În contextul stabilizării macroeconomice globale, statele membre au înregistrat unele progrese în abordarea aspectelor identificate în recomandările specifice fiecărei țări publicate în 2015. Rapoartele de țară pentru 2016 arată că progresele realizate de la an la an s-au menținut la un nivel similar. Pe termen mai lung, este evident că punerea în aplicare a reformelor esențiale necesită timp pentru a da rezultate. Acest lucru poate fi datorat atât complexității reformelor care urmează să fie întreprinse, cum ar fi reforma piețelor forței de muncă și produselor, a sistemelor de pensii și a sectorului bancar, cât și calendarelor electorale naționale. În unele state membre (Danemarca, Estonia, Irlanda, Spania, Croația, Polonia, Portugalia și Slovacia) au avut loc alegeri parlamentare sau prezidențiale la nivel național în 2015 sau la începutul anului 2016. Atât numărul, cât și sfera de aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări emise în 2014 și 2015 au făcut, de asemenea, obiectul unor modificări. Comisia își va prezenta evaluarea completă atunci când va propune noi recomandări specifice fiecărei țări, în luna mai.

Redresarea rămâne lentă și fragilă în UE, evidențiind necesitatea intensificării reformelor structurale, a încurajării investițiilor și a construirii unei economii mai competitive. Redresarea este slabă atât din punct de vedere istoric, cât și în comparație cu alte economii dezvoltate. Se estimează că, în acest an, creșterea economică a UE va atinge 1,9 % din PIB, iar în 2017 aceasta va crește la 2 %. Ratele șomajului la nivelul UE urmează să scadă în continuare de la 9,5 % în 2015 la 9 % în 2016. Se preconizează că această scădere va fi mai pronunțată în statele membre în care au fost puse în aplicare reforme ale pieței forței de muncă. Se estimează că principalul motor al creșterii economice va rămâne consumul privat, care va fi susținut de îmbunătățirea piețelor forței de muncă și de creșterea veniturilor disponibile reale. Întrucât diminuarea cererii mondiale reduce perspectivele unei redresări bazate pe exporturi, va fi crucial să se relanseze investițiile de la nivelul actual scăzut pentru a susține o redresare economică mai extinsă și pentru a inversa tendința descendentă a creșterii potențiale.

Economia europeană a reușit până acum să facă față riscurilor, însă impactul unui mediu extern mai puțin favorabil se resimte din ce în ce mai mult. Noua scădere a prețurilor la energie ar trebui să continue să sprijine puterea de cumpărare a gospodăriilor. Sosirea unui număr fără precedent de refugiați și migranți a antrenat cheltuieli publice suplimentare datorate primirii unui număr sporit de refugiați, precum și altor tipuri de măsuri destinate refugiaților. Condițiile monetare urmează să rămână extrem de flexibile, în timp ce se preconizează că politica bugetară va sprijini redresarea economică pe parcursul acestui an. Totuși, efectele negative de propagare derivate din creșterea economică lentă a țărilor din afara UE ar putea fi mai semnificative decât efectul comercial direct. Prețurile scăzute ale produselor de bază ar putea, de asemenea, reprezenta un risc în cazul în care acestea antrenează instabilitatea economiei mondiale. Volatilitatea pieței financiare a crescut semnificativ în ultimul timp. În special, acțiunile bancare au fost afectate de scăderea accentuată a prețurilor, iar primele de risc suveran s-au extins în unele state membre.

În ansamblu, Europa este pe cale să îndeplinească o parte din obiectivele Strategiei Europa 2020. Statele membre sunt în plin proces de atingere a obiectivelor referitoare la schimbările climatice și la energie, întrucât este probabil ca majoritatea să își îndeplinească, până în 2020, obiectivele în materie de reducere a emisiilor, energii din surse regenerabile și eficiență energetică. Potrivit celor mai recente date disponibile, UE este, de asemenea, pe calea cea bună în ceea ce privește obiectivele în materie de educație, întrucât 17 state membre și-au atins deja obiectivele privind părăsirea timpurie a școlii, iar 12 state membre și-au atins obiectivele privind rata de absolvire a învățământului terțiar. În timp ce obiectivul de ocupare a forței de muncă se va dovedi în continuare dificil de atins pentru numeroase state membre, situația ocupării forței de muncă s-a îmbunătățit în aproape toate statele membre. Spre sfârșitul anului 2015, ocuparea forței de muncă crescuse cu 1,1 %, atingând nivelul din perioada anterioară crizei, și anume 70,5 %. Rata de ocupare a femeilor crește mai repede, deși disparitatea de gen este în continuare semnificativă. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a reduce decalajul privind rata de ocupare a bărbaților și a femeilor. Cheltuielile în materie de cercetare și dezvoltare exprimate ca procent din PIB au crescut, de asemenea, în aproximativ jumătate din statele membre, dar obiectivul UE pare încă greu de atins. Persistă anumite probleme în ceea ce privește atingerea obiectivului de combatere a sărăciei, întrucât numărul persoanelor expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială a crescut în Europa din cauza crizei economice. Cu toate acestea, cele mai recente tendințe sunt mai favorabile, deoarece numărul persoanelor expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială pare să fi scăzut în peste jumătate din statele membre. Se estimează că această tendință a continuat în 2015, în concordanță cu îmbunătățirea condițiilor de muncă. Apendicele 2 prezintă o viziune de ansamblu a tuturor obiectivelor Strategiei Europa 2020.

4. Abordarea dezechilibrelor macroeconomice

UE și statele membre din zona euro înregistrează progrese în ceea ce privește reechilibrarea economiilor lor. Unele dintre dezechilibre sunt consecințele crizei, dar multe dintre ele existau dinainte de începerea crizei și au contribuit la impactul profund al acesteia. Este important ca economiile UE să fie plasate pe calea unei reechilibrări durabile, nu numai pentru fiecare stat membru în parte, ci și pentru UE și pentru zona euro în ansamblu, astfel încât să se asigure o mai bună reziliență la șocuri viitoare și să se treacă la o creștere economică mai durabilă, mai coerentă și mai semnificativă.

Bilanțurile aprofundate prezintă o analiză cuprinzătoare a dezechilibrelor cu care se confruntă statele membre. Bilanțurile aprofundate fac distincția între ajustările determinate de factori ciclici și cele rezultate din reforme structurale și confirmă faptul că numai acestea din urmă oferă baza unei creșteri durabile. Dată fiind importanța legăturilor comerciale și financiare dintre țările UE, analiza vizează, de asemenea, implicațiile transfrontaliere aferente reechilibrării, evidențiind necesitatea ca acest proces să aibă loc atât în țările care au un nivel ridicat de datorii externe, cât și în țările cu excedente. Reducerea nivelurilor datoriei rămâne o chestiune urgentă. Deși, în unele cazuri, reducerea datoriei publice sau private progresează, din cauza nivelurilor ridicate ale acestor datorii, economiile pot rămâne vulnerabile la șocuri potențiale. În alte cazuri, nivelurile scăzute, dar aflate în creștere, ale datoriei pot fi indiciul unor vulnerabilități crescânde.

4.1. Reechilibrarea în UE și în zona euro

Ajustarea dezechilibrelor existente este împiedicată de mai mulți factori. Creșterea nominală modestă și nivelurile foarte scăzute ale inflației îngreunează procesul de reducere a efectului de levier. Diminuarea cererii mondiale reduce perspectivele unei redresări bazate pe exporturi. Persistența unor rate ridicate ale șomajului în unele state membre poate reduce creșterea potențială a producției și din cauza pierderii competențelor și a capacității de inserție profesională.

Se înregistrează progrese în ceea ce privește corectarea dezechilibrelor externe. În țările cu un nivel ridicat al datoriilor externe, deficitele mari de cont curent din perioada anterioară crizei au fost reduse în mod considerabil și s-au transformat în excedente. Susținută de factori externi, competitivitatea prin costuri s-a îmbunătățit, în linii generale. În unele state membre, există dovezi ale unei ajustări structurale în ceea ce privește transferul resurselor către sectorul bunurilor comercializabile. Contul curent al zonei euro afișează în prezent unul dintre cele mai mari excedente din lume. Volumul excedentului câtorva state membre este remarcabil și indică faptul că atât cererea internă, cât și investițiile sunt modeste.

Vulnerabilitățile legate de nivelurile ridicate ale datoriei rămân în continuare o sursă de îngrijorare. În majoritatea țărilor, procesul de ajustare a bilanțurilor înregistrează progrese, reducerea efectului de levier fiind în curs în sectorul gospodăriilor și al întreprinderilor. Însă această reducere a efectului de levier este adesea legată de reducerea cheltuielilor. În unele țări, nivelul datoriei private în raport cu PIB-ul a scăzut datorită relansării unei creșteri robuste. Stocul de datorii rămâne la un nivel maxim istoric în mai multe state membre. În țările în care presiunile aferente reducerii efectului de levier afectează redresarea și reduc posibilitățile de investiție și de consum, este și mai necesar să se pună accentul pe crearea condițiilor prielnice menite să îmbunătățească productivitatea și competitivitatea pentru a limita impactul reducerii efectului de levier asupra creșterii și a ocupării forței de muncă.

Sectorul bancar și-a sporit capitalizarea, dar persistă presiuni legate de deteriorarea calității creditelor și a activelor și de un grad redus de profitabilitate. Băncile au înregistrat progrese substanțiale în ceea ce privește ajustarea bilanțurilor lor și numeroase instituții bancare sunt, în general, bine capitalizate și dispun de lichidități. În același timp, din cauza unei combinații a mai multor factori, sectorul bancar din unele țări înregistrează în continuare o proporție ridicată de credite neperformante și o calitate precară a activelor. Dacă nu se iau măsuri, aceste deficiențe pot duce la diminuarea creșterii creditului și la alocarea de credite sub nivelul optim. În plus, mediul actual, caracterizat de o creștere economică scăzută și de rate reduse ale dobânzii, are un impact asupra profiturilor în sectorul bancar.

Sunt necesare reforme structurale pentru a facilita realocarea resurselor între întreprinderi, sectoare și regiuni, precum și pentru a spori productivitatea, competitivitatea și crearea de locuri de muncă durabile. Statele membre trebuie să îmbunătățească procesul de realocare a resurselor disponibile, prin transferarea acestora către sectoarele bunurilor comercializabile și către întreprinderile cele mai productive care funcționează în cadrul fiecărui sector al economiei. Acest lucru poate fi sprijinit prin reforme menite să deschidă piețele de produse și servicii, ceea ce ar stimula, de asemenea, piața internă a UE, precum și prin reforme structurale care să elimine obstacolele din calea liberei circulații a bunurilor și serviciilor.

4.2. Punerea în aplicare a procedurii privind dezechilibrele macroeconomice

Comisia a îmbunătățit transparența procedurii privind dezechilibrele macroeconomice. Evaluările formulate în rapoartele de țară reflectă angajamentele cuprinse în Comunicarea Comisiei privind măsurile care trebuie întreprinse în vederea finalizării Uniunii economice și monetare , în special în ceea ce privește o mai mare transparență la nivelul punerii în aplicare a procedurii. Constatările bilanțurilor aprofundate au fost prezentate mai eficace în rapoartele de țară prin intermediul unor tabele de sinteză, care descriu sursele dezechilibrelor și ilustrează principalele constatări privind evoluția variabilelor economice relevante, răspunsul în materie de politică și lacunele nerezolvate identificate la nivel de politici. Serviciile Comisiei vor publica, de asemenea, un compendiu care va reuni într-un singur document informațiile relevante referitoare la procedura privind dezechilibrele macroeconomice.

Comisia simplifică și stabilizează categoriile dezechilibrelor macroeconomice. Pentru a asigura o comunicare mai eficace și mai simplă, categoriile dezechilibrelor macroeconomice au fost simplificate în acest an, reducându-se numărul acestora de la șase la patru: nu există dezechilibre, dezechilibre, dezechilibre excesive și dezechilibre excesive pentru care se prevăd măsuri corective. Aceste categorii vor rămâne stabile în următorii ani. Monitorizarea specifică va fi activată în cazul unor dezechilibre sau al unor dezechilibre excesive și va fi modulată în funcție de gravitatea provocărilor subiacente. Recomandările specifice fiecărei țări vor fi adaptate pentru a reflecta natura dezechilibrelor, prin prisma măsurilor de reformă propuse de statele membre în cadrul programelor naționale de reformă.