[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 19.8.2009

COM(2009) 429 final

Propunere de

REGULAMENT AL CONSILIULUI

de încheiere a reexaminării intermediare parțiale a măsurilor antidumping instituite prin Regulamentul (CE) nr. 1487/2005 privind importurile de anumite țesături finite din filamente de poliester originare din Republica Populară Chineză

EXPUNERE DE MOTIVE

1. Contextul propunerii |

Motivele și obiectivele propunerii Prezenta propunere se referă la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005 („regulamentul de bază”), în procedura privind importurile de anumite țesături finite din filamente de poliester originare din Republica Populară Chineză (RPC). |

Contextul general Prezenta propunere se face în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază și este rezultatul unei anchete realizate în conformitate cu cerințele de fond și de procedură prevăzute în regulamentul de bază. |

Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii Regulamentul (CE) nr. 1487/2005 al Consiliului din 12 septembrie 2005 de instituire a unui drept antidumping definitiv asupra importurilor de anumite țesături finite din filamente de poliester originare din Republica Populară Chineză (RPC), astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1087/2007 al Consiliului din 18 septembrie 2007. |

Coerența cu alte politici și obiective ale Uniunii Nu se aplică. |

2. Consultarea părților interesate și evaluarea impactului |

Consultarea părților interesate |

Părțile interesate vizate de procedură au avut posibilitatea de a-și apăra interesele în timpul anchetei, în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază. |

Obținerea și utilizarea expertizei |

Nu a fost nevoie de expertiză externă. |

Evaluarea impactului Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază. Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, dar conține o listă completă de condiții care trebuie evaluate. |

3. Elementele juridice ale propunerii |

Rezumatul acțiunii propuse La 26 iunie 2008, Comisia a inițiat o reexaminare intermediară parțială limitată la definirea produsului vizat de măsurile antidumping aplicabile importurilor de anumite țesături finite din filamente de poliester originare din RPC. Solicitantul a cerut ca un tip de produs denumit „produs de tip panglică” să fie exclus din domeniul de aplicare al măsurilor, pe motivul că acest produs posedă caracteristici și o utilizare finală diferite de cele ale celorlalte tipuri de produse vizate de respectivele măsuri. Rezultatele anchetei au revelat că, în pofida anumitor diferențe, „produsul de tip panglică” și alte tipuri de produse făcând obiectul respectivelor măsuri prezintă aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice esențiale. Mai mult, nu s-a putut face demonstrația că „produsul de tip panglică” este destinat numai unei singure utilizări posibile, nici că acest produs și alte tipuri de produse făcând obiectul măsurilor nu sunt interschimbabile. Prin urmare, se concluzionează că reexaminarea intermediară parțială a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de anumite țesături finite din filamente de poliester originare din Republica Populară Chineză ar trebui să se încheie fără modificarea măsurilor antidumping în vigoare. Prin urmare, se propune adoptarea de către Consiliu a propunerii anexate sub forma unui regulament de încheiere a reexaminării intermediare parțiale, care ar trebui publicat în Jurnalul Oficial. |

Temei juridic Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005. |

Principiul subsidiarității Propunerea intră în domeniul de competență exclusivă a Comunității. În consecință, principiul subsidiarității nu se aplică. |

Principiul proporționalității Propunerea respectă principiul proporționalității din următoarele motive: |

Tipul acțiunii este descris în regulamentul de bază menționat anterior și nu permite luarea unei decizii la nivel național. Nu se aplică indicațiile privind modul în care sarcina financiară și administrativă care cade sub incidența Comunității, a guvernelor naționale, a autorităților regionale și locale, a operatorilor economici și a cetățenilor este redusă la minimum și proporțională cu obiectivul propunerii. |

Alegerea instrumentelor |

Instrumentul propus: regulamentul. |

Alte mijloace nu ar fi potrivite, deoarece regulamentul de bază nu prevede opțiuni alternative. |

4. Implicații bugetare |

Propunerea nu are implicații asupra bugetului comunitar. |

Propunere de

REGULAMENT AL CONSILIULUI

de încheiere a reexaminării intermediare parțiale a măsurilor antidumping instituite prin Regulamentul (CE) nr. 1487/2005 privind importurile de anumite țesături finite din filamente de poliester originare din Republica Populară Chineză

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene[1] („regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (3),

având în vedere propunerea Comisiei prezentată după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

1. MĂSURI ÎN VIGOARE

(1) Prin Regulamentul (CE) nr. 1487/2005[2] („regulamentul inițial”), Consiliul a impus o taxă antidumping definitivă la importurile de anumite țesături finite din filamente de poliester („ȚFFP” sau „produsul în cauză”) originare din Republica Populară Chineză („RPC” sau „țara în cauză”). Perioada de desfășurare a anchetei care a dus la adoptarea regulamentului menționat („ancheta inițială”) a fost perioada cuprinsă între 1 aprilie 2003 și 31 martie 2004 („PA inițială”).

(2) În urma unei noi anchete axate pe luarea în considerarea a măsurilor, acestea au fost modificate prin Regulamentul (CE) nr. 1087/2007 al Consiliului[3]. Rata taxelor în vigoare în prezent variază între 14,1% și 74,8%.

2. PROCEDURA

4.1. Cererea de reexaminare

(3) La 1 aprilie 2008, în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, Comisia a primit o cerere de inițiere a unei reexaminări intermediare parțiale vizând examinarea posibilității ca unele tipuri de produse să facă parte din domeniul de aplicare al măsurilor antidumping actuale.

(4) Cererea a fost depusă de Hüpeden GmbH & Co. KG („solicitantul”), un importator din Germania.

(5) Solicitantul afirmă că produsul pe care îl importă este utilizat numai pentru fabricarea unei benzi adezive speciale destinate izolării firelor care alcătuiesc mănunchiurile de cabluri din motoare, în special motoare de autovehicule („produs de tip panglică”) și că proprietățile tehnice și chimice ale acestui „produs de tip panglică” sunt diferite de acelea ale produsului în cauză, astfel cum a fost el definit în ancheta inițială. În special, rezistența la tracțiune și colorarea „produsului de tip panglică” par să fie diferite. Solicitantul a afirmat că respectivul „produs de tip panglică” ar trebui, în consecință, să fie considerat ca fiind în afara domeniului anchetei inițiale și, prin urmare, nefăcând obiectul măsurilor menționate mai sus.

4.2. Inițierea

(6) În urma consultării comitetului consultativ și după ce a constatat că există suficiente dovezi care să justifice inițierea unei reexaminări intermediare parțiale, Comisia a anunțat, printr-un aviz de inițiere publicat la 26 iunie 2008 în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene[4], inițierea unei reexaminări intermediare parțiale, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, limitată la examinarea definiției produsului în cauză. În mod particular, reexaminarea a trebuit să determine dacă „produsul de tip panglică” face parte din produsul în cauză astfel cum a fost definit în ancheta inițială.

4.3. Ancheta de reexaminare

(7) Comisia a notificat oficial autoritățile din RPC și toate celelalte părți cunoscute a fi interesate, adică producătorii-exportatori din țara în cauză, producătorii precum și utilizatorii și importatorii din Comunitate, asupra inițierii anchetei de reexaminare intermediară parțială. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul prevăzut în avizul de inițiere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive speciale care să justifice audierea.

(8) Comisia a trimis chestionare tuturor părților interesate și tuturor celorlalte părți care și-au manifestat interesul în termenele precizate în avizul de inițiere.

(9) Având în vedere domeniul de aplicare al reexaminării, nu s-a stabilit nicio perioadă de anchetă în sensul prezentei reexaminări. Informațiile primite în răspunsurile la chestionar au acoperit perioada cuprinsă între 1 iulie 2007 și 30 iunie 2008 („perioada luată în considerare”). Pentru această perioadă au fost solicitate informații privind volumul și valoarea vânzărilor/achizițiilor, volumul producției și capacitatea pentru „produsele de tip panglică” și pentru toate tipurile de ȚFFP. În plus, părțile în cauză au fost invitate să prezinte observații cu privire la orice diferențe sau similarități între „produsele de tip panglică” și alte tipuri de ȚFFP, referitoare la procesul de producție, caracteristicile tehnice, utilizările finale, caracterul interschimbabil, etc.

(10) S-au primit răspunsuri la chestionar din partea solicitantului, din partea unui producător-exportator chinez de „produs de tip panglică”, a unui producător comunitar de „produs de tip panglică”, din partea a doi producători comunitari de alte tipuri de ȚFFP și din partea unui utilizator de „produs de tip panglică”.

(11) Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru evaluarea necesității de modificare a domeniului de aplicare al măsurilor antidumping în vigoare și a efectuat vizite de verificare în localurile următoarelor societăți:

- Hüpeden GmbH & Co. KG, Hamburg, Germania,

- TFE Textil, Nüziders, Austria,

- Wujiang Glacier Fabrics, Wujiang, Republica Populară Chineză.

(12) Toate părțile au fost informate în legătură cu faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a ajuns la concluziile din prezenta anchetă de reexaminare („comunicarea concluziilor finale”). De asemenea, li s-a acordat o perioadă în cursul căreia au putut formula observații cu privire la această comunicare a concluziilor finale.

(13) Observațiile prezentate oral și scris de către părți au fost luate în considerare în mod corespunzător și li s-a răspuns în considerentele următoare.

3. PRODUSUL ÎN CAUZĂ

(14) Conform definiției sale din regulamentul inițial, produsul în cauză este alcătuit din țesături de fibre de filamente sintetice, conținând în greutate cel puțin 85% filamente de poliester texturate sau nu, vopsite (inclusiv în alb) sau imprimate, originare din Republica Populară Chineză și deținând în prezent codurile NC ex 5407 51 00, 5407 52 00, 5407 54 00, ex 5407 61 10, 5407 61 30, 5407 61 90, ex 5407 69 10 și ex 5407 69 90.

4. CONSTATĂRILE ANCHETEI

(15) În primul rând, s-a examinat dacă „produsul de tip panglică” se integrează în domeniul de aplicare al măsurilor instituite anumitor țesături finite din filamente de poliester originare din RPC, astfel cum este descris în regulamentul inițial. Apoi, s-a examinat posibilitatea ca domeniul de aplicare al produsului să fie modificat pe motivul că „produsul de tip panglică” și celelalte tipuri de ȚFFP nu constituie un singur produs.

4.4. Domeniul anchetei inițiale

(16) Se reamintește că țesăturile din filamente de poliester sunt produse prin țeserea firelor de filamente de poliester și aplicarea unui finisaj pe respectiva țesătură. Firele pot fi vopsite sau nu în prealabil. Finisajul constă în general din imprimarea sau vopsirea țesăturii, cu toate că se pot aplica alte finisaje pentru a produce un efect de coajă de piersică sau pentru a face ca țesătura să fie, de exemplu, hidrofugă.

(17) În considerentul 8 din regulamentul inițial se menționează că produsul în cauză trebuie să fie diferit de țesătura din filamente de poliester obținută din fire de diferite culori, al cărei fir pre-vopsit este țesut în interiorul pânzei, și al cărei desen este creat prin țeserea modelului. Aceste țesături se încadrează în codurile NC 5407 53 00 și 5407 61 50 și sunt excluse din definiția produsului și prin urmare, scutite de măsurile antidumping în vigoare.

(18) În cererea sa de reexaminare, solicitantul susține că „produsul de tip panglică” nu se încadrează în definiția produsului în cauză astfel cum este prezentată în regulamentul inițial, deoarece este alcătuit din fire pre-vopsite și corespunde, prin urmare, produsului descris în considerentul 17 de mai sus. Solicitantul a explicat, de asemenea, că a declarat întotdeauna importurile sale de „produse de tip panglică” originare din RPC sub codul NC 5407 53 00, chiar și înainte de instituirea măsurilor de antidumping în 2005. În această privință, ar trebui să se remarce că un regulament antidumping precum cel de față nu este instrumentul juridic adecvat pentru a decide în cadrul cărui cod NC ar fi trebuit să fie clasificate anumite transporturi. Aceasta este, în primul rând, o chestiune care interesează autoritățile naționale, care pot, dacă este necesar, să se bazeze pe o informație tarifară obligatorie și/sau pe o cerere de decizie preliminară adresată Curții de Justiție a Comunităților Europene. Totuși, dacă niciunul din produsele importate de către solicitant nu poate fi supus taxei antidumping instituite de regulamentul inițial, prezenta anchetă de reexaminare ar părea lipsită de sens. Rezultatele anchetei au revelat, în această privință, că „produsul de tip panglică” este alcătuit din fire pre-vopsite, dar că aceste fire nu sunt de culori diferite și că nu se creează un motiv vizibil prin țeserea acestor fire. Prin urmare, în sensul prezentei anchete, se consideră că „produsul de tip panglică” se poate distinge de produsul descris în considerentul 17 de mai sus.

(19) În urma comunicării concluziilor finale, solicitantul a susținut că „produsul de tip panglică” ar trebui să fie considerat ca fiind alcătuit din fire de diferite culori, deoarece carbonul care nu este topit în mod omogen în firul de poliester creează nuanțe de negru în fir. Solicitantul justifică această afirmație printr-o trimitere la notele de subtitlu din anexa I, partea a doua, secțiunea XI la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun[5], în care definiția țesăturilor din fire de diferite culori include țesătura care este alcătuită din fire de diferite nuanțe ale aceleiași culori, precum și printr-o trimitere la avize ale experților independenți.

(20) Ca răspuns la această afirmație, se reamintește că prezentul regulament nu are drept scop definirea codului NC în cadrul căruia ar trebui declarate importurile de produs de tip panglică. Prin urmare, afirmația a fost considerată irelevantă în sensul prezentei anchete, deoarece, astfel cum s-a menționat anterior, chestiunile privind clasificările vamale țin, în principal, de autoritățile naționale competente.

(21) În cererea sa de reexaminare, solicitantul afirmă, de asemenea, că la origine și în stadiul provizoriu, ancheta inițială se focaliza numai pe ȚFFP destinate fabricării de îmbrăcăminte și că numai aceste tipuri de țesături ar trebui să fie incluse în definiția produsului în cauză și vizate de măsurile antidumping. Solicitantul susține, de asemenea, că domeniul produsului vizat de ancheta inițială a fost lărgit doar în regulamentul inițial care a instituit măsurile antidumping definitive pentru a acoperi toate tipurile de utilizări. Acesta a susținut, în plus, că „produsul de tip panglică” este utilizat pentru o aplicație deosebit de specifică în industria automobilelor și, în consecință, nu ar trebui să fie considerat ca făcând parte din produsul în cauză.

(22) În această privință, se remarcă faptul că avizul de inițiere al anchetei inițiale[6] făcea referiri la ȚFFP „destinate, în mod normal, fabricării de îmbrăcăminte” și nu la ȚFFP utilizate exclusiv pentru această aplicație. Aceasta înseamnă că nu a existat o lărgire a domeniului produsului în cauză în intervalul dintre inițierea anchetei și instituirea măsurilor definitive, astfel cum pretinde solicitantul. Mai mult, în afara unei clarificări a domeniului de aplicare al produsului, vizând includerea ȚFFP „vopsite în alb”, nu există nicio altă diferență între produsul în cauză, astfel cum este definit în Regulamentul (CE) nr. 426/2005[7] („regulamentul provizoriu”) și regulamentul definitiv al anchetei inițiale (și anume, regulamentul inițial). În ambele regulamente, nici dispozitivul [articolul 1, alineatul (1)], nici textul (considerentele) privind definiția produsului în cauză nu scutesc de taxă antidumping ȚFFP importate pentru o utilizare finală specifică. În regulamentul provizoriu, și îndeosebi la prima frază din considerentul 11, produsul în cauză este descris conform caracteristicilor sale fizice. Din nou, se afirmă doar că ȚFFP sunt „în mod normal” utilizate la fabricarea îmbrăcămintei, fără ca aceasta să constituie în niciun caz o condiție pentru ca ele să fie acoperite de anchetă și/sau de taxa (provizorie). Ulterior, în lumina numeroaselor aplicații posibile descoperite în cursul anchetei inițiale, cum ar fi mobilierul sau decorațiunile interioare, s-a reamintit în mod explicit, la considerentul 6 din regulamentul inițial, că toate ȚFFP depind de definiția produsului, indiferent de utilizarea lor finală. În consecință, „produsul de tip panglică” și toate celelalte ȚFFP, inclusiv cele utilizate în industria automobilelor, au fost incluse în definiția produsului în cauză din ancheta inițială.

(23) Solicitantul a afirmat, de asemenea, folosind același gen de argumente precum cele descrise mai sus, că nu a putut să-și exercite în mod corespunzător dreptul la apărare în cursul anchetei inițiale, din cauza faptului că definiția produsului în cauză fusese extinsă în intervalul dintre stadiul provizoriu și stadiul definitiv, fără ca vreo informație specifică cu privire la această modificare să fie trimisă părților eventual interesate. Solicitantul a afirmat că acesta este motivul pentru care nici el, nici furnizorul său chinez nu au cooperat la ancheta inițială.

(24) Se reamintește că, după cum se menționează în considerentul 22, definiția produsului nu a fost extinsă în cursul anchetei inițiale, dat fiind că utilizările eventuale, altele decât fabricarea de îmbrăcăminte erau deja luate în considerare în stadiul inițial. În plus, solicitantul este un importator comercial experimentat care a participat la alte anchete antidumping și cunoaște, prin urmare, foarte bine procedurile și sursele de informații (ca, de exemplu, Jurnalul Oficial) referitoare la aceste anchete. În acest context, este de asemenea important să notăm că, după cum se arată în considerentele 9 și 10 din regulamentul inițial, ulterior publicării regulamentului provizoriu, mai multe părți interesate au contestat instituirea de măsuri privind ȚFFP destinate unor utilizări altele decât fabricarea de îmbrăcăminte (de exemplu: mobilier, decorațiuni interioare, umbrele). Aceasta ne arată că părțile interesate au înțeles că ancheta nu s-a limitat niciodată la ȚFFP utilizate pentru fabricarea de îmbrăcăminte. Pe baza celor de mai sus, cererea a trebuit să fie respinsă.

(25) În urma comunicării concluziilor finale, solicitantul a susținut și că prezentase observații în cursul anchetei inițiale și că, în paralel, discutase, de asemenea, activ cazul cu mai multe asociații textile implicate în respectiva anchetă. Conform solicitantului, nu a existat, în niciun moment, vreo indicație din partea Comisiei conform căreia țesăturile „produs de tip panglică” ar putea să facă parte din domeniul de aplicare al anchetei sau al măsurilor.

(26) În primul rând, se remarcă faptul că este clar că solicitantul era informat în totalitate în legătură cu existența anchetei inițiale. În plus, astfel cum s-a explicat anterior, ancheta respectivă se referea la ȚFFP chiar de la început. De asemenea, solicitantul nu a adus nicio dovadă conform căreia Comisia a exclus vreodată „produsul de tip panglică” din domeniul de aplicare al anchetei inițiale sau că vreo parte i-a sugerat vreodată acest lucru. Într-adevăr, observațiile prezentate de solicitant în cursul anchetei inițiale se refereau la aspecte de procedură de interes comunitar general și la aspecte legate de posibila includere a țesăturilor albite sau nealbite în domeniul de aplicare al măsurilor antidumping. Este posibil ca solicitantul să nu se fi considerat vizat de ancheta inițială în ceea ce privește importurile sale de „produs de tip panglică”. Dacă aceasta era într-adevăr situația, ar părea să fie datorită faptului că solicitantul își declara importurile de „produs de tip panglică” în cadrul codului NC 5407 53 00, un cod care nu era vizat de ancheta inițială. Cu toate acestea, domeniul de aplicare al unei anchete nu este limitat de faptul că un agent economic poate să fi declarat mărfuri care fac parte din respectivul domeniu de aplicare, în cadrul unui cod NC incorect. Din acest motiv, afirmația solicitantului a trebuit să fie respinsă.

(27) Ținând seama de cele de mai sus, se confirmă că importurile de „produs de tip panglică” originare din RPC intră în domeniul de aplicare al măsurilor descrise în regulamentul inițial.

4.5. Comparație între „produsul de tip panglică” și alte tipuri de ȚFFP

(28) În scopul de a examina dacă „produsul de tip panglică” și celelalte tipuri de ȚFFP constituie un singur produs, „produsul de tip panglică” și alte tipuri de ȚFFP au fost comparate în funcție de caracteristici fizice, tehnice și/sau chimice de bază. Alte criterii secundare, cum sunt procesul de producție, prețurile, utilizările finale și caracterul interschimbabil au fost, de asemenea, examinate.

4.5.1. Caracteristicile fizice și tehnice ale „produselor de tip panglică”

(29) Ancheta a arătat că fibrele utilizate pentru pregătirea firelor înainte de țeserea „produsului de tip panglică” conțin o cantitate redusă de carbon (sub 3%). Pentru producerea acestor fibre, se topesc împreună așchii conținând carbon cu așchii de poliester pur, iar amestecul este proiectat prin orificii mici pentru a produce filamente negre. Respectivele filament sunt apoi filate în fibre negre.

(30) Adaosul de carbon la o materie primă conferă „produsului de tip panglică” o culoare neagră care rezistă la diferitele tratamente de decolorare, fie ele chimice (spălare în săpun sau înmuierea într-o baie de solvent) sau mecanice (frecare umedă sau uscată). Utilizarea acestei materii prime reduce, de asemenea, rezistența la tracțiune a țesăturii fabricate ca „produs de tip panglică”, în comparație cu alte tipuri de ȚFFP alcătuite din același număr de fire.

(31) Solicitantul afirmă că „produsul de tip panglică” ar putea, de asemenea, să se distingă de alte tipuri de ȚFFP prin faptul că rezistența sa mai mică la tracțiune permite să fie deșirat manual. Această proprietate a „produsului de tip panglică” constituie o exigență specifică a industriei automobilelor, pentru ca lucrătorii să poată tăia rapid banda adezivă atunci când pregătesc cablurile izolate.

(32) Totuși, un producător comunitar de „produs de tip panglică” produce în prezent un alt sortiment de „produs de tip panglică” utilizat, de asemenea, de industria automobilelor, care nu poate fi deșirat manual. Această țesătură este fabricată, de asemenea, cu fibre conținând carbon, dar proporția de carbon din fibre este inferioară celei din „produsul de tip panglică” importat de solicitant, fabricat de producătorul-exportator chinez care a cooperat. Această activitate de producție și specificațiile produsului vândut de producătorul comunitar au fost constatate în cursul vizitei de verificare efectuate de Comisie. S-a stabilit, de asemenea, că alte tipuri de ȚFFP pot, și ele, fi deșirate manual dacă sunt constituite dintr-un număr redus de fire. Deci, această proprietate nu poate fi considerată ca o caracteristică intrinsecă a „produsului de tip panglică” prin comparație cu alte tipuri de ȚFFP, nici ca o caracteristică care ar permite excluderea „produsului de tip panglică” de la definiția produsului în cauză. Același lucru este valabil pentru comparația bazată pe rezistența la tracțiune.

(33) În urma comunicării concluziilor finale, solicitantul a insistat că „produsul de tip panglică” are o rezistență la tracțiune măsurabil mai mică decât ȚFFP, deoarece rezistența la tracțiune a „produsului de tip panglică” este cu 20 % mai mică decât rezistența la tracțiune a ȚFFP cu un număr identic de fire. Solicitantul recunoaște că ȚFFP cu un număr redus de fire poate fi deșirat manual dar că nu mai poate fi potrivit pentru aplicarea peliculei de clei deoarece cleiul ar traversa țesătura din cauza densității mai mici.

(34) În ceea ce privește această afirmație, se remarcă faptul că, în cursul anchetei, nicio parte interesată nu a putut identifica un prag clar și obiectiv referitor la rezistența la tracțiune astfel încât să se poate face distincția între „produsul de tip panglică” și alte tipuri de ȚFFP, și nu doar de ȚFFP cu același număr de fire. Mai mult, ancheta a constatat că se poate produce „produsul de tip panglică” cu o mai mare rezistență la tracțiune în funcție de specificațiile solicitate de clienții acestui produs. În cele din urmă, solicitantul nu a furnizat niciun prag absolut pentru rezistența la tracțiune și pentru densitatea sub care cleiul ar traversa țesătura. Prin urmare, aceste afirmații au trebuit să fie respinse.

(35) În ceea ce privește natura materiei prime utilizate pentru „produsul de tip panglică”, se semnalează faptul că proporția de carbon din fibre este foarte redusă: de la 1% la 3%, în funcție de tipul produsului examinat în cursul anchetei. În plus, ancheta a arătat că nu se poate măsura proporția exactă de carbon odată ce fibra a fost pregătită. Este, deci, foarte dificil de a determina conținutul de carbon din țesătură. Acest lucru a fost, de asemenea, confirmat de solicitant în observațiile pe care le-a prezentat în urma comunicării concluziilor finale.

(36) În ceea ce privește culoarea „produsului de tip panglică” se specifică mai întâi că, în mod contrar afirmațiilor solicitantului, respectivul „produs de tip panglică” nu poate fi decât negru, țesăturile finite ca „produs de tip panglică” pot fi fie negre fie cenușii, în funcție de proporția de carbon din fibre. Se subliniază că ȚFFP vopsite în negru sau în cenușiu după țesere au același aspect ca și „produsul de tip panglică” și că aceste sortimente diferite nu pot fi distinse cu ochiul liber.

(37) În privința rezistenței culorii „produsului de tip panglică”, se știe că țesătura de „produs de tip panglică” rezistă la tratamentele decolorante, dar s-a descoperit, de asemenea, în timpul anchetei, că ȚFFP alcătuite din fibre pre-vopsite pot fi și ele rezistente la decolorare. În plus, pe parcursul anchetei, nu s-a putut identifica un prag măsurabil pentru a face distincția între țesăturile considerate ca susceptibile de decolorare și cele considerate ca rezistente la decolorare, în special în ceea ce privește ȚFFP alcătuite din fire pre-vopsite. Într-adevăr, se remarcă faptul că, în conformitate cu notele de subtitlu din anexa I, partea a doua, secțiunea XI la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun, definiția „țesăturilor vopsite” include țesăturile alcătuite din fire vopsite într-o singură culoare uniformă. Conform aceluiași document, definiția „firului colorat” include fire care sunt colorate în masă, altele decât cele albe. În consecință, rezistența culorii nu poate fi considerată ca o diferență majoră între „produsul de tip panglică” și alte tipuri de ȚFFP.

(38) În urma comunicării concluziilor finale, solicitantul a prezentat un raport din partea unui institut tehnic specializat în produse textile și chimice, având drept scop să dovedească faptul că rezistența culorii „produsului de tip panglică” este o caracteristică intrinsecă a acestui produs. Acest raport se bazează pe așa-numita metodă Baumgarte, care constă în înmuierea țesăturii într-o baie de solvent precum clorbenzolul. Țesăturile de „produs de tip panglică” își păstrează culoarea neagră în urma unui astfel de test, în timp ce ȚFFP vopsite negru la suprafață se decolorează, culoarea rămânând în baie.

(39) În această privință, după reexaminarea diferitelor rapoarte prezentate de solicitant în cursul anchetei, se remarcă faptul că experții fac distincția între două modalități de a vopsi ȚFFP: fie prin înmuierea firului sau chiar a țesăturii într-o baie de culoare (vopsire la suprafață), fie prin topirea culorii în poliester atunci când este fabricat firul (vopsire în masă). Metodologia propusă în diversele rapoarte face posibilă distincția între ȚFFP vopsite negru în masă și alte ȚFFP vopsite negru la suprafață. Totuși, aceste rapoarte nu au demonstrat că „produsul de tip panglică” este singurul tip posibil de ȚFFP vopsit negru în masă. Prin urmare, rapoartele nu au furnizat nicio modalitate de a face distincția între „produsul de tip panglică” și ȚFFP alcătuite din fire vopsite negru în masă. Aceste rapoarte au confirmat chiar că ȚFFP vopsite în masă ar rezista și la testul de decolorare cu solvent. În consecință, rezistența la solvent nu poate fi considerată ca fiind o caracteristică intrinsecă a „produsului de tip panglică” prin comparație cu alte ȚFFP, iar această afirmație a trebuit să fie respinsă.

(40) În lumina celor de mai sus, s-a concluzionat că, în pofida unor diferențe, nu există caracteristici fizice, tehnice și/sau chimice care să permită o distincție clară a „produsului de tip panglică” față de alte tipuri de ȚFFP.

4.5.2. Procesul de producție

(41) Ancheta a arătat că aceleași echipamente de producție pot fi utilizate pentru a fabrica „produsul de tip panglică” și alte tipuri de ȚFFP, deoarece aceleași războaie de țesut sunt utilizate pentru țeserea tuturor tipurilor de ȚFFP iar procesul de finisaj este, în general încredințat unor subcontractanți, atât pentru „produsele de tip panglică” cât și pentru alte tipuri de ȚFFP. De fapt, toți producătorii de „produs de tip panglică” care au fost vizitați în cursul anchetei produc în același timp și „produse de tip panglică” și alte tipuri de ȚFFP.

(42) Ancheta a arătat, totuși, că există unele diferențe între finisajul „produselor de tip panglică” și cel al altor tipuri de ȚFFP. În timp ce „produsul de tip panglică” este acoperit, în final, cu clei, el este aplatizat pe o parte înainte de a fi vândut, astfel încât pelicula de clei să nu adere decât pe partea neaplatizată (așa-numitul proces de „calandrare”). Mai mult, „produsul de tip panglică” nu are nevoie să fie vopsit sau imprimat pentru a dobândi culoarea neagră, în mod contrar altor tipuri de ȚFFP vopsite. Există, totuși, o gamă largă de finisaje posibile pentru celelalte tipuri de ȚFFP și, cu toate acestea, toate acele tipuri au fost considerate ca fiind un singur produs în ancheta inițială.

(43) În urma comunicării concluziilor finale, solicitantul a susținut că echipamentele de producție comune nu constituie un punct de plecare pentru o constatare conform căreia ȚFFP țesute din fire pre-vopsite ar trebui considerate ca fiind un singur produs.

(44) În ceea ce privește această afirmație, se reamintește, astfel cum s-a menționat în considerentul 31, că principalul punct de plecare pentru a determina dacă „produsul de tip panglică” și alte tipuri de ȚFFP ar trebui considerate ca fiind un singur produs sau două produse diferite sunt, într-adevăr, caracteristicile fizice, tehnice și/sau chimice ale produselor. Cu toate acestea, pot fi examinate alte criterii secundare, cum sunt procesul de producție și caracterul interschimbabil al diferitelor tipuri de produse. De asemenea, se remarcă, referitor la această afirmație, că scopul prezentei anchete nu este de a examina dacă ȚFFP țesute din fire pre-vopsite fac parte din produsul în cauză ci, mai exact, dacă „produsul de tip panglică” face parte din produsul în cauză. Din acest motiv, afirmația trebuie să fie respinsă.

(45) Solicitantul a susținut, în plus, că există diferențe în procesul de producție deoarece este utilizată o materie primă diferită și nu este necesară vopsire sau imprimare ulterioară pentru a produce „produsul de tip panglică”, prin comparație cu alte tipuri de ȚFFP.

(46) În ceea ce privește această afirmație referitoare la diferența de materie primă, se indică deja, în considerentul 29 de mai sus, că materia primă utilizată pentru „produsul de tip panglică” este ușor diferită de alte fire pre-vopsite utilizate pentru a țese ȚFFP, deoarece conține o mică proporție de carbon. Cu toate acestea, se reamintește că toate părțile, inclusiv solicitantul, au fost de acord că măsurarea conținutului de carbon în țesătura finală este imposibilă; astfel, această materie primă ușor diferită nu poate fi detectată în produsul final. Prin urmare, această afirmație a trebuit să fie respinsă.

(47) Solicitantul a afirmat, de asemenea, că absența vopsirii sau a imprimării a fost utilizată anterior pentru a exclude așa-numitele țesături gri din domeniul de aplicare al măsurilor și că, astfel, același lucru ar trebui să se aplice „produsului de tip panglică”.

(48) În ceea ce privește această afirmație referitoare la absența vopsirii sau a imprimării în cursul procesului de producție a „produsului de tip panglică” finit, se remarcă faptul că același lucru se aplică ȚFFP alcătuite din fire pre-vopsite și că ȚFFP alcătuite din fire pre-vopsite fac parte din produsul în cauză. Într-adevăr, țesătura gri a fost considerată ca fiind un produs diferit de ȚFFP dar „produsul de tip panglică” nu poate fi considerat drept țesătură gri deoarece, după țesere, se aplică mai multe operațiuni de finisaj, precum calandrarea (explicată în considerentul 42), întinderea în lățime (operațiune de încălzire care are drept scop evitarea micșorării țesăturii) și descleierea (operațiune de spălare pentru a elimina agentul de consolidare aplicat pe fir înainte de țesere). Prin urmare, această afirmație a trebuit să fie respinsă.

(49) În contextul celor de mai sus, se concluzionează că procesul de producție al „produselor de tip panglică” este foarte similar cu cel al altor tipuri de ȚFFP.

4.5.3. Diferențe de prețuri

(50) Din informațiile verificate colectate pe parcursul anchetei, reiese că nu există o diferență clară de prețuri între „produsul de tip panglică” și o ȚFFP vopsită în negru: costul mai ridicat al materiei prime utilizate pentru „produsul de tip panglică” pare a fi compensat prin absența costului de vopsire sau de imprimare. În consecință, și contrar celor susținute de solicitant în cererea sa de reexaminare, „produsul de tip panglică” nu poate fi considerat a fi un produs cu înaltă valoare adăugată față de alte tipuri de ȚFFP.

4.5.4. Utilizări finale și interschimbabilitate

(51) Este recunoscut faptul că „produsul de tip panglică” este utilizat în special pentru fabricarea benzii adezive pentru izolarea cablurilor în industria automobilelor. „Produsul de tip panglică” este foarte comun pentru acest tip de utilizare, așa cum confirmă cataloagele principalilor producători de benzi adezive pentru aplicații în industria automobilelor din Comunitate. Alte tipuri de ȚFFP pot fi, de asemenea, utilizate pentru a produce benzi adezive colorate destinate industriei automobilelor, dar cu o aplicație diferită, și anume pentru marcare.

(52) Cu toate acestea, în cursul anchetei, s-a constatat cel puțin o altă utilizare posibilă pentru „produsul de tip panglică”: acesta poate fi acoperit cu o peliculă argintie pentru a fabrica storuri opace pentru ferestre de rulote, iar ancheta a stabilit că, în prezent, au loc vânzări de „produs de tip panglică” pentru această utilizare specifică. Se amintește că ȚFFP pot fi utilizate pentru multe alte aplicații, altele decât fabricarea de îmbrăcăminte, precum țesături pentru perdele ocultante, genți, capitonaje, mobilier de birou, etc., conform informațiilor disponibile. În plus, una din părțile interesate a susținut că „produsul de tip panglică” poate fi utilizat pentru fabricarea de îmbrăcăminte, de exemplu pentru confecționarea căptușelilor. Mai mult, dată fiind slaba cooperare din partea producătorilor de „produse de tip panglică” din RPC, nu se poate exclude existența altor utilizări posibile.

(53) De asemenea, se cuvine să se noteze că proprietățile tehnice ale „produsului de tip panglică” permit utilizarea acestuia la capitonarea scaunelor, ceea ce îl fac interschimbabil cu alte tipuri de ȚFFP utilizate pentru această aplicație și supus măsurilor antidumping.

(54) În urma comunicării concluziilor finale, solicitantul a afirmat că proprietățile „produsului de tip panglică” sunt adaptate unei utilizări specifice în industria automobilelor și că ambalarea în rulouri industriale uriașe de 3 500 de metri face ca acest produs să fie unul pur tehnic, care nu este adecvat pentru a fi utilizat în industria îmbrăcămintei, unde pot fi manipulate doar rulouri cu o lungime maximă de 100 de metri. Solicitantul a susținut, în plus, că țesăturile acoperite cu o peliculă argintie nu fac parte din domeniul de aplicare al măsurilor antidumping instituite asupra ȚFFP și că, prin urmare, nu ar trebui comparate cu „produsul de tip panglică” în cadrul prezentei reexaminări a domeniului de aplicare al produsului.

(55) În ceea ce privește această afirmație, s-a recunoscut deja, în considerentul 51, că principala utilizare a „produsului de tip panglică” care a fost observată în cursul anchetei a fost izolarea cablurilor în industria automobilelor. Totuși, cel puțin încă o utilizare a fost observată în cursul anchetei, și anume acoperirea cu o peliculă argintie a „produsului de tip panglică” pentru a face storuri pentru ferestre de rulote. Într-adevăr, astfel cum a afirmat solicitantul, țesăturile acoperite cu o peliculă argintie nu fac parte din domeniul de aplicare al măsurilor antidumping instituite asupra ȚFFP în același fel în care banda adezivă nu face parte din domeniul de aplicare al acestor măsuri, din moment ce ambele sunt produse cu utilizare finală de „produs de tip panglică”. Țesătura de „produs de tip panglică” este, în ambele cazuri, materialul de bază pentru fabricarea de storuri pentru ferestre (o dată acoperite cu o peliculă argintie) sau bandă adezivă (o dată acoperită cu peliculă de clei) și, prin urmare, se confirmă că există cel puțin încă o utilizare posibilă pentru „produsul de tip panglică” pe lângă izolarea cablurilor în industria automobilelor. În ceea ce privește afirmația referitoare la ambalarea „produsului de tip panglică”, se remarcă că este posibil, de asemenea, să se fabrice rulouri de „produs de tip panglică” mai mici, în cazul în care ar fi vizată o altă utilizare finală decât cea a industriei automobilelor. Prin urmare, aceste afirmații au trebuit să fie respinse.

(56) Solicitantul a contestat, în continuare, posibilitatea de a utiliza „produsul de tip panglică” pentru căptușeli și a sugerat consultarea unui institut textil independent în acest sens. Solicitantul a contestat, în același mod, posibilitatea de a utiliza „produsul de tip panglică” pentru capitonarea scaunelor, din cauza rezistenței reduse la tracțiune și a faptului că ar face ca persoana care stă pe un astfel de scaun să transpire mai mult.

(57) Se remarcă faptul că, deoarece părțile interesate nu au putut face decât afirmații contradictorii privind posibilitatea de a utiliza „produsul de tip panglică” pentru căptușeală sau capitonare, faptul că acest produs ar putea fi utilizat pentru îmbrăcăminte nu a fost suficient demonstrat. Totuși, rămâne valabil faptul că s-a observat cel puțin încă o utilizare a „produsului de tip panglică”, și anume storuri pentru ferestre acoperite cu o peliculă argintie. Se reamintește faptul că măsurile antidumping instituite după ancheta inițială se aplică ȚFFP destinate pentru toate tipurile de utilizare și nu doar pentru îmbrăcăminte. Prin urmare, afirmația a trebuit să fie respinsă.

(58) Ținând seama de cele de mai sus, se concluzionează că „produsul de tip panglică” și alte tipuri de ȚFFP sunt cel puțin parțial interschimbabile.

4.5.5. Concluzie

(59) Ținând seama de constatările precedente, se consideră că diferențele eventuale între „produsul de tip panglică” și celelalte tipuri de ȚFFP nu sunt de natură a duce la concluzia că „produsul de tip panglică” este un produs diferit care prezintă caracteristici fizice, tehnice și/sau chimice de bază observabile cu claritate. Trebuie deci să se concluzioneze că „produsul de tip panglică” și alte tipuri de ȚFFP constituie un singur produs în sensul regulamentului de bază.

5. ALTE OBSERVAȚII

(60) Anumite părți au pretins că examinarea prejudiciului și a interesului comunitar nu au fost realizate în mod corespunzător pentru „produsul de tip panglică” în ancheta inițială, deoarece niciun producător comunitar de „produs de tip panglică” nu a fost găsit la momentul respectiv și deoarece industriei automobilelor nu i s-a dat posibilitatea de a reacționa la propunerea de a institui măsuri asupra „produsului de tip panglică”.

(61) Ca răspuns la această afirmație referitoare la domeniul de aplicare al anchetei inițiale, se remarcă faptul că nu s-a demonstrat că nu există niciun producător comunitar de „produs de tip panglică” în Comunitate și că nu se poate exclude faptul că „produsul de tip panglică” a fost supus anchetei inițiale fără să fi fost identificat ca atare. În orice caz, se subliniază că pot fi instituite măsuri asupra unui produs chiar dacă nu au fost anchetate separat toate subtipurile produsului.

(62) În ceea ce privește prezenta anchetă, se reamintește faptul că scopul acesteia este de a determina dacă „produsul de tip panglică” ar trebui considerat ca un produs diferit față de alte tipuri de ȚFFP și nu de a evalua prejudiciul cauzat industriei comunitare sau de a efectua o evaluare a interesului comunitar. Cu toate acestea, ar trebui subliniat faptul că rezultatele anchetei au revelat că există cel puțin un producător comunitar de „produs de tip panglică” care aprovizionează piața din 2008 și care a fost implicat în procesul de producție al „produsului de tip panglică” nefinit timp de mulți ani. De asemenea, a existat în Comunitate cel puțin încă o societate implicată în producția „produsului de tip panglică” nefinit în timpul perioadei luate în considerare. De asemenea, ar trebui remarcat faptul că, în cursul prezentei anchete, a fost contactată industria automobilelor (Asociația europeană a producătorilor de automobile), care a declarat că nu este parte interesată. Prin urmare, această afirmație a trebuit să fie respinsă.

6. CONCLUZII PRIVIND DEFINIȚIA PRODUSULUI

(63) Din constatările precedente reiese că, în ciuda anumitor diferențe, „produsul de tip panglică” și alte tipuri de produse care fac obiectul măsurilor prezintă aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază. Mai mult, nu s-a putut face demonstrația că „produsul de tip panglică” este destinat unei singure utilizări posibile, nici că acest produs și alte tipuri de produse făcând obiectul măsurilor nu sunt interschimbabile. Pe această bază, se concluzionează că „produsul de tip panglică” și alte tipuri de ȚFFP ar trebui considerate ca fiind un singur produs și că reexaminarea intermediară parțială a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de anumite țesături finite din filamente de poliester originare din Republica Populară Chineză ar trebui încheiată fără a modifica măsurile antidumping în vigoare.

(64) Toate părțile interesate au fost informate în legătură cu faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a ajuns la concluziile de mai sus. Părților li s-a acordat o perioadă în cursul căreia au putut formula observații cu privire la această comunicare a concluziilor finale.

(65) Observațiile prezentate oral și scris de către părți au fost luate în considerare dar nu au schimbat concluziile de a nu modifica definiția produselor vizate de măsurile antidumping în vigoare asupra importurilor de ȚFFP,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Reexaminarea intermediară parțială a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de anumite țesături finite din filamente de poliester originare din Republica Populară Chineză se încheie fără modificarea măsurilor antidumping în vigoare.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, […]

Pentru Consiliu

Președintele […]

[1] JO L 56, 6.3.1996, p. 1.

[2] JO L 240, 16.9.2005, p. 1.

[3] JO L 246, 21.9.2007, p. 1.

[4] JO C 163, 26.6.2008, p. 38.

[5] Anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987, JO L 256, 7.9.1987, p. 1.

[6] JO C 160, 17.6.2004, p. 5.

[7] JO L 69, 16.3.2005, p. 6.