[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 16.8.2010

COM(2010) 436 final

RAPORTUL COMISIEI CĂTRE CONSILIU ȘI PARLAMENTUL EUROPEAN

cu privire la punerea în aplicare a aplicațiilor de teledetecție și cu privire la utilizarea resurselor financiare puse la dispoziția sa în temeiul Regulamentului (CE) nr. 78/2008 al Consiliului(raport intermediar)

SEC(2010) 984

CUPRINS

RAPORTUL COMISIEI CĂTRE CONSILIU ȘI PARLAMENTUL EUROPEAN cu privire la punerea în aplicare a aplicațiilor de teledetecție și cu privire la utilizarea resurselor financiare puse la dispoziția sa în temeiul Regulamentului (CE) nr. 78/2008 al Consiliului (raport intermediar) 3

1. Introducere 3

2. Sistemul MARS de prognozare a randamentului culturilor 3

3. Punerea în aplicare 6

3.1. Punerea în aplicare generală 6

3.2. Punerea în aplicare în conformitate cu articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 78/2008 al Consiliului 6

3.2.1. Obiectivele măsurilor puse în aplicare [articolul 1 alineatul (1)] 7

3.2.2. Măsuri care urmează să fie puse în aplicare [articolul 1 alineatul (2)] 8

4. Elemente puse la dispoziție și rezultate 9

5. Utilizarea resurselor bugetare 10

RAPORTUL COMISIEI CĂTRE CONSILIU ȘI PARLAMENTUL EUROPEAN

cu privire la punerea în aplicare a aplicațiilor de teledetecție și cu privire la utilizarea resurselor financiare puse la dispoziția sa în temeiul Regulamentului (CE) nr. 78/2008 al Consiliului(raport intermediar)

INTRODUCERE

Informațiile precise despre utilizarea terenurilor agricole și starea culturilor arabile sunt esențiale pentru calitatea prognozelor privind randamentul și producția agricole. Aceste informații sunt utile mai ales pentru monitorizarea pieței și gestionarea măsurilor de piață conexe în cadrul organizării comune unice a piețelor. În acest context, Uniunea Europeană a depus eforturi considerabile pentru dezvoltarea și ameliorarea tehnologiilor și modelelor inovatoare relevante în mod specific pentru aplicațiile de teledetecție. Experiența acumulată a dovedit că teledetecția furnizează informații independente de o înaltă calitate, care nu ar putea fi obținute prin sistemele clasice de statistică agricolă și prognoze agricole.

Regulamentul (CE) nr. 78/2008[1] al Consiliului furnizează cadrul legal pentru activitățile de teledetecție pentru perioada 2008-2013.

Aplicațiile de teledetecție sprijinite în temeiul acestui cadru furnizează, printr-o largă difuzare a produselor, informații utile atât Comisiei Europene, cât și statelor membre interesate, institutelor de cercetare și altor utilizatori. Încă de la crearea sistemului, acesta a fost îmbunătățit fără încetare. În afara obiectivului său principal, de a furniza prognoze privind producția și randamentul recoltelor, sistemul oferă de asemenea indicații utile din alte domenii importante pentru agricultura UE, precum aspectele referitoare la schimbările climatice.

Prezentul raport a fost redactat în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 78/2008 care prevede prezentarea de către Comisie a unui raport intermediar până la 31 iulie 2010 cu privire la punerea în aplicare a măsurilor de teledetecție și cu privire la utilizarea resurselor financiare puse la dispoziția sa în temeiul regulamentului.

SISTEMUL MARS DE PROGNOZARE A RANDAMENTULUI CULTURILOR

Sistemul de elaborare a prognozelor privind randamentul recoltelor a fost inaugurat în 1988 sub forma unui proiect pilot de 10 ani. Activitatea sa, numită la început MARS ( Monitoring Agriculture with Remote Sensing – Monitorizarea agriculturii cu ajutorul teledetecției) și pe urmă desemnată cu abrevierea MARS-STAT (pentru ca acum acronimul său să fie AGRI4CAST), s-a axat pe evaluarea randamentului culturilor și a volumului producției pentru diferite culturi din UE, pe baza analizelor meteorologice, a indicatorilor agrometeorologici de simulare a creșterii culturilor, a datelor cu rezoluție scăzută, obținute prin satelit și a analizelor statistice furnizate de Sistemul Mars de prognozare a randamentului culturilor ( Mars Crop Yield Forecasting System , MCYFS) . Cu începere din 1999, această activitate a fost implementată în temeiul Deciziei 1445/2000/CE[2] aplicabilă pentru perioada 1999-2003 și prelungită pentru perioada 2004-2007 prin Decizia 2066/2003/CE[3]. Cu începere din 2008 și până în 2013, această activitate este implementată în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 78/2008 al Consiliului. Sistemul este gestionat de Institutul pentru Protecția și Securitatea Cetățeanului (IPSC) din cadrul Centrului Comun de Cercetare ( Joint Research Centre – JRC) cu sediul la Ispra.

MCYFS este un instrument de analiză complex, integrat, care îndeplinește obiectivele enunțate în regulament, și mai precis monitorizarea stării culturilor și realizarea de previziuni privind randamentul și producția agricole.

Sistemul este format din mai multe module independente care sunt integrate în vederea monitorizării comportării culturilor și a realizării de prognoze privind randamentul culturilor. Din punct de vedere tehnic, MCYFS include: 1) întreținerea unei baze de date meteorologice [a se vedea articolul 1 alineatul (2) litera (a) din regulament]; 2) aplicarea modelelor agrometeorologice [a se vedea articolul 1 alineatul (2) litera (d)]; 3) procesarea datelor cu rezoluție scăzută, obținute prin satelit [a se vedea articolul 1 alineatul (2) litera (a)]; 4) analize statistice și prognoze ale randamentelor principalelor culturi la nivel național în UE [a se vedea articolul 1 alineatul (2) litera (b)], precum și instrumente de vizualizare.

MCYFS este operațional într-o zonă care acoperă întreg continentul european, țările din Magreb și Turcia. Culturile pentru care există modele de simulare sunt grâul comun, grâul dur, orzul de toamnă și de primăvară, porumbul boabe, rapița, floarea-soarelui, cartoful, sfecla de zahăr, bobul, pășunile și orezul.

Documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește prezentul raport conține informații suplimentare în privința sistemului și a rezultatelor sale.

(1) Baza de date meteorologice

Datele meteorologice sunt colectate de la stațiile meteorologice din toată Europa și sunt supuse unui control al calității înainte de a fi procesate și analizate. Acestea pot fi utilizate ca atare pentru a declanșa alerte de risc (de exemplu identificarea unor condiții meteorologice anormale într-o anumită lună a anului). De asemenea, se analizează datele privind prognoza meteorologică provenite de la Centrul meteorologic european pentru previziuni pe durată medie, în vederea stabilirii previziunilor referitoare la condițiile meteorologice care ar putea afecta terenurile agricole.

(2) Utilizarea modelelor agrometeorologice pentru simularea creșterii culturilor

Modelele agrometeorologice sunt utilizate pentru a converti datele meteorologice în estimări ale producției de biomasă vegetală. Instrumentele folosite în acest scop sunt Sistemul de monitorizare a creșterii culturilor ( Crop Growth Monitoring System ), derivat din modelul World Food Study (WOFOST) prin adaptarea acestuia la nivel european, modelul Lingra destinat pășunilor și modelul WARM ( Water Accounting Rice Model ).

Pentru realizarea simulărilor sunt utilizate informații suplimentare, precum parametrii solului, calendarele culturilor, practicile și parametrii de cultivare. În acest stadiu, se elaborează numeroși indicatori sau factori de prognozare specifici diferitelor culturi (de exemplu, biomasa potențială) care se transferă către analiza statistică pentru a contribui la realizarea unei prognoze cantitative a randamentului culturilor. Aceste elemente contribuie, de asemenea, la evaluarea stării culturilor [articolul 1 alineatul (1) litera (b) din regulament]. Ele pot fi, de exemplu, hărți care indică temperaturile maxime într-un anumit stadiu de creștere a culturilor, simulări ale producției de biomasă și de cereale, estimări ale rezervei efective de umiditate din sol, stadiul de creștere al unei culturi într-o anumită lună sau ecartul constatat pentru un indicator agrometeorologic față de media pe termen lung într-o anumită perioadă de zece zile sau într-un anumit interval al perioadei de vegetație.

(3) Datele cu rezoluție scăzută, obținute prin satelit

Aplicațiile de teledetecție sunt utile pentru toate nivelurile sistemului și contribuie atât la ameliorarea modelelor de prognozare agricolă, cât și la stabilirea unor modele regionale. Informațiile furnizate de sateliții meteorologici sunt combinate cu datele provenite de la stațiile meteorologice (de exemplu, radiația măsurată de sateliți la un nivel de rezoluție de 5 km). Informațiile obținute prin teledetecție sunt procesate în vederea obținerii de indicatori „cuantificați” privind vegetația, care pot fi comparați cu indicatorii agrometeorologici și utilizați în cadrul analizei statistice. Se utilizează senzori de sateliți cu rezoluție scăzută spre medie: SPOT Vegetație /NOAA-AVHRR (cu o rezoluție de aproximativ 1 km) și MODIS (cu o rezoluție de aproximativ 300-500 m)[4].

(4) Analiza statistică

Indicatorii obținuți din bazele de date meteorologice, agrometeorologice și de teledetecție sunt comparați cu seriile de timp ale randamentelor și analizați prin utilizarea de metode statistice (de exemplu analiza de regresie sau a scenariilor). Prognozele cantitative ale randamentelor astfel obținute sunt publicate, împreună cu analiza rezultatelor menționate mai sus, în buletinele MARS. Datele disponibile în sistem acoperă o mare perioadă de timp, primele serii datând din 1975.

(5) Instrumentele de vizualizare și difuzarea rezultatelor

Instrumentele informatice permit utilizatorilor consultarea bazelor de date (informațiile meteorologice, agrometeorologice și de teledetecție). Activitatea AGRI4CAST include mentenanța unui portal internet destinat consultării și descărcării datelor obținute prin teledetecție și a unui portal destinat vizualizării și descărcării informațiilor meteorologice sub forma unor hărți electronice. De asemenea, se pot descărca analizele privind starea culturilor și estimările randamentelor.

Toate elementele de mai sus sunt folosite la elaborarea buletinelor și a studiilor specifice pe tema condițiilor climatice [a se vedea articolul 1 alineatul (2) litera (c)], care propun analize ale situației culturilor în diferite regiuni ale UE, hărți ale indicatorilor meteorologici și de cultură și prognoze de randament. Buletinul MARS se publică practic lunar pe parcursul principalei perioade de vegetație, în versiune tipărită și pe internet.

PUNEREA ÎN APLICARE

Punerea în aplicare generală

În vederea asigurării desfășurării fără întrerupere a serviciilor operaționale în perioada 2008-2013 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 78/2008 al Consiliului, a fost lansat un nou proiect intitulat MARSOP3, axat pe furnizarea în timp aproape real de produse operaționale către JRC pentru monitorizarea în Europa a producției și randamentelor agricole. În august 2007 a fost publicată în suplimentul Jurnalului Oficial al Uniunii Europene licitația „Operational activities for MARS actions (MARSOP3) 2008-2013” [Activități operaționale în cadrul acțiunilor MARS (MARSOP3) 2008-2013], anunț de participare nr. 2007/S 154-191094.

După evaluarea ofertelor pentru lotul I (date meteorologice) și lotul II (achiziția și procesarea datelor obținute prin satelit) și ca urmare a avizului favorabil dat de grupul consultativ pentru achiziții publice), s-a semnat un contract cu un consorțiu condus de Alterra BV.

Pe baza produselor operaționale furnizate în cadrul acestui contract, JRC efectuează analiza stării culturilor și elaborează prognozele privind randamentul și producția, care sunt puse la dispoziția Comisiei Europene, a statelor membre și a cetățenilor din uniune.

Punerea în aplicare în conformitate cu articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 78/2008 al Consiliului

Articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 78/2008 al Consiliului enumeră obiectivele fixate pentru punerea în aplicare a măsurilor de teledetecție [articolul 1 alineatul (1)] și prezintă în detaliu măsurile care trebuie întreprinse [articolul 1 alineatul (2)]. Pentru înlesnirea lecturii, descrierea punerii în aplicare a măsurilor prezentată în continuare păstrează structura articolului 1.

Obiectivele măsurilor puse în aplicare [articolul 1 alineatul (1)]

Articolul 1 alineatul (1) litera (a): gestionarea piețelor agricole

Activitatea constă în furnizarea în timp util, atât tuturor statelor membre UE cât și țărilor învecinate, a unor prognoze independente, științifice și trasabile privind randamentul culturilor pentru o selecție de culturi arabile. Serviciile Comisiei utilizează aceste informații în următoarele scopuri principale: 1) actualizarea bilanțului de aprovizionare pentru culturi; 2) evaluarea condițiilor climatice și a eventualelor efecte ale fenomenelor meteorologice speciale la nivelul statelor membre sau al regiunilor (de exemplu, consecințele înghețurilor târzii); 3) monitorizarea stării culturilor în țări terțe. Prognozele privind producția furnizate de AGRI4CAST sunt de asemenea comunicate Sistemului de estimări precoce al Eurostat.

Serviciile Comisiei consideră că fiabilitatea și caracterul independent al produselor AGRI4CAST sunt elemente importante ale sistemului. Analiza statistică efectuată pe baza indicatorilor de creștere a culturilor este transparentă, trasabilă și se stochează pentru toți anii și toate simulările culturilor. Pentru fiecare model se furnizează o serie de indicatori statistici (de exemplu abaterea pătratică medie pentru diferite intervale de încredere, abaterea standard). La sfârșitul campaniei de prognozare se efectuează o analiză a erorii prin care se compară prognozele randamentul culturilor cu randamentele efective înregistrate pentru a se măsura eroarea de prognozare și a se evalua performanțele sistemului de prognozare. De exemplu, eroarea globală pentru toate cerealele luate împreună, măsurată ca eroare procentuală medie absolută de prognozare pentru toate lunile din anii 2007 și 2008 în UE 27, a fost de 1,6%, obiectivul vizat fiind o eroare mai mică de 3%.

Articolul 1 alineatul (1) litera (b): monitorizarea stării culturilor și realizarea de estimări

Pe lângă realizarea de prognoze ale randamentelor, se monitorizează îndeaproape starea culturilor de-a lungul perioadei de vegetație. Informațiile meteorologice și de teledetecție se analizează și se pun în legătură cu informațiile relevante privind culturile obținute prin modelare biofizică (de exemplu, efectele unui val de căldură sau cele ale scăderii bruște a temperaturii produse în anumite stadii de creștere a culturilor). Mai mult, rezultatele modelului de creștere a culturilor sunt utilizate în mod direct pentru evaluarea stării culturilor (de exemplu simularea indicelui suprafeței foliare sau simularea biomasei). Această monitorizare acoperă UE și se aplică tuturor culturilor enumerate în capitolul 2.

Articolul 1 alineatul (1) litera (c): favorizarea accesul la estimări

Accesul liber la diversele rezultate este garantat prin intermediul site-urilor internet a căror mentenanță este asigurată de JRC și de consorțiul MARSOP3. Site-ul internet al MARSOP oferă o gamă largă de informații (rezultatele provenite din aplicarea măsurilor de teledetecție, rezultatele modelului de creștere a culturilor, linkuri către buletine). Datele și imaginile obținute prin satelit sunt organizate pe un server de imagini care permite vizualizarea și descărcarea datelor. De asemenea, există posibilitatea de a solicita și de a descărca date meteorologice de pe site-ul internet al MARSOP.

Articolul 1 alineatul (1) litera (d): asigurarea monitorizării tehnologice a sistemului agrometeorologic

JRC efectuează o monitorizare tehnică neîntreruptă care garantează continuitatea sistemului și robustețea științifică a metodologiilor folosite, precum interpolarea datelor meteorologice într-o grilă, derivarea măsurilor obținute prin teledetecție pentru a descrie comportarea culturilor în perioada de vegetație sau analiza statistică efectuată în vederea obținerii estimărilor privind randamentul culturilor.

Măsuri care urmează să fie puse în aplicare [articolul 1 alineatul (2)]

Articolul 1 alineatul (2) litera (a): colectarea și cumpărarea datelor meteorologice și a datelor obținute prin satelit

Colectarea și cumpărarea datelor meteorologice se face prin intermediul a 3 655 de stații care furnizează informații privind parametrii meteorologici introduse zilnic în MCYFS. Acest serviciu este asigurat în mod permanent. De asemenea, se achiziționează și se stochează în vederea procesării și a analizării ulterioare datele de teledetecție, disponibile în mod gratuit, obținute de la sateliți cu rezoluție scăzută și medie (cu o rezoluție în pixeli de la 1 km până la 300 m) care se utilizează pentru monitorizarea vegetației.

Articolul 1 alineatul (2) litera (b): infrastructura de date spațiale și site-ul internet

Infrastructura de date spațiale include tehnologia, standardele, resursele umane și activitățile conexe necesare achiziționării, procesării, distribuirii, utilizării, întreținerii și stocării datelor spațiale. Infrastructura a fost realizată cu participarea MCYFS și a echipelor de lucru de la JRC și din cadrul contractului MARSOP3 și acoperă serii de date spațiale pentru întreaga Europă la diferite scări. Datele se procesează pentru a corespunde nevoilor monitorizării stării culturilor și prognozării producției agricole. Rezultatele și informațiile provenite din surse diverse (de exemplu teledetecția) se pun la dispoziția publicului prin intermediul diferitelor site-uri și portaluri internet.

Infrastructura este conformă cu cadrul stabilit prin Directiva de instituire a unei infrastructuri pentru informații spațiale în Comunitatea Europeană (Inspire)[5]: datele spațiale sunt georeferențiate în conformitate cu proiectul INSPIRE, descrierile metadatelor respectă principiile INSPIRE și vor fi supuse unei armonizări ulterioare.

Articolul 1 alineatul (2) litera (c): studiile specifice pe tema condițiilor climatice

Sistemul permite elaborarea de studii specifice pe tema condițiilor climatice datorită gamei largi de informații disponibile care acoperă toate aspectele relevante. De la intrarea în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 78/2008 al Consiliului, au fost efectuate următoarele studii specifice:

- Analiza impactului secetei de primăvară-vară și a ploilor abundente din august 2008 asupra producției de cereale de toamnă în Letonia;

- Analiza impactului asupra agriculturii a condițiilor meteorologice extreme înregistrate în Slovenia timp de mai multe zile în iulie și august 2008;

- Resursele de apă disponibile pentru cultura orezului în Spania în 2008 (analiza precipitațiilor cumulate);

- Analiza impactului în Europa al fenomenelor de îngheț de iarnă din anul 2009 asupra cerealelor de toamnă

Articolul 1 alineatul (2) litera (d): actualizarea modelelor agrometeorologice și econometrice

Pe lângă operarea curentă a sistemului, se efectuează și actualizarea permanentă a modelelor și bazelor de date aferente. Baza de date conține în prezent 2,5 terabiți de informație. De la intrarea în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 78/2008 al Consiliului, au avut loc ameliorări majore: s-a lărgit rețeaua de stații meteorologice pentru a garanta un sistem de monitorizare mai performant; s-a mărit rezoluția grilei de analiză spațială, trecându-se de la 50 km x 50 km la 25 km x 25 km; au fost efectuate noi calibrări ale culturilor și au fost lansate o nouă bază de date și o nouă versiune a programului informatic.

ELEMENTE PUSE LA DISPOZIțIE șI REZULTATE

Comisia Europeană, statele membre și celelalte părți interesate primesc diferitele elemente care se grupează pe de o parte în rapoarte și buletine și pe de altă parte în servicii de informare și date. Toate produsele sunt puse la dispoziție sub formă electronică (articolul 2 din regulament) și parțial în versiune tipărită.

Rapoarte și buletine

Buletinul de monitorizare a culturilor din Europa oferă, în timp aproape real și într-un context operațional, informații și analize privind monitorizarea creșterii culturilor și prognozele de randament, acoperind țările care fac parte din UE și regiunile învecinate (Magreb, zona Mării Negre). Se monitorizează următoarele culturi: grâul comun, grâul dur, orzul de toamnă, orzul de primăvară, porumbul boabe, rapița, floarea-soarelui, sfecla de zahăr și cartoful. În general, se publică pe internet o analiză completă de șase ori pe an, aceasta fiind completată de două sau trei ori pe an prin estimări actualizate ale randamentului. Pentru pășuni și orez se publică buletine separate care se limitează la UE. În perioadele dintre buletinele de analiză completă, se pun la dispoziție actualizări și revizuiri ale condițiilor agrometeorologice (de 10-12 ori pe an).

Toate aceste publicații se pun la dispoziție pe internet, dar și în versiune tipărită, la cerere.

Servicii de informare și date

Paginile și aplicația de vizionare a conținutului online ale MARSOP oferă o largă paletă de informații în legătură cu campania agricolă în curs din Europa și din alte zone agricole importante din lume. Produsele disponibile includ grafice și hărți ale indicatorilor meteorologici obținuți pe baza observațiilor și a modelelor meteorologice digitale, grafice și hărți ale indicatorilor de cultură obținuți pe baza modelelor agrometeorologice, și grafice și hărți ale indicilor de vegetație și ale substanței uscate cumulate pe baza imaginilor de teledetecție.

UTILIZAREA RESURSELOR BUGETARE

Tabelul 1. Utilizarea, în 2008 și 2009, a resurselor financiare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 78/2008 al Consiliului (credite de plată, în EUR)

2008 | 2009 |

Suma | Scurtă descriere | Suma | Scurtă descriere |

LOTUL 1 / faza 1 | 1 016 084 | Plăți intermediare și finale |

LOTUL 1 / faza 2 | 283 185 | Plată intermediară |

Stații meteorologice suplimentare pentru LOTUL 1 | 67 800 | Stații în timp aproape real (peste 250) |

LOTUL 2 / faza 1 | 387 720 | Plăți intermediare și finale |

LOTUL 2 / faza 2 | 137 989 | Plată intermediară |

Baza de date MARS și asistența în tehnologia informației (TI) | 97 298 | Baza de date MARS și mentenanța și dezvoltarea sistemelor informatice | 477 562 | Baza de date MARS și mentenanța și dezvoltarea sistemelor informatice |

TOTAL | 97 298 | 2 370 340 |

Lotul 1 include achiziționarea datelor privind prognozele meteorologice (inclusiv lărgirea rețelei de stații meteorologice) și operarea curentă și mentenanța modelelor de creștere a culturilor folosite în cadrul MCYFS. Rezultatele, sub formă de actualizări ale bazei de date și de hărți, sunt introduse zilnic sau la zece zile în baza de date a JRC. De asemenea, se întrețin și dezvoltă instrumentele adecvate pentru exploatarea rezultatelor. Din acest lot fac parte și mentenanța și ameliorarea site-ului internet al MARSOP, precum și operațiile globale de coordonare și de management.

Lotul 2 include procesarea datelor obținute prin teledetecție. Acțiunile efectuate acoperă toate etapele de consolidare a datelor, de la achiziționarea imaginilor brute până la furnizarea la 10 zile a imaginilor compozite (integrarea datelor, calibrarea, etc.).

Baza de date MARS și asistența TI : MCYFS apelează la serviciile TI pentru a garanta furnizarea la timp a buletinelor. Acțiunile efectuate acoperă gestionarea și mentenanța bazei de date care conține toate datele obținute prin teledetecție, datele meteorologice și indicatorii agrometeorologici. Din această componentă pac parte și dezvoltarea și mentenanța instrumentelor de analiză și a site-urilor internet.

[1] Regulamentul (CE) nr. 78/2008 al Consiliului din 21 ianuarie 2008 privind măsurile care trebuie întreprinse de către Comisie, în perioada 2008-2013, prin intermediul aplicațiilor de teledetecție instituite în cadrul politicii agricole comune, Jurnalul Oficial al Uniunii Europene , L 25 30 ianuarie 2008, p. 1.

[2] Decizia nr. 1445/2000/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 mai 2000 privind aplicarea tehnicilor de aerocartografie și teledetecție în realizarea statisticilor agricole în perioada 1999–2003, Jurnalul Oficial al Comunităților Europene L 163 4 iulie 2000, p. 1.

[3] Decizia nr. 2066/2003/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 noiembrie 2003 privind continuarea aplicării tehnicilor de anchetă areolară și de teledetecție la statisticile agricole pentru perioada 2004-2007 și de modificare a Deciziei nr. 1445/2000/CE, Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 309 26 noiembrie 2003, p. 9.

[4] Abrevierea SPOT provine de la „Satellite pour l'Observation de la Terre”, NOAH de la „National Oceanic and Atmospheric Administration”, AVHRR de la „Advanced very high Resolution Radiometer” iar MODIS de la „Moderate Resolution Imaging Spectroradiometer”.

[5] Directiva 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 martie 2007 de instituire a unei infrastructuri pentru informații spațiale în Comunitatea Europeană (Inspire), Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, L 108 din 25 aprilie 2007, p. 1.