[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 19.11.2008

COM(2008) 762 final

2008/0214 (COD)

Propunere de

DIRECTIVĂ A PARLAMENTULUI EUROPEAN Ș I A CONSILIULUI

de modificare a Directivei 87/372/CEE a Consiliului privind benzile de frecven ț ă care urmează să fie rezervate pentru introducerea coordonată în Comunitate a telecomunica ț iilor mobile terestre digitale celulare paneuropene publice

(prezentată de Comisie)

EXPUNERE DE MOTIVE

CONTEXTUL PROPUNERII |

110 | Motivele și obiectivele propunerii Prezenta propunere vizează modificarea Directivei 87/372/CEE a Consiliului din 25 iunie 1987 privind benzile de frecvență care urmează să fie rezervate pentru introducerea coordonată în Comunitate a telecomunicațiilor mobile terestre digitale celulare paneuropene publice (denumită în continuare directiva GSM) pentru a permite utilizarea acestor benzi de către sisteme capabile să furnizeze servicii de comunicații electronice, altele decât GSM. Obiectivul este acela de a oferi o gamă mai largă de servicii și tehnologii și de a favoriza astfel un nivel maxim de concurență în domeniul utilizării benzilor reglementate până în prezent prin directiva GSM, în același timp garantând în continuare coordonarea serviciilor și protejând continuitatea funcționării GSM-ului. În acest scop, ar fi autorizată utilizarea acestui spectru de frecvențe nu doar pentru GSM, ci și pentru alte servicii de comunicații electronice paneuropene. Într-o primă etapă, aceasta ar include UMTS, acceptând posibilitatea ca și alte sisteme să poată coexista în cadrul acestor benzi de frecvență. Acest proces impune adoptarea unor noi condiții tehnice armonizate pentru banda de frecvență în cauză, definite într-o decizie a comisiei care urmează să fie adoptată în temeiul Deciziei 676/2002/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind cadrul de reglementare pentru politica de gestionare a spectrului de frecvențe radio în Comunitatea Europeană (denumită în continuare decizia privind spectrul de frecvențe radio). |

120 | Contextul general Necesitatea de a utiliza în mod optim, pentru dezvoltarea economică a Comunității, resursele oferite de rețelele moderne de telecomunicații, în special prin radiotelefonia mobilă, a fost recunoscută prin directiva 87/372/CEE a Consiliului din 25 iunie 1987 privind benzile de frecvență care urmează să fie rezervate pentru introducerea coordonată în Comunitate a telecomunicațiilor mobile terestre digitale celulare paneuropene publice[1], completată de Recomandarea Consiliului din 25 iunie 1987 privind introducerea coordonată în Comunitate a telecomunicațiilor mobile terestre digitale celulare paneuropene publice[2] și de Rezoluția Consiliului din 14 decembrie 1990 privind stadiul final al introducerii coordonate în Comunitate a comunicațiilor mobile digitale celulare publice terestre pan-europene (GSM)[3]. Trecerea la cea de-a doua generație de sisteme de comunicații mobile celulare digitale, denumite GSM, a fost considerată ca fiind o posibilitate unică de realizare a unor comunicații mobile cu adevărat paneuropene. Noile evoluții tehnologice permit în prezent utilizarea de noi tehnologii digitale capabile să ofere servicii broadband paneuropene inovatoare, care pot exista alături de GSM în banda de frecvență de 900 MHz. Această bandă de frecvență este deosebit de importantă, deoarece are bune caracteristici de propagare, acoperind distanțe mai mari decât cele acoperite de benzile de frecvență mai ridicată și permițând extinderea serviciilor moderne de voce, date și multimedia în regiuni cu populație mai mică și în zonele rurale. Prin urmare, în paralel cu menținerea accesului la GSM pentru utilizatorii din întreaga Europă, pentru a contribui la realizarea obiectivelor pieței interne și ale inițiativei i2010 „O societate informațională europeană pentru creștere și ocuparea forței de muncă”[4] și pentru a favoriza creșterea la maxim a concurenței punând la dispoziția utilizatorilor o gamă largă de servicii și tehnologii, utilizarea benzii de 900 MHz trebuie deschisă, în mod coordonat, și altor tipuri de tehnologii care să furnizeze noi servicii paneuropene compatibile avansate. În prezent, directiva GSM impune statelor membre să rezerve totalitatea benzilor de frecvență de 890-915 Mhz și 935-960 MHz pentru GSM. Această constrângere împiedică utilizarea benzilor pentru alte sisteme paneuropene decât GSM-ul care pot furniza servicii interoperabile avansate de voce, date și multimedia de mare viteză. Aceste noi sisteme paneuropene, cum ar fi sistemul UMTS, oferă funcționalități care le depășesc pe cele oferite de sistemul GSM și care, de la adoptarea directivei GSM în urmă cu douăzeci de ani, au devenit viabile grație progreselor tehnologice. Pe lângă aceasta, există pe piață o cerere bine definită pentru servicii conexe. Prin urmare, este necesară modificarea directivei GSM în vederea eliminării limitărilor actuale care impun utilizarea spectrului de frecvențe doar pentru servicii GSM. Se propune ca Parlamentul European și Consiliul să modifice directiva pentru a elimina limitarea utilizării benzii de frecvență de 900 MHz la un singur serviciu și, în consecință, pentru a deschide această bandă și pentru alte rețele. În paralel cu adoptarea acestei modificări, se vor impune măsuri adecvate în scopul implementării modificării propuse într-un mod care să protejeze serviciile GSM care utilizează în prezent aceste benzi. Astfel, va fi necesar un fundament juridic pentru condițiile tehnice necesare pentru a permite coexistența noilor sisteme și a sistemelor GSM în banda de 900 MHz. În conformitate cu politica unei mai bune reglementări, decizia privind spectrul de frecvențe radio oferă instrumentele juridice necesare pentru adoptarea unor astfel de măsuri de armonizare. Aceasta prevede un mecanism care să permită reacții rapide la evoluțiile tehnologice, precum și adoptarea unor măsuri tehnice obligatorii de armonizare la nivelul UE, sub forma unor decizii ale Comisiei. Acest lucru va garanta certitudinea juridică necesară utilizării armonizate a benzii. Odată cu deschiderea benzii de 900 MHz pentru noi sisteme, utilizarea actuală a GSM-ului în această bandă trebuie să beneficieze în continuare de protecție în întreaga Comunitate, atâta timp cât va exista o cerere rezonabilă pentru acest serviciu, având în vedere importanța serviciilor GSM pentru politica privind serviciile de comunicații electronice din comunitate. |

130 | Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii Utilizarea benzilor de frecvență în cauză este reglementată de directiva GSM, care urmează să fie modificată. Comisia va adopta ulterior o decizie în temeiul deciziei privind spectrul de frecvențe radio, în scopul stabilirii de noi condiții tehnice armonizate pentru utilizarea spectrului de frecvențe. |

140 | Coerența cu alte politici și obiective ale uniunii Politica privind spectrul de frecvențe radio trebuie să se adapteze diversității din ce în mai mari a platformelor de acces radio pentru comunicațiile publice wireless (radio) și să sprijine obiectivul politic general de a consolida piața internă a UE și competitivitatea europeană prin asigurarea unui cadru de reglementare favorabil inovației, care să conducă la furnizarea unei game largi de servicii și aplicații mobile. Acest obiectiv poate fi atins prin introducerea unui grad mai mare de flexibilitate în managementul resurselor spectrului pentru comunicațiile publice radio, menținând în același timp armonizarea, acolo unde este necesar. Cele mai puțin restrictive condiții tehnice trebuie să se aplice în general în cazul utilizării benzilor de frecvență, în conformitate cu abordarea WAPECS (Wireless Access Policy for Electronic Communications Services), pe care Grupul pentru politica privind spectrul de frecvențe radio (denumit în continuare RSGP) a descris-o în avizul din 23 noiembrie 2005. Această abordare transformă neutralitatea tehnologică și neutralitatea serviciilor în obiective strategice, în vederea unei utilizări mai flexibile și mai eficiente a spectrului de frecvențe. Aceste obiective trebuie introduse progresiv, pentru a se evita perturbarea pieței. În comunicarea sa privind „Accesul rapid la spectrul de frecvențe pentru serviciile de comunicații electronice fără fir prin mărirea flexibilității”[5], Comisia a insistat de asemenea asupra utilizării mai flexibile a spectrului precum și asupra necesității unei soluții coerente și proporționale cu privire la introducerea unei utilizări mai flexibile a serviciilor pentru serviciile de comunicații electronice care utilizează sisteme de generația a doua (GSM) și a treia (de exemplu, UMTS). |

CONSULTAREA PăRțILOR INTERESATE șI EVALUAREA IMPACTULUI |

Consultarea părților interesate |

211 | Metodele de consultare, principalele sectoare vizate și profilul general al respondenților Comisia a analizat în mod constant utilizarea benzii de 900 MHz, dezvoltarea de noi sisteme, inclusiv UMTS, și evoluția utilizării spectrului către o mai mare flexibilitate. La 21 februarie 2006 a fost organizat la Bruxelles un atelier având ca subiect WAPECS. Pe baza unui mandat acordat de Comisie la 5 iulie 2006, CEPT și Comitetul pentru comunicații electronice al acestuia (denumit în continuare ECC) au realizat o serie de studii pe care le-au supus analizei Comisiei și Comitetului pentru spectrul de frecvențe radio (denumit în continuare RSC). Printre acestea se numără raportul 82 al ECC privind compatibilitatea sistemelor UMTS care funcționează în benzile de frecvență GSM 900 MHz și GSM 1800 MHz (mai 2006) și raportul 96 al ECC privind compatibilitatea dintre UMTS 900/1800 și sistemele care funcționează în benzi de frecvență adiacente (martie 2007). Aceste rapoarte au făcut obiectul unor consultări publice organizate de CCE. Începând cu 1997, CCE a realizat studii și a adoptat o serie de rapoarte cu privire la implementarea UMTS și a studiat utilizările actuale și viitoare ale benzii de 900 MHz. CEPT a stabilit legături cu entitățile de standardizare care s-au ocupat de familia de standarde IMT-2000 (inclusiv UMTS), cum ar fi proiectul de parteneriat pentru a treia generație (3rd Generation Partnership Project - 3GPP), care reunește organismele de standardizare în telecomunicații din diferite regiuni (ARIB, CCSA, ETSI, ATIS, TTA și TTC) și în cadrul căruia sunt reprezentate entități din sectorul telecomunicațiilor, care colaborează în vederea elaborării specificațiilor de sistem. Pe baza informațiilor disponibile, ECC a analizat posibilitatea introducerii de canale UMTS în benzi utilizate de GSM fără a crea interferențe în canalele GSM adiacente. În continuare se realizează studii având ca temă alte sisteme care fac parte din familia ITU IMT. De asemenea, s-au realizat studii care au analizat posibilul impact asupra serviciilor și sistemelor care funcționează în benzi adiacente. Autoritățile naționale, Institutul European de Standardizare în Telecomunicații (ETSI), industria, grupurile de utilizatori și alte părți interesate au făcut parte, sub auspiciile ECC, dintr-o echipă specială de proiect (PT1), în cadrul căreia s-au adunat și analizat informații cu privire la sistemele de benzi de frecvență adiacente. În 2006, ECC a organizat o consultare publică înainte de adoptarea deciziei ECC/DEC/(06)13 a ECC, care recomandă deschiderea benzilor de 900 și 1800 MHz pentru alte sisteme decât GSM. |

212 | Sinteza răspunsurilor și modul în care acestea au fost luate în considerare Din rapoartele CEPT rezultă faptul că rețelele UMTS pot fi implementate în zonele urbane, suburbane și rurale, alături de rețelele GSM/900/1800, utilizând valori corespunzătoare în ceea ce privește separarea frecvențelor purtătoare. În urma consultărilor s-a confirmat cererea pentru utilizarea benzii de 900 MHz pentru UMTS; la aceeași concluzie au condus și constatările CEPT. Introducerea sistemelor de tipul UMTS în banda de frecvență de 900 MHz constituie o acțiune pertinentă și în contextul politicii comunitare, deoarece acest lucru ar permite implementarea la scară lărgită a serviciilor de comunicații electronice paneuropene, garantând accesul tuturor utilizatorilor din comunitate la servicii similare sau echivalente în ceea ce privește funcționalitatea. Consultările publice organizate de CEPT pentru Comisie cu privire la rapoartele ECC 82 și 96 au arătat că sectorul comunicațiilor mobile sprijină într-o mare măsură deschiderea benzilor de frecvență rezervate anterior sistemelor GSM, aceasta aducând în mod evident beneficii industriei și consumatorilor. Mai mulți utilizatori ai benzilor de frecvență adiacente și-au exprimat inițial îngrijorarea cu privire la eventuale interferențe, dar preocupările acestora au fost luate în considerare de raportul 96 al ECC CEPT. |

Obținerea și utilizarea expertizei |

221 | Domenii științifice/de expertiză vizate Managementul spectrului de frecvențe, comunicațiile electronice, expertiza tehnică a CEPT precum și a organismelor de standardizare. |

222 | Metodologia utilizată Comisia a consultat CEPT cu privire la condițiile tehnice necesare pentru coexistența GSM și a altor tehnologii în benzile de frecvență de 900 MHz și în legătură cu impactul acestor sisteme asupra aplicațiilor din benzile adiacente, inclusiv a aplicațiilor existente și a sistemelor de comunicații aeronautice preconizate care vor funcționa în benzi de frecvență de peste 960 MHz și al căror rol va fi sprijinirea politicii europene în domeniul transporturilor. |

223 | Principalele organizații consultate/principalii experți consultați Autoritățile naționale, ETSI, GSM și utilizatorii sistemelor de generația a treia, operatorii din domeniul comunicațiilor, fabricanții și alte părți interesate. |

2249 | Sinteza avizelor primite și luate în considerare Nu s-a menționat existența unor riscuri potențiale grave cu consecințe ireversibile. |

225 | Comisia a observat din rapoartele ECC că banda utilizată pentru GSM ar putea fi utilizată în comun cu UMTS în cadrul unui alt sistem de comunicații paneuropean, pentru a îndeplini obiectivele politicii comunitare în domeniul serviciilor de comunicații electronice. În vederea unei utilizări mai eficiente a benzii de 900 MHz, se impune modificarea directivei GSM și introducerea, printr-o decizie a Comisiei, a unui nou sistem armonizat. |

226 | Mijloacele utilizate pentru a face publice concluziile experților Rapoartele CEPT sunt disponibile la adresele: http://www.erodocdb.dk/docs/doc98/official/pdf/eccrep082.pdf http://www.erodocdb.dk/docs/doc98/official/pdf/eccrep096.pdf iar rapoartele către RSC sunt disponibile la adresa: http://ec.europa.eu/information_society/policy/radio_spectrum/docs/ref_docs/rsc18_public_docs/rsc06_99_ecc_int_rep_wapecs.pdf. |

230 | Evaluarea impactului Întrucât autoreglementarea, coreglementarea sau reglementarea de către autoritățile naționale nu ar putea duce la modificarea directivei GSM, astfel încât să se garanteze introducerea armonizată și la timp a unui nou sistem pentru îndeplinirea obiectivelor comunitare de politică, este necesară o directivă a Consiliului și a Parlamentului European care să modifice directiva GSM. De asemenea, o decizie a Comisiei adoptată în temeiul deciziei privind spectrul de frecvență radio va stabili noi condiții tehnice armonizate, după cum s-a convenit cu ajutorul expertizei tehnice a CEPT și cu asistența RSC. Noul sistem ar aduce avantaje întregului sector al comunicațiilor electronice, precum și consumatorilor. Este important pentru piața internă să se armonizeze și să se deschidă la nivelul UE condițiile de utilizare a benzii de 900 MHz, astfel încât să se faciliteze introducerea unor servicii paneuropene și să se ofere libertate maximă atât consumatorilor în alegerea serviciilor, cât și utilizatorilor spectrului de frecvențe în alegerea tehnologiilor. Disponibilitatea spectrului de frecvențe radio va contribui la îndeplinirea obiectivelor agendei Lisabona și ale Inițiativei i2010 – O societate informațională europeană pentru creștere și ocuparea forței de muncă[6], și anume exploatarea potențialului economiei digitale pentru a favoriza creșterea, ocuparea forței de muncă și disponibilitatea pe scară largă a serviciilor moderne. Această măsură ar aduce avantaje cetățenilor europeni în special prin reducerea considerabilă a obstacolelor care împiedică utilizarea serviciilor de comunicații mobile avansate și prin diminuarea decalajului digital la nivel geografic. Conform previziunilor, o serie de sisteme, altele decât GSM, se vor dezvolta și se vor răspândi mai rapid în întreaga Europă, în special în zonele rurale. Noile servicii wireless (radio) de date și multimedia extrem de performante de (de exemplu, navigarea pe internet și televiziunea mobilă) presupun accesarea unor rețele cum ar fi rețelele mobile 3G (de a treia generație) care utilizează tehnologia UMTS și oferă viteze de transfer al datelor mai ridicate decât GSM. De asemenea, măsura ar îmbunătăți calitatea serviciilor și ar conduce la scăderea costurilor pentru consumatori. În prezent, rețelele 3G sunt limitate la frecvențe înalte cu caracteristici de propagare mai puțin favorabile decât banda de 900 MHz și, prin urmare, generează costuri mai ridicate de implementare a rețelelor. Pe lângă aceasta, frecvențele înalte sunt mai puțin capabile să penetreze clădirile, în detrimentul calității serviciilor și al prețurilor pentru consumatori. În sfârșit, măsura ar contribui la dezvoltarea economică a sectorului, întrucât ar facilita implementarea de servicii de comunicații mobile avansate. Aceasta ar genera noi surse de venit pentru operatori și ar conduce la creșterea cererii de echipamente (infrastructuri de rețele, o nouă generație de terminale). Măsura ar avea un impact pozitiv asupra mediului, întrucât ar reduce numărul de stații de bază necesare prin utilizarea de frecvențe mai mici. De asemenea, aceasta ar reduce riscul disputelor cu privire la amplasarea adecvată a stațiilor de bază. În ceea ce privește impactul asupra mediului, necesitatea protejării sănătății împotriva emisiilor electromagnetice nu este afectată de măsurile propuse. Acest aspect este reglementat prin Directiva 2004/40/ce a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind cerințele minime de securitate și sănătate referitoare la expunerea lucrătorilor la riscuri generate de agenții fizici (câmpuri electromagnetice) și face obiectul Recomandării 1999/519/CE a Consiliului din 12 iulie 1999 privind limitarea expunerii publicului larg la câmpuri electromagnetice (0 Hz până la 300 GHz). În ceea ce privește echipamentele radio, protecția sănătății este asigurată de respectarea în cazul acestor echipamente a cerințelor esențiale ale Directivei 1999/5/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 1999 privind echipamentele hertziene și echipamentele terminale de telecomunicații și recunoașterea reciprocă a conformității acestora (directiva R&TTE). Comisia analizează în permanență efectele câmpurilor electromagnetice asupra sănătății. De exemplu, comitetul științific pentru riscurile noi sau viitoare asupra sănătății (SCENIHR) a efectuat recent o analiză detaliată a noilor date științifice rezultate în urma studiilor recente. |

ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII |

305 | Rezumatul acțiunii propuse Pentru a permite utilizarea benzii de frecvență de 900 MHz pentru o gamă largă de servicii paneuropene, în conformitate cu obiectivele politice comunitare și cu cererea de piață în domeniul comunicațiilor mobile, se propune modificarea Directivei 87/372/CEE în scopul deschiderii benzii de frecvență și pentru alte servicii paneuropene de comunicații în bandă largă, mai avansate, care pot funcționa alături de GSM, și, ulterior, adoptarea de către Comisie a unei decizii în temeiul deciziei privind spectrul de frecvențe radio, în vederea armonizării condițiilor tehnice necesare pentru utilizarea acestei benzi de frecvență. |

310 | Temeiul juridic Articolul 95 din tratatul CE. |

320 | Principiul subsidiarității Se aplică principiul subsidiarității, având în vedere că propunerea nu este de competența exclusivă a Comunității. |

Cu toate acestea, obiectivele propunerii nu pot fi realizate într-o măsură suficientă de statele membre din motivele enumerate mai jos. |

321 | Asigurarea utilizării armonizate a benzii de 900 MHz pentru a îndeplini obiectivele politice comunitare nu poate fi realizată într-o manieră satisfăcătoare de către statele membre în mod individual, ci poate fi mai bine realizată la nivelul comunitar prin măsuri privind piața internă adoptate în temeiul deciziei privind spectrul de frecvențe radio. Adoptarea unui nou sistem impune însă modificarea directivei GSM. |

323 | Directiva GSM poate fi modificată numai printr-o nouă directivă a Consiliului și a Parlamentului. Noile condiții tehnice armonizate pentru utilizarea benzii de 900 MHz trebuie adoptate la nivel comunitar, astfel încât să se asigure îndeplinirea obiectivelor politice comunitare într-un mod armonizat și în timp util. |

Acțiunea comunitară va fi mai în măsură să îndeplinească obiectivele propunerii din motivele enumerate mai jos. |

324 | Modificarea directivei GSM și adoptarea condițiilor necesare pentru coexistența GSM și UMTS, care să prevadă și funcționarea altor sisteme în cadrul acestor benzi, prin intermediul unei măsuri comunitare obligatorii de armonizare, reprezintă elemente necesare pentru a asigura introducerea armonizată și la timp în statele membre a noilor condiții de utilizare a spectrului de frecvențe. În absența unei astfel de măsuri nu se poate garanta o soluție armonizată și aplicabilă în timp util. |

325 | Directiva GSM în varianta actuală interzice utilizarea benzii de 900 MHz de către alte sisteme paneuropene, cum ar fi UMTS, și, prin urmare, constituie un obstacol în calea dezvoltării societății informaționale în UE. Utilizarea armonizată a benzii de 900 MHz ar putea permite utilizarea unor aplicații suplimentare care să îndeplinească actualele obiective politice comunitare. |

Prin urmare, prezenta propunere respectă principiul subsidiarității. |

Principiul proporționalității Propunerea respectă principiul proporționalității din motivele enumerate mai jos. |

331 | Directiva GSM va fi modificată, iar Comisia, asistată de RSC, va introduce noi condiții tehnice armonizate pentru banda de 900 MHz, serviciile GSM rămânând în continuare funcționale. Măsurile propuse se limitează la benzile de frecvență relevante pentru serviciile de comunicații electronice pentru aplicațiile paneuropene. Având în vedere evoluția tehnologiei și nevoile consumatorilor, aceste benzi trebuie să facă obiectul unei analize permanente, astfel încât să se poată introduce și alte sisteme paneuropene care să coexiste alături de GSM și UMTS. Această măsură nu are efecte asupra acordării, de către statele membre, a drepturilor de utilizare a spectrului de frecvențe. Acolo unde este posibil, statele membre vor putea introduce în bandă sisteme suplimentare, cu condiția ca acestea să poată funcționa alături de sistemele GSM. |

Alegerea instrumentelor |

341 | Instrumente propuse: directivă, în temeiul articolului 95 din Tratatul CE. |

342 | Alte instrumente nu ar fi adecvate din motivele enumerate mai jos. Numai o directivă poate modifica directiva GSM, care a fost adoptată pe baza articolului 100 (fosta numerotare) din Tratatul CE. În timp ce funcționarea GSM-ului, care a fost posibilă în temeiul acestei directive, va fi protejată în continuare, directiva modificată și măsurile tehnice de implementare ulterioare vor asigura coexistența alături de GSM în banda de 900 MHz a altor sisteme paneuropene, inclusiv, într-o primă etapă, a UMTS. |

IMPLICAțIILE BUGETARE |

409 | Propunerea nu are implicații asupra bugetului comunitar. |

INFORMAțII SUPLIMENTARE |

510 | Simplificare |

511 | Propunerea va asigura o mai bună reglementare și simplificarea legislației, a procedurilor administrative pentru autoritățile publice (UE sau naționale) și a procedurilor administrative pentru sectorul privat. În forma sa actuală, directiva GSM creează obstacole în calea progreselor tehnologice și privează industria și consumatorii de un spectru de frecvențe adecvat pentru noi servicii avansate. |

512 | Modificarea directivei și adoptarea unei măsuri de armonizare tehnică, care să specifice noile condiții de utilizare, constituie o schimbare de abordare în materie de reglementare, în conformitate cu obiectivul deciziei privind spectrul de frecvențe radio, și anume acela de a soluționa detaliile tehnice ale gestionării spectrului de frecvențe prin măsurile de implementare, eliberând astfel Parlamentul European și Consiliul de această sarcină. |

513 | Armonizarea spectrului de frecvențe va simplifica sarcinile autorităților naționale și va contribui la realizarea așteptărilor acestora. |

514 | Condițiile armonizate de utilizare a spectrului de frecvențe radio vor deschide noi oportunități pentru operatorii de comunicații mobile și pentru utilizatorii serviciilor de comunicații mobile, în special în zonele rurale. |

516 | Propunerea este inclusă în programul permanent al Comisiei de actualizare și simplificare a acquis-ului comunitar. |

520 | Modificarea dispozițiilor legislative în vigoare Propunerea are drept scop modificarea legislației în vigoare. |

560 | Spațiul economic european Actul propus are relevanță pentru SEE și, prin urmare, trebuie extins la Spațiul Economic European. |

2008/0214 (COD)

Propunere de

DIRECTIVĂ A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

de modificare a Directivei 87/372/CEE a Consiliului privind benzile de frecvență care urmează să fie rezervate pentru introducerea coordonată în Comunitate a telecomunicațiilor mobile terestre digitale celulare paneuropene publice

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 95,

având în vedere propunerea Comisiei[7],

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European[8],

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor[9],

în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat[10],

întrucât:

(1) Directiva 87/372/CEE a Consiliului din 25 iunie 1987 privind benzile de frecvență care urmează să fie rezervate pentru introducerea coordonată în Comunitate a telecomunicațiilor mobile terestre digitale celulare paneuropene publice[11], completată de Recomandarea Consiliului din 25 iunie 1987 privind introducerea coordonată în Comunitate a telecomunicațiilor mobile terestre digitale celulare paneuropene publice[12] și de Rezoluția Consiliului din 14 decembrie 1990 privind stadiul final al introducerii coordonate în Comunitate a comunicațiilor mobile digitale celulare publice terestre pan-europene (GSM)[13] au recunoscut necesitatea de a utiliza în mod optim, pentru dezvoltarea economică a Comunității, resursele oferite de rețelele moderne de telecomunicații, în special de radiotelefonia mobilă. A fost recunoscut faptul că trecerea la sistemul de comunicații mobile digitale celulare din doua generație oferă oportunitatea unică de a crea comunicații mobile cu adevărat paneuropene.

(2) Benzile de frecvențe de 890-915 MHz și 935-960 MHz (banda de 900 MHz ) au fost rezervate pentru un serviciu paneuropean de comunicații mobile publice digitale celulare furnizat în fiecare stat membru, pe baza unei specificații comune, cunoscut sub numele de GSM.

(3) Începând cu 1987, au fost elaborate noi tehnologii radio digitale, capabile să asigure comunicații electronice paneuropene inovatoare, care pot coexista alături de GSM în banda de 900 MHz într-un context reglementar mai neutru din punct de vedere tehnologic. Banda de 900 MHz are bune caracteristici de propagare, acoperind distanțe mai mari decât cele acoperite de benzile de frecvență mai ridicată și permițând extinderea serviciilor moderne de voce, date și multimedia în regiuni cu populație mai mică și în zonele rurale.

(4) În paralel cu menținerea accesului la GSM pentru utilizatorii din întreaga Europă, pentru a contribui la realizarea obiectelor pieței interne și ale inițiativei i2010 „O societate informațională europeană pentru creștere și ocuparea forței de muncă” [14] și pentru a favoriza creșterea la maxim a concurenței prin punerea la dispoziția utilizatorilor a unei game largi de servicii și tehnologii, utilizarea benzii de 900 MHz trebuie să fie disponibilă și pentru alte tehnologii care să furnizeze noi servicii paneuropene compatibile avansate care să coexiste alături de GSM.

(5) Liberalizarea utilizării benzii de 900 MHz ar putea genera denaturări ale concurenței. În speță, anumiți operatori cărora nu li s-a atribuit nicio frecvență în banda de 900 MHz ar putea fi dezavantajați în materie de costuri și eficiență față de operatorii care vor avea posibilitatea de a furniza servicii 3G în această bandă. În conformitate cu cadrul de reglementare privind comunicațiile electronice, în special cu Directiva 2002/20/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind autorizarea rețelelor și serviciilor de comunicații electronice (Directiva privind autorizarea)[15], statele membre pot modifica și/sau revizui drepturile de utilizare a spectrului de frecvențe și dispun, prin urmare, de instrumentele necesare pentru a soluționa eventualele denaturări, dacă se impune acest lucru.În special, statele membre trebuie să analizeze dacă implementarea prezentei directive ar putea genera denaturări ale concurenței pe piețele de comunicații mobile în cauză. Dacă răspunsul este afirmativ, statele membre trebuie să analizeze dacă se justifică în mod obiectiv și dacă modificarea drepturilor operatorilor cărora li s-au acordat drepturi de utilizare a frecvențelor din banda de 900 MHz este proporțională și, acolo unde această măsură se dovedește a fi proporțională, să revizuiască aceste drepturi de utilizare și să le redistribuie pentru a soluționa denaturările apărute. Orice decizie în acest sens trebuie să fie precedată de o consultare publică.

(6) Pentru ca GSM și celelalte sisteme să poată coexista în aceeași bandă, trebuie evitate interferențele dăunătoare prin aplicarea condițiilor tehnice de utilizare aplicabile în cazul altor tehnologii decât GSM care utilizează banda de 900 MHz.

(7) Decizia 676/2002/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind cadrul de reglementare pentru politica de gestionare a spectrului de frecvențe radio în Comunitatea Europeană (denumită în continuare decizia privind spectrul de frecvențe radio)[16] permite Comisiei să adopte măsuri tehnice de implementare pentru a garanta condiții armonizate în ceea ce privește disponibilitatea și utilizarea eficientă a benzilor de frecvență radio.

(8) La cererea Comisiei, Conferința Europeană a Administrațiilor Poștei și Telecomunicațiilor (denumită în continuare CEPT) a elaborat rapoarte tehnice care au demonstrat că UMTS și GSM pot coexista în banda de 900 MHz, inclusiv în așa-numita bandă de extindere (880-890 MHz și 925-935 MHz). Prin urmare, benzile de 880-915 MHz și 925-960 MHz trebuie deschise pentru UMTS, sistem care poate funcționa alături de GSM, precum și pentru alte sisteme, imediat ce se poate demonstra că acestea pot funcționa alături de GSM în conformitate cu procedura prevăzută de decizia privind spectrul de frecvențe radio în vederea adoptării unor condiții armonizate în ceea ce privește disponibilitatea și utilizarea eficientă a spectrului de frecvențe radio.

(9) Trebuie să se garanteze o protecție adecvată pentru utilizatorii actuali ai benzilor adiacente. De asemenea, trebuie să se țină cont și de sistemele potențiale pentru comunicațiile din aviație de peste 960 MHz, care contribuie la atingerea obiectivelor politicilor comunitare din acest sector. În această privință, CEPT a elaborat un aviz tehnic.

(10) Pentru a permite implementarea de noi tehnologii digitale în banda de 900 MHz alături de sistemele GSM, Directiva 87/372/CEE trebuie modificată în consecință și trebuie eliminate dispozițiile care rezervă această bandă în exclusivitate pentru GSM.

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Directiva 87/372/CEE se modifică după cum urmează:

1. Articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:

„1. Statele membre pun benzile de frecvență radio de 880-915 MHz și 925-960 MHz la dispoziția sistemelor GSM și UMTS, precum și la dispoziția altor sisteme capabile să furnizeze servicii de comunicații electronice care pot funcționa alături de sistemele GSM, în conformitate cu măsurile tehnice de implementare adoptate în temeiul Deciziei 676/2002/CE.

2. La implementarea prezentei directive, statele membre analizează dacă alocarea actuală a spectrului de frecvențe de 900 MHz în beneficiul operatorilor de comunicații mobile care activează pe teritoriile lor este de natură să denatureze concurența pe piețele respective și, acolo unde acest lucru este justificat și proporțional, statele membre soluționează aceste denaturări în conformitate cu articolul 14 din Directiva 2002/20/CE.”

2. Articolul 2 se înlocuiește cu următorul text:

„În sensul prezentei directive, se aplică următoarele definiții:

(a) „sistem GSM” înseamnă o rețea de comunicații electronice care este conformă cu standardele GSM publicate de ETSI, în special EN 301 502 și EN 301 511;

(b) „sistem UMTS” înseamnă o rețea de comunicații electronice care este conformă cu standardele UMTS publicate de ETSI, în special EN 301 908-1, EN 301 908-2, EN 301 908-3 și EN 301 908-11.”

3. Articolul 3 se înlocuiește cu următorul text:

„1. Statele membre adoptă actele cu putere de lege și actele administrative necesare conformării la prezenta directivă în termen de 6 luni de la intrarea în vigoare a acesteia. Statele membre comunică de îndată Comisiei textele acestor acte, precum și un tabel de corespondență între respectivele acte și prezenta directivă. Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

2. Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor dispoziții de drept intern pe care acestea le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.”

4. Articolul 4 se elimină.

Articolul 2

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 3

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, […]

Pentru Parlamentul European Pentru Consiliu

Președinte Președinte

[1] JO L 196, 17.7.1987, p. 85.

[2] JO L 196, 17.7.1987, p. 81.

[3] JO C 329, 31.12.1990, p.25.

[4] Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, COM(2005) 229 final.

[5] COM(2007)50

[6] Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, COM(2005) 229 final.

[7] JO C , , p. .

[8] JO C , , p. .

[9] JO C , , p. .

[10] JO C , , p. .

[11] JO L 196, 17.7.1987, p. 85.

[12] JO L 196, 17.7.1987, p. 81.

[13] JO C 329, 31.12.1990, p.25.

[14] Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, COM(2005) 229 final.

[15] JO L 108, 24.4.2002, p.21.

[16] JO L 108, 24.4.2002, p.1.