A fost demarat un proces de reformă pentru a consolida în continuare independența sistemului judiciar. În februarie 2020, guvernul a instituit o comisie de anchetă privind „Consolidarea protecției democrației și a independenței sistemului judiciar”, în urma unei solicitări a Parlamentului din 2018. Ancheta transpartinică este prezidată de președintele Curții Supreme și are mandatul de a examina mai multe aspecte ale cadrului suedez pentru independența sistemului judiciar, cu scopul de a prezenta propuneri de modificări legislative și constituționale . Comitetul va examina dacă numărul și vârsta de pensionare a judecătorilor Curții Supreme și a judecătorilor Curții Supreme Administrative ar trebui să fie reglementate prin Constituție . Mandatul comisiei stabilește că acest proces de reflecție are loc, printre altele, ținând seama de jurisprudența recentă a Curții de Justiție . În conformitate cu mandatul, obiectivul ar consta în protejarea judecătorilor împotriva eventualelor interferențe cauzate de o scădere a vârstei de pensionare prin dreptul comun. Chestiunea reglementării numărului de judecători ai ambelor instanțe supreme va fi evaluată ținând seama de dezbaterea academică juridică din Suedia, în contextul căreia s-a sugerat că o creștere sau o scădere a numărului de judecători ar putea fi utilizată ca mijloc de influență politică. În plus, comisia va analiza dacă independența Administrației naționale a instanțelor ar trebui consolidată . În cazul în care comisia consideră că o astfel de consolidare este justificată, este de competența sa să propună instituirea unui Consiliu pentru sistemul judiciar sau a unui Consiliu al Administrației naționale a instanțelor , format în principal din judecători, ceea ce ar fi în concordanță cu recomandările Consiliului Europei . Activitatea comisiei se află într­un stadiu incipient și va include o revizuire a sistemelor existente în alte state membre ale UE. Rezultatele acesteia vor fi prezentate în februarie 2023. Metoda incluzivă pentru pregătirea unei astfel de reforme, inclusiv procesul transpartinic și atenția acordată jurisprudenței recente a Curții de Justiție, sunt în mod special demne de remarcat.

Consiliul privind legislația este responsabil de revizuirea ex ante a constituționalității legilor. Înainte de a fi prezentate Parlamentului, Consiliul privind legislația, compus din judecători foști și actuali ai Curții Supreme și ai Curții Administrative Supreme , examinează propunerile legislative ale guvernului și prezintă un aviz cu caracter neobligatoriu privind conformitatea propunerii cu Constituția și cu sistemul juridic în ansamblul său, asigurând respectarea principiilor statului de drept . De asemenea, un comitet din cadrul Riksdag (Parlament) poate solicita, de asemenea, un aviz din partea Consiliului privind legislația. Deși Suedia nu are o curte constituțională, toate instanțele pot revizui compatibilitatea legilor cu Constituția sau cu legi de nivel superior atunci când se pronunță în cazuri concrete și trebuie să lase neaplicate orice dispoziții incompatibile (aceasta se numește evaluare a normelor). În cazul în care o lege a fost adoptată în conflict cu avizul Consiliului pentru legislație, instanțele pot lua în considerare acest lucru în contextul evaluării normelor .

Suedia are un regim parlamentar unicameral, în care un Consiliu privind legislația asigură o examinare constituțională ex ante, în timp ce instanțele pot efectua o examinare constituțională ex post în cazuri concrete. Parlamentul sau guvernul pot prezenta propuneri legislative, guvernul prezentând marea majoritate a propunerilor în practică. Cancelarul pentru justiție, ombudsmanii parlamentari și Ombudsmanul pentru egalitate joacă un rol important în sistemul de control și echilibru.

Suedia dispune de un cadru solid pentru protecția și activitățile jurnaliștilor. Condițiile în care își desfășoară activitatea jurnaliștii suedezi sunt estimate a fi unele dintre cele mai favorabile din lume. MPM 2020 a raportat un risc scăzut în ceea ce privește autonomia editorială în Suedia . În această privință, Legea privind libertatea presei reglementează autonomia în numirea și concedierea redactorilor-șefi. În plus, un număr mare de organizații din domeniul mass-mediei și de organizații de jurnaliști au elaborat inițiative de autoreglementare legate de independența editorială. În ceea ce privește calomnia, detenția se numără printre sancțiunile prevăzute pentru calomnie și insulte comise prin presă și audiovizual, în conformitate cu Legea privind libertatea presei (capitolul 7) și Legea fundamentală privind libertatea de exprimare (capitolul 5), coroborate cu Codul penal suedez . Cu toate acestea, după cum a raportat Institutul internațional de presă , urmăririle penale pentru defăimare care implică mass-media sunt rare în Suedia, din cauza unor cerințe extinse pentru desfășurarea unor astfel de cazuri prevăzute în actele menționate mai sus. Totuși, unele surse, inclusiv Reporteri fără Frontiere și Consiliul național de prevenire a criminalității (Brå) din Suedia , au raportat că unii jurnaliști se confruntă cu amenințări ca urmare a activității lor profesionale. Numărul jurnaliștilor expuși unor comentarii abuzive sau defavorabile online a scăzut de la 80 % în 2013 la aproximativ 70 % în 2019 . În 2019, Platforma Consiliului Europei pentru promovarea protecției jurnalismului și a siguranței jurnaliștilor nu a raportat nicio alertă referitoare la Suedia. În 2020, pe platformă au fost publicate trei alerte referitoare la cazuri de atacuri fizice și online împotriva jurnaliștilor . Autoritatea polițienească suedeză a lansat acțiuni specifice menite să abordeze drepturile și libertățile fundamentale, inclusiv infracțiunile împotriva jurnaliștilor. Acestea includ înființarea unor puncte de contact naționale, angajarea de personal suplimentar pentru sprijinirea victimelor unor astfel de infracțiuni și alocarea de fonduri suplimentare pentru a investiga mai bine infracțiunile împotriva democrației și infracțiunile motivate de ură . Un președinte de anchetă , numit în funcție de guvern în mai 2020, revizuiește, în prezent, printre altele, protecția prin dreptul penal a anumitor funcții vitale în societate, inclusiv a jurnaliștilor. Se așteaptă ca acest proces să examineze dacă ar trebui avute în vedere orice alte elemente suplimentare de protecție legislativă în legătură cu libertatea de exprimare . În plus, jurnaliștii beneficiază de un cadru solid pentru accesul la informații. În conformitate cu MPM 2020 , dispozițiile legale privind accesul la informații și restricțiile din motive de protecție a vieții private și a confidențialității sunt clar definite și părțile interesate, precum Ombudsmanul suedez pentru mass-media, consideră că acest drept este pe deplin respectat și pus în aplicare în mod corespunzător .

Suedia a instituit garanții de reglementare eficiente pentru independența autorității de reglementare a mass-mediei. Autoritatea pentru presă și radiodifuziune din Suedia are statut de autoritate administrativă independentă . Autoritatea are obligația legală de a sprijini libertatea de exprimare, diversitatea, independența și accesibilitatea. În cadrul autorității, există două organisme decizionale independente: Comisia de Radiodifuziune din Suedia și Consiliul pentru subvenții acordate mass-mediei. Cea mai recentă ediție a Instrumentului de monitorizare a pluralismului mass-mediei (MPM 2020) a raportat un risc foarte scăzut în ceea ce privește independența și eficacitatea autorității suedeze de reglementare a mass-mediei. În 2018, a fost lansată o anchetă pentru a examina punerea în aplicare de către Suedia a Directivei revizuite a serviciilor mass-media audiovizuale (DSMAV), inclusiv a dispozițiilor referitoare la independența și eficacitatea autorităților naționale de reglementare a mass-mediei . Raportul rezultat a fost prezentat guvernului în august 2019, concluzia acestuia fiind că modelul de guvernanță suedez oferă un nivel ridicat de independență pentru toate autoritățile suedeze, inclusiv pentru autoritatea de reglementare a mass-mediei. Potrivit raportului și astfel cum au confirmat reprezentanții Autorității pentru presă și radiodifuziune din Suedia, cea mai importantă garanție decurge din capitolul 12 articolul 2 din Instrumentul guvernului, care stabilește un principiu general al independenței autorităților administrative suedeze . Suedia este, în prezent, în curs de transpunere a DSMAV revizuite. Acest lucru ar putea include și alte modificări legislative menite să consolideze independența autorității de reglementare a mass-mediei, în special în contextul numirii membrilor săi . Reprezentanții Autorității pentru presă și radiodifuziune din Suedia au indicat, de asemenea, că se așteaptă la o alocare mai mare de fonduri .

Suedia dispune, în linii mari, de cadrul juridic pentru incriminarea corupției. Codul penal suedez reglementează infracțiunile precum primirea și darea de mită, traficul de influență și finanțarea din neglijență a mitei. Sancțiunea pentru luarea sau darea de mită poate fi o amendă sau o pedeapsă cu închisoarea pentru o perioadă de maximum doi ani (termen de prescripție de cinci ani). Sancțiunea pentru infracțiuni grave de dare/luare de mită variază de la șase luni la șase ani de închisoare (termen de prescripție de zece ani). În plus, infracțiuni penale precum abuzul în serviciu sau încălcarea obligației de confidențialitate sunt reglementate în Codul penal. Totodată, Legea privind ocuparea forței de muncă în posturi publice, adoptată în 1994, prevede o răspundere disciplinară pentru neglijarea îndatoririlor, sub forma unor avertismente sau reduceri ale salariilor. Legea interzice, de asemenea, implicarea angajaților în activități care pot afecta negativ încrederea în imparțialitatea lor profesională sau care pot dăuna reputației autorității .

Mai multe autorități independente joacă un rol în protejarea drepturilor fundamentale. Ombudsmanul pentru egalitate este instituția națională suedeză pentru drepturile omului și organismul de promovare a egalității, acreditat cu statutul B în 2011 de către Global Alliance of National Human Rights Institutions (Alianța mondială a instituțiilor naționale pentru drepturile omului) în ceea ce privește respectarea principiilor de la Paris ale ONU, întrucât mandatul său se limitează la aspecte legate de egalitate și nu acoperă drepturile omului în sens mai larg . În 2018, guvernul a stabilit să se desfășoare o anchetă pentru a pregăti o propunere de înființare a unei instituții naționale pentru drepturile omului cu un mandat complet în domeniul drepturilor omului. Raportul de anchetă a fost prezentat în 2019 și a fost supus consultării; în declarația sa guvernamentală din 2019, Suedia a anunțat oficial că va fi înființată o instituție națională pentru drepturile omului . European Network of National Human Rights Institutions -ENNHRI (Rețeaua europeană a instituțiilor naționale pentru drepturile omului) a prezentat observații cu privire la raportul de anchetă, subliniind necesitatea de a se oferi garanții suficiente pentru independența și responsabilitatea publică a noii instituții. În plus, atât ombudsmanii parlamentari (numiți de Parlament și acționând în numele acestuia), cât și Cancelarul pentru Justiție (numit de guvern și acționând în numele acestuia) supraveghează aplicarea legilor și a altor reglementări de către autoritățile publice, inclusiv instanțe și judecători. Ambele instituții pot iniția proceduri disciplinare împotriva funcționarilor publici de nivel mai înalt, inclusiv judecători , și pot emite avize fără caracter obligatoriu cu privire la tratarea unei chestiuni de către o autoritate publică sau o instanță (este vizată numai aplicarea legilor și a procedurilor de către o instanță sau un judecător, dar nu și fondul unei hotărâri judecătorești). În februarie 2020, Parlamentul a decis să demareze o anchetă parlamentară de revizuire a statutului constituțional, a mandatului și a activităților ombudsmanilor parlamentari, care urmează să fie prezentată în mai 2022 .

Guvernul a pus în aplicare instrumente specifice pentru dialogul cu societatea civilă. Suedia este considerată a avea un peisaj deschis al societății civile . Guvernul a pus în aplicare, încă din 2017, o metodă specifică pentru diferite forme de dialog cu societatea civilă denumită „sakråd” (forumul pentru consultări tematice) , iar un organism național de dialog și consultare între guvern și societatea civilă, înființat în 2018, asigură un forum pentru cooperarea structurată și soluționarea în comun a problemelor .

Anexa I: Lista surselor în ordine alfabetică*

* Lista contribuțiilor primite în contextul consultării pentru Raportul privind statul de drept pentru anul 2020 poate fi consultată la (site-ul internet al Comisiei).

Administrația națională a instanțelor (2020), Tot mai multe cauze pe rolul instanțelor naționale, https://www.domstol.se/domstolsverket/nyheter/2020/02/allt-fler-mal-till-landets-domstolar/ .

Administrația națională a instanțelor, Statistici generate de coronavirus. https://www.domstol.se/om-sveriges-domstolar/statistik-styrning-och-utveckling/statistik/statistik-med-anledning-av-coronaviruset/ .

Brå, Amenințări și violență. https://www.bra.se/publikationer/arkiv/publikationer/2015-04-29-hot-och-vald.html .

Brå, Infracțiuni gestionate. https://www.bra.se/statistik/kriminalstatistik/handlagda-brott.html .

Brå, Infracțiuni raportate. https://www.bra.se/statistik/kriminalstatistik/anmalda-brott.html .

Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2020), 2020 Media pluralism monitor [Centrul pentru pluralism și libertate în mass-media (2020), Instrumentul de monitorizare a pluralismului mass-mediei 2020]. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 .

CEPEJ (2020), Study on the functioning of the judicial systems in the EU Member States (Studiu privind funcționarea sistemelor judiciare din statele membre ale UE).

CIVICUS, Monitor tracking civic space (Instrumentul de monitorizare a spațiului civic): Suedia. https://monitor.civicus.org/country/sweden/ .

Comisia Europeană (2020), Tabloul de bord privind justiția în Uniunea Europeană.

Consiliul Europei: Comitetul de Miniștri (2010), Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers on judges: independence, efficiency and responsibilities [Recomandarea CM/Rec (2010) 12 a Comitetului de Miniștri privind judecătorii: independență, eficiență și responsabilități].

Consiliul Europei: Comitetul de Miniștri (2016): Recommendation CM/REC(2016)4 Ministers on the protection of journalism and safety of journalists and other media actors (Recomandarea CM/REC (2016)4 a miniștrilor privind protecția jurnalismului și siguranța jurnaliștilor și a altor actori din domeniul mediatic).

Consiliul Europei: Consiliul consultativ al judecătorilor europeni – CCJE (2016), Avizul nr. 19 privind rolul președinților de instanță.

Curtea de Justiție a Uniunii Europene, Hotărârea din 24 iunie 2019, Comisia/Polonia, C-619/18.

Curtea Supremă din Suedia (2020), Contribuție la consultarea părților interesate pentru Raportul privind statul de drept pentru anul 2020.

Direcția Generală Comunicare (2019), Sondajul Eurobarometru Flash 482: Atitudinea societăților față de corupția din UE.

Direcția Generală Comunicare (2020), Sondajul Eurobarometru special 502: Corupția.