(Text cu relevanță pentru SEE)

Datele cu caracter personal colectate direct de la cetățeni sau obținute în urma activităților online ale acestora, prin stabilirea de profiluri comportamentale și prin alte analize sunt utilizate pentru ca mesajele politice să vizeze anumiți cetățeni, prin adresarea lor unor anumite grupuri, și pentru a le amplifica impactul și circulația, prin adaptarea conținutului și difuzarea acestora pe baza caracteristicilor determinate în urma prelucrării acestor date cu caracter personal și analizării lor. S-a observat că prelucrarea datelor cu caracter personal în aceste scopuri, în special a datelor considerate sensibile în temeiul Regulamentului (UE) 2016/679 și al Regulamentului (UE) 2018/1725, are efecte negative specifice asupra drepturilor cetățenilor de a lua decizii politice și de a-și exercita drepturile de vot, inclusiv asupra libertății lor de opinie și de informare. De asemenea, unele state membre au încercat să adopte norme sau au în vedere o astfel de intervenție legislativă în ceea ce privește vizarea unui public-țintă. Având în vedere că normele privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor lor cu caracter personal și libera circulație a acestor date sunt armonizate, este necesar și oportun să se ia măsuri la nivelul Uniunii pentru a se asigura o protecție suplimentară specifică a datelor cu caracter personal atunci când acestea sunt utilizate în contextul vizării unui anumit public-țintă prin materialele publicitare politice.

Acest lucru are, de asemenea, un impact asupra cetățenilor și a autorităților competente, întrucât editorii de publicitate politică și furnizorii de servicii conexe pot fi situați în alt stat membru decât cel în care se află cetățenii care sunt expuși la publicitatea politică, ceea ce generează probleme specifice legate de supraveghere.

Având în vedere că în mod normal publicitatea, inclusiv publicitatea politică, se furnizează în schimbul unei remunerații, aceasta constituie o activitate de prestare de servicii în sensul articolului 57 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „TFUE”). Acest lucru se aplică diferitelor activități legate de publicitatea politică, incluzând pregătirea conținutului și a campaniilor, plasarea conținutului pe un suport de distribuție și publicarea și difuzarea acestuia. Prin urmare, persoanele fizice și juridice din UE care furnizează aceste servicii la nivel transfrontalier beneficiază de libertățile fundamentale, în special de libertatea de stabilire și de libera circulație a serviciilor, care se numără printre principiile fundamentale ale ordinii juridice a UE. Prestarea transfrontalieră de servicii implică libertatea de a oferi și de a presta furniza servicii într-un alt stat membru decât statul membru de stabilire. Aceasta implică, de asemenea, libertatea de a beneficia de servicii la nivel transfrontalier. Libera circulație a serviciilor cuprinde nu numai situațiile în care furnizorul de servicii sau destinatarul se deplasează în alt stat membru, ci și situațiile în care serviciul este furnizat transfrontalier. Furnizarea de servicii de publicitate este reglementată în diferite moduri în statele membre, în funcție de mijloacele de comunicare utilizate pentru a publica sau a difuza un material publicitar politic (de exemplu, presă, audiovizual, platforme online etc.) și de scopurile urmărite de normele aplicabile (de exemplu, protecția consumatorilor). Serviciile de publicitate politică fac obiectul unor norme specifice suplimentare prin care se impun obligații în sarcina sponsorilor – în special actori politici – și a furnizorilor de servicii.

În plus, având în vedere că prezenta propunere conține anumite norme specifice privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal, în special restricții privind tehnicile de vizare a unui public-țintă considerate a afecta drepturile atunci când sunt utilizate în contextul publicității politice, este oportun ca prezentul regulament să se întemeieze, în ceea ce privește normele specifice respective, pe articolul 16 din TFUE.

În plus, din cauza caracterului transfrontalier al unora dintre activități, inclusiv în mediul online, reglementarea doar la nivel național creează provocări semnificative în acest domeniu. Este puțin probabil ca statele membre, acționând în mod independent, să poată aborda în mod eficace problemele identificate. În plus, distincția dintre situațiile pur interne și cele potențial transfrontaliere este dificil de făcut în practică.

Per ansamblu, există un acord general între părțile interesate cu privire la necesitatea de a acționa la nivelul Uniunii. Marea majoritate a părților interesate sunt de acord că există lacune legislative sau că este nevoie de noi norme legislative. Un număr limitat de părți interesate au exprimat preocupări în sensul că aspectele electorale sunt prerogative naționale.

Prin clarificarea și armonizarea normelor privind păstrarea și furnizarea de informații în publicitatea politică în scopul supravegherii și tragerii la răspundere, s-ar elimina factorul determinant al costurilor de asigurare a conformității în cazul furnizării de servicii în mai multe state membre și la nivel transfrontalier. În plus, s-ar spori previzibilitatea juridică pentru serviciile intermediare care își desfășoară activitatea în mai multe state membre, contribuindu­se la buna funcționare a pieței interne. Acest lucru ar îmbunătăți, de asemenea, rezultatele în materie de reglementare, eliminându-se justificarea segmentării în piețe naționale și sporindu-se astfel oportunitățile de dezvoltare a serviciilor transfrontaliere. S-ar reduce avantajul obținut din fragmentarea reglementării de către furnizorii de servicii de publicitate politică pentru reclame online în comparație cu mass-media offline. Impactul asupra IMM-urilor este limitat prin faptul că se prevede o obligație adaptată acestora de raportare periodică privind publicitatea politică și prin faptul că acestea pot să numească o persoană externă ca punct de contact pentru interacțiunea cu autoritățile naționale competente.

Capitolul III reglementează utilizarea tehnicilor de vizare a unui public-țintă sau de amplificare a impactului unui material publicitar politic care implică prelucrarea datelor cu caracter personal în scopuri de publicitate politică. Atunci când sunt în joc date sensibile, se aplică o interdicție însoțită de excepții specifice. În plus, operatorii care utilizează aceste tehnici în scopuri de publicitate politică trebuie să adopte și să pună în aplicare o politică internă, să păstreze evidențe și să furnizeze informații pentru a le permite persoanelor să înțeleagă logica utilizată și principalii parametri ai tehnicii de vizare a unui public-țintă utilizate, precum și dacă s-au folosit date provenite de la terți și tehnici analitice suplimentare (articolul 12). Articolul 12 prevede cerințe suplimentare pentru editorii de publicitate. Operatorii care intră sub incidența articolului 13 trebuie să ia măsurile corespunzătoare pentru a putea transmite informațiile entităților interesate (articolul 13).

În plus, în acest capitol se stabilesc și obligații aplicabile numai editorilor de publicitate, în plus față de cele prevăzute la articolele 4, 5 și 6. Editorii de publicitate trebuie să includă în fiecare material publicitar o declarație clară potrivit căreia acesta este de natură politică, să indice numele sponsorului și să pună la dispoziție informații pentru a permite înțelegerea contextului mai larg al materialului publicitar politic și a obiectivelor sale (articolul 7). Editorii de publicitate publică anual informații cu privire la sumele sau valoarea altor beneficii primite parțial sau integral pentru serviciile pe care le-au furnizat în legătură cu materialele publicitare politice (articolul 8). De asemenea, editorii trebuie să instituie mecanisme ușor de utilizat pentru a le permite cetățenilor să îi informeze cu privire la materialele publicitare care nu respectă obligațiile prevăzute în prezentul regulament (articolul 9).

Această inițiativă va sprijini exercitarea drepturilor electorale, desfășurarea de alegeri libere și corecte și o dezbatere democratică echitabilă, prin facilitarea unei publicități politice transfrontaliere transparente, care să garanteze un nivel ridicat de protecție a drepturilor, inclusiv în ceea ce privește protecția datelor cu caracter personal și asigurarea faptului că voturile cetățenilor sunt exprimate în cunoștință de cauză, neafectate de manipulare sau constrângere. În plus, limitările practicilor de vizare a unui public-țintă sunt coerente cu drepturile electorale protejate de standardele internaționale și au un impact pozitiv asupra acestora.

(Text cu relevanță pentru SEE)

(19)Opiniile politice exprimate în programele audiovizuale liniare sau publicate în presa scrisă fără plată directă sau remunerație echivalentă nu ar trebui să intre sub incidența prezentului regulament.

(9)În acest context, este probabil ca furnizorii de servicii de publicitate politică să fie descurajați să își furnizeze serviciile în situații transfrontaliere. Acest lucru este valabil în special pentru microîntreprinderi și IMM-uri, care adesea nu dispun de resursele necesare pentru a absorbi sau a transfera costurile ridicate de asigurare a conformității legate de pregătirea, plasarea, publicarea sau difuzarea publicității politice în mai multe state membre. Acest lucru limitează disponibilitatea serviciilor și are un impact negativ asupra posibilității ca furnizorii de servicii să inoveze și să ofere campanii multimodale și multinaționale în cadrul pieței interne.

(46)Pentru a le permite anumitor entități să își exercite rolul pe care îl dețin în cadrul societăților democratice, este oportun să se stabilească norme privind transmiterea informațiilor publicate împreună cu materialul publicitar politic sau cuprinse în notificarea privind transparența către actorii interesați, cum ar fi cercetătorii agreați, jurnaliștii, organizațiile societății civile și observatorii electorali acreditați, cu scopul de a-i sprijini să își îndeplinească rolurile lor respective în procesul democratic. Furnizorii de servicii de publicitate politică nu ar trebui să fie obligați să răspundă solicitărilor care sunt în mod evident nefondate sau excesive. În plus, furnizorului de servicii relevant ar trebui să i se permită să perceapă o taxă rezonabilă în cazul solicitărilor repetate și costisitoare, ținând seama de costurile administrative aferente furnizării informațiilor.

(44)Informațiile privind sumele cheltuite și valoarea altor beneficii primite parțial sau integral pentru serviciile de publicitate politică pot contribui în mod util la dezbaterea politică. Este necesar să se asigure că din rapoartele anuale elaborate de editorii de publicitate politică relevanți se poate obținute o imagine de ansamblu adecvată asupra activității de publicitate politică. Pentru a sprijini supravegherea și posibilitatea tragerii la răspundere, aceste rapoarte ar trebui să includă informații cu privire la cheltuielile legate de vizarea unui public-țintă în publicitatea politică în perioada relevantă, agregate pe campanie sau candidat. Pentru a evita sarcinile disproporționate, aceste obligații de raportare în materie de transparență nu ar trebui să se aplice întreprinderilor care intră sub incidența articolului 3 alineatul (3) din Directiva 2013/34/UE.

(42)Întrucât editorii de publicitate politică pun la dispoziția publicului materialele publicitare politice, aceștia ar trebui să publice sau să difuzeze aceste informații publicului odată cu publicarea sau difuzarea materialului publicitar politic. Editorii de publicitate politică nu ar trebui să pună la dispoziția publicului materiale publicitare politice care nu îndeplinesc cerințele de transparență prevăzute în prezentul regulament. În plus, editorii de publicitate politică care sunt platforme online foarte mari în sensul Regulamentului (UE) 2021/XXX [Actul legislativ privind serviciile digitale] ar trebui să pună la dispoziție informațiile cuprinse în notificarea privind transparența prin intermediul registrelor cu evidența comunicărilor cu caracter publicitar publicate în temeiul articolului 30 din Regulamentul [Actul legislativ privind serviciile digitale]. Acest lucru va facilita activitatea actorilor interesați, printre care se numără și cercetătorii, în rolul lor specific de a sprijini derularea de alegeri sau referendumuri libere și corecte și de campanii electorale corecte, inclusiv prin examinarea sponsorilor de materiale publicitare politice și prin analizarea peisajului de publicitate politică.

(41)Notificările privind transparența ar trebui concepute astfel încât să sensibilizeze utilizatorii și să îi ajute să identifice în mod clar materialele publicitare politice ca atare. Acestea ar trebui să fie concepute astfel încât să rămână în vigoare sau să rămână accesibile în cazul în care un material publicitar politic este difuzat în continuare, de exemplu publicat pe o altă platformă sau transmis între persoane. Informațiile incluse în notificarea privind transparența ar trebui să fie publicate odată cu materialele publicitare politice și să fie păstrate timp de un an de la ultima publicare a acestora. Ar trebui să se păstreze, de asemenea, informațiile privind publicitatea politică care s-a încheiat sau care a fost retrasă de editor.

(39)Aceste informații ar trebui furnizate într-o notificare privind transparența, care ar trebui să includă, de asemenea, identitatea sponsorului, pentru a sprijini posibilitatea tragerii la răspundere în procesul politic. Ar trebui indicat în mod clar locul de rezidență sau de stabilire al sponsorului și dacă sponsorul este o persoană fizică sau juridică. Datele cu caracter personal privind persoanele implicate în publicitatea politică care nu au legătură cu sponsorul sau cu alți actori politici implicați nu ar trebui furnizate în notificarea privind transparența. Notificarea privind transparența ar trebui să conțină, de asemenea, informații privind perioada de difuzare, eventualele alegeri cu care are legătură, suma cheltuită și valoarea altor beneficii primite parțial sau integral pentru materialul publicitar specific, precum și pentru întreaga campanie publicitară, sursa fondurilor utilizate și alte informații pentru a asigura echitatea difuzării materialelor publicitare politice. Informațiile privind sursa fondurilor utilizate se referă, de exemplu, la originea publică sau privată a acestora și la faptul că provin din interiorul sau din afara Uniunii Europene. În informațiile privind alegerile sau referendumurile cu care are legătură materialul publicitar politic ar trebui să se includă, atunci când este posibil, un link către informațiile provenite din surse oficiale cu privire la organizarea și modalitățile de participare sau de promovare a participării la aceste alegeri sau referendumuri. Notificarea privind transparența ar trebui să includă, de asemenea, informații cu privire la modul de marcare a materialelor publicitare politice în conformitate cu procedura stabilită în prezentul regulament. Această cerință nu ar trebui să aducă atingere dispozițiilor privind notificarea prevăzute la articolele 14, 15 și 19 din Regulamentul (UE) 2021/XXX [Actul legislativ privind serviciile digitale].

(28)Odată ce se identifică faptul că un material este legat de publicitatea politică, acest lucru ar trebui indicat în mod clar altor furnizori de servicii implicați în serviciile de publicitate politică. În plus, odată ce un material publicitar a fost identificat ca material publicitar politic, difuzarea sa ulterioară ar trebui să respecte în continuare cerințele de transparență. De exemplu, atunci când conținutul sponsorizat este partajat în mod natural, publicitatea ar trebui să fie etichetată în continuare ca publicitate politică.

(47)Se utilizează din ce în ce mai mult date cu caracter personal colectate direct de la persoane sau indirect, cum ar fi datele deduse, atunci când se grupează persoane în funcție de interesele lor presupuse sau derivate din activitatea lor online, în urma creării de profiluri comportamentale sau a altor tehnici de analiză, pentru ca anumiți alegători individuali sau anumite grupuri de alegători sau persoane să fie vizate de mesaje politice și pentru a amplifica impactul acestor mesaje. Pe baza prelucrării datelor cu caracter personal, în special a datelor considerate sensibile în temeiul Regulamentului (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului și al Regulamentului (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului, se pot alcătui diferite grupuri de alegători sau de persoane, iar caracteristicile sau vulnerabilitățile acestora pot fi exploatate, de exemplu prin difuzarea de materiale publicitare în anumite momente și în locuri specifice, alese astfel încât să se profite de situațiile în care aceștia ar fi sensibili la un anumit tip de informații/mesaje. Acest lucru are efecte specifice negative asupra drepturilor și libertăților fundamentale ale cetățenilor în ceea ce privește prelucrarea datelor lor cu caracter personal și libertatea lor de a primi informații obiective, de a-și forma opinia, de a lua decizii politice și de a-și exercita drepturile de vot, toate acestea având un impact negativ asupra procesului democratic. Ar trebui prevăzute restricții și condiții suplimentare față de Regulamentul (UE) 2016/679 și Regulamentul (UE) 2018/1725. Condițiile prevăzute în prezentul regulament privind utilizarea tehnicilor de vizare a unui public-țintă și de amplificare a impactului unui material publicitar politic ce implică prelucrarea datelor cu caracter personal în contextul publicității politice ar trebui să se bazeze pe articolul 16 din TFUE.

(48)Prin urmare, ar trebui interzise tehnicile de vizare a unui public-țintă și de amplificare a impactului unui material publicitar în contextul publicității politice care implică prelucrarea datelor menționate la articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/679 și la articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/1725. Utilizarea unor astfel de tehnici ar trebui să fie permisă numai atunci când este efectuată de un operator sau de cineva care acționează în numele acestuia, pe baza consimțământului explicit al persoanei vizate sau în cadrul activităților sale legitime și cu garanții adecvate de către o fundație, o asociație sau orice alt organism fără scop lucrativ și cu specific politic, filozofic, religios sau sindical, cu condiția ca prelucrarea să se refere numai la membrii sau la foștii membri ai organismului respectiv sau la persoane cu care acesta are contacte permanente în legătură cu scopurile sale și ca datele cu caracter personal să nu fie comunicate terților fără consimțământul persoanelor vizate. Utilizarea ar trebui să fie însoțită de garanții specifice. Consimțământul corespunde noțiunii de consimțământ astfel cum este definit în Regulamentul (UE) 2016/679 și în Regulamentul (UE) 2018/1725. Prin urmare, nu ar trebui să fie posibil să se invoce excepțiile prevăzute la articolul 9 alineatul (2) literele (b), (c), (e), (f), (g), (h), (i) și (j) din Regulamentul (UE) 2016/679 și la articolul 10 alineatul (2) literele (b), (c), (e), (f), (g), (h), (i) și (j) din Regulamentul (UE) 2018/1725 pentru utilizarea tehnicilor de vizare a unui public-țintă și de amplificare a impactului unui material publicitar politic în vederea publicării, promovării sau difuzării publicității politice care implică prelucrarea datelor cu caracter personal menționate la articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/679 și la articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/725.

(49)Atunci când utilizează tehnici de vizare a unui public-țintă și de amplificare a impactului unui material publicitar în contextul publicității politice care implică prelucrarea datelor cu caracter personal, operatorii ar trebui să aplice garanții suplimentare pentru a se asigura un grad sporit de transparență și de asumare a răspunderii. Aceștia ar trebui să adopte și să pună în aplicare o politică ce descrie utilizarea unor astfel de tehnici de vizare a anumitor persoane sau de amplificare a impactului unui material publicitar politic și să țină evidența activităților lor relevante. Atunci când publică, promovează sau difuzează un material publicitar politic care utilizează tehnici de vizare a unui public-țintă și de amplificare a impactului unui material publicitar politic, operatorii ar trebui să furnizeze, împreună cu publicitatea politică, informații relevante pentru a-i permite persoanei în cauză să înțeleagă logica utilizată și principalii parametri utilizați în acțiunile de vizare a unui public-țintă, precum și dacă s-au folosit date provenite de la terți și tehnici analitice suplimentare, inclusiv dacă vizarea unui public-țintă în ceea ce privește materialul publicitar politic a fost optimizată în continuare pe parcursul transmiterii materialului.

(50)Editorii de publicitate politică care utilizează tehnici de vizare a unui public-țintă sau de amplificare a impactului unui material publicitar politic ar trebui să includă în notificarea privind transparența informațiile necesare pentru a-i permite persoanei în cauză să înțeleagă logica utilizată și principalii parametri ai tehnicii utilizate, precum și dacă s-au folosit date provenite de la terți și tehnici analitice suplimentare, precum și un link către politica relevantă a operatorului. În cazul în care operatorul este diferit de editorul de publicitate, operatorul ar trebui să îi transmită editorului de publicitate politică fie politica sa internă, fie o trimitere la aceasta. Furnizorii de servicii de publicitate ar trebui să îi transmită editorului de publicitate politică, dacă se impune, informațiile necesare pentru ca aceștia să își poată îndeplini obligațiile prevăzute în prezentul regulament. Furnizarea unor astfel de informații ar putea fi automatizată și integrată în procesele obișnuite de lucru pe baza unor standarde.

(51)Pentru ca persoanele să își poată exercita în continuare drepturile în materie de protecție a datelor, editorii de publicitate politică ar trebui să le furnizeze persoanelor vizate informații suplimentare și instrumente eficace, astfel încât să sprijine exercitarea drepturilor lor în temeiul cadrului juridic al UE privind protecția datelor, inclusiv exercitarea dreptului acestor persoane de a se opune sau de a-și retrage consimțământul atunci când sunt vizate de un material publicitar politic. Aceste informații ar trebui, de asemenea, să fie ușor accesibile direct din notificarea privind transparența. Instrumentele puse la dispoziția persoanelor pentru a le sprijini în exercitarea drepturilor lor ar trebui să reușească să împiedice vizarea anumitor persoane în ceea ce privește materialele publicitare politice, precum și să împiedice vizarea unui public-țintă pe baza unor criterii specifice și de către unul sau mai mulți operatori specifici.

(52)Comisia ar trebui să încurajeze elaborarea de coduri de conduită, astfel cum se menționează la articolul 40 din Regulamentul (UE) 2016/679, pentru a sprijini exercitarea drepturilor persoanelor vizate în acest context.

(53)Informațiile care trebuie furnizate în conformitate cu toate cerințele aplicabile utilizării tehnicilor de vizare a unui public-țintă și de amplificare a impactului unui material publicitar politic în temeiul prezentului regulament ar trebui să fie prezentate într-un format ușor accesibil, să fie perceptibile în mod clar și ușor de utilizat, inclusiv prin utilizarea unui limbaj simplu.

(54)Este oportun să se stabilească norme privind transmiterea – către alte entități interesate – de informații privind vizarea unui public-țintă. Regimul aplicabil ar trebui să fie în concordanță cu regimul de transmitere a informațiilor legate de cerințele în materie de transparență.

(55)Furnizorii de servicii de publicitate politică stabiliți într-o țară terță care oferă servicii în Uniune ar trebui să își desemneze un reprezentant legal mandatat în Uniune pentru a permite o supraveghere eficace a respectării prezentului regulament în relație cu furnizorii respectivi. Reprezentantul legal ar putea fi cel desemnat în temeiul articolului 27 din Regulamentul (UE) 2016/679 sau cel desemnat în temeiul articolului 11 din Regulamentul (UE) 2021/xxx [Actul legislativ privind serviciile digitale].

(56)În interesul unei supravegheri eficace a punerii în aplicare a prezentului regulament, este necesar să se încredințeze autorităților de supraveghere competența de a monitoriza și de a asigura respectarea normelor relevante. În funcție de sistemul juridic al fiecărui stat membru și în conformitate cu legislația existentă a Uniunii, inclusiv cu Regulamentul (UE) 2016/679 și cu Regulamentul (UE) 2021/xxx [Actul legislativ privind serviciile digitale], pot fi desemnate diferite autorități judiciare sau administrative naționale în acest sens.

(57)În ceea ce privește supravegherea serviciilor intermediare online în temeiul prezentului regulament, statele membre ar trebui să desemneze autorități competente și să se asigure că această supraveghere este coerentă cu cea efectuată de autoritățile competente desemnate în temeiul articolului 38 din Regulamentul (UE) 2021/xxx [Actul legislativ privind serviciile digitale]. În fiecare stat membru, coordonatorii serviciilor digitale ar trebui, în orice caz, în temeiul Regulamentului (UE) [Actul legislativ privind serviciile digitale], să fie responsabili de asigurarea coordonării la nivel național cu privire la aceste aspecte și să se implice, atunci când este necesar, în cooperarea transfrontalieră cu alți coordonatori ai serviciilor digitale, în conformitate cu mecanismele prevăzute în Regulamentul (UE) [Actul legislativ privind serviciile digitale]. În cadrul aplicării prezentului regulament, acest mecanism ar trebui să se limiteze la cooperarea națională dintre coordonatorii serviciilor digitale și nu să se extindă la nivelul Uniunii, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) [Actul legislativ privind serviciile digitale].

(58)Pentru supravegherea aspectelor din prezentul regulament care nu intră în sfera de competență a autorităților de supraveghere în temeiul Regulamentului (UE) 2016/679 și al Regulamentului (UE) 2018/725, statele membre ar trebui să desemneze autorități competente. Pentru a sprijini respectarea drepturilor și libertăților fundamentale, a statului de drept, a principiilor democratice și a încrederii publicului în supravegherea publicității politice, este necesar ca aceste autorități să fie independente din punct de vedere structural față de intervenții externe sau față de presiuni politice și să fie abilitate în mod corespunzător să monitorizeze efectiv și să ia măsurile necesare pentru a asigura respectarea prezentului regulament, în special a obligațiilor prevăzute la articolul 7. Statele membre pot desemna, în special, autoritățile sau organismele naționale de reglementare prevăzute la articolul 30 din Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului.

(59)În cazul în care există deja norme în dreptul Uniunii privind furnizarea de informații autorităților competente și cooperarea cu aceste autorități și între acestea, cum ar fi articolul 9 din Regulamentul (UE) 2021/xxx [Actul legislativ privind serviciile digitale] sau cele cuprinse în Regulamentul (UE) 2016/679, normele respective ar trebui să se aplice prin analogie dispozițiilor relevante din prezentul regulament.

(60)Autoritățile competente cu supravegherea punerii în aplicare a prezentului regulament ar trebui să coopereze între ele atât la nivel național, cât și la nivelul UE, utilizând în mod optim structurile existente, inclusiv rețelele naționale de cooperare, Rețeaua europeană de cooperare în materie de alegeri, astfel cum se menționează în Recomandarea C(2018) 5949 final, și Grupul autorităților europene de reglementare pentru serviciile mass-media audiovizuale instituit în temeiul Directivei 2010/13/UE. Această cooperare at trebui să faciliteze schimbul rapid și securizat de informații cu privire la aspecte legate de exercitarea sarcinilor de supraveghere și de asigurare a aplicării normelor pe care le au în temeiul prezentului regulament, inclusiv prin identificarea în comun a încălcărilor, prin schimbul de constatări și de know-how și prin menținerea legăturii cu privire la aplicarea și asigurarea respectării normelor relevante.

(61)Pentru a facilita îndeplinirea efectivă a obligațiilor prevăzute în regulament, este necesar să se confere autorităților naționale competența de a solicita furnizorilor de servicii informații relevante privind transparența publicității politice. Informațiile care trebuie transmise autorităților competente ar putea viza o campanie publicitară, ar putea fi agregate pe ani sau s-ar putea referi la materiale publicitare specifice. Pentru a se asigura faptul că solicitările de astfel de informații pot fi îndeplinite în mod eficace și eficient și, în același timp, că furnizorii de servicii de publicitate politică nu sunt supuși niciunei sarcini disproporționate, este necesar să se stabilească anumite condiții pe care ar trebui să le îndeplinească solicitările respective. În special pentru a supraveghea în timp util un proces electoral, furnizorii de servicii de publicitate politică ar trebui să răspundă rapid solicitărilor din partea autorităților competente și întotdeauna în termen de 10 zile lucrătoare de la primirea solicitării. În interesul securității juridice și în conformitate cu dreptul la apărare, solicitările de furnizare de informații din partea unei autorități competente ar trebui să conțină o justificare adecvată și informații privind demersurile care se pot face în acest caz. Furnizorii de servicii de publicitate politică ar trebui să desemneze un punct de contact pentru interacțiunea cu autoritățile competente. Astfel de puncte de contact ar putea fi electronice.

(62)Statele membre ar trebui să desemneze un punct de contact la nivelul Uniunii în sensul prezentului regulament. Dacă este posibil, punctul de contact ar trebui să fie membru al Rețelei europene de cooperare în materie de alegeri. Punctul de contact ar trebui să faciliteze cooperarea dintre statele membre la nivel de autorități competente în ceea ce privește sarcinile lor de supraveghere și de asigurare a respectării legislației, în special prin activități de intermediere cu punctele de contact din alte state membre și cu autoritățile competente din statele membre.

(63)Autoritățile statelor membre ar trebui să se asigure că încălcările obligațiilor prevăzute în prezentul regulament sunt sancționate prin amenzi administrative sau sancțiuni financiare. În acest sens, autoritățile ar trebui să țină seama de natura, gravitatea, recurența și durata încălcării, având în vedere interesul public în cauză, raza de acțiune și tipul activităților desfășurate, precum și capacitatea economică a autorului încălcării. În acest context, ar trebui să se țină seama de rolul esențial al obligațiilor prevăzute la articolul 7 în ceea ce privește urmărirea eficace a îndeplinirii obiectivelor prezentului regulament. În plus, autoritățile ar trebui să ia în considerare dacă furnizorul de servicii în cauză nu își respectă în mod sistematic sau repetat obligațiile care îi revin în temeiul prezentului regulament, inclusiv prin amânarea furnizării de informații către entitățile interesate, precum și, după caz, dacă furnizorul de servicii de publicitate politică își desfășoară activitatea în mai multe state membre. Sancțiunile financiare și amenzile administrative trebuie să fie, în fiecare caz în parte, eficace, proporționale și disuasive, ținând seama în mod corespunzător de asigurarea unor garanții procedurale suficiente și practice și, în special, de asigurarea faptului că dezbaterea politică rămâne deschisă și accesibilă.

(64)Autoritățile competente își exercită atribuțiile în temeiul prezentului regulament cu condiția respectării unor garanții procedurale adecvate în conformitate cu dreptul Uniunii și cu dreptul intern al statelor membre, incluzând acțiuni judiciare eficace și dreptul la un proces echitabil.

(65)Statele membre ar trebui să publice durata exactă a perioadelor lor electorale, stabilite în conformitate cu tradițiile lor electorale, cu suficient timp înainte de începerea calendarului electoral.

(66)În vederea îndeplinirii obiectivelor prevăzute în prezentul regulament, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește articolul 7 alineatul (7), pentru a preciza mai în detaliu forma în care ar trebui să fie îndeplinite cerințele privind furnizarea de informații în notificările privind transparența în conformitate cu articolul respectiv, și în ceea ce privește articolul 12 alineatul (8), pentru a preciza mai în detaliu forma în care ar trebui să fie îndeplinite cerințele privind furnizarea de informații cu privire la vizarea unui public-țintă. Este deosebit de important ca serviciile Comisiei să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți desemnați de fiecare stat membru, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul ar trebui să primească toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții ar trebui să aibă acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.