RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 14.2.2007 
COM(2007) 56 final 
  
COMUNICARE A COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, C ĂTRE 
CONSILIU ŞI CĂTRE COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN 
privind informa ţiile ştiinţifice în era digital ă: acces, diseminare şi păstrare  
  
{SEC(2007)181}  
 
RO 2   RO COMUNICARE A COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, C ĂTRE 
CONSILIU ŞI CĂTRE COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN 
privind informa ţiile ştiinţifice în era digital ă: acces, diseminare şi păstrare  
1. I NTRODUCERE  
Prezenta comunicare are o dubl ă origine politic ă, iniţiativa i2010 privind bibliotecile 
digitale  şi politica comunitar ă privind cercetarea . Iniţiativa privind bibliotecile digitale are 
ca obiect sporirea posibilit ăţii de accesare şi utilizare a informa ţiilor în mediul digital. Ea s-a 
născut ca urmare a unei scriso ri din 28 aprilie 2005, semnat ă de şase şefi de stat şi de guvern 
care îi solicitau Comisiei s ă ia măsurile necesare pentru îmbun ătăţirea accesului la 
patrimoniul cultural şi ştiinţific1 european.  
Politica comunitar ă privind cercetarea urm ăreşte să maximizeze beneficiile socio-economice 
ale cercet ării şi dezvoltării pentru binele public. Prezenta comunicare reprezint ă un prim pas 
în cadrul unui proces po litic mai amplu, care explic ă modul în care func ţionează sistemul de 
publicaţii ştiinţifice şi impactul acestuia asupra excelen ţei în cercetare. Ea apare într-un 
moment strategic pentru cercetarea european ă, o dată cu lansarea celui de-al şaptelea 
Program-cadru (PC7) pentru 2007-2013 şi viitoarea comunicare privind dezvoltarea spa ţiului 
european de cercetare (SEC). 
Obiectivul prezentei comunic ări constă în semnalarea importan ţei şi lansarea unui 
proces politic privind (a) accesul la informa ţiile ştiinţifice2 şi diseminarea acestora şi (b) 
strategiile de p ăstrare a informa ţiilor ştiinţifice în cadrul Uniunii. În acest scop, 
comunicarea anun ţă o serie de m ăsuri la nivel european şi subliniaz ă necesitatea continu ării 
dezbaterii pe aceast ă temă. 
Aceste aspecte au un impact direct asupra capacit ăţii Europei de a concura prin cuno ştinţe, un 
factor determinant pentru ati ngerea obiectivelor strategiei de  la Lisabona privind concuren ţa. 
2. I MPORTAN ŢA INFORMA ŢIILOR ŞTIINŢIFICE  
Pentru a deveni o economie din ce în ce mai competitiv ă bazată pe cunoa ştere, Europa trebuie 
să amelioreze produc ţia de cuno ştinţe prin cercetare, r ăspândirea acestora prin educa ţie şi 
aplicarea lor prin inova ţie. Întreaga cercetare se bazeaz ă pe lucrări anterioare şi depinde de 
posibilitatea oamenilor de ştiinţă de a avea acces şi de a împ ărtăşi publicaţiile ştiinţifice şi 
datele cercet ărilor. Diseminarea rapid ă şi amplă a rezultatelor cercet ărilor poate ajuta la 
accelerarea inova ţiei şi la evitarea suprapunerii ef orturilor de cercetare, de şi o oarecare 
amânare pentru prima utilizare de c ătre cercet ători sau în scopuri comerciale poate fi 
justificată. Sistemul prin care sunt publicate informa ţiile ştiinţifice este esen ţial pentru 
certificarea şi diseminarea acestora şi, în consecin ţă, are un impact major asupra politicilor de 
finanţare a cercet ării şi asupra excelen ţei în cercetarea european ă. 
                                                 
1 În prezenta comunicare, termenii „ ştiinţific” sau „ ştiinţă” se refer ă la activitatea de cercetare în toate 
domeniile academice, inclusiv ştiinţele sociale şi umane . 
2 În sensul prezentei comunic ări, „informa ţiile ştiinţifice” includ publica ţii şi date de cercetare. 
 
RO 3   RO Autorităţile publice finan ţează aproximativ o treime din cercetarea european ă3, având astfel 
un interes clar în optimizarea sistemului de informa ţii ştiinţifice. Pentru Comunitatea 
European ă, miza este mare: între 2007 şi 2013, Comunitatea va i nvesti aproximativ 50 
miliarde EUR în PC7. 
3. A CCESUL LA INFORMA ŢIILE ŞTIINŢIFICE ŞI DISEMINAREA ACESTORA ÎN ERA 
DIGITAL Ă  
3.1. Un sistem în tranzi ţie: noi pie ţe, servicii şi participan ţi  
Utilizarea din ce în ce mai frecvent ă a conţinutului digital în cercetare şi în diseminarea 
cunoştinţelor reprezint ă o caracteristic ă principal ă a ştiinţei moderne. Intern etul face posibil 
accesul instantaneu la informa ţiile ştiinţifice şi diseminarea acestora, ia r noile instrumente de 
informare şi comunicare ofer ă metode inovatoare de a aduce un plus de valoare. Acestea au 
deschis căi noi de utilizare a volumului enorm de date rezultate din experimente şi observaţii 
din cadrul procesului ştiinţific şi de înţelegere a semnifica ţiei acestor date stocate în arhive, în 
combinaţie cu alte surse de informa ţii ştiinţifice. Acest lucru condu ce la un „continuum” al 
spaţiului acordat informa ţiilor ştiinţifice, de la date neprelucrate la publica ţii din diverse ţări şi 
comunităţi. 
În mod tradi ţional, revistele ştiinţifice deţin un rol esen ţial în cadrul sistemului de informa ţii 
ştiinţifice. Ele reprezint ă un mijloc de r ăspândire a rezultatelor cercet ărilor şi au un impact 
considerabil asupra carierei oamenilor de ştiinţă. Procesul de evaluare colegial ă, care stă la 
baza select ării articolelor de revist ă, constituie principalul m ecanism de control al calit ăţii. 
Progresul tehnologic le ofer ă editorilor ştiinţifici din Europa oportunit ăţi enorme. În ultimii 
ani, editorii ştiinţifici şi alţi participan ţi au făcut investi ţii importante în tehnologia informa ţiei 
pentru livr ările online, în retrodigitizarea con ţinutului şi în serviciile cu valoare ad ăugată. În 
prezent, aproximativ 90% din toate revistele ştiinţifice sunt disponibile online, deseori prin 
abonament. 
La nivel mondial, exist ă în jur de 2 000 de editori de reviste ştiinţifice, care public ă 
anual aproximativ 1,4 milioane de articole. Circa 780 dintre ace şti editori sunt 
stabiliţi în UE şi realizeaz ă 49% din totalul produc ţiei de reviste. Ei au aproximativ 
36 000 de angaja ţi direct în UE şi ocupă o poziţie de vârf pe pia ţa mondial ă. 
O tendinţă important ă în ultimii ani o constituie dezvoltarea mi şcării privind accesul liber, 
bazată pe opinia c ă, în era internetului, accesul la publica ţii şi date trebuie ameliorat. Aceast ă 
mişcare urmăreşte să asigure accesul imediat şi liber, prin internet, la publica ţiile ştiinţifice. 
Un element hot ărâtor al acestei mi şcări îl constituie Declara ţia de la Berlin din 2003 privind 
accesul liber la cuno ştinţe în domeniul ştiinţei şi umanisticii. 
Conform Declara ţiei de la Berlin, publicarea cu  acces liber presupune ca autorii s ă 
ofere accesul liber la contribu ţiile lor ştiinţifice, precum şi posibilitatea de a le 
utiliza, cu condi ţia respect ării drepturilor de autor. În plus, o versiune complet ă a 
lucrării şi toate materialele suplimenta re trebuie stocate în cel pu ţin o arhiv ă online. 
196 de institu ţii de cercetare au semnat declara ţia, care este deschis ă, în continuare, 
spre semnare. 
                                                 
3 Referin ţele care sus ţin această afirmaţie şi cifrele utilizate în acest document, precum şi definiţiile cheie 
se găsesc în documentul de lucru al serviciilor Comisiei care înso ţeşte prezenta comunicare. 
 
RO 4   RO Mişcarea privind accesul liber a determinat editorii s ă experimenteze modelul comercial 
„autorul pl ăteşte”, care le permite ci titorilor accesul liber onlin e. Acest model comercial 
transferă cheltuielile de publicare de la cititor la autor, şi anume la institu ţia autorului sau 
organismul s ău finanţator. De asemenea, exist ă un număr tot mai mare de a şa-numite „reviste 
hibrid”, care ofer ă soluţii de plată atât de c ătre cititor, cât şi de autor. Un alt model care este 
experimentat în prezent prevede c ă un volum critic de reviste di ntr-un domeniu specific va 
trece la accesul liber, su b sponsorizarea unui consor ţiu de organisme finan ţatoare. Un astfel de 
exemplu îl constituie Consor ţiul de sponsorizare pentru publica ţiile cu acces liber în domeniul 
fizicii particulelor c ondus de CERN, organiza ţia european ă pentru cercetare nuclear ă. În 
prezent, revistele cu acces liber reprezint ă aproximativ 10% din tota lul revistelor publicate. 
Un alt progres îl reprezint ă stocul de articole de revist ă evaluate de colegi şi/sau încă 
neevaluate de colegi din arhivele cu  acces liber, organizate pe institu ţii sau discipline. În unele 
cazuri, stocarea are loc dup ă o perioad ă de embargo, în care editorii î şi pot recupera investi ţia 
(de exemplu, Cairn din Fran ţa/Belgia). Durata perioadei de  embargo poate varia în func ţie de 
disciplină.  
Unele agen ţii finanţatoare ale cercet ării sunt active în ceea ce prive şte dezvoltarea politicilor 
care recomand ă sau impun publicarea în arhive libere a unor articole de revist ă rezultate în 
urma cercet ării pe care o finan ţează. Câteva exemple celebre sunt Wellcome Trust  şi National 
Institutes of Health . În Senatul Statelor Unite s-a introdu s recent un proiect de lege care 
prevede ca agen ţiile federale s ă dezvolte politici pr ivind accesul public.  
Tendinţele descrise au provocat o dezbat ere privind sistemul de informa ţii ştiinţifice, cu 
accent pe articolele din revistele ştiinţifice. Argumentele cheie aduse de p ărţile interesate sunt 
rezumate în cele ce urmeaz ă.  
Principalele argumente ale cercet ătorilor, ale organiza ţiilor de cercetare, ale organismelor 
finanţatoare şi ale bibliotecilor 
• Accesul liber poate spori impactul cercet ării ştiinţifice şi al inova ţiei graţie accesului 
ameliorat la rezultatele cercet ărilor şi diseminării rapide a acestora. 
• Internetul ar trebui s ă ducă la scăderea costului publica ţiilor ştiinţifice, dar pre ţurile 
revistelor au crescut. Acest lucru afecteaz ă accesul la informa ţiile ştiinţifice.  
• Costurile cercet ării, ale evalu ării colegiale (prin salariile evaluatorilor) şi ale revistelor 
(prin bugetele bibliotecilor, de exemplu) sunt suportate din bugetul public. Este firesc ca 
agenţii publici s ă solicite un profit mai mare în urma investi ţiilor realizate.  
Principalele argumente ale editorilor  
• Nu există probleme de acces. Accesul la informa ţiile ştiinţifice nu a fost niciodat ă mai bun 
decât acum.  
• Publicarea cost ă. Editorii adaug ă o valoare considerabil ă procesului de cercetare, 
garantând calitatea articolelor de revist ă în modul cel mai eficient cu putin ţă.  
• Piaţa publica ţiilor este deosebit de competitiv ă şi nu necesit ă o interven ţie publică. O 
intervenţie prost conceput ă ar putea conduce la o „implo zie” a sistemului actual, f ără a 
oferi o alternativ ă clară şi viabilă.  
 
RO 5   RO 3.2. Aspecte şi provocări 
Aspecte de ordin organizatoric  O modificare a tipului de model comercial de pub licare utilizat în mod curent ar putea avea 
consecinţe neprevăzute de natur ă organizatoric ă. De exemplu, în modelul „autorul pl ăteşte”, 
costurile de accesare a rezultatelor cercet ărilor trec de la o parte a institu ţiei publice 
(biblioteca) la o alta (de pild ă departamente universitare). Acest lucru ar putea conduce la 
anumite costuri de tranzi ţie sau la o întrerupere temporar ă a accesibilit ăţii informa ţiilor 
ştiinţifice.  
Apariţia unui num ăr crescând de arhive care con ţin nu doar articole evaluate de colegi, ci şi 
documente de lucru, teze de doctora t, date de cercetare etc. ridic ă mai multe probleme. 
Un exemplu de abordare integrat ă de acest tip este programul DARE din Ţările de 
Jos. Obiectivul s ău este de a oferi accesul liber în re ţea la produc ţia academic ă a 
tuturor universit ăţilor. Infrastructura de baz ă cuprinde, în momentul de fa ţă, peste 
100 000 de rapoarte ştiinţifice şi articole de cercetare şi, într-o etap ă ulterioar ă, va 
include date experimentale sau observa ţionale, precum şi alte obiecte digitale, cum 
ar fi fişiere video şi audio. 
Arhivele digitale promit noi surse integrate de informa
ţii şi reprezint ă o infrastructur ă 
strategică de susţinere a cercet ării din ce în ce mai important ă. Ele necesit ă un efort 
organizatoric considerabil în ceea ce prive şte aspectele precum: cine r ăspunde de depozitarea 
materialului? Cum se poate garanta calitatea arhivelor şi a conţinutului acestora (de exemplu 
gestionarea versiunilor)? Şi cum pot fi interconectate arhivele  din Europa pentru a atinge un 
volum important de informa ţii? 
Aspecte de ordin juridic 
Atunci când public ă articole ştiinţifice în reviste, autorii î şi încredin ţează drepturile editorilor. 
Editorii asigur ă apoi diseminarea respec tivelor articole, pentru  a garanta recuperarea 
investiţiilor. Conform cercet ătorilor, organismelor finan ţatoare şi bibliotecilor, practicile 
contractuale în vigoare pot avea un impact negativ asupra accesului şi diseminării şi necesită 
o atenţie deosebit ă. În acest caz, obiectivul nu este  introducerea unor norme comunitare 
referitoare la dreptul contractual privind drep turile de autor – un sector care nu a fost 
armonizat la nivel comunitar – ci reflec tarea asupra modului în care autorii î şi exercită 
drepturile în mediul digital. 
În ceea ce prive şte datele cercet ărilor, problema drepturilor de proprietate intelectual ă (DPI) 
este diferit ă. În timp ce datele cercet ărilor ca atare nu sunt protejate de DPI, Directiva 96/9/CE 
privind protec ţia juridic ă a bazelor de date4 protejeaz ă eforturile de organizare a datelor 
cercetărilor. În acest context, s-a exprimat îngrijo rarea privind impactul dreptului de protec ţie 
sui generis  aplicat bazelor de date neoriginale asupra accesibilit ăţii datelor cercet ărilor 
ştiinţifice.5  
                                                 
4 JO L 77, 27.3.1996, p. 20. 
5 A se vedea raportul de evaluare al DG MARKT din 2005 asupra directivei 
http://ec.europa.eu/internal_market/copyright/docs/databases/evaluation_report_en.pdf. 
 
RO 6   RO În cazul în care, în acest context, sunt proces ate sau diseminate date cu caracter personal, 
accesul la aceste date şi utilizarea lor trebuie s ă respecte normele privind protec ţia datelor cu 
caracter personal prev ăzute de Directivele 95/46/CE şi 2002/58/CE.6 
Aspecte de ordin tehnic 
Progresul tehnologic poate contribui într-o mare m ăsură la accesibilitatea şi utilizarea 
informaţiilor ştiinţifice. De exemplu, instrumentele mai avansate de c ăutare pot ajuta 
cercetătorii să găsească informaţii şi să progreseze în domenii noi, iar instrumentele de 
colaborare pot facilita modul în care cercet ătorii pot face schimb de informa ţii.  
Pentru a putea intercon ecta arhivele digitale şi a le face accesibile, aspectele de 
interoperabilitate necesit ă şi ele o abordare sistematic ă. În aceast ă privinţă, utilizarea unor 
standarde deschise este esen ţială.  
Aspecte de ordin financiar 
În ultimii dou ăzeci de ani, pre ţurile abonamentelor la reviste au dep ăşit, în medie, nivelul 
inflaţiei (conform unui studiu, au dep ăşit cu 4,5% nivelul anual al infla ţiei), existând, în 
acelaşi timp, diferen ţe considerabile în func ţie de discipline şi reviste. Acest lucru a provocat 
o presiune financiar ă asupra bibliotecilor finan ţate din bugetul public, principalii lor clien ţi, 
iar în anumite cazuri s-a ajuns la  anularea abonamentelor. Aceast ă situaţie este mai grav ă 
îndeosebi în cazul institu ţiilor care dispun de fonduri mai pu ţine şi în ţările în care nivelul 
venitului este mai sc ăzut. Creşterea preţurilor, sus ţin editorii, este o consecin ţă a numărului 
sporit de articole propuse şi a volumului din ce în ce mai mare de reviste, precum şi a faptului 
că se raporteaz ă la o rată mai mare de utilizare.  
În acelaşi timp, cre şterea bugetelor alocate cercet ării a dep ăşit finanţarea disemin ării 
rezultatelor cercet ărilor — ce reprezint ă în prezent mai pu ţin de 1% din cheltuielile totale de 
cercetare şi dezvoltare la nivel european — inclusiv  bugetele disponibile pentru biblioteci. 
Editorii au r ăspuns cu oferte de „afaceri ma ri” (pachete de reviste la pre ţuri reduse) înaintate 
bibliotecilor şi consorţiilor de biblioteci. Aceste oferte au adus avantaje organiza ţiilor de 
cercetare din întreaga Europ ă, dar, în acela şi timp, au creat noua problem ă a lipsei de 
flexibilitate a bugetelor biblio tecilor ca urmare a contractelor destul de rigide, desf ăşurate pe 
mai mulţi ani. Un alt aspect de ordin financiar vizeaz ă taxa pe valoare ad ăugată (TVA) la 
produsele digitale. În Europa, revistele digita le fac obiectul unui TVA standard, în timp ce 
revistele pe suport hârtie beneficiaz ă de o tax ă redusă. În acest mod, acela şi conţinut face 
obiectul unui TVA diferit în func ţie de suport. Mai mult decât at ât, având în vedere normele 
în vigoare privind scutirile de taxe, autorit ăţile publice şi subvenţiile, institutele publice de 
cercetare şi bibliotecile nu pot deduce cheltuielile cu TVA-ul. Pentru a îndrepta aceast ă 
situaţie, în cazul abonamentelor la re viste digitale, unele state memb re le restituie bibliotecilor 
TVA-ul. 
4. P ĂSTRAREA ÎN EPOCA DIGITAL Ă 
4.1. Problema 
Păstrarea pe termen lung a materi alului digital este o problem ă fundamental ă pentru societatea 
informaţională, care se caracterizeaz ă printr-o ofert ă de informa ţii din ce în ce mai dinamic ă şi 
                                                 
6 JO L 281, 23.11.1995, p. 31 şi L 201, 31.7.2002, p. 37. 
 
RO 7   RO în creştere exponen ţială. Informa ţiile digitale sunt instabile, ca urmare a progresului rapid în 
materie de hardware şi software şi a duratei limitate de via ţă a dispozitivelor de stocare. Se 
impune p ăstrarea informa ţiilor pentru a permite citirea şi utilizarea lor pe viitor. Aceast ă 
provocare a fost semnalat ă în Comunicarea intitulat ă „i2010: bibliotecile digitale”, în raport 
cu patrimoniul cultural digital al Europei. 
Problema p ăstrării este relevant ă pentru publica ţii şi pentru datele cercet ărilor. Păstrarea 
datelor cercet ărilor este esen ţială în vederea asigur ării posibilit ăţii de urmărire şi repetabilitate 
a experimentelor. Mai mult decât atât, cercetarea depinde deseori de observa ţii din trecut, de 
exemplu în cazul cercet ărilor privind schimb ările climatice. Uneori, datele cercet ării colectate 
în trecut dobândesc relevan ţă în prezent. 
Acesta a fost cazul „alertelor cu antrax” din Statele Unite şi Europa. Biblioteca 
Britanică — unul din pu ţinele locuri din lume cu va ste arhive istorice de informa ţii 
de cercetare privind antraxul — a primit numeroase cereri de informa ţii. Timp de 
patruzeci de ani, nu se efectuas e practic nici o cercetare nou ă privind antraxul.7 
Până în prezent, în cadrul Uniunii nu s-au stabilit strategii clare de p ăstrare şi utilizare pe 
termen lung a informa ţiilor ştiinţifice digitale. Ini ţiativele na ţionale şi europene existente 
trebuie unite în mod sistematic. P ăstrarea datelor este, totodat ă, un sector cu un important 
potenţial de pia ţă (de exemplu serviciile de stocare), în care Europa nu î şi poate permite s ă 
rămână în urmă.  
4.2. Aspecte şi provocări 
Aspecte de ordin organizatoric  
Aspectul p ăstrării ridică probleme de ordin or ganizatoric. Cine r ăspunde de p ăstrarea datelor 
cercetărilor şi de instrumentele software şi hardware necesare? Care sunt rolurile de ţinute de 
organizaţiile de cercetare şi de biblioteci? Care sunt crit eriile care stau la baza selec ţionării 
materialelor ce trebuie p ăstrate? Mai mult decât atât, succes ul unei strategii publice de 
păstrare necesit ă o bună colaborare între partenerii publici şi privaţi. 
Exemple de asocieri între parteneri publici şi privaţi în scopul p ăstrării sunt 
acordurile între Biblioteca Na ţională a Ţărilor de Jos şi editori precum Reed 
Elsevier, Springer şi Bio-Med Central. 
Aspecte de ordin juridic 
Depozitul legal, şi anume obliga ţia produc ătorilor de con ţinut de a pune la dispozi ţia unui 
organism autorizat de depozitare una sau mai multe copii ale materialelor ştiinţifice, 
reprezintă un aspect esen ţial pentru p ăstrarea informa ţiilor ştiinţifice digitale. Statele membre 
au început s ă includă în acordurile de depozitare şi informa ţii digitale, la diferite viteze şi 
pentru tipuri diferite de informa ţii. Cu toate acestea, tranzi ţia către un mediu digital ar putea 
provoca lacune în registrul intelectual. Un  raport din anul 2004 al Comitetului pentru ştiinţă şi 
tehnologie al Camerei Comunelor din Marea Britanie a semnalat o lacun ă de 60% în 
depozitarea publica ţiilor livrate pe cale electronic ă, ca urmare a unor întârzieri în punerea în 
aplicare a depozitului legal.8 În vederea maximiz ării eficien ţei procesului de p ăstrare, 
                                                 
7 European Task Force Permanent Access, 'Per manent access to the records of science' ( Accesul 
permanent la dosarele ştiinţei). 
8 Raportul Comitetului pentru Ştiinţă şi Tehnologie al Camerei Comunelor cu titlul „Scientific 
Publications - Free for all?” ( Publicaţiile ştiinţifice – Accesibile tuturor? ) - HC 399-1, iulie 2004, p. 93. 
 
RO 8   RO informaţiile digitale ar trebui puse la dispozi ţia unor organisme autorizate de depozitare f ără o 
protecţie tehnică împotriva copierii.  
Aspecte de ordin tehnic 
Datorită progreselor teh nologice, informa ţiile vor continua s ă fie uşor de accesat şi utilizat. 
Obiectivul este de a reduce costurile de p ăstrare şi de a oferi solu ţii la provoc ări precum 
stocarea unui unor volume mari de con ţinut dinamic. Actualizarea infrastructurii tehnice de 
sprijin ar spori capacitatea organiza ţiilor de cercetare de a stoca informa ţii. 
Aspecte de ordin financiar  
La instituirea arhivelo r deschise trebuie s ă se ţină seama de costul p ăstrării durabile şi pe 
termen lung, dar evaluarea acestuia este deseori dificil ă. Factorii determinan ţi includ tipul şi 
volumul informa ţiilor stocate, num ărul migraţiilor necesare şi utilizarea estimat ă. 
5. A CŢIUNI LA NIVEL EUROPEAN  
5.1. Pozi ţia Comisiei 
Sunt necesare ini ţiative care s ă conducă la un acces mai larg la informa ţiile ştiinţifice şi la 
diseminarea acestora, în special în ceea ce prive şte articolele de revist ă şi datele cercet ărilor 
finanţate din fonduri publice. În ceea ce prive şte articolele de revist ă, Comisia observ ă şi 
analizează diverse experimente referitoar e la publicarea cu acces liber. 
Datele cercet ărilor finan ţate exclusiv din fondur i publice ar trebui s ă fie, în principiu, 
accesibile tuturor, conform Declara ţiei ministeriale a OCDE din 2004 privind accesul la datele 
cercetărilor realizate din fonduri publice.9 
Mai mult decât atât, Comisia atrage aten ţia în mod special asupra necesit ăţii unor strategii 
clare pentru p ăstrarea digital ă a informa ţiilor ştiinţifice. 
Comisia apreciaz ă rolul crucial al tuturor p ărţilor interesate din sistemul de informa ţii 
ştiinţifice, iar acestea trebuie s ă participe la orice proces de  transformare privind accesul, 
diseminarea şi păstrarea informa ţiilor ştiinţifice. 
5.2. Ce m ăsuri au fost luate pân ă în prezent? 
Statele membre şi Comisia au început s ă studieze aspectele privind accesul, diseminarea şi 
păstrarea informa ţiilor ştiinţifice prin finanţarea de proiecte  şi prin lansarea unei dezbateri 
publice cu p ărţile interesate . 
CASPAR, DRIVER şi SEADATANET sunt exemple de proiecte relevante, cofinan ţate în 
cadrul celui de-al şaselea Program-cadru (PC6). 
CASPAR analizeaz ă modalitatea de a gestiona accesul viitor la datele ştiinţifice şi 
păstrarea acestora. DRIVER se axeaz ă pe modalit ăţile de interconectare a arhivelor 
de informa ţii ştiinţifice. SEADATANET î şi propune s ă dezvolte o infrastructur ă 
paneuropean ă de gestionare a datelor privind mediul marin care s ă integreze 
arhivele na ţionale de date privind mediul marin. 
                                                 
9 Adoptat ă la Paris la 30 ianuarie 2004. În prezent se preg ăteşte o recomandare a OECD privind acest 
aspect. 
 
RO 9   RO De asemenea, Comisia a început s ă lucreze cu grupuri consultative şi să colecteze opinii de la 
părţile interesate, printre care Grupul la ni vel înalt pentru bi blioteci digitale şi Comitetul 
consultativ european pent ru cercetare (EURAB). 
În plus, a finan ţat un „Studiu privind evolu ţia economic ă şi tehnică a pieţelor publica ţiilor 
ştiinţifice din Europa”10, care a f ăcut obiectul unei consult ări publice în 2006. R ăspunsurile 
obţinute în urma acestor ini ţiative, precum şi interacţiunea consecvent ă cu părţie interesate au 
oferit Comisiei informa ţii valoroase. 
La nivel politic , o recomandare a Comisiei privind digitizarea şi accesibilitatea online a 
informaţiilor culturale şi păstrarea digital ă, adoptată la 24 august 2006, trateaz ă problema 
păstrării digitale.11 
5.3. Ac ţiuni viitoare gestionate de Comisia European ă 
A. Accesul la rezultatele cercet ărilor finan ţate de Comunitate  
În cadrul PC7, Comisia va lua m ăsuri în vederea promov ării unui acces mai bun la publica ţiile 
rezultate din cercet ările pe care le finan ţează. În acest context, costurile de proiect legate de 
publicare, inclusiv publicarea cu acces lib er, vor fi eligibile pentru o contribu ţie financiar ă 
comunitar ă. Comisia va încuraja comunitatea cercet ătorilor să foloseasc ă această posibilitate. 
Comisia prevede totodat ă, în cadrul unor programe specifice (de exemplu programele 
gestionate de Consiliul european pentru cercetare), posibilitatea public ării unor linii directoare 
specifice privind publicarea de arti cole în arhive deschise dup ă o perioad ă de „embargo”. 
Acest lucru va fi realizat pe sectoare, ţinând cont de specificitatea diferitelor discipline 
academice şi ştiinţifice. 
B. Cofinan ţarea infrastructurilor (în anumite arhive) şi a proiectelor de cercetare 
În cadrul PC7, Comisia î şi va intensifica activit ăţile privind infrastructurile necesare pentru 
accesul la informa ţiile ştiinţifice, în special prin conectarea arhivelor digitale la nivel 
european. O sum ă de aproximativ 50 milioane EUR va fi disponibil ă în acest scop pentru 
perioada 2007-2008 (din care aproximativ 20 milioane au fost alocate pentru 2007). 
În plus, o sum ă orientativ ă de 25 milioane EUR va fi acordat ă în cursul aceste i perioade (din 
care aproximativ 15 milioane în curs ul anului 2007) pentru cercet ări privind p ăstrarea digital ă 
(în special o re ţea de centre de competen ţă pentru p ăstrarea digital ă) şi instrumentele de 
colaborare pentru utilizarea con ţinutului. 
În cadrul programului eContent plus (2005-2008), suma de 10 milioane EUR a fost alocat ă 
pentru ameliorarea gradului de accesibilitate şi utilizare a con ţinutul ştiinţific, în special 
pentru solu ţionarea problemelor de interoperabilitate şi acces multilingv. 
C. Contribu ţii la viitoarea dezbatere politic ă 
Pentru a alimenta dezbaterea şi procesul politic, Comisia va la nsa un studiu privind aspectele 
economice ale p ăstrării digitale, care va debuta în 2007. În afar ă de aceasta, prin intermediul 
programului „ Ştiinţa în societate”, Comisia va sprijini  cercetarea asupra sistemului de 
publicaţii ştiinţifice în cadrul SEC şi la nivel mondial, cu privir e, de exemplu, la modelele 
comerciale de publicare, la strategiile de diseminare şi la conexiunile dintre excelen ţa în 
cercetare, integritatea ştiinţifică şi sistemul de publica ţii ştiinţifice. 
                                                 
10 http://ec.europa.eu/research/science-societ y/pdf/scientific-publication-study_en.pdf 
11 JO L 236, 31.8.2006, p. 28. 
 
RO 10   RO În momentul revizuirii legisla ţiei privind TVA-ul, Comisia va analiza aspectele relevante 
pentru publica ţiile ştiinţifice, cum ar fi restric ţiile impuse autorit ăţilor publice sau sectoarele 
scutite de taxe privi nd recuperarea TVA-ului.  
D. Coordonarea politic ă şi dezbaterea politic ă cu părţile interesate 
Discuţiile purtate în cadrul Parlamentului European şi al Consiliului  vor contribui la o viziune 
comună asupra aspectelor privind accesul şi diseminarea la nivel european. În aceast ă 
privinţă, statele membre sunt invitate s ă analizeze posibilele strategii comune şi să discute 
aspectele şi provocările relevante — de ordin or ganizatoric, juridic, tehnic şi financiar — 
subliniate în cadrul prezentei comunic ări. Instrumentele precum ERA-NET şi forurile precum 
CREST şi ESFRI pot contribui la structurarea discu ţiei. 
Comisia va continua s ă se consulte cu p ărţile interesate în cadrul grupurilor relevante de 
experţi şi al grupurilor consultative precu m EIROforum, ESF, EURAB, şi Grupul la nivel 
înalt pentru biblioteci digitale, luând în considerare dimensiunea mondial ă a aspectului în 
cauză. La începutul anului 2007, va organiza o conferin ţă la nivel înalt privind publicarea 
ştiinţifică în SEC. 
Comisia va încuraja universit ăţile, organiza ţiile de cercetare, organismele finan ţatoare şi 
editorii ştiinţifici să facă s c h i m b  d e  i n f o r m a ţii privind bunele practici  în raport cu noile 
modele de acces la informa ţiile ştiinţifice şi de diseminare a acestora. 
Privire de ansamblu asupra ac ţiunilor 
A. ACCESUL LA REZULTATELE CERCET ĂRILOR FINAN ŢATE DE COMUNITATE  
– Costurile de publicare, inclusiv publicarea cu acces liber, considerate costuri eligibile în 
cadrul proiectelor de cercetare finan ţate de Comunitate. 
– Publicarea unor orient ări specifice, în cadrul unor prog rame specifice, privind publicarea 
articolelor în arhive deschise. 
B. COFINANŢAREA PRIN PROGRAME COMUNITARE  
– O sumă de aproximativ 50 milioane EUR alocat ă pentru lucr ările de infrastructur ă, în 
special arhivele digita le, în perioada 2007-2008.  
– O sumă de aproximativ 25 milioane EUR alocat ă pentru păstrarea digital ă şi instrumentele 
de colaborare, în perioada 2007-2008.  
– O sumă de aproximativ 10 milioane EUR alocat ă pentru accesul la informa ţii ştiinţifice şi 
utilizarea acestora prin intermediul programului eContent plus. 
C. CONTRIBU ŢII LA VIITOAREA DEZBATERE POLITIC Ă  
– Studiul asupra aspectelor economice ale p ăstrării digitale.  
– Finanţarea cercet ării privind modelele comerciale de publicare şi sistemul de publica ţii 
ştiinţifice.  
 
RO 11   RO D. COORDONAREA POLITIC Ă ŞI DEZBATEREA CU P ĂRŢILE INTERESATE  
– Deliberări în cadrul Parlamentului European şi al Consiliului; discu ţii ulterioare cu p ărţile 
interesate.  
– Schimbul de bune practici pentru no ile modele de acces, diseminare şi păstrare a 
informaţiilor ştiinţifice.  
6. C ONCLUZIE  
Accesul la informa ţiile ştiinţifice, precum şi diseminarea şi păstrarea acestora sunt provoc ări 
majore ale epocii digitale. Succesul în  fiecare dintre aces te sectoare prezint ă o importan ţă 
majoră pentru societatea informa ţională şi politicile de cercetare europene. Diverse p ărţi 
interesate din aceste domenii au opinii diferite privind modul în care pot înregistra progrese 
privind accesul, diseminarea şi păstrarea.  
În cadrul acestui proces de tranzi ţie de la o lume a cuvântului tip ărit la una digital ă, Comisia 
va contribui la de zbaterea dintre p ărţile interesate şi factorii decizionali, încurajând 
experimentele cu noi mode le care ar putea amelio ra accesul la informa ţiile ştiinţifice şi 
diseminarea acestora şi sprijinind unirea ini ţiativelor de p ăstrare existente la nivel european. 
Comisia invit ă Parlamentul European şi Consiliul s ă dezbată aspectele relevante pe baza 
prezentei comunic ări.