RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 197/17

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor — Programul de lucru anual al Uniunii privind standardizarea europeană pentru 2018”

[COM(2017) 453 final]

(2018/C 197/03)

Raportor unic: domnul Juan MENDOZA CASTRO

Sesizare Comisia Europeană, 9.10.2017 Temei juridic Articolul 304 din TFUE Secțiunea competentă Secțiunea pentru piața unică, producție și consum Data adoptării în secțiune 18.12.2017 Data adoptării în sesiunea plenară 17.1.2018 Sesiunea plenară nr. 531 Rezultatul votului (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) 195/1/0

1. Concluzii și recomandări

1.1. Comitetul salută programul de standardizare pentru 2018, în special acțiunile sociale și de mediu, dar recomandă ca, în versiunile viitoare, să fie inclus un rezumat al conformității cu programele anterioare.

1.2. Acesta recomandă ca toate acțiunile din sectorul TIC să fie incluse într-un document unic.

1.3. Comitetul îndeamnă Comisia să acorde o atenție deosebită evitării eventualelor abuzuri în ceea ce privește normele privind brevetele și standardele închise.

1.4. Comitetul subliniază rolul Comisiei în sistemul european de standardizare, care este esențial pentru dezvoltarea pieței interne și care plasează UE în poziția de lider mondial în acest domeniu.

1.5. Acesta solicită Comisiei să mențină resurse bugetare adecvate și personalul necesar pentru îndeplinirea obiectivelor Regulamentului (UE) nr. 1025/2012.

1.6. De asemenea, insistă asupra faptului că trebuie să se realizeze o monitorizare detaliată a eforturilor depuse de principalii actori din domeniul standardizării. Ca prioritate, CESE ar putea înființa un forum ad hoc privind caracterul favorabil incluziunii al sistemului european de standardizare.

1.7. Comitetul consideră, în general, că cele 27 de acțiuni planificate pentru anul 2018 sunt adecvate, dar subliniază următoarele aspecte: — piața unică digitală: CESE își exprimă îngrijorarea față de faptul că standardele „de facto” la nivel mondial sunt determinate adesea de giganți industriali din afara UE, cu consecințe negative; — noi standarde privind etanolul: CESE recomandă ferm să se ia în considerare protecția mediului; — Comitetul salută, în special, diferitele acțiuni menite să îmbunătățească în mod semnificativ mediul și sănătatea umană; — standarde privind dispozitivele medicale: CESE sugerează că raportul cost-eficacitate ar trebui, de asemenea, luat în considerare; — armonizarea criteriilor privind emisiile în sectorul transporturilor: CESE subliniază progresele limitate înregistrate de la primii pași din 1995.

1.8. CESE sprijină Comisia în ceea ce privește cooperarea internațională, dar dorește să îi atragă atenția asupra faptului că, în prezent, un număr din ce în ce mai mare de standarde sunt elaborate acum la nivel internațional, fără o contribuție europeană coordonată.

1.9. CESE recomandă ca organizațiile de standardizare europene să simplifice procedurile, astfel încât organizațiile din Anexa III să aibă acces la procesul de elaborare a standardelor și, ca atare, să „reducă barierele” în calea unei participări efective.

1.10. CESE salută diferitele acțiuni ale inițiativei comune privind standardizarea, dar propune, de asemenea, să se ia în considerare efectele indirecte ale activităților de stabilire a standardelor asupra unor aspecte precum dislocarea locurilor de muncă, caracterul favorabil incluziunii al societății, educația și formarea etc.

2. Propunerile Comisiei

2.1. Planul anual de lucru al UE abordează și reflectă provocările și considerentele privind brevetele esențiale pentru standarde, standardizarea în sectorul TIC, dimensiunea internațională a standardizării și vehiculele automatizate.

2.2. Planul reflectă și inițiativa comună privind standardizarea din iunie 2016 ( 1 )

2.3. Sunt stabilite acțiuni în sprijinul următoarelor priorități strategice, care vizează promovarea inițiativelor relevante în cadrul Programului de lucru al Comisiei pentru anul 2017 și a necesităților de standardizare pentru anul 2018 care rezultă din aceste inițiative: — Strategia privind piața unică digitală; — Strategia privind uniunea energetică; — Strategia spațială europeană; — Planul de acțiune al UE pentru economia circulară; — Planul de acțiune european în domeniul apărării; — o piață internă mai profundă și mai echitabilă, cu o bază industrială consolidată.

2.4. Comisia va organiza cursuri de formare interinstituțională, pentru a ameliora înțelegerea de către legiuitori și colegiuitori a utilizării standardelor în punerea în aplicare a legislației și politicilor.

2.5. De asemenea, invită organizațiile de standardizare europeană să depună în continuare eforturi, intensificându-le, pentru a înlesni activitatea organizațiilor menționate în Anexa III și a tuturor părților interesate, acordând atenție specială normelor și procedurilor lor interne și activității de la nivel internațional, în special în cadrul ISO și IEC.

3. Observații generale

3.1. CESE salută programul anual de lucru pentru 2018 prezentat de Comisie, care abordează aspecte-cheie în plan social și în domeniul mediului, inclusiv teme importante precum economia circulară, schimbările climatice și energia din surse regenerabile. Cu toate acestea, observă că în versiunile viitoare ar trebui inclus un rezumat care să indice în ce măsură au fost realizate programele anuale anterioare.

3.2. Este necesar să se canalizeze platformele și mecanismele de coordonare în sectorul TIC, pentru a evita dublarea eforturilor și o posibilă lipsă de coordonare. Toate acțiunile de standardizare din acest domeniu ar trebui integrate într-un document unic.

3.3. Standardele deschise sunt importante pentru dezvoltarea industrială și tehnologică a UE. Comitetul îndeamnă Comisia să prevină utilizarea abuzivă și contrară principiilor concurenței a normelor privind brevetele și a standardelor cu sursă închisă. În cazul brevetelor esențiale pentru standarde, CESE susține principiile licențelor corecte, rezonabile și nediscriminatorii (FRAND).

3.4. Grație modelului european de standardizare, UE ocupă un rol de lider la nivel mondial. CESE subliniază activitatea Comisiei în acest domeniu. Uniformitatea și coerența corpusului de standarde europene sunt asigurate prin principiul de bază „un standard, un test – acceptat în întreaga Europă”. Acest lucru asigură investiții, precum și securitate juridică și financiară pentru întreprinderi.

3.5. Având în vedere natura specifică și importanța sistemului european de standardizare pentru industrie, IMM-uri, consumatori și lucrători, CESE invită Comisia să mențină resursele bugetare și personalul pentru a îndeplini obiectivele Regulamentului (UE) nr. 1025/2012.

3.6. Comitetul solicită efectuarea unei monitorizări atente a eforturilor depuse de actorii principali în materie de standardizare, pentru a consolida caracterul favorabil incluziunii al sistemului european de standardizare. Ca prioritate, CESE ar putea institui un forum ad hoc privind caracterul favorabil incluziunii al sistemului european de standardizare. Acest organism va fi responsabil cu organizarea unei audieri publice anuale pentru evaluarea progreselor înregistrate în acest domeniu.

3.7. Dat fiind că, în acest moment, nu există un răspuns satisfăcător la concluziile Curții de Justiție a Uniunii Europene în cauza James Elliot ( 2 ) , în care s-a recunoscut pentru prima oară că standardele europene sunt parte integrantă a legislației UE, CESE subliniază că este important ca, în strânsă cooperare cu celelalte instituții europene, Comisia să-și exercite competența de control asupra activității de standardizare, și solicită o dezbatere interinstituțională pe această temă.

3.8. CESE propune ca CE să examineze procesul de consultare cu privire la anteproiectul programului de lucru anual al Uniunii (PLAU), pentru că acesta nu oferă nicio perspectivă strategică sau structură, niciun context și nicio explicație sau motivare a propunerilor prezentate.

4. Observații privind acțiunile care trebuie întreprinse în 2018

Un nou impuls pentru locuri de muncă, creștere și investiții

4.1. Stabilirea unor norme standardizate pentru producerea îngrășămintelor (inclusiv organice) (3)

Comitetul a observat deja că unele definiții și standarde privind îngrășămintele provenite din materii prime secundare nu sunt clare. Pentru a îmbunătăți punerea în aplicare a noului regulament, CESE recomandă o mai bună integrare și armonizare cu Directiva existentă privind deșeurile (4) și reamintește și importanța considerațiilor ecologice legate de îngrășăminte.

Piața unică digitală

4.2. Îmbunătățirea calității serviciilor fixe și wireless/mobile (5)

4.2.1. Standardizarea joacă un rol de o importanță incontestabilă în acest domeniu și evită fragmentarea pieței, care poate duce la practici anticoncurențiale ( 6 )

4.2.2. CESE sprijină pe deplin Comisia în ceea ce privește strategia privind piața unică digitală, dar dorește să sublinieze că aceasta are consecințe importante pentru organizarea pieței europene a forței de muncă, deoarece un număr crescând de lucrători în sistem participativ („crowd workers”) lucrează pentru platforme în cadrul unor raporturi de muncă adesea cu o durată foarte scurtă și „volatile”.

4.2.3. Digitizarea industriei este o tendință mondială care nu va face decât să crească în următorii câțiva ani. Standardele TIC sunt esențiale pentru dezvoltarea tehnologiilor digitale în multe sectoare industriale. Cu toate acestea, standardele „de facto” la nivel mondial sunt determinate de giganți industriali din afara UE.

4.2.4. Dezvoltarea standardelor naționale, europene sau internaționale de către organismele oficiale de standardizare (CEN, Cenelec, ETSI) necesită prea mult timp pentru tehnologia digitală, aflată într-o revoluție rapidă. Prin urmare, întreprinderile își dezvoltă propriile standarde – într-un timp mult mai scurt și cu propriile reguli.

4.2.5. Există riscul ca elaborarea standardelor să devină netransparentă și exclusivă.

4.3. Stabilirea unor norme care să faciliteze dezvoltarea tehnologiei 5G în banda de 26 GHz (24,25-27,50 GHz) și în alte benzi cu lungimi de undă mai mari (7)

CESE consideră că această acțiune este esențială pentru menținerea poziției de lider a UE în ceea ce privește punerea în aplicare a tehnologiilor 5G.

4.4. Stabilirea de standarde comune pentru îmbunătățirea sistemelor de comunicații radio, a schimbului de date pentru călători și orare și a securității informatice (8)

CESE sugerează că schimbările tehnologice și noile modele de afaceri care rezultă din turism ar trebui, de asemenea, să fie standardizate; sugerează, de asemenea, că ar trebui promovată dezvoltarea serviciilor integrate și inteligente de emitere a titlurilor de călătorie și de informare.

4.5. Interoperabilitatea și schimbul de date între operatori pentru a încuraja servicii de transport și logistică mai eficiente (9)

Comisia propune „măsuri complementare” cu privire la stabilirea standardelor. Cu toate acestea, este important să se aibă în vedere marile provocări viitoare din această industrie, dată fiind situația actuală: „transmiterea repetată a datelor în diferite sisteme ca urmare a unui mozaic de standarde care nu sunt interoperabile, lipsa sistemelor interconectate și insuficienta încredere în protecția datelor sensibile, documentele de transport electronice care nu sunt recunoscute de autorități, bănci și societăți de asigurări, precum și lipsa unei mase critice de părți interesate care să facă schimb de date și să exploreze noi oportunități de afaceri” (10).

O uniune energetică rezilientă, cu o politică prospectivă în domeniul schimbărilor climatice

4.6. Crearea de noi senzori și metode de măsurare pentru evaluarea calității aerului înconjurător (11) ; monitorizarea emisiilor de amoniac (HN3), clor și dioxid de clor în atmosferă și a emisiilor de fluorură de hidrogen (sau a emisiilor totale de fluoruri gazoase) din sectoarele industriale (12) ; protecția sănătății împotriva hidrocarburilor aromatice policiclice (13)

Comitetul salută îmbunătățirile propuse, care contribuie semnificativ la îmbunătățirea mediului și a sănătății umane. Expunerea populației generale la hidrocarburile aromatice policiclice (HAP), dintre care multe sunt substanțe cancerigene cunoscute, a fost recunoscută de mult timp ca fiind o problemă și există diverse acte legislative ale UE care limitează deja prezența acestor substanțe în anumite produse alimentare, în apă și în aerul înconjurător.

4.7. Proiectarea ecologică: reducerea consumului multor produse (calculatoare etc.) (14) ; etichetarea referitoare la eficiența energetică a sistemelor centralizate (15) ; infrastructura ecologică (16)

CESE subliniază reziliența infrastructurii-cheie a UE în fața inevitabilelor efecte ale schimbărilor climatice și reacția lentă a sistemului de standardizare la această problemă importantă. Standardele pot stimula dezvoltarea infrastructurii ecologice, contribuind la îmbunătățirea eficienței utilizării resurselor în sectorul construcțiilor și a rezilienței la efectele schimbărilor climatice.

4.8. Elaborarea unor standarde pentru un amestec de etanol 20/25 % în benzină (în prezent 10 %) (17)

În cazul în care Comisia decide să acorde CEN un mandat în acest sens, CESE recomandă ferm să se ia în considerare: impactul ecologic al plantațiilor de monoculturi, deteriorarea apei și a solului ca urmare a utilizării pesticidelor și a îngrășămintelor, eroziunea solului, eliminarea nutrienților, utilizarea sporită a resurselor de apă dulce, pierderea biodiversității și a habitatului faunei sălbatice (18).

4.9. Armonizarea criteriilor privind emisiile în sectorul transporturilor (19)

Potrivit CESE, Comisia ar trebui să facă propuneri mai concrete privind această acțiune, care este evident necesară. Trebuie menționat faptul că primul pas către reducerea emisiilor în sectorul transporturilor a fost realizat în 1995 (20).

Piața internă

4.10. Consolidarea rolului Comitetului european pentru elaborarea de standarde privind navigația interioară (CESNI) (21)

Sunt necesare acțiuni având în vedere numărul mare de cerințe actuale privind transportul maritim pe distanțe scurte (22), însă CESE consideră că propunerea ar trebui să fie mai precisă.

4.11. Foaia de parcurs pentru Sistemul global de navigație prin satelit european (GNSS): standardizarea în aval și punerea în aplicare a foii de parcurs, precum și creșterea interoperabilității serviciilor Galileo cu piața aviației (23)

CESE sprijină pe deplin această propunere și menționează că piața globală a produselor și serviciilor bazate pe GNSS – denumită piața „în aval” – s-a ridicat la 200 de miliarde de euro în 2013 (24).

4.12. Achiziții publice electronice (25)

Armonizarea este o etapă importantă în direcția democratizării unei piețe care se dorește transparentă și accesibilă, astfel încât fondurile publice să poată fi utilizate pe scară largă. În același timp, este important ca, la crearea platformelor și la adaptarea celor existente, precum și la întreținerea lor, costurile să rămână cât mai scăzute. În consecință, standardizarea capătă o importanță primordială (26).

4.13. Elaborarea de standarde pentru imprimante și alte echipamente (27)

CESE este de acord cu necesitatea unor noi standarde armonizate, deoarece consumatorii așteaptă ca produsele noi și inovatoare, cum ar fi imprimantele 3D, roboții și vehiculele autonome, să fie la fel de sigure ca și produsele mai tradiționale. Este imperativ ca noile produse să nu reprezinte o amenințare pentru siguranța consumatorilor.

4.14. Actualizarea cerințelor în materie de siguranță și performanță pentru dispozitivele medicale (28)

CESE este de acord cu Comisia că noul regulament „consolidează cerințele privind siguranța și performanța dispozitivelor medicale, pentru a ține pasul cu progresul tehnologic și științific”. Acesta este obiectivul principal, dar, deoarece noua tehnologie reprezintă factorul principal al creșterii rapide a cheltuielilor în materie de asistență medicală, CESE sugerează că trebuie luat în considerare și raportul cost-eficacitate.

4.15. Actualizarea cerințelor în materie de siguranță și igienă pentru produsele pentru construcții care intră în contact cu apa potabilă (29)

CESE regretă că, după 10 ani de discuții, nu au fost încă elaborate standarde europene în acest domeniu. Decizia de modificare a mandatului actual (M/136) (30) obligă organismele de standardizare să furnizeze rezultatele inițiale până la sfârșitul anului 2018.

4.16. Sprijinirea activităților privind cerințele esențiale pentru sistemele de aeronave fără pilot la bord (UAS) (31)

CESE constată că a existat o dezbatere publică tot mai intensă cu privire la utilizarea tehnologiei dronelor în scopuri recreative și comerciale, inclusiv cu privire la riscurile legate de siguranță și securitate. Standardele internaționale sunt esențiale pentru crearea pieței comerciale globale. Este esențial ca aceste standarde să creeze un spațiu aerian armonizat la nivel global pentru accesul de rutină al UAS, care va extinde oportunitățile comerciale fără a compromite siguranța și eficiența spațiului aerian global. Standardele esențiale care se află în prezent în curs de elaborare includ „detectarea și evitarea” și „comandarea și controlul” (32).

4.17. Revizuirea criteriilor armonizate privind explozivii de uz civil (în special detonatoarele) (33)

Scopul acestei acțiuni este creșterea siguranței explozivilor de uz civil, însă produse utilizate pe scară largă (în special detonatoarele electronice) nu sunt acoperite deloc de standardele armonizate existente. Comitetul, desigur, consideră că propunerea este pe deplin adecvată.

4.18. Interoperabilitate: noi specificații tehnice pentru interoperabilitatea sistemului feroviar (34)

CESE salută această propunere ca pe un pas înainte în parcursul lung către integrarea căilor ferate în Europa; în acest caz, standardele privind materialul rulant pentru ecartamentul de cale ferată de 1 520 mm favorizează raportul cu ecartamentul european de 1 435 mm.

4.19. Protecția sănătății lucrătorilor împotriva riscurilor rezultate din atmosfere explozive (ATEX) (35)

CESE este pe deplin de acord cu acest lucru, deoarece noua Directivă ATEX necesită o actualizare a mandatului în conformitate cu noul cadru legislativ.

4.20. Îmbunătățirea siguranței consumatorilor (36)

CESE speră ca noile standarde să respecte principiul conform căruia protecția consumatorilor impune ca bunurile și serviciile puse la dispoziția consumatorilor să nu pericliteze, atunci când sunt utilizate în circumstanțe normale sau previzibile, sănătatea consumatorilor și, în cazul în care o fac, să fie retrase de pe piață prin proceduri rapide și simple (37).

Spațiul de justiție și drepturi fundamentale

4.21. Standardizare: stabilirea cerințelor în materie de dispozitive de detectare pentru protecția împotriva atacurilor teroriste (în alte domenii decât aviația) (38)

Deși sprijină pe deplin această acțiune, CESE subliniază că cooperarea dintre UE și SUA este esențială, având în vedere că ambele sunt afectate de flagelul terorismului (39). Trebuie să se abordeze, printre altele, chestiunile legate de securitatea cibernetică și amenințările specifice sectorului transporturilor.

UE ca actor mai puternic pe scena internațională

4.22. Dezvoltare: sprijinirea eforturilor statelor membre de a dezvolta capabilități de apărare europene comune (standarde minime) (40)

Deși așteaptă să afle mai multe despre studiul pregătit de Comisie și despre decizia ulterioară, CESE sprijină dezvoltarea unor standarde comune atât pentru arme, cât și pentru produsele cu dublă utilizare, evitând totodată suprapunerea cu standardele existente, în special cu standardele NATO (41).

5. Cooperarea internațională

5.1. CESE sprijină inițiativa Comisiei de a-și intensifica dialogul politic cu actorii internaționali în domeniul standardizării, dar dorește să îi atragă atenția asupra faptului că, în prezent, un număr din ce în ce mai mare de standarde sunt elaborate la nivel internațional, fără o contribuție europeană coordonată.

5.2. Această internaționalizare a stabilirii standardelor are consecințe: părțile interesate din societate, IMM-urile și autoritățile de supraveghere a pieței nu mai pot participa la acest proces, deoarece nu dispun de resurse suficiente pentru a avea o influență activă asupra elaborării standardelor la nivel internațional.

5.3. Deoarece aceste standarde internaționale pot fi preluate direct la nivel național, ocolind implicarea organizațiilor de standardizare europeană, există un risc tot mai mare de compromitere a armonizării pieței interne.

6. Incluziunea

CESE salută acțiunile Comisiei de monitorizare a progresului în materie de implementare a unui sistem european de standardizare cu adevărat favorabil incluziunii. CESE încurajează ferm organizațiile de standardizare europene să simplifice procedurile, astfel încât organizațiile din Anexa III să aibă acces la procesul de elaborare a standardelor și, ca atare, să „reducă barierele” în calea unei participări efective.

7. Realizarea inițiativei comune privind standardizarea

7.1. CESE salută diferitele acțiuni ale inițiativei comune privind standardizarea. În ceea ce privește „Studiul privind impactul economic și societal al standardizării în UE și accesul la standarde în UE și în statele membre ale AELS”, propune, de asemenea, luarea în considerare a efectelor indirecte ale activităților de elaborare a standardelor, cu punerea accentului pe aspecte precum dislocarea locurilor de muncă, caracterul favorabil incluziunii al societății, educația și formarea etc.

7.2. CESE salută inițiativele de accelerare a procesului de elaborare a standardelor, dar este preocupat de faptul că acest lucru ar putea reduce „vizibilitatea” activităților pregătitoare care conduc la standarde.

Bruxelles, 17 ianuarie 2018. Președintele Comitetului Economic și Social European Georges DASSIS

(1) COM(2015) 550 final.

(2) C-613/14 – James Elliott Construction.

(3) COM(2016) 157 final.

(4) JO C 389, 21.10.2016, p. 80.

(5) COM(2016) 176 final.

(6) Raportul OAREC (Organismul Autorităților Europene de Reglementare în Domeniul Comunicațiilor Electronice) privind facilitarea internetului obiectelor, 12 februarie 2016.

(7) Directiva 2014/53/UE (JO L 153, 22.5.2014, p. 62).

(8) Directiva (UE) 2016/797 (JO L 138, 26.5.2016, p. 44).

(9) COM(2011) 144 final, COM(2009) 8 final, COM(2013) 913 final, SWD(2013) 524 final, C(2015) 2259 final.

(10) A se vedea Digital Transport and Logistics Forum – Background (Forumul pentru transport și logistică digitală – Context), 2015.

(11) Directiva 2008/50/CE (JO L 152, 11.6.2008, p. 1); Directiva 2004/107/CE (JO L 23, 26.1.2005, p. 3).

(12) Directiva 2010/75/UE (JO L 334, 17.12.2010, p. 17).

(13) Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 (JO L 396, 30.12.2006, p. 1).

(14) Directiva 2009/125/CE (JO L 285, 31.10.2009, p. 10).

(15) Directiva 2009/28/CE (JO L 140, 5.6.2009, p. 16).

COM(2016) 767 final.

(16) COM(2013) 249 final, COM(2013) 216 final, COM(2014) 445 final.

(17) Directiva 2009/28/CE (JO L 140, 5.6.2009, p. 16).

(18) Project: Biofuel Marketplace (Proiect: Piața biocombustibililor), mai 2006.

(19) Directiva 2003/87/CE (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

(20) COM(95) 302 final.

(21) Directiva (UE) 2016/1629 (JO L 252, 16.9.2016, p. 118).

(22) Standardul european de stabilire a cerințelor tehnice pentru navele de navigație interioară. Ediția 2015/1.

(23) COM(2016) 705 final.

(24) Galileo Services Position Paper on the main priorities of the Horizon 2020 Space Work Programme 2018-2020(Documentul de poziție al serviciilor Galileo cu privire la principalele priorități ale Programului de lucru 2018-2020 pentru sectorul spațial al programului Orizont 2020).

(25) COM(2013) 453 final, Directivele privind achizițiile publice (2017/24/UE), COM(2015) 192 final.

(26) JO C 67, 6.3.2014, p. 96.

(27) Directiva 2006/42/CE, Directiva 95/16/CE (reformare) (JO L 157, 9.6.2006, p. 24).

(28) Regulamentul (UE) 2017/745 (JO L 117, 5.5.2017, p. 1); Regulamentul (UE) 2017/746 (JO L 117, 5.5.2017, p. 176).

(29) Regulamentul (UE) nr. 305/2011 (JO L 88, 4.4.2011, p. 5); Directiva 98/83/CE (JO L 330, 5.12.1998, p. 32).

(30) Mandatul revizuit pentru CEN/Cenelec.

(31) COM(2015) 613 final.

(32) ISO. How standards will target the drone industry (Cum vor aborda standardele industria dronelor).

(33) Directiva 2014/28/UE (JO L 96, 29.3.2014, p. 1).

(34) Directiva (UE) 2016/797 (JO L 138, 26.5.2016, p. 44).

(35) Directiva 2014/34/UE (JO L 96, 29.3.2014, p. 309).

(36) Directiva 2001/95/CE (JO L 11, 15.1.2002, p. 4).

(37) JO C 271, 19.9. 2013, p. 81.

(38) COM(2014) 247 final; COM(2015) 624 final; COM(2012) 417 final.

(39) The Benefits of U.S.-European Security Standardisation. National Institute of Standards and Technology. U.S. Department of Commerce (Beneficiile standardizării securității UE-SUA. Institutul Național al Standardelor și Tehnologiei. Departamentul de comerț al SUA), iunie 2012.

(40) COM(2016) 950 final.

(41) JO C 288, 31.8.2017, p. 62.