COMISIA EUROPEANĂ Bruxelles, 25.6.2019 COM(2019) 299 final RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU ȘI CURTEA DE CONTURI



















Raportul anual pentru 2018 privind gestionarea și performanța bugetului UE



Cuprins CUVÂNT ÎNAINTE 3 REZUMAT 7 INTRODUCERE 21 SECȚIUNEA 1 – PERFORMANȚĂ ȘI REZULTATE 22 1.Un buget UE axat pe rezultate 23 2.Competitivitate pentru creștere economică și locuri de muncă (rubrica bugetară 1A) 32 3.Coeziune economică, socială și teritorială (rubrica bugetară 1B) 68 4.Creștere durabilă: resurse naturale (rubrica bugetară 2) 81 5.Securitate și cetățenie (Rubrica bugetară 3) 97 6.Europa globală (Rubrica bugetară 4) 116 7.Instrumente speciale 140 SECȚIUNEA 2 – CONTROLUL INTERN ȘI GESTIUNEA FINANCIARĂ 144 1.Bugetul UE este bine gestionat 144 2.Sistemele de control sunt eficiente din punctul de vedere al costurilor 149 3.Corecțiile financiare și recuperările arată că ciclul de control multianual protejează bugetul UE 160 4.Strategia antifraudă a Comisiei a fost actualizată 165

5.Conducerea prezintă o asigurare rezonabilă și impactul financiar al rezervelor este limitat 168 6.Asigurarea obținută prin activitatea Serviciului de Audit Intern 174 7.Rezumat și concluzii cu privire la activitatea desfășurată de Comitetul de monitorizare a auditurilor 176 8.Auditul extern și descărcarea de gestiune: îmbunătățirea situației viitoare cu ajutorul experiențelor dobândite 179 9.Gestiunea organizațională 181 ANEXE Cuvânt înainte Îmi face plăcere să vă prezint Raportul anual pentru 2018 privind gestionarea și performanța bugetului UE. Raportul oferă o imagine de ansamblu asupra performanței, gestionării și protecției bugetului UE. Acesta explică modul în care bugetul Uniunii sprijină prioritățile politice ale UE și prezintă atât rezultatele obținute, cât și rolul Comisiei în ceea ce privește asigurarea celor mai înalte standarde de gestiune financiară. Prezentul raport face parte din pachetul integrat de raportare financiară și de responsabilitate al Comisiei. El îndeplinește obligațiile care ne revin în temeiul Regulamentului financiar și constituie o parte esențială a sistemului nostru foarte dezvoltat de responsabilitate financiară. În pofida dimensiunii sale relativ modeste, bugetul UE aduce schimbări majore în viața a milioane de europeni. Acesta completează bugetele naționale și sprijină prioritățile politice în domenii în care această asistență este cu adevărat utilă și unde poate aduce rezultate în cel mai eficient mod. Mă ghidez după principiul potrivit căruia bugetul UE ar trebui să se concentreze asupra domeniilor în care poate avea un impact mai mare decât cheltuielile publice de la nivelul național. De exemplu, niciun stat membru nu poate finanța singur infrastructuri mari sau proiecte de cercetare care au scala necesară pentru a concura cu actori globali precum China sau Statele Unite. Unele provocări cu care se confruntă UE sunt globale. Terorismul, criminalitatea organizată, schimbările climatice, dezastrele naturale sau epidemiile nu au frontiere. Aceste provocări sunt cel mai bine abordate la nivel paneuropean, cu ajutorul bugetului UE. Dar bugetul UE, chiar dacă s-a dovedit a fi flexibil, este limitat. Prin urmare, procesul de luare a deciziilor trebuie să se bazeze pe informații și dovezi mai mult decât oricând, astfel încât resursele financiare să fie alocate acolo unde sunt cel mai necesare. În prezentul raport se descriu numeroasele mijloace prin care bugetul UE a contribuit la realizarea obiectivelor noastre comune în 2018. Obiectivul central al anului 2018 a fost consolidarea redresării economice prin investiții în domenii-cheie care promovează crearea de locuri de muncă. Fondul european pentru investiții strategice, Mecanismul pentru interconectarea Europei și Fondurile structurale și de investiții europene au avut un rol important în acest proces. Vă invit să descoperiți povestea din spatele multor investiții ale UE, pe portalul „InvestEU” (https://europa.eu/investeu). Bugetul UE a oferit, de asemenea, un sprijin puternic în alte domenii prioritare, cum ar fi abordarea cuprinzătoare a UE în materie de migrație, uniunea securității, cercetarea de vârf, acțiunea externă a UE, contribuind, totodată, la realizarea obiectivelor de politică orizontale, cum ar fi cele din domeniul acțiunilor climatice și al biodiversității. Prezentul raport descrie, de asemenea, măsurile pe care le luăm pentru a ne asigura că bugetul UE este gestionat în conformitate cu cele mai înalte standarde de gestiune financiară. Prin prezentul raport, Comisia își asumă responsabilitatea politică generală pentru gestionarea bugetului UE în 2018. Comisia monitorizează cu atenție execuția bugetului UE pe teren. Dacă se constată că statele membre sau beneficiarii finali au cheltuit fondurile UE în mod neregulamentar, Comisia ia măsuri imediate pentru a corecta aceste erori și a recupera fondurile, după cum este necesar. Comisia estimează că, după corecții și recuperări, nivelul de eroare rămas în ceea ce privește cheltuielile din 2018 va fi sub 1 %, cu mult sub pragul de semnificație. 2018 a fost o continuare a progreselor foarte importante pe care le-am înregistrat în ultimii ani în ceea ce privește gestiunea financiară. Sistemele UE de detectare și corectare a erorilor și de combatere a fraudei sunt mature și robuste. Acest aspect a fost confirmat de Curtea de Conturi Europeană. Vom rămâne vigilenți și vom continua să ne asigurăm că bugetul UE este protejat în mod adecvat în anii următori. Acest lucru este deosebit de important în contextul unui mediu politic din ce în ce mai dificil. Raportarea consecventă și eficace îmbunătățește gradul de asumare a responsabilității pentru cheltuielile UE, ceea ce nu doar asigură respectarea legii, ci contribuie, în același timp, la implicarea cetățenilor și a altor părți interesate și la restabilirea încrederii acestora în Uniunea Europeană. 2018 (mai și iunie) a fost, de asemenea, anul în care Comisia și-a prezentat propunerile pentru viitorul cadru financiar multianual. . S-a organizat o analiză detaliată a cheltuielilor ( ), trecându-se în revistă performanța tuturor programelor. Abordarea mea a fost să folosesc valoarea adăugată europeană drept criteriu esențial care să stea la baza tuturor cheltuielilor viitoare, stimulând finanțarea pentru noi priorități, modernizând programele existente, simplificând și raționalizând procesele, în măsura posibilului, și oferind Uniunii un buget mai flexibil. Consider că bugetul propus de Comisie este un buget modern, echilibrat și realist, pentru o Uniune care protejează, capacitează și apără. Un acord prompt cu privire la viitorul cadru ar confirma angajamentul comun al instituțiilor UE de a valorifica la maximum fiecare euro investit din bugetul UE. Günther H. Oettinger

Comisarul pentru buget și resurse umane





REZUMAT Rezumat Raportul anual privind gestionarea și performanța bugetului UE prezintă cele mai recente informații referitoare la rezultatele obținute cu ajutorul bugetului UE (secțiunea 1) și la modul în care bugetul UE este gestionat și protejat (secțiunea 2). Secțiunea 1 este structurată după rubricile bugetare. Aceasta explică modul în care programele financiare ale UE au contribuit la prioritățile politice ale Uniunii. De asemenea, rezumă cele mai recente rezultate ale evaluării performanței acestor programe. 2018 a fost al cincilea an al actualului cadru financiar multianual, care acoperă perioada 2014-2020. Din cauza adoptării cu întârziere a cadrului financiar multianual, s-au înregistrat întârzieri la începutul perioadei. În prezent, programele financiare ale UE sunt pe deplin operaționale. Acestea oferă un sprijin solid și concret priorităților politice ale UE într-o varietate de domenii. Rubrica bugetară 1A – Stimularea creării de locuri de muncă, a creșterii economice și a investițiilor Atunci când și-a preluat atribuțiile, în urma crizei economice și financiare, Comisia Juncker a făcut promisiunea de a asigura locuri de muncă unui număr mai mare de persoane și, împreună cu statele membre, și-a respectat această promisiune. În câmpul muncii se află mai mulți europeni decât oricând, 240,7 milioane de persoane având în prezent locuri de muncă, iar peste 12 milioane dintre aceste locuri de muncă au fost create în cursul mandatului actualei Comisii. Șomajul în rândul tinerilor este la cel mai scăzut nivel de după 2008, deși este încă prea ridicat în multe părți ale Uniunii. Bugetul UE a avut o contribuție esențială la aceste realizări și continuă să ofere o sursă vitală de investiții în întreaga Europă. Peste 12 milioane de locuri de muncă au fost create de la începutul mandatului Comisiei Juncker. Șomajul în rândul tinerilor a scăzut de la 24 % în 2014 la 14 % în decembrie 2018. Prioritatea pentru bugetul UE în 2018 a fost de a consolida redresarea economică, în special prin stimularea suplimentară a investițiilor. Investițiile au crescut semnificativ datorită contribuției de peste 408 miliarde EUR ( ) mobilizate de Fondul european pentru investiții strategice. Acest fond, lansat de Comisie împreună cu Grupul Băncii Europene de Investiții ( ) în 2015, atrage finanțare privată în domenii precum transportul, energia, asistența medicală, întreprinderile mici și mijlocii, precum și tehnologia informației și comunicațiilor. În acest mod, amplifică impactul bugetului UE. Durata de viață a Fondului european pentru investiții strategice a fost extinsă de la mijlocul anului 2018 până la sfârșitul anului 2020, cu stabilirea unui nou obiectiv de investiții, de 500 de miliarde EUR ( ). Se estimează că acest plan va contribui la crearea a 1,4 milioane de noi locuri de muncă până în 2020, în timp ce produsul intern brut al UE va crește cu o rată estimată de 1,3 %. Datorită acestor investiții, un număr suplimentar de 11 milioane de gospodării beneficiază de acces la internet de mare viteză, peste 4 milioane de gospodării folosesc energie din surse regenerabile, iar 30 de milioane de europeni beneficiază de asistență medicală mai bună. Din 2015, până la 31 decembrie 2018, Fondul european pentru investiții strategice a mobilizat investiții de peste 370 de miliarde EUR în întreaga Europă, cu mult peste obiectivul inițial de 315 miliarde EUR, și este pe cale să atingă obiectivul majorat de 500 de miliarde EUR stabilit pentru anul 2020. Fondul european pentru investiții strategice a contribuit la finanțarea construirii a jumătate de milion de case la prețuri accesibile, la îmbunătățirea serviciilor de asistență medicală pentru 30 de milioane de europeni, la modernizarea infrastructurii feroviare și urbane pentru 95 de milioane de pasageri și la sprijinirea accesului la finanțare pentru mai mult de 280 000 de întreprinderi mici și mijlocii. De asemenea, investițiile strategice au stimulat creșterea economică și competitivitatea prin finanțarea infrastructurilor-cheie pentru transport, energie sau telecomunicații. Aceste investiții se concentrează asupra domeniilor în care bugetul UE permite un impact mai mare decât cheltuielile publice de la nivel național. Mecanismul pentru interconectarea Europei joacă un rol important în dezvoltarea unor astfel de infrastructuri, care pregătesc, de asemenea, terenul pentru o rețea energetică europeană cu un factor de emisie de CO2 mai mic. În 2018, acest mecanism a mobilizat fonduri de 1,4 miliarde EUR sub formă de granturi UE, pentru a fi combinate cu finanțare din Fondul european pentru investiții strategice și din alte surse. Mecanismul pentru interconectarea Europei finanțează parțial un nou tunel de 18 km pe sub strâmtoarea Fehmarn, între Rødby, Danemarca, și Puttgarden, în Germania. Timpul de călătorie cu mașina între Copenhaga și Hamburg va fi redus cu aproximativ o oră, iar în cazul transportului feroviar de marfă - cu 2 ore. Bugetul UE își confirmă, de asemenea, valoarea prin programe spațiale precum Galileo, Copernicus și EGNOS. Niciun stat membru nu ar fi reușit să trimită, de unul singur, 26 de sateliți pe orbită, sateliți de care, la sfârșitul anului 2018, beneficiau 500 de milioane ( ) de utilizatori din întreaga lume. În 2018 au fost lansați patru noi sateliți Galileo, pentru o mai bună monitorizare a oceanelor, a uscatului și a atmosferei. Semnalele și datele spațiale ale UE ne transformă viața prin servicii cum ar fi navigația îmbunătățită, agricultura de precizie, monitorizarea culturilor, reacția la dezastre naturale, salvarea de vieți omenești pe mare, căutarea și salvarea persoanelor echipate cu balize pentru cazuri de urgență și monitorizarea navelor și a deversărilor de petrol. La sfârșitul anului 2018, 315 aeroporturi din aproape toate țările UE utilizau Serviciul european geostaționar mixt de navigare, ceea ce face ca aterizarea în condiții meteorologice dificile să fie mai sigură, evitând întârzierile și redirecționarea. Începând cu luna aprilie 2018, Galileo este integrat în fiecare model nou de automobil vândut în Europa, venind în sprijinul sistemului eCall de reacție în caz de urgență. Copernic a furnizat hărți de urgență pentru 80 % din inundațiile din Europa. Acest lucru a oferit serviciilor naționale de urgență o imagine de ansamblu mai bună asupra situației, contribuind la creșterea eficienței operațiunilor de salvare organizate de acestea. Datorită Fondului european de apărare, 2018 a marcat, de asemenea, un nou capitol în cooperarea europeană în domeniul apărării. În 2018 s-au alocat 40 de milioane EUR cercetării colaborative în ceea ce privește tehnologiile și produsele inovatoare în domeniul apărării. Comisia a adoptat programele de lucru bienale pentru a cofinanța proiectele de dezvoltare a capabilităților de apărare comune în perioada 2019-2020, cu o contribuție de 500 de milioane EUR din partea UE. UE investește ( ) 35 de milioane EUR în proiectul de cercetare Ocean2020. Acest proiect reunește 42 de parteneri din 15 state membre ale UE pentru a sprijini misiunile de supraveghere maritimă prin integrarea dronelor și a submarinelor fără echipaj în operațiunile flotei. Sprijinirea cercetării și a inovării de vârf Bugetul UE a continuat să susțină angajamentul Uniunii de a sprijini cercetarea și inovarea de vârf, concentrându-se asupra colaborării transnaționale, a relevanței industriale și a economiilor de scară. Orizont 2020, programul-cadru al UE pentru cercetare și inovare, este cel mai amplu program transnațional de finanțare a cercetării din lume. De asemenea, este cel mai mare program de cercetare și inovare al UE de până acum, cu o finanțare de aproape 80 de miliarde EUR disponibilă pe parcursul a 7 ani ( ). În 2018, s-au lansat cereri de propuneri în valoare de 10 miliarde EUR pentru programul Orizont 2020. Cu ajutorul finanțării din programul Orizont 2020, Centrul Comun de Cercetare a dezvoltat și exploatează singurul sistem de alertă automată în caz de tsunami la nivel mondial. Acesta poate calcula rapid înălțimea și timpul de deplasare estimative ale valurilor și trimite automat un mesaj de alertă prin Sistemul mondial de alertă și coordonare în caz de dezastre . Orizont 2020 oferă un cadru strategic comun pentru finanțarea cercetării și a inovării de către UE. Este esențial să se asigure faptul că UE continuă să producă rezultate de talie mondială în domeniul științei și al tehnologiei. Aceasta contribuie la eliminarea obstacolelor din calea inovării și facilitează colaborarea dintre sectoarele public și privat în vederea soluționării provocărilor societale majore. Sprijinul UE pentru cercetare și inovare stimulează cooperarea dintre echipele de cercetare din țări și sectoare diverse, lucru vital pentru realizarea de descoperiri revoluționare. De asemenea, prin acest sprijin UE contribuie la îndeplinirea unor obiective prioritare, cum ar fi cele prevăzute de Acordul de la Paris privind schimbările climatice ( ). Orizont 2020 a contribuit direct la realizarea obiectivului general de a stimula poziția de lider și competitivitatea Uniunii în sectorul industrial. Acesta a avut un succes deosebit în stimularea inovării în cadrul întreprinderilor mici și mijlocii. Obiectivul global de participare de 20 % a fost chiar depășit ( ).

Întreprinderea comună pentru calculul european de înaltă performanță și-a început activitatea în noiembrie 2018. Aceasta va reuni resursele țărilor UE și ale țărilor participante pentru a construi în Europa o infrastructură de supercalcul și de date de talie mondială și un ecosistem de inovare competitiv în domeniul tehnologiilor și al aplicațiilor relevante din Europa. Datorită cercetării și finanțării parțiale provenite de la Orizont 2020 în 2018, o femeie de 45 de ani din Suedia a beneficiat de o intervenție chirurgicală de implantare a unei mâini robotice permanente, pe care o poate folosi în viața de zi cu zi. Sprijinirea tinerilor europeni Bugetul UE a creat oportunități de studiu și călătorie în străinătate și a ajutat tinerii șomeri să își găsească locuri de muncă sau să se înscrie la cursuri de formare pentru a-și spori șansele de a găsi un loc de muncă. În fiecare an, peste 3,5 milioane de tineri înscriși în Garanția pentru tineret primesc oferte de muncă, de educație, de efectuare a unui stagiu sau a unui program de ucenicie. Peste 14 milioane de tineri în total au beneficiat de acest sistem din 2014. Erasmus+ este una dintre principalele modalități prin care europenii pot experimenta identitatea europeană în toată diversitatea sa. În 2018, programul Erasmus+ a facilitat, pentru aproximativ 800 000 de profesori, lectori, formatori, membri ai personalului didactic și lucrători de tineret, dobândirea de noi competențe în străinătate și sporirea capacității de inserție profesională în viitor. Acest program emblematic al UE și-a demonstrat flexibilitatea prin sprijinul acordat înființării „universităților europene” și schimburilor virtuale Erasmus+. În plus, Comisia a lansat o inițiativă pilot, DiscoverEU ( ), care oferă tinerilor în vârstă de 18 ani posibilitatea de a călători în Europa, de a învăța de la alte culturi și de a-și explora identitatea europeană. Comisia intenționează să dezvolte DiscoverEU în continuare și, de aceea, a inclus-o în propunerea sa pentru următorul program Erasmus. Programul Corpul european de solidaritate ( ) a fost înzestrat cu propriul regulament de procedură și buget și a permis unui număr mare de tineri să ofere ajutor, să exploreze, să învețe și să se dezvolte prin activități cum ar fi sprijinirea persoanelor defavorizate din punct de vedere social, protejarea mediului sau reconstruirea și încurajarea comunităților afectate de dezastre naturale. Peste 10 milioane de persoane au participat la programul Erasmus de la înființarea acestuia, în 1987. În perioada iulie-octombrie 2018, aproximativ 15 000 de tineri au avut ocazia de a explora Europa cu trenul cu ajutorul permisului de călătorie DiscoverEU. Alți 14 500 au fost selectați în cadrul rundei de depunere a candidaturilor din noiembrie 2018. Până la sfârșitul lunii decembrie 2018, în jur de 100 000 de tineri interesați de activități civice se înscriseseră în Corpul european de solidaritate. Aproape 11 000 dintre aceștia au sprijinit persoane și comunități aflate în dificultate din întreaga Europă, în special prin activități de voluntariat. Contribuția bugetului UE la punerea în aplicare a Garanției pentru tineret a fost substanțială, prin crearea de oportunități de studiu și călătorie în străinătate pentru tineri și prin ajutorul oferit acestora în vederea găsirii unui loc de muncă sau a accesului la cursuri de formare care să le sporească șansele de a-și găsi un loc de muncă. De la lansarea programului ( ), peste 3,5 milioane de tineri înscriși în Garanția pentru tineret primesc anual oferte de muncă, de continuare a educației, de efectuare a unui stagiu sau a unui program de ucenicie. Rubrica bugetară 1B – Stimularea creării de locuri de muncă, a creșterii durabile și a inovării prin intermediul politicii de coeziune Politica de coeziune, beneficiind de un buget de 352 de miliarde EUR (pentru perioada 2014-2020), aproape o treime din bugetul total al UE, vizează reducerea disparităților și sprijinirea coeziunii economice, sociale și teritoriale a UE. Contribuția consistentă a acestei politici este evidențiată de faptul că statele membre și regiunile mai puțin dezvoltate ajung din urmă restul UE în ceea ce privește productivitatea și produsul intern brut pe cap de locuitor. Fondurile de coeziune sprijină în mod direct realizarea principalelor obiective prioritare ale UE și punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări în contextul semestrului european, asigurând totodată condițiile necesare pentru investiții prin monitorizarea condițiilor ex ante stabilite pentru programele 2014-2020. Se estimează că fiecare 1 EUR investit din fondurile politicii de coeziune în perioada 2007-2013 va genera o valoare suplimentară de 2,74 EUR la produsul intern brut până în 2023. În aceeași perioadă, au fost create aproximativ 1,3 milioane de locuri de muncă. Bugetul UE a continuat să sprijine statele membre și regiunile în abordarea provocărilor noi și a celor persistente, cum ar fi valorificarea oportunităților oferite de globalizare, combaterea șomajului, abordarea schimbărilor industriale, integrarea inovării și a digitalizării, recalificarea persoanelor, gestionarea migrației pe termen lung și combaterea schimbărilor climatice, inclusiv prin trecerea la o economie și la transporturi cu emisii reduse de CO2. Investițiile UE în transporturi s-au concentrat pe eliminarea blocajelor, ajutând la repararea și îmbunătățirea a 7 500 km de drumuri vechi și la construirea a 3 100 km de drumuri noi (proiecte selectate până la sfârșitul anului 2018). Datorită investițiilor din fondurile politicii de coeziune, clădirile publice folosesc în prezent cu 5,2 terrawat-oră mai puțină energie pe an decât în trecut. În plus, trebuie menționați cei 748 km de linii de tramvai și metrou noi sau îmbunătățite și cei aproape 7 500 km de linii de cale ferată noi sau modernizate. Până la sfârșitul anului 2017, peste 15 milioane de persoane beneficiaseră de sprijin din partea Fondului social european pentru găsirea unor oportunități mai bune de muncă și pentru a-și dezvolta competențele, peste 1,7 milioane de șomeri au găsit un loc de muncă, iar peste 2 milioane de persoane au obținut noi calificări. Rubrica bugetară 2 – Bugetul UE contribuie la modernizarea sectorului agricol al Uniunii, la furnizarea unor alimente sigure și de calitate superioară, la crearea unei agriculturi durabile și la dezvoltarea rurală

Politica agricolă comună a contribuit la realizarea unei dezvoltări teritoriale echilibrate și la reducerea diferențelor de venit dintre sectorul agricol și alte sectoare și dintre diferitele state membre și regiuni. PAC contribuie, de asemenea, la menținerea durabilității producției vitale de alimente a UE. Plățile directe stimulează veniturile și oferă o relativă stabilitate a veniturilor fermierilor, care se confruntă cu o volatilitate considerabilă a prețurilor și a producției. Bugetul UE oferă mijloacele necesare pentru o agricultură rezilientă, durabilă și competitivă. Aproximativ 6,5 milioane de fermieri au beneficiat de plăți directe din PAC, care au reprezentat 38 % din venitul agricol al acestora. Din 2014, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală a contribuit la modernizarea exploatațiilor agricole a peste 51 400 de tineri fermieri, a ajutat la formarea a peste 1 milion de participanți, a sprijinit agricultura ecologică pe aproape 16 milioane de hectare și a investit peste 255 de milioane EUR în sursele regenerabile de energie. Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime sprijină activitățile de pescuit și acvacultură durabile din punct de vedere ecologic, eficiente din punctul de vedere al resurselor, inovatoare, competitive și bazate pe cunoștințe. Aceste eforturi permit Uniunii să rămână un lider internațional în domeniul gestionării durabile a oceanelor. Uniunea Europeană se află în avangarda politicilor din domeniul durabilității și al acțiunilor climatice În cadrul angajamentului său față de combaterea schimbărilor climatice, Uniunea a integrat cheltuieli de 32 de miliarde EUR pentru acțiuni în domeniul climei în toate programele UE, în special în politica de coeziune, energie, transporturi, cercetare și inovare și politica agricolă comună, precum și în politica de dezvoltare a UE, făcând din bugetul Uniunii un motor principal al durabilității. Fondurile pentru acțiuni climatice reprezintă 20,7 % din bugetul pentru anul 2018. Cele mai recente estimări arată că vor ajung la 210 miliarde EUR (19,7 %) pentru întreaga perioadă de programare. În perioada 2014-2020, Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune investesc 54,8 miliarde EUR ( ) pentru realizarea obiectivelor legate de acțiunile climatice. Aceste investiții sprijină trecerea la o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon prin promovarea producției și distribuției de energie din surse regenerabile și a eficienței energetice, prin punerea în aplicare a unor sisteme inteligente de distribuție, prin cercetare și inovare în domeniul tehnologiilor cu emisii reduse de carbon, prin realizarea de investiții în adaptarea la schimbările climatice, promovarea investițiilor pentru abordarea riscurilor specifice, asigurarea rezilienței la dezastre și dezvoltarea sistemelor de gestionare a dezastrelor. Proiectele sprijinite de Fondul european de dezvoltare regională și de Fondul de coeziune permit renovarea locuințelor a 875 000 de familii, care vor beneficia de reducerea consumului de energie, și conectarea a 3,3 milioane de utilizatori suplimentari de energie la rețelele inteligente. Proiectele au susținut, de asemenea, o capacitate suplimentară de producere a energiei din surse regenerabile (7 670 megawați). În 2018 s-au alocat în total fonduri de 522 de milioane EUR pentru programul LIFE. Prin acest program, bugetul UE sprijină proiectele de mediu și de conservare a naturii și acțiunile în domeniul climei. Aceasta include investiții majore în proiecte care vor permite reutilizarea unei cantități mai mari de materiale plastice. Transformarea acestor deșeuri în materii prime de înaltă calitate pentru industria automobilelor, a construcțiilor și a ambalajelor este una dintre modalitățile prin care LIFE oferă sprijin practic obiectivelor strategiei europene pentru materiale plastice într-o economie circulară. Proiectele sprijinite prin programul LIFE au contribuit la trecerea către o economie eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, circulară, cu emisii reduse de carbon și rezistentă la schimbările climatice, la stoparea și inversarea fenomenului de pierdere a biodiversității, la combaterea degradării ecosistemelor prin îmbunătățirea calității mediului, inclusiv a aerului, apei și solului, precum și la îmbunătățirea guvernanței în materie de mediu și de climă la toate nivelurile. Rubrica bugetară 3 – Bugetul UE reprezintă o parte vitală a abordării cuprinzătoare a Uniunii în ceea ce privește politica în domeniul migrației Bugetul UE a sprijinit reacția europeană cuprinzătoare la provocările în materie de migrație și gestionarea frontierelor externe ale Uniunii. În 2018, abordarea cuprinzătoare a UE privind migrația a continuat să funcționeze pe toate fronturile: cooperare aprofundată cu țările partenere, o mai bună gestionare a frontierelor externe și instrumente mai eficiente și mai funcționale pentru protecția frontierelor și pentru gestionarea migrației în interiorul Uniunii Europene într-un spirit de solidaritate și responsabilitate. Instrumentele dedicate, cum ar fi Fondul pentru azil, migrație și integrare, au jucat un rol important în reacția imediată la problemele legate de migrație, alături de sprijinul specific al politicii de coeziune pentru integrarea pe termen lung a migranților și instrumentele externe ale UE. Activitatea desfășurată în contextul Agendei europene privind migrația a avut o contribuție pozitivă în ceea ce privește înlocuirea migrației nesigure și necontrolate cu un proces caracterizat de siguranță, ordine și legalitate. În cadrul mecanismului actual de relocare al UE, 20 de state membre s-au angajat să efectueze relocarea a peste 50 000 de persoane până în octombrie 2019. Până la sfârșitul anului 2018, peste 24 000 dintre aceste angajamente s-au materializat deja, persoanelor respective oferindu-li-se un adăpost în UE. După ce, în 2015, se atinsese un nivel maxim al sosirilor în UE, fluxurile de migrație au ajuns în prezent la un nivel inferior celui de dinaintea crizei. Trecerile neregulamentare ale frontierei în UE au scăzut la 150 100 în 2018. Aceasta este cea mai mică cifră din ultimii 5 ani. Din 2015, s-au dezvoltat canalele de migrație legală către UE pentru persoanele care au nevoie de protecție internațională. Programele de relocare ale UE au oferit căi de acces sigure și legale pentru aproape 50 000 de persoane (date valabile la 31 decembrie 2018). Declarația UE-Turcia din 2016 și Instrumentul pentru refugiații din Turcia rămân deosebit de importante pentru reducerea trecerilor neregulamentare și periculoase dinspre Turcia continentală către insulele grecești, pentru salvarea de vieți omenești pe mare și pentru promovarea relocării cetățenilor sirieni care au nevoie de protecție internațională. UE a sprijinit Turcia în eforturile sale de a oferi adăpost și sprijin pentru mai mult de 4 milioane de refugiați sirieni înregistrați. Până la sfârșitul anului 2018, asistența umanitară a ajutat 1,5 milioane dintre cei mai vulnerabili refugiați prin intermediul „plasei de siguranță socială de urgență”, un sistem de asistență socială pentru cazuri de urgență, și a sprijinit peste 410 000 de elevi să frecventeze școala (în cadrul programului de transfer condiționat al unor sume de bani pentru educație). Alți 600 000 de copii au beneficiat de sprijin pentru a se integra în sistemul turc de învățământ. Datorită Instrumentului pentru refugiații din Turcia, s-au construit 136 de școli noi, 410 000 de copii refugiați frecventează în prezent școala și 60 000 de elevi s-au înscris la cursuri de recuperare. 178 de centre de asistență medicală sunt acum operaționale, au fost sprijinite patru milioane de consultații de medicină primară și 650 000 de copii refugiați au fost vaccinați ( ). Pe lângă Turcia, UE a oferit un ajutor umanitar substanțial atât persoanelor strămutate în interiorul Siriei, cât și refugiaților și comunităților-gazdă din Iordania și Liban, precum și Irakului și Egiptului. Per ansamblu, în 2018, Fondul fiduciar regional al Uniunii Europene ca răspuns la criza siriană a oferit sprijin unui număr de aproximativ 2 milioane de refugiați sirieni și comunităților-gazdă. Finanțată din bugetul UE, Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă, al cărei mandat a fost extins, și-a consolidat semnificativ prezența la frontierele externe ale UE. Scopul acesteia este de a sprijini statele membre în activitățile lor de gestionare a frontierelor și de a pune în aplicare în mod colaborativ gestionarea integrată a frontierelor la nivelul UE. În 2018, poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european a mobilizat în total aproximativ 11 000 de polițiști de frontieră care să ofere asistență statelor membre aflate în prima linie. Acest lucru a făcut posibilă salvarea a 37 000 de migranți, capturarea a aproape 1 200 de persoane care introduc ilegal migranți și coordonarea/organizarea returnării a aproape 14 000 de migranți. În plus, Fondul pentru azil, migrație și integrare a permis returnarea voluntară a aproape 39 500 de persoane ().

Bugetul UE continuă să contribuie la îmbunătățirea siguranței condițiilor de viață și de muncă din Uniune Amenințările la adresa securității s-au intensificat și s-au diversificat în Europa. Acestea au luat forma unor atacuri teroriste, a unor noi tipuri de criminalitate organizată, precum și a criminalității informatice. Pentru a proteja publicul împotriva acestor amenințări, UE a oferit finanțare și a sprijinit cooperarea, de exemplu, în ceea ce privește combaterea spălării banilor, interceptarea și confiscarea produselor contrafăcute și combaterea campaniilor de dezinformare. Mecanismul pentru interconectarea Europei a instituit o platformă de cooperare voluntară pentru a consolida pregătirea și reacția la atacurile cibernetice. Astfel, Uniunea contribuie la găsirea unei soluții la nivel european împotriva unei amenințări care nu ține seama de frontierele naționale. UE a dat dovadă de solidaritate în interiorul frontierelor proprii prin coordonarea și finanțarea eforturilor de ajutorare în caz de dezastre, sprijinind fermierii afectați de secetă sau lucrătorii afectați de restructurarea masivă a întreprinderilor lor. Având în vedere dificultățile întâmpinate de fermieri în timpul secetei din sezonul estival, s-au acordat plăți mai mari în avans pentru a ajuta fermierii să își hrănească animalele. În 2018, s-au alocat 4,5 milioane EUR din Fondul european de ajustare la globalizare pentru sprijinirea a 730 de lucrători disponibilizați din sectorul confecțiilor de îmbrăcăminte din Portugalia. Din 2003, UE s-a implicat în 163 de misiuni oficiale și a mobilizat 560 de experți în efortul de protecție a oamenilor din întreaga lume. În 2018, o operațiune record a UE în domeniul protecției civile a ajutat Suedia să combată incendiile forestiere: s-au mobilizat peste 360 de pompieri, șapte avioane, șase elicoptere și 67 de vehicule rutiere. Rubrica bugetară 4 – Bugetul UE a ajutat UE să devină un actor global mai puternic Bugetul UE a permis Uniunii să mențină accentul asupra investițiilor în durabilitatea și reziliența partenerilor noștri, în special prin intermediul Instrumentului european de vecinătate și al Instrumentului de asistență pentru preaderare. UE ajută țările vecine să continue dezvoltarea unor instituții democratice stabile și, în același timp, să devină mai prospere. Acest lucru a contribuit la realizarea stabilității la frontierele Europei. În 2018, UE și-a asumat, de asemenea, o poziție de lider și a oferit sprijin în ceea ce privește Acordul nuclear cu Iranul ( ), Acordul de la Paris privind schimbările climatice, obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU, noile acorduri comerciale cu o componentă solidă de dezvoltare durabilă, cooperarea cu Uniunea Africană ( ) și relațiile cu Organizația Națiunilor Unite. Împreună cu statele sale membre, UE este cel mai mare donator de ajutor umanitar din lume. Acest lucru permite UE să furnizeze sprijin vital în cazul dezastrelor naturale și al conflictelor provocate de om la nivel mondial. În 2018, s-au cheltuit peste 1,4 miliarde EUR pentru ajutor umanitar în mai mult de 90 de țări. O parte semnificativă a fost cheltuită pentru sprijinirea populațiilor afectate de conflicte din Siria și a refugiaților din țările vecine. În 2018, alte 15 milioane EUR au fost mobilizate pentru a contribui la crearea condițiilor necesare pentru returnarea voluntară, în condiții de siguranță și demnitate, a refugiaților Rohingya care fugiseră din Myanmar/Birmania în Bangladesh ( ). Diferitele instrumente din domeniul cooperării pentru dezvoltare sprijină UE în angajamentul său de a realiza agenda de dezvoltare durabilă pentru 2030, în conformitate cu Consensul european privind dezvoltarea ( ). UE urmărește să direcționeze fonduri către țările care au cea mai mare nevoie de ele. De asemenea, Uniunea a propus o schimbare de paradigmă în relațiile dintre UE și Africa, în vederea construirii unui parteneriat adevărat și echitabil axat pe interesul economic reciproc și în deplină concordanță cu Agenda 2063 a Uniunii Africane ( ) și cu inițiative emblematice precum Zona continentală africană de liber schimb. În cadrul planului de investiții externe pentru Europa, bugetul UE a sprijinit în 2018 mobilizarea fondurilor în Africa și în vecinătatea europeană ( ). În acest scop, Fondul european pentru dezvoltare durabilă este folosit pentru atragerea mai multor investiții private. În 2018, Comisia a semnat primul acord de garanție (instrumentul de partajare a riscurilor Nasira). Se estimează că acest acord UE de până la 75 milioane EUR va mobiliza investiții pentru antreprenorii din Africa Subsahariană și din vecinătatea europeană. Potrivit estimărilor, acordul va contribui la crearea a peste 800 000 de locuri de muncă, oferind sprijin persoanelor care încearcă să obțină acces la împrumuturi abordabile, cum ar fi persoanele strămutate în interiorul țării lor, refugiații, persoanele returnate, femeile și tinerii. Comisia acordă cea mai mare prioritate asigurării unei bune gestionări și protecții a bugetului UE împotriva erorilor și a fraudei Comisia se străduiește să atingă cele mai înalte standarde de gestiune financiară în ceea ce privește eficacitatea, eficiența și economisirea. Aceasta urmărește, de asemenea, să se asigure că auditurile și controalele (denumite în continuare „controalele”) sunt eficiente din punctul de vedere al costurilor. Acesta este punctul central al secțiunii 2 din prezentul raport. Comisia este responsabilă pentru asigurarea faptului că fondurile UE sunt cheltuite în mod corespunzător, indiferent dacă aceste fonduri sunt executate direct de către departamentele Comisiei sau de către partenerii de punere în aplicare. 71 % din cheltuieli sunt executate de autoritățile statelor membre în cadrul gestiunii partajate, iar 8 % din cheltuieli sunt executate de entitățile delegate în cadrul gestiunii indirecte. Pentru a-și îndeplini responsabilitățile, Comisia a instituit un model eficace de asigurare și de răspundere, precum și un cadru robust de control intern. În acest cadru – după caz, în colaborare cu statele membre și cu entitățile delegate (pe baza obligațiilor lor de a proteja bugetul UE) –, departamentele Comisiei iau măsuri de prevenire a erorilor, a neregulilor și a fraudei și, atunci când acestea apar, iau măsuri de remediere a situației. În plus, Oficiul European de Luptă Antifraudă este mandatat să efectueze investigații independente privind actele de fraudă și de corupție care implică fonduri ale UE și să elaboreze politicile UE de combatere a fraudei. 2018 a fost și anul adoptării noului regulament financiar, care aduce, în special, o simplificare considerabilă a normelor financiare pentru beneficiari. Riscul la adresa legalității și a regularității operațiunilor financiare este sub 2 % Obiectivul Comisiei privind „riscul la momentul plății” care afectează veniturile și cheltuielile UE, estimat după efectuarea controalelor preventive, dar înainte de aplicarea măsurilor corective, trebuie menținut sub 2 % – acest obiectiv a fost atins din nou în 2018. În general, „riscul la momentul plății” este estimat la 1,7 % din totalul cheltuielilor relevante pe 2018. Departamentele întreprind acțiuni pentru segmentele în care riscul la momentul plății depășește 2 %.

Caracterul multianual al programelor financiare ale UE face posibilă corectarea erorilor chiar și după mai mulți ani de la efectuarea plăților, până la închiderea programelor. Departamentele au estimat că corecțiile viitoare vor fi echivalente cu 0,9 % din totalul cheltuielilor relevante pentru anul 2018. În anul 2018, Comisia a recuperat în mod efectiv 3,2 miliarde EUR. Aceste corecții financiare și recuperări sunt măsuri esențiale de prevenire și de corecție care protejează bugetul UE. Scopul Comisiei în gestionarea bugetului UE este acela de a se asigura că, odată ce un program este închis și toate verificările au fost efectuate, „riscul la închidere” rămas este foarte scăzut. În ansamblu, Comisia estimează că acesta reprezintă doar 0,8 % din cheltuielile totale relevante pe 2018 – adică o valoare sub 1 %. Pentru al doilea an consecutiv, în 2018 Curtea de Conturi Europeană a emis o opinie cu rezerve, iar nu o opinie negativă cu privire la legalitatea și regularitatea plăților din bugetul UE pentru 2017. Acest lucru confirmă faptul că s-au înregistrat progrese semnificative și reprezintă o opinie favorabilă pentru o parte substanțială a bugetului UE.



Intensificarea luptei împotriva fraudei Comisia aplică de mult timp o abordare fermă, de toleranță zero, a fenomenului fraudei. Strategia revizuită și consolidată a Comisiei privind combaterea fraudei oferă un cadru politic solid pentru prevenirea, depistarea, investigarea și combaterea fraudei și contribuie la buna funcționare a departamentelor Comisiei atunci când protejează interesele financiare ale UE. Strategia revizuită privind combaterea fraudei va contribui la asigurarea pregătirii complete a departamentelor Comisiei pentru punerea în aplicare a cadrului financiar multianual 2021-2027. Noua strategie ia în considerare evoluțiile importante din legislația UE privind combaterea fraudei (cum ar fi instituirea Parchetului European), precum și recentele constatări ale Curții de Conturi Europene privind gestionarea riscurilor de fraudă în cadrul cheltuielilor UE. Adoptarea strategiei revizuite va îmbunătăți în continuare combaterea fraudei. Propunerile pentru noile programe financiare au făcut, de asemenea, obiectul unei verificări a fraudei de către Oficiul European de Luptă Antifraudă. Noul regulament financiar din 2018 a consolidat modul de tratare a conflictele de interese, iar Comisia a făcut propuneri importante pentru a proteja bugetul UE împotriva deficiențelor generalizate ale statului de drept din statele membre, inclusiv condiționând continuarea plăților UE de respectarea principiilor statului de drept. Sistemul de detectare timpurie și de excludere a fost îmbunătățit în continuare. Aceste măsuri vor proteja bugetul UE și mai eficient în următorii ani. Conducerea prezintă o asigurare rezonabilă și Comisia își asumă responsabilitatea politică generală pentru gestionarea bugetului UE Pe baza modulelor de asigurare care le susțin declarațiile, toți ordonatorii de credite delegați au prezentat asigurări rezonabile că (1) informațiile conținute în raportul lor anual de activitate oferă o imagine adevărată și corectă; (2) resursele alocate activităților lor au fost utilizate în scopul preconizat și (3) procedurile de control existente oferă garanțiile necesare cu privire la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente – dacă este necesar, declarațiile sunt însoțite de o rezervă (rezerve) în vederea transparenței depline și a acțiunilor suplimentare. Au fost exprimate 40 de rezerve – cu două mai mult decât anul trecut. Pentru fiecare rezervă, există un plan de acțiune pentru abordarea deficiențelor și atenuarea riscurilor aferente. Jumătate dintre rezerve privesc programele moștenite din perioada 2007-2013 și au un impact financiar foarte limitat. Pe baza declarațiilor de asigurare ale ordonatorilor de credite delegați ai Comisiei, Colegiul comisarilor își asumă responsabilitatea politică pentru gestionarea bugetului UE. Un nou buget pe termen lung pentru o Uniune care protejează, capacitează și apără În paralel cu lucrările de execuție bugetară, anul 2018 a fost, de asemenea, anul în care a fost lansat un nou cadru financiar multianual pentru Uniunea Europeană. În mai 2018, Comisia și-a prezentat propunerile pentru un buget nou, modern, pe termen lung pentru UE, care acoperă perioada 2021-2027. Propunerile sunt menite să pună în practică prioritățile politice convenite de liderii Uniunii la Bratislava și la Roma. Potrivit acestor propuneri, finanțarea va fi majorată într-o serie de domenii vitale pentru viitorul Europei, inclusiv în ceea ce privește răspunsul european coordonat la provocările legate de migrație, combaterea terorismului și a criminalității organizate, transformarea digitală, acțiunile în domeniul climei, programele pentru tineri și cercetarea și inovarea, asigurându-se în același timp modernizarea politicilor tradiționale care sprijină obiectivul-cheie de solidaritate al Uniunii și faptul că acestea păstrează un nivel semnificativ de finanțare din politica de coeziune pentru toate statele membre și regiunile. Propunerile Comisiei se bazează pe o analiză a cheltuielilor, so evaluare cuprinzătoare a lecțiilor învățate din programele actuale și anterioare. Acest lucru a permis Comisiei să propună caracteristici esențiale de modernizare: ·accentul puternic pe valoarea adăugată europeană și necesitatea de a oferi sprijin adecvat pentru priorități noi și urgente, cum ar fi cercetarea și inovarea, economia digitală, tinerii, migrația și gestionarea frontierelor, securitatea, apărarea și acțiunea externă; un accent consolidat pe sustenabilitate, inclusiv pe un obiectiv mai ambițios pentru integrarea aspectelor legate de schimbările climatice; ·structura raționalizată și mai transparentă a viitorului buget; ·reducerea semnificativă a numărului de programe și crearea de noi programe integrate în domenii precum investițiile în oameni, piața unică, investițiile strategice, drepturile, valorile și acțiunile externe, precum și accentul consolidat pe sinergiile dintre instrumente;

·simplificarea normelor de finanțare pentru a reduce birocrația pentru beneficiari și pentru autoritățile de management și un accent mai mare pe performanță și rezultate, precum și ·un buget mai flexibil pentru a putea reacționa rapid, într-o lume în rapidă evoluție. S-a ajuns la un acord în ceea ce privește caracteristicile unui instrument bugetar pentru convergență și competitivitate pentru zona euro. Se va promova astfel coeziunea în cadrul Uniunii prin consolidarea rezilienței uniunii economice și monetare. De asemenea, este larg acceptat faptul că noul mecanism menit să asigure faptul că deficiențele generalizate constatate în materie de respectare a statului de drept nu pun în pericol bugetul va fi o caracteristică esențială a unui acord privind viitorul cadru financiar multianual. De asemenea, s-au înregistrat progrese în ceea ce privește propunerile Comisiei de modernizare a componentei de venituri a bugetului UE. Obținerea unui acord privind viitorul cadru reprezintă o prioritate majoră pentru lunile următoare, în paralel cu continuarea eforturilor de maximizare a contribuției programelor financiare actuale la prosperitatea și securitatea UE. Consolidarea guvernanței corporative a Comisiei În noiembrie 2018, Comisia a adoptat un set de măsuri specifice pentru consolidarea guvernanței corporative. Această reformă consolidează modelul bine stabilit și eficace de responsabilitate financiară al Comisiei, bazat pe o repartizare clară a responsabilității între nivelurile politic, corporativ și departamental. Punctul central al acestei reforme este o raționalizare a organismelor de guvernanță corporativă sub autoritatea generală a conducerii Consiliului pentru gestiunea corporativă, prezidat de secretarul general. Consiliul pentru gestiunea corporativă va asigura supravegherea și îndrumarea strategică în domenii precum alocarea resurselor umane, gestionarea riscurilor, planificarea și programarea strategică, protecția datelor, securitatea și continuitatea activității, comunicarea corporativă și politica antifraudă. Această reformă simplifică, de asemenea, peisajul guvernanței și securității tehnologiei informațiilor, consolidează gestionarea riscurilor corporative și clarifică rolul Comitetului de monitorizare a auditurilor. RAPORTUL ANUAL PENTRU 2018 PRIVIND GESTIONAREA ȘI PERFORMANȚA Introducere Raportul anual pentru 2018 privind gestionarea și performanța reprezintă principala contribuție a Comisiei la „procedura anuală de descărcare de gestiune”( ) care permite Parlamentului European și Consiliului să monitorizeze execuția bugetului UE. Comisia acordă o importanță deosebită asigurării faptului că bugetul UE este gestionat în mod responsabil și corect și colaborării cu toate părțile implicate, pentru a se asigura că furnizează rezultate concrete pe teren. Raportul conține o prezentare generală a celor mai recente informații privind performanța bugetului. De asemenea, conține rapoarte detaliate privind aspecte legate de gestionarea și protecția bugetului UE. Prezentul raport este împărțit în următoarele două secțiuni principale. Secțiunea 1 descrie, cu exemple, modul în care bugetul UE sprijină prioritățile politice ale Uniunii. Se prezintă cele mai recente date disponibile despre rezultatele obținute până la sfârșitul anului 2018. Această raportare se bazează pe informațiile din rapoartele anuale de activitate pentru 2018 elaborate de toate departamentele Comisiei și din alte surse, cum ar fi fișele de program, rapoartele de evaluare, studiile și rapoartele de punere în aplicare privind programele UE. Întrebarea centrală a acestei secțiuni este dacă bugetul UE a fost utilizat într-un mod optim pentru obținerea unor rezultate concrete pentru toți cetățenii europeni. Comisia nu poate asigura acest lucru pe cont propriu – este o responsabilitate comună asumată împreună cu statele membre, regiunile, organizațiile neguvernamentale, beneficiarii și toate persoanele implicate în execuția bugetului UE. Această secțiune include evaluarea ( ) finanțelor UE pe baza rezultatelor obținute. Informații suplimentare privind performanța sunt disponibile în fișele de program și în analiza performanței programelor publicată de Comisie împreună cu proiectul de buget anual. Secțiunea 2 descrie evoluțiile legate de controlul intern, gestiunea financiară și protecția bugetului UE. Aceasta se bazează, de asemenea, pe rapoartele anuale de activitate elaborate de fiecare departament al Comisiei, în care se descriu în detaliu mediul de control intern și chestiunile conexe. În cazul în care au existat probleme în cursul anului, raportul descrie modul în care le-au abordat departamentele Comisiei. Această secțiune sintetizează informații despre: ·gestionarea riscurilor privind legalitatea și regularitatea; ·gestionarea rentabilității controalelor și revizuirea strategiilor antifraudă; ·protecția bugetului UE și ·asigurarea în materie de gestiune prezentată Colegiului comisarilor. Asigurarea în materie de gestiune primită de la toate departamentele și asigurarea obținută prin intermediul activității de audit intern reprezintă baza pentru concluzia generală a prezentului raport. Această concluzie permite Comisiei, prin adoptarea raportului, să își asume întreaga responsabilitate politică pentru gestionarea bugetului UE pentru 2018. Raportul anual pentru 2018 privind gestionarea și performanța bugetului UE face parte din pachetul mai amplu de raportare financiară și responsabilitate integrată ( ). Acesta include, de asemenea, conturile anuale ( ), o prognoză pe termen lung a intrărilor și ieșirilor viitoare ( ) care acoperă următorii cinci ani, raportul privind auditurile interne ( ) și raportul privind acțiunile întreprinse ( ) în urma descărcării de gestiune. Secțiunea 1

Performanță și rezultate Comisia consideră că este de o importanță majoră să se genereze valoare adăugată pentru fiecare euro cheltuit. Președintele Juncker a dat tonul la începutul mandatului său: „Nu este suficient să se aloce fonduri în mod judicios. Va trebui să facem mai mult cu mai puține resurse. Trebuie să folosim bugetul în mod optim și să cheltuim banii în mod inteligent. [...] Cetățenii își doresc să obținem rezultate concrete. Mai mult, ei vor să știe în ce mod cheltuim banii contribuabililor.” ( ) Bugetul UE este orientat în special către domenii în care punerea în comun a resurselor pentru a aborda provocările comune pentru toți europenii poate conduce la rezultate care nu ar putea fi realizate într-un mod la fel de eficace sau eficient numai prin acțiunea individuală a statelor membre. Acest lucru este valabil în diverse domenii, cum ar fi infrastructura transfrontalieră, gestionarea frontierelor externe, proiectele spațiale de mare anvergură și cercetarea paneuropeană. Accentul pus pe valoarea adăugată europeană se află în centrul propunerilor Comisiei privind cadrul financiar multianual pentru perioada 2021-2027.

Prezenta secțiune începe cu o prezentare generală a bugetului UE și a cadrului de performanță al acestuia. Aceasta este urmată de un rezumat al modului în care bugetul actual și viitor pe termen lung contribuie la agenda politică pentru UE stabilită de liderii Uniunii la Bratislava, Roma și Sibiu, precum și la priorități internaționale cum ar fi obiectivele climatice și obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU. Prezenta secțiune prezintă în continuare cele mai recente informații privind rezultatele obținute cu ajutorul bugetului UE până la sfârșitul anului 2018. Secțiunea este structurată în funcție de rubricile actualului cadru financiar multianual. Raportul descrie, de asemenea, modul în care aceste programe contribuie la realizarea priorităților politice ale Comisiei sub conducerea președintelui Juncker. Tipul de date raportate depinde de nivelul de maturitate al programelor, variind de la datele de intrare la rezultatele cheltuielilor din prima parte a acestei perioade. Evaluările finale privind impactul programelor nu sunt încă disponibile, prin urmare rapoartele definitive privind performanța nu vor fi accesibile decât mai târziu. Raportul trece în revistă domeniile în care performanța nu s-a ridicat la înălțimea așteptărilor sau în care au fost identificate deficiențe la nivelul conceperii programului prin evaluări și activitatea de audit. Aceste informații sunt utilizate pentru a sta la baza deciziilor de punere în aplicare a actualelor programe financiare, dar și pentru a informa legiuitorii care elaborează viitorul buget pe termen lung. Un buget UE axat pe rezultate Bugetul UE Bugetul UE este un instrument esențial pentru punerea în aplicare a politicilor și priorităților europene. Spre deosebire de bugetele naționale, bugetul UE se concentrează, în principal, pe sprijinirea investițiilor strategice pe termen mediu spre lung și pe utilizarea efectului său de pârghie pentru a cataliza investițiile din alte surse publice și private. Acesta completează bugetele naționale pentru a aborda provocările comune cu care se confruntă statele membre și pentru a crea oportunități pentru UE în ansamblu. Programele financiare ale UE sunt gestionate în unele cazuri direct de către Comisie, de exemplu în domeniul cercetării, sau împreună cu statele membre (gestiunea partajată), de exemplu în ceea ce privește politica de coeziune. Aproximativ două treimi din bugetul UE este gestionat în cadrul gestiunii partajate. UE folosește instrumente financiare inovatoare ca modalitate inteligentă de mobilizare a resurselor bugetare ale UE. Instrumentele financiare inovatoare atrag finanțare din partea altor investitori publici sau privați pentru proiecte viabile din punct de vedere economic în domenii în care există disfuncționalități ale pieței sau decalaje de investiții. Printre exemple se numără sectoarele cu creștere economică ridicată sau activitățile de afaceri inovatoare. Faptul că UE investește capital de risc într-un anumit fond sau acoperă o parte din riscul asociat unui anumit tip de proiecte poate să-i liniștească pe alți investitori și să îi încurajeze să investească alături de UE. Mecanismul de garantare a împrumuturilor și mecanismul de capitaluri proprii pentru creștere din cadrul Programului pentru competitivitatea întreprinderilor și întreprinderile mici și mijlocii sunt exemple excelente pentru astfel de instrumente financiare. Instrumentele financiare sunt utilizate și în cadrul altor programe ale UE, precum Orizont 2020, Programul pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială, programul „Europa creativă”, Mecanismul pentru interconectarea Europei și programele de politică externă ale UE. Cadrul de performanță pentru bugetul UE Un cadru de performanță solid pentru bugetul UE este o condiție prealabilă pentru programe UE axate pe rezultate și bine gestionate. Pentru cadrul financiar multianual 2014-2020, cadrele de performanță au fost incluse ca un nou element obligatoriu în temeiul legal al tuturor programelor financiare. Acest lucru a condus la plasarea unui mai mare accent pe rezultate în cadrul întregului buget. Aceste cadre implică stabilirea unor indicatori și obiective clare și măsurabile, precum și a modalităților de monitorizare, raportare și evaluare necesare. Indicatorii din aceste cadre, împreună cu alte surse de informații calitative și cantitative despre performanță, cum ar fi evaluările, oferă o bază solidă pentru evaluarea performanțelor programelor și a progreselor înregistrate în atingerea obiectivelor convenite. De asemenea, acestea contribuie la anticiparea și soluționarea problemelor întâmpinate în punerea în aplicare a programelor pe măsură ce acestea apar. În primii ani de punere în aplicare a programelor, informațiile privind performanța se bazează pe contribuții (și anume, alocarea financiară către un anumit program) și, treptat, pe realizări (cu alte cuvinte, pe rezultatele directe obinute dintr-un anumit proiect). Acest tip de informații oferă o imagine inițială fidelă a modului și circumstanțelor în care este cheltuit bugetul UE. Pe măsură ce se pune în aplicare un program, vor fi disponibile informații privind rezultatele și, într-o măsură mai mică, impactul cheltuielilor pe termen mai lung. Pentru a orienta mai mult spre performanță Fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI), a fost prevăzut un mecanism cu o rezervă de performanță. Această rezervă va fi lansată în 2019 pentru programele care și-au atins etapele obiectivele intermediare până la sfârșitul anului 2018. În cazul programelor și priorităților care nu și-au atins obiectivele intermediare, resursele vor fi realocate altor priorități. Pe lângă cadrul de performanță, auditurile efectuate de auditorii interni și externi contribuie, de asemenea, la îmbunătățirea performanței programelor, precum și a eficienței și eficacității operațiunilor, ale sistemelor de gestionare și ale procedurilor organismelor și instituțiilor care gestionează fondurile UE. De asemenea, activitatea de audit a ajutat Comisia să îmbunătățească calitatea rapoartelor sale privind performanța. Recomandările recente din partea Curții de Conturi Europene au condus la o raportare mai echilibrată în rapoartele anuale de activitate, acordându-se mai multă atenție provocărilor întâmpinate, cu un accent mai mare pe fiabilitatea și calitatea datelor și explicații mai clare cu privire la modul în care datele privind performanța au fost folosite pentru a îmbunătăți performanța. Propuneri pentru un nou buget pe termen lung, modern și concentrat, orientat cu strictețe către prioritățile politice Serviciile Comisiei au realizat o analiză cuprinzătoare a cheltuielilor bugetului UE în 2017 și 2018, în care sunt prezentate dovezile și fundamentele analitice pentru propunerile Comisiei privind viitorul cadru financiar multianual și programele sectoriale însoțitoare. Analiza a fost concepută în scopul identificării caracteristicilor programelor actuale care și-au dovedit valoarea și ar trebui să fie reproduse sau amplificate în viitoarele programe financiare. De asemenea, aceasta a identificat domeniile în care a fost nevoie de reformă pentru a valorifica pe deplin potențialul bugetului UE. Acestea au fost: i) concentrarea pe valoarea adăugată a UE; ii) raționalizarea bugetului și exploatarea sinergiilor dintre programe; iii) simplificarea și buna gestiune financiară; iv) flexibilitatea și capacitatea de a răspunde crizelor; v) accentul pe performanță; și vi) coerența cu principalele obiective și valori politice. În aceste propuneri, Comisia s-a concentrat tot mai mult asupra valorii adăugate europene a cheltuielilor UE. Propunerile includ, de asemenea, măsuri de îmbunătățire a cadrului global de performanță, de exemplu prin raționalizarea numărului de programe și îmbunătățirea modului în care interacționează acestea, creând mai multă flexibilitate și utilizând un număr mai mic de indicatori, dar de calitate mai înaltă, pentru a monitoriza performanța programului și a elabora rapoarte în acest sens. Bugetul UE reflectă prioritățile Uniunii, stabilite de comun acord, și arată modul în care pot fi realizate acestea. Agenda politică stabilită de liderii UE la Bratislava și la Roma este foaia de parcurs pentru viitorul buget pe termen lung, pe care Comisia a propus-o ( ) în mai 2018 și care acoperă perioada 2021-2027. Propunerile modernizează bugetul, oferind un impuls semnificativ finanțării în mai multe domenii strategice esențiale. Bugetul va interveni în domeniile care contează cu adevărat: de la inovare la economia digitală, de la formarea și încadrarea în muncă a tinerilor la acțiuni în domeniul climei și mediului, de la gestionarea migrației și a frontierelor la securitate, apărare și acțiune externă. Următorul buget pe termen lung ar trebui să fie, de asemenea, mai simplu și mai transparent, astfel încât părțile interesate să poată valorifica la maximum posibilitățile oferite de acesta. Potrivit dezideratului exprimat atât de Parlamentul European și de Consiliu, cât și de către beneficiarii, fie ei mari sau mici, ai programelor, Comisia a propus un buget simplificat în mod radical. Principalele caracteristici ale următorului buget al UE: Mai multe fonduri pentru domeniile prioritare Un nou mecanism pentru a proteja bugetul UE de riscurile financiare legate de statul de drept Un accent puternic pe valoarea adăugată europeană și pe performanță Mai puțină birocrație pentru beneficiari Un buget mai flexibil și mai suplu, cu o structură mai clară și mai simplă

Bugetul UE și Strategia Europa 2020 Actualul buget pe termen lung este menit să contribuie la Strategia Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Obiectivele sunt o responsabilitate comună a UE și a statelor sale membre, iar atingerea acestora necesită combinarea mai multor instrumente de politică, inclusiv bugetul UE și bugetele naționale. Comisia utilizează nouă indicatori pentru a monitoriza obiectivele principale ale Strategiei Europa 2020 ( ). Informațiile referitoare la progrese sunt actualizate periodic și sunt publicate pe site-ul web al Eurostat. Tabelul de mai jos prezintă cele mai recente date disponibile pentru acești indicatori. Statele membre înregistrează progrese în direcția îndeplinirii obiectivelor pe care le-au stabilit în urmă cu nouă ani în cadrul Strategiei Europa 2020. În ansamblu, UE se apropie de îndeplinirea obiectivelor în materie de educație, energie, combaterea schimbărilor climatice și ocuparea forței de muncă. 14 state membre și-au atins deja obiectivele naționale de reducere a ratelor de părăsire timpurie a școlii și de creștere a proporției de absolvenți ai învățământului terțiar în rândul populației. 11 state membre au atins deja o proporție de energie din surse regenerabile care corespunde obiectivului lor național pentru 2020. Dacă se menține tendința actuală, obiectivul UE ca 75 % din populație să aibă un loc de muncă în 2020 va fi atins, iar șapte state membre și-au îndeplinit deja obiectivele naționale în această privință. Dat fiind impactul grav al crizei asupra ocupării forței de muncă, aceasta este o realizare remarcabilă. Cu toate acestea, numărul de persoane expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială a atins un nivel maxim în 2012, iar de atunci a scăzut la niveluri apropiate de cele dinaintea crizei. Prin urmare, este puțin probabil ca obiectivul să fie atins în 2020. În mod similar, obiectivul de alocare a 3 % din produsul intern brut pentru investițiile în cercetare și dezvoltare este departe de a fi atins și vor fi necesare eforturi majore pentru îndeplinirea sa. Contribuția la Europa 2020 nu ar trebui să rămână în limitele unui singur program. Ar trebui văzută ca o contribuție consolidată reciproc a bugetului UE în ansamblul său. Se estimează că 59% din totalul angajamentelor bugetare ale UE în 2018 au fost legate de Strategia Europa 2020. Obiectivele Strategiei Europa 2020 pentru UE Date din 2010 Cele mai recente date disponibile În 2020, pe baza tendințelor recente 1. Creșterea la cel puțin 75% a ratei de ocupare a populației cu vârste cuprinse între 20 și 64 de ani 68,6 % 73,5 % (T3 2018) Atingerea obiectivului este probabilă 2. Creșterea investițiilor publice și private combinate în cercetare și dezvoltare până la 3 % din produsul intern brut 1,93% 2,07 % (2017) Atingerea obiectivului este improbabilă 3a. Reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră cu cel puțin 20 % față de nivelurile din 1990 Reducere de 14,2% Reducere de 22% Atingerea obiectivului este probabilă 3b. Creșterea la 20 % a ponderii energiei din surse regenerabile în consumul final de energie 12,5% 17,5% (2017) Atingerea obiectivului este probabilă 3c. Urmărirea unei creșteri a eficienței energetice cu 20 % () 11,8 % (distanța până la obiectivul consumului de energie primară pentru 2020) 5,3% (2017) Atingerea obiectivului este probabilă 4a. Reducerea la mai puțin de 10% a ratei de părăsire timpurie a școlii și a sistemelor de formare (vârste cuprinse între 18 și 24 de ani) 13,9% 10,6% (2017) Atingerea obiectivului este probabilă 4b. Creșterea la cel puțin 40% a proporției absolvenților de învățământ terțiar în rândul populației cu vârste cuprinse între 30 și 34 de ani 33,8% 39,9% (2017) Atingerea obiectivului este probabilă 5. Scăderea cu cel puțin 20 de milioane a numărului de persoane expuse riscului de sărăcie și excluziune socială Creștere de 1,4 milioane (comparativ cu anul de referință 2008) Scădere cu 5,2 milioane (comparativ cu anul de referință 2008) în 2017 Atingerea obiectivului este improbabilă Tabel: Progresele în direcția îndeplinirii obiectivelor Strategiei Europa 2020 Sursa: COM(2019) 150 final, 27 februarie 2019. Cheltuieli transversale în domeniul acțiunilor climatice și al biodiversității Bugetul UE este, de asemenea, un instrument important pentru atingerea obiectivelor de politică transversale precum acțiunile climatice și biodiversitatea. Pentru a răspunde provocărilor și nevoilor investiționale legate de schimbările climatice, UE a decis că cel puțin 20 % din bugetul său pentru perioada 2014-2020 – nu mai puțin de 200 de miliarde EUR pentru întreaga perioadă – ar trebui să fie cheltuit pentru acțiuni legate de schimbările climatice. Această abordare se numește „integrarea aspectelor legate de schimbările climatice”. Pentru a atinge acest obiectiv, acțiuni care vizează atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la aceste schimbări sunt integrate în toate marile programe de cheltuieli ale UE, în special în politica de dezvoltare regională și în cadrul Fondului de coeziune, în politica în domeniul energiei, al transporturilor, al cercetării și inovării, în politica agricolă comună, precum și în politica de dezvoltare a UE. Estimările privind cheltuielile legate de climă sunt monitorizate anual prin „markerii UE privind schimbările climatice”, care sunt adaptați după „markerii Rio” ai Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică. În 2018, această sumă a fost de peste 32 de miliarde EUR, și anume 20,7 % () din bugetul total pe 2018. Suma totală cumulată pentru integrarea aspectelor legate de schimbările climatice a fost de peste 141 de miliarde EUR până la sfârșitul anului 2018. Cele mai recente estimări () arată că vor ajunge la 210 miliarde EUR (19,7 %) pentru întreaga perioadă de programare. Grafic: Integrarea aspectelor legate de schimbările în 2018. Toate sumele prezentate în grafic sunt exprimate în milioane EUR. Sursa: Comisia Europeană. De asemenea, UE depune un efort concertat pentru a sprijini biodiversitatea. În 2017, această sumă a fost de peste 13 miliarde EUR, și anume 8,5 % ( ) din bugetul pe 2018. Aceste fonduri urmăresc să limiteze și să inverseze declinul biodiversității în UE, contribuind în mod semnificativ la obiectivele de creștere durabilă ale Strategiei Europa 2020. Bugetul UE și obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU Obiectivele de dezvoltare durabilă reprezintă planul de bază pentru realizarea unui viitor mai bun și mai durabil pentru toți. Acestea abordează provocările globale cu care ne confruntăm, inclusiv cele legate de sărăcie, inegalitate, climă, degradarea mediului, prosperitate, pace și justiție. ONU a adoptat aceste obiective în septembrie 2015 ca parte a agendei sale de dezvoltare durabilă pentru 2030. Această agendă a dat un nou impuls eforturilor globale de realizare a dezvoltării durabile. UE a jucat un rol important în elaborarea Agendei 2030, prin consultări publice, dialogul cu partenerii săi și cercetări aprofundate. UE este hotărâtă să joace un rol activ în maximizarea progreselor în direcția atingerii obiectivelor de dezvoltare durabilă, astfel cum se prevede în comunicarea sa ( ) intitulată „Următorii pași către un viitor european durabil”. Obiectivele de dezvoltare durabilă sunt puternic ancorate în tratatele europene și sunt integrate în toate programele, politicile sectoriale și inițiativele Uniunii. În fiecare an, UE își continuă, prin intermediul instrumentelor de politică și de reglementare, eforturile de a urmări obiectivele de dezvoltare durabilă și joacă un rol important în sprijinirea, coordonarea și completarea politicilor statelor membre, inclusiv în termeni financiari, prin intermediul bugetului UE. Fișele de program pentru 2018 au evidențiat în special cele mai recente și relevante inițiative care contribuie la obiectivele de dezvoltare durabilă, chiar dacă adesea într-o manieră indirectă și necuantificabilă. Aceste elemente sunt furnizate în scop informativ și nu constituie raportarea oficială cu privire la contribuția bugetului UE către obiectivele de dezvoltare durabilă. Întrucât obiectivele de dezvoltare durabilă sunt interconectate, numeroase acțiuni întreprinse de UE pot contribui la realizarea mai multora dintre ele.

Bugetul UE pentru anul 2018 2018 a fost al cincilea an de punere în aplicare a cadrului financiar multianual 2014-2020. Au fost formulate două priorități specifice pentru bugetul pentru anul 2018. Unul dintre aceste două obiective a fost definirea unui răspuns european la noile provocări care derivă din mediul geopolitic complex, de la gestionarea migrației la protecția frontierelor externe ale UE și securitatea cetățenilor săi. Celălalt obiectiv a vizat investițiile strategice și creșterea durabilă, în vederea sprijinirii coeziunii economice și a creării de locuri de muncă, în special pentru tineri. ( ) Informații mai detaliate privind progresele realizate de programe în privința indicatorilor și obiectivelor specifice pot fi găsite în prezentarea generală a performanțelor programelor ( ), care reprezintă un extras din fișele de program anexate la proiectul de buget. Grafic: Bugetul UE pentru 2018, creditele de angajament, defalcat pe rubrici bugetare. Toate sumele sunt exprimate în milioane EUR. Sursa: Comisia Europeană. În 2018, suma totală a angajamentelor puse în aplicare din bugetul UE, inclusiv din bugetele rectificative, se ridica la 160 de miliarde EUR ( ). Aproximativ jumătate din această sumă (50 %, adică 77,5 miliarde EUR) a fost alocată rubricii 1, „Creștere inteligentă și favorabilă incluziunii”, fiind împărțită între rubrica 1A, „Competitivitate pentru creștere economică și locuri de muncă” (28 %) și rubrica 1B, „Coeziune economică, socială și teritorială” (72 %). Rubrica 2, „Creștere durabilă: resurse naturale”, a fost al doilea domeniu bugetar ca dimensiune, cu 58,8 miliarde EUR, reprezentând 37 %. Suma de 3,5 miliarde EUR a fost alocată rubricii bugetare 3, „Securitate și cetățenie”, inclusiv pentru consolidarea frontierelor externe ale Uniunii și abordarea crizei refugiaților și a migrației neregulamentare. Suma de 10,4 miliarde EUR a fost alocată pentru acțiuni din afara Uniunii, iar suma de 9,5 miliarde EUR a fost cheltuită pentru administrarea instituțiilor UE. În 2018 au fost adoptate șase proiecte de bugete rectificative. În afară de ajustările standard în ceea ce privește veniturile, au fost adoptate două proiecte de bugete rectificative pentru mobilizarea Fondului european de solidaritate. Prezentul raport descrie numeroasele cazuri în care acest fond sprijină țările UE afectate de dezastre naturale și le ajută să se refacă rapid. Au fost necesare ajustări suplimentare pentru contribuția bugetului UE la Instrumentul pentru refugiații din Turcia. Aceasta a inclus anularea rezervelor legate de sprijinul acordat Turciei de Instrumentul de asistență pentru preaderare și consolidarea Instrumentului european de vecinătate pentru finanțarea unor acțiuni suplimentare, de exemplu legate de ruta de migrație central-mediteraneană.



Bugetul UE contribuie la materializarea priorităților politice. Prin urmare, UE orientează banii acolo unde sunt nevoile. Bugetul UE pentru 2018, un buget pentru toți, a creat mai multe locuri de muncă, o creștere economică mai mare și mai multe investiții.



Lista programelor vizate de prezentul raport Orizont 2020 Euratom ITER Fondul european pentru investiții strategice Mecanismul pentru interconectarea Europei Competitivitatea întreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii ERASMUS+

Corpul european de solidaritate Ocuparea forței de muncă și inovare socială (EaSI) Programele spațiale (Copernicus, Galileo și Serviciul european geostaționar mixt de navigare) Programul european de dezvoltare industrială în domeniul apărării Vamă 2020 Fiscalis 2020 Hercule III Pericles 2020 Sistemul de informații antifraudă () ISA2 – Soluții de interoperabilitate și cadre comune pentru administrațiile publice europene, întreprinderi și cetățeni Programul statistic european Programe de asistență pentru dezafectare nucleară în Bulgaria, Slovacia și Lituania Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune Fondul social european Fondul de ajutor european destinat celor mai defavorizate persoane Fondul european de garantare agricolă Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime Organizațiile regionale de gestionare a pescuitului și acordurile în domeniul pescuitului LIFE – Programul pentru mediu și politici climatice

Fondul pentru azil, migrație și integrare Fondul pentru securitate internă Programul în domeniul sănătății Produse alimentare și hrană pentru animale Programul privind protecția consumatorilor Europa creativă Programul „Drepturi, egalitate și cetățenie” Programul „Justiție” Programul „Europa pentru cetățeni” Mecanismul de protecție civilă al UE Instrumentul de asistență pentru preaderare Instrumentul european de vecinătate Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare (ICD) Fondul european pentru dezvoltare durabilă (FEDD) Programul de ajutor umanitar al UE Inițiativa „Voluntari UE pentru ajutor umanitar” Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului Politica externă și de securitate comună Instrumentul care contribuie la stabilitate și pace Instrumentul de parteneriat pentru cooperarea cu țările terțe

Cooperarea cu Groenlanda Instrumentul de sprijin financiar în scopul de a încuraja dezvoltarea economică a comunității cipriote turce Instrumentul pentru cooperarea în materie de securitate nucleară Instrumentul pentru refugiații din Turcia Fondul de garantare pentru acțiuni externe Mecanismul de protecție civilă al UE Rezerva pentru ajutoare de urgență Instrumentul de flexibilitate Fondul de solidaritate al UE Fondul european de ajustare la globalizare Competitivitate pentru creștere economică și locuri de muncă (rubrica bugetară 1A) Când președintele Juncker și-a stabilit direcțiile politice la începutul mandatului, a declarat următoarele: „Prima mea prioritate în calitate de Președinte al Comisiei va fi aceea de a consolida competitivitatea Europei și de a stimula investițiile în vederea creării de locuri de muncă”. Comisia și-a respectat promisiunea de a asigura locuri de muncă unui număr mai mare de persoane. Rata ocupării forței de muncă printre europeni a fost mai mare ca niciodată; au fost create 12,4 milioane de noi locuri de muncă începând cu 2014, rata șomajului a scăzut la 6,8 %, iar șomajul în rândul tinerilor (14%) a ajuns la nivelul înregistrat în 2008. Investițiile au revenit aproape la nivelurile anterioare crizei, iar finanțele publice s-au îmbunătățit în ceea ce privește nivelul datoriei și al deficitului. Bugetul UE a avut o contribuție esențială la aceste realizări și continuă să ofere o sursă vitală de investiții în întreaga Europă. În 2018 s-au alocat 22 de miliarde EUR pentru programele care vizează competitivitatea pentru creștere economică și locuri de muncă (creditele de angajament de la rubrica 1a), reprezentând 14 % din totalul cheltuielilor bugetare anuale. Prezentul raport analizează mai întâi programele de cercetare și inovare (programul-cadru Orizont 2020, Euratom și ITER). Acestea sunt urmate de programele care vizează investițiile strategice (Fondul european pentru investiții strategice, Mecanismul pentru interconectarea Europei în vederea dezvoltării rețelelor transeuropene în domeniul transporturilor, energiei și sectorului digital) și programele care sprijină piața unică (competitivitate, combaterea fraudei, coordonare fiscală). Programul Erasmus+ pentru educație, formare, tineret și sport a permis unui număr de aproximativ 600 000 de tineri și 190 000 de membri ai personalului din instituțiile de învățământ și organizațiile de tineret să participe la activități de învățare. Grafic: Principalele programe finanțate în 2018 în cadrul rubricii 1A, Competitivitate pentru creștere economică și locuri de muncă. Toate sumele sunt exprimate în milioane EUR. În categoria „alte programe” sunt incluse, printre altele, siguranța și dezafectarea nucleară, procedurile vamale, Fiscalis și combaterea fraudei, proiectele energetice pentru sprijinirea redresării economice, agențiile descentralizate, alte acțiuni și programe, proiecte pilot și acțiuni pregătitoare, acțiuni finanțate în temeiul prerogativelor și competențelor specifice conferite Comisiei. Sursa: Comisia Europeană. Prosperitatea Europei de mâine depinde de deciziile în materie de investiții pe care le luăm astăzi. În perspectiva următorului cadru financiar multianual, Comisia a propus accelerarea investițiilor în domenii-cheie precum cercetarea, infrastructura strategică și transformarea digitală. Programele din cadrul acestei rubrici bugetare contribuie în principal la respectarea priorităților Comisiei Juncker: „locuri de muncă, creștere și investiții”, „piața unică digitală”, „uniunea energetică și clima” și „o uniune economică și monetară mai aprofundată și mai echitabilă”. Îmbunătățirea competitivității și stimularea creării de locuri de muncă și a creșterii durabile reprezintă esența discuțiilor privind agenda strategică pentru viitor.

Orizont 2020 Obiectivele programului Orizont 2020, programul-cadru al UE pentru cercetare și inovare, este cel mai amplu program transnațional de finanțare a cercetării din lume. Este, de asemenea, cel mai mare program de cercetare și inovare al UE de până acum, cu o finanțare de aproape 80 de miliarde EUR disponibilă pe parcursul a 7 ani (2014-2020). În plus, programul Orizont 2020 a mobilizat fonduri private de aproximativ 13 miliarde EUR și a mobilizat 29,6 miliarde EUR prin finanțarea prin îndatorare. Programul joacă un rol central în asigurarea unui cadru strategic comun pentru finanțarea cercetării și a inovării de către UE. Scopul său este acela de a asigura faptul că Europa produce rezultate științifice și tehnologice de talie mondială, de a elimina obstacolele din calea inovării și de a facilita colaborarea dintre sectoarele public și privat pentru soluționarea provocărilor majore cu care se confruntă societatea noastră. Sprijinul UE pentru cercetare și inovare aduce un plus de valoare, încurajând cooperarea dintre echipele de cercetare din țări și sectoare diverse, lucru vital pentru realizarea de descoperiri revoluționare. De asemenea, prin acest sprijin UE contribuie la îndeplinirea unor obiective prioritare, cum ar fi cele prevăzute de Acordul de la Paris privind schimbările climatice. Obiectivul general al acestui program este construirea unei societăți și a unei economii bazate pe cunoaștere și inovare în întreaga UE, contribuind în același timp la dezvoltarea durabilă. Obiectivele specifice sunt cele enumerate în continuare. Generarea unor rezultate științifice excelente și extinderea participării Stimularea poziției UE de lider în domeniul industrial Abordarea provocărilor societale Promovarea științei cu și pentru societate Punerea în aplicare și cele mai recente realizări Până la sfârșitul anului 2018, au fost finalizate 679 de cereri de propuneri pentru Orizont 2020. Beneficiarii au răspuns masiv acestor cereri și au depus aproape 192 000 de propuneri eligibile, solicitând o contribuție financiară totală a UE de 290 de miliarde EUR. Dintre acestea, 23 250 de propuneri au fost reținute pentru finanțare, aducând rata globală de succes a propunerilor complete eligibile în cursul primilor cinci ani la 12 %. Până la sfârșitul lunii decembrie 2018, au fost semnate în total 21 599 de acorduri de grant, cu o alocare bugetară de 39 de miliarde EUR din fondurile UE. Se estimează că această alocare va crește și mai mult, întrucât unele granturi aferente cererilor de propuneri din 2018 vor fi semnate în 2019. Au fost descoperite planete noi Au fost înregistrate progrese majore în tratamentul cancerului Sunt disponibile 1,6 milioane de doze de vaccin împotriva virusului Ebola S-a creat o baterie de 100 de ori mai puternică decât cea obișnuită Noi tehnici de stocare a energiei bazate pe pile cu hidrogen sunt testate în orașele noastre Impactul programului depinde în cele din urmă de diseminarea și exploatarea datelor și rezultatelor cercetării și inovării. Acesta este motivul pentru care programul de lucru a fost ajustat în continuare pentru a spori disponibilitatea acestor date și rezultate. În 2018 au fost introduse inițiative de stimulare a inovațiilor comercializabile, în special introducerea inițiativei-pilot a Consiliului european pentru inovare, cu un buget de 2,7 miliarde EUR. Mii de proiecte Orizont 2020 au un impact direct și concret Tehnologii cuantice Tehnologiile cuantice folosesc proprietățile efectelor cuantice – interacțiunile moleculelor, atomilor și chiar ale particulelor mai mici, numite obiecte cuantice – pentru a crea aplicații practice în multe domenii diferite. Inițiativa emblematică „Quantum” a fost lansată în octombrie 2018. Este una dintre cele mai ambițioase inițiative de cercetare și inovare pe termen lung și la scară largă ale Comisiei Europene și implică peste 5 000 de cercetători. Scopul său este de a plasa cercetarea europeană în fruntea celei de-a doua revoluții cuantice și de a lansa o industrie europeană competitivă în domeniul tehnologiilor cuantice, aducând progrese transformatoare în știință, industrie și societate. Tehnologia spațială Tehnologiile, datele și serviciile spațiale au devenit indispensabile în viața de zi cu zi a europenilor și pentru urmărirea intereselor strategice ale Europei. Sateliții mici și ușori sunt esențiali pentru îmbunătățirea conectivității bazate pe spațiu, a serviciilor de internet și a transmiterii de imagini și de date privind localizarea pe Terra. Acesta este motivul pentru care UE a lansat un premiu de 10 milioane EUR pentru o soluție inovatoare și viabilă din punct de vedere comercial, oferind servicii de lansare la costuri reduse pentru sateliții ușori. Premiul va contribui la realizarea obiectivelor strategiei spațiale a Comisiei pentru Europa , care urmărește consolidarea autonomiei Europei în accesul la spațiu și încurajarea dezvoltării piețelor comerciale pentru servicii de lansare la costuri reduse. Soluții europene de transport public Până în 2050, două treimi din populația lumii va locui în orașe. Poluarea generată de circulația rutieră reprezintă o problemă majoră în numeroase orașe, dar nu putem elimina complet vehiculele de pasageri. Vehiculele autonome ne vor schimba viața, în același fel în care au făcut-o deja trenurile cu aburi și automobilele. AVENUE este un proiect finanțat de UE în cadrul Orizont 2020, care a început la 1 mai 2018. Proiectul AVENUE demonstrează potențialul economic, de mediu și social al autovehiculelor autonome – atât pentru întreprinderi, cât și pentru navetiști – evaluând în același timp siguranța comportamentului rutier al acestor vehicule. Fotografie: © Uniunea Europeană O abordare testată în mai multe orașe din Europa, bazată pe eliminarea carbonului, constă într-o flotă de autobuze alimentate de pile cu hidrogen. Aceste autobuze sunt identice cu cele normale, dar sunt alimentate cu energia electrică generată de utilizarea tehnologiei pilelor de combustie dezvoltate de industrie cu sprijin din partea UE. Aceste celule au nevoie doar de hidrogen și de aer și emit vapori de apă inofensivi. Întreprinderea comună pentru pilele cu hidrogen a alocat resurse considerabile pentru perfecționarea procesului de electroliză, astfel încât Europa a devenit un lider mondial în tehnologia esențială a acestui domeniu, membrana de schimb de protoni. În prezent, se înființează centre de producție ecologică a energiei electrice, pe bază de hidrogen, în întreaga Europă. În Göteborg, Suedia, partenerii de proiect au demonstrat fezabilitatea și potențialul unei stații de autobuz „interioare”, care oferă un spațiu primitor și adăpost împotriva intemperiilor. Aceasta înseamnă că o destinație specifică, cum ar fi o bibliotecă, un spital sau un centru comercial, ar putea funcționa în viitor ca stații de autobuz. Schimbările revoluționare de proiectare, exploatare și întreținere a autobuzelor vor modifica dramatic modul în care folosim transportul public. Prima imagine a unei găuri negre UE a sprijinit o cercetare de mai mulți ani, realizată printr-o cooperare internațională fără precedent a oamenilor de știință în cadrul consorțiului Event Horizon Telescope. Aceștia au reușit să obțină prima imagine a unei găuri negre utilizând observațiile efectuate de Event Horizon Telescope. Imaginea conține un inel strălucitor format în zona în care lumina este absorbită de câmpul gravitațional extrem de puternic din jurul unei găuri negre cu masa de 6,5 miliarde de ori mai mare decât a Soarelui. Mult căutata imagine oferă cea mai puternică dovadă a existenței găurilor negre supermasive de până acum și deschide o nouă fereastră către studiul găurilor negre și al orizonturilor evenimentelor și forțelor gravitaționale implicate. Fotografie: © Consorțiul Event Horizon Telescope (EHT). Licență Creative Commons Attribution (CC-BY), 2018. Analiză și evaluare Evaluarea intermediară din 2017 ( ) a evidențiat faptul că programul Orizont 2020 este un program de finanțare a cercetării foarte atractiv și relevant. Această atractivitate și relevanță continuă au suscitat totuși o cerere superioară ofertei. Evaluarea a constatat o rată de succes de numai 11,6 %, față de 18,5 % în cazul predecesorului său, cel de al șaptelea program-cadru. Ar fi nevoie de o sumă suplimentară de 62,4 miliarde EUR pentru a finanța toate propunerile evaluate în mod independent ca fiind peste pragul de calitate strict. Costul de oportunitate în ceea ce privește risipa de resurse pentru solicitanții care prezintă proiecte de înaltă calitate, dar fără succes, este estimat la 636 de milioane EUR pe an ( ). Evaluarea intermediară a sugerat, de asemenea, că programul ar putea fi simplificat în continuare. Curtea de Conturi Europeană a recunoscut în Raportul special nr. 28/2018 ( ) că Orizont 2020 a înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește simplificarea în comparație cu cel de al șaptelea program-cadru. Sarcina administrativă pentru cei care solicită și gestionează granturi de cercetare a fost redusă și s-au inclus și alte sugestii de simplificare în noua propunere de program Orizont Europa. Simplificarea normelor de finanțare în noul cadru financiar multianual reprezintă trăsătura principală a noii generații de programe. De exemplu, prin intermediul „finanțării forfetare” s-ar permite efectuarea plăților pe baza realizării unor obiective convenite, iar nu pe baza costurilor eligibile. Această simplificare va debirocratiza administrarea și va reduce riscul de eroare. Această metodă a fost testată în cereri de propuneri-pilot în 2018, iar testarea va continua în 2019. În 2018, Comisia a propus un pachet de politici pentru viitorul program-cadru de cercetare și inovare, numit Orizont Europa ( ). Aceasta va ajuta Europa să rămână în fruntea cercetării și inovării la nivel mondial. După cum s-a subliniat în raportul ( ) grupului la nivel înalt prezidat de Pascal Lamy, investițiile în cercetare vor permite Uniunii să concureze cu alte economii dezvoltate și emergente, să asigure un viitor prosper pentru cetățenii săi și să își mențină modelul social unic. Bazându-se pe succesul programului Orizont 2020, noul program va continua să promoveze excelența în cercetare și se va axa pe inovare, de exemplu prin dezvoltarea de prototipuri, imobilizări necorporale, transferul de cunoștințe și de tehnologie. Un nou Consiliu european pentru inovare va reprezenta un ghișeu unic pentru inovatorii cu potențial mare și disruptivi, cu scopul de a face din Europa un lider în inovarea care creează piețe. Euratom Obiectivele programului Tehnologiile care utilizează radiațiile nucleare și ionizante continuă să îndeplinească un rol important, indiferent dacă este vorba despre energie și securitatea aprovizionării cu energie, utilizarea radiațiilor în aplicații medicale și industriale sau gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive. Utilizarea acestor tehnologii în condiții de siguranță și securitate este de o importanță capitală, iar programele de cercetare contribuie la menținerea celor mai înalte standarde de siguranță, securitate și garanții în acest domeniu. Programul Euratom ( ) se concentrează, de asemenea, pe dezvoltarea energiei de fuziune, care reprezintă o sursă potențial inepuizabilă de energie, ce nu afectează clima. Programul funcționează prin finanțarea „acțiunii indirecte” către terți și prin acțiuni „directe” realizate de Centrul Comun de Cercetare al Comisiei.

Punerea în aplicare și cele mai recente realizări Cele mai multe dintre proiectele de fisiune selectate fac parte din domeniul securității nucleare (41 %), al infrastructurilor de cercetare (22 %), al gestionării deșeurilor (15 %) și al protecției împotriva radiațiilor (13 %). Dezvoltarea unui superconductor de temperatură înaltă a câștigat Premiul Euratom 2016 pentru inovare în cercetarea în domeniul fuziunii. Acesta poate fi fabricat acum în lungimi de 7 metri. De asemenea, a fost testat la rece, la temperatura azotului lichid și la curent de intensitate ridicată, adică în condiții de fuziune. Centrul Comun de Cercetare a contribuit la CIELO (Collaborative International Evaluated Library Organisation), o inițiativă care urmărește standardizarea la nivel mondial a datelor nucleare evaluate, în vederea evaluărilor de siguranță armonizate din domeniul energiei nucleare. Analiză și evaluare Evaluarea intermediară din 2017 ( ) arată că o parte esențială a valorii adăugate europene a acțiunilor indirecte ale Euratom este reprezentată de capacitatea UE de a mobiliza o gamă mai largă de excelență, expertiză și multidisciplinaritate în domeniul cercetării nucleare decât ar putea statele membre individuale. Prin intermediul cercetării și inovării prin cooperare, programul Euratom permite, de asemenea, o abordare la nivel european a îmbunătățirii securității nucleare și a protecției împotriva radiațiilor în toate domeniile de aplicare. Aceasta completează directivele Euratom privind siguranța nucleară, gestionarea deșeurilor radioactive și standardele de siguranță de bază și implică progrese științifice și tehnologice demonstrabile în toate domeniile, care nu ar fi fost posibile fără o abordare paneuropeană colaborativă. Programul Euratom permite, de asemenea, o coordonare mai amplă a educației și a formării în întreaga Europă, utilizarea infrastructurilor de cercetare și cooperarea internațională. Acest aspect aduce beneficii în special statelor membre mai mici, care pot profita de economiile de scară rezultate din punerea în comun a resurselor la nivel european. Lucrările pregătitoare pentru viitorul program de cercetare și formare Euratom au inclus două studii de evaluare, două grupuri de experți la nivel înalt care asistă Comisia, o consultare publică a părților interesate și contribuții la evaluarea impactului programului Orizont Europa ( ). În abordarea deficiențelor programului identificate în evaluare, propunerea pentru noul program Euratom a fost simplificată (de exemplu, prin reducerea numărului de obiective de la 14 la patru), iar sinergiile cu Orizont Europa vor fi mai bine exploatate (de exemplu, cercetarea în domeniul medical și acțiunile Marie Skłodowska-Curie). ITER Obiectivele programului ITER este unul dintre cele mai ambițioase proiecte energetice din lume la ora actuală. Proiectul se realizează prin colaborarea a șapte părți participante: UE, China, India, Japonia, Coreea, Rusia și Statele Unite. Scopul este construirea și exploatarea unui reactor experimental de fuziune care va fi utilizat pentru a explora și a demonstra fezabilitatea științifică și tehnologică a utilizării fuziunii ca sursă de energie ( ). ITER nu va produce energie electrică, scopul său fiind mai degrabă unul experimental: rezolvarea problemelor științifice și tehnice vitale pentru a duce fuziunea până la punctul în care pot fi proiectate aplicații industriale. Se așteaptă ca ITER să fie primul dispozitiv de fuziune din lume care generează mai multă energie decât consumă, dovedind corectitudinea premisei și deschizând calea pentru următorul pas: o centrală electrică de fuziune cu scop demonstrativ ( ). Punerea în aplicare și cele mai recente realizări ( ) Construcția ITER a început în 2007. UE este responsabilă pentru 45 % din realizarea acesteia. Sectorul înaltei tehnologii și al construcțiilor avansate sunt implicate în dezvoltarea proiectului. Până în prezent, s-au atribuit peste 700 de contracte și granturi întreprinderilor, inclusiv unor întreprinderi mici și mijlocii, din 24 de țări, în valoare de aproape 5 miliarde EUR. Lucrările de construcție de pe șantierul proiectului progresează vizibil și constant, iar rata de finalizare ajunsese la 60 % în noiembrie 2018. Scutul biologic al clădirii Tokamak este finalizat, schelele fiind demontate în februarie 2018. La baza acestuia se află „coroana”, o componentă vitală aflată sub responsabilitatea Euratom, a cărei construcție a fost finalizată în termenul stabilit, în luna august. Trei cuve de drenaj furnizate de Statele Unite și patru rezervoare de reținere a vaporilor furnizate de China au fost instalate în aceeași lună. Primul sector al incintei sub vid, în curs de construcție în Coreea, este finalizat în proporție de mai mult de 80 %. Rusia a finalizat producerea conductorului de câmp poloidal pentru sistemul magnetic al ITER, iar India se apropie de finalizarea fabricării cilindrului inferior și a bazei criostatului pe șantierul Cadarache. Fabricarea miezurilor pentru bobine de câmp toroidal, precum și testarea la rece și introducerea acestora în carcase fabricate cu precizie au avansat mult în Europa și în Japonia. În ansamblu, se înregistrează progrese substanțiale pentru fiecare componentă, sistem și structură majoră a ITER ( ). ITER este un proiect internațional complex din punct de vedere tehnologic, revoluționar, de mari dimensiuni, și, ca atare, se confruntă cu provocări semnificative care au condus la creșterea costurilor și a întârzierilor. Cu toate acestea, progresele realizate în 2018 au confirmat fermitatea acțiunilor întreprinse pentru a aborda aceste provocări ( ). Analiză și evaluare Evaluarea recent încheiată a ITER ( ) a subliniat o îmbunătățire a gestionării proiectelor. În primul rând, agenția europeană responsabilă pentru contribuția UE la ITER (Fusion for Energy, F4E) și-a îmbunătățit practicile de control și de monitorizare. O serie de indicatori de performanță care măsoară progresele înregistrate de proiect și eficiența din punctul de vedere al costurilor sunt acum atent monitorizați ( ). În al doilea rând, așa-numita abordare etapizată este una dintre cele mai importante părți ale eficientizării procesului de gestionare, deoarece împarte lucrul în patru etape, fiecare dintre acestea contribuind la realizarea unui obiectiv esențial. În cursul fiecărei etape a proiectului, se desfășoară doar activitățile esențiale pentru realizarea obiectivului etapei respective ( ). În viitorul cadru financiar multianual, UE își va continua sprijinul pentru ITER prin F4E, asigurându-se că acordarea finanțărilor se bazează pe performanțe și pe rezultatele reale de pe teren. Fondul european pentru investiții strategice Obiectivele programului

Planul de investiții pentru Europa, cunoscut și sub denumirea de „Planul Juncker”, lansat de președintele Jean-Claude Juncker în 2015, a reprezentat un răspuns esențial la criza economică și financiară și la impactul negativ al acesteia asupra nivelului investițiilor în UE. Planul Juncker a rămas una dintre principalele priorități ale Comisiei în 2018. Acesta este compus din trei piloni: Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) furnizează o garanție UE pentru mobilizarea investițiilor private, Platforma europeană de consiliere în materie de investiții și Portalul european pentru proiecte de investiții oferă asistență tehnică și o mai mare vizibilitate a oportunităților de investiții, iar al treilea pilon vizează îmbunătățirea mediului de afaceri prin eliminarea barierelor de reglementare din calea investițiilor la nivelul UE. Fondul european pentru investiții strategice, cunoscut și sub denumirea „Fondul Juncker”, urmărește mobilizarea până în 2020 a unor investiții publice și private în valoare de 500 de miliarde EUR ( ) în domenii strategice precum infrastructura, cercetarea și inovarea, educația, energia din surse regenerabile și eficiența energetică, mediul și finanțarea riscurilor pentru întreprinderile mici și mijlocii. Acest lucru se realizează prin intermediul unei garanții bugetare oferite de UE Grupului Băncii Europene de Investiții, care îi permite acestuia din urmă să extindă finanțarea proiectelor cu profil de risc mai ridicat. Fondul sprijină investițiile care conduc la creștere economică, în special în următoarele domenii:



Grafic: investiții în funcție de sector, începând cu 15 mai 2019. Sursa: Grupul Băncii Europene de Investiții – http://www.eib.org/efsi/ Punerea în aplicare și cele mai recente realizări Până la sfârșitul anului 2018, Fondul european pentru investiții strategice sprijinise cu succes proiecte inovatoare și strategice și contribuise la mobilizarea unor investiții private și publice în valoare de peste 370 de miliarde EUR (). Această cifră reprezintă deja aproape 75 % din obiectivul pentru 2020. În cadrul componentei pentru infrastructură și inovare, Banca Europeană de Investiții a aprobat 514 proiecte cu o valoare a investiției de aproximativ 244,3 miliarde EUR, finanțarea din partea BEI fiind garantată prin investițiile din Fondul european pentru investiții strategice, care ar trebui să se ridice la 52,9 miliarde EUR. În cadrul componentei pentru întreprinderi mici și mijlocii, Fondul european de investiții a aprobat 517 operațiuni, pentru o investiție totală în valoare de 131,2 miliarde EUR. Se preconizează că vor beneficia aproximativ 858 000 de întreprinderi mici și mijlocii din toate statele membre. Din cele 1 031 de operațiuni aprobate, 869 au fost semnate în toate statele membre. Fondul european pentru investiții strategice este pe cale să-și atingă obiectivele. Fondul european pentru investiții strategice a avut un efect de multiplicare total de 13,5 ( ) în 2018, ceea ce înseamnă că fiecare 1 EUR din bugetul UE atrage investiții suplimentare de 14,96 EUR (calculul se referă la fond în ansamblul său). Fondul european pentru investiții strategice a jucat, de asemenea, un rol important în direcționarea investițiilor spre realizarea obiectivelor strategice ale UE. O treime din investițiile totale ale Fondului european pentru investiții strategice sprijină întreprinderile mici și mijloci