RO    RO RO 
 
RO 1   RO  COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 15.9.2010 
SEC(2010) 1050 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
  
Document de înso țire a 
  
Propunere de 
 
RECOMANDARE A CONSILIULUI 
 
Tineretul în mi șcare - promovarea mobilit ății tinerilor în scop educa țional  
  
{COM(2010) 478 final} 
{SEC(2010) 1049}  
 
RO 2   RO REZUMAT 
Prezenta evaluare a impactului va înso ți propunerea de Recomandare a Consiliului 
privind promovarea mobilit ății tinerilor în scop educa țional, care va constitui o parte a 
unei serii de ac țiuni care trebuie desf ășurate în cadrul ini țiativei „Tineretul în mi șcare”.  
1. ISTORICUL  DOSARULUI 
„Tineretul în mi șcare” este o ini țiativă-pilot a UE care vizeaz ă sprijinirea strategiei „Europa 
2020”. Obiectivul este „de a consolida performan ța și atractivitatea interna țională a 
instituțiilor de înv ățământ superior din Europa, de a spori nivelul general de calitate la toate 
nivelurile de educa ție și formare în UE, combinând atât excelen ța cât și echitatea, prin 
promovarea mobilit ății studenților și a celor care urmeaz ă un curs de formare, precum și de a 
îmbunătăți situația încadrării în munc ă a tinerilor1”.  
Promovarea mobilit ății în scop educa țional este un obiectiv cheie al ini țiativei Tineretul în 
mișcare. Aceasta vizeaz ă stimularea ( și îmbunătățirea calității) în mod substan țial a mobilit ății 
studențești. De asemenea, aceasta trebuie s ă permită extinderea posibilit ăților de mobilitate în 
scop educa țional pentru to ți tinerii, în special pentru cei  din cadrul grupu rilor de studen ți care 
urmează o formare profesional ă și ale tinerilor mai pu țin favoriza ți.  
Totuși, este evident c ă programele UE nu sunt suficien te pentru a atinge obiectivele 
ambițioase vizate de ini țiativă. Acesta este motivul pentru care comunicarea „Tineretul în 
acțiune” prevede ca sprijinul oferit de programul UE s ă fie completat printr-o mobilizare a 
statelor membre și a altor actori în favoarea mobilit ății în scop educa țional. Un element 
important îl vor constitui activit ățile de identificare și eliminare a obstacolelor din calea 
mobilității.  
Comisia propune un proiect de recomandare a Consiliului destinat sintetiz ării bunelor practici 
naționale în materie de promovare a mobilit ăți în scop educa țional și pentru a serv i drept ghid 
statelor membre în vederea contribu ției lor la obiectivele generale ale ini țiativei „Tineretul în 
acțiune”. Prezenta evaluare a impactului abordeaz ă în mod direct aceast ă component ă a 
pachetului „Tineretul în ac țiune”, în special, pentru a elim ina obstacolele din calea mobilit ății. 
2. DEFINIREA  PROBLEMEI 
În contextul liberei circula ții a persoanelor, mobilitatea în scop educa țional, și anume 
mobilitatea transna țională în scopul dobândirii de noi competen țe, constituie unul din 
mijloacele fundamentale prin care i ndivizii, în special tinerii, î și sporesc șansele pe pia ța 
muncii și își promoveaz ă dezvoltarea personal ă. 
Uniunea European ă are o lung ă tradiție în ceea ce prive ște promovarea și sprijinirea 
mobilității în scop educa țional; un domeniu în beneficiul direct și concret al cet ățenilor 
europeni. Ini țiative precum programul Erasmus au f ăcut posibil ca mai mult de dou ă milioane 
de cetățeni să poată studia în alt ă țară și să obțină recunoașterea oficial ă a acestor studii.  
                                                 
1 COM (2010) 2020 
 
RO 3   RO Totuși, pentru un mare num ăr de tineri europeni, mobilitatea în scop educa țional nu este 
întotdeauna o posibilitate realist ă. Un num ăr încă relativ redus de tineri beneficiaz ă de 
avantajele unei experien țe de studii în str ăinătate și unele grupuri, cum ar fi tinerii din medii 
defavorizate sunt în special subreprezenta ți. Bariere lingvistice, cult urale, financiare, juridice 
și administrative persist ă, inclusiv recunoa șterea, validarea și perceperea calit ății studiilor 
efectuate în str ăinătate, în special în afara programelor structurate ale UE în favoarea 
mobilității. Printre altele, tinerii nu s unt la curent cu oportunit ățile de mobilitate existente. În 
plus, cadrul juridic actu al a adoptat o perspectiv ă sectorială (și anume, înv ățământ superior, 
învățământ profesional și formare profesional ă, voluntariat, cadre didactice și formatori, 
cercetători tineri) care poate îm piedica adoptarea unei abord ări comune. În timp ce resurse 
suplimentare la nivel na țional și european (prin intermediul programelor existente) pot stimula 
mobilitatea, un aport de fonduri nu va fi suficient pentru a face din mobilitate o posibilitate 
realistă pentru to ți. Statele membre s ă depună mai multe eforturi pentru a elimina obstacolele 
care persist ă la nivel na țional și regional. 
Există o recomandare a Consiliului2 din 2001 privind mobilitatea în interiorul Comunit ății a 
studenților, a persoanelor în curs de formare,  a voluntarilor, a cadrelor didactice și 
formatorilor, dar aceasta a c ăzut în desuetudine și este în prezent dep ășită. Evaluarea 
eficienței acestei recomand ări a Consiliului3 din 2001 a demonstrat c ă recomandarea a fost 
eficientă într-o anumit ă măsură, dar informa țiile privind progresele realizate în ceea ce 
privește punerea în aplicare a dispozi țiilor specifice ale recomand ării nu sunt nici complete, 
nici ușor accesibile. Este foarte necesar ă o actualizare, o reorientare și o revitalizare a 
acestei recomand ări. 
3. ANALIZA  SUBSIDIARIT ĂȚII 
Politica privind educa ția, tineretul și formarea profesional ă este un domeniu în care UE are 
competen țe de sprijin,  astfel cum prevede Tratatul privind func ționarea Uniunii Europene 
(Tratatul de la Lisabona). Trat atul (articolul 165) prevede c ă „Uniunea contribuie la 
dezvoltarea unei educa ții de calitate, prin încurajarea cooper ării dintre statele membre și, în 
cazul în care este necesar, prin sprijinirea și completarea ac țiunii acestora” și, în special, 
prevede c ă acțiunile Uniunii Europene ar trebui s ă vizeze „s ă favorizeze mobilitatea 
studenților și a profesorilor, inclusiv  prin încurajarea recunoa șterii universitare a diplomelor și 
a perioadelor de studiu”, precum și „să favorizeze dezvoltarea schimburilor de tineri și de 
formatori socio-educativi”.  
UE adopt ă două abordări paralele pentru a- și îndeplini aceast ă misiune, prin politica de 
cooperare cu statele membre și prin punerea în aplicare a programelor privind înv ățarea de-a 
lungul vie ții (Erasmus, Comenius, Leonardo, Grundtvig) și „Tineretul în ac țiune” care ofer ă 
sprijin financiar ac țiunilor privind mobilitatea.  
4. OBIECTIVELE  INIȚIATIVEI  UE 
Principalul obiectiv vizat este de a face din mobilitatea în scop educa țional o posibilitate 
pentru toți, prin intermediul: 
                                                 
2 2001/613/CE 
3 COM(2004) 21  
 
RO 4   RO – Eliminării obstacolelor din calea mobilit ății în scop educa țional la nivel na țional/regional 
– Promovării mobilit ății în scop educa țional 
Obiectivele specifice sunt:  
• îmbunătățirea disponibilit ății și accesibilit ății informa țiilor privind oportunit ățile și 
avantajele studiilor în str ăinătate  
• îmbunătățirea competen țelor lingvistice, în conformitate cu obiectivele stra tegiei privind 
multilingvismul4, inclusiv obiectivul „Limba matern ă plus alte dou ă (limbi str ăine) pentru 
fiecare cet ățean”  
• eliminarea obstacolelor juridice și administrative din calea elabor ării de programe de studiu 
transfrontaliere comune și a altor forme de mobilitate în scop educa țional 
• reducerea obstacolelor juridice și administrative privind asigur ările de s ănătate și de 
securitate social ă pentru tinerii cercet ători, stagiari și voluntari  
• promovarea unui cadru juridic coer ent privind mob ilitatea minorilor 
• reducerea sau eliminarea restric țiilor privind transferabilitatea sprijinului financiar pentru 
studenți  
• îmbunătățirea recunoa șterii și validării tipurilor de înv ățare formal ă, non-formal ă și 
informală efectuate în str ăinătate 
• sporirea oportunit ăților pentru tinerii din grupurile in suficient reprezentate (medii socio-
economice defavorizate, minorit ăți etnice, persoane cu dizabilit ăți) de a lua parte la 
activități de mobilitate  
• încurajarea concentr ării pe îmbun ătățirea calității mobilității 
• încurajarea activit ăților intersectoriale pentru a facilita solu țiile comune aplicabile 
diferitelor grupuri vizate 
• facilitarea compar ării progreselor între statele membre și consolidarea înv ățării în echip ă  
Ar trebui specificat faptul c ă deși este oportun s ă se stabileasc ă domeniile în care ac țiunea este 
necesară în special la nivelul statelor membre, recomand ările UE în materie de educa ție și 
formare profesional ă nu ar trebui s ă fie prea detaliate: în c onformitate cu principiul 
subsidiarit ății, statele membre trebuie s ă stabileasc ă cum vor reac ționa în func ție de contextul 
lor național specific. 
5. OP ȚIUNI  DE POLITIC Ă 
În urma unei evalu ări inițiale a opțiunilor posibile, trei op țiuni principale s-au dovedit a fi cele 
mai realiste și fezabile și sunt în conformitate cu sfera de aplicare restrâns ă a interven ției UE 
în domeniul educa ției și formării profesionale. 
5.1. Op țiunea 1: Nicio ac țiune la nivelul UE/statu-quo (scenariul de baz ă) 
O recomandare a Consiliului din 2001 privind mobilitatea în interiorul Comunit ății a 
studenților, a persoanelor în curs  de formare profesional ă, a voluntarilor, a cadrelor didactice 
și formatorilor, dar ea a c ăzut în desuetudine. 
                                                 
4 2008/C 320/01  
 
RO 5   RO 5.2. Op țiunea 2: O recomandare a Consiliului: Tineretul în mi șcare: promovarea 
mobilității tinerilor în scop educa țional 
O nouă recomandare a Consiliului care actualizeaz ă și reorienteaz ă recomandarea din 2001 și 
promoveaz ă o abordare intersectorial ă și o monitorizare mai specific ă aplicabile mai multor 
grupuri vizate în vederea elimin ării obstacolelor din calea mobilit ății.  
5.3. Op țiunea 3: O nou ă metodă deschisă de coordonare (MDC) pentru mobilitatea 
tinerilor în scop educa țional 
Adoptarea unei noi „metode deschise de coordonare” pentru a monitoriza și raporta cu privire 
la acțiunile statelor me mbre pentru cre șterea mobilit ății în scop educa țional și pentru schimbul 
de bune practici. 
6. EVALUAREA IMPACTURILOR OP țIUNILOR  
6.1. Impacturi economice, sociale și asupra mediului poten țiale ale op țiunilor 
selectate 
În timp ce op țiunea „statu quo” ar avea un impact economic, social și asupra mediului destul 
de redus, având în vedere faptul c ă aceasta nu necesit ă alte acțiuni la nivelul UE, op țiunile 2 și 
3 ar avea consecin țe economice și sociale pozitive mai substan țiale prin num ărul mare de 
tineri care vor participa la ac țiunile de mobilitate în scop educa țional, care le-ar aduce 
beneficii sigure în ceea ce prive ște ocuparea unui loc de munc ă și integrarea cultural ă grație 
dobândirii unor competen țe solide și vaste. Aceast ă creștere a mobilit ății se așteaptă să fie un 
rezultat al unei mai bune inform ări și recunoașteri, al unor procedur i administrative mai pu țin 
complicate și al unor structuri de sprijin. Tinerii di n mediile defavorizate sau pentru care 
mobilitatea a fost inaccesibil ă se așteaptă să beneficieze în mod special de eliminarea 
obstacolelor specifice care îi dezavantajeaz ă și, în consecin ță, să poată beneficia de o mai 
bună (re)inserție socială și economic ă.  
6.2. Evaluarea sarcinii administrative 
Opțiunea 1 nu implic ă nicio sarcin ă administrativ ă suplimentar ă deoarece nu necesit ă nicio 
altă acțiune suplimentar ă din partea UE sau a autorit ăților naționale. Op țiunea 2 va implica 
unele costuri suplimentare pentru agen țiile, institu țiile și departamentele ministeriale de 
punerea în aplicare a recomand ării, de exemplu pentru elaborarea de noi strategii sau 
revizuirea legisla ției în vederea facilit ării mobilit ății tinerilor în scop educa țional.  Anumite 
costuri suplimentare vor rezulta din crearea unui tablou de bord al mobilit ății, deși în 
ansamblu efectul va fi neutr u, având în vedere faptul c ă acesta va fi compensat printr-o 
reorientare a cerin țelor actuale în materie de monitorizare și raportare. Op țiunea 3 reprezint ă 
creșterea cea mai semnificativ ă a sarcinii administrative: în timp ce costurile de punere în 
aplicare ar fi în linii mari similare celor pentru op țiunea 2, atât la nivel UE, cât și la nivel 
național, se vor ad ăuga costuri care vor rezu lta din stabilirea unui nou cadru de monitorizare 
și raportare pentru MDC. 
6.3. Impacturi în afara UE  
Opțiunea 1 se a șteaptă să aibă un impact limitat asupra mobilit ății în afara UE, având în 
vedere faptul c ă recomandarea Consiliului din 2001 nu abordeaz ă această chestiune în mod 
specific. Op țiunea 2 va avea impacturi pozitive asupra mobilit ății în afara UE, având în 
vedere faptul c ă noua recomandare a Consiliului va viza  în mod explicit acest aspect, ceea ce 
va constitui o modernizare și un progres semnificative în compara ție cu scenariul de baz ă. 
 
RO 6   RO Opțiunea 3 va avea un impact mai limitat asupra mobilit ății în afara UE, având în vedere c ă 
absența unui instrument juridic va incita și mai puțin statele membre la ac țiune. 
7. C OMPARAREA OP țIUNILOR PE BAZA IMPACTURILOR LOR POTEN țIALE  
Statu quo-ul ar putea s ă determine anumite îmbun ătățiri de-a lungul timpului, dar este pu țin 
probabil ca acestea s ă fie suficiente pentru a face din mobilitatea în scop educa țional o 
posibilitate pentru to ți. Recomandarea din 2001 nu ține cont de evolu țiile importante 
înregistrate în ultimii ani în domeniul educa ției și al formării profesionale și care au un efect 
asupra mobilit ății în scop educa țional. Mai mult, abor darea sa sectorial ă nu permite abordarea 
facilă a problemelor comune mai multor grupuri vi zate. În plus, este posibil ca obstacolele 
obișnuite în calea mobilit ății, care nu sunt recunoscute sa u abordate în mod adecvat, s ă 
rămână domenii problematice. Chiar dac ă ar fi puse în aplicare în totalitate, recomandarea din 
2001 și monitorizarea sa, ca pa rte a MDC privind educa ția și formarea profesional ă, acestea ar 
fi insuficiente pentru a aborda toat e obstacolele actuale în calea mobilit ății. Prin urmare, sunt 
necesare ac țiuni suplimentare pentru a atinge obiectivele prev ăzute în sec țiunea 4 de mai sus. 
Opțiunile 2 și 3 au un mai mare poten țial de schimbare în ceea ce prive ște dispozi țiile 
prevăzute de statele membre pentru a ati nge obiectivele subliniate mai sus. O nou ă 
recomandare a Consiliului, astfel cum a fost propus ă de opțiunea 2, prezint ă avantajul de a 
defini un calendar global și clar al schimb ărilor care trebuie efectuate în domenii specifice în 
care au fost observate lacune pe baza c ărora progresul poate fi evaluat. Aceast ă opțiune ar 
permite relansarea, revitalizarea și actualizarea activit ăților în domeniul respectiv prin 
intermediul unui nou instrume nt juridic care se axeaz ă pe obstacolele co mune diferitelor 
sectoare și ar da un nou elan și o mai mare vizibilitate ches tiunilor privind mobilitatea, 
combinat cu permiterea efectu ării unei compara ții clare a progreselor înregistrate de țări 
diferite; și, prin urmare, se a șteaptă ca aceast ă opțiune să stimuleze progresul în acest 
domeniu. Op țiunea 3 este limitat ă de caracterul s ău „neobligatoriu” care ar putea s ă-i atenueze 
impactul poten țial în compara ție cu un instrument juridic, în special în ceea ce prive ște 
abordarea obstacolelor juridice și administrative la nivelul statelor membre. În compara ție cu 
opțiunea 2, absen ța unei recomand ări ca punct de plecar e al demersului risc ă să atenueze 
efortul colectiv. În cele din urm ă, sarcina administrativ ă suplimentar ă, atât la nivel na țional, 
cât și la nivelul UE, care ar  rezulta din stabilirea și punerea în aplicare a unei noi MDC ar fi 
semnificativ ă și s-ar confrunta cu o opozi ție important ă din partea statelor membre.  
7.1. Op țiunea de politic ă preferată 
Pe baza evalu ării de mai sus, op țiunea preferat ă este opțiunea 2 (o recomandare a Consiliului), 
care reprezint ă combina ția cea mai bun ă între efectele scontate, costuri și sarcina 
administrativ ă. 
8. M ONITORIZARE șI EVALUARE  
Monitorizarea, evaluarea și raportarea s-ar înscrie în cadrul strategic actual pentru cooperare 
europeană în domeniul educa ției și al formării profesionale (Metoda deschis ă de coordonare), 
care va fi reorientat în acest scop. Pe baza rapoartelor na ționale, Comisia va prezenta o 
evaluare bianual ă a progreselor înregistrate de statele membre și observațiile specifice fiec ărei 
țări privind punctele tari și punctele slabe observate în e liminarea obstaco lelor în calea 
mobilității în scop educa țional sub forma unei „tabele de marcaj a mobilit ății” care va permite 
evaluarea comparativ ă a țărilor.  
 
RO 7   RO Indicatorii-cheie ai progre sului privind atingerea obiectivelor vor avea la baz ă următoarele 
elemente:  
• Diminuarea problemelor importante întâlnite de studen ți/voluntari/cercet ători mobili din 
cauza obstacolelor în calea mobilit ății (astfel cum au fost m ăsurate prin anchete) 
• Indicatori specifici care trebuie defini ți pe baza progreselor realiz ate în raport cu fiecare tip 
de obstacol - progrese care pot fi monitorizate datorit ă „tabelei de bord a mobilit ății” 
propuse  
• O creștere a num ărului tinerilor (15-35 de ani) care vor deveni mobili în scop educa țional 
• Unul sau mai multe criterii de referin ță la nivelul UE privind mobilitatea în scop 
educațional vor fi propuse (prev ăzute în contextul Cadrului  strategic privind educa ția și 
formarea profesional ă „Educație și formare 2020”) 
• În învățământul superior: pân ă în 2020, cel pu țin 20% din absolven ții instituțiilor de 
învățământ superior trebuie s ă fi efectuat un stagiu de studiu sau de formare în str ăinătate 
(criteriul de referin ță privind mobilitatea al pro cesului de la Bologna). 
O evaluare extern ă independent ă este propus ă pentru a evalua progresul înregistrat dup ă 
primii patru ani de punere în aplicare a recomand ării (și anume, finalul lui 2014).