Competențele Consiliului sunt bine definite de lege și aplicate efectiv în practică. Astfel cum se menționează în Instrumentul de monitorizare a pluralismului mass-mediei pentru anul 2020 (MPM 2020), funcționarea autorității de reglementare în domeniul mass-mediei indică un risc general scăzut, deși se pare că a existat o polarizare crescută a deciziilor recente privind acoperirea mediatică a anumitor aspecte foarte sensibile din punct de vedere politic .

Cehia nu are norme specifice de reglementare a transparenței proprietății asupra mass-mediei. Legea menționată mai sus privind radiodifuziunea și televiziunea urmărește de asemenea să controleze fuziunile dintre radiodifuzori și instituie limite privind acumularea de licențe sau legături personale între diferiții radiodifuzori. Legea privind conflictul de interese interzice oricărui funcționar public să fie radiodifuzor de radio sau de televiziune sau editor în presa tipărită ori o persoană care controlează un astfel de radiodifuzor sau editor. Legea impune ca anumite situații să fie înscrise în registrele publice relevante, în conformitate cu normele generale care reglementează înregistrarea societăților. Cu toate acestea, societățile din domeniul mass-mediei nu sunt obligate să facă cunoscute structurile lor de proprietate, modificările acestora sau orice informații referitoare la beneficiarul real al societății . Ar trebui menționat în acest context că MPM 2020 indică un risc ridicat privind transparența proprietății asupra mass-mediei, nu în ultimul rând având în vedere nivelurile ridicate în general de risc asociate cu amenințări la adresa pluralității pieței, mai general în ceea ce privește influența comercială și a proprietarilor asupra conținutului editorial și concentrarea proprietății asupra mass-mediei . În pofida adoptării, în 2017, a unor amendamente la Legea privind conflictul de interese, care interzic în mod explicit politicienilor să dețină participații în mass-media, riscurile pentru independența politică a mass-mediei rămân ridicate, având în vedere că influența politică ar putea fi totuși exercitată prin canale neoficiale și prin alianțe politice între proprietari și actorii politici . Societatea civilă și asociațiile de jurnaliști consultate de Comisie pentru acest raport au confirmat că aceste dinamici reprezintă riscul cel mai semnificativ pentru pluralismul mass-mediei în țară .

Cehia nu are norme specifice privind alocarea publicității de stat dincolo de cerințele generale privind publicitatea prevăzute în Legea privind achizițiile publice , respectiv ca orice contract de publicitate de stat cu o valoare de peste 50 000 CZK (aproximativ 2 000 EUR) să fie publicat și pus la dispoziția publicului în registrul public. MPM 2020 indică de asemenea unele riscuri care decurg din lipsa reglementărilor care să asigure transparența publicității politice online .

Accesul la informații este garantat de lege, însă în practică pot exista obstacole. Legea privind accesul liber la informații garantează accesul la informațiile deținute de autoritățile publice. Un proiect de amendament în pregătire în prezent ar urma să introducă un mecanism – în conformitate cu jurisprudența cehă – de contracarare a „cererilor de informații vădit obstructive”. Modificarea ar permite organismului public să solicite efectuarea de plăți în avans pentru a acoperi costurile asociate extragerilor ample de informații. Acest fapt ar putea constitui un obstacol în calea accesului la informațiile detaliate deținute de autoritățile publice. În plus, în cursul vizitei de țară au fost exprimate îngrijorări cu privire la informații potrivit cărora autoritățile publice au refuzat să acorde acces la informații și au contestat cererile în instanță .

Deși jurnaliștii sunt considerați a fi protejați de orice abuzuri fizice, insultele verbale și amenințările împotriva lor nu sunt absente din discursul politic. Platforma Consiliului Europei pentru promovarea protecției jurnalismului și a siguranței jurnaliștilor nu a înregistrat alerte în Cehia în anii 2019 și 2020. MPM 2020 consideră de asemenea că profesia, standardele și protecția în domeniul jurnalistic au un risc scăzut. Cu toate acestea, se menționează că „insultele verbale, defăimarea și amenințările la adresa jurnaliștilor au devenit o parte obișnuită a discursului politic, atât al partidelor populiste, cât și al celor de dreapta” , precum și în discursul politicienilor individuali . Trebuie de asemenea menționat că defăimarea se pedepsește, printre altele, cu închisoarea până la un an și ca sancțiune în subsidiar .

IV.Alte probleme instituționale legate de sistemul de control și echilibru

Cehia are un sistem de guvernare parlamentar bicameral cu un președinte ales în mod direct. Pot fi prezentate propuneri legislative de către un deputat, un grup de deputați, de Senat, de Guvern sau de organele reprezentative superioare ale regiunilor autonome . Curtea Constituțională are competența de a realiza controlul ex-post al constituționalității. Pe lângă sistemul judiciar, instituția Ombudsmanului și societatea civilă joacă un rol important în sistemul de control și echilibru.

Realizarea de evaluări ale impactului și consultarea părților interesate reprezintă practici consacrate de adoptare a actelor normative. O propunere legislativă poate proveni de la Camera Deputaților (un deputat sau un grup de deputați), de la Senat (numai în ansamblu), de la Guvern sau de la consiliile regionale. Propunerea include de asemenea o expunere de motive, care trebuie să evalueze situația juridică prezentă, să explice necesitatea unei noi reglementări, să descrie impactul economic și financiar așteptat și să clarifice conformitatea propunerii cu ordinea constituțională, cu tratatele internaționale și cu obligațiile care decurg din calitatea de membru al Uniunii Europene. Studiile de impact sunt necesare pentru fiecare propunere legislativă pregătită de Guvern, precum și pentru orice reglementare care presupune costuri substanțiale pentru întreprinderi, administrații și cetățeni. Legislația propusă de membrii Parlamentului și de autoritățile locale și regionale nu este supusă obligației efectuării studiilor de impact normativ. Guvernul, care pregătește marea majoritate a legislației primare, a instituit o serie de organe consultative și de lucru care reprezintă experții, persoanele interesate și alte grupuri interesate .În pofida acestui cadru juridic cuprinzător, persoanele interesate din cadrul societății civile consultate și-au exprimat îngrijorarea în ceea ce privește presupusa lipsă a unei obligații de consultare și lipsa unei monitorizări efective a consultărilor efectuate . Curtea Constituțională, Curtea Supremă, Curtea Administrativă Supremă și Parchetul general sunt consultate în cazurile în care un proiect de lege intră în domeniile lor de competență.

Se depun eforturi pentru a crește în continuare transparența procesului legislativ. Accesul la documentele Guvernului și ale Parlamentului este deja posibil prin intermediul unei serii de instrumente online . În plus, este în desfășurare un proiect de realizare a unor portaluri „eColecții” și „eLegislație” , care ar permite un control și o participare mai ușoară la procesul legislativ. Data de finalizare este planificată pentru sfârșitul anului 2020.

Măsurile adoptate ca răspuns la pandemia de COVID-19 au fost supuse controlului jurisdicțional. La 12 martie 2020, Guvernul a declarat instituirea stării de urgență. Starea de urgență a durat până la 17 mai, după ce Camera Deputaților a aprobat de două ori extinderea acesteia . Rezoluția Guvernului prin care a fost declarată starea de urgență ca urmare a epidemiei de COVID-19 și mai multe măsuri ale Guvernului și măsuri extraordinare adoptate de Ministerul Sănătății au fost supuse controlului jurisdicțional al Tribunalului Municipal din Praga, al Curții Supreme Administrative și al Curții Constituționale . Constituționalitatea declarării de către Guvern a stării de urgență a fost menținută, precum și, în cele mai multe cazuri, măsurile extraordinare contestate. Tribunalul Municipal din Praga a anulat patru măsuri , ceea ce a condus la adaptări ulterioare ale legislației de către Guvern.

Apărătorul public al drepturilor (Avocatul Poporului) apără drepturile persoanelor fizice în fața autorităților publice și promovează standardele de bună guvernanță. Cehia nu are o instituție națională pentru promovarea și protecția drepturilor omului . Există un Avocat al Poporului care este independent în sens formal și material și este separat de cele trei ramuri de guvernare. Instituția Avocatului Poporului este instituită prin lege și nu este inclusă în Constituție. Misiunea principală a Avocatului Poporului este de a oferi asistență în cazurile în care conduita autorităților publice este nelegală sau încalcă principiile unui stat democratic și ale bunei guvernanțe, prin efectuarea unor investigații și prin recomandarea unor acțiuni pentru a remedia situația. Avocatul Poporului nu are putere de decizie, iar rezultatul investigațiilor acestuia nu are forță juridică obligatorie . În plus, Avocatul Poporului a primit mandat în calitate de organism de promovare a egalității, de mecanism național de monitorizare în temeiul Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, de mecanism național de prevenție în temeiul Comitetului ONU contra torturii și ca organ de monitorizare a returnărilor forțate .

Există o practică de organizare a unor dezbateri în Senat cu privire la sistemul de justiție. Senatul organizează conferințe și dezbateri cu privire la teme legate de sistemul de justiție, ceea ce reprezintă o oportunitate pentru senatori de a dezbate problemele referitoare la sistemul de justiție și la soluții politice. Cea mai recentă conferință a avut loc în noiembrie 2019, când Comitetul constituțional și juridic, în cooperare cu Curtea Supremă, a organizat o conferință internațională privind „Eficiența și calitatea sistemului judiciar din Cehia: evaluare și perspective”.

Există o societate civilă dinamică și diversă, dar presiunea asupra anumitor tipuri de ONG-uri este în creștere. Spațiul societății civile este considerat deschis , iar societatea civilă participă activ la susținerea democrației, a integrității administrației publice și a independenței justiției și a organelor de urmărire penală . Cu toate acestea, organizațiile societății civile, în special din domeniul migrației și al aspectelor legate de gen, se confruntă cu o animozitate crescută din partea anumitor segmente ale societății și ale partidelor politice .





Anexa I: Lista surselor în ordine alfabetică*

* Lista contribuțiilor primite în contextul consultării premergătoare elaborării Raportului privind statul de drept din 2020 este disponibilă pe (site-ul internet al Comisiei).