REZOLUȚIA (UE) 2022/1697 A PARLAMENTULUI EUROPEAN

din 4 mai 2022

conținând observațiile care fac parte integrantă din deciziile privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2020, secțiunea III — Comisia și agențiile executive

PARLAMENTUL EUROPEAN,

— având în vedere decizia sa privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2020, secțiunea III — Comisia,

— având în vedere deciziile sale privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetelor agențiilor executive aferente exercițiului financiar 2020,

— având în vedere articolul 99 și anexa V la Regulamentul său de procedură,

— având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri externe, al Comisiei pentru dezvoltare, al Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, al Comisiei pentru mediu, al Comisiei pentru transporturi și turism, al Comisiei pentru dezvoltare regională, al Comisiei pentru cultură și educație, al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, al Comisiei pentru drepturile femeilor și egalitatea de gen,

— având în vedere scrisoarea Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală,

— având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A9-0127/2022),

A. întrucât bugetul Uniunii este un instrument important pentru realizarea obiectivelor de politică comune și reprezintă, în medie, 1,1 % din venitul național brut al Uniunii sau 2,4 % din cheltuielile administrațiilor publice ale statelor membre și din totalul cheltuielilor publice din Uniune;

B. întrucât atunci când acordă Comisiei descărcarea de gestiune, Parlamentul verifică și evaluează, după audituri interne și externe, dacă fondurile au fost utilizate corect sau nu și dacă obiectivele de politică au fost realizate, confirmând astfel regularitatea și performanța cheltuielilor Comisiei din punctul de vedere al raportului calitate-preț;

Prioritățile politice

1. își reafirmă angajamentul profund față de principiile fundamentale consacrate în Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), inclusiv față de principiul bunei gestiuni financiare, conform articolului 317, și față de combaterea fraudei, conform articolului 325;

2. subliniază importanța pe care o are bugetul Uniunii în realizarea priorităților politice ale Uniunii, precum și rolul său de a sprijini statele membre în situații neprevăzute, precum pandemia de COVID-19 și consecințele acesteia; subliniază că execuția corectă și la timp a bugetului contribuie la o tratare mai eficientă și mai eficace a nevoilor și provocărilor din diferite domenii de politică; avertizează că execuția bugetului sub presiunea timpului poate duce la creșterea numărului de erori și nereguli;

3. subliniază pertinența raportării privind performanța programelor din bugetul Uniunii pentru procedura de descărcare de gestiune; atrage atenția asupra faptului că valoarea adăugată a resurselor investite este strâns legată de rezultatele obținute și de contribuția acestora la îmbunătățirea vieții de zi cu zi a cetățenilor europeni;

4. continuă să fie profund îngrijorat de situația statului de drept din mai multe state membre, care este deosebit de îngrijorătoare în sine și conduce la pierderi considerabile pentru bugetul Uniunii și subliniază că a invitat Comisia să folosească toate instrumentele disponibile pentru a pune capăt încălcărilor grave ale statului de drept și a limita riscul unor astfel de pierderi. Aceasta ar trebui să includă aplicarea imediată și integrală a Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2029 al Parlamentului European și al Consiliului (1) privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii („Regulamentul privind condiționalitatea legată de statul de drept”), prin trimiterea unei notificări scrise în temeiul articolului 6 alineatul (1) din regulament către statele membre în cauză;

5. subliniază că, în rezoluția sa referitoare la Raportul Comisiei din 2020 privind statul de drept, Parlamentul invitase deja Comisia să ia măsuri imediate în temeiul Regulamentului privind condiționalitatea legată de statul de drept și să utilizeze pe deplin, fără întârziere, instrumentele sale de anchetă în vigoare pentru a remedia deficiențele statului de drept din statele membre care afectează sau riscă să afecteze grav buna gestiune financiară a bugetului Uniunii; ia act de hotărârea recentă a Curții de Justiție a Uniunii Europene (Curtea de Justiție) care confirmă că Regulamentul privind condiționalitatea legată de statul de drept este în conformitate cu tratatele UE și, în special, subliniază că conformitatea cu valorile comune pe care se întemeiază Uniunea Europeană nu poate fi redusă la o obligație care trebuie îndeplinită pentru a adera la Uniune și care poate fi ignorată după aderare; constată cu profundă îngrijorare că, în pofida recentei hotărâri a Curții de Justiție și a numeroaselor apeluri din partea Parlamentului, Comisia nu a aplicat încă Regulamentul privind condiționalitatea legată de statul de drept; ia act de faptul că în aprilie 2022 Comisia a anunțat pentru prima dată declanșarea mecanismului de condiționalitate și reamintește cât este de important să fie apărate drepturile destinatarilor finali și ale beneficiarilor fondurilor UE; este de părere că, prin neaplicarea acestui regulament, Comisia întârzie să își îndeplinească îndatoririle de gardian al tratatelor;

6. consideră că raportul anual al Comisiei privind statul de drept este un instrument util pentru monitorizarea și evaluarea situației statului de drept în toate statele membre și pe baza unor temeiuri similare; cu toate acestea, exprimă îngrijorarea că raportul nu va îmbunătăți situația din statele membre dacă nu va adresa recomandări clare și precise guvernelor UE; subliniază, de asemenea, că rapoartele anuale trebuie să facă o distincție clară între deficiențe izolate și deficiențe sistemice în ceea ce privește respectarea statului de drept; invită Comisia să dea curs recomandărilor cuprinse în Rezoluția Parlamentului din 24 iunie 2021 referitoare la Raportul Comisiei din 2020 privind statul de drept;

7. insistă ca Comisia să se asigure că toate organizațiile (ale Uniunii sau internaționale) care furnizează ajutor extern respectă statul de drept și drepturile omului în țările care primesc ajutorul respectiv; subliniază, în special, că este necesar să se garanteze că niciun fond al Uniunii nu este alocat unei cauze sau forme de terorism și/sau radicalizare religioasă și politică și nu este legat de nicio astfel de situație de către părți terțe și/sau persoane fizice;

8. subliniază că inițiativele suplimentare de asigurare a protecției bugetului Uniunii au devenit și mai importante odată cu intrarea în vigoare a instrumentului NextGenerationEU, prin care plățile totale din bugetul Uniunii vor deveni mult mai consistente în perioada următoare; evidențiază că, în acest context, Comisia ar trebui să se asigure, de asemenea, că OLAF, Curtea de Conturi Europeană („Curtea”) și EPPO dispun de mijloacele și de personalul necesar pentru a investiga eventualele cazuri de fraudă împotriva bugetului Uniunii; ia act de faptul că OLAF a transferat la EPPO 9 de angajați în 2020 și încă 9 angajați în 2021; este îngrijorat că această reducere semnificativă a personalului ar putea compromite capacitatea OLAF de a-și îndeplini eficient mandatul din cauza lipsei de personal și a suprasolicitării; cere, așadar, ca OLAF să își majoreze schema de personal (în special în ceea ce privește experții criminaliști și IT) pentru a compensa personalul transferat la EPPO;

9. ia act de faptul că, în temeiul articolului 22 din Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență (2) (Regulamentul privind MRR), statele membre au responsabilitatea de a asigura protecția intereselor financiare ale Uniunii; observă că Comisia joacă un rol important în asigurarea faptului că sistemele naționale de audit furnizează informații credibile, fiabile și pertinente; subliniază că trebuie consolidate capacitățile administrative ale statelor membre și ale Comisiei pentru a asigura buna gestiune financiară, care include prevenirea, detectarea și corectarea efectivă a fraudei, a corupției și a conflictelor de interese, precum și evitarea dublei finanțări; observă că Comisia are responsabilitatea de a furniza asistență tehnică și servicii de consiliere pentru a îmbunătăți capacitățile administrative respective din statele membre; invită Comisia să prezinte autorității care acordă descărcarea de gestiune o imagine de ansamblu a măsurilor specifice care au fost luate pentru a asigura personal suficient în cadrul Comisiei și al instituțiilor relevante (și anume Curtea, OLAF, EPPO, Europol și Eurojust) astfel încât să își poată îndeplini îndatoririle care le revin; invită Comisia să prezinte în raportul său anual privind gestionarea și performanța (RAGP) o declarație de asigurare referitoare la datele privind performanțele pentru punerea în aplicare a instrumentului;

10. îndeamnă Comisia să utilizeze prompt mijloacele de care dispune, cum ar fi instrumentele de suspendare în cazurile în care s-a confirmat existența unor deficiențe grave în sistemele de gestiune și control;

11. subliniază că faptul că Comisia, în urma solicitărilor repetate ale Parlamentului, nu poate prezenta încă o listă a celor mai mari beneficiari ai fondurilor Uniunii care fac obiectul gestiunii partajate, reprezintă un obstacol major atât pentru evaluarea riscurilor legate de cheltuielile UE, cât și pentru transparența generală a cheltuielilor sale; consideră că răspunsurile și explicațiile oferite Parlamentului de către Comisie cu privire la această chestiune sunt inadecvate, iar eforturile Comisiei de a crea o astfel de bază de date sunt ineficiente și nereușite;

12. consideră că litigiul de lungă durată privind conflictul de interese dintre Comisie și Andrej Babis, fostul prim-ministru ceh, este ineficient și excesiv de lung; reamintește că nu s-a luat nicio măsură decisivă privind conflictul de interese care viza prim-ministrul Babis și că faptul că, în cele din urmă, alegerile au pus capăt conflictului de interese nu plasează Comisia într-o lumină pozitivă; subliniază că prim-ministrul Babis a negociat între timp CFM și Fondul de redresare în numele Republicii Cehe;

13. subliniază riscul grav reprezentat de faptul că valoarea angajamentelor restante („RAL”) a continuat să crească și a atins un nou record la sfârșitul anului 2020, de 303,2 miliarde de euro; recunoaște că un anumit nivel al angajamentelor restante este o consecință naturală a sistemului bugetar al Uniunii, cu credite de angajament și credite de plată, însă subliniază că o valoare a angajamentelor restante egală cu doi ani de credite de plată constituie un risc pentru buna funcționare a bugetului în viitor, care ar face obiectul unor presiuni serioase, cu un posibil risc grav pentru lichiditatea bugetului Uniunii; invită Comisia să monitorizeze îndeaproape progresele privind execuția în statele membre, în special în cazurile de subutilizare și de rate scăzute de absorbție, și să prezinte autorității care acordă descărcarea de gestiune o analiză pentru fiecare țară, identificând problemele recurente, precum și măsurile luate pentru a optimiza situația; consideră că creșterea anuală constantă a angajamentelor restante, având în vedere viitorul instrument NextGenerationEU și creșterea semnificativă a cheltuielilor UE, reprezintă o prioritate pentru Comisie, în vederea pregătirii unui plan detaliat de acțiune pentru reducerea valorii angajamentelor restante; invită Comisia să prezinte un astfel de plan autorității care acordă descărcarea de gestiune;

14. regretă că, la sfârșitul lui 2020, în pofida experienței acumulate din CFM anterior și a asistenței și cooperării oferite de Comisie prin intermediul asistenței tehnice, rata cumulată de absorbție din Fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI) este în continuare cu aproximativ 7 % mai scăzută decât în CFM anterior pentru perioada 2007-2013; încurajează Comisia să își continue activitatea cu statele membre inclusiv prin asistență tehnică, pentru a spori capacitatea statelor membre de a folosi fondurile ce le sunt alocate și pentru a intensifica efortul de a crește rata de absorbție a fondurilor ESI, fără a compromite calitatea proiectelor și eforturile depuse pentru a evita deturnarea și fraudarea fondurilor Uniunii; invită Comisia să sprijine țările, acolo unde este necesar, să găsească proiecte eligibile, în special cele cu o valoare adăugată europeană clară; invită Comisia să relanseze grupul operativ pentru o mai bună aplicare pentru a mări rata de absorbție și a dezvolta bune practici în rândul statelor membre;

15. își subliniază solicitările ferme și repetate adresate Comisiei și agențiilor executive de a asigura protecția bugetului Uniunii prin utilizarea globală și sistematică a unor sisteme digitale și automatizate pentru raportare, monitorizare și audit; observă că aceasta ar trebui să includă instituirea unei baze de date interoperabile unice obligatorii privind beneficiarii de fonduri din toate programele Uniunii; recunoaște că Comisia a propus să se introducă obligativitatea utilizării unui instrument unic de extragere a datelor și de evaluare a riscurilor pentru fondurile care fac obiectul gestiunii partajate și al Mecanismului de redresare și reziliență; observă că acest aspect nu a fost reținut în textele adoptate; evidențiază faptul că un astfel de sistem ar trebui să se bazeze pe coduri unice de identificare pentru toți destinatarii, inclusiv pe informații privind beneficiarii finali ai acestora, și ar trebui, de asemenea, să asigure în mod automat utilizarea de sisteme care includ instrumentul de extragere a datelor ARACHNE, însă fără a se limita la acesta, pentru a asigura protecția optimă a finanțelor Uniunii; subliniază că acest sistem integrat și interoperabil trebuie să permită agregarea tuturor sumelor individuale primite de același beneficiar sau beneficiar real într-o singură sumă totală; observă că această digitalizare trebuia să fie realizată de mult și că este indispensabilă, având în vedere caracterul transfrontalier al deturnării fondurilor, al fraudelor, al alocărilor abuzive, al conflictelor de interese, al dublei finanțări și al altor probleme sistemice; subliniază că acest instrument unic de extragere de date ar trebui să fie ușor de interogat și ar trebui să fie pus la dispoziția OLAF, a EPPO și a Comisiei, pentru a proteja și mai bine bugetul Uniunii și instrumentul NextGenerationEU împotriva neregulilor, a fraudelor și a conflictelor de interese;

16. subliniază nevoia de a extinde domeniile în care se folosește sistemul de detectare timpurie și de excludere (EDES) dincolo de gestiunea directă și invită Comisia să îl folosească pentru toate fondurile Uniunii, inclusiv pentru fondurile care fac obiectul gestiunii partajate; constată că EDES trebuie să fie folosit în mod sistematic pentru a garanta că întreprinderile și beneficiarii reali care au fost condamnați pentru fraudă, corupție sau alte activități infracționale economice grave nu pot beneficia de fonduri ale Uniunii; subliniază necesitatea de a armoniza indicatorii din ARACHNE cu motivele de excludere ale EDES pentru a se asigura că operatorii economici excluși sunt vizibili și în ARACHNE; cere o interoperabilitate maximă între ARACHNE, EDES și alte programe informatice pentru a reduce necesitatea de a introduce informații de mai multe ori în diferite sisteme informatice și a menține o sarcină administrativă cât mai redusă;

17. invită Comisia să dea curs raportului din proprie inițiativă al Parlamentului referitor la revizuirea Regulamentului financiar (3) și raportului legislativ din proprie inițiativă al Parlamentului (INL) referitor la digitalizarea sistemului european de raportare, monitorizare și audit (4), care implică sugestii specifice de revizuire a Regulamentului financiar;

18. salută publicarea Orientărilor privind evitarea conflictelor de interese în temeiul Regulamentului financiar în aprilie 2021, după distribuirea către statele membre în august 2020, care promovează interpretarea uniformă a normelor în toate modurile de gestiune; invită din nou Comisia să asigure o evaluare adecvată a măsurilor preventive luate de statele membre pentru a evita conflictele de interese; subliniază că trebuie să se combată în mod eficient și eficace toate formele de conflicte de interese, inclusiv în cadrul instituțiilor Uniunii;

19. reamintește că rapoartele de audit ale Comisiei, inclusiv pentru cazurile de conflicte de interese, ar trebui publicate într-un interval de timp rezonabil, contribuind la asigurarea faptului că acțiunile corective și de monitorizare recomandate sunt puse în aplicare de către entitățile auditate; reamintește poziția Comisiei pentru control bugetar potrivit căreia, chiar înainte de finalizarea unui audit, Comisia trebuie să facă schimb de informații cu Parlamentul European, la cerere, pentru a permite Parlamentului să își exercite funcția de control politic;

20. observă că pandemia de COVID-19 a justificat aducerea unor modificări semnificative la bugetul pe anul 2020, sub forma transferurilor și a bugetelor rectificative, pentru ca Uniunea să poată avea o contribuție importantă la reducerea problemelor cauzate de pandemia de COVID-19, inclusiv prin dezvoltarea rapidă a vaccinurilor. de asemenea, constată că, din cauza pandemiei, auditurile au trebuit efectuate în principal de la distanță; salută creșterea gradului de digitalizare a procedurilor de audit, creșterea eficienței și reducerea costurilor generate de auditurile la distanță, dar subliniază că auditurile de la distanță nu pot înlocui pe deplin controalele la fața locului; observă, de asemenea, că Comisia, pe baza evaluării speciale a riscurilor legate de COVID-19 efectuate în 2020, consideră că nivelul de asigurare a fost protejat și că riscul său estimat la momentul plății și riscul la închidere sunt reprezentative pentru nivelul de eroare din tranzacțiile financiare;

21. observă că rapoartele anuale ale Curții pe 2019 și pe 2020 indică „erori generalizate în ceea ce privește cheltuielile” și oferă o opinie contrară cu privire la legalitatea și regularitatea cheltuielilor; reamintește că Curtea a constatat în repetate rânduri că mecanismele de control ale Comisiei și ale statelor membre nu sunt suficient de fiabile;

22. ia act de tranziția treptată a normelor în materie de dezangajare pentru perioada de programare 2021-2027 de la N+3 (2021-2026) la N+2 (2027) pentru fondurile cu gestiune partajată, conform Regulamentul privind dispozițiile comune (5) (RDC) și așa cum a solicitat Parlamentul; solicită Comisiei să coopereze și să sprijine statele membre în punerea în aplicare la timp a programelor lor; subliniază că actuala normă N+3 nu ar trebui utilizată în scopul de a încetini sau a întârzia execuția, ci pentru a asigura suficient timp pentru realizarea proiectelor;

23. invită Comisia și autoritatea bugetară să se asigure că sunt furnizate fonduri suficiente pentru auditurile și controalele referitoare la utilizarea fondurilor Uniunii, având în vedere că fondurile ce urmează să fie cheltuite în anii următori în cadrul CFM și al instrumentului NextGenerationEU la un loc vor crește masiv; ia act de faptul că Comisia va evalua sistemele de control ale statelor membre și va oferi orientări pentru a institui sisteme solide de monitorizare și control; invită Comisia să furnizeze autorității care acordă descărcarea de gestiune evaluări detaliate ale sistemelor de audit și control pentru fiecare stat membru;

24. continuă să fie preocupat de faptul că Comisia auditează doar îndeplinirea jaloanelor și a țintelor înainte de a plăti fondurile din Mecanismul de redresare și reziliență, lăsând la latitudinea statelor membre să se asigure că normele privind achizițiile publice sau ajutoarele de stat au fost respectate; ia act de faptul că Comisia va efectua audituri de sistem pentru a se asigura că statele membre au instituit controale stricte pentru protejarea intereselor financiare ale Uniunii împotriva conflictelor de interese sau a unor nereguli grave; consideră, cu toate acestea, că Comisia, în calitate de gardian al tratatelor, nu ar trebui să se bazeze doar pe auditurile efectuate de statele membre cu privire la respectarea normelor aplicabile în scopul de a asigura condiții de concurență echitabile pentru investiții în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență; invită, prin urmare, Comisia să își extindă activitățile de audit dincolo de auditurile de sistem pentru a include verificări ale normelor privind achizițiile publice și ajutoarele de stat în conformitate cu abordarea sa bazată pe riscuri; reamintește, în acest sens, lacunele grave din legislația națională a anumitor state membre în ceea ce privește eficiența controalelor și prevenirea conflictelor de interese;

25. reafirmă necesitatea de a realiza un echilibru mai bun între simplificarea în continuare a normelor și procedurilor și intensificarea controalelor în domeniile în care se întâlnesc cel mai des cheltuieli neconforme, de a dezvolta sesiuni de formare obligatorie și de informare practică pentru solicitanți, în special pentru solicitanții noi, și de a îmbunătăți asistența și orientările pentru IMM-uri, spin-off-uri, start-up-uri, agenții de administrare și plată și toate celelalte părți interesate relevante; recunoaște progresele înregistrate prin revizuirea din 2018 a Regulamentului financiar și îmbunătățirile introduse pentru programele de cheltuieli din perioada 2021-2027;

26. subliniază importanța sporită a indicatorilor de performanță, inclusiv a selecției indicatorilor, a definirii de obiective și obiective intermediare și a monitorizării și a raportării în lumina noilor modele de livrare pentru Mecanismul de redresare și reziliență și a Politicii agricole comune reformate; salută, în acest sens, efortul Comisiei de a îmbunătăți monitorizarea și raportarea cu privire la performanța bugetului Uniunii prin intermediul unor indicatori mai raționalizați și calitativi, așa cum se reflectă în actele de bază adoptate privind programele de cheltuieli pentru perioada 2021-2027; constată că jaloanele și țintele, precum și indicatorii de realizare sunt de natură diferită; ia act de faptul că Mecanismul de redresare și reziliență face și mai mult diferența între investiții și reforme; subliniază că auditul performanței este un instrument nou pentru autoritățile de audit respective; invită Comisia să prezinte o imagine de ansamblu a întregului ciclu de audit din cadrul statelor membre, al Comisiei, precum și o imagine de ansamblu în ceea ce privește cooperarea cu autoritățile de audit respective, inclusiv cu Curtea de Conturi, OLAF și EPPO;

27. încurajează Comisia, Curtea de Conturi Europeană și Consiliul să colaboreze în vederea accelerării procesului de descărcare de gestiune la N+1, reamintind că acest lucru nu ar trebui să submineze calitatea procesului;

28. invită Comisia să continue să promoveze, în toate domeniile cheltuielilor UE, o abordare vizând îmbunătățirea echilibrului de gen și integrarea dimensiunii de gen în buget, de manieră concisă și concretă; salută progresele înregistrate de Comisie în ceea ce privește metodologia pentru integrarea dimensiunii de gen și elaborarea unei metodologii pilot pentru urmărirea cheltuielilor legate de gen în CFM 2021-2027; invită Comisia să informeze Parlamentul cu privire la testul său de fezabilitate privind programele de finanțare ale Uniunii în contextul proiectului de buget 2023;

29. reiterează necesitatea de a intensifica eforturile de combatere a fraudei, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivelul statelor membre, în strânsă cooperare cu EPPO și cu OLAF; apreciază eforturile remarcabile și subliniază rolul EPPO în investigarea și urmărirea fraudelor și a altor infracțiuni care afectează interesele financiare ale Uniunii; reamintește că este important ca EPPO și OLAF să fie dotate cu resurse financiare și umane suficiente;

30. salută instituirea de noi venituri proprii pentru a rambursa, începând cu 2028, împrumuturile acordate în temeiul NextGenerationEU (aproximativ 15 miliarde EUR pe an până în 2050), pentru a asigura o protecție sporită a bugetului Uniunii; observă că, astfel, îndatorarea Uniunii nu va fi suportată de generațiile viitoare și nu vor trebui reduse programe esențiale ale Uniunii, precum Orizont Europa, FSE+ sau Erasmus+;

31. este îngrijorat mai ales de faptul că Curtea a constatat în repetate rânduri că activitatea unor autorități de audit sau organisme de certificare naționale este considerată prea predispusă la erori și deci nefiabilă, lucru ce compromite fiabilitatea datelor pentru RAGP; regretă faptul că Comisia nu a dat curs acestei observații specifice incluse în rezoluția de descărcare de gestiune a Comisiei pentru exercițiul financiar 2019; așteaptă precizări din partea Comisiei cu privire la acest aspect;

Declarația de asigurare a Curții și gestiunea bugetară și financiară

32. salută faptul că, pentru anul 2020, Curtea constată că situațiile financiare ale Uniunii sunt fiabile, în conformitate cu Regulamentul financiar și că nu există erori semnificative în partea de venituri din buget;

33. regretă faptul că, pentru exercițiul 2020, Curtea a emis din nou o opinie contrară privind legalitatea și regularitatea părții de cheltuieli din buget și, totodată, subliniază că nivelul de eroare de 2,7 % în 2020, identic cu valoarea din 2019, reprezintă nivelul minim de eroare din cauza riscului de detecție asociat faptului că Curtea nu a fost în măsură să efectueze controale la fața locului, din cauza restricțiilor impuse de pandemia de COVID-19; subliniază totuși că o rată de eroare nu echivalează în mod automat cu frauda și constată că, în 2020, Curtea a raportat șase cazuri posibile de fraudă la Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF), față de nouă cazuri în 2019; reiterează necesitatea de a intensifica eforturile de combatere a fraudei, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivelul statelor membre, în strânsă cooperare cu EPPO și cu OLAF;

34. constată că Curtea a auditat operațiuni în valoare de 147,8 miliarde EUR, comparativ cu cheltuielile reale în valoare de 173,3 miliarde EUR, și că cheltuielile cu risc ridicat, care se bazează în principal pe rambursări, au reprezentat 87,2 miliarde EUR din populația auditată, în timp ce cheltuielile cu risc scăzut, care constituie în principal cheltuieli bazate pe creanțe, au reprezentat 60,6 miliarde EUR;

35. constată cu îngrijorare că, pe baza celor 728 de operațiuni auditate verificate de Curte, nivelul de eroare estimat pentru cheltuielile cu risc ridicat continuă să depășească cu mult pragul de semnificație, situându-se la 4,0 %, în timp ce nivelul de eroare estimat se află sub pragul de semnificație pentru cheltuielile cu risc scăzut;

36. reiterează solicitările adresate Curții de Parlament în rezoluțiile privind descărcarea de gestiune din ultimii ani, și anume de a defini rata de eroare și pentru plățile cu risc scăzut, precum și pentru fiecare cheltuială din CFM, de a extinde capitolul privind „Administrația” pentru a avea o analiză mai aprofundată asupra tuturor instituțiilor și de a califica impactul măsurilor corective asupra nivelului global de eroare;

37. constată cu tot mai multă îngrijorare că bilanțul Uniunii arată că, la sfârșitul anului 2020, totalul pasivelor a fost de 313,5 miliarde EUR, ceea ce reprezintă o creștere de 62,0 miliarde EUR sau de 24,7 % în comparație cu exercițiul financiar anterior (251,5 miliarde EUR);

38. constată că Regatul Unit a ieșit din Uniune la 1 februarie 2020 și că, la 31 decembrie 2020, în situațiile financiare ale Uniunii se regăsea o creanță netă față de Regatul Unit în valoare de 47,5 miliarde EUR, conform obligațiilor definite în Acordul de retragere;

39. constată că 2020 a fost ultimul an al CFM 2014-2020; evidențiază faptul că bugetul pentru 2020 și bugetele rectificative s-au ridicat în total la 173,9 miliarde EUR, cu titlul de angajamente, din care 172,9 miliarde EUR au fost angajați efectiv, în timp ce bugetul și bugetele rectificative s-au ridicat la 164,1 miliarde EUR cu titlul de plăți, din care s-au cheltuit efectiv 161,8; constată, de asemenea, că s-au efectuat plăți în valoare de 9,9 miliarde EUR cu titlul de venituri alocate și de 1,6 miliarde EUR cu titlul de venituri reportate, astfel încât plățile totale s-au ridicat la 172,4 miliarde EUR;

40. constată cu îngrijorare că se pare că s-au înregistrat puține progrese în ceea ce privește rata de absorbție cumulată a fondurilor FEIS, care este în continuare de numai 55 % (cu 7 % mai mică decât la sfârșitul ultimului an al CFM anterior), deși rata anuală de absorbție în 2020 a fost aceeași ca în ultimul an al CFM anterior, 2007-2013 (15 %). Constată că, la sfârșitul lui 2020, 45 % din totalul angajamentelor din fondurile FEIS pentru perioada 2014-2020, în valoare de 209 miliarde EUR, nu fusese încă plătit și reprezintă cea mai mare parte a angajamentelor restante totale (RAL), de 303 miliarde EUR;

41. ia act de răspunsurile detaliate la solicitările specifice formulate de Parlament în completarea raportului Comisiei privind măsurile subsecvente descărcării de gestiune pentru exercițiul financiar 2019 [COM(2021) 405];

Circumstanțe speciale datorate pandemiei de COVID-19

42. constată că pandemia de COVID-19 a condus la relaxarea normelor aplicabile pentru a asigura lichidități suplimentare, precum și la o flexibilitate excepțională și necesară privind cheltuielile legate de COVID-19, inclusiv la nivelul normelor și controalelor administrative, în interesul unui răspuns rapid; este preocupat de faptul că acest lucru crește riscul de proceduri opace, abuz și fraudă din partea structurilor infracționale care încearcă să abuzeze de situația de criză; ia act de informațiile furnizate de OLAF cu privire la activitățile infracționale legate de echipamentele personale de sănătate și siguranță și de ofertele de vaccinuri false; subliniază necesitatea unor controale și audituri ex post în acest sens;

43. constată că, potrivit informațiilor transmise Curții, dar nepublicate, Comisia a furnizat 12,9 miliarde EUR ca angajamente, sub gestiune directă și indirectă, și 34,2 miliarde EUR ca angajamente sub gestiune partajată, în scopuri legate de pandemia de COVID-19 în cursul anului 2020; regretă că Comisia nu a publicat încă un raport privind cheltuielile legate de COVID-19;

44. regretă că pandemia de COVID-19 a îngreunat și mai mult efectuarea de controale și audituri la fața locului; observă totuși că Comisia, pe baza evaluării speciale a riscurilor legate de pandemia de COVID-19 efectuate în 2020, consideră că nivelul de asigurare a fost protejat și că riscul său estimat la momentul plății și riscul la închidere sunt reprezentative pentru nivelul de eroare din tranzacțiile financiare; subliniază că în perioada următoare sunt necesare mai multe vizite de audit la fața locului pentru a asigura o bună gestionare a auditului;

Circumstanțe speciale datorate instrumentului NextGenerationEU

45. constată că instrumentul NextGenerationEU, împreună cu CFM 2021-2027, va crește semnificativ alocarea de finanțare combinată, la peste 1 800 de miliarde EUR;

46. constată, de asemenea, că o mare parte a reglementărilor pentru programele de cheltuieli subiacente pentru perioada noului CFM au fost adoptate mai târziu decât în timpul CFM-urilor anterioare, ceea ce va conduce în mod inevitabil la întârzieri în programare și în punerea în aplicare;

47. subliniază că efectul combinat al noului instrument NextGenerationEU și întârzierile în adoptarea legislației riscă să exercite presiuni semnificative asupra capacităților administrative ale statelor membre și ale Comisiei, ceea ce poate conduce în continuare la și mai multe erori, la și mai puțin control și la eventuale pierderi pentru bugetul Uniunii;

48. remarcă faptul că utilizarea sistemelor de extragere a datelor și de evaluare a riscurilor, cum ar fi ARACHNE, poate contribui la prevenirea conflictelor de interese, fraudelor, corupției și dublei finanțări; observă că statele membre trebuie să colecteze informațiile despre beneficiarii programului și datele despre beneficiarul real; Directiva privind combaterea spălării banilor necesită o platformă centrală a Uniunii, care a fost creată, dar nu toate statele membre s-au conectat încă la aceasta; ia act de faptul că în statele membre există registre centrale ale datelor privind beneficiarii, dar nu toate conțin date privind beneficiarii reali;

49. ia act de faptul că instrumentele de monitorizare sunt esențiale pentru auditul punerii în aplicare a obiectivelor de etapă și a țintelor; ia act de faptul că statele membre trebuie să utilizeze sistemul FENIX dezvoltat și pus la dispoziție de Comisie; salută crearea de către Comisie a tabloului de bord privind redresarea și reziliența pentru a oferi o sinteză vizuală și ușor de înțeles a progreselor înregistrate în aplicarea Mecanismului de redresare și reziliență, promovând transparența, controlul public și responsabilitatea cu privire la mecanism;

50. ia act de faptul că, în conformitate cu articolul 60 din Regulamentul privind MRR, Comisia ar trebui să transmită simultan Parlamentului și Consiliului, sub rezerva verificării informațiilor sensibile sau confidențiale sau a unor acorduri de confidențialitate adecvate, dacă este necesar, documentele și informațiile relevante;

51. constată că Parlamentul European a înființat un grup de lucru privind MRR, care instituie astfel un dialog între membrii comitetelor respective și Comisie; ia act de faptul că implicarea Parlamentului și a Consiliului este esențială pentru a asigura supravegherea și controlul democratic; subliniază că transmiterea rapidă și completă a documentelor către Parlament și Consiliu va fi un element important și decisiv în cadrul procedurii de descărcare de gestiune;

52. ia act de faptul că, în conformitate cu articolul 31 din Regulamentul privind MRR, Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului și Consiliului un raport anual privind punerea în aplicare a mecanismului până la 31 iulie 2022;

53. constată că, potrivit estimărilor Curții, expunerea totală a bugetului Uniunii ca urmare a instrumentului NextGenerationEU va crește semnificativ în anii următori și ar putea ajunge la 940 de miliarde EUR la sfârșitul lui 2023, ceea ce reprezintă o creștere uriașă față de 132 de miliarde EUR la sfârșitul lui 2020;

54. solicită Comisiei să identifice posibilități suplimentare de consolidare a capacităților de absorbție ale statelor membre, prin investiții în capacitățile administrative, în formare și în digitalizarea gestionării fondurilor;

Recomandări

55. invită Comisia: (a) să efectueze, pentru fiecare stat membru în parte, o analiză a fondurilor primite și a stadiului execuției, cel târziu în luna mai pentru exercițiul bugetar precedent, în contextul raportului anual prevăzut la articolul 31 din Regulamentul privind MRR; se așteaptă ca Comisia să publice raportul anual pentru prima dată la începutul celui de-al doilea semestru al anului 2022 și să informeze prompt autoritatea care acordă descărcarea de gestiune cu privire la constatări; (b) să asigure protecția bugetului Uniunii prin utilizarea generală și sistematică a unor sisteme digitale și automatizate pentru raportare, monitorizare și audit și să instituie de urgență un sistem obligatoriu, integrat și interoperabil bazat pe instrumentele și bazele de date existente, dar fără a se limita la acestea, în contextul viitoarelor revizuiri ale Regulamentului financiar; să elaboreze Tabloul de bord privind redresarea și reziliența, pentru a se asigura că descrierea obiectivelor de etapă și a țintelor și a rezultatelor auditului este transparentă; să se asigure că toate statele membre utilizează sistemele și registrele centrale pentru a raporta cu privire la beneficiarii reali și beneficiarii finali; (c) să efectueze o serie de controale ex post la fața locului și controale ale achizițiilor publice naționale care utilizează fonduri ale Uniunii și să ia act de auditurile sau rapoartele mass-media deja efectuate, care evidențiază un risc considerabil pentru legalitatea acestor proceduri; (d) să transmită în timp util autorității care acordă descărcarea de gestiune, sub rezerva verificării informațiilor sensibile sau confidențiale sau a modalităților adecvate de confidențialitate, dacă este necesar, documente relevante, cum ar fi rezumatul auditurilor (DAS) și să informeze în timp util autoritatea care acordă descărcarea de gestiune; (e) să simplifice normele și procedurile, să dezvolte sesiuni de formare obligatorie și de informare practică pentru solicitanți, în special pentru solicitanții noi, și să îmbunătățească asistența și orientările pentru IMM-uri, spin-off-uri, start-up-uri, agenții de administrare și plată și toate părțile interesate relevante; să prezinte autorității care acordă descărcarea de gestiune o imagine de ansamblu a cursurilor de formare desfășurate; (f) să urmeze recomandările emise de Curte, inclusiv efectuarea unei raportări cuprinzătoare și standardizate privind cheltuielile legate de pandemia de COVID-19; (g) să comunice autorității care acordă descărcarea de gestiune rezultatele legate de conținutul controlului bugetar, din perspectiva raportului de evaluare, prin organizarea unei reuniuni cu comisia respectivă; (h) să își intensifice activitatea pentru a se asigura că fondurile din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență sunt folosite pentru proiecte care conduc la reforme structurale și investiții care generează valoare adăugată la nivelul Uniunii și că se evită dubla finanțare a proiectelor; invită insistent Comisia să se bazeze nu numai pe auditurile de conformitate efectuate de statele membre în ceea ce privește normele aplicabile, cum ar fi normele privind achizițiile publice și ajutoarele de stat, ci și să își extindă activitatea de audit dincolo de auditurile de sistem, în cadrul unei abordări bazate pe riscuri; (i) să se asigure că raportarea sa privind expunerea financiară totală a bugetului Uniunii este clară și oportună, pentru ca autoritățile de audit și publicul în general să aibă o imagine clară a modului în care evoluează expunerea în anii următori; (j) să dezvolte o metodologie și să multiplice controalele ex post și misiunile la fața locului privind utilizarea fondurilor NextGenerationEU și impactul acestora asupra redresării statelor membre; (k) să mărească capacitatea administrativă a Comisiei și a statelor membre și să propună linii bugetare adecvate pentru Curte, Parchetul European și OLAF în ceea ce privește noile sarcini legate de instrumentul NextGenerationEU, pentru a proteja finanțele Uniunii; (l) să finalizeze, până cel târziu la sfârșitul anului 2022, o metodologie concisă și concretă de integrare a perspectivei de gen, care să fie utilizată la nivelul întregului buget, prin stimulente specifice și eficace, și să urmeze recomandările Curții din Raportul său special privind integrarea perspectivei de gen în bugetul Uniunii;

Raportul anual privind gestiunea și performanțele și performanța bugetului Uniunii

56. ia act de faptul că Curtea își bazează raportul anual privind gestiunea și performanța pe informațiile extrase din mai multe rapoarte ale Comisiei; observă că Curtea completează aceste informații cu constatări recente din propria sa activitate de audit și analiză; remarcă faptul că Curtea examinează informațiile referitoare la performanță furnizate de Comisie din punctul de vedere al plauzibilității și coerenței cu constatările sale, dar nu și din punctul de vedere al fiabilității lor;

57. ia act de faptul că, pentru 2020, din 51 de directori generali (sau posturi echivalente), 11 directori generali au formulat în total 19 rezerve și impactul financiar total al rezervelor a fost de 1,219 milioane EUR;

58. subliniază că auditarea performanței bugetului Uniunii este la fel de importantă ca auditul de conformitate, pentru a avea o imagine cuprinzătoare nu numai asupra legalității cheltuielilor și a eficacității, a eficienței și economiei cheltuielilor, ci și asupra rezultatelor obținute și a priorităților și obiectivelor îndeplinite; atrage atenția asupra numeroaselor recomandări emise de Curte, precum și de autoritatea care acordă descărcarea de gestiune, conform cărora Comisia ar trebui să acorde mult mai multă atenție evaluării rezultatelor, consecințelor și efectelor politicilor și programelor sale (eficacitate) și să nu se limiteze la prezentarea unui număr mare de fonduri cheltuite sau de persoane implicate în programe individuale (eficiență);

59. ia act de faptul că abordarea privind o mai bună legiferare ajută Comisia să identifice lecțiile învățate din implementarea anterioară a politicilor și programelor; subliniază că toate programele de cheltuieli ar trebui să fie revizuite de Comisie și subliniază că analiza cost-eficacitate și analiza cost-beneficii sunt instrumente importante de control bugetar pentru analiza cheltuielilor; invită Comisia să includă mai multe informații calitative care să arate valoarea adăugată a Uniunii a programelor de cheltuieli; salută faptul că Comitetul de control normativ contribuie la îmbunătățirea calității evaluărilor și a evaluărilor de impact; invită Comisia să pună în practică recomandările formulate de Comitetul de control normativ și să justifice suficient cazurile în care observațiile nu au fost luate în considerare;

60. observă că, în ceea ce privește Regulamentul privind dispozițiile comune (RDC) pentru cele șapte fonduri cu gestiune partajată pentru perioada 2021-2027, nu s-a efectuat o evaluare a impactului, deoarece RDC stabilește norme comune și un mecanism de punere în aplicare pentru alte politici; salută faptul că regulamentele legate de fonduri au fost însoțite de propriile evaluări de impact; ia act de faptul că nu au fost disponibile evaluări importante ale PAC înainte de efectuarea evaluării de impact în ceea ce privește reforma PAC;

61. subliniază că este important ca Comisia să tragă în continuare învățăminte din performanțele programelor și după finalul perioadei CFM, fiindcă unele rezultate și efecte devin vizibile doar la câțiva ani după finalul perioadei CFM, mai ales în cazul programelor cu angajamente restante semnificative, și să includă aceste observații și concluzii în rapoartele pe care le comunică autorității care acordă descărcarea de gestiune;

62. ia act de faptul că, în acest raport anual, Curtea a examinat rapoartele Comisiei privind corecțiile financiare și recuperările și își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că le consideră complexe și nu întotdeauna clare; invită Comisia să se asigure că raportarea sa oferă o idee clară cu privire la cuantumul cheltuielilor neconforme corectate și returnate la bugetul Uniunii;

63. invită Comisia să respecte mai fidel recomandările emise de Curte și să participe la procesele fiabile de evaluare și de descărcare de gestiune ale Parlamentului, pentru a controla mai bine punerea în aplicare a noilor modele de livrare, precum și Mecanismul de redresare și reziliență și Politica agricolă comună reformată;

64. își reiterează preocuparea în legătură cu evaluarea Curții conform căreia datele de monitorizare din statele membre, pe care se bazează raportul anual al Comisiei privind gestionarea și performanța bugetului Uniunii și fișele de program, nu sunt complet fiabile; regretă în special evaluarea reiterată a Curții cu privire la Raportul anual privind gestionarea și performanța bugetului UE în domeniile legate de coeziune, din cauza deficiențelor din activitatea autorităților de audit și a problemelor identificate cu privire la ratele de eroare reziduală raportate în rapoartele anuale de activitate ale DG EMPL și DG REGIO;

65. ia act de declarația Comisiei potrivit căreia aceasta nu este obligată să-și alinieze metodologia la cea utilizată de Curte, dar regretă că acest fapt conduce la cifre foarte diferite, în special în domeniul concurenței, unde estimarea de către Comisie a riscului la momentul plății pentru această rubrică din CFM este chiar sub intervalul CCE pentru nivelul de eroare estimat; invită Comisia să nu se limiteze la cerința strict legală și să inițieze un proces serios de reflecție cu privire la metodologia sa, pentru a asigura o mai mare apropiere între cifrele Curții și cele ale Comisiei;

66. își subliniază solicitările ferme și repetate de a asigura protecția bugetului Uniunii prin utilizarea generală și sistematică a unor sisteme digitale și automatizate pentru raportare, monitorizare și audit; îndeamnă Comisia să instituie un sistem integrat și interoperabil bazat pe instrumentele și bazele de date existente, dar fără a se limita la acestea;

Veniturile

67. ia act de faptul că veniturile au reprezentat 174,3 miliarde EUR în 2020: din această sumă, 123 de miliarde EUR (70,6 %) au reprezentat resurse proprii bazate pe venitul național brut, 19,9 miliarde EUR (11,4 %) resurse proprii tradiționale (RPT), 17,2 miliarde EUR (9,9 %) resurse proprii bazate pe taxa pe valoarea adăugată, 8,2 miliarde EUR (4,7 %) contribuții și rambursări legate de acordurile și programele Uniunii, 3,2 miliarde EUR (1,8 %) excedente din anul precedent și 2,8 miliarde EUR (1,6 %) alte venituri;

68. constată că Curtea a examinat un eșantion de 55 de ordine de recuperare ale Comisiei, menite să fie reprezentative pentru toate sursele de venituri, precum și sistemele Comisiei, contabilitatea RPT în trei state membre și rapoartele anuale de activitate ale Direcției Generale Buget (DG BUDG) și ale Eurostat; salută faptul că niciunul dintre elementele de eșantion nu a fost afectat de o eroare cuantificabilă; salută faptul că, în cazul veniturilor, Curtea a constatat că nivelul de eroare nu a fost semnificativ și că sistemele legate de venituri erau în general eficace;

69. subliniază că sumele eludate și nereflectate în sistemele contabile ale statelor membre referitoare la RPT nu intră în sfera opiniei de audit formulate de Curte cu privire la venituri; ia act de faptul că, din moment ce diferența dintre nivelul teoretic al taxelor la import care ar trebui să fie încasate pentru economie în ansamblul său și taxele la import încasate efectiv („decalajul vamal”) ar putea afecta cuantumurile taxelor stabilite de statele membre, Curtea a evaluat pentru al doilea an consecutiv măsurile adoptate de Uniune pentru a reduce decalajul și a combate riscul ca RPT să nu fie complete;

70. observă cu mare îngrijorare că Curtea a constatat că, în 2020, Comisia și-a închis ciclul de verificări privind datele referitoare la VNB pentru resursele proprii începând cu anul 2010, adică un decalaj de 10 ani; evidențiază că, drept urmare a închiderii ciclului de verificare, Comisia a formulat un număr mare de rezerve legate de VNB în ceea ce privește proceduri specifice de compilare din anumite state membre, pentru care erau necesare îmbunătățiri; observă că aceasta accentuează semnificativ incertitudinea bugetară la nivelul bugetelor naționale în ceea ce privește contribuția bazată pe VNB; se declară îngrijorat că Curtea a constatat că impactul globalizării asupra VNB nu este abordat în mod corespunzător și, prin urmare, veniturile Uniunii ar putea fi afectate;

71. constată cu îngrijorare că sistemele de control pentru protejarea intereselor financiare ale Uniunii sunt insuficient armonizate, în principal din cauza punctelor slabe care le permit statelor membre să le pună în aplicare cu diferențe semnificative; constată că Curtea a depistat deficiențe persistente în ceea ce privește eficacitatea sistemelor de control, atât la nivelul Comisiei, cât și la nivelul statelor membre. Cele mai importante dintre acestea sunt legate de închiderea de către Comisie a ciclului de verificare privind VNB și de fiabilitatea situațiilor privind RPT într-un stat membru;

72. este îngrijorat că, în pofida îmbunătățirilor, numărul rezervelor în ceea ce privește TVA și al aspectelor nesoluționate în ceea ce privește RPT rămâne ridicat și că persistă deficiențele în ceea ce privește contabilitatea și gestionarea RPT la nivelul statelor membre; constată cu îngrijorare că Curtea a observat că datele privind importurile nu sunt monitorizare sistematic și că la nivelul Uniunii controalele vamale nu sunt armonizate suficient;

73. constată cu îngrijorare că, pentru al cincilea an consecutiv, DG BUDG și-a menținut rezerva emisă în legătură cu faptul că sumele aferente RPT transferate către bugetul Uniunii sunt inexacte, ca urmare a subevaluării produselor textile și de încălțăminte importate din China în perioada 2011-2017; ia act de hotărârea Curții de Justiție din 8 martie 2022 prin care se declară că Regatul Unit nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin pentru că nu a aplicat măsuri eficace de control vamal și pentru că nu a pus la dispoziția Comisiei valoarea corectă de resurse proprii tradiționale aferente importurilor în cauză;

74. constată că Curtea a respins parțial calculul Comisiei din cauza incertitudinii semnificative cu privire la exactitatea sumelor declarate de Comisie ca resurse proprii iar Comisia nu a stabilit sumele integrale la standardul juridic corespunzător; constată că Curtea a aprobat metoda utilizată de Comisie pentru a estima valoarea pierderilor RPT pentru o parte a perioadei de constatare a neîndeplinirii obligațiilor și a declarat că este de competența Comisiei să recalculeze pierderile de resurse proprii ale UE rămase neonorate; invită Comisia să explice autorității care acordă descărcarea de gestiune în ce constau erorile de calcul, cum intenționează să remedieze după standardele juridice eroarea apărută la calculul pierderilor și să comunice autorității care acordă descărcarea de gestiune rezultatul noilor calcule;

Recomandări

75. invită Comisia: (a) să asigure aplicarea uniformă a controalelor vamale și să dezvolte și să pună în aplicare o capacitate completă de analiză și de coordonare la nivelul Uniunii; (b) să își revizuiască și să își actualizeze abordarea în ceea ce privește verificarea datelor privind VNB-ul statelor membre în viitoarele cicluri multianuale, pentru a fluidiza în continuare procesul și a reduce perioada în care datele privind VNB rămân deschise după finalul ciclului; (c) să îmbunătățească în continuare, în cooperare cu statele membre, modul în care globalizarea se reflectă în conturile naționale, pentru a aborda rezerva în ceea ce privește VNB în acest domeniu pentru perioada începând cu 2018 și, dacă este nevoie, pentru a reevalua calitatea datelor privind VNB din anii precedenți, pentru a informa autoritatea bugetară cu privire la posibilele implicații ale statisticilor revizuite rezultate pentru bugetul de venituri începând cu anul 2010; (d) să se asigure că situațiile lunare și trimestriale privind RPT ale tuturor statelor membre sunt fiabile și să remedieze în acest scop deficiențele din sistemele lor informatice vamale legate de lipsa unei piste de audit, de riscul dublei contabilizări și de alocarea incorectă a plăților parțiale; (e) să ia măsuri în lupta împotriva fraudei în domeniul comerțului electronic și al încasării TVA, în special prin utilizarea beneficiilor suplimentare ale mijloacelor digitale existente pentru urmărirea facturilor și a plăților de TVA; (f) să asigure protecția bugetului Uniunii prin utilizarea generală și sistematică a unor sisteme digitale și automatizate pentru raportare, monitorizare și audit și să instituie de urgență un sistem integrat și interoperabil bazat pe instrumentele și bazele de date existente, dar fără a se limita la acestea;

Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă

76. ia act de faptul că subrubrica 1a din CFM, „Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă”, reprezintă 13,9 % sau 24,1 miliarde EUR din bugetul Uniunii; din această sumă, 13,6 miliarde EUR (56,4 %) sunt cheltuiți pentru cercetare, 3,1 miliarde EUR (12,8 %) pentru educație, formare, tineret și sport, 2,4 miliarde EUR (10,2 %) pentru transport și energie, 1,6 miliarde EUR (6,5 %) pentru spațiu, iar restul pentru alte acțiuni și programe; reamintește că cheltuielile totale planificate în cadrul acestei subrubrici a CFM 2014-2020 sunt de 142 de miliarde EUR, din care 104,6 miliarde EUR au fost plătite până la sfârșitul anului 2020;

77. recunoaște că întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile) trebuie să ocupe un loc central în toate exercițiile de reflecție privind competitivitatea pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, întrucât IMM-urile asigură 6 din 10 de locuri de muncă și 8 din 10 ucenicii în unele state membre și generează aproape 60 % din valoarea adăugată creată în Uniune;

78. constată că Curtea a examinat un eșantion de 133 de operațiuni, constituit astfel încât să fie reprezentativ pentru întreaga gamă de cheltuieli acoperite de această subrubrică din CFM; mai constată și că Curtea a examinat regularitatea informațiilor din rapoartele anuale de activitate (RAA) ale Direcției Generale Cercetare și Inovare (DG RTD), ale Direcției Generale Rețele de Comunicare, Conținut și Tehnologie (DG CONNECT) și ale Agenției Executive pentru Inovare și Rețele (INEA), pe care Comisia le-a inclus ulterior în raportul său anual privind gestiunea și performanța;

79. constată cu îngrijorare că Curtea a estimat nivelul de eroare la 3,9 %, acesta datorându-se în principal erorilor legate de costuri neeligibile, de lipsa unor documente justificative esențiale sau de nereguli în notificările contractuale privind documentele de licitație; subliniază că Curtea a constatat că cheltuielile în cadrul PC7 și al programului Orizont 2020 rămân cu risc ridicat și constituie principala sursă de erori;

80. constată cu îngrijorare că costurile cu personalul rămân principala sursă de erori, în special în raport cu cheltuielile pentru cercetare; regretă că în ciuda eforturilor de simplificare normele pentru declararea costurilor cu personalul în programul Orizont 2020 rămân complexe; consideră binevenite unele simplificări propuse anume pentru IMM-uri în programul Orizont 2020, cum ar fi rata forfetară unică pentru costurile indirecte, inclusiv costurile cu personalul;

81. observă că beneficiarii pot declara doar costurile cu personalul pentru sarcinile îndeplinite de o persoană fizică care lucrează cu contract direct, în timp ce costurile pentru sarcinile subcontractate nu sunt eligibile; află din observația Curții că IMM-urile, care nu au suficient personal propriu, sunt deosebit de predispuse la erori atunci când declară costurile cu serviciile de consultanță externă sau cu lucrătorii independenți drept costuri de personal;

82. ia act de faptul că Comisia și-a consolidat campania de informare care vizează beneficiarii predispuși la erori, cum ar fi IMM-urile și solicitanții pentru prima dată, cu experiență și resurse limitate în procesul de depunere a cererilor; ia act de faptul că Comisia a organizat șase seminare online în 2020, la care au participat aproximativ 7 500 de participanți direcți; consideră că Comisia își poate extinde și mai mult activitățile de informare; subliniază importanța furnizării de informații potențialilor solicitanți în limba lor maternă, în special cu privire la normele complexe, cum ar fi costurile de personal și costurile de subcontractare;

83. reamintește că Comisia și-a propus să confere un rol mai important Uniunii, de actor principal în sectorul spațial, în CFM 2021-2027; subliniază importanța IMM-urilor și a întreprinderilor nou-înființate în toate aspectele politicii spațiale, în special în legătură cu infrastructura lansatoarelor, rachetele, sateliții, precum și serviciile din amonte și din aval; este preocupat de licitațiile lansate în domeniul politicii spațiale, în special în raport cu sistemul de conectivitate prin satelit al Uniunii, care a exclus IMM-urile prin introducerea unor sarcini excepțional de mari pe care nicio întreprindere mică nu le-ar putea îndeplini; solicită Comisiei să prezinte o imagine de ansamblu cu (a) rezultatele tuturor licitațiilor din 2020, (b) numărul de oferte câștigate parțial sau total de IMM-uri sau de întreprinderi nou-înființate, (c) numărul de oferte câștigate fără nicio participare din partea IMM-urilor sau a întreprinderilor nou-înființate, (d) numărul de oferte câștigate de întreprinderi mari și (e) o imagine de ansamblu a tuturor ofertelor din 2020 care au exclus IMM-urile încă din momentul organizării licitației;

84. atrage atenția că Serviciul comun de audit al DG RTD realizează doar aproape 20 % din auditurile ex post din întreaga familie Orizont 2020 restul de 80 % fiind realizate de firme private de audit, în numele său; constată cu îngrijorare că Curtea a observat că eșantionarea la nivelul declarațiilor de cost auditate nu a fost întotdeauna în conformitate cu procedurile stabilite; evidențiază faptul că, în pofida îmbunătățirilor introduse de Comisie, rata reprezentativă de eroare poate fi subestimată; se arată îngrijorat de faptul că în auditurile ex post ale CAS persistă unele deficiențe;

85. regretă că nivelul de excelență în cercetare continuă să difere mult de la un stat membru la altul; atrage atenția asupra unor studii care au recomandat ca cercetătorii, experții și alți actori naționali din instituțiile cu niveluri mai scăzute de excelență să fie încurajați să participe activ la echipe comune de cercetare, inclusiv cu cercetători și instituții cu cel mai înalt nivel de excelență; este conștient de faptul că responsabilitatea principală revine statelor membre și investițiilor acestora în educație, dar subliniază că Comisia poate contribui la răspândirea excelenței; salută majorarea bugetului pentru activitățile de extindere a programului Orizont Europa;

86. ia act de faptul că activitatea de audit privind PC7 s-a finalizat; regretă că rapoartele anuale de activitate ale DG RTD și DG CONNECT confirmă faptul că rata de eroare reziduală cumulată pentru PC7 este de peste 2 %; recunoaște că, din cauza pragului de minimis pentru rezervele financiare introdus în 2019, niciuna dintre direcțiile generale nu a raportat o rezervă cuantificată;

87. constată cu îngrijorare că, în ceea ce privește Orizont 2020, DG RTD a raportat o rată reprezentativă de eroare preconizată de 2,95 % pentru toate DG-urile și alte organisme ale Uniunii care gestionează cheltuielile pentru cercetare ale Uniunii; constată că rata de eroare reziduală este de 2,24 % pentru DG RTD și de 2,20 % pentru DG CONNECT; constată cu îngrijorare că Comisia nu consideră că trebuie instituită o rezervă pentru cheltuielile din programul Orizont 2020; observă că organismele de punere în aplicare se străduiesc să ofere asigurări rezonabile privind un risc de eroare într-o marjă de 2-5 %;

88. salută raportul Curții privind performanțele programului Erasmus+, care reprezintă 13,3 % din plățile totale efectuate până la sfârșitul lui 2020 pentru această rubrică din CFM, pe baza raportului anual privind gestiunea și performanța pentru 2020, a declarațiilor de program pentru proiectul de buget pe 2022 și a principalelor evaluări și a altor rapoarte;

89. salută evaluarea Curții potrivit căreia amploarea și sfera de aplicare a programului Erasmus+ au creat valoare adăugată și eficiența acestuia a fost îmbunătățită prin simplificarea sa, comparativ cu programele predecesoare; ia act de opinia Curții că Comisia nu a luat în considerare egalitatea de gen la nivelul tuturor aspectelor programului Erasmus+ și că declarația de program pentru Erasmus+ nu furniza o estimare financiară a contribuției acestui program la egalitatea de gen; reamintește că, deși există diferențe semnificative de gen între domeniile de studiu, 58 % din numărul total de participanți la program sunt femei;

90. ia act cu îngrijorare de faptul că femeile sunt subreprezentate în programul Orizont 2020, reprezentând numai 36 % din totalul cercetătorilor (28 % în proiectele Consiliului European pentru Cercetare (CEC), 42 % în granturile Marie Skłodowska-Curie și 31 % în celelalte segmente ale programului);

91. apreciază faptul că Premiul Nobel pentru chimie în 2020 a fost acordat unui cercetător finanțat prin programul Orizont 2020, fiind cel de-al 10-lea participant care a beneficiat de fonduri prin acest program căruia i s-a decernat Premiul Nobel;

92. află că, în 2020, în cadrul Orizont 2020 prin programul CEC au fost finanțate 1 173 de proiecte și au primit finanțare 1 255 de cercetători principali; mai remarcă totodată că, în prezent, instituțiile-gazdă reprezintă 25 de state membre, iar cercetătorii principali provin din 23 de state membre; constată, de asemenea, că, începând din 2014, acțiunile Marie Skłodowska-Curie au sprijinit mobilitatea și formarea a circa 69 000 de cercetători, depășind astfel obiectivul de 65 000;

93. salută faptul că Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) a introdus infrastructuri pentru servicii digitale care asigură interoperabilitatea transfrontalieră a serviciilor online pentru cetățenii, întreprinderile și administrațiile publice din Uniune; subliniază că aproape 630 de milioane EUR s-au investit în interoperabilitatea la nivelul Uniunii a anumitor servicii digitale precum eSănătatea, datele publice deschise, identificarea electronică și securitatea cibernetică;

94. subliniază importanța investițiilor în rețele de transport sustenabile, pentru a permite tranziția necesară către moduri de transport mai sustenabile; încurajează MIE 2021-2027 să depună eforturi pentru a obține rezultate la fel de bune precum cele obținute de MIE; reține că beneficiarii trebuie informați mai bine despre normele de eligibilitate ale MIE;

95. consideră îmbucurător că, în perioada 2014-2020, la MIE Transporturi au fost alocate fonduri în regim de cofinanțare în valoare de 23,03 miliarde EUR pentru 959 de acțiuni; deși sunt destinate infrastructurii atât din rețeaua centrală, cât și din tronsoanele periferice ale rețelei transeuropene de transport (TEN-T), programul și-a focalizat sprijinul pe rețeaua centrală, vizând peste 170 de tronsoane;

Recomandări

96. invită Comisia: (a) să extindă sfera pe care o acoperă certificatele privind situațiile financiare pentru ca acestea să includă categoriile de costuri unitare pentru noul program-cadru pentru cercetare, Orizont Europa, cu scopul de a crește nivelul de detectare și de corectare a erorilor privind costurile unitare; solicită simplificarea normelor privind costurile cu personalul în cadrul Orizont Europa; (b) să întreprindă acțiuni, inclusiv o examinare periodică a principalelor cauze ale erorilor din situațiile financiare, să furnizeze orientări cu privire la aspecte complexe, cum ar fi normele de subcontractare, și să desfășoare campanii de informare pentru a reduce rata de eroare pentru programul Orizont 2020; (c) să îmbunătățească în continuare calitatea auditurilor ex post îndreptând neajunsurile din procedurile de eșantionare la nivelul declarațiilor de cheltuieli și să aplice corecțiile la metoda de calcul al erorilor pentru programul Orizont Europa. (d) să se străduiască în continuare să atingă un nivel de eroare sub 2 % în acest domeniu de cheltuieli; (e) să simplifice normele și procedurile, să dezvolte sesiuni de formare obligatorie și de informare practică pentru solicitanți, în special pentru noii solicitanți, și să îmbunătățească asistența și îndrumările pentru IMM-uri, spin-off-uri, start-up-uri, agenții de administrare și plată și toate celelalte părți interesate relevante; să elaboreze un compendiu digital pentru IMM-urile și întreprinderile cu capitalizare medie europene, cu informații normative privind sprijinirea creării de locuri de muncă și a oportunităților de creștere economică în CFM și în cadrul MRR, similar instrumentului de asistență comercială Access2Markets; (f) să încerce metode mai bune pentru a asigura echilibrul între beneficiarii femei și bărbați ai fondurilor Orizont Europa și o acoperire geografică mai justă în raport cu statele membre slab reprezentate și să sprijine mai susținut cercetarea și cooperarea în universitățile din toate statele membre; să raporteze Parlamentului proporția cercetătorilor bărbați și femei care participă la program; (g) să asigure protecția bugetului Uniunii prin utilizarea generală și sistematică a unor sisteme digitale și automatizate de raportare, monitorizare și audit; și să instituie un sistem integrat și interoperabil bazat pe instrumentele și bazele de date existente, dar fără a se limita la acestea; (h) să definească așteptările stabilind obiective și ținte realiste și realizabile; consideră că noua Garanție pentru tineret consolidată a UE ar trebui să aibă mai mult succes în ce privește accesul tinerilor la piața muncii; invită Comisia să colaboreze mai bine cu statele membre pentru a dezvolta Erasmus+ pentru formare profesională, în special pentru anumite profesii tehnice, artizani etc.; invită Comisia să încurajeze Regatul Unit să adere din nou la programul Erasmus; pledează, de asemenea, pentru lansarea de schimburi de studenți și științifice cu țările Parteneriatului estic, în special Ucraina; să își extindă și mai mult activitățile, pentru a îmbunătăți accesul la excelență în întreaga UE, și să informeze autoritatea care acordă descărcarea de gestiune; (i) să creeze o nouă linie bugetară pentru turism, pentru a sprijini redresarea acestui sector puternic afectat de criza provocată de pandemia de COVID-19, sporindu-i reziliența pentru viitor și garantând că este digitalizat și sustenabil; (j) să își continue acțiunile în ceea ce privește achiziția grupată de vaccinuri împotriva COVID-19, ceea ce permite realizarea de economii și dezvoltă autonomia suverană a Uniunii în domeniul sănătății, aceste acțiuni putând fi extinse și în alte domenii precum energia, semiconductorii sau pământurile rare; (k) să asigure resurse suficiente pentru Orizont Europa și pilonii săi, PIIEC și alte instrumente și proiecte de finanțare în legătură și cu crearea de locuri de muncă, asigurând sinergii cu planurile naționale de redresare pentru a promova cercetarea, a dezvolta o strategie de creștere și a lansa noi parteneriate la nivelul Uniunii în domenii ca hidrogenul curat, pilele de combustie, energia eoliană, tracțiunea electrică, energia fotovoltaică, robotica, dronele, bateriile de imprimare 3D, aviația curată, transportul feroviar, mobilitatea conectată și automatizată, transportul rutier și naval cu emisii zero, precum și o gamă largă de tehnologii digitale, mai ales pentru programul de lucru 2021-2022, și apreciază progresele făcute de Orizont Europa în acest sens; subliniază nevoia de a sprijini proiecte care să contribuie, în special, la o rețea europeană de transporturi adaptată exigențelor viitorului, sustenabilă, inteligentă și care să nu afecteze clima; (l) să propună un nou mecanism orientat spre rezultate, care să includă planificarea și asistența tehnică pe termen scurt, mediu și lung și să impună o legătură mai strânsă între finanțare și realizarea unor ținte de etapă, să mărească valoarea adăugată a fondurilor Uniunii și să vegheze ca statele membre să respecte termenele de finalizare a rețelei TEN-T centrale și lărgite, și anume 2030 și, respectiv, 2050;

Coeziunea economică, socială și teritorială

97. ia act de faptul că subrubrica 1b din CFM, „Coeziunea economică, socială și teritorială”, reprezintă 34,3 % sau 59,5 miliarde EUR din bugetul Uniunii; din această sumă, 32,4 miliarde EUR (54,5 %) sunt cheltuiți pentru Fondul european de dezvoltare regională (FEDR), 10,2 miliarde EUR (17,1 %) pentru Fondul de coeziune (FC), 14,7 miliarde EUR (24,7 %) pentru Fondul social european (FSE), iar 2,2 miliarde EUR (3,7 %) pentru alte acțiuni;

98. reamintește rolul important al cheltuielilor aferente subrubricii 1b din CFM, „Coeziune economică, socială și teritorială”, care se axează pe reducerea decalajelor de dezvoltare dintre diferitele state membre și regiuni din Uniune, precum și pe creșterea competitivității tuturor regiunilor;

99. ia act de faptul că Curtea a examinat un eșantion de 227 de operațiuni, care a fost astfel constituit încât să fie reprezentativ din punct de vedere statistic pentru întreaga gamă de cheltuieli acoperite de această subrubrică din cadrul CFM; constată că Curtea a examinat, de asemenea, regularitatea informațiilor furnizate în rapoartele anuale de activitate ale Direcției Generale Politică Regională și Urbană (DG REGIO) și ale Direcției Generale Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune (DG EMPL), precum și RAGP;

100. constată cu îngrijorare că, luând în considerare erorile identificate anterior de autoritățile de audit și corecțiile aplicate de autoritățile programului, Curtea a estimat nivelul de eroare la 3,5 %, cu mult peste pragul de semnificație; salută faptul că aceasta reprezintă totuși o reducere a ratei de eroare comparativ cu rata de eroare de 4,4 % raportată în exercițiul din 2019; constată că erorile depistate vizează costuri ineligibile, achiziții publice, erori de contabilitate și de calcul, ajutoare de stat și documente justificative lipsă;

101. ia act cu îngrijorare de datele prezentate în Tabloul de bord al pieței unice pentru 2020 privind achizițiile publice, care arată că proporția contractelor atribuite unui singur ofertant este deosebit de alarmantă: 19 state membre au atins sau au depășit pragul de 20 %, iar șase state membre (Cehia, Grecia, Ungaria, Polonia, România, Slovenia) au atins nivelul de 39-51 %; constată că proporția contractelor de achiziții negociate cu o întreprindere fără nicio cerere de oferte a atins sau a depășit pragul de 10 % în 8 state membre, patru dintre ele (Bulgaria, Cipru, România, Slovenia) atingând niveluri de 22-29 %; constată că proporția contractelor atribuite în urma unei proceduri de ofertare al cărei nume și condiții nu erau clare a depășit pragul de 3 % în zece state membre, cu niveluri cuprinse între 8-9 % în patru state membre (Belgia, Bulgaria, Malta și Slovenia);

102. este profund îngrijorat de aceste observații, deoarece indică deficiențe grave și sistemice în procedurile de achiziții publice din mai multe state membre, care după toate probabilitățile vor avea un impact și asupra gestionării și utilizării fondurilor UE; ia act, în acest sens, de observația Curții despre un audit de sistem din timp și preventiv referitor la verificările de gestiune ale achizițiilor publice în Ungaria, care a dus la o corecție forfetară de 10 % pentru toate contractele afectate pe o perioadă de patru ani, care se ridică la aproximativ 770 milioane EUR;

103. este preocupat de faptul că 72 % din erori provin din proiecte și costuri neeligibile și 27 % din încălcări ale normelor pieței interne (în special nerespectarea normelor privind ajutoarele de stat); constată că cinci proiecte au încălcat normele Uniunii privind ajutoarele de stat; ia act de opinia Curții că două proiecte nu ar fi trebuit să obțină finanțare publică din partea UE și/sau din partea statului membru; subliniază că aceste proiecte reprezentau 1,0 puncte procentuale din nivelul de eroare estimat;

104. consideră îmbucurător că în 2020 cererea de propuneri multianuală din 2019 în cadrul Mecanismului pentru interconectarea Europei a fost finalizată cu succes, fiind selectate 125 de proiecte cu o contribuție totală de peste 2 miliarde EUR; ia act de faptul că o proporție de peste 90 % din contribuția MIE a fost alocată proiectelor care urmau să vizeze obiectivele legate de climă, în special infrastructuri feroviare, pentru căi navigabile interioare și porturi maritime, precum și expansiunea de infrastructuri pentru combustibili alternativi;

105. constată că DG REGIO a raportat o rată medie ponderată de eroare de 2,1 % și o „rată maximă” de 2,6 %, iar DG EMPL a raportat o rată medie ponderată de eroare de 1,4 % și o „rată maximă” de 1,9 %; arată că, potrivit Curții, DG EMPL nu a luat complet în considerare posibilele erori pe lângă cele depistate, caz în care rata maximă ar fi fost de 2,1 %; subliniază constatarea Curții potrivit căreia rata de eroare reziduală generală raportată de Comisie ar trebui considerată o rată minimă; evidențiază că s-ar putea ca viitoarele corecții să nu fie suficiente pentru a asigura că, la închidere, nu mai există un nivel semnificativ de eroare;

106. își exprimă îngrijorarea privind faptul că numărul și impactul erorilor detectate demonstrează că controalele existente nu atenuează încă suficient riscul inerent ridicat de eroare în acest domeniu; este îngrijorat de faptul că sunt vizate aici în special autoritățile de management ale căror verificări nu sunt eficace în a preveni sau a detecta neregulile de la nivelul cheltuielilor declarate de beneficiari; constată cu îngrijorare că Curtea consideră, de asemenea, că alte erori se datorează deciziilor adoptate chiar de autoritățile de management;

107. constată cu îngrijorare că Curtea a concluzionat că ratele de eroare reziduală raportate de autoritățile de audit nu au fost întotdeauna fiabile și că există în continuare deficiențe în ceea ce privește modul în care autoritățile de audit își desfășoară și își documentează activitatea; subliniază constatarea Curții potrivit căreia autoritățile de audit trebuie să urmărească mai bine riscul de fraudă în auditurile lor operaționale;

108. își reiterează dezacordul profund față de practica din unele state membre de a suprasolicita sistematic programele și de a transfera proiectele problematice sau ilegale în bugetul național după ce Comisia sau OLAF au detectat nereguli sau abuzuri; condamnă faptul că contribuabililor naționali li se pune în cârcă povara de a plăti pentru proiecte afectate de conflicte de interese, fraude sau alte nereguli;

109. constată că, în raportul său special 07/2020 intitulat „Punerea în aplicare a politicii de coeziune: costuri relativ scăzute, dar informații insuficiente pentru evaluarea economiilor aduse de simplificare”, Curtea a observat că costurile totale raportate pentru punerea în aplicare a fondurilor politicii de coeziune sunt relativ scăzute, însă aceste observații se bazau pe date insuficiente și incoerente; constată cu îngrijorare că Curtea a observat că informațiile disponibile privind costurile nu erau adecvate pentru a se putea evalua impactul simplificării normelor Uniunii;

110. atestă că, în raportul său special 24/2021 intitulat „Finanțarea bazată pe performanță în cadrul politicii de coeziune: ambiții admirabile, dar au persistat obstacole în perioada 2014-2020”, Curtea a constatat că Regulamentul privind dispozițiile comune 2014-2020 prevedea un „cadru de performanță” explicit pentru programele operaționale ale statelor membre, care includea obiective de etapă și ținte de investiții din Fondurile structurale și de investiții europene;

111. subliniază rezerva de performanță prevăzută de noul cadru de performanță, care implică înghețarea a 6 % din resurse și, prin urmare, alocarea acestora pe baza unei evaluări a performanței după raportul anual de punere în aplicare din 2019, pentru programele care și-au atins obiectivele de etapă stabilite, astfel încât statele membre să fie stimulate să-și optimizeze utilizarea finanțării; regretă că din datele recente reiese că Comisia și statele membre au reușit doar parțial să axeze mai mult pe performanțe finanțarea politicii de coeziune; este îngrijorat că s-a observat că statele membre manifestă un interes foarte limitat pentru folosirea unora dintre noile modele de finanțare bazate pe performanțe, precum „planurile comune de acțiune” și „finanțarea nelegată de costuri”; încurajează folosirea pe scară mai largă a opțiunilor de cost simplificate care, potrivit Curții de Conturi Europene, pot reduce sarcina administrativă a beneficiarilor și sunt considerate mai puțin expuse erorilor;

112. reamintește contribuția politicii de coeziune la sprijinul acordat statelor membre pentru a aplana efectele negative ale pandemiei de COVID-19, și a permite redirecționarea rapidă a finanțării disponibile pentru perioada 2014-2020 către sectoarele cel mai afectate și propunând simplificări considerabile (inițiativele CRII și CRII+ pentru 2020); mai remarcă și că la aceste inițiative au apelat 179 de programe operaționale totalizând 12,9 miliarde EUR (6,2 miliarde EUR în 2020 și 6,7 miliarde EUR în 2021) pentru a sprijini sectorul medical, întreprinderile mici și lucrătorii; observă că inițiativele CRII și CRII + au accelerat executarea fondurilor ESI și au contribuit la reducerea RAL;

113. reține că, în raportul său special 26/2021 intitulat „Regularitatea cheltuielilor în cadrul politicii de coeziune a UE: nivelul de eroare estimat pe care îl prezintă anual Comisia este un nivel minim care nu este definitiv”, Curtea a constatat că noile dispoziții legale pentru perioada de programare 2021-2027 tratează unele limitări în acceptarea situațiilor financiare; regretă că, totuși, Curtea a constatat că există în continuare o sere de riscuri la momentul eliberării reținerii la plată;

114. ia act de constatarea Curții că examinările documentare efectuate de Comisie nu sunt concepute pentru a detecta alte cheltuieli neeligibile care mai pot exista, ceea ce le limitează contribuția la confirmarea regularității operațiunilor subiacente și a validității Rata totală de eroare reziduală (RTER) raportate de autoritățile de audit; constată, de asemenea, că, în cazul programelor cu un istoric confirmat de rate de eroare scăzute, astfel de examinări documentare reprezintă un instrument eficient pentru a confirma ratele de eroare raportate și concluziile autorităților de audit; constată cu îngrijorare că atât auditurile de conformitate ale Comisiei, cât și cele ale Curții au constatat erori semnificative pe care verificările documentare nu le-ar fi putut depista;

115. ia act de faptul că Curtea a constatat că Comisia nu și-a respectat întotdeauna abordarea bazată pe riscuri pentru selectarea celor mai riscante autorități de audit pentru auditurile de conformitate și că, deși Comisia depistează cheltuielile neregulamentare în auditurile sale de conformitate, aceasta revizuiește deseori rezultatele lor finale în faza de monitorizare cu statele membre;

116. este profund îngrijorat de relatările privind corupția gravă și sistematică și utilizarea abuzivă a fondurilor de coeziune ale UE în cadrul instrumentului ITI Delta Dunării în România, în valoare de 1,1 miliarde EUR, constând în 8 programe românești; constată că aceste fonduri sunt alocate pentru proiecte de reducere a sărăciei, conservare a naturii și protecție a mediului în Delta Dunării, România, finanțate din 5 FESI diferite; constată că acuzațiile de nereguli sunt concentrate pe un singur program, programul operațional regional, referindu-se la 3 cereri de proiecte dintr-o singură axă prioritară care sprijină în principal IMM-urile și microîntreprinderile, în valoare de 104 milioane EUR și care finanțează 347 de proiecte; rețin că în mai 2021 OLAF a deschis o anchetă privind acuzații de fraudă și alte nereguli legate de un proiect anume finanțat de ITI Delta Dunării în România;

117. este preocupat de dezvăluirile din mass-media potrivit cărora o autoritate națională română a fost coruptă și a contribuit la autorizarea unor proiecte în care erau implicați politicieni aflați într-un conflict de interese care nu locuiau în Delta Dunării;

118. ia act de faptul că, în urma relatărilor din mass-media privind acuzațiile grave de fraudă, conflicte de interese și deturnare de fonduri, Comisia a emis, în iunie 2021, o întrerupere a plăților, blocând orice rambursare din partea UE pentru cele 347 de proiecte de risc, în așteptarea rezultatelor verificărilor efectuate de autoritățile române; ia act de faptul că autoritățile române au selectat 73 de proiecte pentru verificare, iar 35 dintre acestea au fost notificate organismului național antifraudă sau parchetului pentru investigații suplimentare din cauza suspiciunilor de fraudă; ia act de faptul că autoritățile de management române au verificat încă 22 de operațiuni, pentru a vedea dacă sunt în regulă și dacă contribuie la dezvoltarea regiunii Dunării, identificând cu acest prilej încă o potențială neregulă;

119. reține că Comisia a fost de acord cu autoritățile române ca autoritatea de management să prezinte autorității de audit rezultatele verificărilor, pentru o analiză independentă care să stabilească dacă metoda de evaluare a riscurilor este potrivită pentru a selecta operațiunile de analizat și controalele efectuate și pentru confirmarea rezultatelor; observă că aceste concluzii vor contribui la pregătirea auditului focalizat pe care Comisia intenționează să-l efectueze la începutul anului 2022 pentru a verifica, la fața locului, rezultatele acțiunilor întreprinse de autoritățile române; invită insistent Comisia să informeze autoritatea care acordă descărcarea de gestiune cu privire la orice noi evoluții și, în special, cu privire la eventualele corecții financiare;

120. este preocupat de faptul că, o dată în plus, informațiile despre astfel de nereguli grave au fost scoase iveală de jurnaliști, și nu de auditul Comisiei; reamintește că jurnaliștii au semnalat că legile românești despre conflictele de interese sunt marcate de hibe și portițe legislative grave; subliniază că aceste legi trebuie aliniate urgent la cerințele Regulamentului privind uniunea financiară; reamintește că o legislație clară și lipsită de ambiguitate referitoare la combaterea conflictelor de interese la nivel național este o condiție prealabilă importantă pentru a preveni, depista și combate deturnarea de fonduri, corupția și frauda;

121. regretă că, așa cum se indică în Raportul special nr. 10/2021 al Curții, intitulat „Integrarea perspectivei de gen în bugetul UE: este timpul ca vorbele să se transforme în fapte”, potențialul semnificativ al fondurilor structurale și de investiții europene de a contribui la egalitatea de gen nu este exploatat, iar perspectiva de gen nu este integrată așa cum trebuie în toate etapele procesului bugetar; consideră că integrarea perspectivei de gen trebuie abordată într-un mod nebirocratic și concis, prin stimulente specifice și eficiente;

122. salută raportul Curții privind performanțele FSE, care reprezintă 25,9 % din totalul plăților pentru politica de coeziune pentru 2014-2020 efectuate până la sfârșitul lui 2020; constată că cheltuielile în cadrul FSE au crescut de la 11,2 miliarde EUR în 2019 la 13,7 miliarde EUR în 2020 datorită creșterii nivelului de execuție; observă că activitatea întreprinsă de Curte se bazează pe informațiile privind performanța furnizate de Comisie, care cuprind, în special, raportul anual privind gestiunea și performanța pe 2020, declarațiile de program pentru proiectul de buget pe 2022 și principalele evaluări ale Comisiei, precum și al 7-lea raport privind coeziunea;

123. reamintește importanța vitală a FSE, a Erasmus+, a Fondului de ajutor european destinat celor mai defavorizate persoane (FEAD) și a FEG, ca principale instrumente ale UE pentru stimularea creșterii ocupării forței de muncă și a mobilității forței de muncă, a educației și a formării profesionale pentru competențe și a învățării pe tot parcursul vieții și pentru promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei și a discriminării; salută faptul că Curtea a constatat că cadrul de performanță al FSE este bine dezvoltat și că Comisia compilează o „rată de realizare” pentru indicatorii cu ținte; regretă că Curtea a constatat că, deși cadrul de performanță al FSE a făcut să fie disponibile mai multe informații despre performanțe, accentul s-a pus tot pe intrările și ieșirile financiare și nu în măsura dorită pe rezultate și că, deși evaluările acoperă cele mai multe domenii ale FSE, este nevoie de mai multe eforturi metodologice pentru a evalua efectul politicilor asupra persoanelor deconectate de la piața muncii;

124. constată că indicatorii arată că statele membre înregistrează progrese solide în raport cu obiectivele, că Comisia a eliberat 85 % din rezerva de performanță pentru programele FSE și că propunerea FSE+ pentru perioada 2021-2027 vizează simplificări și sinergii suplimentare;

125. regretă faptul că, din cauza datelor deficitare și a faptului că numeroase operațiuni erau încă în desfășurare la momentul auditului Curții, nu a fost în măsură să tragă o concluzie generală privind performanțele reale ale cheltuielilor din FSE în perioada 2014-2020;

126. consideră demn de apreciat faptul că până la sfârșitul anului 2020 45,4 milioane de participanți au fost sprijiniți prin FSE și Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (YEI), iar 5,4 milioane de persoane și-au găsit un loc de muncă (inclusiv lucrători independenți) în cadrul ambelor programe, așa cum a raportat Comisia;

127. salută impactul sprijinului temporar pentru atenuarea riscurilor de șomaj într-o situație de urgență (SURE), raportat de Comisie în al doilea său raport; ia act de faptul că SURE a reușit să atenueze impactul socioeconomic grav al pandemiei de COVID-19; reține că în 2020 SURE a sprijinit aproximativ 31 milioane de persoane din cele 19 de state membre beneficiare, dintre care 22,5 milioane de angajați și 8,5 milioane de lucrători independenți, și că de pe urma SURE au beneficiat aproape 2,5 milioane de întreprinderi afectate de pandemia de COVID-19, care au putut astfel să își păstreze lucrătorii;

128. se bucură că în 2020 a crescut rata de execuție a instrumentelor financiare din toate fondurile ESI, având ca efect plăți cumulate în valoare de 10,3 miliarde EUR către beneficiarii finali (4,7 miliarde EUR în 2019);

129. reține că construirea podului Peljesac din Croația cu fonduri de coeziune a fost finalizată de o societate chineză de stat, care este posibil să fi beneficiat de sprijin din partea guvernului chinez și să fi aplicat standarde de muncă mai scăzute și necorespunzătoare, ceea ce ar implica un avantaj competitiv față de întreprinderile europene care se înscriu la aceeași cerere de oferte; este de părere că Comisia, în calitate de gardian al tratatelor, trebuie să asigure condiții de concurență echitabile între întreprinderile europene și cele din state terțe în procedurile de achiziții publice și licitații; consideră, prin urmare, că în cererile de oferte pentru achiziții publice și construcții ar trebui înscrise dispoziții stricte privind standardele unionale în materie de drepturi sociale și de muncă;

130. se arată preocupat de relatările potrivit cărora guvernul maghiar are de gând să naționalizeze aeroportul „Ferenc Liszt” de lângă Budapesta și și-a declarat intenția de a utiliza fondurile de coeziune ale UE pentru a dezvolta infrastructura astfel încât să scadă valoarea aeroportului, cu scopul de a reduce costul exproprierii, în dauna actualilor proprietari; este profund îngrijorat de insecuritatea pe care astfel de amenințări o constituie pentru investitorii internaționali; reamintește că pentru a cofinanța aeroportul s-au folosit fonduri de coeziune ale UE au fost utilizate, ceea ce ar aduce beneficii structurilor oligarhice în cazul unei vânzări forțate sau involuntare a aeroportului; află că guvernul a impus obstacole extrem de birocratice și cerințe suplimentare operatorului aeroportuar; este uimit de ofertele inferioare de cumpărare a aeroportului făcute de oligarhi care au legături directe cu prim-ministrul și sunt apropiați acestuia;

131. este preocupat de faptul că creșterea prețurilor la construcții și la materii prime poate schimba bugetul total la multe proiecte, putând duce la depășirea bugetului alocat, la neîndeplinirea obiectivelor de etapă și la zădărnicirea execuției, subminând astfel finalizarea rețelei centrale TEN-T;

132. ia act cu îngrijorare de faptul că 88 % din acțiunile Euronews au fost cumpărate de firma portugheză de capital de risc Alpac Capital, care se pare că are legături strânse cu prim-ministrul Ungariei; reține că în comitetul editorial al Euronews se află în prezent trei persoane selectate de Alpac și, prin urmare, este preocupat că acest lucru i-ar putea afecta independența editorială deplină; constată că în 2020 Euronews a primit 18,12 milioane EUR de la bugetul Uniunii; îndeamnă Comisia să vegheze ca acești bani să fie utilizați efectiv pentru știri obiective și bazate pe fapte relatate de jurnaliști independenți;

Recomandări

133. invită Comisia: (a) să furnizeze o rată de eroare la momentul plății, și nu o rată de eroare reziduală, pentru a îmbunătăți evaluarea controlului făcut; (b) să își continue cooperarea cu Curtea pentru a armoniza și mai mult standardele de date și a alinia interpretarea textelor juridice; (c) să încurajeze și să monitorizeze îndeaproape statele membre, folosind baremurile sale standard de costuri unitare, întrucât o mai mare simplificare a normelor și a procedurilor poate contribui la o utilizare mai eficientă a fondurilor și la o rată de eroare scăzută, oferind totodată siguranța că schema nu generează dezechilibre excesive în favoarea unor state membre; (d) să încurajeze în mod explicit autoritățile de audit să introducă în fișele lor de verificare întrebări axate special pe riscurile de fraudă și să fundamenteze măsurile luate pentru a combate astfel de riscuri detectate în cursul unui audit; să acorde o atenție sporită și să aloce mai mult sprijin tehnic statelor membre ale căror sisteme de gestiune și control nu sunt 100 % fiabile sau nu sunt fiabile deloc, dacă există un risc mare de fraudă și corupție cu fonduri; (e) să impună utilizarea obligatorie și sistematică a unor instrumente informatice precum EDES și Arachne pentru toate fondurile Uniunii, inclusiv cele în gestiune partajată, și să asigure o utilizare mai înțeleaptă a noilor tehnologii pentru a intensifica controalele și a proteja bugetul Uniunii de fraudă și deturnare de fonduri; (f) să asigure protecția bugetului Uniunii folosind masiv și sistematic sisteme digitale și automatizate de raportare, monitorizare și audit și să introducă de urgență un sistem integrat și interoperabil bazat pe instrumentele și bazele de date existente, dar fără a se limita la acestea; (g) să vegheze ca statele membre să ia în considerare și să promoveze implementarea principiul parteneriatului și al egalității de gen pe tot parcursul pregătirii, executării, monitorizării și evaluării tuturor programelor, așa cum se prevede în Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (6) și în Regulamentul (UE) 2021/1060; (h) să asigure buna gestiune financiară în utilizarea fondurilor, inclusiv respectarea statului de drept și a drepturilor fundamentale, drept condiții prealabile esențiale pentru o bună gestiune financiară și o finanțare eficace; (i) să se asigure că statele membre pun la dispoziție informații suficiente în sinteza anuală cu privire la concluziile și operațiunile de monitorizare pentru care au retras sume din conturi care fac în continuare obiectul unei evaluări continue a regularității; (j) să vină cu o propunere legislativă legată de viitoarea revizuire a Regulamentului financiar pentru ca reținerile la plată să fie protejate cum se cuvine înainte de a fi eliberate, pentru a-și îmbunătăți munca de audit, documentația de audit și procesul de evaluare, pentru a face mai stricte principalele elemente pe baza cărora se constată regularitatea informațiilor furnizate în RAA și pentru ca colegiul comisarilor să poată oferi informații fiabile și relevante în RAGP; subliniază că propunerea ar trebui să aibă un domeniu de aplicare clar și limitat, pentru a nu afecta negativ performanța fondurilor; (k) să aibă o abordare mai corectă față de studiile privind costurile administrative, anunțând ce anume va fi examinat și când, și să evalueze dacă s-au materializat economiile de costuri administrative estimate; (l) în contextul finanțării bazate pe performanțe din cadrul politicii de coeziune, să folosească în mod optim condițiile favorizante în perioada 2021-2027, să pregătească din timp terenul pentru o evaluare eficace la jumătatea perioadei și să clarifice normele și abordarea ca să ofere asigurări în raport cu finanțarea din partea Uniunii după modelul de „finanțare nelegată de costuri”; (m) să simplifice normele și procedurile, să încurajeze statele membre și Comisia să pună la punct sesiuni de formare obligatorie și de informare practică pentru solicitanți, în special pentru noii solicitanți, și să îmbunătățească asistența și îndrumările pentru tinerii fermieri, IMM-uri, spin-off-uri, start-up-uri, agenții de administrare și plată și toate celelalte părți interesate relevante; (n) să ofere orientări și controale pentru a garanta că standardele minime adecvate în materie de drepturi sociale și de muncă se regăsesc printre cerințe în procedurile de achiziții publice și, mai ales, în licitațiile pentru construcții, pentru a nu pune întreprinderilor europene în situație de dezavantaj concurențial față de ofertanții din țările terțe; invită Comisia să se asigure că numai întreprinderile din țări terțe care permit întreprinderilor din UE să ia parte la procedurile și licitațiile lor publice să participe la procedurile și licitațiile publice europene pentru a asigura condiții de concurență loială și acces egal pentru întreprinderile din UE și din țări terțe; (o) să faciliteze adoptarea mecanismului transfrontalier european, care poate avea un impact pozitiv asupra ritmului de execuție a proiectelor de transport transfrontalier și, în definitiv, poate spori eficiența serviciilor de transport în aceste domenii;

Resurse naturale

134. ia act de faptul că rubrica 2 din CFM, „Resurse naturale”, reprezintă 35 % sau 60,6 miliarde EUR din bugetul Uniunii; din această sumă, 41,6 miliarde EUR (68,7 %) sunt cheltuiți pentru plăți directe în cadrul Fondului european de garantare agricolă (FEGA), 2,6 miliarde EUR (4,3 %) pentru cheltuieli legate de piață în cadrul FEGA, 14,6 miliarde EUR (24,1 %) pentru Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR), 0,9 miliarde EUR (1,4 %) pentru Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM), iar restul pentru alte domenii;

135. află că Curtea a examinat un eșantion de 218 operațiuni din 19 state membre și din Regatul Unit, conceput astfel încât să fie reprezentativ pentru întreaga gamă de cheltuieli acoperite de această rubrică din cadrul CFM; constată că Curtea a mai examinat și RAA ale Direcției Generale Agricultură și Dezvoltare Rurală (DG AGRI) și ale Direcției Generale Mediu (DG ENV) ale Comisiei Europene, precum și RAGP;

136. constată cu satisfacție că analiza Curții confirmă concluzia că, per ansamblu, plățile directe, reprezentând 69 % din cheltuielile din cadrul acestei rubrici a CFM, nu au prezentat erori semnificative; observă că plățile directe către fermieri se bazează pe creanțe și că astfel de plăți prezintă un risc de eroare redus, atât timp cât condițiile asociate nu sunt complexe; recunoaște că, potrivit Curții, principalele instrumente de gestiune pentru plățile directe, sistemul integrat de administrare și control (IACS) și sistemul de identificare a parcelelor agricole (LPIS), constituie un sistem eficace de gestiune și de control; constată că reforma post-2022 a PAC nu ar trebui să se mai bazeze pe conformitate, ci pe performanțe; speră că această schimbare fundamentală va avea un impact pozitiv asupra ratei de eroare a plăților directe;

137. observă cu îngrijorare erorile depistate de Curte în domeniile de cheltuieli legate de dezvoltarea rurală, de măsurile pentru piață și de alte „Resurse naturale”, care reprezintă 31 % din cheltuieli; este îngrijorat de evaluarea Curții potrivit căreia condițiile mai complexe de eligibilitate măresc riscul de eroare; regretă că nivelul de eroare este considerat semnificativ în acest domeniu;

138. recunoaște că DG AGRI a calculat riscul la plată ca fiind de aproximativ 1,9 % pentru cheltuielile din PAC per ansamblu în 2020; observă că Curtea estimează nivelul de eroare la 2 %, ceea ce reprezintă o creștere de 0,1 % comparativ cu 2019; regretă faptul că nivelul de eroare al cheltuielilor pentru „Resurse naturale” este aproape de pragul de semnificație;

139. salută utilizarea de noi tehnologii precum verificările prin monitorizare, utilizarea de procese automate bazate pe datele din satelitul Sentinel al programului Copernicus al UE pentru a verifica respectarea anumitor norme din PAC; salută faptul că aceste modificări au fost aprobate și pentru PAC post-2022 și încurajează statele membre să folosească la maximum aceste oportunități;

140. salută faptul că Comisia s-a angajat să ofere sprijin statelor membre pentru dezvoltarea noii abordări privind controalele prin monitorizare; constată că din 2018 încoace aceste tipuri de controale pot fi efectuate de statele membre prin intermediul unor agenții, dar regretă că în 2020 aria lor de acoperire a fost limitată; susține recomandarea pe care Curtea a făcut-o Comisiei de a promova controalele prin monitorizare, ca principal sistem de control pentru PAC post-2020;

141. regretă profund că, întrucât Comisia nu a strâns date fiabile despre beneficiarii finali ai fondurilor PAC, în multe cazuri încercările statelor membre de a recupera fondurile rămân nesoluționate; constată cu îngrijorare că instrumentele de raportare și monitorizare, cum ar fi ARACHNE, sunt utilizate doar opțional;

142. regretă problemele recurente identificate de Curte în raport cu riscul la momentul plății, care afectează cheltuielile pentru „Resurse naturale” legate de controalele statelor membre, reflectate în statisticile lor de control;

143. reamintește deficiențele identificate de Curte în politicile și procedurile antifraudă din cadrul PAC derulate atât de Comisie, cât și de statele membre; reamintește recomandarea adresată Comisiei în raportul anual de anul trecut și ia act de faptul că DG AGRI și-a actualizat strategia antifraudă în 2020; așteaptă raportul special al Curții privind PAC și măsurile antifraudă, amânate pentru trimestrul 2 din 2022, pentru o analiză aprofundată a situației actuale;

144. ia act cu îngrijorare de cele 29 de cazuri ale OLAF privind fondurile structurale și agricole din Bulgaria; este preocupat de constatările studiului privind impactul criminalității organizate asupra intereselor financiare ale UE, potrivit cărora majoritatea încălcărilor din Bulgaria au fost identificate în domeniul finanțării agriculturii, în special în domeniul subvențiilor pentru culturile agricole, precum și al construirii de case de oaspeți „false”, care sunt de fapt utilizate ca locuințe private; este conștient de faptul că problema caselor de oaspeți „false” cofinanțate de Uniune nu se limitează la Bulgaria, deoarece au fost identificate probleme similare și în Slovacia și Cehia; ia act de faptul că Comisia monitorizează situația și se așteaptă ca ea să ia măsuri rapide și decisive împotriva acestui tip de fraudă cu subvenții; constată și că autoritățile bulgare nu au inclus finanțare pentru măsuri similare în actuala perioadă de programare 2021-2027;

145. constată cu îngrijorare că, potrivit raportului special 16/2021 al Curții, intitulat „Politica agricolă comună și clima – Jumătate din cheltuielile UE consacrate acțiunilor climatice sunt legate de agricultură, dar emisiile generate de acest sector nu sunt în scădere”, PAC nu a redus emisiile generate de creșterea animalelor, că emisiile provenite din îngrășămintele și dejecțiile animaliere de pe soluri sunt în creștere, că măsurile PAC nu au antrenat o creștere generală a conținutului de carbon stocat în soluri și în plante și că schimbările aduse PAC în perioada 2014-2020 nu au reflectat noua sa ambiție în domeniul climei;

146. regretă că, potrivit constatărilor Curții din raportul său special 20/2021 intitulat „Utilizarea sustenabilă a apei în agricultură: fondurile din partea PAC sunt susceptibile să promoveze mai degrabă o utilizare mai intensă decât una mai eficientă a apei”, plățile directe din PAC nu încurajează semnificat