Aarhus 2017 s-a prezentat sub deviza „Să ne regândim”. Scopul general a fost acela de a schimba mentalitățile din oraș, din regiunea centrală a Danemarcei și din Europa prin intermediul experiențelor culturale și de a evidenția cele trei valori fundamentale, durabilitatea, diversitatea și democrația, care sunt esențiale pentru proiectul UE. Programul cultural a fost structurat în jurul a patru sezoane, fiecare dintre acestea fiind deschis cu un eveniment de amploare MEGA, în aer liber. În fiecare sezon au avut loc trei evenimente Full Moon, la o scară mai mică decât evenimentele MEGA. În afară de aceste evenimente, programul a prezentat peste 350 de proiecte artistice și culturale, conferințe și festivaluri.

Orașul Aarhus a fost fondat de vikingi în secolul VIII, sub forma unei așezări fortificate, într-un port natural aflat la gura unui râu. În ultimii 10 ani, Aarhus a cunoscut o creștere considerabilă, mărindu-și populația cu peste 15 000 de locuitori noi (în prezent populația fiind de 335 000 de locuitori) și creând 20 000 de noi locuri de muncă, în special în sectorul cunoașterii, al serviciilor și al inovării. Este, de asemenea, cel mai mare oraș din regiunea centrală a Danemarcei, una dintre cele cinci regiuni create în 2007. Candidatura orașului Aarhus pentru CEC a făcut parte dintr-un plan mai amplu de dezvoltare a orașului, care s-a axat pe extinderea construcțiilor și a infrastructurii în jurul falezei, inclusiv pe proiectul „Dokk1” - o nouă bibliotecă publică și un centru cultural cu dotările necesare evenimentelor artistice. De asemenea, candidatura a vizat promovarea unei guvernanțe mai coerente în cadrul regiunii centrale a Danemarcei, care cuprinde 19 entități administrativ-teritoriale.

Orașul Pafos, situat în partea de vest a Ciprului, datează din perioada neolitică. Orașul și întreaga țară se află într-un loc de răscruce în partea estică a Mării Mediterane, ceea ce face din această regiune un „creuzet” multicultural. Cu o populație de numai 35 000 de locuitori, Pafos este, de asemenea, unul dintre cele mai mici orașe care au fost desemnate CEC vreodată. Ideea centrală a programului Pafos 2017 s-a bazat pe o veche tradiție, de pe vremea când cultura se dezvolta în spații deschise. „Fabrica deschisă de cultură” (termen intens utilizat în ofertă), parte importantă a programului cultural, a stat sub semnul promisiunii de a se deplasa în toate zonele și comunitățile din Pafos, pentru a face cunoscute activitățile din cadrul programului Pafos 2017 și pentru a crea un spațiu comun de comunicare și de cooperare dedicat tuturor. Această idee centrală nu viza doar spațiile deschise, ci și noțiunea de deschidere în ceea ce privește toleranța, acceptarea, încurajarea și integrarea diferitelor culturi, idei și convingeri.

Acțiunea CEC are scopul de a evidenția bogăția și diversitatea culturilor din Europa, precum și trăsăturile comune ale acestora, încurajând astfel o mai bună înțelegere reciprocă în rândul cetățenilor europeni. De asemenea, este menită să stimuleze o dezvoltare pe termen lung, bazată pe cultură, a orașelor în sensul mai amplu al termenului, ceea ce implică efecte socioeconomice, consolidarea cooperării între operatorii culturali, artiștii și orașele din Europa, precum și implicarea și participarea cetățenilor localnici (și străini) la actele culturale.

Constatările și metodologia evaluării ex post sunt prezentate pe larg în documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește prezentul document.

Raportul de față este prezentat în conformitate cu articolul 12 din Decizia nr. 1622/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 2006 de stabilire a unei acțiuni comunitare în favoarea evenimentului „Capitala Europeană a Culturii” pentru anii 2007-2019 , care prevede că, în fiecare an, Comisia asigură o evaluare externă și independentă a rezultatelor evenimentului „Capitala Europeană a Culturii” din anul precedent , și prezintă un raport asupra acestei evaluări instituțiilor și organismelor UE relevante.

Evaluare ex post a evenimentului „Capitale Europene ale Culturii” din 2017 (Pafos și Aarhus)

Această nouă obligație impune CEC să efectueze - în locul Comisiei - o evaluare ex post a anului în care li s-a acordat titlul; aceasta se va aplica însă doar titlurilor acordate începând cu 2020. Pentru CEC 2018 și 2019, Comisia va continua să realizeze o evaluare proprie, cu limitările descrise anterior. Într-o etapă ulterioară, Comisia va efectua, de asemenea, o evaluare globală, care să cuprindă mai mulți ani CEC, permițând măsurarea impactului pe termen lung al acțiunii CEC, astfel cum se indică în Decizia nr. 445/2014/UE.

Comisia este pe deplin conștientă de aceste limitări și le acceptă ca atare, știind că au fost deja identificate și comunicate într-un document de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește propunerea de decizie de stabilire a unei acțiuni a Uniunii în favoarea evenimentului CEC pentru anii 2020-2033 , precum și în rapoartele sale anterioare privind evaluările ex post ale CEC.

În plus, consultarea publică, testată pentru prima dată ca instrument de consultare în cazul unei evaluări ex post a CEC, a furnizat un set relativ restrâns de constatări, având în vedere că, în total, au fost primite doar 76 de răspunsuri. Probabil că acest lucru este de înțeles, întrucât realizarea sondajului presupunea ca respondentul să fi cunoscut (și, în mod ideal, să fi participat la) activitățile CEC în orașele respective.

Cu toate acestea, bugetul alocat activității de evaluare (aproximativ 75 000 EUR în fiecare an), care este proporțional cu nivelul modest al finanțării UE furnizate direct de UE pentru fiecare CEC gazdă (premiul Melina Mercouri în valoare de 1,5 milioane EUR), nu permite efectuarea unui studiu privind imaginea anterioară („de referință”) și a unui studiu privind imaginea ulterioară („ex post”). O consecință suplimentară a bugetului modest este aceea că procesul de colectare a datelor primare tinde să aibă un caracter mai degrabă calitativ decât cantitativ; deși datele calitative au în continuare o mare importanță în cadrul evaluării, lipsa unor surse de date diversificate se traduce printr-o fiabilitate mai redusă, de exemplu, în procesul de demonstrare a rezultatelor obiective și a efectelor CEC asupra extinderii participării la cultură.

La fel ca în cazul tuturor evaluărilor ex post anterioare privind CEC, Comisia susține că metodologia adoptată este adecvată pentru elaborarea unui raport care să ofere o bază suficient de solidă, de natură să conducă la concluzii sensibile cu privire la performanța CEC.

În concluzie, în pofida deficienței datelor cantitative și a altor dovezi independente, Comisia constată că dovezile adunate au un caracter suficient de solid pentru a sprijini evaluarea și diseminează evaluarea și deducțiile sale generale, considerate a oferi o imagine în ansamblu adevărată și în cunoștință de cauză a acțiunii CEC din 2017.

4.Principalele constatări

4.1.Relevanța acțiunii CEC și CEC pentru anul 2017

Potrivit constatărilor evaluării, cele două orașe gazdă au elaborat și au pus în aplicare programe culturale compatibile cu articolul 167 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și relevante pentru acesta în ceea ce privește contribuția Uniunii la „înflorirea culturilor statelor membre”. Găzduirea acțiunii CEC a contribuit, de asemenea, la evoluții economice și sociale în cele două orașe, ceea ce este în conformitate cu obiectivele Deciziei nr. 1622/2006/CE.

Evaluarea concluzionează că, deși domeniul de aplicare al programului Pafos a fost mai restrâns decât cel al majorității programelor CEC din trecut (în mare parte ca urmare a dimensiunii mici a orașului), acesta a reușit să evidențieze moștenirea culturală a orașului Pafos în contextul european, interconexiunile (necesare) între oamenii din oraș și din afara acestuia, precum și necesitatea dialogului intercultural. De asemenea, acesta a ajutat publicul local și străin deopotrivă să afle mai multe despre cultura cipriotă și să se familiarizeze într-o mai mare măsură cu alte culturi și tradiții.

Aarhus a elaborat un program cu obiective clare pe termen lung, subliniind diversitatea culturilor europene și interacțiunea coerentă cu strategia mai amplă de dezvoltare a orașului; acesta s-a axat pe creșterea gradului de conștientizare și a vizibilității orașului, pe atragerea turiștilor din țară și din străinătate, pe îmbunătățirea infrastructurilor culturale, pe extinderea publicului și a participării proactive a cetățenilor la activitățile culturale. Programul a avut, de asemenea, o dimensiune regională importantă în contextul nou createi regiuni centrale a Danemarcei.

4.2.Eficiență

Per ansamblu, dovezile disponibile sugerează că CEC rămâne o acțiune a UE eficientă, care oferă bune niveluri de rentabilitate la nivelul Uniunii Europene pentru o investiție relativ modestă din partea acesteia: acordarea titlului în sine are un important efect multiplicator asupra sumei finanțării pe care orașele gazdă o alocă elaborării și realizării programului cultural CEC și reprezintă un generator important de interes și de finanțare din partea multor părți interesate, inclusiv a autorităților regionale și naționale și a contribuabililor privați. În plus, valoarea absolută a premiului Melina Mercouri, care este singura contribuție monetară pe care o primesc orașele gazdă din partea Uniunii Europene, este modestă (1,5 milioane EUR pentru fiecare CEC) în comparație cu costurile globale ale unei acțiuni CEC: cheltuielile de funcționare ale CEC 2017 au fost de aproximativ 66,7 milioane EUR pentru Aarhus și de 8,5 milioane EUR pentru Pafos.

La nivel de oraș, atât Pafos, cât și Aarhus au instituit mecanisme de execuție și de guvernanță puternice și reușite, ambele utilizând, în principal, fonduri naționale, regionale și locale, dar și fonduri UE, într-o măsură mai mică, pentru a pune în aplicare programe culturale de înaltă calitate artistică, care se adaugă la activitățile lor culturale anuale obișnuite.

Cu toate acestea, evaluarea arată și faptul că găzduirea unui eveniment CEC rămâne o alegere ce presupune o utilizare intensivă a resurselor și implică un angajament pe termen lung, pe tot parcursul anilor pregătitori, care se poate dovedi dificil de respectat: de exemplu, în cazul orașului Pafos s-a înregistrat o reducere semnificativă a bugetului real față de etapa inițială de licitație (o scădere de peste 60 %), determinată de o propunere inițială prea ambițioasă, dar și de o criză financiară care a apăsat puternic asupra sectoarelor bugetului public, la toate nivelurile teritoriale.

4.3.Eficacitatea

Ambele orașe deținătoare ale titlurilor CEC și-au îndeplinit cu succes obiectivele pe termen scurt stabilite în candidaturile, în special punerea în aplicare de programe culturale extinse și inovatoare cu o dimensiune europeană și cu o implicare pronunțată a cetățenilor. Performanța obținută de Pafos în raport cu propriile obiective a fost totuși limitată de reducerea puternică a bugetului în comparație cu cifra pe care o propusese în cadrul candidaturii. În pofida viziunilor, a programelor și a stilurilor de punere în aplicare total diferite, ambele orașe au folosit CEC în mod eficace pentru a explora și a elabora teme de interes local cu rezonanță europeană.

În 2017, ambele CEC au consolidat gama, diversitatea și dimensiunea europeană a ofertei culturale în orașele respective și au prezentat programe culturale mai extinse, mai diverse, mai inovatoare și cu o dimensiune internațională mai accentuată în comparație cu oferta culturală de bază din anii precedenți. De exemplu, în Aarhus au fost puse în aplicare 442 de proiecte de bază, iar în Pafos 168, cele mai multe dintre ele mergând dincolo de programarea obișnuită anuală a celor două orașe. În plus, în Aarhus, 1 200 de artiști internaționali și-au adus contribuția la program, iar 79 % dintre proiecte au implicat participarea unui partener internațional și/sau un schimb cultural în Europa, în timp ce în Pafos 29 % dintre proiecte au fost producții internaționale, iar 11 % au fost colaborări între artiști ciprioți și internaționali. Ambele CEC au extins accesul și participarea la viața culturală în 2017, deși dovezile sunt mai solide pentru Aarhus decât pentru​ Pafos, publicul total fiind de 3,3 milioane de persoane. Ambele CEC au contribuit la consolidarea capacității culturale a sectoarelor culturale și creative locale și a legăturilor acestora cu alte sectoare. De exemplu, Aarhus 2017 a extins sponsorizarea în domeniul culturii și a adus beneficii economice pozitive sectoarelor culturale și creative. Pafos 2017 a consolidat dezvoltarea audienței, a servit drept catalizator pentru investițiile în infrastructura culturală și a dezvoltat competențele și capacitatea operatorilor culturali locali. CEC a îmbunătățit profilul internațional al orașului Aarhus prin cultură, în timp ce, în Pafos, a conferit publicului interesat de cultură o dimensiune internațională mai accentuată.

În sfârșit, concluzia evaluării este că cele două orașe desemnate drept CEC în 2017 oferă potențiale foarte diferite pentru durabilitatea activităților lor și pentru o guvernanță culturală îmbunătățită. Pentru Aarhus, proiectul CEC a generat un potențial pentru un impact pe termen lung prin competențele și experiența dobândite de operatorii culturali, prin implicarea cetățenilor, printr-un public numeros și printr-un profil internațional extins. Pafos va avea, de asemenea, unele beneficii pe termen lung, dar s-a făcut prea puțin pentru a se asigura maximizarea acestor beneficii.

4.4.Coerența

Acțiunea CEC este relevantă pentru multe politici și programe ale UE și complementară acestora, având impact nu doar asupra părților interesate din domeniul culturii, ci și asupra celor din domeniul ocupării forței de muncă (pentru că influențează, de exemplu, consolidarea capacităților) sau asupra turismului (numărul nopților de cazare la hotel a crescut cu 10,9 % în 2017 în regiunea Aarhus, de exemplu).

Acțiunea CEC este, de asemenea, coerentă și complementară cu fondurile structurale și de investiții europene, în funcție de contextul fiecărui oraș care deține titlul. Până în 2017, Pafos a utilizat FEDR pentru a cofinanța investiții esențiale în renovarea centrului orașului și în renovarea unor spații-cheie, precum un teatru și un cinematograf.

4.5.Valoarea adăugată la nivelul UE

Astfel cum s-a menționat și ilustrat deja mai sus, acțiunea CEC a avut un impact care nu ar fi fost atins numai prin acțiunile statelor membre.

„Eticheta” în sine este un aspect-cheie al valorii adăugate europene a acțiunii CEC, întrucât acționează ca un important generator de interes din partea părților interesate, nu numai din oraș, ci și dincolo de granițele acestuia, și oferă un cadru excelent de cooperare la nivel european în materie de parteneriate și de transfer de bune practici, de exemplu în ceea ce privește construirea unei structuri solide de guvernanță pentru realizarea acțiunii CEC, creșterea capacității organizațiilor culturale locale sau atragerea de idei de proiecte de la locuitorii din zonă.