(21)O structură a finanțelor publice mai favorabilă creșterii, atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli a bugetului public, ar sprijini sustenabilitatea fiscală pe termen lung a Portugaliei, ar îmbunătăți mediul de afaceri și ar contribui la o redresare favorabilă incluziunii. În ceea ce privește sistemul fiscal al Portugaliei, există dovezi care indică faptul că sistemul de beneficii fiscale al țării este destul de greoi și insuficient de transparent (au fost identificate peste 500 de avantaje fiscale, repartizate în peste 60 de texte juridice) și că eficiența economică a cheltuielilor fiscale ar avea de câștigat de pe urma monitorizării și a evaluării consecvente. În plus, în structura ratei impozitului pe profit intră și suprataxele de stat și municipale, ceea ce generează complexitate pentru contribuabili și o sarcină suplimentară pentru administrația fiscală. Impozitele directe reținute la sursă sunt adesea prea ridicate, ceea ce duce la cereri de rambursare considerabile în anul următor. Costul recurent al colectării impozitelor este relativ ridicat (în 2019, a fost cu aproximativ 20 % mai mare decât media UE-27), iar investițiile administrației fiscale în tehnologiile informației și comunicațiilor sunt scăzute în comparație cu media UE (5,7 % din cheltuielile de funcționare ale administrației fiscale în 2019, aproape jumătate din media UE-27). În acest context, eficientizarea administrațiilor fiscale ar contribui la reducerea timpului necesar pentru plata impozitelor în Portugalia și a volumului ridicat al impozitelor neîncasate (37,1 % din totalul veniturilor nete la sfârșitul anului 2019, unul dintre nivelurile cele mai ridicate din UE). În ceea ce privește sistemul de protecție socială din Portugalia, eficacitatea transferurilor sociale în a reduce sărăcia și inegalitățile este sub media UE. În special, caracterul adecvat al venitului minim este scăzut, situându­se la 37,5 % din pragul de sărăcie (față de 58,9 % la nivelul UE). În același timp, o multitudine de prestații sociale par să servească unor obiective similare, ceea ce conduce, de asemenea, la complexitate. Fragmentarea rezultată a sistemului de protecție socială conduce la rate de utilizare relativ scăzute și la o lipsă de concentrare efectivă asupra persoanelor care au cea mai mare nevoie de ajutor, ceea ce împiedică acoperirea și, în cele din urmă, adecvarea prestațiilor sociale. În acest context, punerea în aplicare a Strategiei naționale de combatere a sărăciei este deosebit de importantă.

(24)Portugalia a prezentat acordul de parteneriat la 4 martie 2022, nu însă și celelalte documente de programare ale politicii de coeziune. În concordanță cu Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021, Portugalia trebuie să țină seama de recomandările de țară relevante specifice acestei țări la programarea fondurilor politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027. Aceasta este o condiție prealabilă pentru îmbunătățirea eficacității și maximizarea valorii adăugate a sprijinului financiar care urmează să fie primit din fondurile politicii de coeziune, promovându-se, în același timp, coordonarea, complementaritatea și coerența dintre aceste fonduri și alte instrumente și fonduri ale Uniunii. Implementarea cu succes a Mecanismului de redresare și reziliență și a programelor politicii de coeziune depinde, de asemenea, de eliminarea blocajelor din calea investițiilor ce vizează sprijinirea tranziției verzi și digitale, precum și dezvoltarea teritorială echilibrată.

(25)Dincolo de provocările economice și sociale abordate de Planul de redresare și reziliență, Portugalia se confruntă cu o serie de provocări suplimentare legate de economia circulară. Portugalia se situează cu mult sub media UE în ceea ce privește indicatorii economiei circulare și ai gestionării deșeurilor. Rata medie de reciclare la nivel municipal este scăzută și în scădere, cu disparități între diferitele regiuni. Portugalia nu a respectat obiectivul UE de reciclare a 50 % din deșeurile municipale până în 2020. Rata globală de reciclare a fost de 29 % în 2019 și de 26,5 % în 2020 (date provizorii), față de media UE, de 48 %. Realizarea obiectivelor UE pentru următorul deceniu, inclusiv atingerea obiectivului de reciclare a deșeurilor municipale în proporție de 55 % până în 2025, va necesita eforturi semnificative. Sunt necesare îmbunătățiri pentru a spori prevenirea, reducerea la minimum, sortarea, reutilizarea și reciclarea deșeurilor, pentru ca deșeurile să nu mai ajungă la depozitele de deșeuri și în incineratoare, și pentru a moderniza instalațiile de reciclare și tratare a deșeurilor. Mărirea taxelor de depozitare a deșeurilor și a taxelor de incinerare, introducerea unei taxe pe deșeurile reziduale și majorarea taxelor impuse municipalităților care nu îndeplinesc obiectivele de reciclare sunt exemple bune privind modul în care aceste obiective pot fi realizate mai bine. În plus, extinderea colectării separate a deșeurilor și dezvoltarea în continuare a sistemelor de plată în funcție de cantitatea de deșeuri generată (pay-as-you-throw) ar putea accelera procesele.

(26)Ca răspuns la mandatul șefilor de stat sau de guvern din UE prevăzut în Declarația de la Versailles, planul REPowerEU vizează eliminarea treptată a dependenței Uniunii Europene de importurile de combustibili fosili din Rusia cât mai curând posibil. În acest scop, în dialog cu statele membre sunt identificate cele mai adecvate proiecte, investiții și reforme la nivel național, regional și la nivelul UE. Aceste măsuri au scopul de a reduce dependența generală de combustibilii fosili și de a renunța la importurile de combustibili fosili din Rusia.

(27)Portugalia are o pondere ridicată de surse regenerabile de energie (o treime din mixul său energetic) și nu este foarte dependentă de combustibilii fosili ruși. Cu toate acestea, conform datelor din 2020, petrolul și gazul [în principal gaz natural lichefiat (GNL)] reprezintă în continuare două treimi din aprovizionarea sa cu energie primară (42 % pentru petrol, respectiv 24 % pentru gaze). Cărbunele folosit pentru producția de energie electrică în 2021 a fost eliminat treptat, dar consumul de gaze a crescut rapid în ultimii ani, în parte din cauza disponibilității reduse a hidroenergiei în perioadele de secetă. Cu 10 % din importurile de gaze provenind din Rusia, Portugalia are o rată de dependență cu mult sub media UE, de 44 %, datorită faptului că folosește mult GNL, și nu importă petrol și cărbune din Rusia. Cu toate acestea, Portugalia importă 100 % din combustibilii fosili. Reducerea acestei dependențe globale de importuri, prin mărirea nivelului de ambiție al UE în materie de climă, punând accentul pe o energie mai accesibilă ca preț, mai sigură și mai durabilă, va necesita exploatarea în continuare a potențialului solar și eolian portughez, inclusiv offshore, în special prin simplificarea procedurilor de autorizare și consolidarea capacității administrative. Modernizarea rețelelor de transport și de distribuție a energiei electrice, inclusiv prin utilizarea tehnologiilor de curent continuu, precum și facilitarea investițiilor în stocarea energiei electrice ar face posibilă furnizarea de energie flexibilă și cu reacție rapidă, esențială pentru gestionarea unui sistem cu o pondere ridicată de energie din surse regenerabile. Nivelul scăzut de interconectare a rețelelor de energie electrică cu Spania (și, în cele din urmă, cu Franța) reprezintă, de asemenea, o provocare pentru reziliența sistemului de energie electrică al Portugaliei și al UE. Interconexiunile transfrontaliere suplimentare ar putea favoriza o integrare sporită a capacității de energie din surse regenerabile a Peninsulei Iberice în piața unică a energiei. Pentru a îmbunătăți eficiența energetică a clădirilor, sistemele de finanțare adecvate, campaniile de sensibilizare și dezvoltarea competențelor ecologice ar spori în mod semnificativ eficacitatea eforturilor de investiții. În plus, este necesar să se continue decarbonizarea sectorului transporturilor, inclusiv prin accelerarea implementării infrastructurii de încărcare electronică și prin realizarea de progrese în principalele proiecte feroviare, de transport cu bicicleta și de transport public. Va fi necesară o creștere suplimentară a nivelului de ambiție în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și creșterea surselor regenerabile de energie și a obiectivelor de eficiență energetică pentru ca Portugalia să respecte obiectivele pachetului legislativ „Pregătiți pentru 55”.

(28)Deși accelerarea tranziției către neutralitatea climatică și renunțarea la combustibilii fosili vor crea costuri de restructurare semnificative în mai multe sectoare, Portugalia poate utiliza Mecanismul pentru o tranziție justă în contextul politicii de coeziune pentru a atenua impactul socioeconomic al tranziției în regiunile cele mai afectate. În plus, Portugalia poate utiliza Fondul social european Plus pentru a îmbunătăți oportunitățile de ocupare a forței de muncă și pentru a consolida coeziunea socială.

(29)Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2022 prin prisma evaluării efectuate de Comisie, iar avizul său se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

(30)Având în vedere legăturile strânse dintre economiile statelor membre din zona euro și contribuția lor colectivă la funcționarea uniunii economice și monetare, Consiliul a recomandat statelor membre din zona euro să ia măsuri, inclusiv prin intermediul planurilor lor de redresare și reziliență, pentru a pune în aplicare recomandarea privind politica economică a zonei euro. În cazul Portugaliei, acest lucru se reflectă în special în recomandările 1 și 2 de mai jos.

(31)În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2022 și Programul de stabilitate pentru 2022. Recomandările sale, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1, 2 și 4 de mai jos. Recomandările 1 și 2 contribuie, de asemenea, la punerea în aplicare a Recomandării pentru zona euro, în special a primei și a celei de a patra recomandări pentru zona euro. Politicile bugetare menționate în recomandarea 1 contribuie, printre altele, la remedierea dezechilibrelor legate de nivelul ridicat al datoriei publice în contextul unei creșteri scăzute a productivității. Politicile menționate în recomandarea 2 contribuie, printre altele, la reducerea datoriei publice, private și externe, întrucât punerea în aplicare integrală a Planului de redresare și reziliență va sprijini creșterea, consolidând în același timp reziliența economiei. Politicile menționate în recomandarea 4 contribuie, printre altele, la remedierea punctelor vulnerabile legate de nivelul ridicat al datoriei externe pe termen lung,

RECOMANDĂ ca, în 2022 și în 2023, Portugalia să întreprindă acțiuni astfel încât:

1.În 2023, să asigure o politică bugetară prudentă, în special prin limitarea creșterii cheltuielilor curente finanțate la nivel național sub nivelul creșterii potențiale a producției pe termen mediu, ținând seama de sprijinul temporar continuu și specific acordat gospodăriilor și întreprinderilor celor mai vulnerabile la creșterile abrupte ale prețurilor la energie, precum și persoanelor care fug din Ucraina. Să fie pregătită să ajusteze cheltuielile curente la evoluția situației. Să extindă investițiile publice pentru tranziția verde și digitală și pentru securitatea energetică, inclusiv prin utilizarea Mecanismului de redresare și reziliență, a planului RePowerEU și a altor fonduri ale UE. Pentru perioada de după 2023, să aplice o politică bugetară care să vizeze obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea unei reduceri credibile și treptate a datoriei și asigurarea sustenabilității fiscale pe termen mediu prin consolidare treptată, investiții și reforme. Să îmbunătățească eficacitatea sistemului fiscal și a celui de protecție socială, în special prin simplificarea ambelor cadre, prin consolidarea eficienței administrațiilor lor respective și prin reducerea sarcinii administrative aferente.

2.Să continue implementarea planului său de redresare și reziliență, în concordanță cu jaloanele și țintele prevăzute în Decizia de punere în aplicare a Consiliului din 13 iulie 2021. Să prezinte documentele de programare ale politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027, astfel încât să finalizeze negocierile cu Comisia și, ulterior, să înceapă punerea în aplicare a acestor documente.

3.Să îmbunătățească condițiile pentru o tranziție către o economie circulară, în special prin intensificarea prevenirii generării de deșeuri, a reciclării și a reutilizării acestora pentru ca deșeurile să nu mai ajungă la depozitele de deșeuri și în incineratoare.

4.Să reducă dependența generală de combustibilii fosili, inclusiv în sectorul transporturilor. Să accelereze procesul de introducere a surselor regenerabile de energie prin modernizarea rețelelor de transport și de distribuție a energiei electrice, facilitarea investițiilor în stocarea energiei electrice și raționalizarea procedurilor de autorizare pentru a permite dezvoltarea în continuare a producției de energie eoliană, în special offshore, și a energiei electrice solare. Să consolideze cadrul de stimulente pentru investițiile în eficiența energetică a clădirilor. Să sporească interconexiunile electrice.

Adoptată la Bruxelles,