COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 15.11.2011 
SEC(2011) 1359 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMAT AL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
 
de însoțire a documentelor  
Comunicarea „Crearea unei Europe deschise și sigure: bugetul 2014-2020 pentru afaceri
interne” 
 
Propunere de regulament de instituire a Fondului pentru azil și migrație 
 
Propunere de regulament de instituire, ca parte a Fondului pentru securitate intern ă, a 
instrumentului de sprijin financiar pentru cooperare poli țienească, prevenirea și 
combaterea criminalit ății și gestionarea crizelor 
 
Propunere de regulament de instituire, ca parte a Fondului pentru securitate intern ă, a 
instrumentului de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize  
 
Propunere de re gulament de stabilire a dispozi țiilor generale privind Fondul pentru azil 
și migrație și instrumentul de sprijin financiar pentru cooperarea poli țienească, 
prevenirea și combaterea criminalit ății și gestionarea crizelor 
{COM(2011) 749 final} 
{SEC(2011) 1358 final}  
 
RO 2   RO 1. INTRODUCERE  
În ultimii ani, importan ța politicilor din domeniul afacerilor in terne a crescut în mod constant. 
Aceste politici au drept scop crearea unui spa țiu fără frontiere interne, pe teritoriul c ăruia 
cetățenii UE și resortisan ții țărilor terțe pot să intre, să se deplaseze, s ă locuiasc ă și să 
munceasc ă, aducând idei noi, capital, cuno ștințe și inovații sau completând deficitele prezente 
pe piețele naționale ale ocup ării forței de munc ă, având totodat ă convingerea c ă drepturile lor 
sunt pe deplin respectate și că securitatea lor este garantat ă. Cooperarea cu țările terțe și 
organizațiile interna ționale este esen țială pentru realizar ea acestui obiectiv. 
2. DEFINIREA PROBLEMEI  
2.1. Provocări în materie de politic ă 
Pe parcursul urm ătorului cadru financiar multianual (2014-2020), UE se va confrunta cu 
provocări importante în domeniul afacerilor interne. În domeniul azilului, este de a șteptat să 
persiste factorii care determin ă persoanele s ă solicite azil și protecție interna țională în UE, 
respectiv r ăzboaiele, regimurile represive și instabilitatea politic ă. Fluxurile de persoane care 
solicită azil sau o form ă de protec ție interna țională pot fluctua în mod considerabil și pot fi 
formate din grupuri numeroase, cu necesit ăți și motivații diferite. Pentru a face fa ță acestor 
fluxuri, sunt necesare resurse și capacități substanțiale din partea statel or membre, o parte a 
acestora primind un num ăr dispropor ționat de solicitan ți de azil, ca urmare a pozi ției lor 
geografice.  
Integrarea resortisan ților țărilor terțe aflați în situație de ședere legal ă este o provocare major ă 
pentru UE. Lipsa integr ării poate conduce la dificult ăți de ordin social, ale c ăror costuri sunt 
suportate, în cele din urm ă, de societate în ansamblul s ău. O mai bun ă integrare permite 
migranților legali s ă aibă un rol activ în societatea care îi prime ște și să ajute economia UE s ă 
facă față provocării demografice cu care se confrunt ă în prezent. Se preconizeaz ă o creștere 
progresiv ă a afluxului de migran ți legali, în special a migra ției forței de munc ă. Prin urmare, 
se preconizeaz ă, de asemenea, cre șterea necesit ății de integrare a resortisan ților țărilor terțe. 
Ca urmare a pozi ției geografice sau a situa ției economice atractive, unele state membre 
primesc un num ăr dispropor ționat de migran ți ilegali. Imigra ția ilegală este costisitoare nu 
numai pentru statele membre vizate, ci și pentru migran ți. Este posibil ca num ărul noilor 
migranți ilegali să scadă, cu toate c ă este improbabil ca volumul total al migran ților ilegali din 
UE să se reduc ă semnificativ, în pofida progreselor evidente înregistrate în detectarea și 
înlăturarea acestora. Prin urmare, este de a șteptat ca gestionarea return ărilor să rămână o 
provocare. 
Un control al frontiere lor eficace, eficient și sigur este esen țial pentru libera circula ție a 
persoanelor în UE, precum și pentru men ținerea securit ății interne. Lungi mea frontierelor 
externe, precum și numărul și natura punctelor de tr ecere a frontierei variaz ă considerabil 
între statele membre. Ca urma re, unele state membre suport ă o parte dispropor ționată din 
costurile conexe. Întruc ât persoane cu o viz ă valabilă sau un permis de ședere valabil pot 
circula liber în spa țiul Schengen, statele membre sunt inte resate de aplicarea unor standarde 
comune. Se preconizeaz ă că numărul punctelor de trecere a frontierei va cre ște, ceea ce va 
accentua intensitatea provoc ării pe care o reprezint ă pentru gestionar ea frontierelor UE. 
 
RO 3   RO Criminalitatea organizat ă, în diversele sale forme, terorismul și a alte riscuri în materie de 
securitate (inclusiv evaluarea și gestionarea acestora) ridic ă probleme importante pentru UE. 
Se preconizeaz ă că nivelurile agregate ale criminalit ății vor continua s ă rămână stabile, îns ă 
este de a șteptat ca natura infrac țiunilor să se modifice, având în vedere c ă, în comiterea 
acestora, infractorii folosesc noile tehnologii. Este posibil s ă crească criminalitatea 
transfrontalier ă și cea organizat ă, dobândind un caracter  mai sofisticat și mai interna țional. 
Este de a șteptat să crească numărul anumitor tipuri de infrac țiuni comise, precum fraudele, 
spălarea de bani și criminalitatea informatic ă. Cu toate c ă eforturile continue ale statele 
membre și măsurile legislative adoptate la nivelul UE ar putea reduce activit ățile teroriste, 
amenințarea terorist ă continuă să aibă un pronun țat caracter transna țional și există puține 
perspective în viitorul apropiat de reducere considerabil ă a amenin țării. 
De asemenea, evenimentele recente petrecute la frontiera greco-turc ă și în țările din sudul 
Mediteranei demonstreaz ă cât de important este ca UE s ă aibă o abordare cuprinz ătoare în 
domeniul migra ției și să ia în considerare diferite aspecte precum consolidarea gestion ării 
frontierelor și a guvernan ței Schengen, o migra ție legală mai bine direc ționată, intensificarea 
difuzării de bune practici pr ivind integrarea, consolidarea sist emului european comun de azil 
și o abordare mai strategic ă a relațiilor cu țările terțe în ceea ce prive ște migrația. 
2.2. Instrumentele financiare actuale din do meniul afacerilor interne nu abordeaz ă 
în mod adecvat necesit ățile și prioritățile viitoare 
Deși se consider ă că, în general, instrumentele financ iare actuale din domeniul afacerilor 
interne și-au îndeplinit obiectivele și funcționează în mod eficient, acestea nu abordeaz ă pe 
deplin provoc ările menționate mai sus.  
Programul general „Solidaritatea și gestionarea fluxurilor de migra ție” (gestionare 
partajată) 
Fondul european pentru refugia ți nu are suficiente resurse pentru a sus ține în mod adecvat o 
politică globală a UE în domeniul reloc ării și pentru a stimula statele membre s ă participe la 
operațiunile de relocare prin anga jarea unor fonduri din FER. De asemenea, acesta nu prevede 
niciun stimulent financiar suplimentar pentru tran sferul în interiorul UE al beneficiarilor de 
protecție interna țională („transfer”). 
Fondul european de in tegrare a resortisan ților țărilor terțe abordeaz ă provocările ridicate în 
materie de integrare prin sprijinirea strategiilor na ționale. Cu toate acestea, se preconizeaz ă o 
scădere a necesit ății de consolidare a capacit ăților la nivel na țional, deoarece unele provoc ări 
în materie de integrare sunt aborda te mai eficient la nivel regional și local, respectiv la un 
nivel mai apropiat de persoanele vizate. De asemenea, ar trebui vizate mai eficient m ăsurile 
specifice sau grupurile de migran ți care nu fac cu u șurință obiectul instrumentelor generale .  
Fondul european de returnare nu finan țează, în prezent, condi țiile de primire/deten ție 
anterioare expulz ării sau măsurile cu caracter mai ge neral de reducere a migra ției ilegale. 
Fondul pentru frontierele externe nu poate oferi sprijin pentru m ăsurile referitoare la controale 
privind libera circula ție internă și pentru m ăsurile conexe referitoare la prevenirea imigra ției 
ilegale, gestionarea documentelor (b aze de date privind permisele de ședere) și documentele 
false. De asemenea, nu sprijin ă cooperarea între agen ții și crearea de conexiuni  între diferitele 
autorități de aplicare a legii, inclusiv cele care î și desfășoară activitatea în cadrul UE. 
 
RO 4   RO Programul general „Securitate și protecția libertăților” (gestiune centralizat ă directă) 
Programele specifice ISEC (Prevenirea și combaterea criminalit ății) și CIPS (Prevenirea, 
pregătirea și gestionarea consecin țelor terorismului și ale altor riscuri legate de securitate) nu 
finanțează testarea și validarea echipamentelor de men ținere a ordinii pentru reducerea 
decalajului dintre cercetare și dezvoltare, pe de o parte, și implementarea 
operațională/utilizarea pe scar ă largă, pe de alt ă parte sau consolidarea capacit ății structurale a 
autorităților de aplicare a legii prin achizi ționarea de echipament precum dispozitive de 
detecție și sisteme informatice. Anumite activit ăți, precum echipele comune de anchet ă sau 
politici noi care necesit ă mai mult ă flexibilitate, precum gestiona rea crizelor, sunt dificil de 
finanțat. 
2.3. Dimensiunea extern ă a politicilor din domeniul  afacerilor interne nu este 
sprijinită în mod adecvat  
Programele de asisten ță externă actuale nu sunt concepute în scopul sus ținerii dimensiunii 
externe a politicilor din domeniul afacerilor interne, ci, mai degrab ă pentru a ține cont, în 
principal, de alte obiective, în  special extinderea, dezvoltarea și politica de vecin ătate, vizând, 
în primul rând, necesit ățile țării beneficiare. Cu toate c ă această asistență ar trebui men ținută, 
este evident c ă UE nu are o influen ță determinant ă care să-i permită să-și atingă propriile 
priorități de politic ă și să țină cont de propriile interese dire cte, precum gestionarea fluxurilor 
de migrație și securitatea. 
Această problemă este amplificat ă de faptul c ă actuala genera ție de programe financiare în 
domeniul afacerilor interne nu acoper ă și dimensiunea extern ă. Deși, în prezent, este posibil 
să se finanțeze activit ăți în țări terțe, în special pentru a asigura continuitatea teritorial ă a 
finanțării, inițiate în UE și continuate în țările terțe, aceste activit ăți sunt foarte limitate. Ca 
atare, exist ă un nivel insuficient al finan țării alocate negocierii și punerii în aplicare a 
acordurilor de readmisie, a parteneriatelor pentru mobilitate și a programelor de protec ție 
regională, în vederea furniz ării de asisten ță țărilor terțe pentru îmbun ătățirea gestion ării 
frontierelor acestora sau pentru cooperarea cu țările terțe în domenii precum traficul de 
persoane, traficul de droguri și de arme, dezmembrarea re țelelor infrac ționale interna ționale, 
precum și prevenirea terorismului și a altor riscuri în materie de securitate.  
2.4. Limitările opera ționale ale mecanismelor de  punere în aplicare a asisten ței în 
domeniul afacerilor interne  
Cele patru fonduri cu gestionare partajat ă au propriul temei juridic și propriile norme de 
aplicare. Acest fapt conduce la  o suprapunere a eforturilor și o multiplicare a normelor care, la 
rândul său, are ca rezultat cre șterea volumului de munc ă, riscul unor interpret ări diferite și un 
risc ridicat de er oare. Fondurile combin ă un cadru multianual cu o programare anual ă, aceasta 
fiind o abordare complex ă care necesit ă mult timp și este dificil de gestionat. Din punct de 
vedere al gestion ării financiare și a sistemelor de gestionare și control, acestea sunt similare, 
dar, în acela și timp, diferite în raport cu al te fonduri cu gestionare partajat ă, în special cu 
fondurile structurale, ceea ce creeaz ă confuzii.  
Subvențiile oferite în cadrul gestiunii directe (ISEC și CIPS) sunt, în general, reduse, 
împiedicând utilizarea strategic ă a acestora. Prin urmare, exist ă problema subutiliz ării acestor 
resurse. Întrucât normele de eligibilitate sunt complexe, rata de eroare general ă este relativ 
ridicat în cadrul declara țiilor de cheltuieli prezentate de beneficiarii finali, astfel c ă este 
necesară consolidarea controalelor ex post  și ex ante , ceea ce conduce la un volum ridicat de 
 
RO 5   RO activități administrative. De asemenea, procedura de solicitare a subven țiilor este prea lung ă, 
ceea ce împiedic ă autoritățile de aplicare a legii s ă reacționeze rapid ca reac ție la amenin țările 
emergente. 
Evenimentele recente din sudul Mediteranei au demonstrat cât de important este ca UE s ă 
reacționeze rapid și eficient la situa țiile de criz ă. Actualul mecanism de reac ție în situa ții de 
urgență acoperă doar crizele în domeniul azilului și nu reușește să răspundă rapid și eficient la 
situațiile de criz ă. De asemenea, finan țarea disponibil ă are un caracter prea limitat.  
3. ANALIZA SUBSIDIARIT ĂțII 
3.1. Dreptul UE de a ac ționa  
Dreptul UE de a ac ționa în domeniul afacerilor interne rezult ă, în principal, din titlul V al 
Tratatului privind func ționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 77 alineatul (2), 
articolul 78 alineatul (2), articolul 79 alineatele (2) și (4), articolul 82 alineatul (1), articolul 
84 și articolul 87 alineatul (2) din TFUE. Cooperarea cu țările terțe și cu organiza țiile 
internaționale este reglementat ă la articolul 212 alineatul (3) din TFUE.  
3.2. Subsidiaritate  
Statele membre nu pot face fa ță singure provoc ărilor cu care se confrunt ă UE în domeniul 
afacerilor interne. Gestionarea fluxurilor de migra ție, gestionarea frontierelor externe și a 
securității UE necesit ă mobilizarea de resurse și capacități importante de c ătre statele membre. 
Finanțarea UE reprezint ă mecanismul care concretizeaz ă implica țiile financiare ale 
principiului solidarit ății și ale distribuirii ech itabile a responsabilit ăților între statele membre, 
în absența căreia unele state membre ar trebui s ă suporte sarcina dispropor ționată pe care o 
reprezintă frontierele lungi sau cre șterea brusc ă a fluxurilor de migra ție. Îmbun ătățirea 
cooperării operaționale prin punerea în co mun a resurselor creeaz ă economii de scar ă și 
sinergii, asigurând, prin urma re, o utilizare mai eficient ă a fondurilor publice și consolidarea 
solidarității și a încrederii reciproce între statele membre. Finan țarea UE poate crea, de 
asemenea, efectul de levier necesar pentru a convinge țările terțe să intre în dialog cu Uniunea 
cu privire la aspecte care sunt relevante mai ales pentru UE și statele membre. 
4. OBIECTIVE  
Comunicarea „Un buget pentru Europa 2020”1 a anunțat crearea a dou ă fonduri: 
Fond Obiectiv  Buget în pre țuri 
2011 (milioane 
EUR)  
Fondul pentru azil și 
migrație Acțiuni de sprijin în materie de azil și migrație, integrarea 
resortisan ților țărilor terțe și returnarea  3 433 MEUR  
Fondul pentru securitate 
internă  Asigurarea asisten ței financiare pentru ini țiative în 
domeniile frontierelor externe și securității interne  4 113 MEUR  
                                                 
1 COM (2011)500 final - p ărțile I și II din 29 iunie 2011. 
 
RO 6   RO Obiectivele generale și specifice ale acestor fonduri sunt urm ătoarele: 
Obiective generale  Obiective specifice  
Facilitarea migra ției legale în UE în conformitate cu necesit ățile 
economice și sociale ale statelor membre și sprijinirea integr ării 
resortisan ților țărilor terțe aflați în situație de ședere legal ă 
Sprijinirea punerii în aplicare a sistemului european comun de azil  
Reducerea migra ției ilegale și promovarea return ării voluntare  Îmbunătățirea gestion ării eficace a 
fluxurilor de migra ție către UE în 
domenii în care UE aduce o valoare adăugată maximă, în special prin 
solidaritate, împ ărțirea responsabilit ății 
și cooperarea cu țările terțe 
 
Finanțarea aspectelor externe ale politicii în domeniul migra ției a UE
Consolidarea frontierelor externe ale UE  
Facilitarea mobilit ății dincolo de frontierele externe ale UE  
Reducerea riscului reprezentat de criminalitatea organizat ă, terorism 
și alte amenin țări în materie de securitate, precum și îmbunătățirea 
detectării și finalizării cu succes a urm ăririi penale  Întărirea securit ății interne a UE prin 
gestionarea frontierelor externe și 
aplicarea legii, inclusiv prin 
intensificarea activit ăților de preg ătire 
și de răspuns care sunt cel mai bine 
susținute de resursele financiare ale 
UE, în special prin intermediul cooperării transna ționale, al 
economiilor de scar ă, al parteneriatelor 
între sectorul public și cel privat și al 
cooperării cu țările terțe
 Sprijinirea aspectelor externe ale politicii interne de securitate a UE  
În realizarea acestor obiec tive strategice specifice ar  trebui, de asemenea, s ă se acorde aten ția 
corespunz ătoare obiectivului general orizontal de simplificare și, în special, flexibilit ății 
viitoarelor fondurilor, eliber ării rapide a finan țării în situa ții de criză și reducerea volumului 
de lucru administrativ. 
5. OPțIUNI DE POLITIC Ă 
Opțiunea A – Priorit ăți de finan țare 
Opțiunea A.1  – Menținerea aloc ării fondurilor la nivelul anului 2013 (statu quo)  
Opțiunea A.2  – Distribu ție bazată pe media finan țării corespunz ătoare perioadei 2007-2013  
Opțiunea A.3  – Introducerea unei componente cu dimensiune extern ă în cadrul celor dou ă 
fonduri pentru a finan ța acțiuni în țări terțe sau în leg ătură cu acestea, care servesc, în 
principal, interesele și obiectivele UE, au un impact direct în UE și în statele sale membre și 
asigură continuitatea cu activit ăți puse în aplicare pe teritoriul UE. Aceast ă finanțare nu este 
menită să sprijine ac țiuni care sunt orientate c ătre dezvoltare și vor completa, dup ă caz, 
asistența financiar ă furnizată prin intermediul instrumentelor de ajutor extern ale UE. 
Finanțarea se va reduce în toate domeniile de politic ă și, dar mai ales în cadrul celor în care se 
preconizeaz ă o creștere a valorii ad ăugate și a impactului activit ăților care sus țin dimensiunea 
externă. 
Opțiunea B – Gestiune partajat ă 
Opțiunea B.1  – Un cadru multianual comun în conformitate cu priorit ățile politice stabilite în 
linii mari în cadrul orient ărilor strategice ale UE, înso țit de programe na ționale anuale (status 
quo)  
 
RO 7   RO Opțiunea B.2  – o programare multianual ă, ca în cazul fondurilor structurale.  
Opțiunea B.3  – Un dialog la nivel înalt ax at pe obiectivele si finan țarea din domeniul 
politicilor privind afacerile interne, statele membre fiind invitate s ă susțină elaborarea și 
monitorizarea propr iilor programe na ționale multianuale în conformitate cu priorit ățile UE  
Opțiunea C – gestiune centralizat ă (directă sau indirect ă) 
Opțiunea C.1  – Punerea în aplicare a unui mix de subven ții și achiziții publice menite s ă 
asigure sprijin financiar proiectelor transna ționale și actorilor non-statali, s ă promoveze 
acțiunile bazate pe politici și să furnizeze servicii (status quo)  
Opțiunea C.2  – Recurgerea exclusiv ă la achiziții publice centralizate și sistarea subven țiilor  
Opțiunea C.3  – Gestionare centralizat ă îmbunătățită și diversificat ă prin acorduri de finan țare 
cu organiza țiile interna ționale, parteneriate-cadru cu societatea civil ă și delegarea unor sarcini 
specifice agen țiilor existente (gestionare indirect ă). Un num ăr limitat de subven ții va fi alocat 
prin intermediul unor cereri de propuneri. Se vor men ține achizi țiile publice.  
Opțiunea D – Mecanismul de r ăspuns în situa ții de urgen ță 
Opțiunea D.1  – Actualul mecanism de r ăspuns de urgen ță în cadrul gestiunii partajate în 
domeniul azilului, f ără a acoperi alte crize legate de migra ție sau de securita te (statu quo). 
Opțiunea D.2  – Îmbun ătățirea mecanismului actual de r ăspuns în situa ții de urgen ță prin 
introducerea gestiunii centralizate și extinderea acestuia la alte crize legate de migra ție și de 
securitate. Durata m ăsurilor de urgen ță ar fi prelungit ă de la 6 luni, cât este în prezent, la 18 
luni iar comisarul responsabil ar fi abilitat s ă aprobe cheltuie lile aferente m ăsurilor de urgen ță 
în câteva zile de la apari ția unei situa ții de urgen ță.  
Opțiunea D.3  – Extinderea mecanismului men ționat la op țiunea D.2 în domeniul migra ției, 
dar nu și în cel al securit ății interne, acesta urmând s ă fie inclus în domeniul de aplicare al 
Fondului de solidaritate al UE.  
6. EVALUAREA IMPACTULUI  
Opțiunea A – Priorit ăți de finan țare 
Opțiunea A.1 – Men ținerea aloc ării fondurilor la nivelul anului 2013 (statu quo): în 
cadrul acestui scenariu, va fi mai dificil pent ru sistemele de azil ale statelor membre s ă facă 
față, în mod corespunz ător fluxurilor de migra ție complexe și fluctuante.  Unele state membre 
ar trebui s ă suporte costuri dispropor ționate pentru primirea refugia ților și a solicitan ților de 
azil. Nu ar exista suficien te resurse pentru opera țiunile de relocare sa u pentru acordarea de 
sprijin suplimentar statel or membre care trebuie s ă facă față unor presiuni deosebite exercitate 
asupra sistemelor acestora de azil. Statele membre ar continua s ă adopte strategii de integrare 
naționale/regionale sau s ă-și consolideze strategiile deja în vigoare. Acest lucru va îmbun ătăți 
integrarea resortisan ților țărilor terțe și, prin urmare, va avea un impact pozitiv asupra 
coeziunii sociale și asupra economiei UE, îns ă este probabil ca valoarea ad ăugată a finanțării 
alocate consolid ării capacit ăților să se reducă în timp. Capacitatea de gestionare a return ărilor 
ar continua s ă se consolideze, îns ă s-ar acorda sprijin suplimentar pentru capacitatea de 
detenție/primire. De și statele membre ar fi mai bine preg ătite să returneze migran ții ilegali, 
 
RO 8   RO este probabil ca valoarea ad ăugată a consolid ării în continuare a capacit ăților să scadă în timp. 
Eforturile depuse de acele state membre care efectueaz ă controale la frontier ă în numele și în 
interesul UE, în ansamblul s ău, ar beneficia de un sprijin mod sistematic de la bugetul UE, 
ceea ce ar materializa principiile solidarit ății și distribuirii responsabilit ăților. Utilizarea noilor 
tehnologii va îmbun ătăți securitatea frontierelor și va avea efecte economi ce pozitive, întrucât 
va promova inovarea, va facilita deplas ările călătorilor de bun ă credință către și dinspre UE. 
O utilizare mai coerent ă a fondurilor UE destinate cooper ării consulare în materie de vize și 
sprijinirea acordurilor locale privind traficul de frontier ă în anumite zone de frontier ă ar 
permite cre șterea eficien ței și ar avea, în consecin ță, un impact pozitiv asupra economiei UE. 
De asemenea, crearea EUROSUR ar conduce la reducerea migra ției ilegale, a criminalit ății 
transfrontaliere și a numărului de decese ale migran ților pe mare. Principalele priorit ăți în 
domeniul securit ății interne ar fi acoperite din punct de vedere financiar. Este de a șteptat ca 
acest fapt s ă conducă la o îmbun ătățire pe termen lung a securit ății în cadrul UE, cu toate c ă, 
în continuare ar fi dificil s ă se finan țeze activit ățile echipelor comune de anchet ă sau a 
politicilor mai noi precum asisten ța de urgen ță și gestionarea crizelor, a c ăror flexibilitate este 
esențială. Dimensiunea extern ă a politicilor din domeniul afacerilor interne ar r ămâne 
neabordat ă, cu consecin țele menționate anterior. 
Opțiunea A.2 – Distribu ție bazată pe media finan țării corespunz ătoare perioadei 2007-
2013: în cadrul acestui scenar iu, vor fi aduse îmbun ătățiri standardelor în materie de azil, iar 
statele membre vor putea face fa ță fluxurilor de migra ție complexe și fluctuante și presiunilor 
dispropor ționate exercitate asupra propriilor sisteme de azil. Cu toate acestea, ar exista un 
sprijin insuficient pentru crearea unui regim de relocare al UE sau care s ă stimuleze statele 
membre s ă participe la transferul  beneficiilor de protec ție interna țională în interiorul UE. Este 
de așteptat ca efectele privind integrarea resortisan ților țărilor terțe aflați în situație de ședere 
legală să fie similare cu cele men ționate la op țiunea A.1.  Este probabil ca diminuarea 
sprijinului acordat de UE pentru returnarea migran ților ilegali s ă conducă la scăderea 
numărului return ărilor și să aibă ca rezultat cre șterea num ărului de migran ți ilegali care r ămân 
pe teritoriul UE. Statele membre pot coopera la ni vel bilateral cu țările care se confrunt ă cu 
provocări similare sau în mod direct cu țările terțe, pentru a avea o oarecare influen ță asupra 
numărului viitorilor migran ți, iar aceasta ar putea diversifica și crește fluxurile c ătre alte state 
membre. Este de a șteptat o înr ăutățire a situa ției imigran ților ilegali care s unt deseori angaja ți 
în cadrul economiei subterane. Reducerea finan țării acordate gestion ării frontierelor externe 
va necesita renun țarea la eforturile de consolidare a capacit ăților globale în favoarea unor 
proiecte specifice, precum instituirea EUROSUR și/sau dezvoltarea de noi sisteme 
informatice. Acest fapt ar permite men ținerea nivelurilor actuale ale securit ății frontierelor, 
însă ar fi insuficient pentru sus ținerea noțiunii de control la frontier ă ca „serviciu public”. Prin 
creșterea sprijinului financ iar în vederea consolid ării cooper ării practice între autorit ățile de 
aplicare a legii, statele membre ar putea combate mai eficace numeroasele forme de 
infracțiuni grave și de criminalitate organizat ă. Dimensiunea extern ă a afacerilor interne nu ar 
fi abordat ă decât în mic ă parte. Prin urmare, UE nu ar putea s ă își consolideze influen ța 
asupra țărilor terțe pentru a le încuraja s ă coopereze cu UE în domenii de interes pentru UE și 
statele membre, dar ar putea s ă nu fie aspecte prioritare pentru țările terțe (readmisia, lupta 
împotriva migra ției ilegale, consolidarea gestion ării frontierelor etc.) 
Opțiunea A.3 – Redistribuire înso țită de introducerea unei comp onente cu dimensiune 
externă: în cadrul acestui scenariu, standard ele în materie de azil s-ar îmbun ătăți, iar UE și 
statele membre ar putea s ă abordeze fluxurile de migra ție complexe și fluctuante, s ă facă față 
presiunilor dispropor ționate exercitate asupra sistemelor de azil na ționale, să creeze un regim 
de relocare al UE și să ofere stimulente financiare suplimenta re pentru transfer ul în interiorul 
 
RO 9   RO UE al beneficiarilor de protec ție interna țională. Programele de protec ție regional ă ar diminua 
sarcina suportat ă de aceste țări și ar împărți echitabil eforturile depuse de UE și de statele 
membre în ceea ce prive ște identificarea unor solu ții durabile în cadrul sistemului 
internațional de protec ție a refugia ților. Se a șteaptă ca reorientarea spriji nului spre strategii 
mai bine direc ționate care promoveaz ă integrarea resortisan ților țărilor terțe la nivel local, 
puse în aplicare, mai ales, de autorit ățile regionale sau locale și de actorii non-statali, s ă aibă 
un impact pozitiv asupra coeziunii sociale și a economiei UE, în general, precum și asupra 
șanselor de angajare ale resortisan ților țărilor terțe. Măsuri de sprijin mai ample în vederea 
punerii în aplicare a parteneria telor pentru mobilitate, înso țite de consolidarea colabor ării și a 
cooperării UE cu organiza țiile interna ționale, ar contribui la maximizarea sinergiilor 
operaționale și ar conduce la o mai mare eficacitate. Reorientarea opera țiunilor de returnare 
către returnarea voluntar ă asistată, măsurile de reintegrare și îmbunătățirea capacit ăților de 
detenție a statelor membre vor îmbun ătăți substanțial calitatea gestion ării cazurilor de c ătre 
acestea și le va furniza mijloacele pentru oferirea unui stimulent semnificativ în vederea 
repatrierii tuturor posibilelor persoane returnate și va asigura respectarea deplin ă a dublului 
principiu al prevalen ței return ării voluntare în conformita te cu standardele UE și al 
tratamentului uman și demn aplicat tuturor acestor pers oane. Acordarea de sprijin pentru 
punerea în aplicare a acordurilor de  readmisie ar contribui în m od semnificativ la combaterea 
migrației ilegale. Efectele cumulate ale regimulu i de relocare, ale pr ogramelor de protec ție 
regională, ale parteneriatelor pentru mobilitate și ale acordurilor de readmisie ar putea reduce 
necesitatea acord ării unei finan țări de urgen ță pentru a face fa ță presiunilor bru ște cauzate de 
migrație, necesitatea asigur ării protec ției interna ționale în țările de origine și în statele 
membre, precum și incidența intrărilor ilegale în UE și necesitatea finan țării operațiunilor de 
returnare. Este de a șteptat ca efectele asupr a frontierelor externe s ă fie acelea și cu cele 
descrise în cadrul op țiunii 1, îns ă datorită componentei cu dimensiune extern ă, cooperarea 
mai eficient ă între FRONTEX și țările terțe în domeniul gestion ării frontierelor este posibil s ă 
crească ratele de detectare a migran ților ilegali sau s ă împiedice intrarea acestora în UE. 
Principalele priorit ăți în domeniul securit ății interne ar fi  realizate, îmbun ătățind astfel 
securitatea UE pe termen lung. Sprijinirea dimensiunii externe a politicilor în materie de 
securitate intern ă ar crește gradul de în țelegere a amenin țărilor la adresa securit ății care provin 
din țări terțe. Corelat ă cu cooperarea cu aceste țări în alte domenii, precum gestionarea 
migrației, aceasta ar cre ște eficacitatea interven țiilor care vizeaz ă prevenirea și detectarea 
unor posibile amenin țări legate de terorism sau criminalitatea organizat ă. 
Opțiunea B – Gestiune partajat ă 
Opțiunea B.1 – statu quo: În cadrul acestui scenariu, men ținerea program ării anuale într-un 
cadru multianual ar permite alegerea și punerea în aplicare a unor ac țiuni care sunt aliniate 
într-o mai mare m ăsură la priorit ățile UE aflate într-o continu ă evoluție. Deși reducerea 
numărului de programe anuale cu aproxima tiv 50 %, la aproximativ 392, reprezint ă o 
îmbunătățire, sistemul ar r ămâne complex, dificil de gestionat și ar necesita un volum ridicat 
de timp și muncă administrativ ă. De asemenea, procedura de închidere ar fi, incompatibil ă cu 
procedura prev ăzută în versiunea revizuit ă a Regulamentului financiar.  
Opțiunea B.2 – o programare multianual ă: În condițiile în care num ărul programelor 
multianuale care trebuie gestionate este de ap roximativ 56, în cadrul acestui scenariu s-ar 
reduce semnificativ volumul sarcinii admi nistrative, atât pentru Comisie, cât și pentru statele 
membre. Programarea s-ar alinia la a lte instrumente de gestiune partajat ă, sporind coeren ța și 
claritatea pentru toate p ărțile interesate. De și ar oferi o mai mare flexibilitate, programarea 
multianual ă nu abordeaz ă în mod adecvat caracteristici le specifice domeniului afacerilor 
interne. 
 
RO 10   RO Opțiunea B.3 – programarea multianual ă însoțită de un dialog în do meniul politicilor: 
În condițiile în care num ărul programelor multianuale care trebuie gestionate este de 
aproximativ 56, în cadrul acest ui scenariu s-ar reduce semnificativ volumul sarcinii 
administrative, atât pentru Comisie, cât și pentru statele membre. Dialogul la nivel înalt în 
materie de politic ă ar conduce la o abordare axat ă mai mult pe rezultate. Ca urmare a 
combinației dintre simplificare și un sistem de programare bazat pe rezultate, acest scenariu 
reprezintă o îmbunătățire important ă în raport cu situa ția actuală.  
Opțiunea C – Gestiune centralizat ă (directă și indirect ă) 
Opțiunea C.1 – statu quo: sume semnificative ar fi cheltuite prin gestionare centralizat ă, în 
special în domeniul securit ății interne. F ără depunerea de eforturi  în vederea simplific ării și 
raționalizării procedurilor, sarcina administrativ ă va crește atât pentru Comisie, cât și pentru 
beneficiarii finali, ceea ce va avea ca rezultat un risc ri dicat de eroare.  
Opțiunea C.2 – recurgerea exclusiv ă la achizi ții publice: nu ar fi necesare resurse pentru 
gestionarea punerii în aplicare a subven țiilor. Cu toate acestea, nu va fi posibil ă susținerea 
acțiunilor inovatoare, ghidate de politici, promovarea cooper ării transna ționale sau sprijinirea 
și consolidarea societ ății civile. Nu s-ar îmbun ătăți capacitatea UE de a reac ționa rapid și 
eficient în situa ții de criză. 
Opțiunea C.3 – gestionare centralizat ă îmbunătățită și diversificat ă: în cadrul acestui 
scenariu, subven țiile, care vor fi puse în aplicare mai eficace și mai eficient de cei mai 
adecvați participan ți din domeniu, vor sprijini ac țiunile ghidate de politici. De și, inițial, 
această opțiune poate conduce la o cre ștere moderat ă a sarcinii administrative, pe termen lung 
va îmbun ătăți relațiile cu principalele p ărți interesate și va reduce volumul general de lucru. 
Recurgerea la un num ăr limitat de cereri deschise de propuneri va reduce, de asemenea, 
volumul sarcinii administrative. Este de a șteptat ca delegarea punerii în aplicare a sarcinilor 
specifice agen țiilor din domeniul afacerilo r interne, inclusiv în țările terțe, se îmbun ătățească 
sinergiile și coerența. 
Opțiunea D – Mecanismul de r ăspuns în situa ții de urgen ță 
Opțiunea D.1 – statu quo: conform acestui scenariu, UE nu ar avea capacitatea de a 
reacționa rapid și eficient la crizele în domeniul azilulu i sau la alte crize legate de migra ție sau 
de securitate. 
Opțiunea D.2 – mecanism îmbun ătățit și extins la alte crize legate de migra ție sau de 
securitate: În cadrul acestui scenariu, UE ar avea capacitatea de a reac ționa rapid și eficient 
la crizele în materie de migra ție (altele decât cele  legate de azil) și la crizele de securitate. 
Intervențiile ar fi mult mai eficiente întrucât ar fi posibil s ă se aleagă cel mai potrivit partener 
pentru executarea finan țării în situa ții de urgen ță, deblocarea mai rapid ă a acestui tip de 
finanțare și extinderea perioadei de valabilitate a m ăsurilor de urgen ță, pentru a oferi un 
răspuns mai complet în ceea ce prive ște necesit ățile continue care rezult ă din interven țiile în 
situații de urgen ță.  
Opțiunea D.3 – mecanism îmbun ătățit și extins la alte crize legate de migra ție sau de 
securitate și includerea securit ății în domeniul de aplicare al  Fondului de solidaritate al 
UE: efectele ar fi cele descrise în cadrul op țiunii D.2 Este pu țin probabil ca includerea 
crizelor de securitate pr ovocate de om în domeniul de aplica re al Fondului de Solidaritate al 
 
RO 11   RO UE să aibă ca rezultat reducerea semnificativ ă a sarcinii administrative și să poată conduce la 
o dispersie a obiectivelor urm ărite de acest fond, ceea ce nu ar fi bine primit de c ătre Consiliu. 
7. COMPARAREA OP țIUNILOR  
7.1. Analiza comparativ ă a opțiunilor  
Opțiunea A – priorit ăți de finan țare 
Opțiunile A.1 și A.2 nu includ o component ă de finan țare specific ă în ceea ce prive ște 
dimensiunea extern ă a politicilor din domeniul afacerilor interne. De și, prin urmare, sunt 
disponibile mai multe fonduri pentru aspectel e „interne” ale politicilor respective, aceste 
fonduri nu sunt neap ărat utilizate acolo unde ar  avea cel mai mare efect. În schimb, includerea 
unei componente cu o dimensiune extern ă important ă în cadrul ambelor fonduri conform 
opțiunii A 3, ar avea un efect „preventiv” semnifi cativ asupra tuturor pol iticilor din domeniul 
afacerilor interne și, prin urmare, ar putea reduc e nivelul general de finan țare necesar ă pentru 
aspectele interne ale acestor politici . De asemenea, va asigura o mai bun ă protecție a 
intereselor UE în afara teritoriului s ău, în special prin acordar ea de sprijin pentru ac țiuni care 
sunt inițiate în UE și continuă în țările terțe. Aceasta va permite UE nu numai s ă facă față 
consecințelor fluxurilor de migra ție, crimei organizate și terorismului, dar va urm ări, de 
asemenea, s ă ia măsuri preventive în țările terțe. Consecin țele benefice ale acestor m ăsuri ar 
putea include reducerea num ărului de persoane care au nevoie de azil sau de alte forme de 
protecție interna țională și a numărului de migran ți ilegali care traverseaz ă frontierele externe 
ale UE, precum și o reducere a infrac ționalității transfrontaliere, precum traficul de fiin țe 
umane, traficul de droguri și de arme. De asemenea, cooperarea sporit ă cu țările terțe ar 
permite o mai bun ă gestionare a imigra ției legale/for ței de munc ă și, prin urmare, o mai bun ă 
combatere a deficitelor for ței de munc ă din UE.  
Opțiunea B – gestiune partajat ă 
Opțiunea B.1 (statu quo) ar avea un impact extrem de negativ asupra volumului sarcinii 
administrative și nu ar r ăspunde cerin țelor de simplificare form ulate de statele membre. 
Trecerea la programarea multianual ă propusă în cadrul op țiunii B.2 ar reprezenta o 
îmbunătățire semnificativ ă față de situația actuală, întrucât ar reduce num ărul programelor 
care trebuie gestionate de Comisie și de statele membre.  De asemenea, alin ierea cu alte 
instrumente ale UE care fac obiectul gestiunii partajate ar spori coeren ța și claritatea pentru 
toate părțile interesate. În pofida faptului c ă oferă o mai mare flexibilitate, op țiunea B.2 nu ar 
soluționa necesitatea continu ă de a răspunde unor situa ții în schimbare din statele membre și 
țările terțe, tipice pentru domeniul afacerilor in terne. Dialogul în materie de politic ă propus în 
cadrul op țiunii B.3 ar r ăspunde acestei necesit ăți și ar permite o gestionare partajat ă mai 
orientată pe rezultate. De asemenea, dup ă primii doi ani în care vechile și noile instrumente se 
vor suprapune, este de a șteptat ca aceast ă opțiune să conducă la o abordare mai flexibil ă în 
ceea ce prive ște programarea și la reducerea semnificativ ă a volumului de munc ă pentru toate 
părțile interesate. 
Opțiunea C – gestiune centralizat ă (directă și indirect ă) 
Din cele trei op țiuni luate în considerare în leg ătură cu punerea în aplicare a gestion ării 
centralizate, op țiunea C.1 (statu qu o) este cea mai pu țin interesant ă, întrucât ofer ă șanse 
reduse sau nule de simplificare sau de reducere a sarcinii ad ministrative. În acest sens, 
 
RO 12   RO opțiunea C.2 (doar achizi ții) ar reprezenta o îmbun ătățire semnificativ ă, deși ar elimina 
complet posibilitatea promov ării acțiunilor ghidate de politic i, stimulând cooperarea 
transnațională și sprijinind societatea civil ă prin intermediul subven țiilor. Prin recurgerea la 
parteneriate-cadru, acorduri de finan țare, gestionarea indirect ă și utilizarea limitat ă a cererilor 
de propuneri deschise puse în aplicare de cei mai adecva ți actori, op țiunea C.3 ar conduce la 
un o gestionare centralizat ă mai bine direc ționată, diversificat ă și care necesit ă mai puține de 
resurse.  
Emite D – Mecanismul de r ăspuns în situa ții de urgen ță 
Opțiunea D.1 (statu quo) nu r ăspunde în mod evident necesit ății ca UE s ă reacționeze mai 
rapid și mai eficient în situa țiile de criz ă în materie de migra ție și de securitate. De și opțiunea 
D.3 aduce îmbun ătățiri în raport cu op țiunea D.1, întrucât prevede o deblocare mai rapid ă a 
fondurilor în cadrul gestion ării centralizate în  domeniul migra ției, extinderea sferei de 
aplicare a Fondului de Solidaritate al Uniuni i Europene la situa țiile de criz ă în materie de 
securitate s-ar putea lovi de opozi ția unora dintre statele membre, ca urmare a riscului de 
dispersie a obiectivelor urm ărite de acest instrument. De asemenea, op țiunea D.2 ar reprezenta 
o îmbunătățire semnificativ ă în raport cu situa ția actuală, întrucât ar permite o deblocare 
rapidă a fondurilor în situa țiile de urgen ță legate de migra ție și, în plus, ar putea include un 
mecanism de r ăspuns specific creat în cadrul Fon dului pentru securitate intern ă.  
7.2. Opțiunea preferat ă și aspectele organiza ționale  
Opțiunea preferat ă este o combina ție a opțiunilor A.3, B.3, C.3 și D.2  Gestionarea partajat ă va 
fi principala metod ă de gestionare a finan țării în domeniul afacerilor interne, de și gestionarea 
centralizat ă va fi men ținută și îmbunătățită în cazul ac țiunilor transna ționale, al proiectelor 
inovatoare, al spriji nului acordat societ ății civile, al sistemelor informatice, al studiilor, al 
evenimentelor, precum și al acțiunilor cu o dimensiune extern ă și/sau care necesit ă 
mobilizarea rapid ă a fondurilor UE. Agen țiile vor fi îns ărcinate cu punerea în aplicare a 
sarcinilor opera ționale specifice, în cadrul misiunilor acestora și în complementaritate cu 
programele lor de lucru. 
Opțiunea preferat ă va fi pusă în aplicare în deplin ă coerență cu decizia de a reduce num ărul de 
instrumente financiare la dou ă, sporind astfel vizibilitatea finan țării în domeniul afacerilor 
interne și facilitând posibili tatea de a finan ța acțiuni care, în prezent, reprezint ă o punte de 
legătură între fonduri. Un alt aspect esen țial al viitoarei structuri a finan țării domeniului 
afacerilor interne va fi crearea unui instrument or izontal, comun pentru ambele fonduri, care 
va include toate normele în materie de pr ogramare, raportare, gestionare financiar ă și control. 
Acest instrument prezint ă două avantaje clare: în primul rând, evit ă suprapunerile și reduce în 
mod semnificativ num ărul dispozi țiilor celor dou ă fonduri (care, în lipsa acestui instrument, ar 
fi identice și paralele); în al doilea rând realizeaz ă o simplificare și oferă coerență, întrucât 
același set de norme se va aplica tuturor benefici arilor, indiferent de instrumentul care st ă la 
baza finan țării acestora, cea ce va facilita în țelegerea fondurilor și accesarea acestora. 
8. MONITORIZARE șI EVALUARE  
Va fi prev ăzută o evaluare la jum ătatea perioadei și o evaluare ex-post  pentru ambele fonduri. 
Momentul evalu ării la jum ătatea perioadei nu va fi fixat în avans, pentru a garanta o 
flexibilitate maxim ă. În vederea monitoriz ării progreselor înregistrate și a cuantific ării 
rezultatelor și a efectelor cheltuielilor UE în domeniul afacerilor interne, se va elabora un set 
 
RO 13   RO de indicatori pentru a urm ări performan țele finanțărilor acordate în acest domeniu în ceea ce 
privește resursele, realiz ările și, în cazul în care este pos ibil, rezultatele concrete.