RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂȚILOR EUROPENE 
Bruxelles, 20.5.2009 
SEC(2009) 640 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
document de înso țire pentru  
 
Propunerea de 
 
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI 
 
privind Programul european de observare a P ământului (GMES) și exploatarea sa 
inițială 
(2011 – 2013) 
  
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI  
  
 
{COM(2009) 223} 
{SEC(2009) 639}  
RO 2   RO REZUMAT 
Prezenta evaluare a impactului a fost preg ătită de serviciile Comisiei pentru a sprijini 
propunerea de Regulament al Parlamentului European și a Consiliului privind Programul 
european de observare a P ământului (GMES) și exploatarea sa ini țială (2011-2013). De 
asemenea, pune la dispozi ție o evaluare ex-ante, în conform itate cu articolul 21 alineatul (1) 
din normele de punere în aplic are a Regulamentului financiar1.  
În prezent, GMES este și va continua s ă fie co-finan țat la nivel europea n, interguvernamental 
și național, pe baza parteneriatelor dintre diferi ți actori. UE va coordona aceste parteneriate și 
își va gestiona contribu ția la GMES, care const ă din activit ăți de dezvoltare și dintr-o etap ă 
operațională. 
În ceea ce prive ște activitățile de dezvoltare, aceast ă contribuție constă în prezent, în special, 
din co-finan țarea activit ăților de cercetare în baza PC7 și PC62. Primele servicii opera ționale 
din domeniul gestion ării situațiilor de urgen ță și monitorizarea teritoriului sunt finan țate prin 
acțiuni preg ătitoare, al ături de alte elemente opera ționale în domeniul teritoriului ( Corine 
Land Cover , Urban Atlas ).  
La începutul urm ătorului deceniu (2011 – 2013), serviciile opera ționale ar putea fi prestate la 
o scară mai larg ă. Ar putea fi necesare investi ții pentru înfiin țarea infrastructurii adecvate 
pentru lan țul necesar de prelucrare a serviciilor și pentru lansarea pro duselor derivate din 
prototipurile dezvoltate în ac țiunile de cercetare anterioare . PC7 este un instrument de 
cercetare și dezvoltare și, prin urmare, nu este conceput s ă sprijine exploatarea ini țială a 
GMES la nivelul necesar unei exploat ării de durat ă. Astfel, este necesar s ă se stabileasc ă 
mecanismele adecvate pentru o interven ție comunitar ă. Aceasta este o provocare pe care 
propunerea de regulament inten ționează să o abordeze. Programul GMES de sine st ătător, pe 
baza căruia contribu ția UE la ini țiativa GMES global ă ar putea fi finan țată pe termen lung, se 
estimează că va fi stabilit în cursul urm ătorului cadru financiar plur ianual al UE (începând din 
2014). Necesit ățile de finan țare globale ale GMES, dup ă 2013, vor face obi ectul unei viitoare 
analize ini țiate de Comisie, pe baza principiilor definite de repar tizare a costurilor și a unei 
evaluări a costurilor bazate pe domen iul de aplicare al serviciilor.  
În acest context, ar trebui reamintit faptul c ă abordarea privind finan țarea GMES pe termen 
lung ar trebui dezvoltat ă de o manier ă modular ă. Aceasta înseamn ă că noile lărgiri ale 
domeniului serviciilor GMES și orice nou ă evoluție a GMES se va evalua pe baza criteriului 
eficacității costurilor, al nevoilor utilizatorului și al intereselor politicii comunitare. Pentru 
                                                 
1 Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002 al Comisi ei din 23 decembrie 2002 de stabilire a normelor 
de aplicare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind Regulamentul 
financiar aplicabil bugetului general al Comunit ăților Europene (OJ L 357, 31.12.2002, p. 1), modificat 
ultima dat ă prin Regulamentul (CE, Euratom) nr. 478/2007 al Comisiei din 23 aprilie 2007 (OJ L 111, 
28.4.2007, p. 13). 
2 În PC6, UE a consacrat 100 de milioane EUR pentru proiecte GMES, în timp ce ESA a investit alte 100 
de milioane EUR în proiecte privind elemente  ale serviciilor GMES. În cadrul temei „Spa țiu” din 
programul specific, „cooperare” al PC7, UE va pune la dispozi ție 430 de milioane EUR pentru proiecte 
de servicii GMES și achiziții de date pentru aceste  servicii între 2007 și 2013. O sum ă suplimentar ă de 
624 milioane EUR din tema „Spa țiu” a PC7 va reprezenta o contribu ție la dezvoltarea programului 
pentru componenta spa țială ESA GMES, care are alocat ă suma de 2 246 milioane EUR (la condi țiile 
economice din 2008) în total (inclusiv fondurile de la statele membre ESA).   
RO 3   RO perioada 2011-2013, activit ățile din urm ătoarele domenii vor fi finan țate în cadrul 
operațiunilor ini țiale ale GMES: 
• servicii de interven ții de urgen ță;  
• servicii de monitorizare a teritoriului; 
și activități auxiliare, care includ: 
• măsuri de sus ținere pentru adoptarea serviciilor de c ătre utilizatori; 
• accesul la date; 
• componenta spa țială a GMES. 
Următoarele criterii specifice au fost utilizate pentru selectarea activit ăților pentru exploatarea 
inițială a GMES: 
• maturitatea tehnic ă suficientă; 
• continuitatea fa ță de acțiunea preg ătitoare 2008-2010; 
• potențialul demonstrat de dezvoltare al serviciilor din aval; 
• prestatorii de servicii su nt parteneri industriali și, prin urmare, și-ar înceta activit ățile în 
lipsa unei interven ții suplimentare din partea UE, în timp ce în domeniul mediului marin și 
al atmosferei, serviciile sunt furn izate, în principal, de institu ții publice care î și vor putea 
continua activit ățile înainte de 2013 f ără sprijin comunitar (chiar dac ă ar fi desf ășurate la 
un nivel mai pu țin ambițios) și 
• în privința serviciilor de urgen ță, este clar c ă ar fi preferabil s ă se obțină accesul la h ărțile 
de urgență operaționale pentru autorit ățile de protec ție civilă începând din 2011, și nu abia 
din 2014. 
Evaluarea impactului se bazeaz ă pe o consultare extins ă a părților implicate, ceea ce a 
confirmat necesitatea de mediu și politică pentru serviciile GMES . Lipsa unor servicii 
funcționale de interven ții de urgen ță și de monitorizare a teritori ului sub o coordonare UE, în 
perioada 2011-2013, ar avea ca rezultat urm ătoarele probleme: 
• există riscul ca odat ă ce proiectele de cercet are existente se închei e (în 2011), în perioada 
care face obiectul propunerii de regulament, autorit ățile de protec ție civilă fie să nu aibă de 
loc acces la h ărțile de urgen ță, fie să continue s ă le produc ă în mod independent și 
necoordonat, caz în care ar trebui s ă se bazeze pe date achizi ționate la pre țuri foarte 
ridicate;  
• utilizatorii serviciilor de monitori zare a teritoriului (de exemplu agen țiile guvernamentale) 
s-ar confrunta cu probleme asem ănătoare în perioada 2011-2013 , inclusiv cu lipsa 
disponibilit ății continue a produselor relevante și a lipsei de disponibilitate în ceea ce 
privește datele de observare a P ământului (în special, da te din satelit) în condi ții 
rezonabile; 
RO 4   RO • în lipsa unei ac țiuni comunitare în perioada 2011-2013 care s ă permită înființarea 
serviciilor opera ționale ini țiale în domeniile supravegherii teritoriilor și al interven țiilor de 
urgență, există riscul producerii unei întreruperi  inacceptabile în tre serviciile 
preoperaționale furnizate de proiectele de cercetare și serviciile propuse în cadrul unui 
program GMES de sine st ătător, începând din 2014; 
• există riscul ca o perioad ă lungă între finalul activit ăților de cercetare și începutul 
operațiunilor complete, dup ă 2014, să diminueze semnificativ competitivitatea industriei și 
posibilitatea apari ției unor solu ții comercial viabile, între 2011 și 2013. 
Ca răspuns la aceast ă provocare, obiectivel e specifice ale propunerii de regulament sunt: 
• să permită furnizarea de servicii de interven ții de urgen ță de către autorit ățile de protec ție 
civilă; 
• să permită furnizarea serviciilor de monitorizare a teritoriului autorit ăților publice (inclusiv 
agențiile de mediu) din Europa; 
• să contribuie la producerea și punerea la dispozi ția publicului a informa țiilor privind 
mediul; 
• să stimuleze cre șterea sectorului de observare a P ământului în aval în ceea ce prive ște 
locurile de munc ă, inovațiile și competitivitatea interna țională. 
Obiectivele opera ționale ale proiectului de regulament sunt: 
• să permită furnizarea urm ătoarelor servicii de interven ții de urgen ță între 2011 și 2013: 
– serviciul european de cart ografiere pentru interven ții de urgen ță; și 
– integrarea produsului pentru interven ții de urgen ță; 
• să permită furnizarea urm ătoarelor servicii opera ționale de monitorizare a teritoriului între 
2011 și 2013: 
– serviciul periodic de cartografiere a scoar ței terestre; 
– activitățile de monitorizare dinamic ă a teritoriului, inclusiv a variabilelor climatice 
care sprijin ă monitorizarea schimb ărilor climatice;  
• să realizeze activit ăți auxiliare între 2011 și 2013, inclusiv m ăsurători care s ă sprijine 
adoptarea serviciilor opera ționale de c ătre utilizatori, achizi ționarea de date în sprijinul 
serviciilor și operațiuni în cadrul componentei spa țiale a GMES. 
Opțiunile politice avute în  vedere pentru a r ăspunde obiectivelor definite în capitolul 3 din 
Evaluarea impactului sunt: 
• Scenariul de baz ă („menținerea statu quo -ului”) 
• Opțiunea 1: Numai metoda deschis ă de coordonare; 
• Opțiunea 2: Ac țiune de reglementare; 
RO 5   RO • Opțiunea 3: Finan țarea comunitar ă. 
Aceste op țiuni nu se exclud reciproc. To ate trei ar putea fi combinat e. Din motive de claritate, 
totuși, impactul fiec ăreia dintre aceste op țiuni este analizat separat. Mai mult, exploatarea 
inițială a GMES se va implementa prin cadrul de administrare descris în detaliu în 
comunicarea intitulat ă „Monitorizarea Global ă pentru Mediu și Securitate: pentru o planet ă 
mai sigur ă”, COM(2008) 748 din 12.11.2008, și evaluarea de impact care o înso țește. În 
sfârșit, analize diferitelor op țiuni se bazeaz ă pe ipoteza c ă datele GMES și informațiile vor fi 
accesibile pe deplin și în mod deschis. Comisia va continua s ă analizeze dac ă dezvoltarea 
oportunităților de pe pia ță și taxele impuse utilizat orilor pe baza costurilor ar putea permite, în 
cele din urm ă, reducerea propor ției investi ției publice, dup ă 2014. 
Tabelul prezentat mai jos compar ă opiniile prin prisma obiectivelor de mai sus și a 
principiului rentabilit ății. 
Opțiun
ea Probabilitatea realiz ării 
obiectivelor și beneficiile 
corespunz ătoare Costul total [inclusiv bugetele comunit ății și ale 
statelor membre (SM)]  Rentabilitatea 
1 + Buget comunitar: 
•Credite - 
•Resurse umane + 
•Cheltuieli administrative + Costuri în  
SM 
++++ + 
2 + Buget comunitar: 
•Credite - 
•Resurse umane + 
•Cheltuieli administrative + Costuri în 
SM  
  
++++ + 
3 +++ Buget comunitar: 
•Credite ++ 
•Resurse umane + 
•Cheltuieli administrative + Costuri în SM 
+++ +++ 
Probabilitatea de a reali za obiectivele este analizat ă în secțiunile 5.2.1, 5.3.1 și 5.4.1 din 
evaluarea de impact. Se estimeaz ă că este puțin probabil ca op țiunile 1 și 2 să realizeze 
obiectivele exploat ării inițiale a GMES din cauza (i) proble melor cu prestarea de servicii 
paneuropene, (ii) lipsei de capacitate și know-how  în anumite state membre și (iii) lipsa 
durabilității (în special din motive bugetare). 
Secțiunea 5.4 și anexa V cuantific ă beneficiile care s-ar materializa în cazul în care 
obiectivele ar fi pe deplin r ealizate. În anul de referin ță (2012), beneficiile anuale legate direct 
de GMES, ar include 134 milioane de EUR pentru servicii împotriva inunda țiilor, 9 milioane 
de EUR pentru serviciile împotriva incendiil or, un minim de 75 de milioane EUR pentru 
defrișare și 56 de milioane EUR pentru planificarea urban ă, ținând seama de faptul c ă aceste 
cifre (i) se bazeaz ă pe ipoteze prudente și (ii) nu includ beneficii legate de, de exemplu, 
intervenții de urgen ță pentru erup ții vulcanice și cutremure, nici beneficii legate de mai marea 
eficacitate în domeniul agriculturii și al dezvolt ării rurale.  
În ceea ce prive ște costurile, nu este suficient un accent exclusiv asupra costurilor CE, care s-
ar ridica la o sum ă de 150 de milioane EUR pentru întreaga perioad ă acoperită de exploatarea 
inițială a GMES (2011-2013), (inclusiv 43 de milioane EUR pentru activit ățile de cercetare 
aferente, finan țate în temeiul PC7). Costurile la nivel de stat membru trebuie, de asemenea, 
RO 6   RO avut în vedere. De și nu sunt disponibile estim ări detaliate ale costurilor ocazionate statelor 
membre, experien ța anterioar ă cu programul Corine land cover  și datele prezentate de SEE 
arată că ar putea fi de trei ori mai mari  decât costurile CE. Se presupune c ă atât opțiunea 1, cât 
și opțiunea 2 ar duce la costuri ge nerale mai mari pentru UE și statele membre din cauza (i) 
costurilor mai mari de achizi ție a datelor necesare pentru prestarea serviciilor, având în vedere 
lipsa economiilor de scar ă și a puterii de cump ărare compensatorii și (ii) necesit ății de a 
duplica infrastructura în cazul prest ării de servicii complet descentralizate. 
Opțiunea 3 este, a șadar, cea preferat ă pentru perioada 2011-2013, deoarece s-a demonstrat c ă 
această opțiune (i) ar m ări probabilitatea ca obiect ivele specifice ale exploat ării inițiale a 
GMES să fie realizate și (ii) ar reduce costurile totale, inclusiv pe baza achizi ției centralizate a 
datelor necesare servici ilor. În orice caz, finan țarea UE ar trebui s ă fie însoțită de activit ăți de 
coordonare. În perioada care face obiectul propune rii de regulament, nicio reglementare CE 
legată specific de GMES nu este probabil s ă intre în vigoare. 
Sarcinile de evaluare vor fi realizate în trei etape ( ex ante , intermediar ă și ex post ). Pe lâng ă 
această evaluare de impact, se preconizeaz ă că se vor realiza evalu ări, de către Comisie, cu 
privire la (i) ac țiunea preg ătitoare și (ii) activit ăți privind accesul la date, în vederea preg ătirii 
primului program de lucru pentru activit ățile de exploatare. Mai mu lt, un raport interimar de 
evaluare va fi preg ătit cel târziu la finele lui 2012. În sfâr șit, o evaluare ex post  va fi preg ătită 
la finalul activit ăților de exploatare ini țială. 
Comisia va garanta c ă subvențiile și contractele încheiate în cadrul serviciilor opera ționale de 
intervenții de urgen ță și de monitorizare a teritoriului prev ăd supravegherea și controlul 
financiar al Comisiei, dac ă este cazul, prin verific ări la fața locului, inclusiv controale prin 
sondaj și audituri efectuate de Curtea de Conturi. Dac ă este necesar, Comisia ar putea fi 
asistată de exper ți tehnici externi, la monitorizarea implement ării programului. Pe baza 
rezultatelor controalelor la fa ța locului, în cazul în care es te necesar, Comisia se asigur ă că 
volumul sau condi țiile în care se aloc ă asistența financiar ă aprobată inițial, precum și 
calendarul pl ăților sunt modificate. 
Pe lângă supravegherea financiar ă, Comisia va înfiin ța mecanisme de garantare a calit ății 
continue a serviciilor prestate. În sfâr șit, Comisia va organiza fo rumuri ale utilizatorilor 
pentru a constata dac ă serviciile sunt axate pe utilizator.