RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 16.5.2007 
COM(2007) 261 final 
  
COMUNICARE A COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, C ĂTRE 
CONSILIU, C ĂTRE COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN ŞI CĂTRE 
COMITETUL REGIUNILOR  
GALILEO LA R ĂSCRUCE: 
IMPLEMENTAREA PROGRAMELO R EUROPENE GNSS  
{SEC(2007) 624} 
 
RO 2   RO COMUNICARE A COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, C ĂTRE 
CONSILIU, C ĂTRE COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN ŞI CĂTRE 
COMITETUL REGIUNILOR  
GALILEO LA R ĂSCRUCE: 
IMPLEMENTAREA PROGRAM ELOR EUROPENE GNSS  
1. I NTRODUCERE  
Programele europene de naviga ţie prin satelit Galileo şi EGNOS se afl ă într-un moment de 
răscruce. Este nevoie de o decizie politic ă cu privire la abordarea viitoare. Negocierile de 
concesionare, care ar fi trebuit s ă conducă la instalarea şi utilizarea programului Galileo, se 
află într-un punct mort. Întâ rzierile acumulate pân ă în prezent şi absenţa oricărui semn de 
progres în cadrul negocierilor de concesionare risc ă să afecteze realizarea proiectului în 
termenele şi cu bugetele stabilite. 
Având în vedere situa ţia existent ă şi ca urmare a scrisorii adresate de dl Barrot, vicepre şedinte 
al Comisiei, Pre şedinţiei Consiliului din 14 martie 2007, Consiliul Mini ştrilor Transporturilor 
din 22 martie 2007 a solicitat Comisiei: 
• să evalueze şi să prezinte, pân ă la Consiliul din iunie, un raport cu privire la evolu ţia 
generală a proiectului Galileo, inclusiv aspectele r ămase nerezolvate indicate de 
consorţiul candida ţilor, sintetizate în raportul Pre şedinţiei, precum şi costul şi finanţarea 
proiectului, în scopul de a accelera continuarea acestuia;  
• să aducă în discu ţie, cât mai rapid, solu ţii posibile de garantare a angajamentelor 
financiare publice pe termen lung, conform cel or stabilite în cadrul Concluziilor 
Consiliului din octombrie 2006, inclusiv un proiect de furnizare cât mai rapid ă a 
serviciilor de naviga ţie prin satelit EGNOS ca precu rsoare ale programului Galileo, 
precum şi să prezinte un raport în cadrul Consiliului din iunie;  
• să evalueze, împreun ă cu GSA (Autoritatea de control Galileo) şi ESA (Agen ţia spaţială 
european ă), evoluţia negocierilor de concesionare şi să prezinte în urm ătoarea reuniune a 
Consiliului din iunie propuneri alternative înso ţite, de asemenea, de analize ale costurilor, 
riscurilor şi fezabilităţii. 
În Rezolu ţia sa din 24 aprilie 20071, Parlamentul European a reconfirmat sprijinul acordat 
programului Galileo, şi-a exprimat îngrijorar ea cu privire la evolu ţia acestuia şi a solicitat 
Comisiei s ă înainteze propuneri adecvate, bazate par ţial pe acelea şi puncte ca cele men ţionate 
de Consiliu şi, în special, în vederea consolid ării guvern ării publice prin garantarea 
responsabilit ăţii politice şi a rolului conduc ător ale Comisiei. 
Prezenta comunicare se constituie într-un r ăspuns la solicit ările Consiliului şi ale 
Parlamentului European şi este înso ţită de un document al serviciilor Comisiei SEC(2007) 
624 din 16 mai 2007.  
                                                 
1 Rezoluţia Parlamentului European din 26 aprilie 2007 re feritoare la negocierile privind contractul de 
concesionare a programului Galileo. 
 
RO 3   RO 2. EGNOS  ŞI GALILEO : PROGRAMELE EUROPENE GNSS 
Navigaţia prin satelit reprezint ă o tehnologie care permite utiliz atorilor din întreaga lume s ă 
îşi stabileasc ă poziţia în orice moment. Aceast ă tehnologie ofer ă o gamă foarte larg ă de 
aplicaţii în numeroase domenii, de la transportul tradi ţional la comunicare, cartografierea 
teritoriului, agricultur ă, pescuit, protec ţia mediului, cercetare ştiinţifică, turism şi altele. 
Navigaţia prin satelit po ate conduce la îmbun ătăţirea circula ţiei vehiculelor şi a condiţiilor de 
trafic, la orientarea persoanelor cu dizabilit ăţi sau la localizarea m ărfurilor, a animalelor sau a 
containerelor de transport.  Mai mult, aceasta poate s ă favorizeze desf ăşurarea de opera ţiuni de 
protecţie civilă în medii dificile, s ă accelereze opera ţiunile de salvare pe mare şi să ofere 
instrumente de lucru neces are serviciilor de paz ă de coastă şi de control al frontierelor. De 
asemenea, aceast ă tehnologie reprezint ă un dispozitiv de excep ţie pentru datarea precis ă a 
tranzacţiilor financiare, pentru cercetarea ştiinţifică în domeniul meteorologiei, al geodeziei, 
al monitoriz ării mişcărilor tectonice şi altele. 
De-a lungul ultimilor zece ani au fost înregist rate progrese semnificative, rezultate ale 
activităţilor susţinute ale institu ţiilor publice, ale institutelor europene de cercetare şi ale 
industriei europene. Bugetele alocate din part ea sectoarelor publice s-au ridicat la peste 
2,5 miliarde de euro. 
Europa a dezvoltat EGNOS, care se bazeaz ă pe semnale GPS şi furnizeaz ă semnale de 
corecţie, retransmise de trei sateli ţi geostaţionari. EGNOS permite m ărirea acurate ţei 
poziţionării GPS la mai pu ţin de 5 metri. În plus, transmite  un mesaj de integritate pentru a 
informa utilizatorii în cazul în care exist ă probleme la sateli ţii GPS. EGNOS ar trebui s ă 
devină operaţional în 2008 şi să ofere acces rapid  de-a lungul Europei la 3 dintre cele 5 
servicii globale ale programului Galileo. A cest proiect a constituit un element esen ţial de 
promovare la nivel european a cercet ării, cunoştinţelor şi know-how-ului în cadrul acestei 
tehnologii de avangard ă. 
Galileo include o constela ţie de 30 de sateli ţi plasaţi într-o orbit ă terestră medie (la o 
altitudine de aproximativ 24 000 de km), acoperind în mod consta nt întreaga suprafa ţă 
terestră. Configura ţia aleasă este optim ă, întrucât garanteaz ă prezenţa în orice moment a cel 
puţin patru sateli ţi deasupra oric ărui punct terestru. Într-adev ăr, receptorii semnalelor de 
navigaţie îşi pot determina pozi ţia numai în cazul în care primesc în mod simultan semnalele a 
cel puţin patru sateli ţi. 
Primul satelit experimental Galileo a fost lansat în decembrie 2005. În paralel, s-a stabil it o cooperare strâns ă şi fructuoas ă cu SUA, care a dus la încheierea unui 
acord UE-SUA
2 privind interoperabilitatea complet ă a semnalelor deschise GPS şi Galileo şi 
la o recent ă decizie comun ă de îmbun ătăţire a caracteristicilor acestor semnale, în scopul 
stabilirii efective a standardelor globale pentru naviga ţia prin satelit. Este de a şteptat ca 
aceasta să determine utilizarea la scar ă largă a receptoarelor combinate GPS/Galileo în cadrul 
aplicaţiilor de larg consum. 
Comisia invit ă Consiliul şi Parlamentul European s ă recunoasc ă investiţiile şi realizările din 
cadrul programelor europene GNSS. 
                                                 
2 Acordul UE-SUA privind promovarea, furnizarea şi utilizarea sistemelor de naviga ţie prin satelit 
Galileo şi GPS şi a aplicaţiilor conexe, iunie 2004. 
 
RO 4   RO 3. S TRATEGIA ALEAS Ă 
În urma Consiliului European de la Nisa din decembrie 2000, Consiliul a aprobat, prin 
rezoluţia sa din 5 aprilie 2001, lansarea programului european de naviga ţie prin satelit, 
Galileo. 
Consiliul concepuse realizarea programului în trei etape (dezvoltare şi validare pe orbit ă, 
desfăşurare şi funcţionare). În ceea ce prive şte finanţarea acestor etape, Consiliul a decis ca 
etapa de dezvoltare s ă fie finan ţată în întregime de sectorul public, iar finan ţarea celorlalte 
etape să fie asigurat ă atât de sectorul public, cât şi de cel privat, în ca drul unui parteneriat 
public-privat, în care sectorului public s ă nu îi revin ă mai mult de o treime din costurile de 
desfăşurare. Debutul etapei de func ţionare era prev ăzut pentru începutul anului 2008.  
La 17 octombrie 2003, în conf ormitate cu mandatul s ău prevăzut de Regulamentul 876/2002, 
întreprinderea comun ă Galileo a lansat o cerere de concesionare pentru etapele de desf ăşurare 
şi de func ţionare ale proiectului Galileo. La  4 iulie 2005, întreprinderea comun ă Galileo a 
aprobat, pe baza unor condi ţii specifice, crearea unui consor ţiu, denumit de curând „ Euro-
GNSS” , cu sediul la Toulouse şi format din 8 parteneri (AENA, Alcatel, EADS, 
Finmeccanica, Hispasat, Inmarsat, Thales şi TeleOp) ca unic partener în cadrul negocierilor 
de concesionare a proiectului Galileo. 
Negocierile au început efectiv în ianuarie 2006, în urma unor dezacord uri interne în cadrul 
sectorului şi a unei interven ţii de mediere3 privind repartizarea rolului şi a responsabilit ăţilor, 
precum şi localizarea principalelor instala ţii terestre ale sistemului.  
Negocierile s-au desf ăşurat în jurul a şa-numitelor „Heads of Terms”, şi anume elementele 
principale ale contractul ui de concesiune. O prim ă versiune a acestuia a fost redactat ă la 20 
noiembrie 2006, îns ă, de la începutul anului 2007, ne gocierile au fost întrerupte. 
4. EVALUAREA PROGRESELOR GENERALE ŞI A POSIBILIT ĂŢILOR DE REALIZARE A 
PROIECTULUI  
Programele europene de naviga ţie prin satelit Galileo şi EGNOS prezint ă o întârziere de 5 ani 
faţă de calendarul stabilit ini ţial şi se confrunt ă în prezent cu numeroase dificult ăţi, datorate, 
în special, pozi ţiei sectorului şi dificultăţilor de a transfera, în condi ţii rezonabile, riscurile 
către sectorul privat. Cu toate acestea, exist ă şi unele aspecte problematice legate de 
administrarea public ă. 
EGNOS este aproape în totalitate func ţional şi s-a dovedit fiabil din punct de vedere al 
conceptului. În prezent, se impune de urgen ţă ca programul s ă fie implementat şi să devină 
disponibil. 
Cu toate acestea, se constat ă întârzieri semnificative şi depăşiri ale costurilor în cadrul etapei 
de dezvoltare a programului Galileo. 
                                                 
3 Medierea condus ă de fostul comisar Karel van Miert a condus  la un acord încheiat la 5 decembrie 2005 
între cei 8 membri ai consor ţiului.  
 
RO 5   RO Cu toate c ă piaţa din aval a serviciil or globale de naviga ţie prin satelit este, într-adev ăr, foarte 
promiţătoare (conform previz iunilor, se situeaz ă, la nivel mondial, la aproximativ 450 de 
miliarde € pe an4 începând cu 2005), pia ţa concesionarului, care furnizeaz ă semnalele în 
spaţiu, pare a fi mai pu ţin sigură. Printre motivele care stau la baza acestei situa ţii se află 
incertitudinea cu privire la utilizarea comercial ă a programului Galileo, al ături de faptul c ă 
semnalul civil GPS este gratuit şi că există în continuare o stare de nesiguran ţă semnificativ ă 
cu privire la gradul în care autorit ăţile publice vor utiliza Public Regulated Service  (PRS) - 
serviciul reglementat public - al programului Galileo. 
Drept urmare, consor ţiul se bazeaz ă pe susţinere din partea UE în ceea ce prive şte acoperirea 
riscurilor asociate. Acest element a fost în mod evident subestimat în contextul planurilor iniţiale de realizare a proiect ului Galileo, întrucât s- a presupus întotdeauna c ă riscul de pia ţă 
va fi acoperit de sectorul privat. 
În cazul în care UE nu ia m ăsuri rapide şi decisive, întârzierile actuale pot genera un efect de 
domino în ceea ce prive şte investiţiile în cadrul pie ţelor de aplica ţii şi servicii din aval, care au 
drept punct de reper sigur calendarul stabil it pentru crearea infrastructurilor Galileo şi 
EGNOS. 
Complexitatea tehnologic ă a sistemelor EGNOS şi Galileo este considerabil ă şi a fost 
probabil subestimat ă. În prezent, proiectul este gestiona t de sectorul public, respectiv de 
Agenţia Spaţială European ă
. Nu s-a reu şit, până în prezent, transferul în condi ţii rezonabile 
către consor ţiu a riscului de proiectare şi a riscului aferent de ne finalizare, a riscului de 
depăşire a costurilor şi a riscului de func ţionare. În plus, UE a considerat c ă dezvoltarea şi 
desfăşurarea proiectului Galileo ar putea fi realizate într-un timp mult mai scurt şi cu o 
finanţare public ă în mod semnificativ mai redus ă decât a fost necesar pentru implementarea 
GPS de c ătre SUA. Cu toate c ă programul GPS prezint ă caracteristici speciale, este posibil ca 
UE să fi plecat de la o apreciere optimist ă a situaţiei. 
S-a dovedit c ă atât administra ţia publică, cât şi sectorul industrial au un rol important. 
Organizaţiile industriale actuale nu sunt  nici eficiente, nici în m ăsură să ia decizii, situa ţie 
cauzată în mare m ăsură de disputele privind rolurile şi responsabilit ăţile asumate, precum şi 
repartizarea sarcinil or aferente realiz ării programului. În plus, în scopul realiz ării PPP 
(parteneriatele între sectorul public şi cel privat), şi anume, în ultim ă instanţă, al prestării de 
servicii, componen ţa consorţiului are o orientare diferit ă, şi anume în special crearea 
constelaţiei, în timp ce, în mod ideal, pentru re alizarea unui PPP ar fi nevoie de un consor ţiu 
coordonat de furnizorii de servicii. Pe lâng ă aceasta, situa ţia nu a fost deloc favorizat ă de lipsa 
de claritate a rolurilor şi responsabilit ăţilor respective ale sectorului public. 
Continuarea negocierilor aflate în curs ar însemna derularea realiz ării proiectului Galileo pe 
baza primilor patru sateli ţi obţinuţi prin achizi ţie publică şi a infrastructurii terestre aferente, 
prevăzute pentru etapa de dezvoltare, în timp ce restul sistemului ar fi achizi ţionat, desf ăşurat 
şi exploatat de c ătre consor ţiu. Cu toate acestea, ca urmare  a întârzierilor acumulate, PPP nu 
ar putea fi lansat înainte de jum ătatea anului 2009, iar desf ăşurarea integral ă ar fi întârziat ă 
până în 2014 sau dup ă această dată. 
                                                 
4 Raport ProDDAGE de analiz ă a pieţei, ESYS Consulting, 2006. 
 
RO 6   RO În plus, trebuie luate m ăsuri suplimentare semnificative de reducere a riscurilor în vederea 
apropierii etapelor de dezvoltare şi de desf ăşurare, în special prin achizi ţionarea a patru 
sateliţi suplimentari şi a infrastructurii aferente, pentru  a se evita astfel dizolvarea grup ărilor 
din cadrul sectorului. De asemenea, este de a şteptat ca pierderi importante de venit s ă fie 
înregistrate ca urmare a intr ării tardive pe pia ţă în compara ţie cu concuren ţii globali ap ăruţi, 
precum GPS-III. 
În acest sens, problemele ridicate de c ătre consor ţiu într-o scrisoare adresat ă Preşedinţiei UE5 
acoperă o gamă largă de aspecte care pot fi rezolvate num ai fie prin negocieri (datele tehnice 
de bază, condiţiile de cesiune a I OV (validare pe orbit ă) şi EGNOS, transferul şi reducerea 
riscurilor, o foaie de drum pentru dez voltarea unui parteneria t de afaceri comun 
GSA/consor ţiu, actualizarea programului şi a foii de drum pentru negocieri), fie de c ătre 
consorţiu (actualizarea modelului de  cost, angajamente de finan ţări din partea sectorului 
privat, administra ţie adecvat ă, rezolvarea neîn ţelegerilor curente privind repartizarea 
sarcinilor) sau chiar de c ătre UE (consolidarea administra ţiei publice, garantarea siguran ţei 
financiare pe termen lung a sistemelor de finan ţare public ă, rezolvarea problemelor 
instituţionale aferente EGNOS). Aceste ultime as pecte evocate sunt abordate în prezenta 
comunicare şi în documentul serviciilor Comisiei. Comisia consider ă că problemele ridicate 
sunt esen ţiale pentru evaluarea programului în ansa mblu. Cu toate acestea, motivul real al 
stagnării negocierilor este le gat, în primul rând, de incapacitatea consor ţiului de a gestiona în 
mod eficient proiectul, de a ajunge la un acord cu privire la o pozi ţie comun ă şi de a se 
implica în negocieri, ca o consecin ţă a caracterului complex subestimat al programului, a 
parametrilor de venituri neclari şi a componen ţei eterogene a consor ţiului.  
Cea mai recent ă scrisoare din partea consor ţiului, în care este eviden ţiată poziţia acestuia ca 
reacţie la condi ţiile preliminare impuse de Consiliu6, nu aduce niciun element nou 
semnificativ, nici vreo dovad ă credibilă privind luarea unui angaja ment în vederea continu ării 
procesului. Prin urmare, în ciuda îndeplinirii par ţiale de c ătre consor ţiu a respectivelor 
condiţii preliminare, Comisia consider ă că negocierile nu au reu şit să conducă la obţinerea 
unor rezultate rezonabile şi a ajuns la concluzia c ă actualele negocieri de concesionare au 
şanse foarte mici de a fi în cheiate cu succes, printr-o împ ărţire echilibrat ă a riscurilor, cu 
costuri rezonabile pentru UE, la timp şi cu suficiente garan ţii în ceea ce prive şte o 
administrare eficient ă în sectorul privat. 
În concluzie, Comisia consider ă că situaţia actuală este rezultatul efectelor combinate dintre 
disputele continue şi nerezolvate cu privire la repartizarea responsabilit ăţilor sectorului, o 
eroare de judecat ă conform c ăreia riscurile de pia ţă ar putea fi transferate c ătre sectorul privat, 
negocieri neîncheiate cu privir e la transferul riscului de proiectare, complexitatea tehnic ă a 
programului şi o administrare public ă insuficient de solid ă şi de clară. 
Comisia invit ă Consiliul şi Parlamentul European s ă ia notă de eşuarea negocierilor de 
concesionare actuale şi să conchid ă că, din aceste considerente, se impune încheierea 
negocierilor curente de realizare a unui PPP. 
                                                 
5 Scrisoarea adresat ă la 9 martie 2007 de c ătre consor ţiu ministrului Tiefensee şi vicepreşedintelui Barrot. 
6 Scrisoarea adresat ă de consor ţiu la 24 aprilie 2007 autorit ăţii GSA. 
 
RO 7   RO 5. A RE EUROPA NEVOIE DE UN SISTEM DE NAVIGA ŢIE PRIN SATELIT ? 
Având în vedere dificult ăţile enumerate, se pune problema opririi programului sau a 
continuării acestuia în cadrul unui context reînnoit. 
Galileo a devenit un proiect far, atât datorit ă valorii sale strategice, cât şi a contribu ţiei sale 
importante la realizarea Strategiei de la Lisabona, dând o form ă concretă dimensiunilor 
politică, economic ă şi tehnologic ă ale Uniunii Europene. Acest lucru a fost eviden ţiat cu mai 
multe ocazii în cadrul reuniunilo r Consiliului European de la Köln, Feira, Nisa, Stockholm, 
Laeken, Barcelona si Bruxelles. 
Sistemele de naviga ție globală prin satelit (GNSS) se transform ă rapid în infrastructuri critice 
pentru societatea modern ă, care le va utiliza în scopuri vita le, precum controalele la frontier ă, 
logistica de transport, opera ţiunile financiare, precum şi pentru monitorizarea infrastructurilor 
de energie şi comunica ţii.  
Astfel, Galileo contribuie în mod semnificativ  la politicile comunitare în domenii foarte 
variate, precum gestionarea tran sporturilor, transportul de m ărfuri periculoase, serviciile de 
urgenţă (eCall), telefonia mobil ă, serviciile financiare, energia, navigarea pe mare şi pe căile 
navigabile interioare, tr ansportul aerian, protec ţia civilă şi misiunile umanitare, agricultura, 
pescuitul şi monitorizarea. O parte semnificativ ă, aflată în continu ă creştere, a activit ăţilor 
noastre economice moderne se bazeaz ă pe informa ţiile privind pozi ţionarea şi stabilirea 
precisă a orei.  
Prin abandonarea proiectului Galileo ar fi recreat ă şi sporită în mod considerabil dependen ţa 
faţă de GPS7 şi, posibil, de Glonass (Rusia) şi Compass/Beidou (China). Toate aceste sisteme 
sunt gestionate la nivel guvernamental, au dubl ă utilizare sau sunt de natur ă militară, sunt 
realizate şi puse în func ţiune în totalitate pe baza finan ţărilor din partea sectorului public. 
Europa ar fi singura economie de mari dime nsiuni care nu ar dispune de un astfel de 
instrument strategic. Aceasta ar  genera efecte politice ulteri oare importante pentru Uniunea 
European ă, întrucât din cooperarea noastr ă cu ţările terţe ar lipsi un instrument important. 
Uniunea European ă ar trebui, într-o astfel de situa ţie, să depindă de sisteme şi tehnologii 
militare sau cu dubl ă utilizare folosite în aplica ţii de importan ţă majoră pentru func ţionarea 
societăţii de mâine.  
În plus, Galileo constituie piat ra de temelie a noii politici spa ţiale europene şi reprezint ă 
dovada ambi ţiilor Uniunii Europene în sectoarele explor ării spaţiului, tehnologiei şi inovaţiei. 
Renunţarea la realizarea programului Galileo şi continuarea numai cu  proiectul EGNOS ar 
constitui un pas înapoi tehnologic semnificativ pentru Europa, şi ar determina, de asemenea, 
pierderea unor oportunit ăţi macroeconomice importante pent ru industria de prelucrare şi 
sectorul serviciilor. În lipsa unor competen ţe tehnice proprii, sectorul  privat european nu ar 
putea beneficia de avantajele pie ţei globale a serviciilor şi aplicaţiilor de naviga ţie prin satelit, 
care se va ridica la 450 de miliarde € pe an pân ă în 2025. Conform reprezentan ţilor sectorului 
privat european, se preconizeaz ă că acesta va de ţine o treime din pia ţa acestor servicii şi 
aplicaţii, echivalentul a 150 de miliard e € pe an. Studiile de pia ţă in domeniul naviga ţiei prin 
satelit eviden ţiază o creştere rapid ă a sectorului, în special în ceea ce prive şte pieţele din aval 
                                                 
7 EGNOS corecteaz ă şi se bazeaz ă pe semnale GPS prin intermediul unei infrastructuri terestre europene, 
existente în prezent numai la nivel regional. 
 
RO 8   RO ale aplica ţiilor rutiere şi ale serviciilor şi echipamentelor bazate pe pozi ţionare. Dezvoltarea şi 
menţinerea expertizei tehnice euro pene proprii în cadrul pie ţei din amonte (dezvoltarea, 
desfăşurarea şi operaţiunile efectuate de si stem) constituie o condi ţie preliminar ă pentru ca 
piaţa european ă din aval s ă îşi poată desfăşura întregul poten ţial în activit ăţi de inovare a 
aplicaţiilor şi a serviciilor din toate sectoarele economice. 
Un ultim aspect, şi nu dintre cele mai pu ţin importante, îl reprezint ă faptul că Europa a 
investit deja, pân ă în prezent, 2,5 miliarde de euro în dezvoltarea programelor europene 
GNSS8.  
Comisia invit ă Consiliul şi Parlamentul European s ă reafirme necesitatea cre ării unui sistem 
autonom de naviga ţie prin satelit, s ă susţină continuarea programului Galileo ca un instrument 
strategic pentru Uniunea European ă şi să recunoasc ă valoarea economic ă a acestuia. 
6. C E PROGRAM GALILEO ? 
Evaluarea unor posibile modific ări semnificative ale cerin ţelor, redefinirea domeniului de 
aplicare a serviciilor,  proiectarea constela ţiei şi acoperirea, infrastructuri la costuri reduse şi 
alte asemenea aspecte au demonstrat faptul c ă elementele caracteristice ale sistemului, astfel 
cum au fost aprobate de Consiliu, core spund în continuare în totalitate. Aten ţia ar trebui 
concentrat ă în primul rând asupra respect ării calendarului strict st abilit pentru dezvoltarea şi 
desfăşurarea programului. 
Elementele caracteristice ale sistemului, adoptate pentru Galileo, reprezint ă rezultatul a 
aproape zece ani de proiectare şi calificare tehnic ă. Multe configura ţii posibile au fost 
evaluate în cadrul unu i proceduri deschise, care a permis exper ţilor şi utilizatorilor poten ţiali 
ai sistemelor de naviga ţie să-şi exprime opiniile în vederea stabilirii şi adoptării finale a 
cerinţelor misiunii Galileo. Echipe de proiectare, atât ale ESA, cât şi ale sectorului de 
activitate, au definit caracteristicile sistemului în cadrul unui proces interactiv şi au adaptat 
programul la aceste cerin ţe privind proiectul şi randamentul acestuia. De atunci, nici 
configura ţia de baz ă a sistemului (constela ţia satelitar ă, segmentul terestru), nici defini ţia 
serviciilor nu au fost co ntestate de vreuna din p ărţile interesate. Acest lucru demonstreaz ă 
validitatea şi consisten ţa conceptelor elaborate. 
Orice schimbare major ă a proiectului ar conduce la anularea contractelor  efective încheiate cu 
reprezentan ţii sectorului pentru etapa de dezvoltare şi, în consecin ţă, la lansarea unor noi 
licitaţii pentru întregul program, cu întârzier ile aferente acesteia.  O astfel de ipotez ă genereaz ă 
un efect combinat, produs de o pierdere a investi ţiilor realizate pân ă acum în cadrul 
proiectului şi de o intrare pe pia ţă tardivă a unui sistem cu randament redus şi cu o rezisten ţă 
neîndoios sc ăzută în competi ţia cu sistemele noi, precum GPS-III. Previziunile privind 
rentabilitatea economic ă a unei astfel de op ţiuni sunt foarte pesimiste. 
Economiile poten ţiale generate de un sistem redus ar avea, prin urmare, un efect opus fa ţă de 
obiectivul lor ini ţial şi reprezint ă un factor mult mai pu ţin important decât respectarea 
calendarului necesar pentru ca sistemul s ă îşi păstreze caracteristicile tehnice ini ţiale. 
                                                 
8 Valoarea total ă a contractului IOV (1,5 miliarde €), costurile de dezvoltare a EGNOS (0,7 miliarde €) şi 
cercetările efectuate de ESA şi UE de-a lungul timpului. 
 
RO 9   RO Comisia invit ă Consiliul şi Parlamentul European s ă recunoasc ă faptul c ă elementele 
caracteristice ale si stemului Galileo r ămân pe deplin compatibile cu ambi ţiile Uniunii 
Europene cu privire la acest instrument strategic, şi anume o constela ţie de 30 de sateli ţi care 
să ofere cinci servicii diferite şi o calitate excelent ă a semnalului în spa ţiu. 
7. OPŢIUNI ALTERNATIVE  
Comisia împ ărtăşeşte opinia conform c ăreia un PPP ofer ă cele mai bune condi ţii de control al 
costurilor, de gestiona re a riscurilor tehnice şi a celor de nefinalizare, şi de optimizare a 
utilizării pieţei. Cu toate acestea, în cazul în care negocierile privind transferul pie ţei 
relevante, al controlului costur ilor, al riscur ilor tehnologice şi de nefinalizare c ătre sectorul 
privat nu pot avea succes din cauza pre ţului ridicat şi a condiţiilor nefavorabile de realizare a 
unui asemenea transfer, înseamn ă că nu sunt îndeplinite cerin ţele esenţiale pentru crearea unui 
PPP. Este nevoie de luarea m ăsurilor necesare pentru crearea mediului adecvat transfer ării în 
condiţii rezonabile a riscurilor c ătre sectorul privat. 
Prin urmare, Comisia a continuat s ă susţină crearea unui PPP pentru realizarea programului 
Galileo, dar i-a redefinit profilul prin intermediul unor posibile strategii care con ţin un 
moment mai adecvat în care un partener pr ivat preia responsabilitatea programului. 
Toate opţiunile reţinute au ca etap ă iniţială o procedur ă de achizi ţie publică a unui anumit 
număr de sateli ţi şi a segmentului terestru aferent, urmat ă de preluarea de c ătre un PPP, dup ă 
caz, a achizi ţionării celorlal ţi sateliţi, a utilizării, a opera ţiunilor şi a întreţinerii infrastructurii. 
În scopul realiz ării unei simple compara ţii, este aleas ă o ipoteză în cadrul c ăreia negocierile 
actuale cu consor ţiul ar continua. În acest caz ipotetic , continuarea negocierilor ar însemna 
derularea realiz ării proiectului Galileo pe baza actual ă a primilor patru sateli ţi, obţinuţi prin 
achiziţie publică, în timp ce restul si stemului ar fi desf ăşurat şi exploatat prin intermediul 
contractului preco nizat dintre PPP şi „Euro-GNSS”, şi anume de c ătre consor ţiu9. Cu toate 
acestea, astfel cum se precizeaz ă în continuare, este ne voie de luarea unor m ăsuri de reducere 
a riscurilor. Sunt re ţinute urm ătoarele dou ă opţiuni: 
A. ACHIZI ŢIONAREA CAPACIT ĂŢII OPERA ŢIONALE INI ŢIALE (IOC), 
URMAT Ă DE CREAREA UNUI PPP  
În cazul alegerii acestei op ţiuni, sectorul public finan ţează şi achiziţionează un sistem 
operaţional cu randament limitat. Aceast ă infrastructur ă de bază este format ă din 18 sateli ţi şi 
din segmentul terestru aferent. Capacitatea opera ţională iniţială asigură furnizarea de servicii 
Galileo unei game largi de utilizatori şi oferă viitorului concesionar garan ţii cu privire la 
caracterul solid al proiectului. Atât acurate ţea poziţionării, cât şi acoperirea reprezint ă 
elemente suficiente pentru introducerea pe pia ţă a serviciilor10, fără a capitaliza, cu toate 
acestea, valoarea tehnic ă adăugată a proiectului Galileo. Restul de 12 sateli ţi sunt achizi ţionaţi 
de către sectorul privat în temeiul sistemului de concesionare al PPP, care include, de 
asemenea, func ţionarea şi activităţile de exploatare. Capacitatea opera ţională iniţială va fi 
disponibil ă la finele lui 2011, când ut ilizatorii vor av ea acces numai la  serviciile ini ţiale. 
Sistemul va fi realizat integral şi serviciile vor fi disponibile  la finele lui 2013, cu condi ţia 
                                                 
9 A se vedea analiza din sec ţiunea 4. 
10 Acurateţe de 4 metri pe orizontal ă pentru o disponibilitate de 87% sau de 20 de metri pentru o 
disponibilitate de 98%. 
 
RO 10   RO semnării la timp a contractului privind reali zarea unui PPP, care va  acoperi perioada 
2010-2030. 
Un total de 18 
sateliţi obţinuţi 
prin achizi ţie 
publică, urmată 
de crearea unui PPP pentru achiziţionarea a 
12 sateliţi, 
funcţionare şi 
exploatare  
Caracteristici 
principale - EGNOS opera ţional la începutului anului 2008 
- Încheierea etapei de dezvoltare af late în curs (validarea pe orbit ă): 
2010 
- Finalizarea desf ăşurării primei constela ţii: sfârşitul anului 2013  
- Contract de PPP pentru finaliz area infrastructurii, func ţionare şi 
exploatare: 2010-2030 
- Furnizarea de servicii complete şi toate presta ţiile disponibile: 
sfârşitul anului 2013  
 
B. ACHIZI ŢIONAREA CAPACIT ĂŢII OPERA ŢIONALE DEPLINE (FOC), 
URMAT Ă DE CREAREA UNUI PPP  
În cazul alegerii acestei op ţiuni, sectorul public finan ţează şi achiziţionează sistemul 
operaţional complet, cu toate presta ţiile disponibile. Aceast ă infrastructur ă este format ă din 30 
de sateliţi şi din segmentul terestru aferent; asigur ă furnizarea tuturor  serviciilor programului 
Galileo tuturor utilizatorilor c ărora acesta le este destinat şi oferă viitorului concesionar 
garanţii depline cu privir e la caracterul solid al proiectului. PPP cuprinde func ţionarea şi 
activităţile de exploatare. Sector ul public este în m ăsură să-şi sporeasc ă progresiv capacitatea 
de a presta servicii. Într-o etap ă intermediar ă, infrastructura const ă într-o constela ţie a cărei 
capacitate opera ţională iniţială este atins ă până la finele lui 2011, iar realizarea integral ă până 
la sfârşitul lui 2012. Contractul  de concesiune c ătre PPP acoper ă perioada 2010-2030. 
Un total de 30 
sateliţi obţinuţi 
prin achizi ţie 
publică, urmată 
de crearea unui PPP pentru achiziţionarea a 
12 sateliţi, 
funcţionare şi 
exploatare  
Caracteristici 
principale - EGNOS opera ţional la începutului anului 2008 
- Încheierea etapei de dezvoltare af late în curs (validarea pe orbit ă): 
2010 
- Finalizarea desf ăşurării primei constela ţii: sfârşitul anului 2012  FOC
 EGNOS 2012 
 2013 
 2011 
 2010 
 2009 
 2008 
 2007 
 IOV
 PPP2014 
 2015 
 
FOC IOC EGNOS 2013 
 2012 
 2011 
 2010 
 2009 
 2008 
 2007 
 IOV
 PPP (incl. realizare FOC )2014 
 2015 
 
FOC IOCIOC 
 
RO 11   RO - Contract de PPP pent ru exploatare: 2010-2030 
- Furnizarea de servicii complete şi toate presta ţiile disponibile: 
sfârşitul anului 2012 
- Capacitatea opera ţională deplină este atins ă mai devreme decât în ipoteza anterioar ă, întrucât  nu este necesar a se a ştepta debutul PPP 
pentru a comanda ultimii 12 sateli ţi. 
- Înainte de începerea opera ţiunilor legate de capacitatea opera ţională iniţială, este prev ăzută o perioad ă de doi ani pentru transferul tehnic 
dintre ESA şi concesionar.  
Luând în considerare evaluarea dive rselor ipoteze, cea mai avantajoas ă opţiune este 
achiziţionarea de c ătre sectorul public a constela ţiei complete. Într-adev ăr, conform 
tendinţelor (a se vedea tabelul din anex ă), cu cât se solicit ă o finanţare mai mare din partea 
sectorului privat pentru realizarea infrastruc turii, cu atât este mai mare cota de plat ă de punere 
la dispozi ţie care revine sectorului public şi care acoper ă datoriile, dobânzile debitoare şi 
rentabilitatea capitalurilor proprii. 
Acest rezultat trebuie evaluat în raport  cu riscurile inerente diverselor op ţiuni. În mod normal, 
un sprijin mai semnificativ ale sectorului public este compensat printr-un transfer al riscurilor către sectorul privat. Cu toate acestea, astfel cum au demonstrat-o ne gocierile actuale de 
concesionare, în prezent, transferul ri scurilor nu poate fi negociat în condi ţii rezonabile pentru 
sectorul public şi, într-adev ăr, în toate situa ţiile propuse, sectorul public acoper ă majoritatea 
riscurilor. Prin urmare, efectul acope ririi datoriilor, a dobânzilor debitoare şi a rentabilit ăţii 
capitalurilor proprii de ţine un rol important în cadrul evalu ării celei mai eficiente op ţiuni din 
punct de vedere economic. 
Se preconizeaz ă o rentabilitate de referin ţă a veniturilor de aproximativ 10 miliarde de euro 
pentru perioada 2007-2030. Cu toate acestea, majori tatea acestor venituri vor fi disponibile 
spre sfârşitul perioadei în cauz ă. Prin urmare, costurile totale  pentru sectorul public nu 
reprezintă o simplă deducere a veniturilor din costurile  totale nominale, ci este necesar ă 
calcularea unei a şa-numite valori actuale nete - VAN (la o rat
ă de scont de 6%) din totalul 
costurilor sectorului pu blic. Aceasta reprezint ă metoda standard utilizat ă pentru evaluarea 
financiară a proiectelor pe termen lung. În plus, part ea din veniturile totale  care va putea fi 
reţinută de sectorul public depinde de op ţiunea aleas ă şi de remunera ţia concesionarului. 
Tabelul urm ător prezint ă rezultatul estim ărilor. 
Ipoteză Costuri totale pentru sectorul public 
VAN (în miliarde de euro) 2007-2030  
Continuarea sistemului actual, ad ăugarea ac ţiunilor de reducere a 
riscurilor  ~ 1,8 
Crearea unei capacit ăţi operaţionale ini ţiale, urmat ă de un PPP  ~ 2,2 
Construirea primei constela ţii complete (capacitate opera ţională 
deplină), 
urmată de un PPP  ~ 1 
 
Contribuţia sectorului public exprimat ă ca valoare actual ă netă, care ia în considerare 
diferitele op ţiuni de repartizare a veniturilor între sectorul privat şi sectorul public, prezint ă 
cele mai multe avantaje în cadrul ipotezei „capacitate opera ţională deplină”, cu o valoare de 
aproximativ 1 miliard de euro. În schimb, este necesar ă o investi ţie mai semnificativ ă în 
cadrul financiar pentru perioada 2007-2013. 
 
RO 12   RO În cele din urm ă, trebuie subliniat faptul c ă cel mai important element care nu a putut fi inclus 
în model este desf ăşurarea programului GPS-III în perioada 2013-2018, program care 
introduce un num ăr echivalent de servicii gratuite. În consecin ţă, cu cât se întârzie mai mult 
realizarea constela ţiei complete Galileo, cu atât impactul  asupra veniturilor din concesionare 
va fi mai nefavorabil. 
Comisia invit ă Consiliul şi Parlamentul European: 
• să confirme c ă este necesar, adecvat şi în interesul programelor europene GNSS s ă se 
continue realizarea acestora prin ad optarea unei strategii alternative. 
• să constate avantajele şi implica ţiile financiare relevante ale ipotezelor disponibile şi 
realiste. 
• să constate, în special, importan ţa unei finaliz ări cât mai rapide a constela ţiei complete şi 
costurile generate de întârzierea cu care sunt luate deciziile politice. 
8. O  EVALUARE  STRATEGIC Ă 
Pe baza evalu ării sale, Comisia invit ă Consiliul şi Parlamentul European s ă conchidă că 
opţiunea preferabil ă şi unica strategie care ofer ă o continuare satisf ăcătoare a 
procesului este o abordare în dou ă etape, cu un nou profil, bazat ă pe crearea unui PPP : 
(1) Etapa 1:  se începe prin implementarea imediat ă, prin intermediul unei proceduri 
specifice de concesionare, a EGNOS  ca precursor al programului Galileo, sistem ale 
cărui servicii vor fi disponibi le la începutul anului 2008, şi se suplimenteaz ă achiziţia 
publică a sateliţilor iniţiali şi a infrastructurii prin desfăşurarea primei constela ţii 
complete Galileo în temeiu l unei proceduri de achizi ţie public ă, având drept 
obiectiv atingerea, pân ă în 2012, a capacit ăţii operaţionale depline. 
(2) Etapa a 2-a:  În paralel, se negociaz ă şi se instituie un PPP în vederea realiz ării 
etapei ulterioare de exploatare a EGNOS şi Galileo,  în perioada 2010-2030. 
Alegerea acestei strategii se bazeaz ă, în special, pe o certitudine programatic ă ridicată (este 
singura ipotez ă în cadrul c ăreia finalizarea etapei de desf ăşurare nu depinde de încheierea cu 
succes a unei proceduri paralele de concesionare), pe logica eficient ă a programului (esen ţială 
pentru realizarea în condi ţii optime a unei cesiuni),  pe cele mai bune op ţiuni privind 
reutilizarea investi ţiilor din cadrul etapei de dezvoltare (reinstaurarea încrederii şi motivarea 
grupărilor din sectorul de activitate), pe cea mai rapid ă introducere pe pia ţă (oferind cea mai 
bună posibilitate pentru ca Galileo s ă deţină o cotă de piaţă semnificativ ă) şi, în ultimul rând, 
dar nu lipsit de importan ţă, pe cel mai bun raport calitate-pre ţ. 
Cu toate acestea, se impune  abordarea unor aspecte esen ţiale privind programul. 
 
RO 13   RO Organizaţiile actuale din sectorul de activitate  nu sunt nici eficiente, nici în m ăsură să ia 
decizii, situa ţie cauzată în mare m ăsură de faptul c ă sectorul privat ac ţionează în baza unor 
roluri, responsabilit ăţi şi sarcini aferente realiz ării programului nedefinite în mod clar. Este 
esenţial, prin urmare, ca interferen ţele în organizarea din cadrul sectorului s ă fie reduse la 
minim, pentru a permite derularea practicilor comerciale normale, respectând în acela şi timp 
caracterul strategic al programului Galileo şi rolul esen ţial deţinut de diversitatea furnizorilor 
industriali europeni şi de participarea sectorului privat la aceasta. Se impune o gestionare 
foarte atent ă pentru a garanta respectare a calendarului stabilit pentru program, atât în ceea ce 
priveşte controlul costurilor, cât şi timpul necesar introducerii pe pia ţă. S-au pierdut deja 5 ani 
în raport cu calendarul stabilit ini ţial şi aceasta la costuri semnificative. 
Ca proprietar al sistemului, Uniunii Europene îi revine, în special, re sponsabilitatea: de a 
garanta punerea în aplicare a angajamentelor şi a viziunii sale politice, de a stabili şi a aproba 
specificaţiile şi cerinţele generale ale sistemului; de a fi în m ăsură să monitorizeze şi să 
controleze respectarea strict ă a respectivelor cerin ţe de-a lungul etapelor de dezvoltare, 
desfăşurare şi exploatare; de a supraveghea derular ea diferitelor etape ale programului în 
scopul de a evita întâ rzieri suplimentare şi depăşiri ale costurilor şi de a crea, acolo unde este 
cazul, condi ţiile unei administr ări coerente, eficiente şi armonioase a sectorului privat.  
În ceea ce prive şte necesitatea unei gestion ări eficiente şi solide a programului, Comisia 
European ă trebuie s ă fie în m ăsură să asigure derularea programului cu ajutorul unor 
controale şi instrumente adecvate de gestionare a progr amului, prin respectarea în totalitate a 
viziunii şi a condiţiilor politice ale Uniunii Europene în ansamblu. Comisia se angajeaz ă să 
transmită Consiliului şi Parlamentului European rapoarte periodice şi detaliate privind toate 
aspectele punerii în aplicare a programului.  
Comisia recomand ă păstrarea Agen ţiei Spaţiale Europene (ESA) ca agent responsabil de 
achiziţii şi ca autoritatea de desemnare din part ea Uniunii Europene. Aceasta implic ă 
necesitatea exercit ării expertizei tehnice a ESA în temeiul normelor UE şi sub rezerva 
gestionării globale a programului la nivelul UE. De  asemenea, luând în considerare abordarea 
aleasă, este necesar ă încheierea unui acord de achizi ţie în termeni clari cu ESA, în special în 
ceea ce prive şte nivelul de r ăspundere care îi revine agen ţiei în cazul în care ac ţionează ca 
agent responsabil de achizi ţii şi/sau ca autoritate de desemnare din partea UE.  
Un asemenea acord şi normele de finan ţare aferente acest uia ar trebui s ă precizeze în mod clar 
modul de derulare a procedurii de achizi ţie şi să se bazeze, inter alia , pe urm ătoarele 
elemente: 
• recunoaşterea caracterului strategi c al programului Galileo şi a rolului esen ţial deţinut de 
diversitatea furnizorilor  industriali europeni şi de participarea sectorul ui privat la aceasta; 
• organizarea unor licita ţii competitive pentru atribuirea cont ractelor colective pentru toate 
elementele spa ţiale şi aferente segmentului terestru; 
• asigurarea a dou ă surse de aprovizionare, în m ăsura posibilului, pentru a spori eficien ţa şi a 
reduce dependen ţele; 
• luarea în considerare în mod corespunz ător a realiz ărilor şi investiţiilor existente, precum şi 
a acordurilor încheiate, în func ţie de relevan ţa acestora; 
• încheierea unor contracte ferme şi la preţuri fixe; 
 
RO 14   RO • stabilirea unor cerin ţe privind raportarea periodic ă şi detaliată; 
• efectuarea unor auditu ri periodice de c ătre Curtea de Conturi a UE în vederea garant ării 
respectării intereselor financiare ale UE şi a caracterului comunitar al programului. 
În plus, Comisia are convingerea ferm ă că nu îşi poate asuma nicio re sponsabilitate politic ă 
efectivă pentru program f ără a dispune de o evaluare aprofundat ă a structurii şi a rolului 
Autorităţii de control Galileo (GSA), inclusiv a mijloacelor juridice şi practice prin 
intermediul c ărora Comisia European ă îşi poate exercita, în mod transparent, sarcina de 
gestionare a programului pe ntru care este responsabil ă faţă de Consiliu şi Parlament. 
În acest nou context, se impune revizuirea aprofundat ă a rolului GSA. În cazul în care se 
confirmă necesitatea men ţinerii unei asemenea agen ţii specifice a UE, Autorit ăţii de control 
Galileo (GSA) i se pot aloca pe viitor noi sarcini, precum: achizi ţionarea noilor concesiuni 
EGNOS şi Galileo şi acordarea de asisten ţă Comisiei în cadrul etapei de dezvoltare a 
aplicaţiilor EGNOS şi Galileo. Pentru a garanta faptul c ă este capabil ă să îşi asume deplina 
responsabilitate care îi revine în cadrul realiz ării programului, Comisia va prezenta propuneri 
privind adaptarea administr ării ESA la noul context. 
Este necesar ă pregătirea pieţelor printr-o punere în aplicare preliminar ă a EGNOS şi prin 
luarea unor m ăsuri în domeniile standardiz ării, certific ării şi sensibiliz ării pieţei11. Aceste 
măsuri pot contribui, de asemenea, la reducer ea riscurilor de pierderi de venit pentru 
concesionar într-o etap ă ulterioar ă şi, în consecin ţă, a costurilor care revin UE. Venituri 
considerabile ar putea fi ob ţinute din utiliz ări ale sistemului în scop militar, p ăstrându-se îns ă 
caracteristicile de sistem civil ale acestuia. De-a lungul ultim ilor ani au avut loc numeroase 
discuţii privind utilizarea semnalului PRS, care trebuie continuate12. 
Riscul de proiectare în ceea ce prive şte Galileo este gestionat de sectorul public în temeiul 
deciziei anterioare de dezvolta re a sistemului pe baza achizi ţiei publice de c ătre Agenţia 
Spaţială European ă a doi sateli ţi experimentali13 şi a primilor patru sateli ţi operaţionali, 
precum şi a infrastructurii aferente14. Prin urmare, Uniunii Eur opene îi revine rolul de a 
dezvolta, cu sprijin din partea ESA, o strategie în temeiul c ăreia riscul de proi ectare este redus 
înainte de a se putea realiza transferul riscurilor restan te. Aspectele organizatorice şi juridice 
aferente riscului de proiectare reprezint ă aspecte esen ţiale ale punerii în aplicare a 
programului. 
În ceea ce prive şte calendarul stabilit, este esen ţial ca punerea în aplicare a programului şi 
lansarea sateli ţilor să fie realizate la timp, întrucât, printre altele, UE nu î şi poate permite 
pierderea dreptului de  utilizare a frecven ţelor globale relevante de naviga ţie prin satelit. 
                                                 
11 Cartea verde privind aplica ţiile de naviga ţie prin satelit, COM(2006) 769 din 12.12.2006 şi acţiunile de 
monitorizare prev ăzute. 
12 În contextul recentei pr opuneri privind o politic ă spaţială european ă COM(2007) 212, Comisia şi-a 
exprimat p ărerea conform c ăreia programele spa ţiale civile, precum Galileo, prezint ă posibilit ăţi 
multiple de utilizare şi pot fi folosite în scopuri militare. 
13 Satelitul Giove-A lansat  în decembrie 2005 şi satelitul Giove-B preg ătit de lansare spre sfâr şitul lui 
2007 sau începutul lui 2008. 
14 Validarea pe orbit ă (IOV) sau un contract de dezvoltare elaborat de ESA şi finanţat de ESA şi de CE. 
 
RO 15   RO Comisia invit ă, de asemenea, Consiliul şi Parlamentul European s ă acţioneze pe baza 
următoarelor principii:  
1) recunoa şterea faptului c ă EGNOS va atinge capacitatea opera ţională la începutul lui 
2008 şi că sunt necesare m ăsuri imediate de punere în ap licare a serviciilo r acestuia ca 
precursor al programului Galileo. 
2) recunoa şterea faptului c ă programele europene GNSS sunt definite, aprobate, 
gestionate şi monitorizate la nivelul Uniunii Europene în interesul tuturor statelor membre ale 
acesteia. 
3) recunoa şterea caracterului strategi c al programului Galileo şi a rolului esen ţial deţinut 
de diversitatea furnizoril or industriali europeni şi de participarea sectorului privat; 
4) atribuirea în continuare Agen ţiei Spaţiale Europene (ESA) a rolului de agent 
responsabil de achizi ţii şi de autoritate de desemnare din partea Uniunii Europene, care 
acţionează în temeiul autorit ăţii şi normelor acesteia din urm ă. 
5) necesitatea introducerii unei concuren ţe solide şi loiale în program, pe baza a dou ă 
surse de aprovizionare şi a unei proceduri periodice de licita ţie competitiv ă în toate etapele 
programului, pe cât posibil, în  scopul sporirii eficien ţei şi reducerii dependen ţelor. Trebuie 
luate în considerare în mod corespunz ător realiz ările şi investiţiile actuale, precum şi 
acordurile încheiate, în func ţie de relevan ţa acestora. 
6) recunoa şterea necesit ăţii unei administr ări publice consolidate şi restructurate a 
programelor europene GN SS pe baza responsabilit ăţii politice şi a rolului conduc ător al 
Comisiei, în temeiul unor propuneri prezentate de aceasta; 
7) recunoa şterea necesit ăţii câştigării încrederii investitorilor din aval în servicii şi 
aplicaţii prin luarea unor angajamente ferme privind realizarea la timp a proiectului Galileo, 
bazate pe accesul egal şi nediscriminatoriu la serviciile furnizate de acesta. 
9. FINANŢAREA IPOTEZEI RECOMANDATE  
Costurile actuale aferente op ţiunii în temeiul c ăreia este p ăstrat consor ţiul, pe baza 
negocierilor de concesi onare curente de pân ă la sfârşitul lui 2006, eviden ţiază faptul că este 
necesar ca UE s ă achiziţioneze sateli ţi suplimentari înainte de a putea crea PPP, s ă mobilizeze 
în jur de 2,4 miliarde de euro pentru perioada financiar ă 2007-2013, s ă asigure riscurile pie ţei 
prin plăţi de punere la dispozi ţie pentru perioada de pân ă în 2030 de aproximativ 10 miliarde 
de euro şi să accepte r ăspunderi suplimentare pentru  riscurile de proiectare şi de finalizare, 
precum şi pentru răspunderea civil ă faţă de terţe părţi. În funcţie de fluxurile ef ective de venit, 
sectorul public ar recupera în jur de 8 miliarde de euro în contextul ipotezei unor venituri de 
bază. Aceasta pune sub semnul întreb ării avantajele unei abord ări iniţiale bazate pe instituirea 
unui PPP. 
 
RO 16   RO În vederea finan ţării strategiei recomandate de achizi ţie publică a primei constela ţii şi a PPP 
care ar urma, Uniunea European ă şi statele membre ale ac esteia ar trebui s ă mobilizeze în 
total 3,4 miliarde de euro pentru perioada 2007-2013, în timp ce angajamentul bugetar de-a 
lungul întregii perioade s-ar reduce la aproxi mativ 9 miliarde de euro. Avantajele acestei 
strategii constau în faptul c ă oferă cel mai convenabil timp de realizare şi cel mai bun raport 
calitate-pre ţ, condiţiile pentru o etap ă ulterioară de instituire a unui PPP vor fi mult mai clar 
definite, în timp ce creditele de angajament  globale  sunt reduse în mod considerabil. 
Dispoziţiile actuale ale perspectivelor financiare nu sunt suficiente în niciuna dintre ipotezele 
prezentate anterior. Mai mult, în toate situa ţiile este necesar ă adoptarea unui regulament al UE 
privind programul, a c ărui sferă de aplicare s ă depăşească anul 2013. 
În mod evident, o decizie politic ă privind redefinirea PPP, astfel  cum a fost recomandat, ar 
necesita adoptarea unui acord cu privire la strategia de finan ţare înainte de luarea unei decizii 
de punere în aplicare. În cursul urm ătoarelor luni, Comisia va realiza o analiz ă a detaliilor 
privind punerea în aplicare aferent ă opţiunii alese, care se va desf ăşura în paralel cu stabilirea 
surselor suplimentare de finan ţare. Cu toate acestea, Comisia consider ă că este important ă 
realizarea de progrese în ceea ce prive şte adoptarea propunerii ac tuale de regulament UE 
privind programul, pentru a se putea continua stabilizarea programului EGNOS şi pregătirea, 
cu sprijinul ESA, a strategiei alese. 
În scopul identific ării mijloacelor suplimentare de finan ţare necesare, Comisia are în vedere, 
în această etapă, analizarea urm ătoarelor op ţiuni: 
• analizarea posibilit ăţilor de finan ţare printr-o cre ştere specific ă a limitei maxime a rubricii 
1A a cadrului financiar în conformitate cu limita maxim ă a resurselor proprii şi cu 
dispoziţiile Acordului interinstitu ţional din 17 mai 2006 dintre Parlament, Consiliu şi 
Comisie privind disciplina bugetar ă şi buna gestiune financiar ă15. Această procedur ă 
implică ambele componente ale autorit ăţii bugetare. 
• mobilizarea unor resurse suplimentare din pa rtea statelor membre în afara cadrului 
financiar multianual. 
Comisia şi autoritatea bugetar ă vor analiza aceste op ţiuni sau combina ţia dintre acestea. 
Comisia invit ă Consiliul şi Parlamentul European: 
• să asigure, ca prim pas, evolu ţia proiectelor EGNOS şi Galileo, s ă realizeze pa şi rapizi spre 
adoptarea propunerii actuale  de regulament al UE privind programul; 
• să analizeze posibilit ăţile de finan ţare suplimentar ă; 
• să discute şi să aprobe, pe baza unei propuneri  prezentate de Comisie pân ă în septembrie 
2007, modalit ăţile de abordare a deficitului de finan ţare, inclusiv, dup ă caz, un mecanism 
de finanţare care s ă acopere întreaga perioad ă de până în 2030.  
                                                 
15 JO C 139, 14.6.2006. 
 
RO 17   RO ANEXĂ: Modelarea financiar ă a opţiunilor propuse  
În ceea ce prive şte analizarea implica ţiilor financiare ale op ţiunilor alese, modelarea 
financiară se bazeaz ă pe estim ări şi extrapol ări iniţiale ale datelor esen ţiale; prin urmare, 
rezultatele trebuie considerate aproximative şi orientate spre scopuri comparative. Rezultatele 
definitive vor depinde de condi ţiile respectivelor contracte.  
Sprijin din partea sectorului public2 
 
Plăţi de punere la dispozi ţie 
(asigurate de sectorul public) 
pentru PPP 
(până în 2030)  Opţiune Numărul total 
al sateliţilor 
achiziţionaţi 
prin achizi ţie 
publică 
Buget necesar 
din partea sectorului public în cadrul 
perspectivelor 
financiare 
2007-20133 
(pentru sateli ţii 
şi infrastructura 
achiziţionate 
prin achizi ţie 
publică) 
 
 
 
Nominal
 Parte fixă4: 
 
- cheltuieli de 
funcţionare 
- întreţinere 
- dobânzi 
debitoare  
 pentru reînnoire 
 
 
  
 
Nominal Parte variabil ă 
(în funcţie de 
numărul de 
sateliţi şi de 
infrastructura 
achiziţionată de 
sectorul 
privat)5: 
- capitalul 
datoriei 
- dobânzi debitoare 
- rentabilitatea  
 capitalurilor proprii
 
 
Nominal 
 Total 
angajament 
bugetar necesar 
din partea 
sectorului 
public6 
2007-2030 
 
  
 
 
 
 
  
 
Nominal
 Debutul funcţionării 
complete7
 
Continuarea sistemului 
actual, ad ăugarea 
acţiunilor de reducere a 
riscurilor1 4+4 2,4 5,3 3 - 4 11 - 12 Mijlocul 
anului 
2014 
Crearea unei capacit ăţi 
operaţionale ini ţiale, 
urmată de un PPP  18 3,0 5,3 2 - 3 10 - 11 Sfârşitul 
anului 
2013 
Construirea primei 
constelaţii complete 
(capacitate opera ţională 
deplină) 
urmată de un PPP  30 3,4 5,3 0,5 - 1 9 - 10 Sfârşitul 
anului 
2012 
Toate cifrele au caracter orientativ şi sunt exprimate în miliarde de euro. Detalii suplimentare pot fi g ăsite în 
documentul serviciilor Comisiei. 
1 Conform celei mai recente analize programatice realizate de Agen ţia Spaţială 
European ă, întârzierile acumulate impun luarea unor m ăsuri de reducere a riscurilor şi construirea a 
patru sateli ţi suplimentari pentru a garanta continuitatea liniei de produc ţie dintre etapa de validare pe 
orbită şi primele activit ăţi din cadrul etapei de desf ăşurare. În plus, aceasta implic ă, de asemenea, 
necesitatea protej ării etapei de validare pe orbit ă împotriva riscului de e şec la lansare. Acest lucru era 
asigurat ini ţial de primii sateli ţi din cadrul etapei de desf ăşurare.  
2 În cadrul modelului PPP pentru proiectul Ga lileo, sectorul public contribuie prin subven ţii la 
desfăşurarea infrastructurii şi cu plăţi de punere la dispozi ţie pentru a sprijini activit ăţile de exploatare 
a sistemului. Sectorul privat contribuie cu capitaluri proprii şi datorii.  
 
RO 18   RO 3 Cifrele includ partea de cheltuieli de achizi ţionare aferente proiectului Galileo care revine sectorului 
public, costurile de exploatare a EGNOS şi depăşirile de costuri aferente valid ării pe orbit ă. Estimările 
se bazeaz ă pe datele ESA privind costurile, validate prin contracte existente şi prin baza de date ESA 
privind achizi ţiile şi comparate cu toate ofertele depuse în  cursul întregii etape de negociere a 
concesiunii. Impactul costului resurselor financia re publice nu este modelat în calculele financiare. 
Asemenea costuri se situeaz ă în jurul valorii de 4% şi se aplică în cazul tuturor op ţiunilor propuse; în 
scopul realiz ării unor compara ţii, acestea se aplic ă numai diferen ţei dintre 3,4 miliarde de euro şi 2,4 
miliarde de euro (respectiv pentru 1 miliard de euro). Rezultatul este marginal şi inclus în cadrul 
angajamentelor bugetare totale publice (a se vedea punctul 6). 
4 Partea fix ă a plăţii de punere la dispozi ţie acoperă activităţile de func ţionare, de între ţinere şi dobânda 
pentru datoria de reînnoire. Acest lucru este valabil în cazul tuturor op ţiunilor, întrucât se refer ă la 
funcţionarea şi întreţinerea întregii constela ţii şi la reînnoirea acesteia. Datele se bazeaz ă pe estimările 
de cost incluse în studiile tehnice şi economice realizate, în cursul etapei de definire, de c ătre ESA şi 
Comisie (GALA, PwC, Comp arative System Studies) şi au fost comparate cu toate ofertele depuse în 
cursul întregii etape de negociere a concesiunii. 
5 Partea variabil ă a plăţii de punere la dispozi ţie acoperă serviciul aferent datoriilor (capitalul datoriei, 
dobânzi, taxe etc.) şi rentabilitatea capitalurilo r proprii investite. Aceasta depinde de datoria şi de 
capitalurile proprii aferente nivelului achizi ţiei pe care sectorul privat trebuie s ă o efectueze, precum şi 
de raportul stabilit între capitaluri proprii şi datorii.  
6 Angajamentele bugetare ale sectorului public se refer ă la costurile directe totale pentru sectorul public 
prin adăugarea cheltuielilor de achizi ţionare (a se vedea nota 3) şi plăţile de punere la dispozi ţie (a se 
vedea punctele 4 şi 5). Acestea acoper ă riscurile de pia ţă.  
7 Debutul func ţionării complete este important în ceea ce prive şte apariţia unor sisteme concurente. Cu 
cât funcţionarea complet ă este lansat ă mai curând pentru toate serviciile şi pieţele, cu atât cota de pia ţă 
preconizat ă a fi deţinută de Galileo este mai mare.  
____________