ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.2

Comunicarea ar trebui să explice mai bine din ce motive situația este atât de gravă și, mai ales, faptul că aceasta se înrăutățește. Este absolut necesar să se explice că este vorba de o răspândire atunci când, în esență, specia nu este „consumată” (de către prădători), nu deranjează activitățile umane (în zonele urbane) și, în sfârșit, atunci când se dezvoltă în zone greu accesibile. În toate cazurile este vorba de focare de infecție: jussie, peniță, mlădiță etc., în zonele umede; gynerium, liliac chinezesc, arțar american, cenușar etc., cam peste tot. Invers, comunicarea indică, pe bună dreptate, că unele specii au fost foarte bine acceptate. Și în acest sens, este poate util să se reamintească faptul că exemplele date erau lăudate pentru că se aclimataseră: este încă foarte apreciat salcâmul (Robinia pseudoacacia), datorită țărușilor, a lemnului rezistent pentru mobile de exterior, a mierii etc. În schimb, este regretabil faptul că Heracleum spp. a fost răspândită pentru însilozare, întrucât proliferarea acestei specii reprezintă o amenințare la adresa biodiversității, iar toxina pe care o secretă poate provoca arsuri grave.
2.3

În timp ce PIB-ul UE a crescut cu 45 % între 1990 și 2011, nivelul total al emisiilor de gaze cu efect de seră din cele 28 de state membre – inclusiv emisiile generate de transportul aerian internațional, care sunt incluse în angajamentul unilateral al UE – în 2011 a fost cu 16,9 % sub cel din 1990 și este estimat să ajungă în 2012 la 18 % sub nivelul din 1990. Ultimele previziuni din statele membre arată că totalul emisiilor în 2020, inclusiv emisiile generate de transportul aerian internațional, vor fi cu 21 % sub nivelul din 1990.
4.3.2

Comitetul are serioase îndoieli cu privire la fezabilitatea propunerii privind publicarea de informații standardizate, pe două pagini și într-o prezentare grafică cu caractere lizibile. Sistemele de pensii ocupaționale fiind diferite, ele implică tipuri de risc diferite pentru membri, care au așteptări diferite în ceea ce privește viitorul pensiilor lor. În plus, reglementările privind plata fondurilor acumulate în sistemul de pensii ocupaționale sunt prevăzute în legislația statelor membre. Informaţiile transmise membrilor și beneficiarilor acestor sisteme trebuie să reflecte aceste aspecte. În acest scop, CESE solicită modificarea legislației propuse, astfel încât procesul de standardizare a documentului de informare trimis membrilor să fie difuzat în diferite faze de elaborare, iar forma finală să fie stabilită în mod flexibil în cursul procesului.. În faza inițială, lucrările ar trebui să înceapă prin elaborarea de modele pentru anumite tipuri de informații (cel puțin două modele, bazate pe o abordare bazată pe contribuții determinate și una bazată pe beneficii determinate). Acestea pot fi puse în aplicare în statele membre sau IORP selectate sub formă de proiect-pilot, iar lucrările privind actul delegat menționat la articolul 54 ar trebui să înceapă numai pe baza experienței acumulate astfel.
3.3.1.

Volumul de ajutor pentru investiții maxim permisibil: — până la 25 % pentru aeroporturile care deservesc între 3 și 5 milioane de pasageri pe an; — până la 50 % pentru aeroporturile care deservesc între 1 și 3 milioane de pasageri pe an; — până la 75 % pentru aeroporturile care deservesc sub 1 milion de pasageri pe an; — nu se acordă ajutor pentru aeroporturile cu peste 5 milioane de pasageri pe an (cu excepții minore, de ex. în cazul relocalizării).
3.5.13

Acordul bilateral dintre Germania și Spania, care prevede posibilități de angajare și de formare pentru aproximativ 5 000 de tineri spanioli până în 2017, este un exemplu în acest sens. În mod similar, programele de sprijin germane „The job of my life” (Jobul vieții mele) și „Make it in Germany” (Reușește în Germania) urmăresc ambele să atragă tineri în Germania, pentru a urma o formare pentru meserii în care există un deficit de forță de muncă specializată. În cadrul acestor programe, tinerilor li se plătește un curs de limba germană pregătitor în țara de origine, un ajutor pentru costurile de călătorie și de mutare și un curs de limbă în Germania în vederea pregătirii pentru un stagiu. În cazul în care, după absolvirea stagiului, angajatorul este mulțumit, tânărul poate urma o formare cu durata de 3-3,5 ani, în cadrul căreia, pe lângă remunerația pentru formare, i se acordă sprijin financiar și beneficiază de însoțire la școală, în întreprindere și în viața de zi cu zi.
3.2.3

Pe de altă parte, vinurile europene se confruntă cu o concurență deosebit de dură din partea „vinurilor din Lumea nouă”, care are drept rezultat scăderea producției în țările europene și creșterea producției în țări precum Chile, Argentina, Africa de Sud, Australia, SUA și chiar China. Cauzele acestei stări de lucruri sunt complexe, însă la modul general, vinurile importate se disting printr-un preț inferior, prin avantaje „aferente” mai reduse (foarte puține indicații geografice, absența controlului de calitate oficial, tipicitate legată de anul sau de zona de producție clar redusă, un număr limitat de soiuri de viță-de-vie etc.) și printr-un efort de promovare foarte important. În plus, capacitatea producătorilor din țări terțe de a asigura livrări regulate în cantități suficiente, cu însuşiri organoleptice constante și la un preț interesant este foarte atractivă pentru lanțurile de supermarketuri, care caută acest tip de furnizori. Pentru sectorul vitivinicol european, fiind mult mai diversificat, este mai dificil să răspundă acestor cerințe.
4.1.1

Comisia intenționează ca prin noua sa propunere de directivă privind societățile comerciale cu răspundere limitată cu asociat unic să se introducă, de fapt, societatea privată europeană. Densitatea reglementării referitoare la noua formă juridică, SUP, este în mare parte identică cu cea din cazul societății private europene. SUP nu urmează doar să aibă un nume european comun, ci în plus toate principalele caracteristici ale SUP (înființare, capital social minim, sediu de înregistrare, statut) sunt stabilite în mod obligatoriu prin legislație supranațională. Din punct de vedere material, SUP trebuie considerată fără îndoială o formă juridică supranațională, în cazul căreia drept temei juridic adecvat ar servi articolul 352 din TFUE.
2.3

Cu toate acestea, cadrul legislativ actual al UE cu privire la setcile în derivă a arătat deficiențe deoarece normele existente sunt ușor de eludat. Absența unor norme UE referitoare la caracteristicile uneltelor de pescuit (de exemplu, dimensiunea maximă a ochiurilor, grosimea maximă a firului, coeficientul de amarare etc.) și la utilizarea acestora (de exemplu, distanța maximă față de coastă, timpul de imersiune, sezonul de pescuit etc.) combinate cu posibilitatea de a păstra la bord alte unelte de pescuit, a făcut posibilă folosirea ilegală a setcilor în derivă de către pescari pentru a captura specii a căror capturare cu unelte de pescuit este interzisă, declarând în același timp că au fost capturate de exemplu cu alt tip de unealtă (de exemplu, paragatele etc.). Cooperarea pescarilor care lucrează în comun poate duce cu ușurință la utilizarea unor unelte de pescuit mai lungi de 2,5 km.
3.3

Această viziune europeană se bazează pe o serie de principii comune la nivel european, precum protecția drepturilor fundamentale și a valorilor democratice [înscrise în Declarația Universală a Drepturilor Omului, în Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, în Convenția europeană a drepturilor omului și în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene] sau promovarea unei rețele unice nefragmentate (în care deciziile sunt adoptate pe baza unor valori precum transparenţa, responsabilitatea și participarea tuturor părților interesate). Printre entitățile enumerate de comunicare și cu care este nevoie să se colaboreze în strânsă legătură se numără Forumul pentru guvernarea internetului (FGI) [organism înființat în urma Summitului mondial privind societatea informațională (World Summit on the Information Society – WSIS) și promovat de Națiunile Unite prin Rezoluția 56/183 (21 decembrie 2001)], Internet Corporation for Assigned Names and Numbers (ICANN) și Internet Assigned Numbers Authority (IANA).
Mănuși de spălat vase, mănuși de protecție, ochelari de soare etc.

Riscuri minime legate de leziuni mecanice superficiale, de contactul cu apa sau cu suprafețe fierbinți (sub 50o), de expunerea la soare și de condiții atmosferice care nu sunt de natură extremă

Căști de protecție, îmbrăcăminte reflectorizantă etc.

Conformitatea de tip bazată pe controlul intern al producției (modulul C – anexa VI)

Categoria III Riscuri foarte grave, substanțe dăunătoare, produse chimice agresive, radiații ionizante, medii cu temperaturi înalte (peste 100o), medii cu temperaturi scăzute (sub 50o), căderi de la înălțime, șocuri electrice, lucrul sub înaltă tensiune, înecare, tăieturi provocate de fierăstraie cu lanț și de dispozitive de tăiere cu jet de apă, răni provocate prin împușcare sau înjunghiere, zgomot dăunător etc.

Examinarea UE de tip (modulul B – anexa V) + procedura suplimentară cu intervenția unui organism notificat: — fie conformitatea de tip bazată pe verificarea produsului (modulul F – anexa VII), — fie conformitatea de tip bazată pe asigurarea calității procesului de producție (modulul D – anexa VIII) — Numărul organismului certificat
3.7

Chiar dacă propunerile fac referire la compatibilitatea cu cadrul financiar 2014-2020 al UE, CESE consideră că foaia de parcurs are totuși nevoie de orientări explicite privind instrumentele financiare europene relevante în materie de: — cercetare și inovare tehnologică (programele „Orizont 2020”, Galileo și ISA, precum și Agenda digitală) în domeniul interoperabilității, trasabilității și securității; — mediu și climă, energie și transporturi (cel de-al șaptelea program de acțiune pentru mediu, cadrul pentru 2030 în domeniul climei și al energiei și acțiunea EU Transport GHG: Routes to 2050 II), sub aspectul impactului livrării pe „ultimul kilometru”; — IMM-uri, în contextul intervențiilor BEI pentru întreprinderile inovatoare, al programului COSME și al tuturor resurselor europene destinate promovării competitivității, în condiții de egalitate cu ceilalți operatori; — coeziune teritorială (noua perioadă de programare a fondurilor structurale 2014-2030 și intervențiile în favoarea zonelor insulare, rurale și ultraperiferice); — ocupare a forţei de muncă și formare (Agenda pentru noi competențe și noi locuri de muncă, Agenda consumatorului european intitulată „Stimularea încrederii și a creșterii economice”, programul Erasmus Plus 2014-2020 pentru educație și formare).
1.5

Este posibil să fi venit momentul de a concepe o adevărată politică comună în domeniul turismului, care, chiar dacă protejează spațiul de libertate național, să poată aborda sectorul în mod global, creând sinergii și coordonând politicile fiecărui stat membru. An de an apar idei izolate care nu reușesc să treacă de acest stadiu, din cauza lipsei de coordonare și a faptului că nu există o strategie comună în domeniul turismului, aptă să promoveze sub forma unei mărci europene destinațiile turistice, fie ele convenționale sau inedite, patrimoniul istoric și gastronomia și care, totodată, să fie capabilă să gestioneze eventualele probleme de imagine care pot apărea din când în când.
5.10

Pentru a primi suficiente date pentru construcția unui instrument de planificare a călătoriilor, astfel încât să se faciliteze o experiență de transport fără blocaje, este nevoie de o cooperare eficientă între modurile de transport, orașe etc. Piața instrumentelor de planificare a călătoriilor multimodale este, trebuie spus, relativ tânără și se dezvoltă într-un ritm ridicat: astfel de instrumente au fost elaborate de mai multe întreprinderi proaspăt înființate (de ex. fromAtoB, GoEuro, Waymate), dar și de întreprinderi consacrate în domeniul mobilității (de ex. Daimler cu moovel, DB cu Qixxit).
—

concluziile și recomandările din studiul comandat de Grupul de coordonare SE2020 din cadrul CESE și realizat de A. Bellagamba: „Priorities, challenges and prospects for civil society: involvement in the Europe 2020 strategy beyond 2015 – Case study of four Member States (BE – FR – IT – NL)”.
2.1

S-a susținut cu numeroase argumente că datele pot transforma serviciile către cetățeni și organizațiile care le diseminează în sectoarele public și privat și în societatea civilă. Datele pot impulsiona cercetarea și dezvoltarea și pot crește gradul de productivitate și de inovare. Nu degeaba expresia Data is the new natural resource (datele sunt noile resurse naturale) a devenit un loc comun. A se vedea, de exemplu, articolul http://www.forbes.com/sites/ibm/2014/06/30/why-big-data-is-the-new-natural-resource
4.6.2.

Conceptul de economie circulară se bazează pe analiza întregului ciclu de viață al utilizării resurselor. Acesta promovează reciclarea, înlocuirea anumitor resurse, durabilitatea și reutilizarea produselor, reducerea deșeurilor de-a lungul întregului lanț, inclusiv la sursă, a proiectării ecologice a bunurilor și serviciilor, a noilor modele de afaceri etc. Acest concept introduce noi forme de guvernanță, care cuprind toți actorii societății civile. Comitetul solicită Comisiei să elaboreze o strategie politică amănunțită pe tema tranziției către o economie circulară. CESE speră, de asemenea, ca Comisia să fie mai puțin vagă în ce privește propunerile sale politice în materie de promovare a proiectării ecologice, inovare și stimulare a investițiilor și să prezinte propuneri clare, inclusiv informații privind bugetul care va fi alocat sprijinirii activităților economiei circulare și utilizarea instrumentelor financiare inovatoare, cum ar fi obligațiunile ecologice. Prin urmare, Comisia ar trebui să-și continue activitatea: (a) clarificând relația dintre acest nou cadru de acțiune și celelalte politici europene, în special politica de reindustrializare (materii prime, inovare, sănătatea și securitatea lucrătorilor, transport etc.) și politica privind energia și schimbările climatice; (b) incluzând, în cadrul Strategiei Europa 2020 revizuite, obiective privind utilizarea eficientă a resurselor, luând în considerare sugestiile Platformei europene privind eficiența utilizării resurselor; (c) identificând măsuri mai specifice pentru a genera o schimbare reală în modelele de producție și de consum, cu integrarea reducerii necesare la sursă a utilizării anumitor resurse (având în vedere raritatea sau toxicitatea lor), evoluția către o societate mai puțin materialistă și mai colaborativă, precum și îmbunătățirea bunăstării lucrătorilor și a întregii societăți.
4.6.

Având în vedere studiul care a fost realizat privind evaluarea riscurilor în domeniul maritim al UE pentru următorii 15 ani, CESE consideră că, în ierarhizarea informațiilor care vor fi schimbate, va trebui să se acorde prioritate detectării eficace a pericolelor, amenințărilor și punctelor slabe din fiecare sector în parte, atât în zonele maritime, cât și într-un plan mai general. A se vedea în acest sens Wise Pens International, 2013, „Risk Assessment Study as an Integral Part of the Impact Assessment in Support of a CISE for the EU Maritime Domain” (Studiu de evaluare a riscurilor, ca parte integrantă a evaluării impactului, în favoarea unui CISE pentru domeniul maritim în UE), Direcția Generală Afaceri Maritime și Pescuit a Comisiei Europene.
2.2.

În septembrie 2013, Oficiul European de Brevete și Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne au produs un studiu comun în cooperare cu Comisia, intitulat Intellectual property rights (IPR) intensive industries: contribution to economic performance and employment in the EU [Sectoarele în care se utilizează pe scară largă drepturile de proprietate intelectuală (DPI): contribuția la performanța economică și la ocuparea forței de muncă în Europa] (2).
4.1.

CESE sprijină elaborarea și folosirea mecanismelor și metodelor definite în programul „Orizont 2020”, în special a celor care facilitează dezvoltarea platformelor de servicii de tip PaaS (Platform as a service – platforma ca serviciu), SaaS (Software as a service – software-ul ca serviciu), IaaS (Infrastructure as a service – infrastructura ca serviciu) și a altor forme de cloud computing privat și hibrid bazat pe soluții publice.
1.16.

CESE recomandă utilizarea unei terminologii distincte pentru a diferenția diversele tipuri de punere în aplicare a programului de dezvoltare locală plasată sub responsabilitatea comunității, așa cum se întâmplă în cazul grupurilor de acțiune locală din mediul rural și al grupurilor de acțiune locală în sectorul pescuitului. În cazul GAL urbane, preconizăm, de exemplu, utilizarea denumirii de „parteneriat urban”, iar pentru dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității din spațiul urban – sigla DLRC-U. Astfel, s-ar putea evidenția mai bine care este tipul de spațiu în cauză și s-ar putea face distincție între fluxurile financiare și destinația lor. În același timp, recomandăm ca, urmând modelul pe care îl reprezintă în această privință programul LEADER, să fie luate în considerare și o nouă denumire, și un acronim atrăgător pentru dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității, pentru a spori șansele ca toți actorii să se ralieze la aceasta. Denumirea face parte integrantă din campania de promovare iar sintagma „dezvoltare locală plasată sub responsabilitatea comunității”, ca „titlu” al metodei, poate rămâne sub formă de notă de subsol.
4.5.1.

În Europa (unde media este de aproximativ 9 t de CO2 echivalent pe cap de locuitor pe an), acest lucru nu poate fi realizat decât prin punerea în aplicare a obiectivului 2050 (reducerea emisiilor de CO2 în Europa cu 80-95 %). China (în prezent la aproximativ 6 tone echivalent CO2 pe cap de locuitor pe an) ar trebui să își reducă emisiile actuale pe cap de locuitor cu două treimi, iar Statele Unite (în prezent la 16,5 tone echivalent CO2 pe cap de locuitor pe an) și actualul „lider mondial” Qatar (40 de tone echivalent CO2 pe cap de locuitor pe an) ar trebui să realizeze reduceri și mai mari.
4.4.2.

Comunicarea Comisiei acordă prea puțină atenție implicațiilor pe care le are structura specifică a costurilor pentru energii regenerabile: în cazul unor costuri marginale zero pentru sursele regenerabile de energie și disponibilitatea unor dispozitive de stocare, piețele cu ridicata nu mai emit semnale de preț pozitiv. Acest lucru are două implicații. În primul rând, în cazul în care prețurile cu ridicata nu emit semnale în sensul unei alocări pe termen scurt în favoarea energiei electrice, acestea trebuie să fie create prin alte măsuri, cum ar fi subvențiile. În al doilea rând, costurile marginale zero necesită mecanisme de refinanțare complet noi pentru sursele de energie regenerabile și dispozitivele de stocare.
4.1.

CESE consideră că este important și extrem de relevant să se garanteze existența unui sistem transparent, previzibil și just de migrație legală către UE. Populația Europei se află în proces de îmbătrânire, iar rata sa de creștere este numai de aproximativ 0,2 % pe an, adică mult sub nivelul de înlocuire. Se estimează că Europa va pierde aproximativ 30 de milioane de persoane de vârstă activă până în 2050, iar dacă nu se iau măsuri rapid, raporturile de dependență din majoritatea statelor membre ale UE vor continua să crească rapid, productivitatea va scădea, se vor închide întreprinderi, iar costurile de menținere a serviciilor, în special pentru populația care îmbătrânește, vor crește semnificativ.
3.18

În raportul său intitulat „Golden growth: Restoring the lustre of the European economic model”, Banca Mondială a împărțit Uniunea Europeană în șase blocuri, pentru a evidenția, pe baza unor indicatori numerici, diferențele considerabile dintre statele membre în ceea ce privește implementarea tehnologiilor și dezvoltarea competențelor și aplicațiilor digitale, precum și a comerțului electronic. CESE invită Comisia ca, la stabilirea acțiunilor prioritare din planul său de lucru, să ia pe deplin în considerare aceste diferențe.
4.5.1.

Este important să se dezvolte abordări inovatoare menite să valorifice sinergiile și caracteristicile complementare dintre fondurile structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020 și celelalte programe europene cu gestionare directă, după cum se arată în manualul Comisiei Europene intitulat Enabling synergies between European Structural and Investment Funds and Horizon 2020 (Facilitarea sinergiilor între fondurile structurale și de investiții europene și programul „Orizont 2020”) (17).
5.1.5

De asemenea, CESE recomandă o viitoare cooperare menită să abordeze grava lipsă de forță de muncă calificată în sectoarele emergente din țările ACP, în special având în vedere că, potrivit ONU, populația Africii va ajunge la cifra de 2,5 miliarde – adică un sfert din populația mondială (4). Aceste sectoare includ industria extractivă, sectorul energetic, aprovizionarea cu apă și infrastructura, precum și agricultura, sănătatea și telecomunicațiile. Acest deficit de competențe este unul dintre motivele pentru care țările ACP exportă materii prime care sunt prelucrate în alte părți ale lumii, în detrimentul industriei și locurilor de muncă din ACP. Aceste țări au, de asemenea, nevoie de cercetare și soluții inovatoare proprii pentru a aborda provocările legate de dezvoltare, inclusiv schimbările climatice. Cu toate acestea, numărul de cercetători raportat la populație este foarte scăzut în țările africane. De exemplu, Burkina Faso are 45 de specialişti în cercetare și dezvoltare la un milion de locuitori; Nigeria are 38, în comparație cu o medie de 481 în America Latină și 1 714 în Asia de Est (5). Migrația circulară ar trebui inclusă, de asemenea, pentru a aborda această lipsă de competențe. Erasmus + oferă deja un cadru pentru migrația circulară a tinerilor din UE; ar trebui puse în aplicare dispoziții similare pentru tinerii din ACP. Acest lucru necesită redefinirea dezbaterii privind migrația pentru a o concentra mai mult asupra mobilității, în special în rândul tinerilor, în scopul educației și formării, stagiilor, schimburilor etc.
2.7.

Comisia susține că justificarea economică a acestor directive se regăsește într-o serie de premise, dintre care amintim: (a) potențialul de creștere al comerțului electronic european rămâne încă în mare parte neexploatat; (b) crearea unei piețe unice digitale va genera o creștere suplimentară în Europa; (c) întreprinderile din UE vor putea deveni mai competitive întrucât vor vinde mai ușor pe o piață mai mare decât cea reprezentată de piețele naționale; (d) faptul de a le oferi consumatorilor drepturi uniforme și un nivel ridicat de protecție le va spori acestora încrederea de a face cumpărături în străinătate; (e) dacă ar fi eliminate barierele legate de dreptul contractual, numărul întreprinderilor care ar vinde online dincolo de frontierele naționale ar crește cu aproximativ încă 122 000 de întreprinderi. Schimburile comerciale transfrontaliere din cadrul UE ar putea crește cu aproximativ 1 miliard de euro. Intensificarea concurenței în domeniul comerțului online cu amănuntul va duce la reducerea prețurilor cu amănuntul în toate statele membre, cu o scădere de – 0,25 % în medie la nivelul UE, ceea ce va spori în mod direct consumul casnic în UE cu aproximativ 18 miliarde de euro; (f) pe de altă parte, o gamă mai largă de produse și servicii va duce la creșterea bunăstării consumatorilor. Între 7,8 și 13 milioane de noi consumatori ar putea începe să efectueze achiziții online transfrontaliere. Per ansamblu, se preconizează că PIB-ul real al UE va crește cu aproximativ 4 miliarde de euro pe an.
3.8.1.

În al doilea rând, în cazul în care propunerea conform căreia un acord ca TTIP ar trebui să fie deschis și altor țări (chiar dacă această idee este formulată punându-se accentul pe țări precum Turcia, Norvegia și alte state SEE) ar urma să fie extrapolată și la alte acorduri importante (cum ar fi un acord UE-Japonia sau CETA), atunci ar putea fi pusă sub semnul întrebării însăși relevanța OMC, în special dat fiind că această mișcare ne-ar putea readuce în perioada în care „Grupul de patru” sau „G4” domina politica în domeniu.