RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU asupra punerii în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 577/98 al Consiliului /* COM/2012/0701 final */





RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU asupra punerii în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 577/98 al Consiliului 1. Introducere Regulamentul (CE) nr. 577/98 al Consiliului privind organizarea unei anchete prin sondaj asupra forței de muncă din Comunitate[1] stabilește standarde minime pentru efectuarea armonizată de anchete privind forța de muncă în Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia. Acesta a fost modificat în 2002, 2003 și 2007[2]. Articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 577/98 precizează: „Comisia prezintă Parlamentului și Consiliului un raport asupra aplicării prezentului regulament la fiecare trei ani, începând din anul 2000. Acest raport evaluează în special calitatea metodelor statistice pe care statele membre le au în vedere pentru a îmbunătăți rezultatele sau pentru a ușura efectuarea anchetei.” Acesta este cel de-al cincilea raport al Comisiei către Parlamentul European și Consiliu. Secțiunea 2 oferă o imagine de ansamblu cu privire la ancheta privind forța de muncă din Uniunea Europeană și la relevanța acesteia în raport cu elaborarea politicilor Uniunii Europene. Secțiunea 3 face un bilanț al modului în care Regulamentul (CE) nr. 577/98 a fost pus în aplicare în statele membre, în țările candidate, în țările AELS și în Elveția. Secțiunea 4 se concentrează pe inițiativele în curs inițiate de Sistemul Statistic European [3] (SSE) cu scopul de a îmbunătăți calitatea și de a reduce sarcina anchetei privind forța de muncă. 2. Prezentare generală a anchetei privind forța de muncă 2.1. Descriere generală Ancheta privind forța de muncă din Uniunea Europeană (denumită în continuare „AFM”) este o anchetă prin sondaj realizată în rândul rezidenților din gospodării private. Aceasta furnizează statistici trimestriale și anuale privind piața muncii, ocuparea forței de muncă și șomajul, precum și privind persoanele care nu fac parte din populația activă. De asemenea, colectează informații multianuale de la module ad hoc și alimentează estimări lunare bazate pe modele ale șomajului și ale ratelor șomajului. Institutele naționale de statistică din statele membre sunt responsabile cu elaborarea chestionarelor naționale, alegerea eșantionului, desfășurarea interviurilor și transmiterea rezultatelor către Comisie (Eurostat) în conformitate cu un sistem de codare comun stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 377/2008[4]. Eurostat este responsabil cu monitorizarea punerii în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 577/98, acordarea de asistență institutelor naționale de statistică, promovarea unor concepte și metode armonizate și difuzarea de statistici naționale și europene comparabile ale pieței muncii. În fiecare trimestru, eșantionul AFM acoperă 1,8 milioane de persoane din 33 de țări participante[5]. Astfel, AFM este cea mai extinsă anchetă realizată în rândul gospodăriilor din Europa. 2.2. Relevanța AFM este principala sursă de statistici oficiale privind piețele muncii din Uniunea Europeană. În ansamblu, aceasta cuprinde peste 100 de variabile privind statutul activității, caracteristicile locului de muncă, timpul de lucru și educația și formarea persoanelor, care sunt completate în fiecare an prin module tematice ad hoc[6]. Fiind bazată pe standarde și definiții internaționale, ancheta are relevanță dincolo de granițele Uniunii Europene, permițând să se compare situația pieței muncii europene cu cea din alte regiuni sau țări. Unele inițiative politice cheie ale UE se bazează pe AFM pentru a monitoriza progresele realizate. De exemplu, AFM este una dintre principalele surse de date utilizate pentru monitorizarea progreselor realizate de statele membre în conformitate cu orientările privind ocuparea forței de muncă în contextul articolului 148 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE)[7] (TFEU) și al strategiei de creștere a UE - Europa 2020. Două dintre cele cinci obiective principale ale strategiei Europa 2020 sunt monitorizate cu ajutorul unor indicatori AFM (atingerea unei rate de ocupare de 75 % pentru persoanele cu vârsta de 20-64 de ani; reducerea ratei de abandon școlar la sub 10 %; creșterea proporției de absolvenți de studii superioare la cel puțin 40 % în rândul persoanelor cu vârsta de 30-34 de ani. Mulți alți indicatori bazați pe AFM sunt utilizați în cadrul de evaluare comună a strategiei Europa 2020. Datele AFM au jucat de asemenea un rol esențial în Strategia de la Lisabona (2000 2010). Rata lunară a șomajului bazată pe AFM este un important indicator economic pe termen scurt. Această rată, care este unul dintre principalii indicatori economici europeni[8], este de asemenea utilizată pentru a stabili medii anuale mobile ale ratelor șomajului pentru tabloul de bord al indicatorilor economici și financiari, în vederea detectării dezechilibrelor macroeconomice și de competitivitate. AFM contribuie la informarea conturilor naționale cu privire la salariați, timpul de lucru și în alte domenii exterioare pieței muncii, cum ar fi educația. În fine, AFM este una dintre cele mai importante surse de microdate statistice pentru cercetătorii din Europa. Eșantioanele largi permit să se realizeze studii pe grupuri specifice de pe piața muncii. În plus, există o acoperire largă a variabilelor demografice, regionale și legate de educație, printre altele. 3. Punerea în aplicare a anchetei privind forța de muncă 3.1. Precizia Două tipuri de erori pot afecta anchetele prin sondaj: erorile de eșantionare și erorile care nu sunt cauzate de eșantionare. Împreună, acestea determină precizia estimărilor. Erorile de eșantionare sunt cauzate de faptul că doar un subset din întreaga populație face obiectul anchetei. Erorile care nu sunt cauzate de eșantionare sunt toate celelalte erori care nu sunt rezultatul eșantionării (erori de acoperire, de măsurare, de prelucrare și erori de non-răspuns. În ceea ce privește erorile de eșantionare, dimensiunea eșantionului este principalul factor care determină apariția erorilor. Eșantioanele de dimensiuni mai mari îmbunătățesc precizia rezultatelor. Tabelul de mai jos prezintă dimensiunea eșantionului intervievat în fiecare trimestru, în fiecare țară participantă, în termeni absoluți și în raport cu populația totală. Rata de eșantionare[9] variază între 0,2% (Belgia, Germania, Franța, Regatul Unit, Croația și Turcia) și 1,6% (Malta). În medie, eșantionul trimestrial a fost de 1,8 milioane de persoane în 2010, adică 0,3% din populația totală din 33 de țări participante. Ancheta europeană privind forța de muncă Dimensiunea obținută a eșantionului și procentajul din populația totală (media trimestrelor 2010) || Dimensiunea eșantionului trimestrial (mii) || Procent din populația totală || || || Dimensiunea eșantionului trimestrial (mii) || Procent din populația totală BE || 26 || 0,2 % || || NL || 96 || 0,6 % BG || 34 || 0,4 % || || AT || 46 || 0,5 % CZ || 59 || 0,6 % || || PL || 104 || 0,3 % DK || 30 || 0,5 % || || PT || 40 || 0,4 % DE || 174 || 0,2 % || || RO || 61 || 0,3 % EE || 5 || 0,4 % || || SI || 16 || 0,8 % IE || 62 || 1,4 % || || SK || 26 || 0,5 % EL || 76 || 0,7 % || || FI || 37 || 0,7 % ES || 172 || 0,4 % || || SE || 65 || 0,7 % FR || 108 || 0,2 % || || UK || 106 || 0,2 % IT || 166 || 0,3 % || || IS || 3 || 1,0 % CY || 11 || 1,4 % || || NO || 20 || 0,4 % LV || 9 || 0,4 % || || CH || 32 || 0,4 % LT || 17 || 0,5 % || || HR || 10 || 0,2 % LU || 5 || 0,9 % || || MK || 14 || 0,7 % HU || 71 || 0,7 % || || TR || 131 || 0,2 % MT || 7 || 1,6 % || || EU27 || 1 626 || 0,3 % || || || || TOTAL || 1 837 || 0,3 % Anchetele oficiale, cum este AFM, utilizează eșantionarea probabilistică. Această tehnică permite cuantificarea erorilor de eșantionare, care pot fi exprimate ca intervale de încredere. Tabelul de mai jos prezintă estimări și intervale de încredere de 95% pentru cei patru indicatori principali la nivel agregat UE-27. De exemplu, intervalul 215,5 – 216,5 acoperă numărul real al salariaților cu o probabilitate de 95%. Intervalul de încredere de 95% al principalilor indicatori AFM pentru UE-27 (2010 Număr de salariați (milioane) || Număr de șomeri (milioane) || Rata șomajului (%) || Număr mediu de ore lucrate (ore) 216 ± 0,5 || 22,9 ± 0,2 || 9,6 ± 0,1 || 37,3 ± 0,1 Aceste intervale corespund cerințelor de precizie stabilite în Regulamentul (CE) nr. 577/98 al Consiliului. În ceea ce privește erorile care nu sunt cauzate de eșantionare, Eurostat și țările participante monitorizează în mod regulat sursele relevante ale acestor erori (non-răspuns, intervievare prin intermediul unei alte persoane). În fiecare an, țările participante raportează către Eurostat principalele cauze ale erorilor, împreună cu metodele aplicate la nivel național în vederea reducerii acestora. Un rezumat este publicat în raportul anual asupra calității din cadrul AFM[10]. 3.2. Actualitate și punctualitate Actualitatea statisticilor corespunde intervalului de timp scurs între perioada de referință și disponibilitatea datelor pentru utilizatori. Pentru AFM, acest interval depinde de timpul de care statele membre au nevoie pentru a efectua ancheta, a prelucra datele și a transmite rezultatele către Eurostat, precum și de timpul necesar pentru ca Eurostat să prelucreze, să valideze și să publice rezultatele. Regulamentul (CE) nr. 577/98 prevede că statele membre au obligația de a transmite date către Eurostat în termen de 12 săptămâni de la sfârșitul unui trimestru de referință. Eurostat validează seturile de date naționale imediat ce le primește. Diagrama de mai jos ilustrează intervalul de timp scurs între sfârșitul trimestrului de referință și disponibilitatea datelor pentru utilizatorii Eurostat pentru perioada 2008-2010, comparativ cu ultimul an acoperit de raportul precedent (2007). Diagrama arată că actualitatea datelor AFM s-a îmbunătățit în mod constant în cursul perioadei examinate. În 2007, Eurostat a publicat 90% din seturile de date ale statelor membre la 16 săptămâni de la sfârșitul trimestrului de referință. În 2010, această proporție a fost atinsă cu două săptămâni mai devreme. Datorită acestei îmbunătățiri, Eurostat este în prezent în măsură să anunțe datele de publicare a principalilor săi indicatori trimestriali pentru statele membre și a agregatelor UE. Dat fiind că există o dată de publicare stabilită, Eurostat poate măsura punctualitatea statisticilor, definită drept intervalul de timp scurs între data de publicare anunțată și data efectivă. De la introducerea calendarului de publicare al AFM, Eurostat respectă în mod constant datele de publicare stabilite. Actualitatea datelor AFM este de asemenea un punct cheie pentru estimarea ratelor lunare ale șomajului. Imediat ce datele naționale sunt prelucrate de Eurostat, acestea sunt utilizate la calculul următoarei rate lunare a șomajului. Rata lunară a șomajului se publică la aproximativ 31 de zile de la sfârșitul lunii. 3.3. Accesibilitate și claritate Eurostat diseminează statisticile AFM în mai multe moduri. Principalul instrument este baza de date online a Eurostat, care cuprinde 350 de tabele cu date detaliate ale AFM. De asemenea, într-o secțiune dedicată a site-ului[11] sunt publicați indicatori principali ai strategiei Europa 2020. Aceste tabele nu vizează decât cele mai importante rezultate ale AFM. Eurostat produce alte combinații de variabile ale AFM, cum ar fi tabele personalizate la cerere. Microdatele AFM sunt de asemenea foarte importante pentru scopuri științifice. Un număr din ce în ce mai mare de cercetători din universități, institute de cercetare și institute naționale de statistică din toată Europa și nu numai solicită microdate ale AFM. Eurostat furnizează aceste microdate în mod gratuit din 2011. Accesul este acordat în conformitate cu condițiile prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 831/2002 al Comisiei[12] pentru a asigura protecția datelor cu caracter personal ale respondenților. Fișierele de date, compuse din înregistrări personale, sunt anonimizate pentru a evita divulgarea ilegală a datelor cu caracter personal. Utilizatorii primesc documentația detaliată (metadate) prin diverse canale de diseminare. În secțiunea dedicată AFM de pe site-ul Eurostat[13] sunt publicate informații generale pentru publicul larg. Metadatele asociate fiecărui tabel din baza de date cuprind informații specifice privind conținutul și calitatea statisticilor. În fine, o documentație metodologică mai aprofundată este furnizată în publicații de specialitate (de exemplu, raportul anual privind calitatea, o publicație privind caracteristicile anchetelor naționale etc.). 3.4. Comparabilitate AFM beneficiază de un grad ridicat de armonizare a conceptelor, definițiilor, clasificărilor și metodologiilor. Regulamentul (CE) nr. 377/2008 definește un sistem comun de codare, garantând că toate țările participante utilizează aceleași definiții pentru variabile. Se utilizează clasificări comune (de exemplu, NACE pentru activitățile economice, ISCO pentru ocupații), iar atunci când aceste clasificări sunt revizuite, Eurostat se asigură că toate țările participante își coordonează acțiunile de punere în aplicare. În plus, notele explicative comune furnizează orientări detaliate privind scopul, codificarea și punerea în aplicare de către institutele naționale de statistică. Aspectele metodologice sunt discutate în cadrul unui grup de lucru specializat - grupul de lucru privind statisticile referitoare la piața muncii -, ceea ce favorizează schimbul de experiență și de practici comune între toate țările participante. Pentru a garanta că măsurarea șomajului este armonizată în toate țările participante, Regulamentul (CE) nr. 1897/2000 al Comisiei[14] prevede o definiție operațională a șomajului, precum și o listă de principii pentru formularea întrebărilor din chestionar privind situația forței de muncă. Definiția șomajului este în concordanță cu normele Organizației Internaționale a Muncii (OIM), adoptate în cadrul celei de a 13-a și celei de a 14-a conferințe internaționale a statisticienilor din domeniul muncii. Această abordare garantează că statisticile AFM sunt comparabile cu cele din alte țări, în special cele din alte state membre ale OCDE. Țările îmbunătățesc în mod regulat AFM, fie în ceea ce privește metodologia, fie în ceea ce privește procesele. În cazul în care aceste îmbunătățiri conduc la întreruperi în ceea ce privește datele AFM, institutul național de statistică vizat informează Eurostat. Întreruperile semnificative sunt documentate și etichetate în publicațiile Eurostat. Eurostat publică un set de date special denumit „indicatori principali ai AFM”, în care seriile anterioare sunt ajustate în cazul în care eventualele întreruperi și lacune statistice ocazionale sunt completate. 3.5. Coerență Coerența dintre estimările privind populația bazate pe datele AFM și statisticile demografice constituie un aspect important al calității globale. Fiind o anchetă prin sondaj, rezultatele AFM sunt calculate plecând de la răspunsurile unui subset al populației. Răspunsurile sunt apoi evaluate în raport cu întreaga populație. Datele privind populația se bazează pe cele mai bune estimări disponibile la momentul respectiv (defalcate pe sex și grupă de vârstă pentru a îmbunătăți precizia procedurii). În principiu, această procedură de evaluare comparativă asigură coerența între datele AFM și statisticile demografice. Totuși, în situații excepționale, pot să apară diferențe. De exemplu, o dată la 10 ani, devin disponibile rezultatele noului recensământ al populației. Dacă noul recensământ oferă cifre care diferă de estimările anterioare privind populația, poate fi necesar ca o serie precedentă să fie revizuită. Într-o astfel de situație, politica de revizuire a statisticilor demografice și politica de revizuire aplicată în cadrul AFM pot diferi în ceea ce privește durata și calendarul, ca urmare a disponibilității limitate a unor informații detaliate privind populația pentru cei 10 ani dintre recensăminte. În ceea ce privește coerența estimărilor privind șomajul, multe țări publică de asemenea statistici privind numărul de persoane înregistrate la oficiul forțelor de muncă și în căutarea unui loc de muncă. Cifrele șomajului din cadrul AFM și numărul persoanelor înregistrate ca fiind în căutarea unui loc de muncă diferă din cauza naturii diferite a datelor colectate. În timp ce AFM se bazează pe o metodologie armonizată pentru a intervieva gospodăriile în ceea ce privește activitățile lor remunerate și disponibilitatea de a lucra, registrele administrative ale oficiilor forței de muncă cuprind o listă exhaustivă a persoanelor înscrise și care au dreptul la alocații de șomaj. Dat fiind că criteriile pentru înscriere depind de politicile sociale la nivel național, statisticile privind persoanele înregistrate ca fiind în căutarea unui loc de muncă nu sunt comparabile de la o țară la alta și nici în timp. Un alt domeniu în care coerența statistică este importantă se referă la estimarea situației ocupării forței de muncă, care poate fi furnizată atât pe baza datelor AFM, cât și pe baza conturilor naționale. Estimările nu sunt în mod necesar identice. Acest fapt se datorează diferențelor în ceea ce privește metodele (conceptele și acoperirea populației nu sunt identice), dar și proceselor diferite de compilare a datelor. Conturile naționale sunt elaborate prin compararea și combinarea tuturor surselor de date relevante disponibile într-o țară, reținând cele mai bune date din fiecare sursă, astfel încât să se obțină un rezultat cuprinzător. În plus, se urmărește coerența între ocuparea forței de muncă și producție (PIB). AFM este una dintre sursele de date din acest proces, ca și anchetele în cadrul întreprinderilor, registrele privind ocuparea forței de muncă sau registrele de securitate socială. Coerența dintre AFM și conturile naționale a fost examinată de grupul de lucru privind statisticile pieței muncii. Eurostat monitorizează diferențele dintre cele două estimări, iar mai multe institute naționale de statistică au analizat cauzele și amploarea acestor diferențe. În unele cazuri, acestea au publicat tabele de corespondență între cele două seturi de date. În general, conturile naționale sunt considerate mai adecvate pentru a măsura nivelul de ocupare a forței de muncă, creșterea ocupării forței de muncă și defalcarea pe ramură de activitate. AFM este mai adecvată pentru a măsura participarea la piața muncii (adică, rata de ocupare a forței de muncă și rata șomajului, rata de activitate etc.) sau pentru a analiza situația unor grupuri socio-economice specifice din rândul populației (de exemplu, în funcție de vârstă, sex sau nivel de studii). 4. Inițiative vizând îmbunătățirea anchetelor privind forța de muncă 4.1. Grup operativ privind calitatea AFM și acțiuni ulterioare În 2007, Eurostat și statele membre au lansat o evaluare a calității AFM. A fost înființat un grup operativ pentru a identifica posibilele puncte slabe și pentru a recomanda măsuri adecvate pentru toate dimensiunile cadrului de calitate pentru produsele statistice ale SSE. În raportul său final (2009)[15], grupul operativ a formulat peste 40 de recomandări vizând îmbunătățirea proiectării, organizării și desfășurării anchetei. Recomandările variază în ceea ce privește complexitatea, domeniul de aplicare, implicațiile asupra resurselor și timpul necesar pentru punerea în aplicare. Țările participante au realizat o autoevaluare prin prisma acestor recomandări și, în 2010, fiecare și-a definit un plan național de acțiune pentru punerea în aplicare a recomandărilor. Grupul de lucru privind statisticile pieței muncii evaluează regulat progresele realizate. 4.2. Dezvoltarea de noi produse statistice Una dintre modalitățile de a extinde utilizarea rezultatelor AFM este aceea de a îmbunătăți utilizarea microdatelor disponibile, de exemplu oferind noi indicatori utilizatorilor. De exemplu, au fost creați noi indicatori pentru a completa rata șomajului. Conform definiției pe care OIM o dă șomajului, trebuie îndeplinite simultan trei condiții: persoana să nu fi lucrat nici măcar o oră în săptămâna de referință; persoana să caute în mod activ un loc de muncă; persoana să fie disponibilă pentru lucru. Multe persoane îndeplinesc doar parțial aceste condiții, astfel încât acestea nu apar în statisticile privind șomajul. Pentru a furniza indicatori privind aceste grupuri specifice și a obține astfel o imagine mai cuprinzătoare a cererii nesatisfăcute de locuri de muncă, Eurostat și institutele naționale de statistică din statele membre au elaborat definiții pentru trei noi indicatori. Unul dintre aceștia se referă la subocuparea forței de muncă, iar ceilalți doi examinează situațiile specifice ale șomajului în care se menține o anumită legătură cu piața muncii. Date privind aceste grupuri au fost publicate pentru prima dată în 2011. Un alt exemplu este noul indicator privind tinerii care nu lucrează și nici nu urmează studii sau un curs de formare (NEET). Este un instrument important pentru monitorizarea tinerilor adulți expuși riscului de a fi marginalizați de societate. Acesta combină informații privind educația și piața muncii, toate fiind bazate pe datele AFM. Utilizatorii solicită de asemenea statistici privind dinamica pieței muncii. Este vorba de informații privind trecerea de la un statut de activitate la altul, de exemplu, privind numărul persoanelor care își pierd locul de muncă sau își găsesc un loc de muncă într-o perioadă determinată. Aceste date permit să se identifice grupurile care au șanse mai mari de a găsi un loc de muncă și pe cele mai vulnerabile, care sunt mai expuse riscului de a rămâne fără loc de muncă. Nu este simplu ca AFM să răspundă acestor nevoi de date, deoarece ancheta a fost inițial concepută mai degrabă pentru a culege date privind prevalența (de exemplu, numărul persoanelor aflate în șomaj la un moment dat) decât pentru a surprinde fluxuri. Este totuși posibil să se realizeze estimări ale fluxurilor, chiar dacă nu sunt la fel de precise ca estimările privind prevalența și trebuie să respecte anumite condiții. În majoritatea țărilor participante, AFM este conceput ca un panel rotativ, ceea ce înseamnă că aceeași persoană este intervievată de mai multe ori în trimestre consecutive. AFM poate obține astfel indicatori privind tranzițiile de pe piața muncii. Unele țări deja publică periodic date de acest tip cu ajutorul acestui aspect al panelului AFM. Sunt necesare măsuri care să ducă la o abordare similară la nivelul UE. În primul rând, țările participante care nu dispun de un panel rotativ trebuie să pună la punct un astfel de sistem. În al doilea rând, este preferabilă o armonizare îmbunătățită a modelelor de rotație, care diferă de la o țară la alta. În fine, persistă anumite probleme metodologice care trebuie rezolvate, cum ar fi coerența necesară între datele privind prevalența și fluxurile. În colaborare cu statele membre, Eurostat lucrează la condițiile prealabile a căror îndeplinire este necesară pentru ca în viitor AFM să producă statistici privind dinamica muncii. 4.3. AFM într-un sistem de statistici sociale modernizat Pe baza „Comunicării Comisiei privind metoda de elaborare a statisticilor UE: o viziune pentru următoarea decadă”[16], s-a lansat o inițiativă de modernizare a statisticilor sociale europene. Memorandumul de la Wiesbaden din 2011[17] definește o strategie pentru concretizarea acestei inițiative. S-a convenit că, în paralel cu menținerea unor standarde de calitate ridicate, este esențial să se îmbunătățească eficiența în ceea ce privește producerea de statistici sociale și că, în acest scop, este necesar să se realizeze progrese în construirea unei arhitecturi comune pentru statistici sociale. Principalele obiective ale strategiei constau în: îmbunătățirea bazelor de eșantionare; simplificarea anchetelor sociale; creșterea utilizării surselor de date noi și existente, în special a surselor administrative. Modernizarea organizării statisticilor sociale va avea de asemenea un impact asupra anchetei privind forța de muncă. Utilizarea mai intensă a noilor tehnologii va fi de asemenea un element important al acestei strategii. În cazul statisticilor sociale, utilizarea internetului pentru a colecta date pare a fi o modalitate promițătoare de a îmbunătăți eficiența de colectare a datelor și de a menține bunăvoința respondenților. Mai multe țări desfășoară proiecte în acest domeniu. Pentru a stimula colaborarea internațională și a dezvolta instrumente comune, în 2012 s-a lansat un proiect comun al SSE[18]. AFM va fi ancheta pilot pentru acest proiect. În fine, Eurostat evaluează în prezent modulele ad hoc ale AFM. În fiecare an, un modul ad hoc privind teme diverse este inclus în AFM. Procesul de elaborare ar putea fi eficientizat, iar calitatea rezultatelor ar putea fi îmbunătățită. O posibilă abordare constă în introducerea unui sistem de module repetitive, selectate dintr-o listă de module preselectate, care să permită de asemenea să se răspundă nevoilor strategice emergente. Aceasta ar permite o mai bună monitorizare multianuală a subiectelor. 5. Concluzie Eurostat monitorizează conformitatea cu temeiul juridic. Comisia consideră că punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 577/98 este satisfăcătoare. Statele membre respectă regulamentul pe deplin sau în foarte mare măsură. Chestiunile nesoluționate sunt discutate cu statele membre, și, dacă este necesar, se elaborează, de comun acord, planuri de acțiune. Calitatea globală a AFM este bună. Sistemul statistic european depune eforturi pentru a îmbunătăți în permanență procesele și metodele AFM și menține dinamica planificată, în ciuda unui context dificil, cu resurse limitate și reduceri bugetare severe. O revizuire a metodologiei AFM este în curs, cu obiectivul adaptării la evoluția nevoilor utilizatorilor și la noile provocări (de exemplu, necesitatea de a îmbunătăți actualitatea datelor și de a furniza estimări privind tranzițiile de pe piața muncii). Aceste activități vor face parte din procesul global de modernizare a statisticilor sociale. [1] JO L 77, 14.3.1998, p. 3. [2] Regulamentul (CE) nr. 2104/2002 al Comisiei (JO L 324, 29.11.2002, p. 14), Regulamentele (CE) nr. 1991/2002 (JO L 308, 9.11.2002, p. 1), (CE) nr. 2257/2003 (JO L 336, 23.12.2003, p. 6) și (CE) nr. 1372/2007 (JO L 315, 3.12.2007, p. 42) ale Parlamentului European și ale Consiliului. [3] Sistemul Statistic European este parteneriatul dintre autoritatea statistică europeană, care este Comisia Europeană (Eurostat), institutele naționale de statistică și alte autorități naționale responsabile în fiecare stat membru cu dezvoltarea, producția și difuzarea de statistici europene. [4] JO L 114, 26.4.2008, p. 57. [5] Țările participante sunt cele 27 de state membre, Islanda, Norvegia, Elveția, Croația, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei și Turcia. [6] Modulele ad hoc din 2008, 2009 și 2010 au fost: 2008: Situația migranților și a descendenților direcți ai acestora pe piața muncii 2009: Intrarea tinerilor pe piața muncii 2010: Armonizarea vieții profesionale cu viața de familie. [7] A se vedea Decizia 2011/308/UE a Consiliului din 19 mai 2011 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre, JO L 138, 26.5.2011, p. 56. [8] A se vedea publicația Eurostat intitulată „Principal European Economic Indicators — A statistical guide” (2009). [9] Definită ca raport între dimensiunea eșantionului (numărul de unități de eșantionare din eșantion) și dimensiunea populației (numărul total de unități de eșantionare din populația țintă). [10] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/product_details/publication?p_product_code=KS-RA-12-021. [11] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/europe_2020_indicators/headline_indicators. [12] JO L 133, 18.05.2002, p. 7. [13] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/employment_unemployment_lfs/introduction. [14] JO L 228, 8.9.2000, p. 18. [15] Grup operativ privind calitatea anchetei privind forța de muncă — Raport final, Eurostat 2009. [16] COM(2009) 404 din 10 august 2009. [17] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/pgp_ess/0_DOCS/de/DGINS2011_memorandum.pdf [18] „Culegerea datelor în cadrul anchetelor sociale prin modalități multiple”.