1.Introducere

Uniunea Europeană se bucură de cel de al șaptelea an consecutiv de creștere economică. Această creștere susținută a permis economiei Europei să ofere locuri de muncă unui număr-record de persoane. 240 de milioane de europeni ocupă un loc de muncă în prezent, 15 milioane de noi locuri de muncă fiind create din anul 2013 până acum. Rata șomajului în UE a scăzut la niveluri minime record, situându-se în prezent la 6,6 %.

În plus, finanțele publice s-au îmbunătățit, ponderea datoriei publice în PIB ajungând din nou pe o traiectorie descendentă din 2015, iar deficitul estimat situându-se sub 1 % din PIB în 2018. Punerea în aplicare în statele membre a reformelor structurale, investițiile și politicile fiscal-bugetare responsabile, combinate cu acțiuni decisive la nivel european, inclusiv Planul de investiții pentru Europa, au contribuit la reînnoirea stabilității și la sporirea prosperității de care se bucură astăzi economia europeană.

Creșterea economică în Europa a încetinit, în parte din cauza deteriorării mediului economic global. Se așteaptă ca rata de creștere a UE să încetinească, scăzând de la nivelul estimat de 1,9 % în 2018 la 1,5 % în 2019, înainte de a ajunge la 1,7 % în 2020. Comerțul mondial și tensiunile geopolitice sunt în creștere, iar UE este afectată în special, având în vedere orientarea geografică și sectorială a exporturilor sale. În pofida acestui fapt, Uniunea Europeană valorifică la maximum beneficiile schimburilor comerciale. De exemplu, acordul de liber schimb încheiat recent între UE și Japonia are potențialul de a spori exporturile anuale ale UE către Japonia cu 13,5 miliarde EUR. Având în vedere incertitudinea care planează asupra relațiilor viitoare ale Regatului Unit cu UE, prezenta comunicare nu formulează ipoteze cu privire la posibilele implicații economice ale diferitelor scenarii.

Vectorii de creștere se deplasează dinspre exteriorul UE către piața internă. Un nivel mai ridicat al ocupării forței de muncă și al creșterii economice ar urma să sprijine consumul privat, în timp ce investițiile ar trebui să beneficieze în continuare de condiții de finanțare prielnice. Eliminarea restricțiilor care afectează funcționarea pieței unice și îmbunătățirea mediului de afaceri ar trebui să continue să susțină niveluri mai ridicate ale cererii agregate. Printre factorii interni care stau la baza încetinirii recente se numără problemele legate de producție în industria producătoare de automobile și incertitudinile referitoare la politicile fiscal-bugetare și economice din unele state membre. Se estimează că orientarea fiscală va deveni expansionistă în zona euro în 2019, în timp ce datoria publică va continua să scadă.

Amploarea încetinirii preconizate și impactul acesteia asupra economiei europene vor depinde de măsurile pe care le vom lua în această privință. Prin promovarea și protejarea investițiilor, în special în oameni și în competențe, vom consolida potențialul de creștere al economiilor noastre, sprijinind, totodată, cererea agregată. În ceea ce privește finanțele publice, guvernele ar trebui să continue să îmbunătățească sustenabilitatea acestora, în special atunci când ratele datoriei sunt ridicate, iar statele membre nu au valorificat condițiile ciclice prielnice și ratele scăzute ale dobânzii pentru a reconstitui rezervele bugetare. În același timp, ar trebui să se recurgă la marjele de manevră bugetare, dacă acestea există, și să se acorde o atenție deosebită efectelor favorabile creșterii și efectelor de redistribuire aferente cheltuielilor și regimului fiscal. În fine, o reechilibrare mai simetrică în întreaga zonă euro va ține sub control impactul negativ al reducerii gradului de îndatorare asupra creșterii economice și va face ca performanța noastră economică să depindă mai puțin de cererea externă.

În conformitate cu discursul din 2018 al președintelui Juncker privind starea Uniunii, analiza anuală a creșterii pentru 2019 a pledat în favoarea unor politici de investiții mai bine direcționate, corelate cu un set de reforme structurale bine concepute și cu politici fiscal-bugetare responsabile. În plus, recomandarea privind politica economică a zonei euro în 2019 a subliniat necesitatea de a completa eforturile naționale cu reforme susținute la nivel european, cum ar fi consolidarea pieței unice. Chiar dacă în ultimii ani s-au luat măsuri de politică pentru îmbunătățirea rezilienței economiilor noastre, există în continuare provocări. În Europa, creșterea nu este în beneficiul tuturor țărilor, regiunilor și cetățenilor în egală măsură. Unele state membre se confruntă în continuare cu un nivel ridicat al șomajului, cu venituri reale ale gospodăriilor sub nivelurile din perioada anterioară crizei și cu rate ridicate ale sărăciei. Diferențele regionale rămân mari și sunt în creștere în unele state membre. În plus, creșterea productivității totale a factorilor este scăzută, iar tehnologiile digitale continuă să se răspândească lent. În combinație cu impactul îmbătrânirii populației asupra forței noastre de muncă, acești factori vor limita potențialul nostru de creștere în viitor. Rapoartele de țară publicate împreună cu prezenta comunicare acordă o atenție specială rezultatelor obținute de statele membre în ceea ce privește dimensiunile Pilonului european al drepturilor sociale. Punerea în aplicare a pilonului este un punct de reper pentru realizarea unei creșteri economice echitabile, durabile și favorabile incluziunii.

Pe termen mai lung, în cadrul acestui pachet al semestrului european, Comisia prezintă o legătură politică mai eficace între semestrul european și finanțarea UE pentru perioada 2021-2027, ca urmare a propunerilor Comisiei privind următorul cadru financiar multianual al UE. Obiectivul este de a asigura o coerență sporită între coordonarea politicilor economice și utilizarea fondurilor UE, care reprezintă o parte semnificativă a investițiilor publice în mai multe state membre (doar fondurile aferente politicii de coeziune în următoarea perioadă de programare reprezintă 0,5 % din PIB-ul UE). În acest scop, rapoartele de țară identifică domeniile prioritare în care sunt necesare acțiuni de politică în ceea ce privește investițiile publice și private în statele membre, oferind, așadar, baza analitică pentru o programare reușită a fondurilor aferente politicii de coeziune și pentru o bună utilizare a fondurilor conexe ale UE în perioada 2021-2027.

2.Progresele înregistrate cu privire la recomandările specifice fiecărei țări

Rapoartele de țară publicate astăzi oferă baza analitică pentru recomandările specifice fiecărei țări formulate în cadrul semestrului european. Pe parcursul prezentului ciclu al semestrului european și în continuarea eforturilor depuse anul trecut, Comisia intenționează să aprofundeze dialogul cu statele membre, cu partenerii sociali și cu alte părți interesate relevante, pentru a încuraja în continuare punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări și pentru a spori asumarea responsabilității în ceea ce le privește la nivel național. Acest dialog ar urma să includă vizite specifice în statele membre, precum și discuții bilaterale și multilaterale.

Toate statele membre au înregistrat progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări, chiar dacă în grade diferite. De la lansarea semestrului european în 2011, statele membre au înregistrat cel puțin „unele progrese” în ceea ce privește punerea în aplicare a peste două treimi dintre toate recomandările specifice fiecărei țări. Acest ritm al progreselor este, în linii mari, stabil în raport cu evaluarea Comisiei din mai 2018 . La fel ca în cazul evaluărilor anterioare, statele membre au înregistrat cele mai mari progrese în sectorul serviciilor financiare, reflectând prioritatea acordată stabilizării și solidității sectorului financiar în urma crizei financiare. De asemenea, ca răspuns la impactul inițial profund al crizei asupra pieței forței de muncă, s-au înregistrat progrese solide în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor vizând promovarea creării de locuri de muncă cu contracte pe durată nedeterminată și soluționarea segmentării pieței muncii.

Având în vedere riscurile economice tot mai mari, punerea în aplicare cu mai multă rigurozitate a reformelor este esențială pentru a consolida reziliența economiilor noastre. Statele membre trebuie să valorifice mai bine condițiile economice prielnice prin continuarea progreselor în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor care le-au fost adresate de către Consiliu în 2018. Cele mai multe progrese sunt realizate în privința recomandărilor care abordează provocările din sectorul financiar, în special în ceea ce privește serviciile financiare, reducerea gradului de îndatorare a sectorului privat și reforma procedurilor de insolvență. În același timp, progresele au fost extrem de slabe în domeniul concurenței și al cadrelor de reglementare, precum și în ceea ce privește abordarea recomandărilor referitoare la întreprinderile de stat și extinderea bazelor de impozitare. În unele cazuri, există indicii ale unor regrese, de exemplu în domeniul sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, inclusiv în domeniul pensiilor.

Reformele și investițiile necesită o capacitate administrativă și tehnică suficientă pentru ca statele membre să obțină rezultatele preconizate. O activitate de pregătire solidă realizată de către o administrație care dispune de personal corespunzător și de mijloacele tehnice necesare maximizează impactul investițiilor publice și al reformelor. Reformele administrațiilor publice au costuri limitate pe termen scurt și pot fi eficace în orice moment al ciclului economic. Trebuie definite obiective realizabile și măsurabile ale reformelor, iar rezultatele obținute trebuie monitorizate și comunicate. Programul de sprijin pentru reforme structurale oferă asistență tehnică directă tuturor statelor membre, la cererea acestora, pentru conceperea și punerea în aplicare a reformelor, în special pentru a da curs recomandărilor emise în cadrul semestrului european .





3.Corectarea dezechilibrelor macroeconomice

Bilanțurile aprofundate prezentate în rapoartele de țară oferă o analiză cuprinzătoare a dezechilibrelor cu care se confruntă statele membre. Acestea identifică vulnerabilitățile subiacente și implicațiile transfrontaliere relevante. Dezechilibrele macroeconomice pot afecta în mod negativ economia unui stat membru, a zonei euro sau a Uniunii în ansamblu. Procedura privind dezechilibrele macroeconomice are ca scop detectarea și prevenirea apariției lor într-un stadiu incipient, pentru a se asigura că statele membre în cauză iau măsurile adecvate pentru a le corecta.

Raportul din 2019 privind mecanismul de alertă a identificat 13 state membre care ar trebui să facă obiectul unui bilanț aprofundat pentru a evalua dacă acestea sunt afectate sau riscă să fie afectate de dezechilibre . S-a considerat că 11 dintre acestea se confruntau deja, în 2018, cu dezechilibre sau cu dezechilibre excesive. În plus, după ce a ieșit din programul de asistență financiară, Grecia a făcut obiectul, pentru prima dată, al unui bilanț aprofundat. Din Raportul din 2019 privind mecanismul de alertă a reieșit, de asemenea, că efectuarea unui bilanț aprofundat era justificată în cazul României, pentru a evalua implicațiile deteriorării continue a competitivității costurilor și a balanței externe ale țării. Selecția statelor membre a fost sprijinită de Consiliu . Analiza examinează gravitatea dezechilibrelor, evoluția acestora și răspunsul politic la recomandările specifice fiecărei țări referitoare la procedura privind dezechilibrele macroeconomice. Efectele de propagare și implicațiile transfrontaliere sistemice relevante ale dezechilibrelor sunt, de asemenea, luate în considerare.

3.1. Progrese în ceea ce privește corectarea dezechilibrelor macroeconomice în UE și în zona euro