită pentru politica industrială, compatibilă cu necesitatea de a lua măsuri eficiente de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră, de creștere a ponderii surselor regenerabile de energie în mixul energetic și de economisire a energiei, astfel încât să se garanteze că măcar obiectivele Acordului de la Paris sunt puse în aplicare pe deplin și fără întârziere. În același timp, UE ar trebui să îndemne celelalte părți la Acordul de la Paris să își îndeplinească angajamentul de a asigura condiții de concurență echitabile pentru întreprinderile europene. Acest lucru ar trebui să se reflecte și într-o aliniere a obiectivelor UE de reducere a emisiilor pentru 2030 și 2050.

3.2. Schimbările climatice din ce în ce mai rapide, scăderea drastică a biodiversității, o serie întreagă de alte riscuri pentru mediul înconjurător și incapacitatea colectivă de a aplica politici de succes reprezintă, de asemenea, amenințări fundamentale pentru populația, economia și ecosistemele Europei. De aceea, avem nevoie de o strategie cuprinzătoare de dezvoltare durabilă a UE pentru 2050, pentru punerea în aplicare a Agendei 2030 a ONU. UE ar trebui să asigure o tranziție justă și durabilă accelerată, pentru a atinge un nivel cât mai ridicat de aprovizionare cu energie din surse regenerabile. Aceasta ar trebui să fie curată, accesibilă și prielnică apariției unui sentiment de implicare în rândul comunităților și al cetățenilor.

3.3. Europa trebuie să se manifeste ca lider în ceea ce privește acțiunile în favoarea mediului și de combatere a schimbărilor climatice. CESE salută faptul că intensificarea eforturilor în domeniul climei este și va rămâne una dintre prioritățile UE, astfel cum se prevede în Orientările politice ale președintei alese a Comisiei, dna VON DER LEYEN. Durabilitatea mediului va necesita o gamă largă de politici, inclusiv de natură comercială. Ea va mai impune și aplicarea, în timp util, a unor măsuri la nivel mondial, la nivelul UE, la nivel național și regional, în domenii precum energia și transporturile, impozitarea, cercetarea, politica industrială și politica în domeniul concurenței, precum și ocuparea forței de muncă și politicile sociale.

3.4. În general, previziunile referitoare la impactul punerii depline în aplicare a Acordului de la Paris arată că tranziția către o economie neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei ar putea duce la o creștere a PIB-ului cu încă 1,1 % și a ocupării forței de muncă cu 0,5 %, în comparație cu un scenariu care nu prevede politici de combatere a schimbărilor climatice. Aceasta echivalează cu crearea a 1,2 milioane de locuri de muncă suplimentare în UE până în 2030, pe lângă cele 12 milioane de noi locuri de muncă deja preconizate ( 36 ) . Pentru ca acest lucru să se întâmple, ar trebui să se asigure condiții echitabile de concurență la nivel internațional, în special pentru industriile europene mari consumatoare de resurse și de energie ( 37 )

3.5. Tranziția către o economie circulară și neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei nu va fi neapărat favorabilă incluziunii, deoarece presupune costuri și riscuri care par a fi destul de mari pentru anumite sectoare. O tranziție echitabilă are două dimensiuni principale: una referitoare la „rezultate”(noul model de ocupare a forței de muncă și noul peisaj socioeconomic într-o economie decarbonizată) și una referitoare la „proces”(modul în care ajungem la destinație). „Rezultatul”ar trebui să fie o bază industrială și economică solidă, susținută de un mediu de investiții favorabil și de sisteme funcționale în materie de muncă și de educație, în măsură să asigure condiții decente de muncă pentru toți, într-o societate favorabilă incluziunii, în care sărăcia a fost eradicată. „Procesul”, adică modul în care ajungem la destinație, ar trebui să se bazeze pe o tranziție gestionată prin politici economice viabile și printr-un dialog social și civil care să conteze la toate nivelurile, pentru a garanta că partajarea sarcinilor și a beneficiilor este echitabilă și că nimeni nu este lăsat în urmă. Măsurile și reformele necesare pot avea un impact considerabil asupra oamenilor și regiunilor, inclusiv prin redistribuirea masivă a forței de muncă între sectoare și profesii, precum și prin schimbări profunde în ceea ce privește viitoarele cerințe în materie de competențe. Pentru o tranziție durabilă este nevoie de investiții în sisteme eficace și integrate de protecție socială. În plus, această tranziție trebuie să fie însoțită de o consolidare profundă și democratică a uniunii economice și monetare și de o strategie financiară solidă, capabilă să asigure finanțarea adecvată a tranziției durabile în contextul unui nou cadru financiar multianual ambițios, al unor sisteme fiscale naționale sustenabile și echitabile și al unor investiții publice considerabile la nivel național și european. În acest context, se impune o verificare a adecvării pentru cadrul financiar multianual (CFM).

3.6. Anumite instrumente ale UE, cum ar fi semestrul european, FSE și Fondul european de ajustare la globalizare (FEG), precum și dialogul social european pot contribui la o tranziție echitabilă prin sprijinirea întreprinderilor, a lucrătorilor și a familiilor dependente de o activitate desfășurată în sectoarele mari consumatoare de energie în timpul tranziției, inclusiv prin recalificare, reprofesionalizare, consiliere personalizată privind căutarea unui loc de muncă și, eventual, suplinirea pierderii de venituri.

3.7. CESE salută noile orientări privind raportarea de către întreprinderi a informațiilor legate de schimbările climatice, care se înscriu în Planul de acțiune al Comisiei privind finanțarea durabilă, precum și principalele recomandări privind tipurile de activități economice care pot contribui în mod real la atenuarea schimbărilor climatice sau la adaptarea la acestea (taxonomie) ( 38 ) . În această privință, este esențial să se stabilească din timp, clar și ferm, ce activități sunt cu adevărat durabile din punctul de vedere al mediului ( 39 )

Propuneri:

— CESE sprijină elaborarea, în cadrul dialogului social la nivelul național și european corespunzător, a unor măsuri privind „tranzițiile echitabile”, care să introducă măsuri și acțiuni concrete de gestionare, modificare și garantare a unei minime protecții în cazul restructurării locurilor de muncă sau al concedierilor colective care au loc ca urmare a tranziției (în domeniile tehnologiei, demografiei, globalizării, schimbărilor climatice, economiei circulare), inclusiv dreptul de a se angaja în negocieri colective pentru a anticipa schimbarea și pentru a oferi sprijin lucrătorilor afectați [evoluția Directivei privind concedierile colective (40)].

— O tranziție echitabilă trebuie să constituie parte integrantă a cadrului politicii de dezvoltare durabilă. Strategiile de tranziție echitabilă ar trebui să se concentreze asupra corectării efectelor distributive negative ale măsurilor de combatere a schimbărilor climatice și asupra gestionării active a tranzițiilor de pe piața forței de muncă, inclusiv a aspectelor legate de dezvoltarea regională.

— Pentru a face față provocărilor legate de climă și mediu, UE trebuie să treacă de la o economie liniară la o economie circulară, neutră din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon, care să asigure cicluri de lungă durată și cât mai eficiente cu putință (41).

— CESE consideră că pactul privind finanțele și clima ar trebui să acopere toate aspectele legate de politicile de combatere a schimbărilor climatice, cum ar fi tranziția echitabilă (măsuri de atenuare a efectelor schimbărilor, dar și compensații pentru daune și pierderi) și abordări eficiente în ceea ce privește adaptarea la schimbările climatice. Modelul economiei circulare trebuie să fie privilegiat, pe cât posibil, iar cadrul său de reglementare trebuie îmbunătățit. Întregul pachet va trebui să fie finanțat prin intermediul unor bugete adecvate pentru reorientarea investițiilor actuale (orientarea ecologică) și din noi surse de finanțare accesibile (42).

— Pactul impune instituirea unui cadru de politică european clar și previzibil pe termen lung, pentru a garanta planificarea investițiilor. Acest cadru trebuie să fie însoțit de o reflecție activă asupra diferitelor opțiuni de politică, de exemplu mecanismele de ajustare la frontiere, cum ar fi taxa pe emisiile de dioxid de carbon, pentru a evita relocarea emisiilor de dioxid de carbon (43) în cazul produselor care nu sunt supuse acelorași standarde sociale și de mediu (44).

— După ce taxonomia privind durabilitatea (45) va fi adoptată și pusă în aplicare pe deplin, ar trebui să se ia în considerare nevoia de eventuale măsuri legislative suplimentare, dacă este cazul, pe baza unei evaluări solide a impactului. În acest context, CESE face referire la două avize ale sale, cu privire la un pact european privind finanțele și clima (46) și, respectiv, la planul de acțiune al Comisiei privind finanțarea creșterii durabile (47).

— Trebuie intensificate investițiile, atât publice, cât și private, în economia neutră din punctul de vedere al emisiilor de carbon, pentru a atinge obiectivele UE actualizate la un nivel superior de reducere a emisiilor pentru anul 2030 și va fi necesară o schimbare radicală pentru a atinge obiectivul privind neutralitatea emisiilor de carbon până în 2050, în conformitate cu obiectivele de la Paris. Scăderea persistentă a investițiilor în domeniul energiei din surse regenerabile în Europa contrastează, de asemenea, cu nivelul ridicat al subvențiilor existente pentru combustibilii fosili și alte subvenții dăunătoare mediului, acordate în continuare în statele membre. Problematice sunt nu doar investițiile insuficiente: și alocarea resurselor existente este disfuncțională. Pentru a inversa aceste tendințe negative sunt necesare obiective clare ale politicilor și un cadru de politici mai coerent. În orice caz, sfârșitul erei combustibililor fosili în Europa trebuie să fie însoțit de investițiile necesare pentru a asigura protecția lucrătorilor săi, înființarea de locuri de muncă și sprijinirea dezvoltării locale. Procesele de tranziție trebuie să fie negociate cu partenerii sociali și cu organizațiile societății civile și să fie legate de transparență și de politici eficace de comunicare.

— Emisiile de CO2 ar trebui să fie impozitate la nivelul UE într-un mod echitabil din punct de vedere social, astfel încât poluatorii să plătească și să fie sprijinite investițiile în energie curată, la prețuri accesibile. Impozitarea energiei poate sprijini tranziția către o energie curată și poate contribui la o creștere durabilă și echitabilă din punct de vedere social.

— În UE, unul dintre cele mai mari riscuri pentru sănătatea mediului este poluarea aerului, care provoacă aproximativ 400 000 de decese premature pe an. Combaterea poluării aerului prin intermediul acțiunilor de combatere a schimbărilor climatice reprezintă o posibilitate de a obține un sprijin mai consistent din partea opiniei publice și a decidenților politici pentru politicile privind schimbările climatice.

— Combaterea sărăciei energetice și a precarității aprovizionării cu apă și garantarea unor alimente accesibile, sănătoase și de bună calitate și a unor produse sigure, precum și încetarea expunerii la substanțe chimice toxice. O gamă largă de instrumente de politică, inclusiv politica agricolă a UE, ar trebui să contribuie la satisfacerea noilor cerințe societale, de exemplu prin metode de producție durabile, o alimentație mai bună, reducerea risipei de alimente, îmbunătățirea calității vieții animalelor, protecția climei și conservarea biodiversității.

— UE ar trebui să sprijine eforturile țărilor partenere de eliminare treptată a subvențiilor dăunătoare mediului, pentru a le ajuta să pună în aplicare Agenda 2030 și Acordul de la Paris privind schimbările climatice.

— Politica comercială a UE trebuie să fie în concordanță cu Agenda 2030 și cu Acordul de la Paris. Dispozițiile existente privind acordurile vizând capitolul referitor la comerț și la dezvoltarea durabilă trebuie puse în aplicare în mod eficace.

4. Protejarea cetățenilor și a libertăților – pace, justiție și instituții puternice

4.1. UE este un furnizor de pace, stabilitate și prosperitate atât în Europa, cât și dincolo de granițele ei, în ciuda numeroaselor provocări interne și externe cu care se confruntă. UE apără cu fermitate principiile democrației, statului de drept și ale drepturilor fundamentale. Acestea ghidează politicile noastre și promovează un sentiment de apartenență, valorificând cultura noastră comună. Democrația trebuie respectată în Europa și promovată în străinătate. Angajamentul civic, responsabilitatea publică și procesele decizionale mai echitabile, mai transparente și mai favorabile incluziunii trebuie consolidate la toate nivelurile.

4.2. UE are nevoie de societăți deschise și dinamice, în care persoanele au drepturi egale și pot trăi fără a fi supuse discriminării și cu respectarea deplină a vieții private și a siguranței lor. Diversitatea culturală îmbogățește Europa și pe cetățenii săi. Diversitatea face parte integrantă din identitatea și forța Europei.

4.3. Europa se confruntă cu provocări majore, care trebuie abordate și discutate nu numai din perspectivă națională, ci și din perspectivă europeană. În acest scop, dispozițiile articolelor 10 și 11 din TUE trebuie aplicate pe deplin. Prin urmare, democrația europeană trebuie să consolideze dimensiunea transnațională a obiectivelor și provocărilor sale, promovând, în același timp, o cetățenie europeană bazată pe valorile comune ale Uniunii Europene, oferind mai multe posibilități în materie de educație instituțională europeană, creând un cadru social deliberativ și care încurajează participarea, cu un accent mai puternic pe Europa.

4.4. Evoluțiile demografice arată că Europa va avea nevoie de migranți, de talentul, competențele și potențialul lor antreprenorial. Scenariul și politicile în materie de migrație trebuie modificate urgent, pe baza unei cooperări mai strânse cu țările terțe, pentru a asigura o dezbatere rațională, bazată pe fapte. Refugiații și migranții nu ar trebui să fie priviți ca o amenințare, ci ca o oportunitate pentru modelul social și economic al Europei. Pentru aceasta, avem nevoie de o abordare și de o strategie cuprinzătoare în materie de migrație, inclusiv migrație legală.

Propuneri:

— UE are nevoie de un mecanism cuprinzător și aplicabil pentru monitorizarea periodică a situației democrației și a statului de drept în toate țările membre.

— Mass-media liberă și independentă și societatea civilă trebuie să beneficieze de sprijin și să li se permită să își joace rolul în democrație.

— Politica privind protecția consumatorilor este apropiată de interesele publicului și poate influența așadar angajamentul populației față de procesul de integrare al UE. CESE solicită Comisiei să asigure respectarea și consolidarea drepturilor consumatorilor în cadrul procesului REFIT, în lumea digitală și în legătură cu siguranța produselor și a serviciilor. Comisia ar trebui să consolideze măsurile de eliminare a sărăciei energetice și a sărăciei la nivelul consumului și să înlesnească accesul tuturor europenilor la alimente și la servicii. De asemenea, Comisia ar trebui să promoveze drepturile consumatorilor la informare, educație și participare, precum și dreptul lor de a se organiza astfel încât interesele să le fie reprezentate atunci când sunt elaborate norme care îi privesc.

— Comisia trebuie să încheie revizuirea principalelor instrumente juridice și nejuridice ale politicii europene pentru protecția consumatorilor, ca politică în domeniul cetățeniei cu caracter transversal și orizontal, și să prezinte un nou plan de acțiune pentru protecția și apărarea consumatorilor pentru următorii 10 ani.

— În plus, ținând seama de faptul că accesul la serviciile de interes general (SIG) este o componentă esențială a justiției sociale și se bazează pe principiul tratamentului egal al utilizatorilor, care interzice orice tip de discriminare sau excludere, CESE solicită clarificarea conceptului de acces universal la SIG, precum și introducerea unor măsuri legislative care să oblige statele membre să stabilească indicatori de acces (48).

— Comisia ar trebui să prezinte o agendă europeană pentru combaterea discriminării, pe baza motivelor definite la articolul 19 din Tratatul de la Lisabona, și să ia măsuri concrete de deblocare și revizuire a Directivei privind punerea în aplicare a principiilor egalității de tratament și de abordare a condițiilor copiilor, femeilor, persoanelor cu handicap și ale persoanelor în vârstă aflate în situații vulnerabile, precum și a unor noi forme de vulnerabilitate. CESE recomandă Comisiei să ia măsuri urgente cu privire la această chestiune, încă de la începutul mandatului său.

— În acest sens, Comisia ar trebui să lanseze inițiative specifice, în conformitate cu recomandările Comitetului pentru drepturile persoanelor cu handicap din cadrul ONU, și să implementeze Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap în cadrul politicilor și programelor sale externe, incluzând lansarea unui card european pentru dizabilitate recunoscut în toate statele membre. În 2020, UE ar trebui să își prezinte propunerea pentru Agenda europeană privind drepturile persoanelor cu handicap pentru perioada 2020-2030 și să declare anul 2023 drept An European al Drepturilor Persoanelor cu Handicap.

— De asemenea, CESE îndeamnă Comisia să sprijine activitățile din instituțiile de învățământ de la toate nivelurile, pentru a-i ajuta pe studenți să facă distincția între știri false și realități confirmate științific.

— UE trebuie să își îmbunătățească politicile și acțiunile pentru a asigura egalitatea de gen prin punerea în aplicare a unei agende transformatoare și măsurabile pentru egalitatea de gen, ca parte a unei strategii cincinale integrate și ambițioase a UE privind egalitatea de gen. Această strategie ar trebui să vizeze și eliminarea diferențelor de remunerare dintre femei și bărbați, inclusiv prin intermediul unui instrument specific, care să sporească transparența întreprinderilor în ceea ce privește politicile salariale și strategiile lor de combatere a diferențelor de remunerare dintre femei și bărbați, abordând toate domeniile definite în Planul de acțiune pentru combaterea diferenței de remunerare dintre femei și bărbați. În plus, UE trebuie să garanteze că toate persoanele care se confruntă cu discriminări multiple au șanse egale în societate.

— CESE subliniază nevoia urgentă de a ajuta și a integra refugiații și solicitanții de azil. El invită Comisia să inițieze de urgență o reformă eficientă a sistemului european comun de azil, care să respecte drepturile omului și să procedeze la instituirea unui sistem cu adevărat comun pentru toate statele membre. De asemenea, Comitetul recomandă să se facă progrese în ceea ce privește vizele de relocare și vizele umanitare pentru refugiați, astfel încât să se răspundă nevoilor reale. Invită Comisia să își intensifice eforturile de monitorizare și de facilitare a punerii în aplicare a acordului privind distribuția refugiaților între statele membre.

— În plus, solicită ca revizuirea acordurilor de parteneriat cu țările terțe de tranzit și de origine ale fluxurilor de migrație să aibă loc cu respectarea drepturilor omului și a dreptului internațional și pledează pentru dezvoltarea unor instrumente financiare care să abordeze cauzele profunde ale migrației.

— Cooperarea cu țările partenere este esențială pentru a aborda cauzele profunde ale migrației, pentru a ajuta refugiații, pentru a face față fluxurilor de migrație mixtă, pentru a combate introducerea ilegală de persoane și pentru a garanta faptul că returnarea și readmisia funcționează. Pentru a oferi o asistență eficace persoanelor în țările lor de origine, este nevoie de o coordonare a instrumentelor umanitare, de dezvoltare și politice.

— UE ar trebui să adopte politici și măsuri care să susțină migrația legală, desfășurată în condiții de siguranță și de ordine și, de asemenea, să consolideze incluziunea și coeziunea socială. UE ar trebui să reglementeze statutul „persoanelor strămutate din motive de mediu” și să acționeze în strânsă colaborare cu OIM pentru programele privind migrația și integrarea forței de muncă (49).

— CESE solicită instituirea unor rute sigure și legale pentru refugiați atunci când sosesc în UE. Este nevoie de o abordare coordonată a tuturor statelor membre și a părților interesate de la nivel european și național, bazată pe responsabilitate comună, alocare echitabilă, convergență și respectare a drepturilor fundamentale, care să cuprindă mai multe opțiuni de reîntregire a familiei, transfer și relocare.

5. Promovarea intereselor și valorilor europene în lume – consolidarea mijloacelor de punere în aplicare și revitalizarea parteneriatului global pentru dezvoltare durabilă

5.1. Într-o lume din ce în ce mai divizată și multipolară, UE trebuie să își consolideze poziția pentru a garanta prosperitatea, securitatea și valorile sale. După cum s-a subliniat în Strategia globală din iunie 2016, Europa trebuie să se afirme ca actor-cheie în întreaga lume prin acordarea unui sprijin consecvent și puternic pentru o ordine globală multilaterală, bazată pe norme, având în prim-plan Organizația Națiunilor Unite. UE ar trebui să promoveze o guvernanță globală bazată pe valorile fundamentale ale economiei sociale de piață, drepturilor omului, statului de drept, dezvoltării durabile, multilateralismului și respectării dreptului internațional umanitar.

5.2. De asemenea, dezvoltarea unor relații solide cu țările din imediata vecinătate, în baza unui echilibru clar între drepturi și obligații, ar trebui să reprezinte o prioritate pentru UE. S-ar putea face referire și la politica de vecinătate și cea de dezvoltare, ca priorități ale UE, și la faptul că UE este cel mai mare donator din lume. Societatea civilă ar trebui să participe la monitorizarea acestor politici.

5.3. UE trebuie să mențină impulsul procesului de extindere și să continue negocierile și programele de aderare cu țările din Balcanii de Vest.

5.4. Politica comercială a UE este un factor-cheie, care se aplică întregii Uniuni și care, într-adevăr, unește toate statele ei membre. Grație politicii sale comerciale, prosperitatea UE a crescut prin schimburile sale comerciale cu o gamă largă de parteneri. Totodată, prin comerț, UE întrupează și promovează valorile de incluziune socială și de protecție a mediului, care sunt esențiale pentru modelarea unei globalizări durabile – cu alte cuvinte, o formă de globalizare ce va fi nu doar în beneficiul marilor întreprinderi și investitori, dar și al cetățenilor obișnuiți, al lucrătorilor, agricultorilor, consumatorilor, meșteșugurilor și al profesiilor liberale, precum și al IMM-urilor, în special al microîntreprinderilor. Comerțul este și un instrument foarte important de sprijinire a politicii UE în raport cu țările în curs de dezvoltare, contribuind la trecerea de la dimensiunea dezvoltării la cea a parteneriatului, în special cu Africa.

5.5. Europa are nevoie de o politică fiscală echitabilă și modernă, adaptată provocărilor economiei digitale, care să asigure condiții de concurență echitabile pentru giganții internetului, platformele online de comercializare a mărfurilor și întreprinderile locale. Combaterea evaziunii fiscale, a fraudei și a evitării obligațiilor fiscale va necesita o cooperare extinsă, la nivel internațional și între autoritățile fiscale naționale.

Propuneri:

— CESE solicită în special o agendă ambițioasă pentru politica comercială, la toate cele trei niveluri, unilateral, bilateral și multilateral – o politică ce va crea creștere și locuri de muncă de calitate în UE, promovând o politică comercială bazată pe norme la nivel global.

— UE, împreună cu societatea civilă europeană, cu participarea întreprinderilor, trebuie să promoveze în mod activ și respectarea deplină a drepturilor omului în negocierea acordurilor comerciale. În plus, ar trebui respectate convențiile OIM. Aceste acorduri ar trebui să facă obiectul unei supravegheri democratice, asigurând participarea corespunzătoare a societății civile, și ar trebui luată în considerare o foaie de parcurs cu angajamente ferme, în cazul în care convențiile OIM nu sunt ratificate sau nu sunt puse în aplicare în mod corespunzător (50).

— De asemenea, UE trebuie să aibă în vedere un angajament ferm în ceea ce privește Acordul de la Paris și Convenția privind diversitatea biologică, pentru a include clauze efective privind protecția socială, protecția consumatorilor și în materie de mediu în fiecare acord comercial (toți potențialii parteneri comerciali ai Europei ar fi vizați, dat fiind că 195 din cei 197 de membri ai Organizației Națiunilor Unite au ratificat acest acord). Stabilirea prețului carbonului la nivel mondial ar fi, de asemenea, o opțiune care ar trebui analizată în continuare, în special din punctul de vedere al industriilor europene mari consumatoare de resurse și de energie (51) și, dacă va corespunde normelor UE și OMC, ar trebui să fie promovată în mod activ (52). O taxă pe carbon la frontiere ar putea contribui la realizarea acestui obiectiv.

— CESE încurajează Comisia să-și intensifice dialogul cu societatea civilă pentru a perfecționa modul în care funcționează capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă din acordurile comerciale actuale și viitoare. CESE îndeamnă Comisia să fie mai ambițioasă, în special pentru asigurarea efectivă a respectării angajamentelor din capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă (53). UE trebuie, de asemenea, să includă, în toate acordurile comerciale viitoare, cele mai ridicate standarde în materie de drepturi ale omului, de protecție a consumatorilor și de drepturi ale lucrătorilor. În plus, ar trebui respectate convențiile OIM. Aceste acorduri ar trebui să facă obiectul unei supravegheri democratice, asigurând participarea corespunzătoare a societății civile.

— CESE sprijină impozitarea echitabilă și lupta împotriva fraudei, a evaziunii fiscale, a spălării de bani și a practicilor financiare ale paradisurilor fiscale; un obiectiv comun al instituțiilor UE, al guvernelor și al întreprinderilor trebuie să fie conlucrarea în vederea instituirii unor mecanisme eficiente, cum ar fi cele două directive împotriva evitării obligațiilor fiscale.

— UE trebuie să coopereze cu alte regiuni economice pentru a combate în mod eficace corupția și evaziunea fiscală la nivel mondial și pentru a garanta că normele internaționale cu privire la impozitul pe profit sunt clare, transparente, obiective și previzibile.

— Noile modele de afaceri care utilizează platformele de internet și alte instrumente digitale au făcut ca întreprinderile să se sprijine într-o mai mică măsură pe prezența fizică într-o țară. CESE consideră că este foarte importantă dezvoltarea unor principii noi referitoare la modul de atribuire unei țări a UE a profiturilor societăților și de impozitare a acestora, în cadrul unui dialog cu partenerii comerciali, precum și participarea activă la dezbaterile în curs de la nivelul OCDE/G20 cu privire la un acord global privind economia digitalizată, pentru a evita orice escaladare a tensiunilor comerciale și fiscale între principalii actori economici la nivel mondial (54).

6. Realizarea obiectivelor prioritare prin intermediul unei guvernanțe solide și al unui buget consolidat al UE

6.1. Mutațiile la care sunt supuse economiile și piețele muncii, schimbările climatice și evoluțiile din sfera geopoliticii schimbă deja fața Uniunii noastre și vor constitui vectori majori ai viitorului nostru. UE are nevoie de o nouă abordare în materie de guvernanță și, după caz, de noi norme și instrumente de definire și punere în aplicare a politicilor UE. Dezvoltarea durabilă necesită o abordare holistică și politici transsectoriale pentru a garanta un răspuns coerent la provocările economice, sociale și de mediu.

6.2. CESE subliniază că UE trebuie să abordeze aceste provocări cu un angajament politic ferm, o mai amplă și mai bună integrare politică, cu respectarea deplină și, totodată, cu promovarea drepturilor omului, a libertăților fundamentale și a principiilor democratice și lucrând împreună.

6.3. CESE subliniază că criza financiară și economică a generat un dezechilibru între principalele instituții ale Uniunii. De aceea, este nevoie de noi forme de guvernanță și de conducere la nivelul UE. Rolul Parlamentului European trebuie consolidat pentru a promova o responsabilitate mai democratică.

6.4. Punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale și a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) necesită o bază bugetară solidă , un mediu de afaceri favorabil și investiții publice și private. Negocierile pentru următorul cadru financiar multianual ar trebui să urmărească asigurarea unei finanțări adecvate pentru politicile de ocupare a forței de muncă, sociale și de mediu, precum și pentru investiții productive.

6.5. Un prim pas în direcția consolidării dimensiunii climatice a următorului CFM ar fi creșterea la 40 % a obiectivului privind schimbările climatice pentru întregul CFM, după cum a solicitat CESE. Acest lucru ar necesita ajustarea în consecință a tuturor obiectivelor sectoriale privind clima și impunerea obligativității acestora din punct de vedere juridic. Comisia și Parlamentul ar trebui, de asemenea, să colaboreze pentru a se asigura că arhitectura ecologică a noii PAC, și anume condiționalitatea și programele ecologice, va fi pusă în aplicare în mod eficient din punctul de vedere al mediului, pentru a elimina treptat sprijinul UE acordat proiectelor ce dăunează climei și pentru a îmbunătăți metodologiile de urmărire. De asemenea, ar trebui puse la dispoziție resurse semnificative pentru a sprijini persoanele și teritoriile cele mai afectate de tranziția energetică, prin crearea de noi instrumente sau prin reformarea celor existente.

6.6. Unanimitatea, pe care o solicită tratatele în anumite chestiuni fundamentale, reprezintă un obstacol aproape insurmontabil în momente importante și la luarea unor decizii cruciale; prin urmare, în ceea ce privește procedurile de luare a deciziilor, CESE se pronunță în favoarea principiului votului cu majoritate calificată (VMC) în Consiliu și, în materie de legiferare, în favoarea utilizării procedurii legislative ordinare în toate domeniile în care este posibil. CESE reamintește că, în temeiul tratatelor actuale, acest lucru poate fi realizat prin utilizarea diferitelor clauze-pasarelă sau, în cazul unei cooperări consolidate, prin utilizarea articolului 333 din TFUE ( 55 )

Propuneri:

— Promovarea importanței cooperării la nivel interinstituțional, respectând în același timp prerogativele fiecărei instituții, astfel cum sunt consacrate în Tratat; această cooperare a primit un nou cadru prin Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. CESE ar trebui să fie implicat pentru a se asigura că sunt luate în considerare punctele de vedere ale tuturor părților interesate relevante și, în ultimă instanță, pentru a facilita participarea cetățenilor la activitatea Uniunii Europene.

— Utilizarea instrumentelor Comisiei Europene pentru o mai bună reglementare este o altă modalitate de a asigura integrarea în continuare a dezvoltării durabile în politicile europene. Toate evaluările de impact ale Comisiei trebuie să evalueze efectele asupra mediului, climei, sociale și economice, astfel încât durabilitatea să fie inclusă și luată în considerare în mod corespunzător. De asemenea, evaluările ex post trebuie să analizeze toate cele trei dimensiuni, într-o abordare integrată și solidă. De asemenea, sunt necesare consultări cu partenerii sociali, cu respectarea dispozițiilor Tratatului privind consultarea specifică a forței de muncă și a cadrelor de conducere cu privire la legislația pe teme sociale [articolul 154 alineatul (2)]; consultările cu Comitetul Economic și Social European, cu Comitetul European al Regiunilor și cu parlamentele naționale constituie o altă componentă a pachetului de instrumente pentru o mai bună reglementare, în vederea îndeplinirii cerinței de incluziune ce stă la baza Agendei 2030 (56).

— CESE este ferm convins că propunerea de cadru financiar multianual pentru perioada 2021-2027 nu este adaptată pentru a face față noilor provocări prevăzute în Agenda strategică a Consiliului European 2019-2024 și în Orientările politice ale următoarei Comisii Europene, 2019-2024. CESE propune o creștere a finanțării pentru a permite (i) punerea în aplicare de către statele membre a Pilonului european al drepturilor sociale, pentru a stimula crearea de locuri de muncă de calitate în contextul dezvoltării economice durabile; (ii) punerea în aplicare a Agendei 2030 a ONU și (iii) punerea în aplicare a Acordului de la Paris, care promovează tranziții echitabile către societăți ecologice și digitalizate.

— Condiționarea primirii fondurilor UE de către statele membre de respectarea principiului statului de drept, ca pilon fundamental al valorilor Uniunii, în conformitate cu articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE). De asemenea, Comitetul consideră că această condiționalitate ar putea fi extinsă la celelalte principii legate de statul de drept prevăzute în tratatele UE (57).

— Proiectele sprijinite, care vor trebui să fie conforme cu obiectivele de dezvoltare durabilă ale Națiunilor Unite și care necesită resurse considerabile pentru inovare și pentru cercetare și dezvoltare, trebuie puse în aplicare printr-un instrument care să permită identificarea diferitelor surse de finanțare (printre care și viitorul cadru financiar multianual) și prin diferite acțiuni (58), și anume: — redirecționarea finanțărilor spre investiții durabile printr-o „orientare ecologică”și, în acest cadru, promovarea creditelor „cu marcă ecologică”acordate de Banca Europeană de Investiții (BEI); — utilizarea relaxării cantitative a Băncii Centrale Europene (BCE) ca sursă de finanțare; — creșterea la 40 % a contribuției din Fondul european pentru investiții strategice consacrate luptei împotriva schimbărilor climatice; — UE trebuie să dea dovadă de un nivel de ambiție pe măsura provocării pe care o reprezintă lupta împotriva schimbărilor climatice; aproximativ 40 % din bugetul său global (CFM 2021-2027) trebuie să se aloce acestui obiectiv; — creșterea contribuției din Fondul de coeziune peste cei 20 % actuali; — mobilizarea a 3 % din fondurile de pensii și de asigurare; — sprijinirea întreprinderilor, mai ales a IMM-urilor și, în special, a microîntreprinderilor, în legătură cu investițiile lor în cercetare și dezvoltare, până la o sumă de 100 miliarde EUR destinată acestui scop; — respectarea angajamentelor de asistență financiară față de țările din Sud care participă la lupta împotriva schimbărilor climatice (59).

7. CESE, ca lider și facilitator pentru participarea societății civile la afacerile europene – capacitarea, implicarea și consultarea organizațiilor societății civile

7.1. Promovarea durabilității în toate dimensiunile sale – economică, socială și de mediu – necesită un efort și o implicare considerabile din partea tuturor părților interesate. Dezbaterea democratică deschisă, bazată pe implicarea structurată a societății civile, joacă un rol esențial în asigurarea unei tranziții echitabile și eficiente. Întrebările majore cu privire la „rezultate”, „modul de atingere a obiectivelor”și modalitățile de a garanta că distribuirea sarcinilor și a beneficiilor este corectă și că nimeni nu este lăsat în urmă trebuie abordate cu deschidere și transparență.

7.2. CESE subliniază rolul esențial al organizațiilor societății civile în conceperea, punerea în aplicare și monitorizarea politicilor în toate etapele și la toate nivelurile, inclusiv la nivel local. Aceasta necesită o schimbare culturală și o recunoaștere a valorii societății civile la nivelul UE și al statelor membre, deja consacrată la articolul 11 din TUE, care prevede ca instituțiile UE să promoveze și să faciliteze dialogul civil orizontal și vertical, să procedeze la ample consultări și să pună bazele inițiativelor cetățenești europene. Aceste procese complementare au loc fără a aduce atingere consultărilor CESE și dialogului social.

7.3. Societatea civilă are capacitatea de a reflecta interese realmente foarte diferite și uneori divergente și de a sensibiliza factorii de decizie cu privire la acestea. CESE este un exemplu foarte bun în acest sens și este pe deplin hotărât să își îndeplinească și în viitor acest rol, ce constă în facilitarea dialogului și construirea de punți în cadrul societății civile și în relație cu celelalte instituții europene.

Propuneri:

— Având în vedere că CESE este o instituție ce reprezintă societatea civilă la nivelul UE, rolul său ar trebui să fie consolidat și valorificat pe scară largă, pentru a orienta și a facilita implicarea și consultarea societății civile cu privire la chestiunile legate de UE. Prin urmare, Comitetul ar trebui să participe activ la pregătirea și derularea conferinței privind viitorul Europei, care urmează să înceapă în 2020, fiind anunțată de Ursula VON DER LEYEN în programul ei pentru Europa.

— CESE urmărește îndeaproape și este implicat activ în dialoguri structurate și în forumuri consultative (de exemplu, Platforma părților interesate privind economia circulară, Forumul european privind migrația) care reunesc și implică organizații ale societății civile și alți actori din instituțiile UE și din statele membre. La înființarea unor platforme precum REFIT, Comisia ar trebui să ia în considerare participarea CESE, în conformitate cu mandatul conferit Comitetului prin tratate, asigurându-se că această participare reflectă componența Comitetului, sub forma celor trei grupuri ale sale.

— CESE subliniază că la nivelul UE nu există nicio implicare structurată a organizațiilor societății civile în procesul de monitorizare a punerii în aplicare a politicii de coeziune. Prin urmare, recomandă insistent Comisiei să instituie un forum european al societății civile dedicat coeziunii (60), la care să participe organizații ale angajatorilor și lucrătorilor, precum și alte organizații relevante ale societății civile.

— Atunci când creează portaluri de internet pentru a colecta opiniile publicului, incluzând atât organizații, cât și persoane fizice, Comisia ar trebui să facă distincția între contribuțiile organizațiilor societății civile și cele ale persoanelor fizice. În acest scop, Comisia ar trebui să realizeze, în cooperare cu CESE, o cartografiere a părților interesate, în vederea identificării unor grupuri-țintă reprezentative și echilibrate pe plan geografic, pe baza registrului de transparență. În plus, Comisia ar trebui să se asigure că răspunsurile sunt ponderate din punct de vedere cantitativ și calitativ. Totodată, Comisia ar trebui să depună mereu eforturi de îmbunătățire a acestor consultări, din punctul de vedere al transparenței, al accesibilității, al feedback-ului și al responsabilității față de participanți.

— Pentru a dezvolta o abordare mai strategică a acestor practici, pe baze instituționale și reprezentative mai structurate, Comisia ar trebui să colaboreze îndeaproape cu CESE și să solicite un aviz exploratoriu privind modul în care dialogul civil ar putea fi organizat în mod eficient și sistematic, aviz care să ducă la o comunicare specifică a Comisiei.

— Este necesar să se îmbunătățească eficacitatea inițiativei cetățenești europene, analizându-se noi modalități (cum ar fi utilizarea instrumentelor digitale) de implicare în mai mare măsură a tinerilor și, îndeosebi, a persoanelor din grupurile vulnerabile.

Bruxelles, 30 octombrie 2019. Președintele Comitetului Economic și Social European Luca JAHIER

(1) Studiul Parlamentului European Global Trends to 2035 (Tendințe la nivel mondial în perspectiva anului 2035) și Raportul Sistemului european de evaluare a strategiilor și a politicilor (ESPAS), Global Trends to 2030: Challenges and Choices for Europe (Tendințe la nivel mondial în perspectiva anului 2030: provocări și opțiuni pentru Europa), publicat la 9 aprilie 2019.

(2) Supporting the Sustainable Development Goals across the world: The 2019 Joint Synthesis Report of the European Union and its Member States (Sprijinirea obiectivelor de dezvoltare durabilă la nivel mondial: raportul de sinteză comun pe 2019 al Uniunii Europene și al statelor sale membre), publicat la 16 mai 2019.

(3) Solidarity and Just Transition Silesia Declaration (Declarația din Silezia privind solidaritatea și tranziția echitabilă), declarație ministerială adoptată la summitul liderilor organizat cu ocazia celei de-a 24-a sesiuni a Conferinței părților (COP 24) la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), la 3 decembrie 2018, la Katowice, în Polonia.

(4) Avizul CESE din 26 septembrie 2019, pe tema documentului de reflecție „Către o Europă durabilă până în 2030”(încă nepublicat în JO).

(5) Avizul CESE din 13 martie 2019, pe tema „Să fim receptivi la preocupările cetățenilor Europei pentru un viitor durabil (Drumul către Sibiu și mai departe)”(JO C 228, 5.7.2019, p. 37).

(6) Avizul CESE din 25 ianuarie 2017, privind Pilonul european al drepturilor sociale (JO C 125, 21.4.2017, p. 10).

(7) Orientări politice pentru viitoarea Comisie Europeană 2019-2024 – „O Uniune mai ambițioasă: Programul meu pentru Europa”.

(8) Decizia nr. 1386/2013/UE din 20 noiembrie 2013 privind un Program general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2020 „O viață bună, în limitele planetei noastre”(JO L 354, 28.12.2013, p.171).

(9) A se vedea nota de subsol 5.

(10) Previziunile de vară ale CE 2019 https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-performance-and-forecasts/economic-forecasts/summer-2019-economic-forecast-growth-clouded-external-factors_en.

(11) Avizul CESE din 24 ianuarie 2019, privind Recomandarea de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro (JO C 159, 10.5.2019, p. 49).

(12) Raportul OCDE din 1 martie 2019, Going beyond GDP: Measuring What Counts for Economic and Social Performance (Dincolo de PIB: Măsurarea aspectelor relevante pentru performanța economică și socială) și Avizul CESE din 29 martie 2012, pe tema „Dincolo de PIB – implicarea societății civile în alegerea indicatorilor complementari”(JO C 181, 21.6.2012, p. 14).

(13) Avizul CESE din 17 iulie 2019, pe tema „Noul rol al serviciilor publice de ocupare a forței de muncă (SPOFM) în contextul punerii în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale”(JO C 353, 18.10.2019, p. 46).

(14) Proclamația interinstituțională privind Pilonul european al drepturilor sociale (JO C 428, 13.12.2017, p. 10).

(15) Rezoluție adoptată de Adunarea Generală a ONU la 25 septembrie 2015: Transforming our world: the 2030 agenda for Sustainable Development (Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă).

(16) A se vedea, în special, avizul CESE din 24 ianuarie 2019, privind Recomandarea de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro (JO C 159, 10.5.2019, p. 49) și următoarele avize: din 14 februarie 2018, pe tema Argumente desprinse din experiența trecutului pentru evitarea unor politici de austeritate drastice în UE, (JO C 227, 28.6.2018, p. 1); din 18 ianuarie 2018, pe tema Recomandare de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro (JO C 197, 8.6.2018, p. 33); din 10 iulie 2013, pe tema Cartea verde „Finanțarea pe termen lung a economiei europene”(JO C 327, 12.11.2013, p. 11); din 26 martie 2014, pe tema Impactul investițiilor sociale asupra ocupării forței de muncă și a bugetelor publice (JO C 226, 16.7.2014, p. 21); din 14 aprilie 2018, pe tema Finanțarea pilonului european al drepturilor sociale (JO C 262, 25.7.2018, p. 1) și din 20 februarie 2019, pe tema Analiza anuală a creșterii 2019: Pentru o Europă mai puternică într-un context de incertitudine la nivel mondial (JO C 190, 5.6.2019, p. 24).

(17) A se vedea nota de subsol 5.

(18) Avizul CESE din 17 octombrie 2018, privind Fondul social european Plus (FSE+) (JO C 62, 15.2.2019, p. 165).

(19) A se vedea nota de subsol 5.

(20) Avizul CESE din 17 octombrie 2018, pe tema „Pactul european privind finanțele și clima”(JO C 62, 15.2.2019, p. 8).

(21) A se vedea nota de subsol 5.

(22) Raportul Comisiei globale a OIM privind viitorul muncii – Work for a brighter future (Munca pentru un viitor mai luminos), din 22 ianuarie 2019. Acest raport consideră sănătatea și siguranța ca parte integrantă a garanției universale pentru lucrători.

(23) Avizul CESE din 25 septembrie 2019, pe tema „Sinteza costurilor și beneficiilor generate de investițiile în securitate și sănătate în muncă (SSM)”(încă nepublicat în JO).

(24) Employment and social development in Europe 2019 (Evoluția ocupării forței de muncă și a situației sociale în Europa în 2019). Evaluarea trimestrială din 26 martie 2019.

(25) Avizul CESE din 25 septembrie 2019, pe tema „Pilonul european al drepturilor sociale – evaluarea punerii în aplicare inițiale și recomandări pentru viitor”(încă nepublicat în JO).

(26) Avizul CESE din 21 septembrie 2017, pe tema „Tranziția către un viitor european mai durabil – o strategie pentru 2050”(JO C 81, 2.3.2018, p. 44).

(27) A se vedea nota de subsol 5.

(28) Avizul CESE din 17 iulie 2019, pe tema „Către o economie europeană mai rezilientă și mai durabilă”(JO C 353, 18.10.2019, p. 23).

(29) A se vedea nota de subsol 11.

(30) Avizul CESE din 20 februarie 2019, pe tema „Pentru o directivă-cadru europeană privind venitul minim”(JO C 190, 5.6.2019, p. 1).

(31) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1092&intPageId=2312&langId=ro

(32) https://emin-eu.net/what-is-emin/

(33) A se vedea nota de subsol 16.

(34) A se vedea nota de subsol 25.

(35) A se vedea nota de subsol 11.

(36) Eurofound (2019), Future of manufacturing – Energy scenario: Employment implications of the Paris Climate Agreement (Viitorul industriei prelucrătoare – Scenariul energetic: implicațiile Acordului de la Paris privind schimbările climatice asupra ocupării forței de muncă), raport de cercetare Eurofound, februarie 2019.

(37) Avizul CESE din 17 iulie 2019, pe tema „Perspectiva industrială sectorială a reconcilierii politicii în domeniul climei cu cea energetică”(JO C 353, 18.10.2019, p. 59).

(38) Comunicarea Comisiei din 18 iunie 2019, pe tema „Orientări privind raportarea nefinanciară: Supliment privind raportarea informațiilor legate de climă”.

(39) Avizul Comitetului Economic și Social European din 17 octombrie 2018 privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui cadru de facilitare a investițiilor durabile [COM(2018) 353 final – 2018/0178 (COD)] și privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2016/1011 privind indicii de referință pentru activitățile cu impact scăzut în ceea ce privește emisiile de carbon și indicii de referință pentru activitățile cu impact pozitiv în ceea ce privește emisiile de carbon [COM(2018) 355 final – 2018/0180 (COD)] (JO C 62, 15.2.2019, p. 103).

(40) A se vedea nota de subsol 25.

(41) A se vedea nota de subsol 5.

(42) A se vedea nota de subsol 19.

(43) A se vedea nota de subsol 7.

(44) A se vedea nota de subsol 19.

(45) A se vedea nota de subsol 38.

(46) A se vedea nota de subsol 19.

(47) Avizul Comitetului Economic și Social European din 17 octombrie 2018 privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Plan de acțiune: finanțarea creșterii durabile (JO C 62, 15.2.2019, p. 73).

(48) Avizul CESE din 19 iunie 2019, pe tema „Pentru o mai bună punere în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale și promovarea serviciilor esențiale”(JO C 282, 20.8.2019, p. 7).

(49) A se vedea nota de subsol 5.

(50) Avizul CESE din 14 februarie 2018, pe tema „Capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă (CDD) din acordurile de liber schimb (ALS) încheiate de UE”(JO C 227, 28.6.2018, p. 27).

(51) Avizul CESE din 17 iulie 2019, pe tema „Perspectiva industrială sectorială a reconcilierii politicii în domeniul climei cu cea energetică”(JO C 353, 18.10.2019, p. 59).

(52) A se vedea nota de subsol 19.

(53) Avizul CESE din 14 februarie 2018, pe tema „Capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă (CDD) din acordurile de liber schimb (ALS) încheiate de UE”(JO C 227, 28.6.2018, p. 27).

(54) Avizul CESE din 12 iulie 2018, pe tema „Impozitarea profiturilor întreprinderilor multinaționale din economia digitală” (JO C 367, 10.10.2018, p. 73).

(55) Avizul CESE din 17 septembrie 2015, privind îmbunătățirea funcționării Uniunii Europene prin valorificarea potențialului Tratatului de la Lisabona (JO C 13, 15.1.2016, p. 183).

(56) A se vedea nota de subsol 5.

(57) Avizul CESE din 19 septembrie 2018, pe tema „Cadrul financiar multianual pentru perioada 2021-2027” (JO C 440, 6.12.2018, p. 106).

(58) A se vedea nota de subsol 19.

(59) A se vedea nota de subsol 19.

(60) Avizul CESE din17 octombrie 2018, privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune (JO C 62, 15.2.2019, p. 90).