[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 27.1.2011

COM(2011) 22 final

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE CONSILIU

Stadiul actual al procedurii de deficit excesiv în statele membreși evaluarea acțiunilor întreprinse de Cipru, Finlanda, Bulgaria și Danemarca drept răspuns la recomandările Consiliului din 13 iulie 2010 pentru a pune capăt situației de deficit public excesiv SEC(2011) 113 finalSEC(2011) 114 finalSEC(2011) 115 finalSEC(2011) 116 final

INTRODUCERE șI CONTEXT

Potrivit Pactului de stabilitate și creștere, Comisia are obligația de a iniția procedura de deficit excesiv (PDE) ori de câte ori deficitul unui stat membru depășește valoarea de referință de 3 % din PIB stabilită în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). Majoritatea statelor membre ale UE se confruntă în prezent cu deficite publice care depășesc valoarea de referință de 3% din PIB. Deteriorarea, adesea gravă, atât a deficitului, cât și a datoriei trebuie analizată în contextul crizei financiare mondiale și al încetinirii economice fără precedent din 2008-2009. Recunoscând rolul important al politicilor bugetare, Comisia a propus măsuri de stimulare fiscală în Planul european de redresare economică din noiembrie 2008, aprobat de Consiliul European în decembrie 2008.

În octombrie 2009, profitând de primele semne de relansare, Consiliul European a aprobat o strategie fiscală de retragere ambițioasă, care trebuie coordonată între statele membre în cadrul unei implementări coerente a Pactului de stabilitate și creștere și trebuie să includă o retragere la timp a stimulării fiscale. Cu condiția ca previziunile Comisiei să continue să indice că redresarea se consolidează și devine autonomă, toate statele membre ale UE trebuie să lanseze consolidarea bugetară cel târziu în 2011. Trebuie luată în calcul specificitatea situației din fiecare țară în parte, iar anumite țări trebuie să-și consolideze situația financiară înainte de termenul respectiv. În plus, ritmul planificat al consolidării fiscale trebuie să fie ambițios și va trebui să depășească cu mult valoarea de referință de 0,5 % din PIB pe an, în termeni structurali, în majoritatea statelor membre. În fine, strategia de retragere a măsurilor de stimulare fiscală va fi sprijinită de politici complementare care să includă o întărire a cadrelor bugetare naționale pentru a susține credibilitatea strategiilor de consolidare, alături de măsuri de sprijinire a sustenabilității bugetare pe termen lung, după cum se subliniază în Pactul de stabilitate și creștere. În plus, trebuie intensificate eforturile de reformă structurală în vederea creșterii productivității și a sprijinirii investițiilor pe termen lung. Instituirea Semestrului european de coordonare a politicilor și reforma în curs a guvernanței economice din UE vin în sprijinul acestui proces de consolidare.

Previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2010 au confirmat faptul că economia reală a arătat semne de îmbunătățire în anumite trimestre, chiar dacă persistă anumite incertitudini. Perioadele de încredere în revenirea la creștere alternează cu perioade de neîncredere, provocate și de riscurile asociate pieței datoriei suverane. Economiile europene trebuie să treacă prin adaptări majore. Sectorul financiar nu a revenit încă la parametri normali, existând o anumită vulnerabilitate la presiuni și o dependență de sprijinul public. În acest context, acordul Consiliului Ecofin din 9 mai 2010 și instituirea unor mecanisme de protecție financiară reprezintă pași importanți în direcția garantării stabilității economice a zonei euro și a Uniunii Europene.

În această perspectivă, Comisia a lansat primul Semestru european de coordonare a politicilor economice la 12 ianuarie 2011, cu ocazia publicării analizei anuale a creșterii. Semestrul european va furniza cadrul necesar pentru armonizarea calendarului și a evaluării programelor de convergență și stabilitate referitoare la perspectivele economice și la planurile bugetare cu programele naționale de reformă în vederea realizării de progrese în atingerea obiectivelor stabilite în Strategia Europa 2020. Analiza anuală a creșterii privilegiază o abordare integrată care include nevoia de a realiza o consolidare bugetară riguroasă pentru mărirea stabilității economice, de a reforma piața muncii pentru a obține o rată mai mare de ocupare a forței de muncă și de a lua măsuri de stimulare a creșterii. Concret, toate statele membre, în special cele care fac obiectul unei proceduri de deficit excesiv, trebuie să mențină cu fermitate creșterea cheltuielilor publice sub rata tendinței de creștere a PIB-ului pe termen mediu, acordând prioritate cheltuielilor favorabile unei creșteri durabile în domenii precum cercetarea, educația și energia. Mai mult, statele membre care fac obiectul unei proceduri de deficit excesiv trebuie să stabilească traiectoria cheltuielilor și măsurile generale pe care intenționează să le ia pentru eliminarea deficitelor excesive. În fine, statele membre care se confruntă cu deficite bugetare structurale deosebit de importante, cu niveluri foarte ridicate ale datoriei publice sau cu dificultăți financiare grave trebuie să își accelereze eforturile în 2011. În cazul în care creșterea economică sau veniturile se dovedesc a fi mai mari decât se preconizase, consolidarea bugetară trebuie accelerată.

STADIUL ACTUAL AL PROCEDURII DE DEFICIT EXCESIV ÎN STATELE MEMBRE

În momentul de față toate statele membre cu excepția Estoniei, Luxemburgului și Suediei sunt în procedură de deficit excesiv. Procedura de deficit excesiv pentru 19 state membre este suspendată în momentul de față[1], în urma evaluării pozitive a acțiunilor întreprinse de aceste state. Pe baza informațiilor disponibile în prezent, majoritatea statelor sunt pe calea cea bună pentru reducerea deficitelor, în conformitate cu recomandările Consiliului. În ciuda evaluării pozitive din momentul de față, Comisia este însă de părere că în unele state membre persistă o serie de riscuri.

În ceea ce privește celelalte state membre, Comisia a efectuat o evaluare a acțiunilor întreprinse de Cipru, Finlanda, Bulgaria și Danemarca, în conformitate cu articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97[2] (a se vedea secțiunea 3 și anexa). În ceea ce privește Irlanda, în cazul căreia ultima recomandare emisă de Consiliu în baza articolului 126 alineatul (7) datează din 7 decembrie, Comisia va efectua o evaluare similară după data de 7 iunie, conform prevederilor din respectiva recomandare.

Conform prevederilor din Pactul de stabilitate și creștere, Comisia va continua monitorizarea îndeaproape a evoluțiilor bugetare și va adopta recomandările necesare pentru a permite Consiliului în orice moment să ia măsuri suplimentare în cadrul procedurii de deficit excesiv (PDE) dacă un stat membru nu întreprinde acțiunile necesare sau acțiunile întreprinse se dovedesc inadecvate, în conformitate cu tratatul și cu regulamentul (CE) nr. 1467/97.

Conform previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2010, deficitul public va scădea în UE de la 6,8% din PIB în 2010 la 5,1% din PIB în 2011, și de la 6,3% la 4,6% în zona euro. Efortul bugetar al statelor membre, exprimat sub forma îmbunătățirii deficitului structural (deficitul excluzând impactul ciclic și măsurile temporare), ar trebui să reprezinte la nivelul UE un punct procentual din PIB (1,1 puncte procentuale în zona euro) în 2011. Importanța acordată măsurilor structurale (altfel spus durabile) se explică prin faptul că recomandarea Consiliului cere statelor membre să reducă deficitul bugetar sub 3 % din PIB într-un mod credibil și durabil.

Conform previziunilor, anumite state membre (Germania, Țările de Jos, Finlanda, Bulgaria și Malta) își vor corecta deficitul excesiv în perioada acoperită de prognoze sau chiar înainte de expirarea termenului stabilit de Consiliu. În majoritatea cazurilor, în 2011 efortul bugetar va depăși (în mod semnificativ) efortul bugetar mediu anual recomandat de Consiliu în contextul PDE. Conform estimărilor, în Austria și Danemarca deficitul va ajunge aproape de valoarea de referință încă din 2012, cu un an înaintea termenului limită fixat de Consiliu. Măsurile suplimentare luate de Austria în cursul lunii decembrie vor face ca deficitul să se apropie și mai mult de valoarea de referință.

În majoritatea cazurilor, îmbunătățirea soldului structural în 2011 respectă în linii mari efortul bugetar recomandat care, având în vedere circumstanțele excepționale, a fost exprimat în mod uzual sub forma unei medii anuale până la expirarea termenului limită pentru corectare. Conform prognozelor, în 2011 soldul structural al Portugaliei, Spaniei, Franței și României va cunoaște o îmbunătățire peste efortul bugetar anual mediu cerut acestor țări, în timp ce îmbunătățirea soldului structural al Regatului Unit va corespunde efortului bugetar anual mediu cerut de Consiliu. Pe baza informațiilor disponibile, s-ar părea că efortul anual mediu restant, necesar pentru a corecta deficitul excesiv până în 2012 în România, până în 2013 în Portugalia, Spania și Franța și în 2014/2015 în Regatul Unit, este realizabil.

Îmbunătățirea soldului structural în Italia și Slovenia rămâne ușor sub nivelul efortului bugetar anual mediu cerut acestor țări în 2010 și 2011, iar deficitul public este mai mare decât se estimase în ultima actualizare a programului de stabilitate (în special în Slovenia). Efortul bugetar anual mediu restant, necesar pentru corectarea deficitului excesiv până în 2012 în Italia și până în 2013 în Slovenia, pare limitat și realizabil. În cazul Slovaciei, evoluțiile bugetare din 2010 s-au dovedit a fi mult mai slabe decât în ultima actualizare a programului de stabilitate. Bugetul pe 2011 conține însă un pachet important de măsuri de consolidare care ar trebui să readucă consolidarea bugetară pe calea cea bună. Consiliul recomandase Republicii Cehe un obiectiv pentru soldul finanțelor publice în 2010 care, conform prognozelor din toamnă, va fi atins, fiind urmat de un declin ușor mai accentuat decât se preconizează în ultima actualizare a programului de convergență sub efectul îmbunătățirii condițiilor ciclice. Deși îmbunătățirea soldului structural în 2011 rămâne inferioară efortului bugetar anual mediu cerut, efortul bugetar mediu anual restant, necesar pentru readucerea deficitului la valoarea de 3% din PIB până la termenul impus, este realizabil.

În urma previziunilor din toamna anului 2010, Cipru și Letonia au adoptat măsuri suplimentare care vor face ca situația bugetară să devină conformă cu recomandările Consiliului. În cazul Lituaniei previziunile nu țin cont încă de impactul clauzei de forță majoră din buget, care va declanșa un buget suplimentar în cazul în care obiectivele din cadrul PDE vor fi compromise. În cazul Belgiei (unde rezultatul bugetar în 2010 a fost peste așteptări), previziunile nu țin cont încă de bugetul pe 2011, dar autoritățile și-au anunțat deja intenția de a reduce deficitul sub 4% din PIB în 2011, un rezultat mai bun decât cel estimat în ultima actualizare a programului de stabilitate.

În privința Greciei, Consiliul a adoptat în mai 2010 o decizie revizuită de somare în temeiul articolului 126 alineatul (9) și al articolului 136 din TFUE în care stabilea anul 2014 ca termen limită pentru corectarea deficitului excesiv. Grecia trebuie să obțină un deficit de 8% din PIB în 2010, 7,6% din PIB în 2011, 6,5% din PIB în 2012, 4,9% din PIB în 2013 și 2,6% din PIB în 2014. În acest scop, soldul structural trebuie să se amelioreze cu cel puțin 10% din PIB în perioada 2009-2014. În comunicarea sa din 9 decembrie, Comisia a considerat că Grecia respectă în mod satisfăcător decizia Consiliului din luna mai.

Per ansamblu, având în vedere previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2010 și informațiile obținute ulterior publicării acestei prognoze, Comisia nu consideră că acțiunile întreprinse de statele membre menționate anterior în vederea corectării deficitului excesiv ar fi neadecvate.

În cazul statelor membre al căror efort bugetar în 2011 (și după caz în 2010) se va situa sub efortul anual mediu cerut, efortul suplimentar pentru restul perioadei de consolidare pare să fie ușor de realizat. Cu cât este însă mai mare ajustarea bugetară necesară, cu atât este mai presantă nevoia de a evita derapajele și de a implementa cât mai rapid măsurile bugetare necesare.

Concret, Comisia cere statelor membre al căror efort de ajustare este inferior efortului anual mediu recomandat de Consiliu să își intensifice eforturile de consolidare și, dacă este necesar, să își susțină strategia de consolidare prin anunțarea de măsuri ferme, concrete și structurale, în special cu ocazia elaborării programelor de stabilitate și convergență care trebuie prezentate Comisiei și Consiliului în luna aprilie în cadrul noului semestru european.

În ceea ce privește Ungaria, previziunile din toamnă indică pentru anul 2011 un deficit de 4,7% din PIB. Impactul one-off al modificărilor sistemului de pensii, adoptate ulterior, ar putea duce însă la reducerea deficitul nominal sub 3% din PIB în 2011. Soldul structural continuă să se deterioreze în 2011, astfel încât, în lipsa unor măsuri suplimentare, deficitul ar ajunge la aproximativ 5% din PIB în 2012. Pentru a asigura o corectare durabilă a deficitului excesiv în 2011, termenul fixat de Consiliu, începând cu anul 2011 vor fi necesare eforturi de consolidare importante. Conform estimărilor, deficitul Poloniei va atinge 7,9% în 2010, cu un punct procentual mai mult decât în programul de convergență pe 2010, lipsind ameliorările structurale. În urma previziunilor din toamna anului 2010, Polonia a anunțat măsuri suplimentare care, dacă vor fi adoptate, ar putea face ca efortul bugetar să fie în 2011 în linii mari conform cu efortul bugetar anual mediu recomandat. Pentru a aduce deficitul excesiv sub valoarea de 3% din PIB în 2012, termenul stabilit de Consiliu, în perioada 2011-2012 vor fi necesare eforturi de consolidare importante. În lumina considerațiilor de mai sus, comisarul Olli Rehn a adresat o scrisoare Ungariei și Poloniei în care le cere acestor țări să își reconfirme angajamentul de a respecta integral recomandările Consiliului și să anunțe cât mai rapid măsuri permanente, concrete și specifice care să susțină acest angajament.

EVALUAREA ACțIUNILOR ÎNTREPRINSE DE CIPRU, FINLANDA, BULGARIA șI DANEMARCA

În conformitate cu articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului care prevede că, în urma expirării perioadei la dispoziția statului membru pentru a lua măsuri în baza recomandării în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat, „… Comisia informează Consiliul în cazul în care consideră că măsurile luate par să fie suficiente pentru a garanta progresul adecvat în corectarea deficitului excesiv în termenele limită stabilite de Consiliu, cu condiția ca aceste măsuri să fie pe deplin puse în aplicare și ca evoluțiile economice să fie în conformitate cu estimările ”, această secțiune (și anexa la prezenta comunicare) evaluează acțiunile întreprinse de Cipru, Finlanda, Bulgaria și Danemarca drept răspuns la recomandarea Consiliului din 13 iulie 2010 pentru a pune capăt situației de deficit excesiv. Aceste recomandări se bazau pe previziunea serviciilor Comisiei din primăvara lui 2010 și pe principiile convenite pentru strategia de retragere a stimulentelor fiscale. Consiliul a fixat data de 13 ianuarie 2011 pentru întreprinderea unor acțiuni eficiente drept răspuns la recomandările menționate mai sus.

Conform Regulamentului (CE) nr. 1467/972 și codului de conduită revizuit[3], se consideră că un stat membru a întreprins acțiuni eficiente dacă a acționat în conformitate cu recomandarea care i-a fost adresată în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE. Codul de conduită precizează că evaluarea eficacității acțiunii trebuie să ia în calcul în special dacă statul membru în cauză a realizat sau nu îmbunătățirea anuală a soldului ajustat ciclic, din care se deduc măsurile one-off și alte măsuri temporare, recomandată inițial de Consiliu. De asemenea, acesta stipulează că, dacă ajustarea observată se dovedește a fi inferioară celei recomandate, este necesară o analiză minuțioasă a motivelor acestei insuficiențe. În cazul unei ajustări multianuale, codul de conduită precizează că evaluarea trebuie să se axeze în principal pe măsurile întreprinse pentru a asigura o ajustare fiscală adecvată în anul care urmează identificării deficitului excesiv.

În acest context, Comisia a efectuat o evaluare a acțiunilor întreprinse de Cipru, Finlanda, Bulgaria și Danemarca ca răspuns la recomandările Consiliului din 13 iulie 2010. Pe baza informațiilor disponibile, Cipru, Finlanda, Bulgaria și Danemarca au întreprins acțiuni care reprezintă un progres adecvat în direcția corectării deficitului excesiv în termenul stabilit de Consiliu. Comisia consideră așadar că, în ceea ce privește aceste state membre, în momentul de față nu se mai impune adoptarea niciunei măsuri suplimentare în cadrul procedurii de deficit excesiv. Detaliile acestei evaluări sunt prezentate în anexa la prezenta comunicare, în secțiunile dedicate fiecărei țări în parte.

Comisia va continua să monitorizeze cu atenție evoluțiile bugetare din Cipru, Finlanda, Bulgaria și Danemarca, în conformitate cu tratatul și cu prevederile din Pactul de stabilitate și creștere.

ANEXĂ

CIPRU

Procedura de deficit excesiv și recomandările cele mai recente

Conform notificării PDE din aprilie 2010, nivelul deficitului public al Ciprului a atins 6,1% din PIB în 2009, raportat la un excedent de 0,9% în 2008. Acest lucru se explică printr-o încetinire economică accentuată și prin măsurile discreționare luate ca răspuns la încetinirea economică [conform Planului european de redresare economică (PERE)], dar și prin efectele de compoziție relativ importante datorate unei creșteri a PIB-ului mult mai puțin bazate pe veniturile fiscale. În paralel, datoria publică brută se situa în jurul valorii de 56,2% din PIB, sub valoarea de referință de 60% din PIB, având însă o tendință crescătoare. În acest context, Consiliul a hotărât la 13 iulie 2010 că în Cipru există un deficit excesiv și a adresat recomandări acestei țări, în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din TFUE, pentru a pune capăt acestei situații până în 2012[4]. În recomandările sale, Consiliul a stabilit data limită de 13 ianuarie 2011 pentru întreprinderea unor acțiuni eficiente în acest sens.

Consiliul a recomandat autorităților cipriote să aducă deficitul public sub valoarea de 3 % din PIB în mod credibil și sustenabil prin măsuri pe termen mediu. Mai concret, în acest scop, Ciprul ar trebui: (a) să ia măsurile necesare pentru reducerea în 2010 a deficitului la cel mult 6% din PIB și să definească o strategie de consolidare axată pe cheltuieli, pentru a aduce deficitul sub valoarea de referință până în 2012; (b) în acest scop, să asigure un efort fiscal anual mediu de 1½% din PIB în perioada 2011-2012, care să contribuie totodată la scăderea datoriei publice brute aproape de valoarea de referință într-un ritm satisfăcător, prin asigurarea unui nivel adecvat al excedentului primar; și (c) să precizeze și să implementeze riguros măsurile necesare pentru corectarea deficitului excesiv până în 2012, în cazul în care condițiile ciclice permit acest lucru, și să accelereze reducerea deficitului, în cazul în care condițiile economice sau bugetare se dovedesc mai favorabile decât estimările curente.

Pentru a limita riscurile care amenință ajustarea, autorităților cipriote li s-a cerut să consolideze natura obligatorie a cadrului bugetar pe termen mediu și să îmbunătățească monitorizarea execuției bugetare pe parcursul anului. În plus, autorităților cipriote li s-a recomandat să îmbunătățească sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice prin implementarea unor măsuri de reformă vizând controlul cheltuielilor cu pensiile și cu asistența medicală, în vederea limitării creșterii preconizate a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației. În cele din urmă, autorităților cipriote li s-a recomandat ca, pe lângă efortul fiscal, să profite de orice ocazie, inclusiv de îmbunătățirea condițiilor economice, pentru a accelera reducerea nivelului datoriei publice brute către valoarea de referință de 60% din PIB.

Consiliul a stabilit data de 13 ianuarie 2011 ca termen limită până la care Ciprul să întreprindă acțiuni eficiente pentru reducerea în 2010 a deficitului la cel mult 6% din PIB și să definească o strategie de consolidare axată pe cheltuieli, pentru a aduce deficitul sub valoarea de referință până în 2012, asigurând un efort bugetar anual mediu de cel puțin 1½ % din PIB în perioada 2011-2012.

Comisia evaluează acțiunile întreprinse după adoptarea de către guvern, la 16 decembrie, a bugetului pe 2011 și a unui pachet de măsuri de consolidare bugetară și în baza previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2010, care au ținut seama de proiectul de buget.

Evaluarea acțiunilor întreprinse

Conform previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2010, pe baza informațiilor disponibile în acel moment, inclusiv a proiectului de buget, deficitul bugetar părea să se fi stabilizat în 2010 la 5,9% din PIB, un nivel similar celui din anul precedent, creșterea marginală a veniturilor fiind compensată integral printr-o creștere a cheltuielilor. Informațiile publicate recent referitoare la conturile consolidate ale administrației centrale și la fondurile administrate pentru perioada ianuarie – noiembrie 2010 par să sprijine ipoteza unui deficit inferior estimărilor, punând în evidență o reducere a deficitului cu 0,5 puncte procentuale față de aceeași perioadă din 2009.

Prin urmare, Comisia concluzionează că rezultatul bugetar pe 2010 se va conforma recomandărilor Consiliului de reducere a deficitului pe 2010 la cel mult 6% din PIB. Mai mult, deoarece condițiile economice se dovedesc a fi peste așteptările din momentul publicării recomandărilor Consiliului, s-a constatat o ușoară accelerare a reducerii deficitului.

Pe baza proiectului de buget disponibil la momentul respectiv, previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2010[5] estimau un deficit de 5,7% din PIB în 2011.

Pentru 2011, legea bugetului[6] țintește un deficit de 5,4% din PIB, plecând de la un deficit estimat ușor sub 6% din PIB pentru 2010. În ceea ce privește veniturile, bugetul nu conține măsuri suplimentare în afară de eliminarea progresivă a scutirilor fiscale, care făceau parte din măsurile de stimulare, și de armonizarea accizelor la produsele petroliere, în vigoare din luna iulie. Acestea sunt însă parțial neutralizate de reducerea altor venituri curente. În ceea ce privește cheltuielile, bugetul prevede realizarea de economii prin reducerea cheltuielilor operaționale, precum și reducerea investițiilor publice și a posturilor din sectorul public. Aceste elemente sunt însă compensate integral prin creșterea masei salariale din sectorul public, a dobânzilor plătite și a cheltuielilor sociale.

Pentru a reduce deficitul bugetar la 4,5% din PIB, în conformitate cu recomandările Consiliului din luna iulie de a pune capăt situației de deficit excesiv [PDE 126(7)], în paralel cu adoptarea bugetului, autoritățile cipriote au adoptat un pachet de măsuri de consolidare bugetară. Conform explicațiilor furnizate de ministrul finanțelor, domnul Stavrakis, Comisarului Olli Rehn în scrisoarea din 7 ianuarie 2011, autoritățile estimează că acest pachet de măsuri reprezintă o consolidare de 1 punct procentual (pp.) din PIB, din care 0,6 pp. sunt măsuri legate de venituri și de natură permanentă. În plus, partidele din coaliție au căzut de acord în privința unui nou pachet de măsuri, care va fi transmis Parlamentului spre aprobare în luna februarie 2011. Autoritățile estimează că aceste măsuri, care vizează atât creșterea veniturilor cât și limitarea cheltuielilor, vor reprezenta o consolidare de 0,6 pp. din PIB în 2011.

Previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2010 nu țin seama de pachetul de măsuri de consolidare recent adoptat, care nu era încă disponibil la data la care s-a oprit colectarea datelor pentru efectuarea prognozei. Această prognoză estima o îmbunătățire a soldului structural (soldul ajustat ciclic, excluzând măsurile one-off și alte măsuri temporare) cu ¾ pp. din PIB în 2011, după un rezultat neutru în 2010. Adoptarea pachetului de măsuri de consolidare menționat anterior, luat ca atare, va avea drept rezultat o îmbunătățire a soldului global și a soldului structural cu 1 punct procentual din PIB. Adoptarea pachetului suplimentar de măsuri, reprezentând 0,6 pp. din PIB ar trebui să aibă un impact similar. Per total, îmbunătățirea soldului general și a soldului structural se va situa în jurul valorii de 2¼ pp. din PIB în 2011. Beneficiind de efectul de bază datorat deficitului pe 2010 inferior estimărilor (cu 0,4 puncte procentuale din PIB), soldul general ar trebui să reprezinte 3¾% din PIB în 2011.

Asupra atingerii țintelor bugetare planează însă anumite riscuri, datorate în principal practicii curente de a adopta bugete suplimentare în cursul anului. Riscurile de derapaj sunt considerabile și în domeniul transferurilor sociale, datorită presiunii exercitate pentru adoptarea de măsuri care să atenueze impactul majorării impozitelor indirecte și a indexării salariilor (COLA) asupra masei salariale din sectorul public, în cazul unei creșteri a inflației superioare prognozelor. În plus, există riscuri și în privința impactului bugetar al măsurilor de consolidare anunțate dar încă neadoptate din cauza presiunilor exercitate de părțile implicate.

În acest context, Comisia este de părere că Cipru a asigurat un efort fiscal de cel puțin 1½ puncte procentuale din PIB în 2011 și a întreprins acțiuni eficiente pentru a pune capăt până în 2012 situației actuale de deficit excesiv. Marea majoritate a măsurilor de consolidare adoptate de Cipru se referă la venituri, în ciuda recomandării Consiliului de a adopta o strategie de consolidare axată pe cheltuieli.

În previziunile din toamna anului 2010, serviciile Comisiei estimau o creștere a ponderii datoriei publice brute la 65,2% din PIB în 2011, datorită unui deficit primar mai ridicat Conform autorităților cipriote, datoria publică va ajunge la aproape 62% din PIB în 2010, raportat la 58% din PIB în 2009, în principal din cauza impactului negativ al deficitului primar. Pentru 2011 autoritățile prevăd o creștere ușoară a ratei datoriei, care va ajunge la 63,8%, tot din cauza deficitului primar. Se așteaptă însă ca adoptarea pachetului de măsuri de consolidare fiscală să stabilizeze în 2011 ponderea datoriei în PIB la un nivel similar celui din 2010 prin limitarea deficitului primar. Continuarea măsurilor de consolidare și în 2012, conjugată cu accelerarea creșterii, ar trebui să contribuie la înscrierea datoriei pe o pantă descendentă.

În lumina previziunilor serviciilor Comisiei și a măsurilor luate după data la care s-a oprit colectarea datelor pentru efectuarea prognozei, se așteaptă ca Cipru să readucă ponderea datoriei publice brute în PIB pe o traiectorie descrescătoare în perioada analizată.

În fine, nu s-a raportat niciun progres în ceea ce privește consolidarea guvernanței fiscale, cum ar fi accelerarea implementării și întărirea caracterului obligatoriu al cadrului bugetar pe termen mediu de trei ani al Ciprului. Planurile de continuare a reformării sistemului de pensii sunt încă în curs de dezbatere.

Concluzii

Pe baza informațiilor disponibile în prezent, s-ar părea că Cipru a întreprins acțiuni care asigură un progres adecvat înspre corectarea deficitului excesiv în termenul stabilit de Consiliu. Mai precis, Cipru a întreprins acțiuni în vederea corectării deficitului excesiv până în 2012, asigurând totodată un efort bugetar corespunzător în 2011, conform recomandărilor Consiliului.

Asupra atingerii țintelor bugetare planează însă anumite riscuri, datorate în principal practicii curente de a adopta bugete suplimentare în cursul anului, dar și posibilelor derapaje în domeniul transferurilor sociale și impactului indexării salariilor (COLA) asupra masei salariale din sectorul public. În lumina acestor riscuri, autoritățile cipriote trebuie să supravegheze îndeaproape evoluțiile bugetare și să fie pregătite să întreprindă acțiuni corective în cazul în care aceste riscuri se materializează.

Mai mult, Comisia este de părere că Cipru trebuie să se dovedească mai eficient în întărirea caracterului obligatoriu al cadrului său bugetar pe termen mediu și în introducerea de măsuri vizând favorizarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice cipriote, în conformitate cu recomandările Consiliului.

Având în vedere evaluarea de mai sus, Comisia este de părere că în prezent nu sunt necesare măsuri suplimentare în cadrul procedurii de deficit excesiv pentru Cipru. Comisia va continua să monitorizeze cu atenție evoluțiile bugetare din Cipru, în conformitate cu tratatul și cu prevederile din Pactul de stabilitate și creștere.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

2008 | 2009 | 2010 | 2011 |

PIB real (variație %) | COM | 3,6 | -1,7 | 0,5 | 1,5 |

CY | 3,6 | -1,7 | 0,6 | 1,5 |

PS | 3,6 | -1,7 | 0,5 | 1,5 |

Output gap (% din PIB potențial) | COM2 | 3,1 | -1,2 | -2,2 | -1,8 |

CY | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |

PS1 | 2,9 | -1,3 | -2,4 | -2,5 |

Soldul bugetului general (% din PIB) | COM | 0,9 | -6,0 | -5,9 | -5,7 |

CY | 0,9 | -6,0 | -5,9 | -5,4 |

PS | 0,9 | -6,1 | -6,0 | -4,5 |

Sold primar (% din PIB) | COM | 3,7 | -3,4 | -3,6 | -3,3 |

CY | 3,7 | -3,4 | -3,6 | -3,0 |

PS | 3,7 | -3,6 | -3,7 | -2,1 |

Sold ajustat ciclic (% din PIB) | COM | -0,3 | -5,5 | -5,1 | -5,0 |

CY | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |

PS1 | -0,2 | -5,6 | -5,1 | -3,5 |

Sold structural3 (% din PIB) | COM | -0,3 | -5,7 | -5,7 | -5,0 |

CY | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |

PS | -0,2 | -5,6 | -5,2 | -3,6 |

Datorie publică brută (% din PIB) | COM | 48,3 | 58,0 | 62,2 | 65,2 |

CY | 48,3 | 58,0 | 61,9 | 63,8 |

PS | 48,4 | 56,2 | 61,0 | 63,2 |

Observații: |

1 Output gaps (deviațiile PIB) și soldurile ajustate ciclic în conformitate cu programele, recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe. |

2 Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 2,5%, 1,5%, 1,1% și respectiv 1,1% în perioada 2009-2012. |

3 Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile one-off și alte măsuri temporare. Măsurile one-off și alte măsuri temporare reprezintă 0,3% din PIB în 2009 și 0,7% în 2010, toate având efecte de reducere a deficitului. |

Surse: |

Versiunea actualizată din aprilie 2010 a programului de stabilitate (PS); Previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2010 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

FINLANDA

Procedura de deficit excesiv și recomandările cele mai recente

Finanțele publice s-au deteriorat în Finlanda, ca urmare a încetinirii activității economice și a pachetului de măsuri discreționare de stimulare fiscală. Conform notificării din cadrul procedurii de deficit excesiv din aprilie 2010 prezentată de Ministrul de finanțe, autoritățile ținteau un deficit de 4,1% din PIB în 2010. Previziunile serviciilor Comisiei din primăvară estimează un deficit ușor mai mic, de 3,8% din PIB în 2010. În acest context, Consiliul a hotărât la 13 iulie 2010 că în Finlanda există un deficit excesiv și a adresat recomandări acestei țări, în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din TFUE, pentru a pune capăt acestei situații în 2011[7]. În recomandările sale, Consiliul a stabilit data limită de 13 ianuarie 2011 pentru întreprinderea unor acțiuni eficiente în acest sens.

Consiliul a recomandat Finlandei să reducă deficitul bugetar sub 3% din PIB într-un mod credibil și durabil. Concret, în acest scop autoritățile finlandeze ar trebui (a) să pună în aplicare măsurile fiscale planificate pentru 2010, așa cum se prevede în ultima actualizare a programului de stabilitate, garantând în același timp că încălcarea planificată a valorii de referință de 3% din PIB rămâne limitată și temporară; (b) să asigure un efort fiscal de cel puțin 0,5% din PIB în 2011; și (c) să precizeze măsurile care asigură realizarea corectării planificate a deficitului excesiv în 2011.

În plus, Consiliul a invitat autoritățile finlandeze să asigure continuarea consolidării bugetare către obiectivul pe termen mediu – un excedent structural de ½% din PIB - după corectarea deficitului excesiv.

Comisia efectuează evaluarea acțiunilor întreprinse în baza previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2010, care țin cont de măsurile bugetare prevăzute pentru 2011, precum și în baza prognozei actualizate a Ministerului de Finanțe, din 20 decembrie 2010.

Evaluarea acțiunilor întreprinse

Conform notificării din aprilie 2010 din cadrul PDE, deteriorarea finanțelor publice de la un excedent bugetar considerabil la un deficit de 2,5% în 2009 va continua și în 2010, pentru a se ajunge la un deficit de 4,1% din PIB. Cu toate acestea, conform ultimelor prognoze ale serviciilor Comisiei și ale autorităților, în 2010 creșterea deficitului va fi mai puțin importantă. Prognozele succesive ale serviciilor Comisiei și ale autorităților au revizuit în sens pozitiv perspectivele economice și bugetare pentru 2010 și pentru anii următori, reflectând relansarea fermă a activității economice înregistrată cu începere din al doilea trimestru din 2010. Deși după inițierea procedurii de deficit excesiv nu au fost anunțate noi măsuri majore în domeniul fiscal sau al cheltuielilor pentru anul 2010, îmbunătățirea mediului economic a stimulat în mod automat veniturile fiscale. Conform previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2010, deficitul pe 2010 va fi de 3,1% din PIB, ceea ce implică o îmbunătățire a perspectivelor pentru anii următori față de estimările din primăvara anului 2010. Acesta este un rezultat mult mai bun decât deficitul de 4,1% din PIB țintit de autorități în cadrul notificării PDE din aprilie 2010, care a stat la baza recomandărilor consiliului din 13 iulie 2010. În ultima sa actualizare a prognozelor, din decembrie 2010, Ministerul Finanțelor se așteaptă ca deficitul pe 2010 să fie de 3,2% din PIB (în timp ce notificarea PDE din octombrie 2010 estima un deficit de 3,3,% din PIB).

Per ansamblu, politica bugetară a fost expansionistă în 2010. Conform previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2010, soldul structural pe 2010 s-a deteriorat cu 1 pp., proporțional cu măsurile de stimulare fiscală implementate în anul respectiv. Programul de stimulare s-a desfășurat conform prevederilor din ultima actualizare a programului de stabilitate din februarie 2010 și, de asemenea, conform recomandărilor Consiliului.

Prin urmare, Comisia concluzionează că Finlanda a respectat recomandările Consiliului, asigurându-se că depășirea valorii de referință de 3% din PIB rămâne limitată și temporară.

Perspectivele deficitului pe 2011 s-au ameliorat în mod simțitor de la actualizarea din februarie 2010 a programului de stabilitate, care prevedea un deficit de 3,0% din PIB pentru anul respectiv. Previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2010 indică un deficit de 1,6% din PIB pentru 2011. În ultima prognoză, emisă în 20 decembrie 2010, autoritățile estimează o pondere a deficitului în PIB de 1,3% (în notificarea PDE din octombrie 2010 se indica un deficit de 1,4%). Această îmbunătățire față de previziunile din primăvara anului 2010 se explică în mare parte prin rezultatele economice și bugetare peste așteptări din 2010, care se reflectă și în 2011. Plata în cursul anului 2010 a anumitor creșteri discreționare a impozitelor va duce la îmbunătățirea soldului bugetului general cu aproximativ 0,6% din PIB în 2011. Deși nu au fost anunțate reduceri bugetare excepționale, se așteaptă o încetinire a creșterii cheltuielilor, având în vedere că o parte a proiectelor de investiții din pachetul de stimulare anterior se finalizează progresiv iar autoritățile locale vor reacționa la restricțiile financiare prin realizarea de economii la buget. Atât administrația centrală, cât și administrațiile locale continuă să implementeze programe pe termen lung de stimulare a productivității sectorului public care ar trebui să genereze și anumite economii la nivelul costurilor cu personalul.

Conform previziunilor serviciilor Comisiei, soldul structural se va îmbunătăți cu puțin sub 1pp. din PIB în 2011. Această estimare corespunde în linii mari unei evaluări de jos în sus a amplorii măsurilor bugetare discreționare din 2011.

În acest context, Comisia este de părere că Finlanda a asigurat un efort fiscal de cel puțin ½ pp. din PIB în 2011 și a întreprins acțiuni eficiente pentru a pune capăt în 2011 situației actuale de deficit excesiv.

Concluzii

Pe baza informațiilor disponibile, s-ar părea că Finlanda a întreprins acțiuni care asigură un progres adecvat în direcția corectării deficitului excesiv în termenul stabilit de Consiliu. Mai precis, Finlanda a întreprins acțiuni în vederea corectării deficitului excesiv în 2011, asigurând totodată un efort bugetar corespunzător în 2011, conform recomandărilor Consiliului.

Având în vedere evaluarea de mai sus, Comisia este de părere că în prezent nu sunt necesare măsuri suplimentare în cadrul procedurii de deficit excesiv pentru Finlanda. Comisia va continua să monitorizeze cu atenție evoluțiile bugetare din Finlanda, în conformitate cu tratatul și cu pactul de stabilitate și creștere.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

BULGARIA

Procedura de deficit excesiv și recomandările cele mai recente

Impactul încetinirii economice și creșterea cheltuielilor ca urmare a angajamentelor importante asumate de guvern în 2009, înaintea alegerilor parlamentare de la mijlocul anului, au dus la deteriorarea finanțelor publice în Bulgaria. Conjugat cu o trecere la un model de creștere bazat mai puțin pe veniturile fiscale, acest lucru a condus în Bulgaria la un deficit public de 3,9% din PIB în 2009, raportat la un excedent de 1,8% în 2008[8]. În acest context, Consiliul a hotărât la 13 iulie 2010 că în Bulgaria există un deficit excesiv și a adresat recomandări acestei țări, în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din TFUE, pentru a pune capăt acestei situații cel târziu în 2011[9]. În recomandările sale, Consiliul a stabilit data limită de 13 ianuarie 2011 pentru întreprinderea unor acțiuni eficiente în acest sens.

Mai precis, Bulgariei i s-a recomandat să aducă deficitul public sub valoarea de 3 % din PIB, într-un mod credibil și sustenabil până cel târziu în 2011. În mod concret, în acest scop, autoritățile bulgare au fost invitate: (a) să ia măsurile necesare pentru a evita creșterea deficitului în 2010 peste nivelul prevăzut de 3,8% din PIB; (b) să asigure un efort fiscal de cel puțin ¾% din PIB în 2011; și (c) să precizeze și să implementeze măsurile necesare pentru corectarea deficitului excesiv (până) în 2011. Pentru a limita riscurile care amenință ajustarea, autorităților bulgare li s-a recomandat să îmbunătățească guvernanța și transparența bugetară prin întărirea controalelor efectuate de Ministerul de Finanțe în ceea ce privește cheltuielile, prin accentuarea caracterului obligatoriu al cadrului său bugetar pe termen mediu și printr-o mai bună monitorizare a execuției bugetare de-a lungul anului.

Consiliul a stabilit data de 13 ianuarie 2011 ca termen limită până la care guvernul bulgar să întreprindă acțiuni eficiente și să precizeze care sunt măsurile necesare pentru corectarea deficitului excesiv.

Comisia efectuează evaluarea acțiunilor întreprinse în baza previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2010, care țin cont de măsurile bugetare prevăzute pentru 2011, precum și în baza informațiilor suplimentare furnizate de autoritățile bulgare la sfârșitul lunii decembrie 2010 și în ianuarie 2011.

Evaluarea acțiunilor întreprinse

Conform previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2010, rata deficitului public va scădea la 3,8% din PIB în 2010, raportat la 4,7% din PIB în 2009, respectând ținta stabilită în bugetul rectificat pe 2010, care a stat la baza recomandării Consiliului. Această estimare a fost făcută în contextul unor perspective economice în linii mari neschimbate față de previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2010, care au stat la baza recomandării Consiliului din 13 iulie 2010. În plus, estimarea ține seama de un element one-off cu efect de creștere a deficitului, rezultând din anularea datoriei unor țări terțe (0,1% din PIB), și de o scădere a veniturilor fiscale și a economiilor în materie de cheltuieli de capital, comparativ cu previziunile din bugetul rectificat pe 2010. Conform ultimei prognoze a autorităților, rata deficitului va fi ușor mai mică în 2010, reprezentând 3,6% din PIB. Previziunile serviciilor Comisiei indică o îmbunătățire a soldului structural de aproximativ 1½% din PIB în 2010.

Prin urmare, Comisia concluzionează că rezultatul bugetar pe 2010 va respecta în principiu recomandările Consiliului de atingere a unui deficit de doar 3,8% din PIB în 2010, înscris în bugetul rectificat pe 2010.

Pentru 2011, previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2010 estimează un deficit de 2,9% din PIB, ceea ce implică o reducere anuală a deficitului de 0,9% din PIB în ipoteza menținerii politicilor actuale, ținând seama de îmbunătățirea așteptată a perspectivelor economice și în baza unei evaluări prudente a măsurilor de consolidare bugetară înscrise în bugetul pe 2011. Autoritățile se așteaptă la un deficit ușor mai mic, de 2,5% din PIB, diferența explicându-se în principal printr-o evaluare mai optimistă a activității economice. Autoritățile urmăresc atingerea acestui obiectiv printr-o creștere a veniturilor la bugetul general, rezultată în urma redresării economice așteptate și a măsurilor vizând creșterea veniturilor, precum și în urma limitării creșterii cheltuielilor și a îmbunătățirii eficienței acestora. În termeni structurali, previziunile serviciilor Comisiei estimează o îmbunătățire a soldului structural de ¾ % din PIB în 2011.

Riscurile care planează asupra realizării obiectivelor în materie de deficit în 2011 sunt legate în principal de scenariul macroeconomic care stă la baza prognozelor bugetare pe 2011. O redresare economică mai lentă cu o creștere bazată mai puțin pe venituri poate conduce la pierderi neașteptate de venituri în ciuda prognozelor conservatoare privind veniturile la buget. Este posibil ca alegerile locale și prezidențiale programate în a doua parte a anului 2011 să creeze presiuni suplimentare asupra cheltuielilor. În lumina acestor riscuri, autoritățile bulgare trebuie să supravegheze îndeaproape evoluțiile bugetare și să fie pregătite să întreprindă acțiuni corective în cazul în care aceste riscuri se materializează.

În acest context, Comisia este de părere că Bulgaria a asigurat un efort fiscal de ¾ pp. din PIB și a întreprins acțiuni eficiente pentru a pune capăt în 2011 situației actuale de deficit excesiv.

În fine, s-au înregistrat progrese în domeniul guvernanței fiscale și au fost luate anumite inițiative în vederea îmbunătățirii eficienței cheltuielilor publice. Au fost convenite cu partenerii sociali noi măsuri de reformare a sistemului de pensii pe termen mediu și lung. Implementarea acestor măsuri va necesita noi acțiuni legislative.

Concluzii

Pe baza informațiilor disponibile, se pare că Bulgaria a întreprins acțiuni care asigură un progres adecvat în direcția corectării deficitului excesiv în termenul stabilit de Consiliu. Bulgaria a luat măsurile necesare pentru corectarea deficitului excesiv în 2011, în special prin evitarea deteriorării deficitului pe 2010 peste 3,8% din PIB și prin înscrierea de eforturi bugetare adecvate în bugetul pe 2011, în conformitate cu recomandările Consiliului.

Mai mult, Comisia este de părere că Bulgaria trebuie să se dovedească mai eficientă în accentuarea caracterului obligatoriu al cadrului său bugetar pe termen mediu, în conformitate cu recomandările Consiliului.

Având în vedere evaluarea de mai sus, Comisia este de părere că în prezent nu sunt necesare măsuri suplimentare în cadrul procedurii de deficit excesiv pentru Bulgaria. Comisia va continua să monitorizeze cu atenție evoluțiile bugetare din Bulgaria, în conformitate cu tratatul și cu pactul de stabilitate și creștere.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

DANEMARCA

Procedura de deficit excesiv și recomandările cele mai recente

Ca urmare a încetinirii activității economice și a pachetului de măsuri discreționare de stimulare fiscală, finanțele publice s-au deteriorat în Danemarca. De la un excedent de 3,2% din PIB în 2008, soldul bugetului general a ajuns la un deficit de 2,7% din PIB în 2009, pentru 2010 preconizându-se un deficit și mai mare, de 5,5% din PIB. În acest context, Consiliul a hotărât la 13 iulie 2010 că în Danemarca există un deficit excesiv și a adresat recomandări acestei țări, în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din TFUE, pentru a pune capăt acestei situații până în 2013[10]. În recomandările sale, Consiliul a stabilit data limită de 13 ianuarie 2011 pentru întreprinderea unor acțiuni eficiente în acest sens.

Consiliul a recomandat autorităților daneze să aducă deficitul public sub valoarea de 3% din PIB în mod credibil și sustenabil prin măsuri pe termen mediu. În mod specific, în acest scop, autoritățile daneze trebuiau: (a) să implementeze în 2010 măsurile fiscale prevăzute în cea mai recentă actualizare a programului de convergență și să demareze consolidarea în 2011 pentru a aduce deficitul sub valoarea de referință până în 2013; (b) să asigure un efort fiscal anual mediu de cel puțin 0,5% din PIB în perioada 2011-2013; și (c) să precizeze și să implementeze riguros măsurile necesare pentru corectarea deficitului excesiv până în 2013, în cazul în care condițiile ciclice permit acest lucru, și să accelereze reducerea deficitului, în cazul în care condițiile economice sau bugetare se dovedesc mai favorabile decât estimările curente.

Comisia efectuează evaluarea acțiunilor întreprinse în baza previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2010, în lumina bugetului pe 2011, a prognozei guvernului din luna decembrie și a măsurilor de consolidare prezentate de guvern la 25 mai. Evaluarea ține seama și de informațiile cu privire la acțiunile eficiente întreprinse, comunicate Comisiei de Ministerul danez de Finanțe în 13 ianuarie 2011.

Evaluarea acțiunilor întreprinse

Previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2010 indică pentru perioada 2010-2012 o îmbunătățire a soldului bugetului general de 1,6 pp. (de la -5,1% din PIB în 2010 la -3,5% din PIB în 2012). În ultima actualizare macroeconomică (din decembrie 2010), autoritățile daneze estimează pentru 2010 o rată a deficitului de 3,6% din PIB[11], care va ajunge la 4,7% din PIB în 2011, pentru a scădea la 3,4% din PIB în 2012, apropiindu-se de valoarea de referință cu un an înainte de termenul stabilit de Consiliu.

În mai 2010 guvernul danez a obținut sprijinul Parlamentului pentru un set de măsuri de consolidare menite să răspundă recomandărilor din cadrul PDE. Printre măsuri se numără amânarea unor reduceri fiscale anunțate anterior și suspendarea temporară, până în 2014, a indexării automate a diverselor praguri de impozitare (așa-numita regulă a paragrafului 20 ), reformarea și reducerea duratei ajutorului de șomaj de la patru la doi ani și introducerea unui plafon pentru deducerea cotizațiilor sindicale. În plus, s-a restricționat creșterea consumului public pentru perioada 2011-2013. Măsurile din pachetul de consolidare din luna mai au fost deja transpuse în legislație, conform recomandărilor Consiliului. Mai mult, bugetul pe 2011 reconfirmă intenția guvernului de a limita creșterea consumului public. Modificarea modului de finanțare a municipalităților și a controlului cheltuielilor efectuate de acestea ar trebui să reducă riscul depășirii cheltuielilor[12].

Prin urmare, Comisia concluzionează că Danemarca a urmat recomandările Consiliului de a implementa în 2010 măsurile fiscale prevăzute în cea mai recentă actualizare a programului de convergență și de a demara consolidarea în 2011.

Efortul de consolidare mediu anual estimat al acestor măsuri pentru perioada 2011-2013 reprezintă aproximativ ½% din PIB, ceea ce corespunde recomandărilor Consiliului. Deși se prevede o îmbunătățire substanțială a soldului bugetar până în 2012, în aceeași perioadă soldul structural se va deteriora ușor. Creșterea producției potențiale în 2010-2013, estimată conform metodologiei convenite de comun acord, va fi foarte mică, lucru neobișnuit care ar putea conduce la concluzia că în momentul de față calculul producției potențiale în Danemarca se bazează pe elemente nesigure.

Având în vedere măsurile de consolidare de mai sus, în momentul de față Comisia nu are motive să considere că efortul fiscal recomandat la nivelul soldului structural anual mediu nu ar putea fi realizat pe termen mediu, în perioada 2011-2013. Prin urmare, în baza informațiilor disponibile în momentul de față, Comisia este de părere că Danemarca a întreprins acțiuni eficiente pentru a pune capăt situației actuale de deficit excesiv până în 2013.

Concluzii

Pe baza informațiilor disponibile, s-ar părea că Danemarca a întreprins acțiuni care asigură un progres adecvat în direcția corectării deficitului excesiv în termenul stabilit de Consiliu. Concret, Danemarca a implementat în 2010 măsurile fiscale prevăzute în cea mai recentă actualizare a programului de convergență și a demarat consolidarea în 2011, conform recomandărilor Consiliului.

Având în vedere evaluarea de mai sus, Comisia este de părere că în prezent nu sunt necesare măsuri suplimentare în cadrul procedurii de deficit excesiv pentru Danemarca. Comisia va continua să monitorizeze cu atenție evoluțiile bugetare din Danemarca, în conformitate cu tratatul și cu Pactul de stabilitate și creștere.

Tabel: comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

[1] Pentru fiecare stat membru în parte s-a comunicat Consiliului evaluarea acțiunilor întreprinse după expirarea termenului de 6 luni din recomandare. Toate comunicările Comisiei, precum și alte documente referitoare la procedurile de deficit excesiv (actuale sau anterioare) pentru fiecare stat membru în parte sunt disponibile la adresa: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.

[2] JO L 209, 2.8.1997, p. 6.

[3] „Specificații privind implementarea Pactului de stabilitate și creștere și orientări referitoare la forma și conținutul programelor de stabilitate și de convergență”, aprobate de Consiliul ECOFIN la 10 noiembrie 2009 și disponibile la adresa: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/legal_texts/index_en.htm.

[4] Toate documentele privind PDE pentru Cipru pot fi consultate pe următorul site web: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/cyprus_en.htm

[5] Previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2010 au fost publicate în 29 noiembrie 2010. Colectarea datelor pentru efectuarea prognozei s-a oprit la 15 noiembrie 2010.

[6] Legea bugetului 2011 a fost adoptată de Parlament la 16 decembrie 2010.

[7] Toate documentele privind PDE pentru Finlanda pot fi găsite pe următorul site web:http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/finland_en.htm

[8] Cu ocazia notificării PDE din octombrie 2010, soldul bugetului general a fost revizuit, prezentând un excedent de 1,7% în 2008 și un deficit de 4,7% din PIB în 2009. Printre principalele motive se numără modificări metodologice referitoare la înregistrarea anumitor venituri fiscale sub formă de încasări ajustate în timp, precum și anumite datorii suplimentare ale statului în a doua jumătate a anului 2010.

[9] Toate documentele privind PDE pentru Bulgaria pot fi consultate la următoarea adresă:http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/bulgaria_en.htm

[10] Toate documentele privind PDE pentru Danemarca pot fi consultate pe următorul site web: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/denmark_en.htm

[11] Soldul bugetar al guvernului danez pentru anul 2010 este inferior soldului din previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2010, în principal datorită impulsului temporar și neprevăzut al veniturilor fiscale obținute din impozitarea randamentului fondurilor de pensii, care nu a fost inclus în previziunile serviciilor Comisiei.

[12] Alte două inițiative în curs ar putea avea implicații bugetare în următorii ani. În primul rând, este în curs de negociere o reformă a burselor studențești, având drept rezultat reducerea duratei lor, ceea ce ar conduce la reducerea cheltuielilor publice. În al doilea rând, guvernul a propus suprimarea progresivă, până în 2034, a sistemului de pensionare anticipată, ceea ce ar avea un impact pozitiv asupra sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, implicând însă costuri bugetare pe termen scurt. Mai precis, această reformă ar putea avea un important efect one-off asupra soldului bugetului public în 2012. Această cheltuială excepțională nu ar influența corectarea deficitului excesiv până în 2013. Cuantificarea impactului bugetar al acestor două măsuri nu este posibilă în momentul de față.