[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 22.5.2007

SEC(2007) 526

DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI

pentru monitorizarea recomandărilor grupului operativ asupra competitivităţii sectorului TIC şi al adoptării TIC

CUPRINS

1. Introducere 3

2. Recomandări cheie şi monitorizare 4

2.1. Adoptarea TIC 4

2.2. IMM şi spiritul antreprenorial 6

2.3. Cadrul de reglementare unic 7

2.4. Proprietatea intelectuală 7

2.5. Inovaţii, cercetare, investiţii şi finanţare 8

2.6. Standarde şi interoperabilitate 10

2.7. Aptitudini şi ocuparea forţei de muncă 12

Anexa tehnică (EN)

1. INTRODUCERE

Scopul prezentei comunicări este de a descrie modul în care Comisia acţionează în sensul recomandărilor cheie ale grupului operativ asupra competitivităţii sectorului TIC şi asupra adoptării TIC şi de a sublinia celelalte activităţi relevante ale UE în acest domeniu. Anexa tehnică conţine detalii ale recomandărilor grupului operativ.

Grupul operativ pentru TIC, instituit în iunie 2006, a fost una din multele iniţiative sectoriale specifice anunţate în Comunicarea privind politica industrială din 2005[1], care are drept obiectiv facilitarea creării unui mediu de afaceri mai favorabil în UE. Grupul operativ aduce completări iniţiativei de lucru i2010[2], strategia pentru o societate informaţională a UE pentru creştere economică şi ocuparea forţei de muncă lansată în iunie 2005 şi având drept scop stimularea economiei digitale prin combinarea cercetării, a instrumentelor de reglementare şi a iniţiativelor politice în domeniu. Mandatul grupului operativ a avut ca obiective identificarea obstacolelor majore în calea competitivităţii sectorului, a adoptării TIC, mobilizarea sectorului, şi să facă eventuale recomandări cu privire la politicile în domeniu. Grupul operativ[3] a fost format din reprezentanţi ai industriei TIC şi ai societăţii civile. Reprezentanţii din industrie proveneau din ansamblul sectorului TIC şi cuprindeau beneficiari, noi prezenţe pe piaţă şi întreprinderi mari şi mijlocii. Ceilalţi membri erau reprezentanţi ai sindicatelor, IMM-urilor, camerelor de comerţ, consumatorilor, investitorilor şi mediului academic.

Grupul operativ a întocmit în luna noiembrie un raport[4] care prezintă o imagine clară a domeniilor în care trebuie întreprinse eforturi pentru a sprijini competitivitatea sectorului TIC[5]. În ansamblu, recomandările raportului confirmă faptul că politica Comisiei în domeniul TIC se îndreaptă într-o direcţie bună. Acestea susţin activităţile aflate în desfăşurare pentru promovarea adoptării TIC şi încurajează spiritul antreprenorial, consolidează piaţa internă şi creează un mediu de reglementare unic, sprijină inovaţia, facilitează accesul la finanţări, adaptează politica de standardizare la dinamica actuală a industriei şi dezvoltă o strategie pe termen lung privind competenţele electronice (e-skills).

În cursul acestui an se va întocmi o evaluare intermediară a politicii industriale a Comisiei ce va oferi un nou raport ca urmare a concluziilor grupului operativ pentru TIC.

2. RECOMANDăRI CHEIE şI MONITORIZARE

2.1. Adoptarea TIC

Recomandările cheie ale grupului operativ: adoptarea unor reforme structurale pentru o piaţă a bunurilor şi o piaţă a muncii mai flexibile; crearea unui mediu favorabil investiţiilor în reţele şi servicii de ultimă generaţie şi în servicii publice online şi crearea unei carte a drepturilor consumatorilor în mediul digital.

Strategia revizuită de la Lisabona pentru creştere economică şi ocuparea forţei de muncă oferă o agendă exhaustivă de reforme economice, iar pilonul său microeconomic pune accentul pe crearea unui mediu de afaceri favorabil. În februarie 2007, Comisia a propus un important pachet de măsuri[6] menit să asigure o funcţionare mai armonioasă a pieţei interne de mărfuri . Aceasta va ajuta companiile, şi în special IMM-urile, să comercializeze produsele în UE, asigurând în acelaşi timp un nivel ridicat al calităţii şi siguranţei.

Transpunerea de către statele membre a Directivei privind serviciile [7] adoptată în decembrie 2006 va elimina barierele discriminatorii şi nejustificate, va simplifica formalităţile administrative şi va moderniza şi simplifica cadrul juridic şi administrativ, în principal prin obligaţia de a adopta, până în anul 2009, proceduri electronice pentru formalităţile şi procedurile privind accesul la activitatea de servicii şi funcţionarea acesteia. Aceasta va îmbunătăţi, de asemenea, cooperarea administrativă între statele membre şi va crea în acest sens un sistem de informare pentru piaţa internă (IMI). Directiva privind serviciile va trebui transpusă de către statele membre până la sfârşitul anului 2009, iar Comisia le va susţine şi asista în procesul de punere în aplicare. Directiva completează cadrul de reglementare al pieţei interne pentru serviciile societăţii informaţionale stabilită de Directiva privind comerţul electronic[8]. În plus, bazată pe încheierea în 2005 a fazei legislative a unui plan de acţiune[9] menit să dezvolte o adevărată piaţă europeană a serviciilor financiare , Comisia implementează în prezent o nouă strategie[10] de consolidare a integrării financiare şi pentru a aduce noi beneficii industriei şi consumatorilor.

Sprijinul politicilor de dezvoltare a reţelelor şi serviciilor de ultimă generaţie este asigurat în principal prin revizuirea continuă a cadrului de reglementare privind comunicaţiile electronice, [11] precum şi prin alte măsuri din cadrul primului pilon al iniţiativei i2010 [12], care are drept obiectiv crearea unui spaţiu european unic de informare prin combinarea instrumentelor de reglementare şi a altor instrumente aflate la dispoziţia Comisiei pentru crearea unui cadru modern şi bazat pe piaţa pentru economia digitală. Lărgirea accesului serviciilor publice online a fost o prioritate cheie, în special prin planul de acţiune pentru guvernare electronică [13] şi dezvoltarea cadrului european al interoperabilităţii destinat serviciilor pentru guvernarea electronică paneuropeană[14].

În plus, Consiliul European din decembrie 2006 s-a angajat să revizuiască provocările cu care se confruntă noua generaţie de internet şi reţele în cadrul Strategiei de la Lisabona, la Consiliul European de primăvară din 2008. Viitoarele tendinţe în sectorul reţelelor şi internetului, precum şi eventualele obstacole în calea dezvoltării acestora vor fi, de asemenea, abordate în 2007, în cadrul procesului de reflecţie care pregăteşte calea pentru revizuirea la mijlocul mandatului a i2010 în 2008.

În martie 2007, Comisia a adoptat strategia pentru politica de protecţie a consumatorilor pentru perioada 2007-2013[15]. Este subliniat faptul că lipsa de încredere a consumatorilor, alături de obstacolele de reglementare, împiedică în continuare crearea unei pieţe interne funcţionale şi are drept obiectiv abordarea provocărilor mediului digital pentru a se permite consumatorilor să achiziţioneze bunuri în mod egal şi oriunde în UE, de la mici magazine la site-uri Internet, având încredere în faptul că sunt protejaţi eficient în toate aceste situaţii. În 2007 a fost lansată o consultare largă referitoare la normele europene privind protecţia consumatorilor odată cu adoptarea Cărţii Verzi a Comisiei[16] de revizuire a legislaţiei în vigoare. Unul dintre scopurile acestei iniţiative este de a adapta la lumea digitală normele în vigoare privind protecţia consumatorilor. Pe baza reacţiilor la Cartea Verde, Comisia are ca obiectiv impulsionarea încrederii consumatorului în piaţa unică prin dezvoltarea unui set de norme unic şi simplu, care să dea posibilitatea consumatorilor de a-şi cunoaşte drepturile, de a face alegerea bună şi de a-şi asigura protecţie adecvată în caz de nereguli. În urma consultărilor, vor fi prezentate propuneri pentru iniţiative specifice – de reglementare sau altele – pentru remedierea problemelor şi deficienţelor existente. Mai mult decât atât, prin eliminarea clauzelor actuale ale armonizării minimale în acest domeniu, efectele pozitive asupra pieţei interne a Directivei asupra comerţului electronic vor fi întărite.

Serviciul universal , un important element în cadrul de reglementare privind comunicaţiile electronice, are drept obiectiv acordarea unui serviciu accesibil şi de înaltă calitate tuturor, indiferent de situarea geografică, oferind posibilitatea tuturor de a achiziţiona un telefon sau o conexiune internet la un preţ rezonabil. În acest sens, acesta permite utilizarea TIC. Este necesară revizuirea principiului şi domeniului de aplicare al serviciului universal pentru comunicaţii electronice în secolul 21, iar Comisia va lansa o largă dezbatere şi va publica la sfârşitul anului 2007 o Carte Verde referitoare la acest subiect.

2.2. IMM şi spiritul antreprenorial

Recomandările cheie ale grupului operativ: formarea suplimentară în competenţe antreprenoriale şi creşterea sensibilizării firmelor în ceea ce priveşte profiturile semnificative ale TIC.

Promovarea spiritului antreprenorial şi a competenţelor formează una din cele cinci linii de acţiune specifice ale politicii Comisiei pentru IMM-uri[17]. Comisia recunoaşte rolul din ce în ce mai important al educaţiei antreprenoriale şi, în special, rolul cheie al şcolilor şi universităţilor în stimularea spiritului antreprenorial. De asemenea, Consiliul European de primăvară din martie 2006 a invitat statele membre să încurajeze antreprenoriatul, inclusiv prin formarea şi educaţia spiritului antreprenorial. Comunicarea „Dezvoltarea ideilor antreprenoriale prin educaţie şi studiu”[18] a contribuit la formularea unor abordări mai sistematice ale educaţiei antreprenoriale şi la dezvoltarea rolului şi formării educaţiei în crearea unei culturi antreprenoriale mai pronunţate în Europa. Aceasta reuneşte măsuri de bună practică, se axează pe măsuri de politică de sprijin şi propune o serie de măsuri care pot fi luate la nivel naţional sau regional.

Multe măsuri din domeniul societăţilor informaţionale sunt sprijinite de fondurile structurale, care includ componente pentru comerţul electronic şi IMM-uri.

Reţeaua europeană de sprijinire a comerţului electronic pentru IMM-uri „eBSN”( European eBusiness Support Network) [19] oferă o platformă de coordinare a politicilor pentru iniţiativele naţionale şi regionale de promovare a adoptării practicilor de comerţ electronic de către IMM-uri şi stimulează schimbul de informaţii şi studiile de caz cu privire la aspecte ale comerţului electronic. eBSN a monitorizat campaniile naţionale de conştientizare şi a confirmat modificarea politicilor în toate statele membre, prin limitarea sponsorizărilor şi a investiţiilor de cofinanţare în domeniul TIC şi a conexiunilor internet şi prin instruirea IMM-urilor în domeniul inovaţiilor prin utilizarea TIC. Mai recent, eBSN a observat o schimbare de orientare spre politicile de sector specifice[20], de exemplu, politicile de sprijinire a IMM-urilor în adoptarea TIC, luând în considerare mediul lor de afaceri specific (parteneri de afaceri, furnizori, clienţi etc.). eBSN va continua să reunească reprezentanţii statelor membre pentru a se informa şi a se inspira reciproc şi pentru a găsi mijloace de conştientizare mai dinamice.

2.3. Cadrul de reglementare unic

Recomandările cheie ale grupului operativ: oferă un mediu de reglementare care facilitează convergenţa şi o societate informaţională accesibilă tuturor, stimulează crearea unei pieţe interne pentru servicii bazate pe un nivel ridicat de cunoaştere şi revizuieşte taxele pentru drepturile de autor.

Convergenţa este una din cele trei priorităţi ale iniţiativei i2010 „Crearea unui Spaţiu Informaţional”. Iniţiativa prevede ajustarea legislaţiei ce implică revizuirea cadrului de reglementare pentru comunicaţiile electronice şi adoptarea Directivei cu privire la Serviciile audiovizuale şi media şi implică un număr de iniţiative pentru încurajarea apariţiei unor noi servicii audiovizuale, cum ar fi Carta cinematografului online şi viitoarele comunicaţii referitoare la conţinuturile online şi la serviciile mobile de radiodifuziune. Convergenţa implică alte provocări în domeniul drepturilor de proprietate intelectuală (DPI), securitate şi protecţia consumatorului[21]. Aceste aspecte vor fi abordate în cadrul procesului de reflecţie care va duce la revizuirea la mijlocul mandatului a strategiei i2010 în 2008.

Revizuirea la mijlocul mandatului a i2010, prevăzută în 2008, va aborda aspecte referitoare la piaţa internă a serviciilor TIC, inclusiv cele bazate pe un nivel ridicat de cunoaştere şi se sincronizează cu revizuirea generală a Strategiei privind piaţa unică [22]. Aceasta va rezulta într-un raport privind piaţa unică în secolul 21 , conţinând propuneri concrete privind acţiunile viitoare, care va fi prezentat de către Comisie la Consiliul European din 2007.

În ceea ce priveşte taxele pentru drepturile de autor , în decembrie 2006, după consultări aprofundate[23] între părţile implicate şi statele membre, Comisia decide că este necesară mai multă reflecţie asupra acestui aspect complex.

2.4. Proprietatea intelectuală

Recomandările cheie ale grupului operativ: dată fiind diversitatea strategiilor referitoare la DPI în sectorul TIC, trebuie să aibă loc o consultare mai largă înainte de schimbarea legislaţiei UE. De asemenea, să fie limitată criminalitatea în domeniul încălcării drepturilor de autor la falsificarea voită a mărcilor comerciale, la încălcarea drepturilor de autor şi la piratarea desenurilor. Să fie promovată adoptarea Protocolului de la Londra şi reducerea costurilor de brevetare.

Comisia a propus o directivă[24] privind măsurile antiinfracţionale pentru asigurarea respectării DPI. Propunerea nu conţine numai o limitare a mărcilor comerciale, drepturilor de autor şi a drepturilor privind înregistrarea de desene sau modele. Parlamentul European şi Consiliul discută în prezent propunerea Comisiei.

În urma concluziilor Consiliului European din decembrie 2006 şi a consultărilor ample între părţile interesate desfăşurate în 2006, Comisia adoptă, în aprilie 2007, o Comunicare privind îmbunătăţirea sistemului de brevete în Europa [25] . În timp ce unul din principalele obiective este reducerea costurilor brevetelor, trebuie remarcat faptul că ratificarea Acordului de la Londra depinde de statele membre. În plus, în 2008 Comisia intenţionează să prezinte o strategie globală a DPI pentru a furniza UE un cadru adecvat pentru protejarea şi încurajarea inovaţiilor.

2.5. Inovaţii, cercetare, investiţii şi finanţare

Recomandările cheie ale grupului operativ: schimbul în domeniul celor mai bune practici de inovare, stimularea cercetării prin scheme de credit fiscal, sprijinirea cercetării prin colaborare utilizând platformele tehnologice europene şi iniţiativele tehnologice comune, sprijinirea dezvoltării pieţelor de vârf prin intermediul achiziţiilor publice, garantarea unui sistem concurenţial echilibrat pentru industria europeană de semiconductoare, crearea unui mediu favorabil capitalului de risc şi continuarea reformelor privind politica ajutoarelor de stat.

Statele membre au alocat pe durata celui de al şaptelea program cadru (PC7), 9.1 miliarde € în scopul finanţării cercetării în domeniul TIC, făcând din aceasta cea mai importantă temă de cercetare a Programului de cooperare, care constituie în sine cel mai important program ştiinţific al PC7.

Toate cele 31 platforme tehnologice europene [26] au publicat recent un document de „Viziune”, iar majoritatea dintre ele au terminat sau elaborat, de asemenea, un proiect avansat al agendei lor de cercetare strategică (ACS). Aceste platforme sunt în prezent în curs de pregătire pentru trecerea la faza de punere în aplicare. Comisia a ţinut cont de rezultatele muncii lor în elaborarea politicii sale de cercetare, în particular în elaborarea PC7. În acest mod a fost posibilă asigurarea relevanţei industriale. Analizele arată că 15 ACS va fi acoperit sub o singură temă de cercetare PC7 (demonstrând strânsa cooperare cu elaborarea PC7), iar cele 16 ACS rămase vor aborda mai multe teme de cercetare. Prima Iniţiativă Tehnologică Comună , ARTEMIS[27], acoperind rezultatele privind C&D (cercetare şi dezvoltare) în sistemele informatice integrate, este de aşteptat să înceapă în prima jumătate a anului 2007, fiind urmată de ENIAC[28] (Consiliul Consultativ European pentru Nanoelectronică) (European Nanoelectronics Advisory Council).

Comisia a lansat recent programul PRO INNO Europe [29] , care reuneşte mai bine de 200 de factori de decizie şi părţi interesate în materie de inovaţii din 33 de ţări, inclusiv statele membre. Acest program combină analizele şi etalonarea performanţelor politicilor naţionale şi regionale de inovare, sprijină cooperarea între programele naţionale şi regionale de inovaţii şi oferă stimulente pentru acţiunile comune ale organismelor de inovare şi părţilor implicate în inovaţii, precum cooperarea transnaţională în elaborarea politicilor de dezvoltare ale grupurilor specifice[30].

În recenta sa comunicare „Spre o utilizare mai eficace a stimulentelor fiscale în favoarea sectorului C&D”[31], Comisia descrie cadrul juridic existent (făcând în mod special referire la compatibilitatea între libertăţile fundamentale şi textul recent modificat al normelor privind ajutoarele de stat alocate cercetării, dezvoltării şi inovării [32] ), şi încurajează statele membre să îmbunătăţească utilizarea şi coordonarea stimulentelor fiscale referitoare la activităţile C&D. Comunicarea prevede, de asemenea, orientarea în ceea ce priveşte tratamentul fiscal, în special referitoare la proiectele transnaţionale de C&D pe scară largă, creşterea întreprinderilor noi şi inovante, mobilitatea transfrontalieră a cercetătorilor, tratamentul fiscal al TVA şi impozitele pe activităţile C&D, în baza comună consolidată pentru impozitul societăţilor şi finanţările filantropice. Comisia va revizui în mod constant situaţia.

Comisia efectuează în prezent, împreună cu părţile interesate, o analiză detaliată, dialogând în principal cu platformele tehnologice europene şi cu grupurile de inovaţii şi iniţiative Europe INNOVA[33], pentru identificarea posibilelor domenii unde poate fi posibilă, combinând măsurile de cerere şi ofertă, contribuţia la apariţia pieţelor de vârf . Aceasta este compatibilă cu strategia amplă privind inovarea evidenţiată în 2006[34]. Pe baza rezultatelor acestei consultări, Comisia va pregăti în cursul celui de-al doilea semestru al anului 2007 un document politic.

Industria semiconductoare este în mod clar de importanţă strategică pentru UE. Pentru toate ramurile industriei europene, obiectivul principal rămâne acela al stabilirii unui sistem concurenţial echilibrat la nivel mondial. Îmbunătăţirea condiţiilor generale pentru încurajarea mai multor investiţii în sectorul C&D şi dezvoltarea competenţelor de înalt nivel au, de asemenea, o importanţă majoră.

Recent adoptat, cadrul comunitar al ajutoarelor de stat alocate cercetării, dezvoltării şi inovării [35] defineşte mai multe categorii de ajutor pentru cercetări fundamentale, cercetări industriale şi dezvoltare experimentală. Intensitatea ajutorului admisă pentru cercetarea industrială este de maximum 50%.

În comunicarea sa din iunie 2006 „Finanţarea creşterii IMM-urilor – Adăugarea unei valori europene”[36], Comisia a dat publicităţii o serie de iniţiative pentru facilitarea obţinerii de către IMM-uri a finanţărilor în vederea creării şi dezvoltării de noi întreprinderi. Aceasta prevede măsuri destinate să genereze o creştere a investiţiilor în capitalurile de risc, să dezvolte finanţările bancare pentru inovaţii şi să permită sistemelor financiare existente să devină mai favorabile IMM-urilor. Ca urmare, Comisia a stabilit grupuri de experţi pentru îndepărtarea obstacolelor din calea investiţiilor transfrontaliere prin fonduri de capital de risc [37] , prin finanţări iniţiale şi prin bunele practici de investiţii în capitaluri de risc la nivel regional . Noul Program cadru pentru competitivitate şi inovare (PCI) [38] va furniza stimulente suplimentare investitorilor privaţi pentru ca aceştia să investească în societăţi cu potenţial de creştere, în timp ce Fondul European de Investiţii (FEI) gestionează în numele Comisiei, sau ajută la gestionarea mai multor instrumente financiare pentru IMM-uri : mecanismul în favoarea IMM-urilor inovatoare şi cu creştere rapidă (MIC), mecanismul de garantare pentru IMM-uri (MGIMM) şi dispozitivul de întărire a capacităţilor (DIC). În colaborare cu Banca Europeană de Investiţii (BEI), Comisia va lansa Mecanismul de finanţare cu risc partajat (MFRP) [39] pentru sprijinirea investiţiilor unor proiecte de cercetare şi dezvoltare tehnologică cu grad mare de risc, prin împrumuturi şi garanţii, UE contribuind cu maximum 1 miliard € din cel de-al şaptelea Program Cadru (PC7), împreună cu o alocaţie corespondentă din partea BEI.

2.6. Standarde şi interoperabilitate

Recomandările cheie ale grupului operativ: din moment ce industria este principala responsabilă pentru interoperabilitatea tehnică, să fie continuate eforturile pentru măsurile de abordare a interoperabilităţii juridice şi semantice, promovarea sistemelor de conformitate eficiente şi dezvoltarea politicilor de achiziţii ce promovează interoperabilitatea.

Organizaţiile europene pentru standardizare (OES) au dezvoltat şi continuă să dezvolte orientări practice pentru a se asigura că interoperabilitatea este luată în considerare în pregătirea normelor . Anumite norme sunt în curs de actualizare în vederea ameliorării caracteristicilor de interoperabilitate. În cazul priorităţilor politice , interoperabilitatea este deja în centrul obiectivelor de standardizare şi este considerată drept o chestiune critică care trebuie monitorizată îndeaproape în cadrul următoarei revizuiri a politicii de standardizare a sectorului TIC . Diverse acţiuni specifice de standardizare se concentrează asupra problemelor de interoperabilitate în domenii specifice cum ar fi servicii medicale online[40], spaţiul unic de plată în euro (SEPA), facturarea online etc. Suplimentar, Comisia a lansat în 2006 un studiu [41] de pregătire a recomandărilor pentru susţinere a faptului că politica de standardizare a UE pentru sectorul TIC este în concordanţă cu schimbările aduse sectorului prin liberalizare, mondializare şi convergenţă.

Tema TIC în cadrul PC7 include cercetări prenormative şi conormative asupra îmbunătăţirii interoperabilităţii şi calităţii standardelor şi punerea lor în aplicare. Industria asigură mare parte din activităţile de cercetare prenormative. Programul de lucru al TIC în cadrul FP7 include deja acţiuni menite să îmbunătăţească cooperarea în elaborarea normelor şi soluţiilor interoperabile.

Programele de lucru ale organizaţiilor europene pentru standardizare (OES) se concentrează asupra interoperabilităţilor tehnice , în special din interiorul ETSI, în timp ce interoperabilitatea semantică a fost integrată în programele de lucru ale grupurilor de standardizare sectorială, cum ar fi serviciile medicale online[42] şi forumul asupra interoperabilităţii comerţului electronic (eBIF)[43]. Alte aspecte ale interoperabilităţii – de exemplu, aspectele juridice – nu intră în domeniul lor de competenţă, cu toate că anumite aspecte sunt acoperite de tema programului de lucru al TIC în cadrul FP7. Ca punct de plecare pentru identificarea principalilor vectori ai interoperabilităţii , programele de lucru ale OES cuprind activităţile de identificare a problemelor şi cerinţelor. Cadrul global al interoperabilităţii în sectorul TIC va fi examinat sub titlul „piaţa internă” a revizuirii la mijlocul mandatului a i2010. Experienţa în aplicarea legislaţiei care reglementează libera circulaţie a bunurilor a arătat că există un risc de denaturare a concurenţei din cauza practicilor foarte diferite în desemnarea şi acreditarea organismelor şi sistemelor de evaluare a conformităţii de către autorităţile naţionale Din acest motiv, Comisia a adoptat recent, ca parte a unui nou ansamblu de măsuri relative la piaţa internă a bunurilor[44], o propunere de regulament[45] pentru introducerea de reguli mai stricte de supraveghere a pieţelor.

Planul de acţiune privind pieţele publice electronice [46] face din interoperabilitate o cerinţă esenţială, iar Planul de acţiune privind guvernarea electronică [47] cuprinde obiective specifice în acest sens. Studii şi consultări sunt în curs pentru revizuirea cadrului european al interoperabilităţii pentru serviciile de guvernare electronică paneuropene [48] , iar propuneri de revizuire ale acestei categorii vor fi prezentate în timp util.

2.7. Aptitudini şi ocuparea forţei de muncă

Recomandările cheie ale grupului operativ: cum distanţa mărită între cerere şi ofertă în competenţele digitale limitează inovaţia şi adoptarea TIC, să fie mărite investiţiile în dezvoltarea profesională şi în mecanismele de sprijinire a profesorilor, dezvoltarea cooperării între industrie, guverne, angajatori şi instituţiile de învăţământ superior şi continuarea eforturilor pentru integrarea spiritului antreprenorial în programele şcolare.

Acţiunile ce privesc învăţământul, formarea şi sprijinul intră în general în responsabilitatea statelor membre. Comisia va sprijini asemenea acţiuni prin organizarea de studii, de manifestări, proiecte de cooperare şi de schimb ale celor mai bune practici utilizând programele comunitare existente, în particular, în cadrul noului Program de învăţare pe întreaga durată a vieţii [49] . Sprijinul va acoperi o amplă gamă de competenţe necesare angajării, care variază de la competenţele digitale şi antreprenoriat[50] la competenţele de comunicare şi munca în echipă şi până la competenţele în rezolvarea problemelor.

De asemenea Comisia va ţine cont de recomandările grupului operativ şi de declaraţia recentei Conferinţe europene privind competenţele digitale,[51] în timp ce va pregăti Comunicarea referitoare la o strategie pe termen lung în materie de competenţe digitale, prevăzută a fi adoptată în 2007 .

[1] COM(2005) 474, 5.10.2005

[2] Pentru informaţii complete asupra iniţiativei i2010, a se vedeahttp://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/index_en.htm

[3] Membrii grupului operativ: http://ec.europa.eu/enterprise/ict/policy/doc/icttfm.pdf

[4] Pentru a consulta raportul complet al grupului operativ, lista membrilor şi detalii ale modalităţilor de lucru, a se vedeahttp://ec.europa.eu/enterprise/ict/taskforce.htm

[5] Raportul Comisiei din 2006 privind competitivitatea europeană, COM(2006) 697, conţine o secţiune care analizează competitivitatea sectorului TIC.

[6] A se vedea comunicatul de presă IP/07/181 din 14.2.2007 Pachetul include în principal „Propunere de regulament de stabilire a unor proceduri de aplicare a anumitor reguli tehnice naţionale pentru produsele comercializate în mod legal în alte state membre”, COM(2007) 36, 14.2.2007

[7] A se vedea comunicatul de presă IP/07/181 din 14.2.2007 Pachetul include în principal „Propunere de regulament de stabilire a unor proceduri de aplicare a anumitor reguli tehnice naţionale pentru produsele comercializate în mod legal în alte state membre”, COM(2007) 36, 14.2.2007

[8] Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte legale ale pieţei interne pentru serviciile societăţii informaţionale, în special comerţul electronic.

[9] Planul de acţiune pentru serviciile financiare (PASF), http://ec.europa.eu/internal_market/finances/actionplan/index_en.htm

[10] Politica serviciilor financiare 2005-2010 (Cartea Albă), COM(2005) 629, 5.12.2005

[11] A se vedea http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/tomorrow/index_en.htmPropunerile legislative vor fi prezentate până la sfârşitul anului 2007.

[12] http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/single_infor_space/index_en.htm

[13] Planul de acţiune pentru guvernare electronică i2010: de accelerare a guvernării electronice în Europa în beneficiul tuturor, COM(2006) 173, 25.4.2006

[14] A se vedea http://ec.europa.eu/idabc/en/document/2319/5644

[15] „Strategia UE pentru politica de protecţie a consumatorilor 2007-2013”, COM(2007) 99, este disponibilă pe:http://ec.europa.eu/consumers/overview/cons_policy/index_en.htm

[16] Cartea Verde privind revizuirea acquis-ului în domeniul protecţiei consumatorilor, COM(2006) 744, 8.2.2007

[17] Stabilită de „Punerea în aplicare a programului comunitar Lisabona: o politică modernă în favoarea IMM-urilor pentru creştere economică şi ocuparea forţei de muncă”, COM(2005) 551, 10.11.2005

[18] COM(2006) 33, 13.2.2006

[19] A se vedea portalul eBSN: http://ec.europa.eu/enterprise/e-bsn/index_en.html

[20] Observaţii desprinse din recentele workshop-uri eBSN şi din bazele de date ale proiectelor naţionale

[21] http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/docs/i2010_high_level_group/i2010_hlg_convergence_paper_final.pdf

[22] A se vedea portalul http://ec.europa.eu/internal_market/strategy/index_en.htm

[23] Accesibil prin http://ec.europa.eu/internal_market/copyright/levy_reform/index_en.htm

[24] Propunere modificată de Directivă a Parlamentului European şi a Consiliului privind măsuri antiinfracţionale având drept scop asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală, COM(2006) 168, 26.4.2006

[25] COM(2007) 165, 3.4.2007

[26] Pentru lista platformelor tehnologice europene, a se vedeahttp://cordis.europa.eu/technology-platforms/individual_en.html

[27] Pentru mai multe detalii în legătură cu ARTEMIS, a se vedea http://cordis.europa.eu/technology-platforms/individual_en.html

[28] Pentru mai multe detalii în legătură cu ENIAC, a se vedea http://cordis.europa.eu/ist/eniac/home.html

[29] A se vedea http://www.proinno-europe.eu

[30] Pentru detalii, a se vedea http://www.proinno-europe.eu/eca.html

[31] COM(2006) 728, 22.11.2006

[32] JO C 323, 30.12.2006, p. 1-26

[33] Este vorba de grupuri sectoriale de experţi în inovaţii, invitaţi să sugereze priorităţile de acţiune sectoriale şi să formuleze întrebările şi problemele de abordat, care constituie elementul central al iniţiativei Europe INNOVA.

[34] COM(2006) 502, Transpunerea cunoştinţelor în practică: o strategie amplă privind inovarea în UE.

[35] JO C 323, 30.12.2006, p 1-26

[36] COM(2006) 349, 29.6.2006

[37] Obiectivul principal al acestui grup este să identifice, pentru fiecare ţară participantă, cadrul de reglementare care afectează fondurile de capital de risc din ţara respectivă şi din afară, iar, în cazul în care regulamentele existente limitează activitatea transfrontalieră a fondurilor de capital de risc, să găsească o cale să depăşească aceste obstacole. A se vedea http://ec.europa.eu/enterprise/library/enterprise-europe/news-updates/2006/2006-11-29.htm

[38] PCI: http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/cip/index_en.htm

[39] A se vedea http://www.eib.org/site/index.asp?designation=rsff

[40] Subgrupul i2010 servicii medicale online discută în prezent o recomandare a Comisiei de abordare a liniilor directoare şi bunelor practici în domeniul interoperabilităţii pentru arhive şi carduri medicale electronice.

[41] „Studiu UE privind nevoile specifice referitoare la politici în domeniul standardizării sectorului TIC”, ("EU study on the specific policy needs for ICT standardisation"), http://www.ictstandardisation.eu

[42] CT 251 al CEN

[43] Forumul CEN asupra interoperabilităţii în domeniul activităţilor economice electronice.

[44] Pentru mai multe detalii a se vedea http://ec.europa.eu/enterprise/regulation/internal_market_package/index_en.htm

[45] Propunere pentru un regulament al Parlamentului European şi al Consiliului de stabilire a cerinţelor de acreditare şi supraveghere a pieţei privind comercializarea produselor, COM(2007) 37, 14.2.2007

[46] Plan de acţiune pentru implementarea cadrului legal pentru achiziţii publice în format electronic, COM(2004) 841, 13.12.2004

[47] COM(2006) 173, 25.4.2006

[48] A se vedea http://ec.europa.eu/idabc/en/document/2319/5644

[49] A se vedea http://ec.europa.eu/education/programmes/newprog/index_en.html

[50] Comisia a prezentat recent „Agenda de la Oslo pentru educaţia antreprenorială în Europa” ca parte a acţiunilor sale pentru promovarea ideilor antreprenoriale în cadrul societăţii. A se vedea:http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/support_measures/training_education/index.htm

[51] Pentru Declaraţia Conferinţei, a se vedeahttp://eskills.cedefop.europa.eu/conference2006/Thessaloniki_Declaration_2006.pdf