În ceea ce privește aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, cea mai remarcabilă evoluție din 2018 a fost activitatea Grupului operativ privind subsidiaritatea, proporționalitatea și scenariul „Mai puțin, dar mai eficient” („grupul operativ”), care a fost înființat de președintele Juncker și prezidat de prim-vicepreședintele Timmermans. Constatările sale au dat un nou impuls reflecției interinstituționale și acțiunilor concrete pentru a asigura elaborarea și punerea în aplicare a legislației Uniunii în conformitate cu principiile subsidiarității și proporționalității. Numărul de avize motivate a continuat să scadă, urmând tendința observată în ultimii doi ani, și nicio propunere a Comisiei nu a primit avize motivate de la mai mult de patru parlamente naționale, ceea ce este cu mult sub pragul de declanșare a mecanismului de aplicare a unui „cartonaș galben”.

În fiecare an, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul nr. 2 la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia prezintă un raport anual privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității în cadrul procesului de legiferare la nivelul Uniunii Europene. Începând cu 2005, Comisia a decis, de asemenea, să publice un raport anual privind relațiile sale cu parlamentele naționale. Având în vedere rolul important pe care îl joacă parlamentele naționale în aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, Comisia a decis să combine cele două rapoarte. Această nouă abordare implică o mai mare atenție acordată opiniilor parlamentelor naționale și evitarea suprapunerilor celor două rapoarte anuale. Prin urmare, acest al 26-lea raport privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității acoperă, de asemenea, relațiile dintre Comisie și parlamentele naționale.

·În avizul său favorabil cu rezerve privind conținutul online ilegal, Comitetul a pus sub semnul întrebării proporționalitatea opțiunilor de politică avute în vedere, argumentând că acestea nu sunt în concordanță cu domeniul de aplicare al intervenției. Acesta din urmă s-a concentrat asupra conținutului online cu caracter terorist, dar linia de bază și opțiunile de politică nu au reflectat corect acest accent. Evaluarea impactului trebuia, de asemenea, să reflecte mai bine motivele pentru care acțiunea suplimentară privind conținutul cu caracter terorist a fost mai urgentă decât pentru alt conținut ilegal. În consecință, evaluarea impactului a fost revizuită, iar opțiunile de politică au fost adaptate pentru a asigura un accent mai puternic și un conținut mai detaliat.

Orientările pentru o mai bună legiferare și „setul de instrumente” care le însoțește solicită Comisiei să efectueze o analiză a subsidiarității atunci când se are în vedere o nouă inițiativă în domenii în care Uniunea nu are competență exclusivă, precum și atunci când se evaluează relevanța și valoarea adăugată europeană a unei intervenții existente. Comisia analizează subsidiaritatea atât pentru inițiativele legislative, cât și pentru cele fără caracter legislativ.

În 2018, Comisia a continuat să aplice agenda sa consolidată pentru o mai bună legiferare și să integreze principiile subsidiarității și proporționalității în toate etapele elaborării politicilor pe baza unor orientări îmbunătățite publicate în 2017. Portalul web „Have Your Say” („Exprimați-vă părerea!”) a fost îmbunătățit în continuare, pentru a oferi cetățenilor și părților interesate un punct unic de acces pentru a participa la pregătirea politicii de către Comisie. De asemenea, Comisia a continuat să evalueze legile și cadrele de politică existente, înainte de a prezenta propuneri de revizuire a acestora. Aceste evaluări includ analize care au scopul să stabilească dacă măsurile de politică existente sunt în continuare „adecvate scopului”, precum și măsura în care acestea sunt conforme cu principiile subsidiarității și proporționalității.

În temeiul articolului 4 din Protocolul nr. 2 la tratate, Consiliul transmite parlamentelor naționale toate proiectele de acte legislative (și proiectele modificate) emise de un grup de state membre, de Curtea de Justiție a Uniunii Europene, de Banca Centrală Europeană sau de Banca Europeană de Investiții. În plus, în conformitate cu articolul 6 din Protocolul nr. 2, președintele Consiliului transmite guvernelor statelor membre care formulează propuneri orice aviz al unui parlamentului național cu privire la un proiect de act legislativ emis de un grup de state membre. În mod similar, președintele Consiliului transmite, de asemenea, instituției sau organismului în cauză avizele parlamentelor naționale cu privire la proiectele de acte legislative emise de Curtea de Justiție, de Banca Centrală Europeană sau de Banca Europeană de Investiții.

În concluziile sale din 30 noiembrie 2018 privind Raportul special nr. 16/2018 al Curții Europene de Conturi, intitulat „Examinarea ex post a legislației UE: un sistem bine stabilit, dar incomplet”, Consiliul „a subliniat importanța Acordului interinstituțional privind o mai bună legiferare (...), obiectivele sale relevante - cum ar fi accentul legislativ asupra domeniilor cu cea mai mare valoare adăugată pentru cetățenii europeni, simplificarea legislației Uniunii și evitarea reglementării excesive, dar și principiile precum subsidiaritatea, proporționalitatea, securitatea juridică și transparența”.

Comisia JURI a sugerat, de asemenea, că perioada de opt săptămâni în care parlamentele naționale trebuie să emită avize motivate ar putea fi extinsă pe baza unor motive obiective justificate (de exemplu, dezastre naturale și perioade de vacanță). Acest lucru ar putea fi realizat printr-un acord politic între instituțiile Uniunii Europene și parlamentele naționale. În plus, Comisia JURI a propus Comisiei să evalueze, împreună cu parlamentele naționale, posibilitatea de a stabili orientări fără caracter obligatoriu pentru a ajuta parlamentele naționale să evalueze respectarea principiilor subsidiarității și proporționalității, fără a submina puterea lor de apreciere.

În conformitate cu anexa V la Regulamentul de procedură al Parlamentului European, Comisia pentru afaceri juridice (JURI) este cea care are răspunderea orizontală pentru asigurarea respectării principiului subsidiarității. O dată la șase luni, un membru al Comisiei JURI este numit raportor permanent pentru subsidiaritate, pe baza unui sistem de rotație între grupurile politice. Sajjad Karim (Grupul Conservatorilor și Reformiștilor Europeni) a fost raportorul permanent în prima jumătate a anului 2018, urmat de Gilles Lebreton (Grupul Europa Națiunilor și a Libertății) în a doua jumătate a anului. Avizele motivate primite și confirmate ca atare de către comisie sunt incluse pentru informare pe ordinea de zi a primei reuniuni disponibile a Comisiei JURI.

·În avizul său negativ privind protecția avertizorilor de integritate, Comitetul a pus sub semnul întrebării analiza evaluării impactului din punctul de vedere al subsidiarității și a solicitat îmbunătățirea acesteia. Drept urmare, evaluarea revizuită a impactului a detaliat motivarea acțiunii Uniunii Europene în absența unor legi naționale suficiente sau a unor legi europene existente privind avertizarea în interes public. Dimensiunea transfrontalieră a fost evidențiată și ilustrată mai bine, indicând astfel nevoia de acțiune la nivelul Uniunii Europene.

Luând în considerare principiul subsidiarității, Curtea de Justiție a constatat că Directiva 2014/40 are un obiectiv dublu, în sensul că urmărește să faciliteze buna funcționare a pieței interne a tutunului și, în același timp, asigurarea unui nivel ridicat de protecție a sănătății umane.

În plus, în baza propriului său regulament de procedură, Comitetul a evaluat respectarea principiilor subsidiarității și proporționalității în propunerile legislative cu privire la care a emis avize. În 2018, Comitetul a adoptat 78 de avize, dintre care 40 au vizat o propunere legislativă, 35 au inclus o evaluare a respectării principiului subsidiarității, iar 33 au inclus o evaluare a respectării principiului proporționalității.

În răspunsurile sale, Comisia a subliniat faptul că impozitarea activităților digitale are o dimensiune internațională, deoarece este ancorată în cadrul fiscal internațional și vizează cazuri în care activitățile digitale sunt efectuate la nivel transfrontalier. Acțiunile naționale necoordonate în acest domeniu ar crea complexitate, ar duce la denaturări ale pieței unice și ar crește riscul de dublă impunere. În acest sens, o soluție europeană ar adăuga valoare în comparație cu diferitele politici naționale, deoarece ar reduce povara conformității pentru întreprinderile vizate de noile norme și ar transmite un semnal puternic comunității internaționale că Uniunea Europeană se angajează să asigure o impozitare echitabilă a economiei digitale. Comisia a colaborat strâns cu Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică pentru a sprijini elaborarea unei soluții internaționale, dar acest lucru ar necesita timp, iar propunerea privind impozitarea societăților în cazul unei prezențe digitale substanțiale ar stimula discuțiile internaționale.

În răspunsurile sale la preocupările privind subsidiaritatea exprimate de parlamentele naționale, Comisia a subliniat că, propunând revizuirea Directivei privind apa potabilă, a răspuns la prima inițiativă cetățenească europeană de succes, „Dreptul la apă” (Right2Water), și la o rezoluție a Parlamentului European prin care se solicita Comisiei să prezinte propuneri legislative în conformitate cu obiectivul primar al inițiativei cetățenești europene. De asemenea, aceasta a reprezentat o continuare a Agendei Organizației Națiunilor Unite 2030. În plus, evaluarea Directivei privind apa potabilă a confirmat valoarea legislației privind apa potabilă la nivel european. Prin urmare, Comisia a susținut că obiectivul propunerii de a proteja sănătatea umană prin asigurarea unei ape potabile de înaltă calitate pentru cetățenii din întreaga Europă ar putea fi realizat mai bine la nivel european. Comisia a reamintit, de asemenea, că propunerea a lăsat statelor membre o marjă amplă de apreciere în ceea ce privește transpunerea directivei în dreptul intern și punerea ei în aplicare.

Bundesrat din Austria a pus sub semnul întrebării beneficiul dispozițiilor sugerate privind evaluarea pericolelor și informarea publicului, precum și compatibilitatea dispozițiilor privind accesul la justiție cu sistemul juridic austriac. Dáil and Seanad Éireann din Irlanda au constatat că propunerea a limitat în mod inutil domeniul de aplicare al procesului decizional la nivel național și nu a ținut seama de aranjamentele existente la nivel național și local și de considerentele regionale. Camera Comunelor din Regatul Unit a susținut că propunerea nu a explicat beneficiul mai mare al acțiunii la nivel european și că a oferit statelor membre o prea mică putere de apreciere în punerea în aplicare a noilor dispoziții, în special cu privire la cerința de a asigura accesul la apă potabilă în spațiile publice. Potrivit Poslanecká sněmovna din Republica Cehă, calitatea apei și problemele legate de accesul liber la apă în spațiile publice ar putea fi rezolvate în mod satisfăcător de statele membre la nivel central, regional și local.

Scăderea numărului total de avize motivate emise în 2018 a reflectat o scădere similară a numărului de avize motivate emise de fiecare cameră. 14 dintre cele 41 de camere ale parlamentelor naționale au emis avize motivate în 2018 (comparativ cu 26 în 2016 și 19 în 2017). Camera care a emis de departe cel mai mare număr de avize motivate a fost Riksdag din Suedia. Numai acesta a emis 12 avize motivate, mai mult de o treime din total. Alte camere care au emis avize motivate în 2018, în ordinea alfabetică a statelor membre, au fost: Poslanecká sněmovna din Republica Cehă (4), Senát din Republica Cehă (1), Folketing din Danemarca (2), Dáil and Seanad Éireann din Irlanda (4), Bundestag din Germania (2), Sénat din Franța (2), Assemblée nationale din Franța (1), Senato della Repubblica din Italia (1), Kamra tad-Deputati din Malta (1), Tweede Kamer din Țările de Jos (1), Bundesrat din Austria (3) și Camera Comunelor (2) și Camera Lorzilor (1) din Regatul Unit.

Deși avizele motivate trimise de parlamentele naționale pun în general sub semnul întrebării valoarea adăugată a acțiunii propuse la nivel european în comparație cu acțiunea de la nivel național, regional sau local, trebuie, de asemenea, menționat faptul că, dimpotrivă, avizul motivat emis de Assemblée nationale din Franța privind planurile strategice în cadrul politicii agricole comune s-a opus delegării excesive de competențe statelor membre și a prezentat constatarea potrivit căreia politica ar fi pusă în aplicare mai eficace la nivelul Uniunii.

În răspunsurile sale, Comisia a explicat că propunerea vizează rețeaua centrală transeuropeană de transport, a cărei importanță transfrontalieră și europeană este clară, și că, numai prin asigurarea acestei rețele centrale integrale, Uniunea Europeană va putea să valorifice toate beneficiile rețelei. Deși este de acord că autoritatea competentă unică ar trebui să fie desemnată în conformitate cu cadrele juridice și cu structurile administrative naționale, Comisia a subliniat că această autoritate competentă unică ar trebui să facă procedurile mai puțin complexe, mai eficiente și mai transparente. Comisia a subliniat, de asemenea, că, în unele state membre, aceste proceduri de acordare de autorizații sunt deja integrate și centralizate la nivelul unui organism competent unic, care are rolul de coordonator al întregului proces. Acest lucru explică motivul pentru care a optat pentru un regulament, și nu pentru o directivă, astfel încât să nu impună măsuri naționale de transpunere a unei directive în legislația națională atunci când organizația națională răspunde deja cerințelor.

10 camere au prezentat 11 avize cu privire la acest pachet, inclusiv un aviz motivat. Majoritatea camerelor au salutat faptul că structura actuală a politicii agricole comune, împărțită în două componente, precum și obiectivele propuse ale acesteia au fost menținute pentru următoarea perioadă de programare. Cu toate acestea, ele au subliniat și necesitatea unor resurse financiare suficiente pentru această politică. Unele camere nu au fost de acord cu reducerea finanțării pentru politica de dezvoltare rurală și/sau cu plafonarea obligatorie și degresivitatea plăților directe. Acestea consideră că statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a decide, pe baza condițiilor lor specifice, dacă introduc sau nu aceste instrumente. În plus, o cameră s-a opus unei delegări excesive către statele membre a competențelor care ar putea fi mai bine exercitate la nivel european.

În răspunsurile sale, Comisia a subliniat că măsurile propuse au avut drept scop sprijinirea statelor membre în a răspunde provocărilor legate de creșterea mobilității în Europa. De asemenea, Comisia a precizat că sarcinile autorității propuse au fost de a sprijini autoritățile naționale în activitățile operaționale privind aspectele legate de mobilitatea transfrontalieră a forței de muncă și de coordonarea securității sociale, și nu să le preia sau să le dubleze sarcinile. Autoritatea propusă ar înființa un comitet de mediere care să gestioneze litigiile dintre statele membre cu privire la toate aspectele legate de mobilitatea forței de muncă. Cu toate acestea, Curtea de Justiție ar rămâne singura instituție care are competența de a interpreta dreptul Uniunii.

Mai multe camere au pus sub semnul întrebării valoarea adăugată a autorității propuse și distribuirea competențelor cu autoritățile naționale și agențiile europene, subliniind importanța respectării diverselor modele naționale de pe piața muncii și competența statelor membre în domeniul social și al ocupării forței de muncă. Unele camere și-au exprimat rezervele cu privire la colectarea datelor statistice și la inspecțiile comune sau au solicitat clarificări cu privire la modul în care vor fi soluționate litigiile între autoritatea propusă și statele membre. De asemenea, au existat îngrijorări că propunerea de protecție socială, împreună cu alte măsuri, ar putea exercita presiuni asupra modificării sistemelor de protecție socială ale statelor membre.

În 2018, Comisia a primit două avize comune din proprie inițiativă din partea parlamentelor naționale. Ambele erau semnate de cele șase parlamente/camere din țările Grupului de la Vișegrad („V4”). Unul se referea la cooperarea parlamentară V4, iar celălalt - la viitorul principiului subsidiarității, al uniunii energetice și al politicii privind clima.

5. contacte, vizite, reuniuni și conferințe

Vizitele/reuniunile Comisiei la/cu parlamentele naționale

La fel ca în anii precedenți, în 2018, membrii Comisiei au efectuat numeroase vizite la parlamentele naționale ale tuturor statelor membre și la aproape toate camerele. Mai multe camere au primit cel puțin o vizită din partea președintelui Juncker, a prim-vicepreședintelui, a vicepreședinților și a comisarilor.

În plus, numeroase parlamente naționale au trimis delegații la Bruxelles pentru a se întâlni cu membrii Comisiei. În total, în 2018 au avut loc peste 140 de vizite și reuniuni (a se vedea harta de mai jos). Ca parte integrantă a procesului de negociere Brexit, negociatorul-șef Michel Barnier s-a întâlnit, de asemenea, cu marea majoritate a parlamentelor naționale în timpul vizitelor sale regulate în țară, în cursul negocierilor, pentru a le informa cu privire la negocierile în curs și/sau la rezultatul acestora. Pe parcursul anului 2018, funcționarii Comisiei, în general la nivel înalt, au participat la peste 80 de reuniuni ale comisiilor parlamentelor naționale pentru a discuta propunerile legislative la un nivel mai tehnic. În plus, personalul Comisiei a fost invitat să prezinte inițiative-cheie sau subiecte importante precum Brexit, cadrul financiar multianual sau activitatea și procesul de urmărire a Grupului operativ privind subsidiaritatea în cadrul a 24 de reuniuni ale reprezentanților permanenți ai parlamentelor naționale cu sediul la Bruxelles. În plus, funcționarii responsabili de semestrul european, care își desfășoară activitatea în cadrul reprezentanțelor Comisiei în statele membre, au rămas în contact cu parlamentele naționale privind semestrul european și alte probleme economice.

Reuniuni și conferințe interparlamentare

În 2018, au avut loc mai multe reuniuni și conferințe interparlamentare importante, inclusiv Conferința organelor parlamentare specializate în chestiunile Uniunii ale parlamentelor Uniunii Europene (COSAC), Conferința președinților parlamentelor din Uniunea Europeană , Săptămâna parlamentară europeană, Conferința interparlamentară privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța economică, Conferințele interparlamentare privind politica externă și de securitate comună și politica de securitate și apărare comună, precum și nou-înființatul grup mixt de control parlamentar specializat Europol.

Cele două reuniuni ale președinților COSAC din 2018 au avut loc la Sofia (Bulgaria) în perioada 21-22 ianuarie 2018 și, respectiv, la Viena (Austria) în perioada 8-9 iulie 2018. Prim-vicepreședintele Comisiei Europene, Frans Timmermans, a participat la ambele. Delegații au examinat prioritățile ambelor președinții, viitorul Uniunii Europene, precum și (la Sofia) strategiile macroregionale.

La cea de a LIX-a reuniune plenară a COSAC, care a avut loc în perioada 17-19 iunie 2018 la Sofia, s-au dezbătut realizările Președinției bulgare, integrarea și conectivitatea Balcanilor de Vest, pilonul european al drepturilor sociale și politica de coeziune post-2020.

La cea de a LX-a reuniune plenară, care a avut loc la Viena în perioada 18-20 noiembrie 2018, a participat vicepreședintele Šefčovič, care a discutat cu delegații despre situația actuală a uniunii energetice. Delegații au examinat, de asemenea, stadiul actual al Președinției austriece, Brexitul (exprimându-și sprijinul ferm pentru negociatorul șef al Uniunii și pentru acordul de retragere), politica privind clima și uniunea energetică, precum și transparența procesului de legiferare la nivelul Uniunii Europene în lumina viitoarelor alegeri parlamentare europene.

Comisia a furnizat răspunsuri scrise la contribuțiile adoptate de COSAC la cele două reuniuni plenare ale sale.





Numărul de vizite ale membrilor Comisiei la parlamentele naționale și de reuniuni ale membrilor Comisiei cu parlamentele naționale în 2018 (total pentru toate statele membre: 140)

6. rolul parlamentelor regionale

Parlamentele regionale contribuie indirect la relațiile Comisiei cu parlamentele naționale. În conformitate cu Protocolul nr. 2 la Tratate, atunci când efectuează verificarea respectării principiului subsidiarității la nivelul proiectelor de acte legislative ale Uniunii Europene în vederea emiterii de avize motivate, parlamentele naționale se consultă, dacă este cazul, cu parlamentele regionale cu competențe legislative. Membrii parlamentelor regionale sunt reprezentați și în Comitetul Regiunilor, care desfășoară activități de monitorizare prin intermediul rețelei de monitorizare a subsidiarității și al platformei sale online REGPEX, care este concepută pentru a sprijini participarea parlamentelor regionale cu competențe legislative în cadrul sistemului de avertizare timpurie privind subsidiaritatea.

În 2018, 95 de contribuții au fost prezentate de partenerii REGPEX, 75 dintre acestea provenind de la parlamentele regionale. Cele mai active parlamente regionale au fost Adunarea legislativă a regiunii Emilia-Romagna (21 de contribuții), Parlamentul de Stat din Bavaria (20 de contribuții) și Parlamentul de Stat din Turingia (10 contribuții). Aceasta arată o creștere accentuată a activității în comparație cu anul 2017, când în REGPEX au fost înregistrate doar 30 de contribuții din partea parlamentelor regionale (din 66 de contribuții ale partenerilor REGPEX). Propunerile Comisiei care au primit cele mai multe observații din partea parlamentelor regionale au vizat un mecanism al Uniunii de protecție civilă, revizuirea Directivei privind apa potabilă, cerințele minime privind refolosirea apei și evaluarea tehnologiilor medicale.

Deși nu există o dispoziție explicită în tratate privind interacțiunea directă dintre Comisie și parlamentele regionale, în 2018, mai multe parlamente regionale și-au transmis, de asemenea, avizele direct Comisiei. Acestea au prezentat observații nu numai cu privire la aspectul subsidiarității, ci și la aspectele de politică ale diverselor propuneri ale Comisiei. Comisia a luat act de toate aspectele aduse în discuție și le-a abordat, în general, în răspunsurile sale adresate parlamentelor regionale.

Reflectarea asupra modalității de implicare mai accentuată a autorităților regionale și locale în pregătirea și urmărirea politicilor Uniunii a reprezentat una dintre sarcinile Grupului operativ privind subsidiaritatea, proporționalitatea și scenariul „Mai puțin, dar mai eficient” (a se vedea secțiunea 2.1). Mai multe parlamente regionale au prezentat grupului operativ contribuții cu propuneri semnificative, inclusiv în timpul audierii sale publice, și au purtat discuții cu privire la aceste chestiuni în cadrul Grupului de lucru privind subsidiaritatea al Conferinței adunărilor legislative regionale europene (CALRE). Grupul operativ a încurajat parlamentele naționale, parlamentele regionale și Comitetul Regiunilor să își amelioreze comunicarea, inclusiv prin utilizarea cu o mai mare eficacitate a propriilor instrumente IT, pentru a se asigura că procedura legislativă și mecanismul de control al subsidiarității reflectă mai bine preocupările lor.

Președintele Juncker s-a întâlnit cu reprezentanții mai multor guverne și parlamente regionale în cursul anului, inclusiv din Flandra, Valonia (Belgia), Bavaria, Renania-Palatinat (Germania) și Austria Inferioară (Austria). Alți membri ai Comisiei au avut reuniuni similare.