ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.

atrage atenția că UE nu are competențe explicite în materie de politică a locuințelor și că principiul subsidiarității trebuie să fie garantat în cadrul interacțiunii dintre politicile în materie de locuințe de la nivel local, regional și național și politicile europene. Subliniază totodată că punerea în aplicare a numeroase obiective (stabilitate economică, combaterea schimbărilor climatice, incluziune socială etc.) și politici ale Uniunii (politica regională, agenda urbană, concurență, energie, politica socială etc.) influențează politicile în materie de locuințe la diverse niveluri și depind de acestea. Ca atare, este necesară îmbunătățirea coordonării politicilor în acest domeniu;
21.

consideră că deciziile aleșilor locali și regionali se caracterizează prin constrângeri legate de legislația europeană, atunci când: (a) regiunile care dispun de competențe legislative participă la procesul decizional european, luând parte la grupuri de lucru ale Consiliului și Consiliului de miniștri deschise participării entităților regionale; (b) aleșii locali și regionali participă la procesul decizional european în etapa de consultare, ca răspuns la diferitele consultări publice realizate de Comisia Europeană; (c) în cadrul Comitetului Regiunilor, aleșii locali și regionali elaborează rapoarte în domeniile de competență prevăzute de tratate; (d) aleșii locali și regionali aplică directive și regulamente europene într-o gamă largă de domenii (apă, deșeuri, mobilitate, economisirea energiei etc.); (e) aleșii locali și regionali solicită fonduri europene (FEDR, FSE etc.); (f) programează ajutoare publice; (g) aleșii locali și regionali cooperează cu autoritățile locale ale diverselor state membre;
—

decarbonizarea transporturilor maritime și construirea de nave ecologice: zero emisii, zero deversări în mare, zero zgomot;
61.

subliniază că primul capitol trebuie să fie implementat prin intermediul unor agende de acțiune ale UE care să includă acțiunile prezentate în evaluarea punerii în aplicare a politicilor de mediu ale UE ( 7 ) și obiectivele prevăzute în acest sens în PAM 7, cum ar fi: (a) o mai bună integrare a politicilor, politici mai eficiente de limitare a emisiilor la sursă, finanțare UE specifică; (b) cercetarea diferitelor provocări în materie de punere în aplicare; (c) instrumente pentru punerea în aplicare: în prezent, legislația privind mediul și schimbările climatice are propriul set de instrumente și materiale de orientare. Pentru a evita confuzia și pentru a asigura o mai mare coerență, CoR propune o metodă mai unificată cu instrumente de consolidare a capacității (de exemplu, instrumente și programe, ateliere de lucru, seminare online, materiale de orientare etc.); (d) colectarea cunoștințelor și a celor mai bune practici într-o bază de date unică, accesibilă publicului și ușor de utilizat, care să conțină caracteristicile corespunzătoare ce ajută la identificarea celor mai bune practici; (e) acțiuni de promovare, extindere și finanțare a inițiativelor existente și a celor noi, care să sprijine schimbul de cunoștințe și de bune practici între rețelele europene, naționale, regionale și locale și cooperarea între orașe, cum ar fi evaluările inter pares și activitățile de învățare reciprocă, vizitele pe teren, „înfrățirile ecologice” , îndrumarea și consilierea între parteneri; (f) monitorizarea prin intermediul procesului de evaluare a punerii în aplicare a politicilor de mediu;
8.

salută inițiativele Comisiei menite să sprijine punerea în aplicare în cadrul regiunilor a e-sănătății, ca instrument pentru a aborda provocarea pe care o constituie îmbătrânirea: structurile de cooperare precum parteneriatul european pentru inovare privind îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate, desemnarea unor Reference Sites on AHA (site-uri de referință privind AHA) sau sprijinul pentru Blueprint for Digital Transformation of Health and Care for the Ageing Society (Planul pentru transformarea digitală a sectoarelor de servicii de sănătate și de asistență medicală pentru societatea în curs de îmbătrânire);
3.

constată că platformele de comunicare socială se caracterizează mai ales prin faptul că oferă tuturor utilizatorilor lor o opțiune complet nouă, pe care alte forme de media nu o includeau, de a comunica cu toți ceilalți utilizatori ( many to many ): orice utilizator al oricărei platforme își poate transmite mesajul, cel puțin potențial, tuturor milioanelor de alți utilizatori, fără intermedierea vreunui moderator; acest lucru are consecințe pozitive și negative;
6.

atrage atenția că păstoritul, bazat pe mijloace naturale de aprovizionare a efectivelor cu resurse spontane, trebuie să dispună de marje de flexibilitate și securitate pentru a depăși fluctuațiile climei. Astfel, crescătorii de animale au nevoie de zone desemnate ca „zone tampon”, care pot să nu fie utilizate în fiecare an sau să fie pășunate cu intensități foarte variabile, zone necesare în caz de secetă sezonieră (în general, lande, lunci și păduri). Schimbările climatice actuale sporesc necesitatea unor astfel de zone; sistemele de recunoaștere a zonelor pentru pășunat din primul pilon ar trebui să recunoască și să asigure securitatea juridică a utilizării lor, care nu are loc în fiecare an și care nu poate fi prevăzută la data depunerii solicitărilor PAC. În mod similar, păstoritul dezvoltă practici agroecologice pentru schimbul de servicii ecosistemice, utilizând în completare zone destinate altor utilizări, în special plantații viticole și livezi, ceea ce favorizează reducerea mijloacelor de producție și practicilor mecanizate; politicile europene ar trebui să recunoască, să încurajeze și să găsească soluții sigure din punct de vedere juridic pentru a permite dezvoltarea acestor practici, crescătorul de animale utilizând suprafețe declarate de alt agricultor. De asemenea, păstoritul dezvoltă practici asociate cu silvicultura, denumite „sisteme silvopastorale”, care oferă avantaje reciproce atât pentru actorul forestier, cât și pentru cel agricol; politicile publice europene ar trebui să recunoască și să încurajeze utilizarea mixtă a acestor zone și aceste practici deosebit de favorabile, în anumite condiții, apărării pădurilor împotriva incendiilor și adaptării creșterii animalelor la schimbările climatice, respectând totodată nevoile de regenerare și de producție forestieră;
13.

accentuează că sprijinul acordat de autoritățile locale pentru creșterea producției, stocarea și utilizarea energiei active, cu precădere din surse regenerabile, are o serie de efecte pozitive. Ca exemplu, se menționează că în sectorul transportului, în special urban și interurban, este deosebit de importantă consolidarea utilizării biocombustibililor durabili ca soluție intermediară și, pe termen mediu, a utilizării electromobilității bazate pe baterii și hidrogen, la fel ca și luarea de măsuri pentru a aborda în mod integrat problema emisiilor de CO 2 generate de transporturi, inclusiv în ceea ce privește sprijinul acordat transportului public, utilizarea în comun a autoturismelor și alte soluții inovatoare, deoarece se preconizează o creștere a volumului de trafic, iar motoarele cu combustie internă vor juca în continuare un rol semnificativ. Un exemplu de biocombustibil durabil ca soluție intermediară ar putea fi bioetanolul, ca sursă de energie activă produsă, utilizată și stocată la nivel local, care generează produse secundare utilizabile (cum ar fi hrana pentru animale),reduce dependența de importuri și poate crea un număr considerabil de locuri de muncă. Promovarea bioenergiei durabile nu trebuie să fie împiedicată sub nicio formă de revizuirea normelor privind ajutoarele de stat și a Directivei privind impozitarea energiei;
1.

solicită utilizarea mult mai amplă a instrumentelor teritoriale [dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (DLRC), investițiile teritoriale integrate (ITI) etc.] în statele membre și alocarea obligatorie a tuturor fondurilor pentru îndeplinirea obiectivelor Agendei teritoriale (AT) reînnoite și a obiectivelor de coeziune;
9.3.

Pădurile joacă un rol esențial în combaterea schimbărilor climatice, prin sechestrarea, stocarea și substituirea emisiilor de CO 2 . Impactul asupra climei trebuie să devină o temă transversală a silviculturii durabile, în care posibilitățile pădurilor să fie luate în considerare în mod cuprinzător: care sunt modalitățile de a înlocui materialele de construcție de origine fosilă și combustibilii fosili și produsele conexe; cum afectează gestionarea pădurilor captarea dioxidului de carbon; cum poate fi stimulat/recompensat proprietarul care practică o gestionare durabilă a pădurilor (GDP), în raport cu cel care nu are o astfel de abordare; cum se poate asigura valorificarea potențialului legat de plantarea de specii autohtone de arbori și în ce măsură pot fi utilizate, în locul acestora, specii de arbori neautohtone etc.
24.

salută, prin urmare, succesul programului-pilot de parteneriat între orașele și regiunile din statele membre ale UE și entitățile similare din Ucraina (în cadrul programului U-LEAD with Europe ). Acest program de colaborare pe durata unui an, desfășurat sub egida CoR, a încurajat descentralizarea Ucrainei și a vizat, în special, îmbunătățirea gestionării politicilor economice, printre altele în domeniul energiei, al turismului și al dezvoltării rurale;
33.

subliniază că măsurile de reglementare pot genera o cerere de hidrogen ecologic în anumite sectoare sau domenii de aplicare, care, la rândul lor, ar stimula extinderea capacității de producție. Obiectivele de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în sectoarele relevante, combinate cu măsuri precum cotele obligatorii de amestec (de exemplu, pentru transportul aerian și maritim), cotele de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru distribuitorii de combustibili sau pragurile privind emisiile de CO 2 pentru flote (de exemplu, pentru camioane sau autocare sau pentru transportul pe căi navigabile interioare) pot genera o cerere constantă pentru hidrogen și alte tipuri de e-combustibili. În acest sens, CoR solicită statelor membre să utilizeze posibilitățile juridice existente pentru a promova hidrogenul/e-combustibilii în sensul punerii în aplicare a Directivei privind energia din surse regenerabile II. O alternativă pentru aplicațiile care folosesc deja cantități mari de hidrogen ar putea fi așa-numitele „contracte pe diferență pentru carbon” ( Carbon Contracts for Difference , CCfD), care compensează diferența dintre costurile reale de evitare a gazelor cu efect de seră ale utilizatorilor și prețul curent al CO 2 ;
16.

Cascade Funding ), un mecanism deja prevăzut de Comisia Europeană sub numele de „sprijin financiar pentru terți” ( Financial Support for Third Parties ); salută decizia de a facilita participarea proiectelor culturale la scară mică în cadrul programului „Europa creativă” printr-o simplificare substanțială a procedurilor birocratice, mai ales în etapa de punere în aplicare; recomandă, de asemenea, integrarea investițiilor în cultură ale diferitelor fonduri ale UE, simplificând procedurile și extinzând, unde se prevede acest lucru, posibilitatea de cofinanțare până la 80 % pentru proiectele micilor operatori, acordând fundațiilor, băncilor și instituțiilor posibilitatea de a acoperi restul sumelor. Se alătură, în acest scop, apelului Parlamentului European la „un sprijin considerabil și bazat în principal pe granturi pentru sectoarele și industriile culturale și creative, pentru a asigura mijloacele de subzistență ale comunităților locale”, și este de acord că este necesar să se aloce „sectoarelor și industriilor culturale și creative, în funcție de nevoile lor specifice, cel puțin 2 % din Mecanismul de redresare și reziliență dedicat redresării” ( 3 ) . Solicită includerea sectoarelor culturale și creative în REACT-EU, insistând asupra necesității de a integra cultura în politicile naționale de punere în aplicare a acestei inițiative și a Instrumentului european de sprijin temporar pentru atenuarea riscurilor de șomaj într-o situație de urgență (SURE), pentru a se evita împovărarea bugetelor orașelor și regiunilor, care au deja de suferit în timpul pandemiei de COVID-19, cu costurile acțiunilor culturale, și solicită utilizarea finanțării în cascadă (), un mecanism deja prevăzut de Comisia Europeană sub numele de „sprijin financiar pentru terți” ();
44.

subliniază că va fi nevoie de un sistem mai eficient de stabilire a prețurilor pentru CO 2 , care să includă un mecanism de ajustare a carbonului la frontieră, pentru ca CO 2 să devină o componentă transparentă a sistemului economic și pentru a stimula tranziția către neutralitatea emisiilor de dioxid de carbon; astfel s-ar crea noi condiții de concurență echitabile pentru acțiunile din domeniul durabilității și un instrument esențial pentru garantarea transparenței la toate nivelurile și sectoarele a sistemului privind emisiile de CO 2 ;
20.

îndeamnă Comisia să acorde o atenție deosebită sistemului de stabilire a prețurilor la CO 2 . Transformarea climatică necesită investiții noi, în special în sectorul privat, în scopul adaptării și atenuării. Pentru a atrage investițiile necesare, prețul CO 2 ar trebui stabilit la un nivel previzibil și adecvat. Un astfel de sistem ar trebui să încurajeze întreprinderile din sectorul energetic și alte întreprinderi să joace un rol important în atingerea obiectivelor climatice și în crearea de noi soluții neutre din punctul de vedere al emisiilor de carbon; subliniază că un sistem de stabilire a prețurilor pentru CO 2 , inclusiv un mecanism de ajustare la frontieră a emisiilor de dioxid de carbon, pentru ca CO 2 să devină o parte transparentă a sistemului economic și pentru a promova tranziția către neutralitatea emisiilor de dioxid de carbon; un astfel de sistem ar trebui să fie conceput pentru a încuraja întreprinderile din sectorul energetic și alte întreprinderi să creeze noi soluții neutre din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon. Acest lucru ar crea noi condiții de concurență echitabile pentru acțiuni durabile și constituie un instrument esențial pentru a face din chestiunile legate de CO 2 o componentă transparentă a tranziției la toate nivelurile și în toate sectoarele; invită UE să își asume un rol ferm de lider la nivel mondial pentru a dezvolta sistemul necesar până în 2030 și pentru a negocia elemente similare cu partenerii săi comerciali mondiali;
23.

salută prezentarea de către Comisia Europeană, pentru prima dată, în noiembrie 2020, a Strategiei UE privind egalitatea pentru persoanele lesbiene, gay, bisexuale, transgen, non-binare, intersexuale și queer (LGBTIQ). Unul dintre cei patru piloni ai acestei strategii a Comisiei este de a garanta siguranța persoanelor LGBTIQ. Cu toate acestea, fenomenul violenței împotriva persoanelor LGBTIQ nu a fost încă evaluat pe baza unor date reprezentative, ceea ce ar permite trecerea la elaborarea unor abordări relevante pentru combaterea violenței în viitor. Deși rezultatele sondajului online „O cale lungă de urmat pentru egalitatea persoanelor LGBTI” (A Long Way to Go for LGBTI Equality), desfășurat de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA), oferă informații valoroase cu privire la experiențele persoanelor LGBTIQ în materie de discriminare și violență, acesta nu este reprezentativ din punct de vedere statistic, fiind un sondaj online voluntar, care nu se bazează, așadar, pe un eșantion realizat prin selecție aleatorie. În acest context, Comitetul Regiunilor solicită Comisiei Europene ca, în cadrul strategiei sale pentru persoanele LGBTIQ, să inițieze și să finanțeze un studiu de teren periodic anonim și reprezentativ privind experiențele legate de violență, inclusiv violența în cuplu față de persoanele LGBTIQ, în UE, care să fie realizat și evaluat în mod independent pentru toate statele membre ale UE;
36.

Race to zero și Race to Resilience salută inițiativele globaleși ( 6 ) și invită CCONUSC să coopereze cu CoR și cu alți omologi relevanți din cadrul Grupului de reprezentare a autorităților locale și orășenești (LGMA), în vederea recunoașterii oficiale a contribuției administrațiilor subnaționale la acțiunile de combatere a schimbărilor climatice, precum și să creeze un dialog specific cu administrațiile subnaționale;
35.

sprijină inițiativa Coaliției europene a orașelor împotriva rasismului (European Coalition of Cities Against Racism – ECCAR) a UNESCO și salută în special proiectele europene legate de combaterea rasismului, inclusiv recenta inițiativă de susținere a luptei împotriva rasismului (SUPport Everyday Fight Against Racism – SUPER), în cadrul programului Comisiei Europene „Drepturi, egalitate și cetățenie”;
51.

salută propunerile privind vehiculele cu emisii zero (standarde privind emisiile de CO 2 și standarde post-Euro 6), dar subliniază că reglementările trebuie puse în aplicare astfel încât să se țină pasul cu dezvoltarea necesară a producției de energie din surse regenerabile, a rețelelor de transport și a rețelelor regionale și locale de distribuție, a combustibililor și a infrastructurii de încărcare. Noile standarde trebuie să permită o marjă de manevră suficientă pentru inovare și să fie neutre din punct de vedere tehnologic. Aceste dispoziții ar trebui să se aplice nu numai autoturismelor și autobuzelor, ci și camionetelor și camioanelor ecologice în contextul logisticii urbane cu emisii zero. CoR solicită și adoptarea unei legislații a UE pentru motoretele/scuterele poluante și pentru ambarcațiunile de navigație interioară. Pe lângă emisii, este importantă adoptarea unor norme mai stricte pentru pneuri și frâne, astfel încât să fie reduse particulele în suspensie, care contribuie la poluarea aerului. Trebuie să se ia întotdeauna în considerare că vehiculele sunt supuse și altor cerințe (în special cu privire la autonomie și la timpii de reîncărcare și realimentare), care sunt esențiale pentru funcționarea transportului de călători, a distribuției urbane și, în special, a transportului public local;
23.

consideră esențiale investițiile public-private la scară largă pentru dezvoltarea și punerea în aplicare a unor noi soluții inovatoare. Un exemplu în acest sens îl constituie raportul Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Secto r („Zero emisii nete până în 2050: O foaie de parcurs pentru sectorul energetic global”), publicat de Agenția Internațională a Energiei (AIE) în mai 2021, care exemplifică realizarea foii de parcurs pe baza a peste 400 de ținte intermediare, cu rol de jaloane globale pentru realizarea obiectivului de emisii nete zero până în 2050. Este important ca aceste investiții să stimuleze, de asemenea, creșterea economică și să prevină decesele premature;
53.

de minimis de 500 000 EUR este atins cu ușurință și, ținând seama de creșterea globală a sprijinului sub formă de ajutoare de stat acordat sectoarelor, ar trebui luată în considerare o creștere a acestui plafon din motive de proporționalitate; (2) definiția locuințelor sociale este considerată opacă, deoarece nu există o definiție unică a locuințelor sociale în statele membre ale UE. În plus, definiția actuală pare a fi depășită, întrucât nevoile populației în materie de locuințe accesibile sunt în creștere. Prin urmare, CoR își reiterează solicitarea ca trimiterea prea restrictivă la „cetățenii defavorizați sau din categorii mai puțin avantajate” să fie eliminată din definiție; salută faptul că studiul recent comandat de Comisie privind tendințele pieței în domeniul asistenței medicale și al locuințelor sociale și privind implicațiile în materie de ajutoare de stat, realizat în contextul unei evaluări în curs a pachetului privind serviciile de interes economic general (SIEG) din 2012 cu privire la asistența medicală și locuințele sociale ( 1 ) , preia în mare măsură solicitările formulate de CoR în avizul său din octombrie 2016 privind ajutoarele de stat și serviciile de interes economic general ( 2 ) , în special în ce privește următoarele două puncte: (1) plafonulde 500 000 EUR este atins cu ușurință și, ținând seama de creșterea globală a sprijinului sub formă de ajutoare de stat acordat sectoarelor, ar trebui luată în considerare o creștere a acestui plafon din motive de proporționalitate; (2) definiția locuințelor sociale este considerată opacă, deoarece nu există o definiție unică a locuințelor sociale în statele membre ale UE. În plus, definiția actuală pare a fi depășită, întrucât nevoile populației în materie de locuințe accesibile sunt în creștere. Prin urmare, CoR își reiterează solicitarea ca trimiterea prea restrictivă la „cetățenii defavorizați sau din categorii mai puțin avantajate” să fie eliminată din definiție;
13.

constată că acvacultura a devenit recent un domeniu important al economiei albastre. Acest sector are un potențial imens atât pentru economie, cât și pentru mediu; în plus, are potențialul de a crea locuri de muncă, de a oferi noi oportunități de dezvoltare economică pentru populația din zonele costiere și rurale, iar unele practici de acvacultură, cum ar fi fermele de midii, contribuie la atenuarea efectelor schimbărilor climatice și la protejarea ecosistemelor prin folosirea unor practici cu impact redus;
11.

solicită UE și celorlalți donatori internaționali, inclusiv statelor membre cu titlu individual, să furnizeze, în prima etapă, finanțare pentru acordarea unui sprijin imediat, cu scopul de a ajuta populația ucraineană să iasă cu bine din următoarea iarnă. În regiunile din prima linie, această finanțare ar trebui să vizeze ajutorul umanitar (alimente, combustibili, medicamente, sisteme pentru potabilizarea apei și pentru tratarea apei potabile etc.), asigurarea unor locuințe temporare (corturi, module de locuit prefabricate, sisteme de încălzire etc.), deminarea, precum și sprijinul logistic pentru a menține aceste regiuni conectate, dar și să furnizeze mijloacele de transport necesare, cum ar fi: autobuze, ambulanțe, camioane de pompieri, camioane, excavatoare etc. În regiunile relativ sigure și în cele destul de îndepărtate de câmpul de luptă, ar trebui oferită asistență tehnică pentru a contribui la prestarea serviciilor, a caza și a integra persoanele strămutate intern, pentru relocarea capacității industriale și pentru asigurarea unor coridoare de transport pentru ajutorul umanitar spre interior și pentru exporturile ucrainene spre exterior;
17.

solicită un alt standard Euro privind emisiile pentru autoturisme, camionete, camioane și autobuze (Euro 7/VII) pentru a reduce emisiile de poluanți toxici (de exemplu, oxid de azot, amoniac, monoxid de carbon și particule în suspensie PM 10-2,5) și pentru a evita zeci de mii de decese premature în fiecare an; regretă profund decizia Comisiei Europene de a amâna din nou propunerile Euro 7/VII în cadrul programului său de lucru pentru 2022, ceea ce pune sub semnul întrebării obiectivul său de reducere a poluării la zero și angajamentul său față de Pactul verde european și pune în pericol capacitatea industriei de a planifica modificările tehnice necesare;
14.

observă că, deși cofinanțarea la nivel european a activităților de sprijinire a Anului European este în acord cu programele existente, în limita posibilităților existente pentru stabilirea priorităților la nivel anual sau multianual, alegerea temei politice a fiecărui An european condiționează într-o măsură semnificativă mărimea pachetului bugetar disponibil. În consecință, apar fluctuații considerabile de la un an la altul în ceea ce privește finanțarea, ceea ce, în unele cazuri, poate pune în pericol șansele de a atinge obiectivele unui An european;