Toți partenerii din Balcanii de Vest au fie un nivel bun, fie un nivel moderat de pregătire în domeniul relațiilor externe, cu excepția Bosniei și Herțegovinei, care are un anumit nivel de pregătire. În domeniul politicii externe, de securitate și apărare, Albania și Muntenegru au un nivel bun de pregătire, Macedonia de Nord și Serbia au un nivel moderat, iar Bosnia și Herțegovina are un anumit nivel de pregătire.

Turcia are un nivel moderat de pregătire în ceea ce privește politica sa în domeniul transporturilor și al energiei. Această țară trebuie să lucreze în continuare la liberalizarea pieței gazelor și să dezvolte cooperarea în materie de securitate și siguranță nucleară. Turcia a făcut unele progrese în ceea ce privește rețelele energetice și de transport, prin construirea liniei de cale ferată Halkali-Kapikule, care leagă frontiera bulgară cu Istanbulul, aflată încă în curs de desfășurare. Turcia are un anumit nivel de pregătire în domeniul mediului și al schimbărilor climatice și se confruntă cu provocări critice în acest sens, atât în ceea ce privește atenuarea schimbărilor climatice, cât și adaptarea la acestea. Turcia a ratificat Acordul de la Paris privind schimbările climatice (instrumentul său de ratificare urmează să fie depus la Organizația Națiunilor Unite). Turcia și-a exprimat, de asemenea, disponibilitatea de a coopera cu UE în ceea ce privește obiectivele Pactului verde european. Acestea constituie evoluții binevenite, însă integrarea acțiunilor climatice în alte politici rămâne încă limitată.

Albania, Macedonia de Nord și Serbia au un nivel moderat de pregătire în domeniul energiei, în timp ce Muntenegru are un nivel bun de pregătire. În domeniul rețelelor transeuropene, Albania, Bosnia și Herțegovina și Kosovo au un anumit nivel de pregătire, Serbia are un nivel moderat, iar Macedonia de Nord are un nivel bun de pregătire. Albania, Macedonia de Nord, Muntenegru și Serbia au un anumit nivel de pregătire în ceea ce privește mediul și schimbările climatice. Albania și Bosnia și Herțegovina au făcut unele progrese în ceea ce privește politica în domeniul transporturilor, Kosovo, Macedonia de Nord și Serbia au făcut progrese limitate, iar în Muntenegru nu s-au înregistrat progrese. Având în vedere progresele înregistrate, Comisia consideră că Serbia îndeplinește toate criteriile pentru deschiderea acestui cluster, în special ca urmare a adoptării foii de parcurs privind separarea pentru sectorul gazelor.

În Turcia, în perioada de raportare regresul democratic a continuat. Turcia trebuie să își alinieze cadrul constituțional la standardele europene. În pofida încheierii stării de urgență în iulie 2018, anumite dispoziții juridice care acordă competențe extraordinare autorităților guvernamentale și care mențin mai multe elemente restrictive ale stării de urgență au rămas integrate în sistemul juridic, afectând democrația și drepturile fundamentale. În iulie 2021, parlamentul Turciei a aprobat un proiect de lege care prelungește cu încă un an durata acestor elemente restrictive ale stării de urgență. Accesul la justiție a rămas limitat pentru persoanele afectate de decretele-legi de urgență. Sistemul prezidențial executiv nu asigură o separare solidă și efectivă a puterilor, reducând responsabilitatea democratică a executivului. În regiunea de sud-est, primarii demiși cu forța au continuat să fie înlocuiți cu administratori numiți de guvern, ceea ce contravine avizului Comisiei de la Veneția din iunie 2020 . Vizarea partidelor și a mass-mediei de opoziție de către sistemul judiciar a pus serios în pericol legitimitatea instituțiilor democratice turce și pluralismul politic. În acest sens, hotărârea Curții Constituționale de a accepta punerea sub acuzare a celui de al doilea partid de opoziție ca mărime, în vederea interzicerii acestuia, transmite un semnal îngrijorător suplimentar. Politizarea administrației publice a continuat. Societatea civilă a fost supusă unei presiuni continue și spațiul de care aceasta are nevoie pentru a-și desfășura activitatea în mod liber a continuat să se diminueze.

Turcia se confruntă în continuare cu amenințări din partea grupărilor teroriste. Deși guvernul are dreptul legitim și responsabilitatea de a combate terorismul, cadrul său juridic și răspunsul său trebuie aliniate la standardele europene și la acquis-ul UE. Măsurile antiteroriste trebuie să fie proporționale și aplicate cu respectarea statului de drept, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale. Turcia ar trebui să înceteze să utilizeze interpretarea în sens larg a legislației sale privind combaterea terorismului ca justificare pentru arestarea și reținerea jurnaliștilor, a scriitorilor, a avocaților, a politicienilor, a cadrelor universitare, a apărătorilor drepturilor omului și a vocilor critice. Turcia a acordat prioritate luptei împotriva PKK, care rămâne pe lista UE a persoanelor, grupurilor și entităților implicate în acte de terorism, precum și dezmembrării mișcării Gülen. Turcia are capacități instituționale bine dezvoltate, dar continuă să se confrunte cu riscuri grave de spălare a banilor și de finanțare a terorismului. Deși a făcut progrese în ceea ce privește consolidarea cadrului său de combatere a spălării banilor/finanțării terorismului, trebuie încă să dea curs mai multor recomandări pendinte ale Grupului de Acțiune Financiară Internațională (GAFI). Turcia trebuie să elaboreze o strategie și un plan de acțiune cuprinzătoare privind combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului.

În 2021, dialogul și cooperarea cu Turcia s-au intensificat. La 20 martie 2021, Înaltul Reprezentant și Comisia au înaintat Consiliului European comunicarea comună intitulată „Situația actuală a relațiilor politice, economice și comerciale dintre UE și Turcia” . Pe această bază, liderii UE au decis că Uniunea Europeană este pregătită să colaboreze cu Turcia într-un mod etapizat, proporțional și reversibil, pentru consolidarea cooperării într-o serie de domenii de interes comun, cu condiția ca actuala detensionare să se mențină și ca Turcia să se implice în mod constructiv și sub rezerva condițiilor stabilite în concluziile recente ale Consiliului European. În acest context, au avut loc dialoguri la nivel înalt privind clima, migrația și securitatea, care vor fi urmate în curând de dialogul privind sănătatea. Consiliul European a reiterat faptul că UE are un interes strategic față de un mediu stabil și sigur în estul Mării Mediterane și față de dezvoltarea unei relații de cooperare reciproc avantajoase cu Turcia. În același timp, liderii UE și-au reafirmat angajamentul de a apăra interesele UE și pe cele ale statelor membre ale UE.

COMISIA EUROPEANĂ Strasbourg, 19.10.2021 COM(2021) 644 final ANEXE

la COMUNICAREA COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR





Comunicarea din 2021 privind politica de extindere a UE {SWD(2021) 288 final} - {SWD(2021) 289 final} - {SWD(2021) 290 final} - {SWD(2021) 291 final} - {SWD(2021) 292 final} - {SWD(2021) 293 final} - {SWD(2021) 294 final}



ANEXA 1 - Rezumate ale constatărilor rapoartelor Muntenegru În ceea ce privește criteriile politice, perioada de raportare a fost marcată de tensiuni și de neîncredere între actorii politici. Polarizarea profundă dintre noua majoritate aflată la guvernare și opoziție a persistat pe tot parcursul anului 2020 și s-a intensificat în perioada postelectorală. Relațiile tensionate și neîncrederea au alimentat escaladări frecvente și au exacerbat și mai mult diviziunile politice, inclusiv în cadrul majorității aflate la guvernare. Alegerile parlamentare au dus la schimbarea coaliției aflate la guvernare, au transformat dinamica dintre organele statului și au demonstrat necesitatea de a găsi un echilibru în noul peisaj politic, inclusiv cu privire la chestiunile referitoare la comunitățile religioase și la originea etnică, chestiuni care au dominat agenda politică în perioada de raportare. Fricțiunile dintre puterea executivă și cea legislativă au încetinit activitatea de reformă. În decembrie 2020, Parlamentul a ales cel de al 42-lea guvern al Muntenegrului, cu un număr substanțial redus de ministere. Este primul guvern din Muntenegru compus în cea mai mare parte din experți neafiliați politic. În raportul său final privind alegerile parlamentare din 2020, misiunea limitată de observare a alegerilor a Biroului OSCE pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului (ODIHR) a recomandat o reformă cuprinzătoare pentru armonizarea cadrului juridic electoral și reglementarea tuturor aspectelor-cheie ale alegerilor, printr-un proces favorabil incluziunii, cu suficient timp înainte de următoarele alegeri. În decembrie 2020, Parlamentul a înființat Comisia pentru reformă electorală cuprinzătoare, însărcinată să realizeze reforme legislative până la sfârșitul anului 2021. Din cauza întârzierilor inițiale și a boicoturilor periodice, progresele au fost lente. Parlamentul l-a demis pe președintele Comisiei Electorale de Stat în iunie 2021 și nu a desemnat încă un nou președinte. Sunt necesare eforturi continue pentru a spori profesionalismul, transparența și răspunderea Comisiei Electorale de Stat. În 2021 au avut loc alegeri locale în două municipalități. În pofida acordului dintre partide de a organiza toate alegerile locale în aceeași zi, cadrul juridic prevede în continuare desfășurarea lor prin rotație, astfel încât la nivel național și local au loc aproape permanent campanii preelectorale. Trebuie să se asigure un răspuns instituțional credibil, independent și eficace la așa-numitul „scandal al plicurilor”. Lipsa unui angajament constructiv din partea tuturor actorilor parlamentari a împiedicat desfășurarea unui dialog politic semnificativ, polarizând și mai mult peisajul politic. Boicotarea sesiunilor plenare de către majoritatea deputaților, atât din cadrul opoziției, cât și al majorității aflate la guvernare, a dus la suspendarea procesului decizional în Parlament în 2021. Parlamentul a îmbunătățit transparența activității sale, a comunicat cu publicul și și-a consolidat rolul legislativ și de supraveghere în ansamblu. Majoritatea aflată la guvernare a inițiat sau a adoptat adesea acte legislative prin procedura accelerată, fără consultările publice necesare și fără să țină seama în mod corespunzător de cerințele de aderare la UE. Parlamentul trebuie încă să își demonstreze în practică angajamentul față de agenda de reforme a Muntenegrului în vederea aderării la UE și să se coordoneze mai bine cu guvernul în ceea ce privește inițiativele legislative. Parlamentul ar trebui să consolideze capacitatea profesională și competențele de specialitate ale personalului său administrativ și să îmbunătățească reprezentarea femeilor la nivel politic. Componența actualului parlament este fără precedent în istoria Muntenegrului. Acesta ar trebui să depună eforturi pentru a ajunge la un consens larg între partide și în cadrul societății cu privire la reformele legate de UE, consens care este vital pentru ca această țară să realizeze progrese pe calea aderării sale la UE. Este evident că pentru consolidarea asumării răspunderii parlamentare, supravegherea puterii executive, controlul democratic, îmbunătățirea calității legislației și desemnările în funcțiile esențiale este necesară participarea activă și constructivă a tuturor partidelor. Până în prezent, Parlamentul nu a putut asigura majoritatea necesară de două treimi pentru numiri judiciare importante și, prin urmare, o serie de funcții-cheie ale sistemului judiciar sunt ocupate pe bază ad-interim. În ceea ce privește guvernanța, este necesară consolidarea participării părților interesate și a capacității guvernului de a pune în aplicare reformele. În decembrie 2020, Parlamentul a ales cel de al 42-lea guvern al Muntenegrului. Numărul ministerelor a fost redus la 12, patru dintre ele fiind conduse de femei. Acesta este primul guvern compus din experți din Muntenegru, doar funcția de viceprim-ministru fiind deținută de liderul unui partid politic. Guvernul a adoptat, de asemenea, un nou program național pentru aderarea la UE pentru perioada 2021-2023. Structura de negociere a fost slăbită în mod substanțial prin demisia sau demiterea a 110 dintre membrii săi, inclusiv 16 negociatori de capitole și 24 de șefi de grupuri de lucru. Majoritatea acestor posturi-cheie sunt vacante. Unele ministere esențiale nu au reușit să demonstreze, sub noua lor conducere, un angajament suficient și o implicare constructivă în procesul de aderare la UE. Rolul societății civile este recunoscut și promovat, însă cadrul juridic și instituțional actual trebuie îmbunătățit în continuare pentru a consolida mecanismele de consultare și cooperare dintre instituțiile statului și societatea civilă în contextul procesului de aderare la UE. Muntenegru este pregătit într-o măsură moderată în ceea ce privește reforma administrației sale publice. În ansamblu, în cursul perioadei de raportare s-au înregistrat progrese limitate. Schimbarea guvernului și a majorității parlamentare a afectat grav funcția publică: modificările aduse Legii privind funcționarii publici și angajații de stat au redus cerințele privind competența, independența și recrutarea pe bază de merit a funcționarilor publici. De asemenea, recentele reorganizări ale administrației publice au dus la schimbări substanțiale de personal, inclusiv la nivel de conducere, punând în pericol capacitatea Muntenegrului de a păstra, în multe sectoare, personalul cu experiență în chestiuni legate de procesul de aderare la UE. Este necesară o voință politică puternică pentru a depolitiza în mod eficace administrația publică, a optimiza administrația de stat și a asigura asumarea răspunderii de către persoanele care ocupă funcții de conducere. Muntenegru este în continuare pregătit într-o măsură moderată să aplice acquis-ul UE și standardele europene în domeniul sistemului judiciar și al drepturilor fundamentale și, în ansamblu, a făcut progrese limitate, cu rezultate limitate în ceea ce privește asumarea răspunderii. Nu s-au înregistrat progrese în domeniul sistemului judiciar, iar punerea în aplicare a principalelor reforme judiciare stagnează. Angajamentul politic hotărât necesar pentru deblocarea unor segmente importante ale acestor reforme încă lipsește, iar o serie de numiri în sistemul judiciar sunt pendinte în Parlament din cauza incapacității de a obține o majoritate calificată. În pofida unei abordări mai proactive a Agenției Anticorupție, corupția este răspândită în multe domenii și reprezintă un motiv de îngrijorare. În ceea ce privește drepturile fundamentale, Muntenegru a continuat să își îndeplinească obligațiile care decurg din legislația și instrumentele internaționale din domeniul drepturilor omului. Cu toate acestea, există în continuare provocări în ceea ce privește asigurarea punerii în aplicare eficace a legislației naționale privind drepturile omului. În domeniul libertății de exprimare s-au înregistrat progrese limitate. Muntenegru a atins un anumit nivel de pregătire în combaterea corupției. Progresele au fost limitate, recomandările de anul trecut fiind îndeplinite parțial în ceea ce privește obținerea de rezultate suplimentare în materie de reprimare și prevenire a corupției, precum și în ceea ce privește eforturile depuse de Agenția Anticorupție pentru a soluționa provocările cu care se confruntă. Este necesară îmbunătățirea în continuare a bilanțului privind sechestrarea și confiscarea activelor. Agenția Anticorupție, cu o nouă conducere, a demonstrat o abordare mai proactivă, în special în ceea ce privește intensificarea activităților sale de comunicare și de informare pentru publicul larg, mass-media și societatea civilă, precum și în ceea ce privește soluționarea volumului de cazuri pendinte din anii precedenți. În pofida acestei tendințe pozitive, persistă o serie de provocări legate de independența agenției, stabilirea priorităților, abordarea selectivă și calitatea deciziilor acesteia, fiind necesare eforturi susținute în acest sens. Corupția este răspândită în continuare în multe domenii. Este nevoie de o voință politică puternică pentru combaterea eficace a acestei probleme, precum și de un răspuns solid al justiției penale la cazurile de mare corupție. Muntenegru are un anumit nivel de pregătire/este pregătit într-o măsură moderată în ceea ce privește combaterea criminalității organizate. S-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor de anul trecut, în special în ceea ce privește îmbunătățirea accesului autorităților de aplicare a legii la bazele de date esențiale și creșterea numărului de anchetatori și de experți în domenii-cheie. Numărul de cazuri de criminalitate organizată investigate și urmărite penal a continuat să crească, iar numărul de cauze soluționate în instanțe aproape s-a triplat. Cooperarea polițienească internațională este bine stabilită și a continuat să dea rezultate, realizându-se capturi de droguri fără precedent în străinătate. Cu toate acestea, capacitatea de a combate contrabanda cu tutun și spălarea banilor nu a ajuns încă la nivelul preconizat. Muntenegru trebuie în continuare să rezolve anumite deficiențe sistemice din sistemul său de justiție penală, inclusiv modul în care sunt soluționate cauzele de criminalitate organizată în instanțe. În ceea ce privește drepturile fundamentale, Muntenegru dispune în mare parte de cadrul legislativ și instituțional necesar și a făcut unele progrese în ceea ce privește îndeplinirea obligațiilor prevăzute în legislația și instrumentele internaționale privind drepturile omului. Cu toate acestea, există în continuare provocări în ceea ce privește punerea în aplicare eficace. Trebuie să se îmbunătățească în continuare eficiența investigațiilor referitoare la utilizarea excesivă a forței de către autoritățile de aplicare a legii și la infracțiunile motivate de ură. Grupurile vulnerabile, inclusiv romii și egiptenii, și persoanele cu handicap continuă să se confrunte cu multiple forme de discriminare și cu dificultăți în ceea ce privește exercitarea drepturilor lor în cadrul procedurilor administrative și judiciare. Femeile continuă să se confrunte cu inegalități în ceea ce privește participarea la viața politică și publică și accesul la locuri de muncă și la oportunități economice. Violența de gen și violența împotriva copiilor reprezintă în continuare surse de preocupare majoră. Numărul atacurilor motivate de etnie și religie, al infracțiunilor motivate de ură și al discursurilor de incitare la ură a continuat să crească. Muntenegru nu a dat curs decât parțial recomandărilor de anul trecut. Accesul la justiție, în special pentru grupurile vulnerabile, trebuie îmbunătățit în continuare. Modificările aduse Legii privind libertatea religioasă sau de convingere au fost adoptate după consultări limitate, care nu au fost pe deplin favorabile incluziunii, cu comunitățile religioase. Muntenegru a atins un anumit nivel de pregătire în domeniul libertății de exprimare. În ansamblu, s-au înregistrat progrese limitate în cursul perioadei de raportare și s-a dat curs doar parțial recomandărilor de anul trecut. Au existat unele evoluții noi în ceea ce privește investigarea împușcării unui jurnalist de investigație în 2018, dar trebuie să se aplice măsuri judiciare depline și eficace atât în legătură cu acest caz, cât și cu alte cazuri vechi importante. În aprilie 2021, guvernul a înființat o nouă comisie ad-hoc pentru monitorizarea violenței împotriva jurnaliștilor, dar nu a pus în aplicare încă pe deplin sau în mod eficace recomandările semnificative formulate de comisia anterioară. Este în curs de desfășurare o revizuire a cadrului juridic, cu scopul de a aborda problemele suplimentare identificate în legea din 2020 privind mass-media și în legea privind organismul public de radiodifuziune RTCG, de a completa acest cadru cu o nouă lege privind mass-media audiovizuală și de a asigura alinierea deplină a acestora la acquis-ul UE și la standardele europene. Sunt necesare mai multe eforturi pentru a limita efectele dezinformării, ale hărțuirii online și ale discursurilor de incitare la ură, asigurându-se, în același timp, faptul că astfel de măsuri nu limitează în mod disproporționat libertatea de exprimare. Parlamentul a numit noul Consiliu de administrație al RTCG în iunie 2021, fără un larg sprijin transpartinic. În urma acestei schimbări și a modificărilor ulterioare ale conducerii RTCG, organismul public de radiodifuziune a început să prezinte un conținut mai divers din punct de vedere politic. Peisajul mediatic rămâne, în ansamblu, extrem de polarizat, fiind marcat adesea de relatări părtinitoare și neechilibrate din punct de vedere politic, inclusiv de o implicare extinsă a mass-mediei străine din regiune, aspect constatat în mod deosebit în perioadele electorale. Mecanismele de autoreglementare sunt în continuare slabe. În ceea ce privește criteriile economice, Muntenegru a realizat anumite progrese și este pregătit într-o măsură moderată să dezvolte o economie de piață funcțională. Muntenegru s­a confruntat cu o recesiune acută în 2020, deoarece pandemia de COVID-19 a avut un impact puternic asupra economiei sale dependente de turism. Acest lucru a generat efecte colaterale negative de amploare asupra consumului privat, a investițiilor, a ocupării forței de muncă, a comerțului și a finanțelor publice. Pentru a sprijini cetățenii și economia, autoritățile au pus în aplicare mai multe pachete de sprijin economic. Aceste măsuri au fost, în mare măsură, bine orientate, transparente și cu caracter temporar. În pofida unor întârzieri cauzate de pandemie, guvernul a continuat să pună în aplicare unele dintre reformele avute în vedere pentru îmbunătățirea mediului de afaceri. Tranziția guvernamentală ordonată care a avut loc în mijlocul crizei a menținut eficacitatea răspunsului în materie de politici la pandemia de COVID-19. Noul guvern a reușit să atenueze riscurile bugetare prin acumularea unor rezerve bugetare considerabile pentru a acoperi nevoile de finanțare din 2021, inclusiv pentru programe suplimentare de sprijin în contextul pandemiei de COVID-19. Sectorul financiar a rămas stabil în timpul crizei, ca urmare a poziției sale puternice anterioare crizei și a măsurilor de sprijin puse în aplicare de autorități, însă impactul întârziat al crizei asupra bilanțurilor băncilor impune o monitorizare atentă a instituțiilor financiare. Muntenegru a înregistrat unele progrese și este pregătit într-o măsură moderată să facă față presiunii concurențiale și forțelor pieței din UE. Pandemia de COVID-19 a demonstrat că, în lipsa diversificării, economia dependentă de turism a Muntenegrului este extrem de vulnerabilă la șocuri. S-au făcut unele eforturi pentru a îmbunătăți capacitățile de inovare și a introduce standarde ale UE în cadrul întreprinderilor locale datorită subvențiilor publice, dar acestea rămân modeste, ținând cont de amploarea provocării. Calitatea sistemului educațional și preferințele privind alegerea programelor de învățământ nu par adecvate pentru a se dezvolta capitalul uman și a se aborda neconcordanța între cererea și oferta de competențe. Infrastructura modernă de telecomunicații și energie este implementată rapid, dar există un deficit substanțial în ceea ce privește infrastructura de transport, ceea ce împiedică integrarea în piețele regionale și în cele ale UE. În plus, nivelul scăzut de sofisticare a produselor naționale, dimensiunea redusă a întreprinderilor locale și nivelul scăzut de participare pe piețele externe reprezintă obstacole majore în calea creșterii competitivității și a diversificării economiei.

În ceea ce privește relațiile de bună vecinătate și cooperarea regională, Muntenegru și-a continuat angajamentul constructiv față de relațiile bilaterale cu alte țări implicate în procesul de aderare și cu statele membre ale UE din vecinătate, deși relațiile bilaterale cu Serbia au fost afectate de tensiuni, pe măsură ce discursurile naționaliste s-au înmulțit. Muntenegru este, în general, un participant activ la cooperarea regională. În ceea ce privește capacitatea de asumare a obligațiilor care decurg din calitatea de stat membru, Muntenegru a depus eforturi importante privind alinierea și pregătirea pentru punerea în aplicare a acquis-ului UE în multe domenii, deși într-un ritm mai lent decât până acum. Clusterul „piața internă” este esențial pentru pregătirile efectuate de Muntenegru în vederea îndeplinirii cerințelor pieței interne a UE și are o relevanță deosebită pentru eventualele măsuri de integrare timpurie și pentru dezvoltarea pieței regionale comune. S-au înregistrat progrese în ceea ce privește supravegherea pieței, acreditarea și standardizarea, cerințele legislative privind înregistrarea electronică a societăților comerciale, prevenirea spălării banilor și a finanțării terorismului, dreptul societăților comerciale, ajutoarele de stat și transparența ajutoarelor, sectorul bancar și protecția consumatorilor și a sănătății. Muntenegru ar trebui să se concentreze acum pe: alinierea la acquis-ul UE care reglementează metrologia și standardizarea și pe dezvoltarea capacității operaționale a Agenției pentru Ocuparea Forței de Muncă, profesiile reglementate, fluxurile de capital și plățile, inclusiv în ceea ce privește dobândirea drepturilor de proprietate și eliminarea treptată a programului de dobândire a cetățeniei prin investiție, dreptul societăților comerciale și contabilitatea întreprinderilor, proprietatea intelectuală, concurența și ajutoarele de stat, protecția consumatorilor și a sănătății și punerea în aplicare a legilor de aliniere la acquis-ului UE privind cerințele de capital în sectorul bancar. Clusterul „competitivitate și creștere favorabilă incluziunii” are legături semnificative cu Programul de reformă economică al Muntenegrului. S-au înregistrat progrese în ceea ce privește controlul tutunului, pensiile, politica industrială, specializarea inteligentă, educația și formarea profesională și facilitarea comerțului. În ceea ce privește politica economică și monetară, se lucrează la punerea în aplicare a planului de acțiune pentru alinierea la acquis-ul UE. Muntenegru ar trebui să se concentreze acum pe: independența sectorului mass-media, coordonarea aspectelor economice și monetare în materie de TVA, accize și impozitare directă, legislația muncii și legislația antidiscriminare, securitatea în muncă, politica industrială, cercetarea și inovarea, educația și formarea și sistemul computerizat de tranzit compatibil cu UE. Clusterul „Agenda verde și conectivitatea durabilă” are legături semnificative cu Programul de reformă economică al Muntenegrului, cu Planul economic și de investiții al Comisiei și cu Agenda verde pentru Balcanii de Vest. S-au înregistrat progrese în ceea ce privește crearea unei piețe a energiei pentru ziua următoare, strategia de dezvoltare a transporturilor, protecția naturii și Planul național privind energia și clima. Muntenegru ar trebui să se concentreze acum pe: sectorul energiei, rețelele transeuropene, telecomunicațiile, regulamentele privind TEN-T și TEN-E, tranziția verde, gestionarea deșeurilor, calitatea apei, protecția naturii și schimbările climatice. Clusterul „resurse, agricultură și coeziune” cuprinde politici legate de fondurile structurale și de investiții ale UE și de dezvoltarea capacităților pentru asumarea responsabilităților aferente unui viitor stat membru al UE. S-au înregistrat progrese în domeniul agriculturii, al produselor alimentare și al pescuitului, al politicii regionale și al instrumentelor structurale, al dispozițiilor financiare și bugetare și al gestionării resurselor proprii. Muntenegru ar trebui să se concentreze acum pe: punerea în aplicare a programului IPARD, agricultură și dezvoltarea rurală, precum și pe pescuit, modernizarea unităților de prelucrare a produselor alimentare și controalele privind siguranța alimentară, cerințele politicii de coeziune a UE, capacitatea de implementare a programelor cu gestiune indirectă din cadrul IPA și normele de administrare a sistemului de resurse proprii. În ceea ce privește clusterul „relații externe”, Muntenegru a continuat să se alinieze pe deplin la toate pozițiile, declarațiile și pozițiile comune ale UE din cadrul PESC. De asemenea, Muntenegru a continuat să pună în aplicare acțiuni bazate pe normele UE în cadrul pieței regionale comune, inclusiv prin cooperare în cadrul Acordului central european de comerț liber (CEFTA) și al Consiliului de Cooperare Regională. Alinierea integrală la Statutul de la Roma ar permite închiderea provizorie a capitolului 31 rămas deschis în cadrul acestui cluster. Consolidarea capacității administrative de aplicare a acquis-ului UE rămâne o provocare importantă pentru Muntenegru, inclusiv necesitatea urgentă de a reconstrui o structură de negociere funcțională. În ceea ce privește migrația, atât migrația legală, cât și cea ilegală au scăzut drastic în 2020, în contextul pandemiei de COVID-19. Numărul de sosiri de migranți aflați în situație ilegală a scăzut cu 60 % în comparație cu 2019, în 2020 fiind reținuți 3 149 de migranți. În 2020, Parchetul Special a efectuat două investigații privind introducerea ilegală de migranți. Într­unul dintre cele două cazuri, au fost pronunțate condamnări definitive împotriva a opt persoane. Deși capacitatea Muntenegrului de a gestiona fluxurile de migrație mixtă și integrarea refugiaților se îmbunătățește, sunt necesare eforturi susținute pentru ca această țară să facă față presiunii migrației, prin sporirea în continuare a capacității sale de primire și prin îmbunătățirea standardelor în centrele de primire. Aceste eforturi vor trebui să includă, de asemenea, dezvoltarea în continuare a cooperării sale internaționale în materie de readmisie, sprijinirea reintegrării reușite a persoanelor returnate, creșterea capacității sale de urmărire penală a rețelelor care introduc ilegal migranți și instituirea unui sistem modern de colectare a datelor privind migranții. Serbia În ceea ce privește criteriile politice, Parlamentul și forțele politice din Serbia au continuat să se implice în dialogul dintre partide condus de Parlamentul European, pentru a crea un larg consens transpartinic cu privire la reformele legate de UE, consens care este vital pentru progresul țării pe calea aderării la UE. Cu toate acestea, în perioada de raportare, climatul politic a rămas polarizat. Pentru ca procesul să aibă succes, toți actorii politici trebuie să se implice în mod constructiv și cu bună-credință și să pună în aplicare măsurile identificate în septembrie 2021 de către cofacilitatorii din Parlamentul European și din Parlamentul Serbiei în cursul dialogului dintre partide. În ceea ce privește alegerile, Serbia a început să dea curs recomandărilor formulate cu mult timp în urmă de Biroul pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE/ODIHR), iar guvernul a restabilit grupul de lucru relevant privind alegerile. Toate recomandările-cheie ar trebui puse în aplicare într-un mod transparent și favorabil incluziunii, pe baza unui consens politic mai larg și cu suficient timp înainte de următoarele alegeri. Mandatul Parlamentului Serbiei, care a fost constituit oficial în august 2020, a fost limitat în timp de la bun început, deoarece conducerea politică a anunțat că cel târziu în primăvara anului 2022 vor avea loc noi alegeri. În ansamblu, Parlamentul a redus în mod semnificativ utilizarea procedurilor de urgență și a adoptat un nou cod de conduită pentru deputați. În timpul dezbaterilor parlamentare s-a utilizat însă în continuare o retorică incendiară împotriva oponenților politici și a reprezentanților altor instituții care au exprimat opinii politice divergente. Toți politicienii ar trebui să combată discursurile de incitare la ură și să contribuie la un dialog politic privind reformele legate de UE, în special cu privire la elementele fundamentale ale democrației și ale statului de drept. Ministerul pentru drepturile omului, drepturile minorităților și dialog social, nou-creat, a inițiat o serie de dialoguri publice. Cu toate acestea, sunt necesare eforturi suplimentare pentru a asigura o cooperare sistematică între guvern și societatea civilă. Pe teren trebuie să se creeze un mediu propice pentru dezvoltarea și finanțarea organizațiilor societății civile, întrucât atacurile verbale împotriva acestora au continuat, inclusiv în Parlament. Serbia este pregătită într-o măsură moderată în domeniul reformei administrației publice. În ansamblu, în perioada de raportare s-au înregistrat progrese limitate. Serbia trebuie să asigure în continuare (i) recrutarea pe bază de merit și reducerea numărului excesiv de posturi de conducere de nivel superior ocupate de manageri interimari, (ii) un rol puternic de control al calității pentru Secretariatul pentru politici publice în ceea ce privește elaborarea și coordonarea politicilor și (iii) un mecanism unic pentru stabilirea priorității tuturor investițiilor, indiferent de tipul și sursa de finanțare. Sistemul judiciar din Serbia are un anumit nivel de pregătire. În perioada de raportare s-au înregistrat progrese limitate. Reforma constituțională a sistemului judiciar a fost relansată în decembrie 2020 și se preconizează că va fi finalizată până la sfârșitul anului 2021. Sistemul de numire a judecătorilor și de evaluare a activității judecătorilor și a procurorilor trebuie să fie revizuit în profunzime în urma adoptării amendamentelor constituționale, pentru ca recrutările și carierele judiciare să se bazeze pe merite, deoarece cadrul juridic actual nu oferă garanții suficiente împotriva potențialei influențe politice asupra sistemului judiciar. Serbia are un anumit nivel de pregătire în ceea ce privește combaterea corupției. În perioada de raportare s-au înregistrat progrese limitate. În ceea ce privește prevenirea corupției, Grupul de state împotriva corupției (GRECO) din cadrul Consiliului Europei a concluzionat că recomandarea sa privind Agenția pentru Prevenirea Corupției a fost pusă în aplicare în mod satisfăcător. Această recomandare viza necesitatea unui grad adecvat de independență și de resurse financiare și umane, precum și extinderea competențelor agenției. Serbia trebuie să adopte o nouă strategie anticorupție, însoțită de un plan de acțiune, și să instituie un mecanism de coordonare eficace pentru a îndeplini obiectivele de politică în materie de prevenire sau de reprimare și pentru a combate în mod eficace corupția. Numărul de inculpări și numărul de condamnări în primă instanță pentru cazurile de mare corupție au continuat să scadă în comparație cu anii precedenți. Serbia ar trebui să își intensifice eforturile de soluționare a acestor deficiențe și să intensifice acțiunile de prevenire și de reprimare a corupției. În ceea ce privește lupta împotriva criminalității organizate, Serbia are un anumit nivel de pregătire. În perioada de raportare s-au înregistrat progrese limitate. Serbia trebuie să obțină un bilanț convingător de investigații eficace, urmăriri penale și condamnări definitive în cazurile de criminalitate gravă și organizată, inclusiv de investigații financiare cu rezultate în materie de înghețare și confiscare a activelor provenite din săvârșirea de infracțiuni. Numărul de condamnări pentru criminalitatea organizată a scăzut în comparație cu 2019. Serbia ar trebui să treacă de la o abordare bazată pe cazuri la o strategie împotriva organizațiilor și de la concentrarea pe cazuri de importanță scăzută sau medie la cazuri de anvergură, vizând desființarea organizațiilor mari și răspândite la nivel internațional și confiscarea activelor. Cadrul legislativ și instituțional pentru respectarea drepturilor fundamentale este în mare măsură instituit în Serbia. Cu toate acestea, trebuie să se asigure că acest cadru este pus în aplicare în mod consecvent și eficient. Trebuie să se consolideze instituțiile pentru drepturile omului și să se garanteze independența acestora, inclusiv prin alocarea resurselor financiare și umane necesare. În ceea ce privește libertatea de exprimare, s-au înregistrat progrese limitate, prin adoptarea și începerea punerii în aplicare a unui număr limitat de măsuri în cadrul planului de acțiune referitor la strategia privind mass-media. Cu toate acestea, au continuat atacurile verbale la adresa jurnaliștilor de către înalți funcționari, iar cazurile de amenințări și violență rămân un motiv de îngrijorare. Majoritatea asociațiilor mass-media s-au retras din grupul privind siguranța jurnaliștilor în martie 2021, din cauza discursurilor de incitare la ură și a campaniilor de denigrare împotriva jurnaliștilor și a reprezentanților societății civile, inclusiv de către șeful grupului politic majoritar din Parlament. Aceste atacuri verbale în Parlament au avut loc chiar și după adoptarea unui cod de conduită în decembrie 2020. Mediul general pentru exercitarea libertății de exprimare fără obstacole trebuie consolidat în continuare în practică. În ceea ce privește criteriile economice, Serbia a făcut anumite progrese și are un nivel de pregătire moderat/bun în ceea ce privește dezvoltarea unei economii de piață funcționale. Economia Serbiei a înregistrat doar o recesiune ușoară în 2020, deoarece impactul crizei provocate de pandemia de COVID-19 a fost atenuat de dinamica puternică anterioară crizei, de luarea la timp a unor măsuri de sprijin bugetar și monetar de amploare, de structura sectorială a economiei și de o strictețe medie relativ scăzută a măsurilor de limitare a răspândirii virusului. Dezechilibrele externe s-au redus în timpul crizei, în timp ce finanțarea lor a continuat să fie acoperită integral de fluxurile de investiții străine directe din exterior. Marja de manevră bugetară creată înainte de criză a permis Serbiei să ofere un sprijin bugetar substanțial pentru atenuarea crizei în 2020 și 2021 și să majoreze substanțial cheltuielile de capital. Stabilitatea sectorului bancar a fost menținută, iar creșterea creditării a fost robustă, fiind susținută de relaxarea monetară, de moratorii privind împrumuturile și de măsuri de creștere a lichidității. Piața forței de muncă a înregistrat o nouă scădere a șomajului în 2020, reflectând în special scăderea ratelor de activitate în timpul crizei.

S-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește reformele administrației fiscale și privatizarea băncilor deținute de stat, însă alte reforme structurale majore ale administrației publice și ale întreprinderilor deținute de stat au continuat să avanseze lent, prelungind ineficiențele de lungă durată. Nu s-au înregistrat progrese cu privire la consolidarea regulilor politicii fiscal-bugetare în vederea ancorării acestei politici. Statul păstrează un rol puternic în economie, iar sectorul privat este subdezvoltat și afectat de deficiențele legate de statul de drept, în special corupția și ineficiența sistemului judiciar, precum și de asigurarea unei concurențe loiale. Serbia a înregistrat unele progrese și este pregătită într-o măsură moderată să facă față presiunii concurențiale și forțelor pieței din UE. Structura economiei s-a îmbunătățit în continuare, iar integrarea economică în UE a rămas la un nivel ridicat. Cu toate acestea, în pofida unor progrese, calitatea și relevanța educației și a formării nu corespund pe deplin nevoilor de pe piața muncii. Investițiile publice au continuat să crească, cu scopul de a remedia lacunele grave în materie de infrastructură după mulți ani de investiții insuficiente. Deși costul creditelor acordate întreprinderilor mici și mijlocii a scăzut, acestea se confruntă în continuare cu o serie de provocări, printre care un mediu de afaceri volatil și concurența neloială. În ceea ce privește relațiile de bună vecinătate și cooperarea regională, Serbia și-a menținut, în ansamblu, angajamentul față de relațiile bilaterale cu alte țări implicate în procesul de aderare și cu statele membre ale UE din vecinătate. Cu toate acestea, relațiile cu Muntenegru au fost marcate de tensiuni continue. În general, Serbia participă activ la cooperarea regională. În ceea ce privește normalizarea relațiilor cu Kosovo, dialogul facilitat de UE a continuat cu reuniunile la nivel înalt din 15 iunie și 19 iulie 2021 și cu trei reuniuni ale negociatorilor-șefi. În perioada de raportare, ambele părți au numit noi negociatori-șefi și echipe de negociere. Serbia trebuie să depună eforturi suplimentare semnificative pentru punerea în aplicare a tuturor acordurilor trecute și să contribuie la încheierea unui acord cuprinzător, cu caracter juridic obligatoriu, de normalizare a relațiilor cu Kosovo. Un astfel de acord este urgent și esențial pentru ca Serbia și Kosovo să poată avansa fiecare pe calea sa europeană. În ceea ce privește capacitatea de a-și asuma obligațiile care decurg din statutul de membru al UE, Serbia a realizat activități importante de aliniere la acquis-ul UE în numeroase domenii, în special în ceea ce privește fiscalitatea și energia. Clusterul „piața internă” este esențial pentru pregătirile efectuate de Serbia în vederea îndeplinirii cerințelor pieței interne a UE și are o relevanță deosebită pentru eventualele măsuri de integrare timpurie și pentru dezvoltarea pieței regionale comune. S-au înregistrat progrese în ceea ce privește alinierea legislației privind dreptul societăților comerciale, libera circulație a lucrătorilor, libertatea de stabilire și libertatea de a presta servicii. Cu toate acestea, nu s-au înregistrat progrese în ceea ce privește libera circulație a capitalurilor, serviciile financiare și protecția consumatorilor și a sănătății. Clusterul „competitivitate și creștere favorabilă incluziunii” are legături semnificative cu Programul de reformă economică al Serbiei. S-au înregistrat progrese în domeniile fiscalității, politicii sociale și ocupării forței de muncă, politicii industriale, dezvoltării științifice și tehnologice și educației. În ceea ce privește fiscalitatea, politica socială și ocuparea forței de muncă, Serbia a îndeplinit și criteriile de deschidere. Cu toate acestea, nu s-au înregistrat progrese în ceea ce privește consolidarea regulilor politicii fiscal-bugetare în vederea ancorării acestei politici. Clusterul „Agenda verde și conectivitate durabilă” se află în centrul Agendei verzi pentru Balcanii de Vest, aprobată de Serbia în noiembrie 2020, și este strâns legat de Programul de reformă economică al Serbiei și de Planul economic și de investiții al Comisiei. Serbia a îndeplinit criteriile de deschidere a negocierilor în domeniul energiei și a înregistrat progrese în ceea ce privește siguranța rutieră și reforma sectorului feroviar. De asemenea, a adoptat o lege privind clima, precum și un pachet de legi importante în domeniul energiei, inclusiv noi legi privind sursele regenerabile de energie și eficiența energetică. Clusterul „resurse, agricultură și coeziune” cuprinde politici legate de fondurile structurale ale UE și de dezvoltarea capacităților pentru asumarea responsabilităților aferente unui viitor stat membru al UE. Acesta cuprinde, de asemenea, unele dintre principalele domenii de politică esențiale pentru a asigura sisteme alimentare durabile și a ajuta comunitățile rurale să se dezvolte și să se diversifice din punct de vedere economic. Serbia a înregistrat progrese în domeniul siguranței alimentare prin recrutarea de personal în cadrul laboratoarelor naționale de referință și prin elaborarea unui plan de acțiune privind pescuitul, în domeniul financiar și bugetar în ceea ce privește gestionarea resurselor proprii și în domeniul politicii regionale în ceea ce privește gestiunea financiară. În cazul clusterului „relații externe”, tendințele generale ale Serbiei în ceea ce privește alinierea la politica externă și de securitate comună a UE au rămas, în linii mari, neschimbate. O serie de acțiuni întreprinse de Serbia au fost contrare pozițiilor UE în materie de politică externă. În 2020, rata de aliniere a Serbiei la declarațiile relevante ale Înaltului Reprezentant în numele UE și la deciziile relevante ale Consiliului a fost de 56 %, dar a ajuns la 61 % în august 2021. Serbia a continuat să participe la misiunile și operațiile UE de gestionare a crizelor desfășurate în cadrul politicii de securitate și apărare comune. Nu s-au înregistrat progrese concrete în direcția finalizării negocierilor de aderare la Organizația Mondială a Comerțului. Serbia a continuat să contribuie în mod semnificativ la gestionarea fluxurilor de migrație mixtă către UE, jucând un rol activ și constructiv și cooperând în mod eficace cu vecinii săi și cu statele membre ale UE. De asemenea, aceasta a continuat să pună în aplicare în mod eficace strategia privind gestionarea integrată a frontierelor și planul de acțiune aferent acesteia. Macedonia de Nord În ceea ce privește criteriile politice, Macedonia de Nord și-a continuat eforturile de consolidare a democrației și a statului de drept, inclusiv prin activarea sistemelor existente de control și echilibru și prin intermediul activităților de informare privind principalele chestiuni politice și legislative. Macedonia de Nord și-a demonstrat angajamentul de a obține rezultate în domeniile-cheie legate de valorile fundamentale, inclusiv prin intermediul agendei „Europe at Home” și al „Planului de acțiune 21” privind lupta împotriva corupției. Primul tur al alegerilor locale a avut loc la 17 octombrie. Biroul pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului din cadrul Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE/ODIHR) a desfășurat o misiune de observare a alegerilor. În perioada de raportare s-au înregistrat progrese limitate în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor restante ale OSCE/ODIHR și ale Comisiei de la Veneția. Revizuirea cuprinzătoare a legislației electorale și adoptarea legilor relevante trebuie să fie finalizate în timp util și într-o manieră incluzivă. Partidele de opoziție au continuat să se implice activ în activitatea parlamentară și, în unele cazuri, au sprijinit legi esențiale legate de aderarea la UE. Cu toate acestea, activitatea parlamentară a fost împiedicată de polarizarea politică, agravată de COVID-19, care i-a afectat uneori funcțiile obișnuite. Sunt necesare eforturi pentru a consolida rolul Parlamentului ca forum de dialog politic constructiv, în special în ceea ce privește agenda de reforme în vederea aderării la UE. Parlamentul a continuat să își exercite funcțiile legislative. Procedurile accelerate ar trebui utilizate cu mare grijă și ar trebui să fie limitate pentru a asigura un control și consultări eficace legate de legislație. Parlamentul a continuat să exercite o supraveghere adecvată asupra executivului. Propunerile de reformă internă a Parlamentului, convenite în cadrul celei de a treia runde a „Dialogului Jean Monnet” de la începutul anului 2020, trebuie să fie puse în aplicare. Răspunderea penală a celor care au orchestrat sau au comis violențe în atacul asupra Parlamentului din 27 aprilie 2017 a continuat să fie stabilită, inclusiv prin hotărâri pronunțate în primă instanță. Guvernul trebuie să mențină ritmul reformelor și să se concentreze pe punerea în aplicare a cadrului juridic existent, în loc să lanseze noi inițiative sporadice. Punerea în aplicare substanțială și la timp a agendei de reforme necesită un sprijin susținut din partea întregii societăți. Relațiile interetnice au rămas stabile, iar Acordul-cadru de la Ohrid a continuat să fie pus în aplicare. Organizațiile societății civile au continuat să fie active și joacă un rol important în procesul de reformă, dar sunt necesare eforturi suplimentare pentru a asigura un proces de consultare mai semnificativ, mai transparent și în timp util cu societatea civilă. În contextul provocărilor prezentate de redresarea în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19, actorii guvernamentali și neguvernamentali trebuie să construiască parteneriate pe termen lung și să consolideze cooperarea existentă. Reforma sectorului serviciilor de informații, care a condus la crearea de noi structuri și la dezvoltarea unui cadru juridic, este aproape finalizată. Macedonia de Nord trebuie să consolideze capacitatea de supraveghere a serviciilor de informații de către Parlament. Macedonia de Nord este pregătită într-o măsură moderată în privința reformei administrației publice. S-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește finalizarea analizei funcționale orizontale a administrației de stat. Este important ca analiza funcțională orizontală să fie adoptată de guvern. S-au formulat recomandări privind noua organizare a organismelor administrative de stat, cu linii îmbunătățite de răspundere. Acestea trebuie să fie integrate în legislația relevantă, care ar trebui adoptată și pusă în aplicare. Macedonia de Nord revizuiește în prezent cadrul legislativ privind managementul resurselor umane prin revizuirea Legii privind funcționarii din administrație și a Legii privind angajații din administrația publică și introduce o nouă Lege privind funcțiile de conducere de nivel superior. Noul cadru ar trebui să îmbunătățească managementul resurselor umane în întreaga administrație și va contribui la asigurarea unei mai bune respectări a recrutărilor, promovărilor și concedierilor pe bază de merit, inclusiv la nivelul personalului de conducere de nivel superior. S-au prezentat rapoartele de monitorizare privind punerea în aplicare a Strategiei de reformă a administrației publice și a Programului de reformă a gestionării finanțelor publice. Comisia de Stat pentru Prevenirea Corupției a continuat să abordeze cazurile de presupus nepotism și influență politică în procesul de recrutare a angajaților din sectorul public și în procesul de numire a membrilor consiliilor de supraveghere și de administrație. Instituțiile în cauză trebuie să ia sistematic măsuri în urma constatărilor și recomandărilor comisiei menționate. Sistemul judiciar al Macedoniei de Nord are un anumit nivel de pregătire/este pregătit într-o măsură moderată. S-au înregistrat unele progrese cu privire la punerea în aplicare a strategiei de reformă judiciară, dându-se curs astfel în continuare recomandărilor Comisiei de la Veneția și ale Grupului de experți la nivel înalt pentru problemele sistemice din domeniul statului de drept. Sunt necesare în continuare eforturi pentru a asigura punerea în aplicare sistematică a planului de acțiune actualizat privind strategia de reformă a sistemului judiciar și a strategiilor în materie de resurse umane pentru sistemul judiciar și pentru Ministerul Public. Instituțiile judiciare continuă să aplice noile norme privind numirea, promovarea, disciplinarea și demiterea judecătorilor și a procurorilor. A fost adoptată cea mai mare parte a legislației de punere în aplicare a Legii revizuite privind Consiliul Procurorilor. Este important să se continue punerea în aplicare a cadrului juridic și a planurilor strategice legate de reforma Consiliului Judiciar și a Consiliului Procurorilor. Un nou proiect de lege privind Academia pentru Judecători și Procurori ar trebui să mențină academia ca punct de intrare unic în sistemul judiciar și în procuratură și ar trebui să asigure un acces echitabil și transparent la aceste profesii. Macedonia de Nord are un anumit nivel de pregătire/este pregătită într-o măsură moderată în ceea ce privește prevenirea și combaterea corupției. S-au înregistrat unele progrese, pe măsură ce Macedonia de Nord a continuat să își îmbunătățească rezultatele în ceea ce privește investigarea, urmărirea penală și judecarea mai multor cazuri de corupție, inclusiv la nivel înalt, și și-a consolidat cadrul instituțional, în special Comisia de Stat pentru Prevenirea Corupției și Procurorul pentru criminalitate organizată și corupție. În aprilie 2021, Parlamentul a adoptat Strategia națională pentru prevenirea corupției și a conflictelor de interese pentru perioada 2021-2025 și planul de acțiune aferent, consolidând angajamentul țării de a preveni corupția și de a sancționa actele de corupție. Cazurile deschise de fostul Parchet Special au continuat să avanseze, stabilindu-se astfel răspunderea pentru interceptările ilegale ale comunicațiilor. Într-o serie de cazuri s-au pronunțat hotărâri în primă instanță și s­au deschis noi cazuri pe baza materialelor din cadrul investigațiilor efectuate de fostul Parchet Special. Comisia de Stat pentru Prevenirea Corupției a fost proactivă în prevenirea corupției și a deschis mai multe cazuri, inclusiv împotriva unor înalți funcționari. Comisiei de Stat i s-a atribuit un sediu nou, însă eforturile de îmbunătățire a funcționării sale ar trebui să continue, mai ales prin alocarea de fonduri suplimentare pentru recrutarea de experți.

Macedonia de Nord are un anumit nivel de pregătire în ceea ce privește combaterea criminalității organizate. Cadrul legislativ respectă, în linii mari, standardele europene, iar eforturile de punere în aplicare a strategiilor de combatere a criminalității organizate trebuie să continue. S-au făcut unele progrese la nivel operațional, dar sunt necesare eforturi suplimentare pentru îmbunătățirea eficacității autorităților de asigurare a respectării legii cu privire la combaterea anumitor forme de infracționalitate, precum spălarea banilor și infracțiunile economice. Coordonarea este în continuare esențială pentru toate părțile interesate implicate în combaterea criminalității organizate. S-au făcut unele progrese în ceea ce privește combaterea terorismului și prevenirea/combaterea extremismului violent, în conformitate cu obiectivele stabilite în Planul de acțiune comun privind combaterea terorismului pentru Balcanii de Vest și în acordul bilateral de punere în aplicare. În iunie 2020 a fost adoptat un plan național pentru reintegrarea, resocializarea și reabilitarea luptătorilor străini care s-au întors în țară și a membrilor familiilor acestora, în vederea punerii în aplicare a priorităților identificate pentru prevenirea extremismului violent și a radicalizării. Cadrul juridic privind protecția drepturilor fundamentale este în mare măsură conform cu standardele europene. Legea privind prevenirea și protecția împotriva discriminării este în vigoare, iar Comisia pentru prevenirea și protecția împotriva discriminării este instituită. Procesul de dezinstituționalizare a înregistrat progrese reale și aproape toți copiii în cauză au fost transferați în centre de îngrijire comunitară. Ministerul Muncii și Politicii Sociale investește în servicii comunitare, inclusiv pentru sprijinirea victimelor violenței de gen. Un progres important îl reprezintă adoptarea Legii privind prevenirea și protecția împotriva violenței contra femeilor și a violenței domestice, cu sprijin transpartinic. Se observă o îmbunătățire în ceea ce privește integrarea perspectivei de gen și drepturile femeilor, deși femeile se numără printre categoriile cel mai grav afectate de pandemie. Recomandările organismelor europene și internaționale din domeniul drepturilor omului, în special în ceea ce privește tratamentul aplicat persoanelor reținute și condamnate, trebuie puse integral în aplicare fără întârziere. De asemenea, este important ca Macedonia de Nord să îmbunătățească punerea în aplicare a legislației privind discursul de incitare la ură și a planului național de acțiune pentru punerea în aplicare a dispozițiilor Convenției de la Istanbul. Mecanismul de supraveghere externă civilă asupra poliției nu este pe deplin funcțional, iar absența unor anchetatori cu adevărat independenți împiedică eforturile de combatere a impunității poliției și de urmărire penală eficace. Macedonia de Nord ar trebui să îmbunătățească în continuare situația din penitenciare și să dezvolte alternativele la detenție. Macedonia de Nord a atins un anumit nivel de pregătire/este pregătită într-o măsură moderată în domeniul libertății de exprimare. În ansamblu, în perioada de raportare s-au înregistrat progrese limitate. Contextul general este favorabil libertății mass-mediei și permite prezentarea în mod critic a evenimentelor de către mass-media, însă au existat tensiuni sporite în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19. Eforturile de autoreglementare trebuie să fie reluate și urmate de rezultate concrete în materie de adoptare a standardelor profesionale ale jurnalismului. Ar trebui să se asigure o mai mare transparență în ceea ce privește publicitatea în mass-media a instituțiilor de stat și a partidelor politice. Autoritățile trebuie să își intensifice eforturile de reformare a serviciului public de radiodifuziune, asigurând independența și sustenabilitatea financiară a acestuia. Serviciul public de radiodifuziune a adoptat o strategie de dezvoltare pe cinci ani, dar procesul de reformă este îngreunat de întârzierile numirii membrilor consiliului său de administrație și ai consiliului Agenției pentru Serviciile Mass-media Audio și Audiovizuale. Criza provocată de pandemia de COVID-19 a avut un impact economic puternic asupra sectorului mass-mediei, în special asupra actorilor regionali și locali. Organele de presă au fost incluse în pachetul de ajutor, însă trebuie abordate și drepturile în materie de muncă ale jurnaliștilor. În ceea ce privește cooperarea regională, țara și-a menținut bunele relații cu alte țări implicate în procesul de aderare și implicarea în inițiativele regionale. Acordurile bilaterale existente, inclusiv Acordul de la Prespa dintre Macedonia de Nord și Grecia, precum și Tratatul de prietenie, bună vecinătate și cooperare cu Bulgaria, trebuie să fie puse în aplicare cu bună-credință de către toate părțile. În ceea ce privește criteriile economice, Macedonia de Nord a înregistrat unele progrese și are un bun nivel de pregătire pe planul dezvoltării unei economii de piață funcționale. Grav afectată de pandemie, economia a intrat în recesiune în 2020, începând să se redreseze treptat în primăvara anului 2021. Guvernul a pus în aplicare un răspuns bugetar puternic pentru a atenua impactul crizei asupra gospodăriilor și a întreprinderilor. Deficitul bugetar a crescut la 8,2 % din PIB în 2020, iar nivelul datoriei publice a crescut masiv la 60,2 % din PIB, întrucât a trebuit să se acopere nevoile suplimentare de finanțare. Deși cheltuielile de capital au fost reduse în cadrul unei revizuiri bugetare cu scopul de a crea spațiu pentru plățile de transfer legate de criză, acestea au fost în continuare utilizate cu mult sub nivelul prevăzut. Autoritățile au luat o serie de măsuri suplimentare pentru a îmbunătăți transparența finanțelor publice, însă trebuie să fie elaborat un registru al ajutoarelor de stat pe deplin operațional. S­au înregistrat puține progrese în ceea ce privește îmbunătățirea mobilizării și a colectării veniturilor, precum și în ceea ce privește gestionarea investițiilor publice, inclusiv printr-un cadru mai solid pentru parteneriatele public-privat. Noua lege organică a bugetului, care se preconizează că va îmbunătăți în mod semnificativ guvernanța fiscală, nu a fost încă adoptată de Parlament, iar punerea sa în aplicare este întârziată. Stimulat de înlesnirile în materie de reglementare, sectorul financiar a rămas puternic, iar creditarea sectorului privat, constantă. Mediul de afaceri continuă să fie afectat de amploarea economiei informale. Macedonia de Nord a făcut unele progrese cu privire la punerea în aplicare a recomandărilor de anul trecut și este pregătită într-o măsură moderată să facă față presiunii concurențiale și forțelor pieței din Uniune. Integrarea în UE în domeniul comerțului și al investițiilor a rămas bine stabilită și în timpul pandemiei. Nivelul și structura comerțului și a producției manufacturiere au fost afectate de restricțiile de deplasare a persoanelor și de perturbările lanțurilor de aprovizionare atât de pe plan intern, cât și din țările care sunt parteneri comerciali. Structura industriei este în continuă îmbunătățire. Deteriorarea productivității muncii și a competitivității prețurilor în 2020 reflectă în mare măsură impactul economic al pandemiei și măsurile luate de guvern pentru menținerea locurilor de muncă. Programele de educație și formare profesională (EFP) s-au îmbunătățit, însă lipsa de personal calificat, care reflectă deficiențele programelor de învățământ, decalajele în materie de investiții de capital și integrarea limitată a întreprinderilor naționale în lanțurile de aprovizionare globale limitează creșterea potențială. Digitalizarea economiei progresează. În ceea ce privește capacitatea de a-și asuma obligațiile care decurg din calitatea de stat membru, Macedonia de Nord este pregătită într-o măsură moderată în majoritatea domeniilor incluse în clusterul 2 privind piața internă, și anume libera circulație a mărfurilor, a serviciilor și a capitalurilor, proprietatea intelectuală și politica în domeniul concurenței. Această țară are un nivel bun de pregătire în ceea ce privește dreptul societăților comerciale, dar se află încă într-un stadiu incipient în ceea ce privește libera circulație a lucrătorilor. În perioada de raportare, Macedonia de Nord a făcut progrese limitate sau niciun progres în toate domeniile, cu excepția liberei circulații a capitalurilor, a dreptului societăților comerciale și a proprietății intelectuale, domenii în care a făcut unele progrese. În general, în anul următor sunt necesare mai multe progrese în domeniile incluse în acest cluster, care este relevant pentru pregătirile efectuate de Macedonia de Nord în vederea îndeplinirii cerințelor pieței interne a UE și pentru dezvoltarea pieței regionale comune. În ansamblu, Macedonia de Nord este pregătită într-o măsură moderată în majoritatea domeniilor incluse în clusterul 3 privind competitivitatea și creșterea favorabilă incluziunii, inclusiv în următoarele domenii: societatea informațională și mass-media, fiscalitate, politica privind întreprinderile și industria, educație și cultură și politica economică și monetară. Cu toate acestea, sunt necesare eforturi suplimentare pentru a se ajunge la un nivel mai ridicat de pregătire în aceste domenii. Macedonia de Nord are un nivel bun de pregătire în domeniile științei și cercetării și uniunii vamale. În majoritatea acestor domenii s-au înregistrat unele progrese. Sunt necesare mai multe eforturi, în special în domeniile în care s-au înregistrat progrese limitate, cum ar fi societatea informațională și mass-media, știință și cercetare, precum și educație și cultură. În cazul clusterului 4 privind Agenda verde și conectivitatea durabilă, Macedonia de Nord are un nivel bun de pregătire în ceea ce privește rețelele transeuropene. Are un nivel moderat de pregătire în ceea ce privește politica în domeniul transporturilor și energia și un anumit nivel de pregătire în domeniul mediului și al schimbărilor climatice. Macedonia de Nord participă activ la reuniunile Comunității transporturilor și ale Comunității Energiei și are un nivel ridicat de conformitate cu Tratatul de instituire a Comunității Energiei, în special în ceea ce privește energia electrică. La fel ca toți partenerii din Balcanii de Vest, Macedonia de Nord a aprobat Agenda verde pentru Balcanii de Vest la Summitul de la Sofia din decembrie 2020. Anul acesta, s-au făcut unele progrese în sectorul energetic, în special datorită progreselor înregistrate în direcția adoptării Planului național privind energia și clima. Cu toate acestea, s­au înregistrat progrese limitate în domeniul transporturilor, al mediului și al schimbărilor climatice. Macedonia de Nord trebuie să își mărească în mod considerabil ambițiile pentru a pune în aplicare în mod corespunzător acquis-ul din capitolele 14 și 27. Aceste eforturi vor spori eficiența Planului economic și de investiții și vor accelera punerea în aplicare a Agendei verzi pentru Balcanii de Vest. Capacitățile administrative trebuie consolidate în toate sectoarele. În plus, strategiile, planurile de acțiune și legislația din aceste sectoare trebuie să fie coerente cu principiile și prioritățile Agendei verzi și să asigure coerența între documentele sectoriale relevante. Macedonia de Nord este pregătită într-o măsură moderată în majoritatea domeniilor incluse în clusterul 5 privind resursele, agricultura și coeziunea. Aceasta are un nivel bun de pregătire în domeniul siguranței alimentare, al politicii veterinare și fitosanitare și se află într-un stadiu incipient de pregătire în ceea ce privește dispozițiile financiare și bugetare. În perioada de raportare, s-au înregistrat progrese satisfăcătoare în ceea ce privește siguranța alimentară și politica veterinară și fitosanitară și s-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește agricultura și dezvoltarea rurală. Cu toate acestea, sunt necesare eforturi suplimentare, în special în domeniile în care s-au înregistrat progrese limitate sau nu s-au înregistrat progrese, cum ar fi pescuitul, politica regională și coordonarea instrumentelor structurale, precum și dispozițiile financiare și bugetare. Macedonia de Nord este pregătită într-o măsură moderată în domeniile incluse în clusterul 6 privind relațiile externe și a înregistrat unele progrese în perioada de raportare. În cadrul politicii sale comerciale comune, Macedonia de Nord și-a continuat eforturile de coordonare a pozițiilor sale și de aliniere strânsă a politicilor sale comerciale cu cele ale UE, inclusiv în cadrul OMC. Cu toate acestea, nu s-au înregistrat progrese în ceea ce privește politica de dezvoltare și ajutorul umanitar. Macedonia de Nord este pregătită într-o măsură moderată în domeniul politicii externe, de securitate și de apărare comune. Țara și-a mărit gradul de aliniere la politica externă și de securitate comună a UE la 96 % și participarea la misiunile și operațiile UE de gestionare a crizelor. Macedonia de Nord este în continuare una dintre principalele rute de tranzit pentru mișcarea migratorie și continuă să joace un rol constructiv în gestionarea fluxurilor de migrație mixtă. Macedonia de Nord cooperează în mod eficace cu țările vecine și cu statele membre ale UE, inclusiv cu agenții invitați din statele membre ale UE pe teren. Au continuat eforturile de a asigura servicii și condiții de viață de bază pentru toți migranții aflați pe teritoriul țării. Înregistrarea migranților și stabilirea adecvată de profiluri axate pe protecție s-au îmbunătățit, dar trebuie efectuate într-un mod mai sistematic. Acordul privind statutul cu UE, care ar permite trimiterea în țară a corpului permanent al Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă (Frontex), nu a fost încă semnat din cauza unei probleme bilaterale. Macedonia de Nord ar trebui să adopte o abordare mai metodică în ceea ce privește combaterea introducerii ilegale de migranți. Albania În ceea ce privește criteriile politice, au avut loc alegeri generale la 25 aprilie 2021, în urma acordului transpartinic din 5 iunie 2020 care a condus la o reformă electorală de amploare, în conformitate cu recomandările OSCE/ODIHR. Identificarea electronică a alegătorilor a fost implementată în 97 % dintre secțiile de votare, în timp ce votul electronic și numărarea electronică au fost testate cu succes în 32 de secții de votare din Tirana. Potrivit evaluării finale efectuate de OSCE/ODIHR, alegerile au fost, în general, bine organizate. Noua administrație electorală a câștigat încrederea majorității părților interesate. Rămân o serie de preocupări legate de utilizarea abuzivă a resurselor publice sau a funcțiilor oficiale, de acuzațiile de cumpărare a voturilor și de scurgerea unor date sensibile cu caracter personal care vizează preferințele politice ale cetățenilor. Aceste cazuri sunt în curs de investigare. Parlamentul a continuat să lucreze și în contextul restricțiilor impuse din cauza pandemiei. În ceea ce privește reformele orientate către UE, Parlamentul a adoptat o serie de acte legislative importante, în domenii precum azilul, recensământul populației și eficiența sistemului judiciar. Pe tot parcursul perioadei de raportare, guvernul a continuat să pună accentul pe reformele necesare pentru menținerea țării pe traiectoria către UE, în pofida provocării de a face față impactului social și economic negativ al pandemiei de COVID-19. În noua legislatură, majoritatea și opoziția vor trebui să îmbunătățească dialogul politic și să colaboreze cu toate părțile societății pentru a înregistra progrese suplimentare în ceea ce privește agenda de reforme în vederea aderării la UE și negocierile de aderare. Coordonarea în cadrul administrației trebuie îmbunătățită, în special în ceea ce privește integrarea în UE. Reforma administrativă teritorială ar trebui consolidată în continuare ca parte a agendei mai ample de descentralizare. Acest lucru este necesar în special pentru a garanta autonomia bugetară locală și a permite municipalităților să furnizeze servicii publice de bună calitate. S­au înregistrat progrese limitate în ceea ce privește punerea în aplicare a foii de parcurs privind crearea unui mediu propice pentru societatea civilă. Cu toate acestea, societatea civilă albaneză a fost în măsură să ofere sprijin și servicii celor mai vulnerabile persoane afectate de pandemia de COVID-19. Albania este pregătită într-o măsură moderată în ceea ce privește reforma administrației publice. S-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește consolidarea capacității ministerelor de resort de a realiza evaluări ale impactului reglementărilor, adoptarea de orientări pentru consultările publice, instalarea sistemelor informatice pentru planificarea integrată, creșterea ratei de punere în aplicare a Planului național de integrare europeană, creșterea numărului de servicii electronice și finalizarea etapei de testare pentru automatizarea sistemului de salarii. Punerea în aplicare a strategiilor de reformă a administrației publice pentru perioada 2015-2022 și de reformă a gestiunii finanțelor publice pentru perioada 2014-2022 a continuat, în pofida impactului pandemiei. Sistemul judiciar din Albania este, de asemenea, pregătit într-o măsură moderată. Albania a continuat să pună în aplicare reforma cuprinzătoare a justiției, ceea ce a condus la progrese satisfăcătoare. În special, aceasta a atins un jalon important la sfârșitul anului 2020, prin numirea a trei noi judecători la Curtea Constituțională. Cu șapte judecători în funcție, Curtea Constituțională a redobândit cvorumul necesar de minimum șase membri pentru a organiza ședințe plenare, fiind astfel complet operațională și îndeplinind condiția restantă aferentă pentru prima CIG, care continuă să fie îndeplinită. Curtea Constituțională a început să își exercite pe deplin funcțiile, inclusiv prin soluționarea litigiilor constituționale dintre instituțiile de stat cu privire la competențele care le revin. Au continuat, de asemenea, progresele în ceea ce privește numirile în cadrul Înaltei Curți. Înalta Curte și-a refăcut cvorumul în martie 2020. Odată cu promovarea de către Consiliul Superior al Judecătorilor a șase noi judecători în martie și iulie 2021, Înalta Curte a ajuns la nouă judecători în funcție, devenind astfel complet operațională – o condiție pentru prima CIG, care continuă să fie îndeplinită. Sunt prevăzute noi numiri în cadrul Înaltei Curți. Parlamentul a adoptat amendamente la zece legi care vizează consolidarea în continuare a eficienței sistemului judiciar și a capacității acestuia de a combate corupția și criminalitatea organizată. Reevaluarea temporară a tuturor judecătorilor și procurorilor (procesul de verificare) a continuat într-un ritm constant, continuând să dea rezultate concrete – o condiție pentru prima CIG, care continuă să fie îndeplinită. Sub egida Comisiei Europene, Operațiunea internațională de monitorizare a continuat să supravegheze acest proces. La 15 septembrie 2021, instituțiile competente finalizaseră verificarea a 437 de cauze în primă instanță, inclusiv a tuturor dosarelor prioritare. Din cele 437 de hotărâri, 298 sunt definitive (adică după etapa recursului). În ansamblu, 62 % din dosarele verificate până în prezent au dus la demiteri și încetări ale contractelor de muncă, în mare parte ca urmare a demisiilor depuse de persoanele evaluate. Se așteaptă ca instituțiile de verificare să continue să sesizeze Ministerul Public cu privire la toate cazurile în care există indicii că s-au comis infracțiuni. Structura Specializată pentru Combaterea Corupției și a Criminalității Organizate (SPAK), care este alcătuită din Parchetul Special (SPO) și din Biroul Național de Investigații (NBI), este operațională – o condiție pentru prima CIG, care continuă să fie îndeplinită. Bugetul pentru 2021 prevede numirea a 20 de procurori, iar SPO a atins primul obiectiv de numire a 15 procurori, inclusiv a șefului Parchetului Special. Prima rundă de recrutare a anchetatorilor din cadrul NBI s-a soldat cu numirea a 28 de anchetatori, care, după un program intensiv de formare, sunt în prezent operaționali. O a doua rundă de recrutare a încă 32 de anchetatori a fost deschisă în aprilie 2021 și se preconizează că va fi finalizată înainte de sfârșitul anului. Albania are un anumit nivel de pregătire în ceea ce privește combaterea corupției și a înregistrat unele progrese în ceea ce privește consolidarea combaterii corupției – o condiție pentru prima CIG, care continuă să fie îndeplinită. În ansamblu, punerea în aplicare a Strategiei intersectoriale de combatere a corupției este în grafic. Deși verificarea membrilor sistemului judiciar este un proces administrativ, aceasta dă rezultate în lupta împotriva corupției, deoarece judecătorii și procurorii demiși ca urmare a procesului de verificare sunt aduși în fața justiției. Albania a depus în continuare eforturi pentru a obține rezultate solide în materie de combatere a corupției, dar aceasta rămâne un obiectiv care necesită voință politică și acțiuni structurate și coerente suplimentare. Numărul de condamnări în cazurile în care sunt implicați funcționari de nivel înalt rămâne în continuare limitat, încurajând o cultură a impunității în cadrul nivelurilor superioare ale statului. Structurile specializate de combatere a corupției (SPAK și instanțele pentru combaterea corupției și a criminalității organizate) ar trebui să consolideze în mod semnificativ capacitatea generală a țării în materie de investigare și urmărire penală a cazurilor de corupție. În ansamblu, corupția rămâne însă răspândită în multe domenii ale vieții publice și economice și continuă să reprezinte un motiv serios de îngrijorare. Albania are un anumit nivel de pregătire în ceea ce privește combaterea criminalității organizate și a făcut progrese satisfăcătoare pentru punerea în aplicare a recomandărilor de anul trecut. Albania a obținut rezultate concrete în combaterea criminalității organizate, inclusiv prin intensificarea cooperării cu statele membre ale UE și cu Europol – o condiție pentru prima CIG, care continuă să fie îndeplinită. Această țară a continuat să pună în aplicare pe tot parcursul anului Planul de acțiune al Grupului de Acțiune Financiară Internațională (GAFI) pentru a îmbunătăți eficacitatea în domeniul combaterii spălării banilor, precum și pachetul de măsuri de siguranță temporare menite să îi consolideze capacitatea de combatere a organizațiilor criminale (Operațiunea „Forța legii”). Schimbul de informații calitative și operațiunile polițienești comune cu implicarea unor parteneri internaționali s-au intensificat în continuare. Albania a continuat să își demonstreze angajamentul de a combate producția și traficul de droguri, iar monitorizarea aeriană de către autoritățile de aplicare a legii din statele membre ale UE a continuat și ea. Noul sistem specializat de combatere a criminalității organizate și a corupției permite o cooperare consolidată între poliție și Ministerul Public. Investigațiile financiare trebuie să însoțească în mod sistematic procedurile penale. Trebuie depuse în continuare eforturi pentru a mări numărul de urmăriri penale și de condamnări definitive, în special la nivel înalt. Albania a adoptat o nouă strategie națională transsectorială de combatere a terorismului și un nou plan de acțiune aferent în decembrie 2020 și a făcut progrese semnificative în ceea ce privește punerea în aplicare a acordului bilateral cu UE privind operaționalizarea Planului comun de acțiune privind combaterea terorismului pentru Balcanii de Vest. Sunt necesare mai multe eforturi pentru combaterea criminalității informatice, a traficului de persoane și a cazurilor de spălare a banilor.

În ceea ce privește drepturile fundamentale, Albania respectă instrumentele internaționale privind drepturile omului și a ratificat majoritatea convențiilor internaționale referitoare la protecția drepturilor fundamentale. Albania a continuat eforturile pentru a-și îndeplini obligațiile care îi revin în temeiul acestor instrumente. În ceea ce privește adoptarea normelor de punere în aplicare restante referitoare la legea-cadru din 2017 privind protecția minorităților naționale, în decembrie 2020 Albania a adoptat un nou regulament privind învățământul minorităților, numărul de regulamente adoptate ajungând astfel la opt. Normele de punere în aplicare restante, inclusiv cele privind autoidentificarea și utilizarea limbilor minorităților, nu au fost încă adoptate. Se fac eforturi pentru punerea în aplicare a unei reforme cuprinzătoare a sectorului funciar și pentru consolidarea drepturilor de proprietate. A fost adoptată o lege privind recensământul populației. Albania are un anumit nivel de pregătire/este pregătită într-o măsură moderată în domeniul libertății de exprimare. În perioada de raportare nu s-au făcut progrese. Atmosfera caracterizată de atacuri verbale, campanii de denigrare și acte de intimidare împotriva jurnaliștilor nu s-a îmbunătățit. Tensiunile dintre actorii politici și jurnaliști s-au intensificat în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19 și în contextul alegerilor parlamentare. Atacurile raportate împotriva jurnaliștilor nu au dus la nicio condamnare definitivă. Trebuie asigurată autoreglementarea în mass-media digitală. Trebuie luate măsuri pentru ca autoritatea de reglementare în domeniul audiovizualului să devină pe deplin operațională, într-un mod care să îi asigure independența și legitimitatea. Trebuie consolidate independența, standardele profesionale și sustenabilitatea financiară a organismului public de radiodifuziune. În urma avizului nefavorabil al Comisiei de la Veneția și a criticilor pe scară largă aduse proiectelor de modificare a legii privind mass­media care vizează reglementarea mass-mediei digitale și a unor aspecte ale defăimării, reprezentanții majorității aflate la guvernare s-au angajat public să se asigure că orice nouă legislație privind mass-media va fi conformă cu recomandările Comisiei de la Veneția și va fi supusă consultării cu organizațiile din domeniul mass-mediei. Guvernul a reexaminat subiectul, iar Adunarea nu a revenit asupra acestei chestiuni. Parlamentul și guvernul rezultat în urma alegerilor din 25 aprilie trebuie să își respecte angajamentul de a se asigura că orice eventuale modificări ale legii privind mass-media vor fi conforme cu avizul Comisiei de la Veneția și vor fi supuse unor consultări adecvate. În ceea ce privește egalitatea de gen, punerea în aplicare a strategiei naționale și a planului de acțiune pentru perioada 2016-2020 privind egalitatea de gen a fost împiedicată de un deficit de finanțare persistent. În iunie 2021 a fost adoptată o nouă strategie privind egalitatea de gen pentru perioada 2021-2030, iar Albania ar trebui să facă eforturi în vederea asigurării unei finanțări adecvate din partea statului pentru a o pune în aplicare la nivel central și local. De asemenea, sunt necesare eforturi pentru a se asigura că, la nivel central și local, toate strategiile naționale integrează perspectiva de gen, inclusiv la întocmirea bugetului. În ceea ce privește migrația, cadrul juridic din acest domeniu este în mare măsură aliniat la acquis-ul UE, dar trebuie actualizat în concordanță cu evoluțiile recente. În februarie 2021, Albania a adoptat o nouă lege privind azilul. În 2020 au fost adoptate strategii referitoare la gestionarea integrată a frontierelor și la diasporă. Punerea în aplicare a strategiei naționale privind migrația și a planului de acțiune aferent pentru perioada 2019-2022 a continuat, oferind un cadru clar pentru gestionarea și coordonarea fluxurilor de migrație, iar Comisia a emis patru rapoarte de monitorizare. În pofida închiderii frontierelor în perioada martie-mai 2020, Albania a continuat să se confrunte cu un aflux din ce în ce mai mare de migranți aflați în situație ilegală, în principal din Grecia, care părăsesc Albania după câteva zile, în drum spre alte țări ale UE. Numărul migranților aflați în situație ilegală reținuți în Albania în 2020 a crescut cu 13 % în comparație cu 2019. Numărul cererilor de azil depuse de cetățeni albanezi în statele membre ale UE a scăzut cu 66 % în 2020 față de 2019, de la 20 415 la 6 935, conform datelor Eurostat. Pandemia de COVID-19 a contribuit în mare parte la această scădere drastică, dar este de menționat că scăderea medie a numărului de cereri din restul lumii depuse în UE este mult mai mică (­33 %). „Rata de recunoaștere a cererilor de azil” a fost de aproximativ 4,4 % în 2020, față de 5,3 % în 2019. Din 2017, când cererile au atins un nivel maxim în statul membru cel mai afectat, numărul lor a scăzut de la 12 130 în 2017 la 2 985 în 2020. Trei ofițeri de legătură ai poliției albaneze sunt trimiși în UE, iar un ofițer de legătură din UE lucrează la Tirana pentru a ajuta în cursul verificărilor efectuate la ieșire. Problema resortisanților albanezi care depun cereri de azil nefondate în statele membre ale UE și în țările asociate spațiului Schengen trebuie în continuare să fie tratată prin eforturi substanțiale din partea autorităților albaneze. Pe lângă campaniile de informare, au continuat și verificările amănunțite la frontieră, sensibilizarea cu privire la drepturile și obligațiile din cadrul regimului de scutire de viză, identificarea și abordarea motivelor subiacente, dialogul și cooperarea cu țările cele mai afectate. Comisia monitorizează îndeaproape tendința în cadrul mecanismului de monitorizare ulterior liberalizării vizelor. În ceea ce privește criteriile economice, Albania a înregistrat anumite progrese și este pregătită într-o măsură moderată pe planul dezvoltării unei economii de piață funcționale. Afectată de dublul șoc cauzat de cutremurul din noiembrie 2019 și de pandemia de COVID­19, PIB-ul s-a contractat în 2020, deși cu mai puțin decât se preconizase inițial. Restricțiile de deplasare a persoanelor la nivel național legate de pandemie și restricțiile de călătorie de la nivel internațional au cauzat pierderi semnificative pentru sectoarele turismului și industriei prelucrătoare, însă economia a început să se redreseze în a doua jumătate a anului. În cadrul marjei de manevră bugetară și monetară limitate disponibile, guvernul și banca centrală au luat măsuri rapide și adecvate pentru a sprijini întreprinderile, gospodăriile și sectorul sănătății, măsuri care au atenuat impactul asupra pieței forței de muncă și au menținut stabilitatea macroeconomică și a sectorului financiar. De asemenea, aceste măsuri au dus la creșterea ponderii datoriei publice și a deficitului public și au sporit vulnerabilitatea țării la șocurile externe. Procesul de gestionare a șocului dublu a afectat capacitatea administrației, dar a menținut în mare măsură continuitatea activității, astfel încât lucrările cu privire la majoritatea reformelor și inițiativelor legislative în curs au continuat. Albania a înregistrat unele progrese și are un anumit nivel de pregătire în ceea ce privește capacitatea de a face față presiunilor concurențiale și forțelor pieței din UE. S-au realizat îmbunătățiri în ceea ce privește infrastructura energetică și de transport, utilizarea comunicării digitale și rezultatele în materie de educație, dar există în continuare decalaje semnificative în comparație cu omologii săi regionali și europeni. Competitivitatea Albaniei este afectată de lipsa de cunoștințe antreprenoriale și tehnologice, nivelul semnificativ al economiei informale, nevoile nesatisfăcute de investiții în capitalul uman și fizic și cheltuielile scăzute de cercetare și dezvoltare. Decalajele preexistente și semnificative în materie de competențe și educație s-au extins probabil din cauza restricțiilor de deplasare a persoanelor legate de COVID-19 și a învățării la distanță, care nu este accesibilă tuturor. Integrarea regională și exporturile au crescut, dar nu au atins potențialul maxim. Lipsa diversificării produselor și a diversificării geografice a exporturilor Albaniei accentuează vulnerabilitatea acesteia la șocurile externe. În ceea ce privește achizițiile publice, în cazul cărora Albania este pregătită într-o măsură moderată, țara a făcut progrese satisfăcătoare, în special prin adoptarea noii legi privind achizițiile publice. În ceea ce privește statisticile, domeniu în care Albania este, de asemenea, pregătită într-o măsură moderată, aceasta a înregistrat unele progrese în ceea ce privește alinierea la standardele SEC 2010, publicarea mai rapidă și adoptarea Legii privind recensământul populației. Albania este pregătită într-o măsură moderată în majoritatea domeniilor legate de controlul financiar, înregistrând unele progrese în special în ceea ce privește controlul financiar intern public și auditul extern. Albania este pregătită într-o măsură moderată în majoritatea domeniilor legate de piața internă, și anume libera circulație a mărfurilor, a serviciilor și a capitalurilor, politica în domeniul concurenței și serviciile financiare. Aceasta a înregistrat unele progrese, în special prin adoptarea unei legi privind asigurarea obligatorie în domeniul transporturilor și prin alinierea în continuare a legislației sale bancare, însă Comisia pentru ajutoare de stat trebuie să devină independentă și să dispună de resurse suficiente. În ceea ce privește protecția consumatorilor și a sănătății, pregătirile se află într-un stadiu incipient, deoarece Albania nu a înregistrat progrese în domeniul sănătății în afară de răspunsul său la pandemia de COVID-19. Albania trebuie să pună în aplicare abordarea de tip „O singură sănătate” și să se asigure că toată lumea are acces la asistență medicală de calitate. Acest cluster de politici este esențial pentru pregătirile efectuate de Albania în vederea îndeplinirii cerințelor pieței interne a UE și are o relevanță deosebită pentru integrarea timpurie și pentru dezvoltarea pieței regionale comune. Albania a atins un nivel moderat de pregătire în multe domenii legate de competitivitate și creștere favorabilă incluziunii, și anume societatea informațională și mass-media, fiscalitate, politica economică și monetară, politica privind întreprinderile industria, educația și cultura și uniunea vamală. Țara are un anumit nivel de pregătire în domeniul politicii sociale și al ocupării forței de muncă, precum și în domeniul științei și cercetării. Albania a făcut unele progrese, în special în ceea ce privește strategia de specializare inteligentă și participarea sa la programul de cercetare Orizont 2020, dar progresele au fost limitate în ceea ce privește politica economică și monetară și uniunea vamală în cursul perioadei de raportare. Trebuie aplicate reforme socioeconomice pentru a contribui la combaterea deficiențelor structurale existente, a competitivității scăzute, a șomajului ridicat, precum și a impactului pandemiei. Albania are un nivel moderat de pregătire în majoritatea domeniilor legate de Agenda verde și de conectivitatea durabilă, și anume rețelele transeuropene, energia, mediul și schimbările climatice. Albania are un anumit nivel de pregătire în ceea ce privește politica în domeniul transporturilor. Această țară a înregistrat unele progrese în majoritatea domeniilor, în special prin revizuirea planificării transporturilor și asigurarea conectivității energetice. Sunt necesare mai multe eforturi pentru a îmbunătăți performanța navelor aflate sub pavilion albanez și a asigura respectarea legislației în domeniul energiei și al mediului, nu în ultimul rând în zonele protejate. Tranziția verde și conectivitatea durabilă reprezintă cheia integrării economice în regiune și în Uniunea Europeană, facilitând comerțul transfrontalier în regiune și generând beneficii reale pentru întreprinderi și cetățeni. Acest cluster și reformele aferente au legături semnificative cu Programul de reformă economică al Albaniei, cu Planul economic și de investiții al Comisiei și cu Agenda verde pentru Balcanii de Vest, aprobată de Albania în decembrie 2020. Albania are un anumit nivel de pregătire în majoritatea domeniilor legate de resurse, agricultură și coeziune, și anume agricultura și dezvoltarea rurală, siguranța alimentară, politica veterinară și fitosanitară, pescuitul și dispozițiile financiare și bugetare. Aceasta este pregătită într-o măsură moderată în ceea ce privește politica regională și coordonarea instrumentelor structurale. Albania a făcut progrese satisfăcătoare în domeniul pescuitului, reactivând sistemul de monitorizare prin satelit a navelor de pescuit (VMS). Aceasta a înregistrat unele progrese în ceea ce privește dispozițiile financiare și bugetare, agricultura și dezvoltarea rurală, siguranța alimentară și politica veterinară și fitosanitară, dar este necesar să se creeze registrul fermelor agricole. Albania a făcut progrese limitate în ceea ce privește politica regională și coordonarea instrumentelor de finanțare structurală. În acest sens, trebuie îmbunătățită coordonarea dintre agenții în ceea ce privește asistența pentru preaderare și trebuie abordate problemele legate de capacitatea de planificare strategică, de punere în aplicare și de monitorizare a proiectelor de infrastructură din cadrul Planului economic și de investiții. Albania a atins un nivel bun de pregătire în ceea ce privește relațiile externe și politica externă, de securitate și apărare. În cazul capitolului de negociere referitor la relațiile externe, Albania a făcut progrese satisfăcătoare și a atins un nivel bun de pregătire, nu în ultimul rând prin adoptarea și ratificarea protocoalelor adiționale la Acordul central european de comerț liber și prin certificarea primilor operatori economici autorizați (AEO). Albania a depus eforturi pentru extinderea culoarelor verzi cu statele membre ale UE și a adoptat măsuri de politică privind ajutorul umanitar și ajutorul pentru dezvoltare. De asemenea, Albania a exercitat cu succes președinția CEFTA. În ceea ce privește politica externă și de securitate comună a UE, aceasta a continuat să mențină alinierea deplină la toate deciziile și declarațiile relevante ale UE. Albania a deținut președinția în exercițiu a OSCE în 2020, demonstrându-și angajamentul față de cooperarea multilaterală. Albania a continuat să participe la misiunile și operațiile UE de gestionare a crizelor. Bosnia și Herțegovina În ceea ce privește criteriile politice, autoritățile legislative și executive au avut rezultate slabe din cauza polarizării politice și a perturbărilor cauzate de pandemie. Guvernul entității federale se află încă în regim de interimat. Constituția Bosniei și Herțegovinei încalcă în continuare Convenția europeană a drepturilor omului (CEDO), conform hotărârii în cauza Sejdić-Finci și în alte cauze conexate. În mai 2021 a fost înființat un grup de lucru inter-agenții, care urmează să discute reformele electorale și constituționale. În decembrie 2020 au avut loc alegeri locale în Mostar, pentru prima dată din 2008. După un impas care a durat cinci ani, Comisia parlamentară de stabilizare și de asociere s-a reunit în iunie 2021 și și-a adoptat regulamentul de procedură. Asigurarea unui proces incluziv de reformă electorală, printr-un dialog autentic și conform cu standardele europene, care să elimine toate formele de inegalitate și discriminare din procesul electoral, are o importanță capitală. Nu s-au înregistrat progrese cu privire la îmbunătățirea cadrului electoral în conformitate cu standardele europene și la asigurarea transparenței finanțării partidelor politice. Bosnia și Herțegovina trebuie să dea curs recomandărilor Biroului pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului din cadrul Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE/ODIHR), ale Comisiei de la Veneția și ale Grupului de state împotriva corupției din cadrul Consiliului Europei (GRECO). Mai multe hotărâri ale Curții Constituționale nu au fost încă executate pe deplin. Elaborarea unui program național pentru adoptarea acquis-ului UE este încă în curs de pregătire. S-au înregistrat progrese limitate cu privire la asigurarea unui mediu favorabil societății civile. Bosnia și Herțegovina se află într-un stadiu incipient de pregătire a reformei administrației publice; s-au înregistrat unele progrese prin adoptarea planului de acțiune privind reforma administrației publice, precum și a strategiilor privind gestionarea finanțelor publice la toate nivelurile de guvernare. Țara trebuie să asigure o funcție publică profesionistă și depolitizată și o abordare coordonată la nivel național cu privire la elaborarea politicilor. Bosnia și Herțegovina se află într-un stadiu incipient/are un anumit nivel de pregătire în domeniul sistemului judiciar. În perioada de raportare nu s-au înregistrat progrese în această privință. Autoritățile au luat măsuri limitate pentru a da curs concluziilor Raportului experților cu privire la statul de drept („raportul Priebe”). Amendamentele privind integritatea urmează să facă obiectul procedurii parlamentare, adoptarea lor fiind esențială pentru instituirea unui sistem credibil și riguros de verificare a situațiilor financiare ale persoanelor care ocupă funcții judiciare. Semnele persistente și evidente de deteriorare impun în continuare luarea unor măsuri urgente pentru a se consolida integritatea sistemului judiciar și a se recâștiga încrederea cetățenilor în acesta. Lipsa de angajament față de reformele judiciare din partea actorilor politici și funcționarea deficitară a sistemului judiciar au continuat să submineze exercitarea de către cetățeni a drepturilor lor și combaterea corupției și a criminalității organizate. Bosnia și Herțegovina se află într-un stadiu incipient/are un anumit nivel de pregătire cu privire la prevenirea și combaterea corupției și a criminalității organizate. În perioada de raportare nu s-au înregistrat progrese în această privință; sunt necesare acțiuni urgente pentru adoptarea legislației în curs privind achizițiile publice și conflictele de interese. Efectele negative ale corupției larg răspândite și semnele de acaparare politică au continuat să se manifeste puternic în timpul pandemiei, afectând în mod direct bunăstarea cetățenilor. Caracterul selectiv și netransparent al urmăririi penale și al măsurilor judiciare luate în cazurile de corupție reprezintă un motiv de îngrijorare. Există deficiențe sistemice cu privire la cooperarea operativă dintre autoritățile de aplicare a legii și un schimb foarte limitat de informații. Poliția este vulnerabilă la imixtiune politică. Investigațiile financiare și confiscările de active sunt în mare parte ineficace. Deși s-au luat o serie de măsuri pregătitoare, punctul de contact pentru cooperarea cu Europol nu este încă operațional. Bosnia și Herțegovina nu a luat nicio măsură pentru a stabili o cooperare cu Eurojust. Țara trebuie să își continue eforturile de combatere a terorismului și a traficului de droguri și să asigure capacități sporite de a face acest lucru. În ceea ce privește drepturile fundamentale, deși cadrul legislativ și instituțional este în mare parte instituit, Bosnia și Herțegovina nu a adoptat încă un cadru strategic cuprinzător. Sunt necesare reforme semnificative pentru a garanta că toți cetățenii își pot exercita drepturile politice și pentru a asigura o educație nediscriminatorie, incluzivă și de calitate pentru toți, inclusiv prin depășirea practicii „două școli sub același acoperiș”. Nu s-au înregistrat progrese în ceea ce privește garantarea libertății de exprimare și a mass-mediei, protejarea jurnaliștilor împotriva amenințărilor și a violenței prin asigurarea unor măsuri judiciare adecvate și nici în ceea ce privește asigurarea sustenabilității financiare a sistemului public de radiodifuziune. Există în continuare probleme în ceea ce privește libertatea de întrunire, în special în entitatea Republica Srpska, unde activiștii au făcut obiectul intimidării și urmăririi judiciare. Eșecul autorităților de a institui un sistem durabil de migrație și azil a dus la o criză umanitară în decembrie 2020. Datorită implicării și sprijinului amplu din partea UE, în Lipa s-a constituit o tabără temporară de corturi pentru a oferi adăpost tuturor persoanelor aflate în dificultate. Un centru de primire permanent multifuncțional este în curs de construire în Lipa în 2021. Bosnia și Herțegovina și-a intensificat eforturile de îmbunătățire a gestionării migrației, însă trebuie să asigure o coordonare eficace, la toate nivelurile, a capacității de gestionare a frontierelor și a migrației, precum și funcționarea sistemului de azil. Acest lucru necesită o repartizare echitabilă a responsabilităților între toate entitățile și cantoanele, inclusiv în ceea ce privește găzduirea centrelor de primire.

În ceea ce privește criteriile economice, Bosnia și Herțegovina a făcut progrese limitate și se află într-un stadiu incipient în ceea ce privește dezvoltarea unei economii de piață funcționale. Țara a luat măsuri pentru a contracara efectele negative ale pandemiei de COVID-19 asupra economiei și a pieței forței de muncă. Banca Centrală a luat măsuri semnificative pentru a-și îmbunătăți capacitățile analitice. S-au luat unele măsuri pentru a consolida reziliența la șocuri a sectorului financiar. Cu toate acestea, nu s-au luat măsuri semnificative de îmbunătățire a funcționării piețelor produselor. Cooperarea și coordonarea între părțile interesate din țară s­au deteriorat și mai mult. Rezistența manifestată de entitatea Republica Srpska față de întreprinderea la nivel național a unor reforme legate de acquis-ul UE a încetinit și mai mult procesul de conformare al țării la criteriile de aderare la UE. În consecință, structura instituțională a țării și piața sa internă rămân fragmentate. Nu s-a realizat nicio îmbunătățire în ceea ce privește statul de drept și funcționarea instituțiilor de supraveghere și de reglementare de la nivel național. Acest lucru continuă să afecteze mediul de afaceri al țării. Calitatea cheltuielilor publice nu s-a îmbunătățit, iar sectorul public a rămas ineficient și supradimensionat. Bosnia și Herțegovina a înregistrat progrese limitate și se află într-un stadiu incipient de pregătire în ceea ce privește capacitatea de a face față presiunii concurențiale și forțelor pieței din UE. Nivelul general de calitate a educației a rămas scăzut, iar măsurile de îmbunătățire a infrastructurii din sectorul transporturilor și cel energetic au rămas insuficiente. Amploarea ajustării structurale a fost limitată. În ceea ce privește nivelul de pregătire pentru a-și asuma obligațiile care decurg din statutul de membru al UE și capacitatea de a face acest lucru, Bosnia și Herțegovina se află, în general, într-un stadiu incipient/are un anumit nivel de pregătire și trebuie să își accelereze în mod semnificativ alinierea la acquis-ul UE și să pună în aplicare și să asigure respectarea legislației relevante. În perioada de raportare, nu s-au înregistrat deloc progrese sau s-au înregistrat progrese limitate cu privire la diferite capitole ale acquis-ului UE. Bosnia și Herțegovina a înregistrat regrese în ceea ce privește achizițiile publice, domeniu în care, în cea mai mare parte a perioadei de raportare, a aplica