ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
13.

reamintește că, în conformitate cu articolul 34 din normele aplicabile programului Orizont 2020, certificatul privind situațiile financiare pe care partenerii CCI au obligația de a-l furniza în cazul în care solicită rambursarea unei sume de peste 325 000 EUR contribuie la verificarea ex ante de către institut a declarațiilor de cheltuieli; ia act însă de observațiile formulate de Curte în raportul său, potrivit cărora calitatea acestor certificate variază în mod semnificativ, ceea ce limitează asigurarea care poate fi obținută pe baza lor, astfel încât institutul se vede nevoit să efectueze verificări suplimentare; constată, din informațiile furnizate de institut, că acesta aplică metodologia certificatului de audit elaborată de Direcția Generală Cercetare și Inovare din cadrul Comisiei pentru programul Orizont 2020, pornind de la acordurile de grant din 2014; observă, în plus, metodologia revizuită include instrucțiuni mai detaliate și proceduri convenite, precum și 63 de constatări de fapt standard care acoperă toate categoriile de costuri; recunoaște faptul că institutul și-a elaborat o strategie cuprinzătoare de asigurare de grant, care se bazează pe verificarea ex ante și ex post, inclusiv pe certificatul privind situațiile financiare, pentru a garanta legalitatea și regularitatea operațiunilor;
13.

ia act de faptul că Serviciul de audit intern (IAS) a efectuat un audit al controalelor ex ante pentru gestionarea granturilor și procesele conexe; subliniază că întreprinderea comună a avut în trecut deficiențe la documentarea controalelor ex ante și observă că în urma auditului au rezultat trei recomandări în care se sugera ca întreprinderea comună să crească eficacitatea controalelor sale ex ante prin utilizarea unei abordări mai echilibrate și bazate într-o măsură mai mare pe riscuri, să consolideze procedurile de control pentru certificatele privind situațiile financiare și să îmbunătățească rapoartele privind gestionarea în ceea ce privește rezultatele controalelor ex ante; ia act de faptul că nu a fost emisă nicio recomandare de importanță critică cu privire la întreprinderea comună și că întreprinderea comună a început din martie 2015 să pună în aplicare recomandările făcute în urma auditului IAS;
20.

constată că agenția și-a prezentat în decembrie 2015 spre evaluare cadrul și abordarea în fața Consiliului de administrație; observă că această abordare a instituit o gamă de instrumente de evaluare și de controale, inclusiv un cadru de guvernanță, o funcție de coordonare a evaluării pentru a asigura consecvența metodologică, liste de verificare ale evaluării și un plan de acțiune pentru evaluări ex ante și ex post; recunoaște eforturile depuse de agenție în vederea consolidării cadrului său de guvernanță și a abordării pentru evaluările ex ante și ex post;
7.

ia act, potrivit raportului Curții, de existența unui risc nesoluționat de dublă finanțare legat de Fondul pentru securitate internă (FSI); reamintește că pentru FSI, care este instituit pentru perioada 2014-2020 și alcătuit din instrumentele FSI-Frontiere și vize și FSI-Poliție, a fost disponibilă o sumă de 3 800 000 000 EUR pentru finanțarea acțiunilor; reamintește, în plus, că, în baza instrumentului FSI-Frontiere și vize, Comisia rambursează statelor membre cheltuielile suportate pentru achiziția mijloacelor utilizate în acțiunile lor, cum ar fi autovehicule sau nave, precum și costurile de funcționare, cum ar fi cele cu combustibilul sau cu mentenanța; subliniază că, de asemenea, agenția rambursează aceste costuri pentru participanții la operațiunile comune; ia act de faptul că agenția, în cooperare cu Direcția Generală Migrație și Afaceri Interne din cadrul Comisiei, a instituit măsuri de reducere a riscului respectiv; constată, în special, că aceste măsuri includ accesul la baza de date a FSI, în care toate planurile și rapoartele beneficiarilor sunt disponibile, formarea cu privire la funcționalitățile sistemului comun de gestionare partajată a fondurilor, precum și efectuarea de controale ex ante și ex post prin verificarea documentelor justificative și, în același timp, creșterea gradului de conștientizare a acestei chestiuni în rândul beneficiarilor;
2

reamintește analiza ECA din 2014 care estima costurile dispersiei geografice a Parlamentului la 114 milioane EUR pe an; în plus, ia act de constatarea prezentată în rezoluția sa din 20 noiembrie 2013 referitoare la stabilirea sediilor instituțiilor Uniunii Europene ( 12 ) că 78 % din toate misiunile personalului statutar al Parlamentului reprezintă rezultatul direct al dispersiei geografice a instituției; subliniază că raportul estimează, de asemenea, impactul asupra mediului al dispersiei geografice între 11 000 și 19 000 tone de emisii de CO; reiterează percepția publică negativă cauzată de dispersie și solicită, prin urmare, o foaie de parcurs spre un sediu unic și o reducere a liniilor bugetare relevante;
30.

ia act de faptul că, la rubrica 2, se propune alocarea sumei de 59 553,5 milioane EUR sub formă de credite de angajament (+1,7 % față de 2017) și a sumei de 56 359,8 milioane EUR sub formă de credite de plată (+2,6 %), astfel încât sub plafonul aferent angajamentelor va rămâne disponibilă o marjă de 713,5 milioane EUR; observă că majorarea creditelor pentru finanțarea nevoilor Fondului european de garantare agricolă (FEGA) pentru 2018 (+2,1 %) se datorează, în mare măsură, unui nivel considerabil mai scăzut al veniturilor alocate preconizate a fi disponibile în 2018;
9.

subliniază că echilibrul dintre viața profesională și cea privată ar trebui să fie parte a politicii de personal a Agenției; subliniază că bugetul cheltuit pe activitățile de confort la locul de muncă se ridică la 228,7 EUR per angajat și că în 2016 a fost organizată o zi de activități externe pentru personal; constată că numărul mediu de zile de concediu medical per membru al personalului este de 3,2, mult sub media din majoritatea celorlalte agenții;
2.

ia act cu satisfacție de faptul că problema legată de diferențele la nivelul metodologiilor și al procedurilor utilizate de autoritățile naționale de finanțare nu mai este relevantă pentru implementarea proiectelor din cadrul Orizont 2020, întrucât auditurile ex post vor fi desfășurate de către întreprinderea comună ECSEL sau de către Comisie; ia act de faptul că, în conformitate cu dispozițiile din planul comun de audit ex post pentru programul Orizont 2020, în prezent există 17 audituri ex post deja lansate privind tranzacțiile referitoare la activitățile întreprinderii comune;
12.

subliniază că echilibrul dintre viața profesională și cea privată ar trebui să facă parte din politica de personal a Centrului; remarcă faptul că bugetul cheltuit pentru activități privind starea de bine a personalului la locul de muncă se ridică la aproximativ 810 EUR per membru al personalului, sumă ce include activitățile legate de controlul medical, ceea ce reprezintă 1,5 zile de activități privind starea de bine a personalului per persoană în 2016; constată că numărul mediu de zile de concediu medical per membru al personalului este de 1,10 zile, ceea ce este un nivel extrem de scăzut;
93.

ia act de faptul că, în ceea ce privește noile valori de referință pentru interpreți privind productivitatea, s-a stabilit că trebuie prestate în medie cel puțin 11 ore pe săptămână, dar nu mai mult de 17 ore pe săptămână; constată că, în ansamblu, numărul mediu de ore pe care funcționarii interpreți l-au petrecut în cabine pentru efectuarea de servicii de interpretare a crescut de la 11 ore 54 de minute în 2014 la 13 ore 25 de minute în 2016; ia act de faptul că anul 2014 a fost un an electoral, în care a fost mai puțină nevoie de interpretare; subliniază că această creștere constatată în perioada 2014-2016 se datorează revenirii Parlamentului la ritmul său normal, cu săptămâni dedicate activității comisiilor și grupurilor, cu săptămâni la Strasbourg și cu săptămâni turcoaz; reamintește că, odată cu revizuirea Statutului funcționarilor în 2013, timpul de lucru săptămânal pentru personalul din toate instituțiile europene a crescut de la 37,5 ore la 40-42 de ore, ceea ce a condus la o creștere a timpului de lucru săptămânal și în cadrul serviciului de interpretare; încurajează cooperarea în viitor între sindicate și secretarul general, care ar trebui să se axeze pe garantarea unor condiții de muncă echitabile, asigurând, în același timp, buna desfășurare a lucrărilor parlamentare; subliniază că au loc în prezent consultări între secretarul general și Comitetul personalului și îndeamnă toate părțile să ajungă la un acord; ia act de faptul că majorarea creditelor de angajament pentru „alte categorii de personal” s-a explicat parțial prin creșterea nevoii de interpretare externă în 2016 (cu 2,2 milioane EUR în plus față de 2015); constată, în plus, că pentru reuniunile grupurilor politice și pentru reuniunile comisiilor nu se asigură interpretarea în toate limbile din cauza normelor de repartizare a interpreților; în sfârșit, observă că modificarea programării pentru reuniunile comisiilor care a dus la organizarea multor reuniuni la ore neregulate se datorează în parte lipsei de flexibilitate în utilizarea eficientă a capacității de interpretare;
25.

salută buna cooperare dintre agențiile care își desfășoară activitatea în domeniul ocupării forței de muncă, al afacerilor sociale și al incluziunii și în special cooperarea dintre agenție, Eurofound, Cedefop și EIGE la elaborarea raportului „Towards age-friendly work in Europe: a life course perspective on work and ageing from EU agencies” (Către locuri de muncă favorabile persoanelor în vârstă din Europa: o abordare formulată de agenții ale UE referitoare la întreaga viață profesională și la îmbătrânire);
24.

reamintește cu îngrijorare că, pe baza raportului Curții, în 2014, Comisia a semnat, în numele a peste 50 de instituții și organisme ale UE (inclusiv al Agenției), un contract-cadru cu un contractant pentru achiziționarea de software și licențe și pentru furnizarea serviciilor aferente de mentenanță și consultanță IT; constată că respectivul contractant are rol de intermediar între Agenție și furnizori și că, pentru serviciile de intermediere prestate, contractantul are dreptul să perceapă sume în plus variind între două și nouă procente din prețurile furnizorilor; observă, de asemenea, că în contractul-cadru se prevede în mod explicit faptul că nu se conferă niciun drept exclusiv contractantului; constată că, în 2016, Agenția a utilizat acest contract-cadru pentru a achiziționa licențe pentru software în valoare totală de 442 754 EUR; observă că majoritatea acestor achiziții priveau produse care făceau parte dintr-o categorie anume – care ar trebui utilizată doar în mod excepțional – și pentru care prețurile nu fuseseră cotate nici în cursul procesului de licitație, nici în contractul-cadru; constată că în raportul Curții se precizează că această procedură nu asigură o concurență suficientă și nici aplicarea soluției celei mai economice; constată, de asemenea, că sumele percepute în plus de către contractantul cu care a fost semnat contractul-cadru nu au fost verificate în mod corespunzător: cea mai importantă comandă privea reînnoirea licențelor pentru softurile furnizate de un distribuitor scandinav cu drepturi exclusive (112 248 EUR); își exprimă îngrijorarea că, în acest caz, nu exista nicio justificare pentru utilizarea contractului-cadru, care a condus la o majorare inutilă a costului; ia act de răspunsul Agenției la observația Curții;
162.

reamintește importanța deosebită atribuită condiționalităților ex ante , datorită faptului că stabilesc condiții orizontale și sectoriale pentru a asigura eficacitatea cheltuirii fondurilor ESI; odată cu îndeplinirea condiționalităților ex ante , alături de reținerea unui procent de 10 % din plăți, după cum prevede regulamentul revizuit în vigoare, implementarea proiectelor ar trebui să devină mai ușoară și mai puțin vulnerabilă la erori; ia act însă de Raportul special nr. 15/2017 al Curții, care pune sub semnul întrebării măsura în care acest lucru a condus în mod efectiv la schimbări pe teren;
270.

este de opinie că, pentru PAC post-2020, dispozițiile legislative ar trebui să prevadă faptul că Comisia prezintă (sau le solicită statelor membre să prezinte, în conformitate cu dispozițiile privind gestiunea partajată) o logică clară de intervenție pentru instrumentele de politică vizând reînnoirea generațiilor în agricultură; consideră că această logică de intervenție ar trebui să includă: (a) o evaluare riguroasă a nevoilor tinerilor fermieri, în care să se analizeze din ce cauză tinerii care doresc să devină fermieri se confruntă cu obstacole la înființarea unei exploatații și cât de răspândite sunt aceste obstacole la nivelul zonelor geografice, al sectoarelor agricole sau al altor caracteristici specifice ale exploatațiilor; (b) o evaluare a nevoilor care ar putea fi abordate prin instrumente de politică ale Uniunii și a nevoilor care pot fi sau sunt deja abordate mai bine prin politicile naționale ale statelor membre, precum și o analiză privind formele de sprijin (de exemplu: plăți directe, sumă forfetară, instrumente financiare) cele mai potrivite pentru a răspunde nevoilor identificate; (c) măsuri de sensibilizare privind posibilele forme de asistență care ar permite realizarea, într-o etapă mai timpurie, a transferului unei exploatații către un succesor și care includ servicii de consultanță sau măsuri însoțitoare, cum ar fi crearea unui sistem satisfăcător de pensii bazat pe veniturile sau contribuțiile colectate la nivel național sau regional în sectorul agricol, alimentar și al silviculturii; (d) o definiție a obiectivelor SMART, care ar trebui furnizată în ciuda perioadei lungi de planificare pe care o necesită transferurile exploatațiilor agricole, pentru a prezenta sub o formă explicită și cuantificabilă rezultatele preconizate ale instrumentelor de politică în ceea ce privește rata reînnoirii generațiilor și contribuția la viabilitatea exploatațiilor care beneficiază de sprijin; consideră, în special, că ar trebui să se clarifice dacă instrumentele de politică urmăresc sprijinirea unui număr cât mai mare de tineri fermieri sau, dimpotrivă, să vizeze anumite categorii specifice (cum ar fi tinerii fermieri cu un nivel mai ridicat de instruire, cei care se instalează în zone defavorizate, cei care introduc tehnologii de economisire a energiei sau a apei în exploatații, cei care măresc rentabilitatea sau productivitatea exploatațiilor lor, cei care angajează mai multe persoane etc.);
D.

întrucât membrii FCH2 sunt Uniunea, reprezentată de Comisie, organizația New Energy World Industry Grouping AISBL (Noua grupare industrială mondială în domeniul energiei, denumită în continuare „gruparea industrială”), redenumită „Hydrogen Europe” în 2016, și comunitatea de cercetare New European Research Grouping on Fuel Cells and Hydrogen AISBL (Noua grupare europeană științifică în domeniul pilelor de combustie și al hidrogenului, denumită în continuare „gruparea științifică”);
14.

subliniază că echilibrul dintre viața profesională și cea privată ar trebui să facă parte din politica de personal a agenției; subliniază că bugetul cheltuit pentru activități privind starea de bine a personalului se ridică la 138,14 EUR per membru al personalului; constată că numărul mediu de zile de concediu medical per membru al personalului este de 3,7 zile, cu mult sub media obișnuită din agențiile UE;
31.

observă că termenul-țintă stabilit inițial de Comisie pentru obținerea autonomiei financiare de către Institut era anul 2010; constată, în plus, că Institutul a obținut doar o autonomie financiară parțială în luna iunie 2011, sub rezerva continuării aprobării ex ante a operațiunilor aferente granturilor și a achizițiilor cu o valoare mai mare de 60 000 EUR de către Direcția Generală Educație și Cultură a Comisiei; ia act de faptul că Institutul a solicitat Comisiei relansarea procedurii care duce la o autonomie financiară deplină; în plus, ia act de faptul că, în mai 2016, Comisia a stabilit o foaie de parcurs și un calendar pentru acest proces și că, în octombrie 2016, Institutul a prezentat Comisiei autoevaluarea sa finalizată; îndeamnă Institutul să informeze autoritatea care acordă descărcarea de gestiune cu privire la progresele realizate;
7.

constată că Comitetul consultativ al fundației privind achizițiile publice și contractele (ACPC), care emite un aviz privind propunerile de contract cu o valoare de cel puțin 250 000 EUR, nu s-a întrunit în 2016, întrucât nu au existat dosare care să îndeplinească criteriile; constată, în plus, că ACPC a efectuat o verificare ex post anuală a trei dintre cele unsprezece contracte atribuite în 2016; constată că ACPC a fost per ansamblu mulțumit de faptul că fundația a respectat procedurile de achiziții;
2

reamintește analiza CCE din 2014 care estima costurile dispersiei geografice a Parlamentului la 114 milioane EUR pe an; în plus, ia act de constatarea prezentată în Rezoluția sa din 20 noiembrie 2013 referitoare la stabilirea sediilor instituțiilor Uniunii Europene ( 10 ) , conform căreia 78 % din toate misiunile personalului statutar al Parlamentului reprezintă rezultatul direct al dispersiei geografice a instituției; subliniază că raportul estimează, de asemenea, că impactul asupra mediului al dispersiei geografice se situează între 11 000 și 19 000 de tone de emisii de CO; evidențiază economiile care ar putea fi aduse bugetului Parlamentului de un sediu unic și, prin urmare, solicită să se elaboreze o foaie de parcurs către un sediu unic;
18.

constată, din raportul Curții, că, în 2014, Comisia a semnat, în numele a peste 50 de instituții și organisme ale UE (inclusiv al Agenției), un contract-cadru cu un contractant pentru achiziționarea de softuri și licențe și pentru furnizarea serviciilor aferente de mentenanță și consultanță IT; observă că contractantul în cauză acționează ca intermediar între Agenție și furnizorii care pot răspunde nevoilor Agenției; ia act de faptul că, pentru serviciile de intermediere prestate, contractantul parte la contractul-cadru are dreptul să perceapă comisioane variind între două și nouă procente din prețurile furnizorilor; observă că, în 2016, plățile totale efectuate către acest contractant s-au ridicat la 8 900 000 EUR; constată cu regret că Agenția nu a verificat în mod sistematic prețurile și sumele în plus percepute în raport cu ofertele de preț și cu facturile emise de furnizori către contractantul care a semnat contractul-cadru; constată totuși că, după prezentarea constatărilor Curții din octombrie 2017, Agenția a realizat o anchetă cu privire la cazul vizat, în urma căreia contractantul și-a recunoscut greșeala, preconizându-se că se va recupera o sumă de aproximativ 12 000 EUR; observă, de asemenea, că, începând din octombrie 2017, Agenția a instituit orientări interne specifice; orientările respective prevăd inclusiv realizarea de controale sistematice ale categoriilor de produse și ale majorărilor conexe ale prețurilor pentru fiecare deviz transmis de Comparex cu valoare mai mare de 60 000 EUR;
12.

atestă faptul că întreprinderea comună IMI 2 a introdus proceduri de control ex ante eficace bazate pe examinări documentare ale aspectelor financiare și operaționale și desfășoară audituri ex post cu privire la declarațiile de cheltuieli pentru granturile acordate în cadrul celui de al șaptelea program cadru; constată că rata reziduală pentru auditurile ex post prezentată de întreprinderea comună IMI 2 la sfârșitul anului 2016 a fost de 1,67 %.
22.

își exprimă îngrijorarea că întreprinderea comună nu a adresat deocamdată orientări specifice membrilor și auditorilor externi ai acestora cu privire la declararea și certificarea contribuțiilor în natură la proiectele SESAR 2020; își exprimă, de asemenea, îngrijorarea că întreprinderea comună nu a stabilit orientări interne pentru verificările ex ante cu privire la declarațiile de cheltuieli pentru proiectele SESAR 2020; salută faptul că în decembrie 2016, Consiliul de administrație al întreprinderii comune a adoptat documentul intitulat „Methodology and Validation process for In kind contributions (IKC) in the SJU (SESAR 2020 Programme only)” [Metodologia și procesul de validare pentru contribuțiile în natură în cadrul întreprinderii comune SESAR (numai pentru programul SESAR 2020)]; constată că întreprinderea comună ar trebui să analizeze dacă este nevoie să adapteze strategia de control ex ante a Comisiei pentru programul Orizont 2020 la riscurile specifice legate de proiectele SESAR 2020;
20.

subliniază că, în 2014, Comisia a semnat, în numele a peste 50 de instituții și organisme ale Uniunii, inclusiv al biroului, un contract-cadru cu un contractant pentru achiziționarea de licențe software și pentru furnizarea serviciilor aferente de mentenanță și suport; ia act de faptul că contractantul cu care a fost semnat contractul-cadru acționează ca intermediar între birou și furnizorii care pot răspunde nevoilor biroului; constată că, pentru serviciile de intermediere prestate, contractantul cu care a fost semnat contractul-cadru are dreptul să perceapă sume în plus variind între 2 % și 9 % din prețurile furnizorilor; constată de asemenea că, în 2016, plățile totale efectuate către contractantul în cauză s-au ridicat la 534 900 EUR; regretă că biroul nu a verificat în mod sistematic prețurile și sumele în plus percepute în raport cu ofertele de preț și cu facturile emise de furnizori către contractant; constată, pe baza informațiilor din răspunsul biroului, că biroul ar fi trebuit să introducă, de la 1 ianuarie 2018, verificări sistematice pentru fiecare deviz de peste 135 000 EUR;
2

reamintește analiza CCE din 2014 care estima costurile dispersiei geografice a Parlamentului la 114 milioane EUR pe an; în plus, ia act de constatarea prezentată în Rezoluția sa din 20 noiembrie 2013 referitoare la stabilirea sediilor instituțiilor Uniunii Europene ( 11 ) că 78 % din toate misiunile personalului statutar al Parlamentului reprezintă rezultatul direct al dispersiei geografice a instituției; evidențiază că raportul estimează, de asemenea, impactul asupra mediului al dispersiei geografice între 11 000 și 19 000 tone de emisii de CO; reiterează percepția publică negativă cauzată de dispersie și solicită, prin urmare, o foaie de parcurs spre un sediu unic și o reducere a liniilor bugetare relevante;
42.

remarcă faptul că, pentru al patrulea an consecutiv, au fost epuizate toate marjele disponibile în cadrul plafonului rubricii 3, ceea ce demonstrează că, așa cum stau lucrurile în prezent, bugetul UE nu are pe deplin capacitatea de face față amplelor și gravelor provocări actuale în materie de migrație și securitate cu care se confruntă Uniunea; salută, în acest sens, mobilizarea propusă a Instrumentului de flexibilitate pentru a pune la dispoziție suma de 927,5 milioane EUR sub formă de credite de angajament;
20.

salută faptul că FCH2 a instituit proceduri de control ex ante bazate pe examinări documentare ale aspectelor financiare și operaționale și audituri ex post la beneficiarii granturilor pentru plățile intermediare și finale din cadrul celui de Al șaptelea program-cadru și pentru declarațiile de cheltuieli aferente proiectelor din cadrul programului Orizont 2020, în timp ce Comisia este responsabilă de auditurile ex post ; salută faptul că rata de eroare reziduală pentru auditurile ex post la sfârșitul anului 2017 a fost de 1,13 %, valoare considerată de Curte sub pragul de semnificație;