COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 30.11.2011 
SEC(2011) 1385 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
SINTEZĂ A EVALU ĂRII IMPACTULUI 
care înso țește documentul 
Propunere de 
 
Directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 
2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind auditul le gal al conturilor 
anuale și al conturilor consolidate 
 
și  
 
Propunere de 
 
Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind dispozi ții specifice 
referitoare la auditul statutar al entit ăților de interes public 
{COM(2011) 779 final} 
{SEC(2011) 1384 final}  
 
RO 2   RO DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
SINTEZĂ A EVALU ĂRII IMPACTULUI 
care înso țește documentul 
Propunere de 
 
Directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 
2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind auditul legal al conturilor 
anuale și al conturilor consolidate 
 
și  
 
Propunere de 
 
Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind dispozi ții specifice 
referitoare la auditul statutar al entit ăților de interes public 
1. INTRODUCERE  
Auditul, al ături de supraveghere și de guvernan ța corporativ ă, trebuie s ă reprezinte unul dintre 
factorii cheie care contribui e la stabilitatea financiar ă, prin faptul c ă garanteaz ă veridicitatea 
situațiilor financiare ale societ ăților. Un audit temeinic este esen țial pentru restabilirea 
siguranței și a încrederii în pia ță. 
Comisia a ini țiat analiza pie ței serviciilor de audit atunci când a lansat cartea verde în 
octombrie 2010, o consultare care a generat 700 de r ăspunsuri de la un grup larg de factori 
interesați. 
În raportul s ău cu privire la cartea verde din 14 septembrie 2011, Parlamentul European 
susține abordarea holistic ă a Comisiei și principalele propuneri ale acesteia privind reformarea 
pieței serviciilor de audit. 
De asemenea, Statele Unite au în vedere schimb ări majore, mai ales în ceea ce prive ște 
independen ța auditorilor. Se ar e tot mai mult în vede re impunerea obligativit ății rotației 
societăților de audit pentru a solu ționa așa-numitele deficien țe grave. 
2. DEFINIREA PROBLEMEI  
Auditarea situa țiilor financiare ale unei societ ăți este un serviciu prestat în interes public. 
Auditul contribuie la credibilitatea, dar și la fiabilitatea situa țiilor financiare. Acest serviciu 
este rezultatul unei misiuni statutare încredin țate unui grup exclusiv de speciali ști califica ți, pe 
de o parte, și reprezint ă o obligație statutar ă pentru toate societ ățile, pe de alt ă parte. Cu toate 
că nu sunt identice, anumite elemente ale pie ței serviciilor de audit oferite societ ăților de 
dimensiuni mari sunt similare cu cele de pe pia ța agențiilor de rating de credit ( Credit Rating 
Agencies  - CRA). În timp ce prima este dominat ă de societ ățile așa-numite „Big Four“ (PWC, 
 
RO 3   RO KPMG, Ernst and Young și Deloitte), cea din urm ă este dominat ă de trei CRA mari (S&P, 
Moody's, Fitch). În plus, pe ambele pie țe există un conflict de interese inerent datorat faptului 
că cel care face obiectul opiniei este în acela și timp și client. Din punctul de vedere al unei 
societăți cotate, emitentul titlur ilor de valoare ale c ărui conturi și a cărui solvabilitate fac 
obiectul opiniilor de audit și de evaluare a creditului este acela și cu entitatea care îl pl ătește pe 
auditor, respectiv CRA. Atât auditorii, cât și CRA își desfășoară activitatea ca urmare a unor 
dispoziții legislative: societ ățile trebuie s ă auditeze situa țiile financiare, iar multe prevederi 
legislative solicit ă un rating de credit. 
Este important s ă se conștientizeze necesitatea unei echilibr ări. Date fiind implica țiile sociale 
mai extinse ale societ ăților cotate și ale institu țiilor financiare de dimensiuni mari este 
important s ă se stabileasc ă un cadru mai strict și mai riguros în ceea ce prive ște auditarea 
situațiilor financiare ale acestora. Prin urmare, anumite probleme mai acute în cazul entit ăților 
care afecteaz ă un număr mare de factori interesa ți, de exemplu societ ățile cotate și entitățile 
care desf ășoară anumite activit ăți, mai ales în sectorul serviciilor financiare (denumite în 
cadrul normelor entit ăți de interes public  - EIP) sunt urm ătoarele: 
• Decalajul dintre a șteptări și realitate, dintre ceea ce a șteaptă factorii interesa ți de la 
un audit și ce fac în realitate auditorii. Mul ți s-au întrebat cum a fost posibil ă căderea 
băncilor la numai câteva luni dup ă ce acestea au prezentat ra poarte de audit „curate”. 
Mai mult, exist ă o lipsă clară de comunicare între auditori și autoritățile de 
supraveghere în ceea ce prive ște deficien țele aparente ale stabilit ății financiare a 
entităților auditate, mai ales a celor din sectorul financiar. 
• Nu se asigur ă și nu se poate demonstra existen ța independen ței într-o paradigm ă în 
care auditul a devenit efectiv un serviciu comercial dintr-o multitudine de astfel de 
servicii oferite pe pia ță. Lipsa unor proceduri de licita ții organizate cu regularitate 
pentru servicii de audit și a rotației periodice a societ ăților de audit a împiedicat 
această profesiune s ă adere la principiul s ău cheie: scepticismul profesional.  Ne 
aflăm într-o situa ție în care un num ăr mare de societ ăți auditate au devenit foarte 
familiare cu auditorii lor; aceast ă situație contravine esen ței principiului 
independen ței. 
• Gradul de concentrare a pie ței și lipsa alternativelor:  piața este atât de polarizat ă 
încât rar se întâmpl ă ca auditorul unei EIP s ă nu fie una dintre a șa-numitele companii 
„Big Four“. În majoritatea statelor membre, societ ățile „Big Four“ auditeaz ă peste 
85 % dintre companiile cotate mari. Factorul de „familiaritate“ instalat între societățile auditate și auditorii acestora, combinat cu percep țiile de pe pia ță au 
asigurat predominan ța societăților Big Four. Societ ățile sunt reticente în a angaja 
auditori care nu fac parte din „Big Four”, chiar și în cazurile rare în care se 
organizeaz ă o licitație pentru servicii de audit. 
Problemele de mai sus comb inate conduc la o situa ție în care investitorii și alți factori 
interesați nu mai au încredere f ără rezerve în independen ța deplină, și în consecin ță, în 
calitatea opiniei formulate în urma auditului. Inspec țiile desfășurate de autorit ățile na
ționale 
de supraveghere a auditului din statele membre ( și din SUA) au descoperit de multe ori c ă 
independen ța auditului lipse ște. 
Cu toate c ă factorii interesa ți nu trebuie s ă se bazeze numai pe raportul de audit pentru a- și 
forma o opinie privind stabilitatea financiar ă a unei societ ăți, este totu și important ca factorii 
interesați să aibă încredere în corectitudinea situa țiilor financiare care au primit un raport de 
 
RO 4   RO audit fără rezerve. Factorii interesa ți trebuie s ă se poată baza, în special,  pe capacitatea unei 
entități auditate de a- și continua activitatea, adic ă de a putea s ă își îndeplineasc ă obligațiile 
față de creditori în viitorul previzibil. 
Există și alte probleme în ceea ce prive ște piața serviciilor de audit, care nu se refer ă strict la 
EIP-uri, ci la toate societ ățile care sunt supuse auditului. A cestea sunt destul de specifice 
spațiului Uniunii și trebuie solu ționate pentru a îmbun ătăți eficiența pieței interne. 
• În prezent, auditorii trebuie s ă fie „autoriza ți“ în toate statele membre  în care 
doresc să efectueze audituri statutare. Pentru  persoanele fizice, autorizarea presupune 
susținerea unui test de aptitudini în fiecar e stat membru în care acestea doresc s ă 
deruleze audituri statutare, ceea ce presupune birocra ție și costuri. 
• Nici standardele de desf ășurare a auditului și nici supraveghere a auditului nu sunt 
armonizate la nivelul Uniunii, iar supr avegherea nu este pe deplin independent ă de 
profesia de auditor în toat e statele membre; independen ța procedurilor de 
supraveghere este compromis ă prin prezen ța auditorilor practicieni în cadrul 
inspecțiilor societ ăților de audit. În plus, diferen țele majore în ceea ce prive ște 
resursele disponibile la nivel na țional conduc la un amalgam de proceduri de 
supraveghere neomogene și la o slab ă cooperare la nivel european. În plus, 
standardele de audit aplicabile nu sunt  adaptate la dimensiunile entit ăților, în special 
în cazul întreprinderilor mijlocii. 
• În prezent exist ă o restricție privind drepturile de proprietate asupra societ ăților 
de audit  care împiedic ă entitățile care nu sunt auditori s ă dețină astfel de drepturi pe 
scară largă și restricționează capacitatea de dezvoltare a societ ăților de audit mijlocii. 
3. SUBSIDIARITATE șI PROPOR țIONALITATE  
Normele actuale ale UE acord ă o libertate de decizie considerabil ă statelor membre, chiar și 
după adoptarea în 2006 a directivei privind auditul statutar. Aceast ă situație a condus la 
diferențe importante în cadrul Uniunii. 
Libertatea de decizie acordat ă statelor membre în ceea ce prive ște calificarea auditorilor 
statutari, al ături de caracterul eterogen al acordurilor de supraveghere din statele membre face 
necesară intervenția concertat ă la nivelul Uniunii. 
Mai mult, problema riscurilor care decurg din structura actual ă a pieței și nevoia prezen ței mai 
multor societ ăți pe segmentul superior al pie ței nu au fost abordate în  cadrul legislativ actual. 
Prin natura sa, auditul statutar este o cerin ță în temeiul dreptului Un iunii, iar din acest punct 
de vedere orice modific ări care să preîntâmpine principa lele probleme trebuie s ă fie obținute 
prin instrumentele juridice ale Uniunii. 
4. OBIECTIVE șI OPțIUNI DE POLITIC Ă 
Inițiativele din domeniul auditului ar veni în  completarea altor proiecte din sectorul 
reglement ărilor financiare, cum ar fi: guvernan ța corporativ ă, contabilitatea și ratingurile de 
credit. 
 
RO 5   RO Obiectivul general al modific ărilor din domeniul auditului : să contribuie la func ționarea 
eficientă a piețelor financiare și nefinanciare prin cons olidarea rolului pe pia ță al profesiei de 
auditor, pentru a furniza agen ților economici relevan ți și pieței informa ții fiabile, transparente 
și semnificative, la costuri acceptabile cu privire la veridicitatea situa țiilor financiare ale 
societăților. 
Setul de op țiuni de politic ă privind cerin țele de fond prezentate în aceast ă secțiune are drept 
scop solu ționarea problemelor analizate mai sus. Op țiunile preferate sunt eviden țiate cu 
caractere îngro șate. 
Obiectivul specific nr.1: s ă clarifice și să defineasc ă rolul auditorilor statutari în general, 
precum și cu referire specific ă la EIP-uri 
1.1 Opțiuni pentru îmbun ătățirea înțelegerii domeniului auditului în general de c ătre mediul 
de afaceri/pia ță. 
0. Scenariu de referin ță. 
1. Clarificarea și definirea domeniului auditului st atutar în cadrul normelor UE (f ără a 
le extinde). 
2. Redefinirea domeniului auditului statut ar pentru a elimina decalajul dintre a șteptări și 
realitate: auditorii trebuie s ă efectueze o analiz ă riguroasă a premisei conform c ăreia 
entitatea are cap acitatea de a- și continua activitatea. 
1.2 Opțiuni de îmbun ătățire a informa țiilor furnizate de auditor utilizatorilor și entităților 
auditate (EIP-urile). 
0. Scenariu de referin ță. 
1. Îmbunătățirea și extinderea raportului de audi t pentru a furniza mai multe 
informații publicului. 
2. Un raport mai detaliat adresat entit ății auditate (comitetului de audit și organelor de 
conducere). 
3. Îmbunătățirea comunic ării între auditor și comitetul de audit. 
4. Combinarea op țiunilor 1 - 3. 
1.3 Opțiuni de îmbun ătățire a canalelor de comunicare între auditori și autoritățile de 
supraveghere a EIP-urilor.  
0. Scenariu de referin ță: obligația de a raporta înc ălcarea normelor în anumite situa ții. 
1. Recomandarea unui dialog constant între auditori și autoritățile de supraveghere a EIP-
urilor. 
2. Impunerea stabilirii unui dialog constant între auditori și autorit ățile de 
supraveghere a EIP-urilor. 
Obiectivul specific nr.2: consolidarea independen ței și a scepticismului profesional al 
auditorilor statutari și al societ ăților de audit la efectuarea aud itului statutar al EIP-urilor 
2.1 Opțiuni de reducere a riscului de apari ție a unor eventuale conflicte de interese datorate 
prestării altor servicii decât a celor de audit c ătre EIP-uri. 
 
RO 6   RO 0. Scenariu de referin ță: criterii generale de independen ță. 
1. Interzicerea prest ării anumitor servicii, altele decât cele de audit, c ătre entitatea auditat ă. 
2. Interzicerea prest ării oricăror servicii în afar ă de cele de audit c ătre entitățile 
auditate . 
3. Societăți de audit pur: care pot s ă efectueze numai auditul statutar și care nu au 
legătură cu societ ățile care presteaz ă alte servicii decât cele de audit. 
2.2 Opțiuni de reducere a riscului unui poten țial conflict de interese datorat sistemului curent 
în care „entitatea auditat ă selecteaz ă și plătește auditorul“. 
0. Scenariu de referin ță: interven ția redusă a comitetului de audit în procesul de desemnare a 
auditorilor. 
1. Norme mai stricte privind procedura de de semnare a auditorilor, cu un rol mai 
important acordat unui comitet de audit consolidat (cel pu țin doi dintre membrii 
acestuia trebuie s ă fie independen ți și cel puțin unul trebuie s ă aibă cunoștințe în 
domeniul auditului). 
2. Desemnarea auditorului de c ătre un terț (adică o autoritate de reglementare). 
2.3 Opțiuni de reducere a riscului unui poten țial conflict de interese datorat „pericolului 
familiariz ării“. 
0. Scenariu de referin ță: se face rota ția numai pentru partenerii cheie de audit. 
1. Obligativitatea de a schimba societatea de audit dup ă ce misiunea sa a dep ășit o 
anumită durată. 
2. Consolidarea rolului comitetului de audi t în procesul de supraveghere a activit ății 
auditorilor. 
3.  Instituirea unor cerin țe suplimentare privind organizarea intern ă și guvernan ța 
societăților de audit. 
4. Combinarea op țiunilor 1 - 3. 
Obiectivul specific nr.3: îmbun ătățirea condi țiilor pieței pentru auditul EIP-urilor în vederea 
îmbunătățirii calității auditului 
3.1 Opțiuni care s ă faciliteze schimbarea societ ății de audit. 
0. Scenariu de referin ță: nicio cerin ță de organizare a une i proceduri de licita ție sau de 
angajare a unui nou auditor. 
1. Proceduri de licita ție organizate cu regularitate. Entit ățile auditate invit ă un num ăr 
minim de societ ăți să participe la procedura de licita ție, inclusiv o societate care nu este 
„Big Four”. 
2. Obligativitatea de a schimba societatea de audit dup ă ce misiunea sa a dep ășit o anumit ă 
durată. 
3. Combinarea op țiunilor 1 și 2. 
3.2 Opțiuni care s ă faciliteze alegerea unui furniz or de audit în mod obiectiv. 
0. Scenariu de referin ță. Reputația societăților de audit „Big Four” va continua s ă 
descurajeze luarea în considerare și selectarea alternativelor. 
 
RO 7   RO 1. Interzicerea clauzelor contractuale  între entitatea auditat ă și un terț (cum ar fi o 
bancă) prin care se restric ționează posibilitatea de a alege o societate de audit . 
2. Creșterea transparen ței privind calitatea auditului (publicarea rapoartelor de 
inspecție) și societățile de audit (de exemplu publicarea situa țiilor financiare ale 
societăților). 
3. Instituirea unui certificat paneuropean de  calitate a auditului pentru auditorii și 
societățile care îndeplinesc anumite condi ții de calitate, care garanteaz ă abilitatea 
acestora de a efectua audituri statutare de calitate la EIP-uri. 
4. Combinarea op țiunilor 1 - 3. 
3.3 Opțiuni de cre ștere a num ărului de furnizori de audit pentru EIP-uri. 
0. Scenariu de referin ță: EIP-urile mari pot s ă aleagă un număr limitat de societ ăți de audit. 
1.1 Societ ăți de audit pur. Auditul EIP- urilor este efectuat de societ ăți care presteaz ă numai 
servicii de audit. 
1.2 Audituri comune: obliga ția EIP-urilor mari de a avea mai multe societ ăți de audit, din 
care cel pu țin una să nu fie dintre cele mai mari de pe pia ță. Societățile de audit r ăspund 
în comun de efectuarea auditului. 
1.3 Audit comun obligatoriu aplicabil numai EI P-urilor mari din sectorul financiar. 
1.4 Audit comun obligatoriu aplicabil tuturor EIP-urilor, realizat de societ ăți de audit pur. 
1.5 Audit comun obligatoriu aplicabil EIP-urilor ma ri din sectorul fina nciar, realizat de 
societăți de audit pur. 
1.6  Audit comun voluntar al tuturor EIP-urilor: creeaz ă stimulente pentru furnizorii 
de servicii de audit și pentru entit ățile auditate în vederea utiliz ării în mod voluntar 
a auditului comun. 
1.7 Audit comun voluntar al tuturor EIP-urilor, realizat de societ ăți de audit pur. 
2. Ridicarea restric țiilor privind dreptul de proprietate asupra societ ăților de audit al 
entităților care nu sunt auditori, men ținând în acela și timp m ăsuri de protec ție 
privind independen ța. 
3. Stabilirea unui plafon de cote de pia ță (20 %) referitor la auditul statutar al societ ăților 
mari cotate. 
4. Combinarea op țiunilor 1 și 2. 
Obiectivul specific nr. 4: evitarea costurilor suplimentare de punere în conformitate, atât 
pentru IMM-urile auditate, cât și pentru furnizorii de audit, ma i ales în context transfrontalier 
4.1 Opțiuni care s ă faciliteze recunoa șterea transfrontalier ă a competen țelor unui auditor. 
0. Scenariu de referin ță: auditorii și societățile de audit trebuie s ă fie autorizate în toate 
statele membre în care doresc s ă efectueze audituri statutare. 
1. Recunoaștere reciproc ă de către toate statele membre a societ ăților de audit 
autorizate într-un stat membru. Parten erul cheie de audit care conduce auditul 
trebuie să fie autorizat ca auditor în statul membru în cauz ă. 
2 Recunoaștere reciproc ă a auditorilor statutari autoriza ți într-un stat membru 
(pentru prestarea transfrontalier ă de servicii). 
3. Un regim de perioad ă de adaptare cu o cre ștere a convergen ței, a transparen ței și a 
 
RO 8   RO previzibilit ății testului de aptit udini (în cazul în care se înregistreaz ă un sediu). 
4 Combinarea op țiunilor 1 - 3. 
4.2 Opțiuni de ra ționalizare a standardelor de audi t privind practicile, independen ța și 
controlul intern al societ ăților de audit din întreaga UE. 
0. Scenariu de baz ă: standardele de audit pot varia în func ție de statul membru. 
1. Introducerea Standardelor interna ționale de audit (ISA) la nivelul UE. Se pot 
accepta prevederi suplimentare la nivel na țional, dac ă sunt necesare. 
2. Introducerea ISA, permi țând derog ări pentru statele membre. 
4.3 Opțiuni care garanteaz ă că auditul statutar este adaptat nevoilor IMM-urilor. 
0.  Scenariu de referin ță: standardele de audit se aplic ă indiferent de dimensiunea entit ății 
auditate. 
1. Solicitarea ca statele membre s ă garanteze posibilitatea unui audit propor țional și 
simplificat pentru IMM-uri. 
2. Introducerea evalu ărilor restrânse pentru IMM-uri în  locul auditurilor statutare. 
Obiectivul specific nr.5: îmbun ătățirea eficacit ății, a independen ței și a uniformit ății la 
nivelul UE a cadrului  de reglementare și a supravegherii auditorilor EIP-urilor 
5.1. Opțiuni de asigurare a independen ței și a eficacit ății procedurilor de supraveghere a 
auditorilor statutari și a societăților de audit la nivel na țional. 
0. Scenariu de referin ță. Profesia de audit, prin organele  sale profesionale, este implicat ă 
îndeaproape în aspectele legate de supraveghere. 
1. Instituirea unei autorit ăți independente de supraveghere la ni velul UE, responsabil ă pentru 
supravegherea societ ăților care efectueaz ă auditul EIP-urilor cu un impact transfrontalier 
asupra factorilor interesa ți. 
2. Consolidarea autorit ăților naționale de supraveghere a auditului. Cerin țele privind 
mandatul, competen țele și independen ța autorit ăților de supraveghere a auditului 
sunt instituite la nivelul UE, da r supravegherea are loc la nivel na țional. 
5.2 Opțiuni de stabilire a unui mecanism efectiv de  cooperare în domeniul supravegherii la 
nivelul UE, care ar asigura supravegherea eficient ă a structurilor de audit suprana ționale. 
0. Scenariu de referin ță. Un grup de exper ți (EGAOB) alc ătuit din reprezentan ți ai 
autorităților naționale de supraveghere public ă și condus de Comisie. 
1. Cooperarea în cadrul unui comitet de tip Lamf alussy nivelul 3. Statut  juridic independent 
al EGAOB care decide asupra propriei activit ăți, iar Comisia are doa r rol de observator. 
2. Cooperare la nivelul UE în probleme legate de supravegherea auditorilor în cadrul 
AEVMP (în cooperare cu ABE și AEAPO). 
3. O nou ă autoritate european ă de supraveghere a auditului, destinat ă supravegherii pie ței 
serviciilor de audit. 
 
RO 9   RO 5. EVALUAREA IMPACTULUI  
Impactul cumulativ 
Opțiunile de politic ă preferate vor contribui, împreun ă, la stabilitatea financiar ă prin 
asigurarea veridicit ății informa țiilor financiare datorit ă auditurilor temeinice și rapoartelor de 
audit concludente. Independen ța deplină, o condi ție cheie a auditurilor temeinice, va fi 
asigurată printr-o serie de m ăsuri precum rota ția obligatorie a societ ăților de audit, 
interzicerea prest ării de alte se rvicii decât cele de audit de c ătre auditor la entitatea auditat ă 
(inclusiv reorganizarea auditorilor în societ ăți de audit pur). Mai mult, aceste m ăsuri vor crea 
o piață mai sănătoasă, cu mai multe societ ăți care se bucur ă de expunere și își consolideaz ă 
reputația pe piața serviciilor de audit al EIP-urilor mari. Aplicarea unor standarde de audit 
recunoscute pe plan interna țional și eliminarea barierelor la prestarea transfrontalier ă a 
serviciilor de audit va conduce la o pia ță european ă mai bine integrat ă a serviciilor de audit. 
Orice îmbun ătățire a auditului statutar trebuie s ă fie însoțită de proceduri de supraveghere mai 
independente și mai eficace la nivelul Uniunii, inclus iv de un dialog constant între toate 
autoritățile de supraveghere și între autorit ățile de supraveghere și auditori. 
Impactul economic 
Auditurile de o calitate mai bun ă și rapoartele de audit mai detaliate vor cre ște încrederea în 
piețe, informând în acela și timp factorii interesa ți cu privire la problemele unei anumite 
entități. Beneficiarii direc ți în urma cre șterii încrederii nu su nt numai investitorii și creditorii, 
ci chiar societ ățile auditate (precum și angajații acestora). Va exista și o diferen țiere mai clar ă 
a calității și fiabilității informa țiilor publicate de entit ățile auditate. Acest lucru va influen ța 
costurile de desf ășurare a activit ății comerciale, de exemplu cerin țele de capital de lucru 
pentru societ ăți: un creditor va fi mai desc his la extinderea unor condi ții avantajoase pentru o 
entitate mai fiabil ă. 
Costuri și beneficii 
Măsurile precum cele privind consolidarea comitetelor de audit, rapoartele de audit mai 
detaliate și un raport intern oficial, procedurile de licita ție organizate pentru serviciile de audit 
și rotația societăților de audit vor antrena costuri suplimentare atât pentru entit ățile auditate 
cât și pentru societ ățile de audit. Cu toate c ă este dificil s ă se prezinte o valoare fiabil ă a 
costurilor totale, evaluarea de impact arat ă că atât entit ățile auditate, cât și societățile de audit, 
au capacitatea de a absorbi costurile suplimentare ca procent din costurile totale. 
În ceea ce prive ște beneficiile, și acestea dificil de cuantifi cat, propunerile vor conduce la 
audituri de o mai bun ă calitate și la creșterea încrederii. Rapoartele de audit mai detaliate ar 
putea reduce costurile de capital. Și tarifele serviciilor de audit ar putea sc ădea pe măsură ce 
vor apărea mai mul ți jucători pe segmentul de vârf al pie ței. 
Restricțiile privind prestarea altor serv icii decât cele de audit de c ătre auditori vor crea 
condiții de concuren ță echitabile pentru al ți furnizori de servicii, în principal IMM-uri, de 
exemplu avoca ți, consultan ți, furnizori de servicii IT, consultan ți fiscali etc. Acest mediu mai 
competitiv ar trebui s ă conducă la tarife mai mici pentru societ ățile care achizi ționează aceste 
servicii. 
De asemenea, economia UE în ansamblu va înregi stra beneficii directe recurente nete în urma 
introducerii standardelor comune de audit la nivelul Uniunii. 
 
RO 10   RO Impactul social și asupra mediului 
Discuțiile din cadrul Comitetului Economic și Social European au eviden țiat importan ța 
informațiilor financiare temeinice în ceea ce prive ște stabilitatea entit ății din perspectiva 
angajaților. Cu toate c ă auditurile nu au un impact direct  asupra mediului, sunt foarte utile 
pentru a garanta identificarea și cuantificarea în mod adecvat a pasivelor legate de lucr ările și 
de cererile de remedier e a mediului înconjur ător. 
Sarcina administrativ ă 
Vor exista costuri suplimentare datorate organiz ării procedurilor de licita ții, a rota ției 
personalului de audit și a auditului comun, atât pentru entit ățile auditate, cât și pentru auditori. 
Pe de altă parte, ridicarea barier elor transfrontaliere și introducerea standardelor comune la 
nivelul Uniunii vor reduce sarcinile administrative legate de derularea auditului în alte state membre. Sarcina administrativ ă a IMM-urilor se va reduce, de  asemenea, nu în ultimul rând 
deoarece statele membre trebuie s ă asigure efectuarea într-o manier ă proporțională și 
simplificat ă a auditului IMM-urilor. 
Instrumente juridice, transpunere și aspecte privind conformitatea 
Prevederile directivei împreun ă cu cele ale regulamentului vor consolida îmbun ătățirile aduse 
cadrului legislativ existent și vor institui un cadru armonizat pentru schimb ări esențiale. 
Monitorizare și evaluare 
Monitorizarea și evaluarea op
țiunilor de politic ă preferate se va efectua în 3 etape: (1) o 
perioadă de transpunere/de tranzi ție; (2) monitorizarea efectuat ă de Comisie, autorit ățile 
naționale și AEVMP și (3) evaluarea politicii cu un orizont de timp mai larg.