3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX POST, CONSULTĂRILOR PĂRȚILOR INTERESATE ȘI EVALUĂRII IMPACTULUI

Consultările cu părțile interesate

Comisia a încurajat părțile interesate și cetățenii să își aducă contribuția cu privire la scopul și domeniul de aplicare al programului de politică, măsurile concrete din cadrul programului și a luat în considerare feedbackul primit. Comisia a publicat o foaie de parcurs pentru o perioadă de feedback de patru săptămâni (între 24 iunie și 22 iulie 2021). În plus, Comisia a lansat o consultare publică specifică cu o durată de șase săptămâni (între 22 iunie și 3 august 2021) pentru a permite tuturor părților interesate să își aducă contribuția și să evalueze și să obțină sprijin din partea mai multor părți interesate pentru dezvoltarea programului de politică. De asemenea, a fost creat un spațiu pe platforma Futurium pentru a permite interacțiunea cu părțile interesate cu privire la aspecte specifice. Pentru a asigura o implicare cât mai largă a tuturor părților interesate relevante, inclusiv a reprezentanților industriei, ai societății, ai Parlamentului European și ai statelor membre, Comisia a organizat, de asemenea, un eveniment la nivel înalt (Adunarea privind Agenda digitală, la 1 iunie), s-a implicat în discuții interinstituționale cu colegiuitorii (Parlamentul European și Consiliul) și a organizat o consultare cu Comitetul Economic și Social European și cu Comitetul European al Regiunilor.

Părțile interesate consultate au sprijinit, în general, inițiativa Comisiei și intenția acesteia de a operaționaliza ambiția digitală a UE într-un mecanism concret de monitorizare și raportare. Acestea sprijină Comisia în următoarea etapă de instituire a unui mecanism specific de monitorizare și cooperare pentru a organiza cooperarea între instituțiile Uniunii și statele membre. Structurile existente de monitorizare și raportare ar trebui să fie aliniate și consolidate la nivelul UE și, prin urmare, o cooperare structurată și o monitorizare și raportare a progreselor la nivelul Uniunii ar adăuga o valoare semnificativă unei viziuni comune pentru o Europă pregătită pentru era digitală.

Numeroși respondenți au subliniat că succesul transformării digitale este strâns legat de tehnologiile identificate în Busola pentru dimensiunea digitală. Punctele cardinale alese sunt relevante, bine echilibrate și suficient de concrete. Aceștia consideră că viitorul program de politică va introduce un nou mecanism de monitorizare și cooperare pentru o cooperare strânsă și o coordonare eficace între Comisie și statele membre. Această abordare strategică este esențială pentru a crea legături adecvate între statele membre la nivel politic și la nivel de experți pentru punerea în aplicare cu succes a proiectelor multinaționale. Pe lângă obiective, respondenții consideră că statele membre și Comisia ar trebui să depună mai multe eforturi în ceea ce privește stimularea și coordonarea investițiilor la nivelul UE în jurul câtorva priorități care decurg din agenda digitală mai largă a UE. Pentru a asigura o transformare digitală deplină și de succes în întreaga UE și în beneficiul cetățenilor, al întreprinderilor și al administrației publice din Europa, este necesar un cadru de reglementare cuprinzător și adaptat. Acest lucru va asigura vizibilitatea și securitatea necesare pentru ca actorii publici și privați să pună în aplicare pârghiile pentru atingerea obiectivelor digitale comune ale UE pentru 2030. Mulți respondenți consideră că sprijinirea și promovarea cooperării și a schimbului de bune practici între statele membre reprezintă o acțiune prioritară pentru accelerarea progreselor în atingerea obiectivelor deceniului digital.

Unii respondenți au subliniat, de asemenea, că ar trebui să se acorde prioritate contribuției la obiectivele societale de nivel superior, asigurându-se că impactul transformării digitale asupra obiectivelor societale este evaluat periodic, întrucât calitatea și traiectoria dezvoltării digitale sunt, de asemenea, importante și trebuie să fie asigurate prin intermediul unor priorități și principii strategice care vor fi utilizate împreună cu indicatorii cantitativi. Mulți au subliniat că este important să se ia în considerare și să existe o mai bună evaluare a impactului digitalizării asupra mediului în cadrul transformării digitale, pentru a-l reduce, asigurând, în același timp, faptul că tehnologiile digitale sprijină tranziția verde.

Obținerea și utilizarea expertizei

Comisia s-a bazat pe un set amplu și solid de dovezi în sprijinul abordării propuse în Comunicarea privind Busola pentru dimensiunea digitală și concretizate prin intermediul acestui program de politică intitulat „Calea către deceniul digital”.

În ceea ce privește obiectivele și indicatorii, programul de politică se bazează, în special, pe un indice al economiei și societății digitale („Digital Economy and Society Index” - DESI) îmbunătățit, un indice compozit care monitorizează performanța digitală a Europei și evoluția statelor membre ale UE în ceea ce privește competitivitatea digitală, inclusiv analiza politicilor digitale naționale. Studiile-cheie care colectează date pentru DESI cu privire la acoperirea și prețurile serviciilor în bandă largă, evaluarea comparativă a e-guvernării și ancheta în rândul întreprinderilor contribuie, de asemenea, la procesul de colectare a datelor relevante. Tablourile de bord privind reziliența digitală oferă o perspectivă globală asupra vulnerabilităților și capacităților digitale ale UE legate și de alte dimensiuni ale rezilienței (verde, socială, economică și geopolitică).

Pe lângă multe alte studii menționate în comunicare, un studiu publicat de McKinsey în septembrie 2020 prezintă o analiză actualizată și aprofundată a provocărilor viitoare pentru UE în ceea ce privește transformarea sa digitală și acțiunile necesare pentru a profita la maximum de aceasta.

Evaluarea impactului

În conformitate cu orientările din setul de instrumente pentru o mai bună legiferare, Comisia nu a considerat necesară o evaluare a impactului și a furnizat, în schimb, un document de lucru al serviciilor Comisiei care să însoțească propunerea de decizie. Comunicarea intitulată „Busola pentru dimensiunea digitală 2030: modelul european pentru deceniul digital”, care fusese aprobată de Consiliul European, schițase deja un mecanism detaliat de monitorizare și cooperare, care a fost urmărit îndeaproape în propunerea de decizie. Întrucât în comunicare au fost stabilite în mod ferm o serie de elemente (de exemplu, obiectivele, mecanismul de monitorizare și cooperare, cadrul pentru punerea în aplicare a proiectelor multinaționale), a rămas o marjă de manevră foarte limitată în ceea ce privește opțiunile de politică, a căror analiză se află în centrul unei evaluări a impactului.

În conformitate cu comunicarea, decizia propusă enumeră obiective digitale comune corespunzătoare celor patru puncte cardinale pentru a transpune în obiective comune concrete ambiția UE de a realiza cu succes o Uniune digitalizată până în 2030. Decizia propusă specifică doar modul în care vor fi măsurate obiectivele. În plus, noua formă de guvernanță, prin intermediul mecanismului de monitorizare și cooperare, se bazează în special pe indicele DESI deja existent, un indice compozit de monitorizare a performanței digitale a UE, care va fi îmbunătățit pentru a reflecta noile obiective. Deși propunerea de decizie prevede un mecanism de monitorizare și cooperare care urmărește să permită monitorizarea progreselor înregistrate în atingerea obiectivelor, eventualele acțiuni concrete care pot fi sugerate ca urmare a monitorizării vor fi doar rezultatul unui proces iterativ și de cooperare între Comisie și statele membre, care va avea loc ulterior, sub forma unor acțiuni recomandate. Întrucât acțiunile concrete vor fi identificabile numai după instituirea mecanismului de monitorizare și cooperare și, în special, ca rezultat al procesului de monitorizare, impactul exact al programului asupra acestui aspect specific nu poate fi identificat ex ante.

Întrucât spectrul este un factor esențial pentru înregistrarea de progrese în atingerea obiectivelor deceniului digital, în special pentru realizarea unei infrastructuri digitale sigure, performante și durabile, statele membre ar trebui, de asemenea, să raporteze cu privire la politicile și măsurile adoptate și viitoare referitoare la disponibilitatea și posibilitatea de a utiliza spectrul de frecvențe radio pentru utilizatorii existenți și potențialii investitori și operatori. Comisia ar putea oferi orientări cu privire la modul optim de organizare a unor astfel de politici și măsuri în vederea îndeplinirii obiectivelor generale și digitale ale prezentei decizii. Acest lucru nu aduce atingere posibilității Comisiei de a propune noi orientări sau mecanisme strategice pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio în temeiul articolului 4 alineatul (4) din Directiva (UE) 2018/1972 din 11 decembrie 2018.

Programul de politică intitulat „Calea către deceniul digital” prevede, de asemenea, un mecanism pentru o structură juridică care să permită instituirea și punerea în aplicare rapidă și flexibilă a proiectelor multinaționale, în special pentru implementarea unor infrastructuri și/sau servicii digitale la scară largă în toate țările. Combinarea fondurilor din programul Uniunii gestionat la nivel central cu resursele angajate de statele membre ar trebui să fie posibilă, inclusiv, în anumite condiții, cu contribuții din partea Mecanismului de redresare și reziliență, astfel cum se explică în partea 3 a orientărilor Comisiei adresate statelor membre cu privire la planurile de redresare și reziliență. Structura juridică va prevedea dispoziții standard care să reglementeze aspecte comune, cum ar fi guvernanța proiectului, răspunderea, proprietatea și gestionarea datelor, precum și punerea în comun a mai multor surse de finanțare, care pot include, printre altele, programe ale Uniunii gestionate direct și indirect, contribuții ale statelor membre și finanțare privată. Aceasta va constitui o opțiune pentru punerea în aplicare a proiectelor multinaționale, iar mecanismul va rămâne voluntar pentru statele membre. Detaliile exacte privind finanțarea, punerea în aplicare și participarea la anumite proiecte, precum și domeniile specifice, nu vor fi stabilite în prezentul program de politică. Acestea vor fi disponibile numai în anii următori și vor depinde de sprijinul din partea statelor membre.

După cum reiese din cele de mai sus, propunerea nu prevede opțiuni de politică concrete, ci mai degrabă un cadru metodologic și de guvernanță, care nu ține seama de viitoarele măsuri concrete bazate pe acesta. Detaliile privind impactul cadrului propus depind de punerea în aplicare în continuare a acestuia (și, prin urmare, de operaționalizarea acestuia) la nivelul UE și la nivel național. Pe baza celor de mai sus, Comisia a consolidat elementele de probă existente într-un document de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește propunerea. În ceea ce privește în special proiectele multinaționale, documentul de lucru al serviciilor Comisiei arată că, în primul rând, este necesar un cadru procedural pentru accelerarea punerii în aplicare a acestora și, în al doilea rând, că este necesar să se ofere statelor membre o opțiune de punere în aplicare a acestor proiecte printr-un nou instrument care să poată fi utilizat în cazul în care niciun instrument existent nu este adecvat pentru un anumit proiect multinațional. Acest nou instrument, Consorțiul pentru o infrastructură digitală europeană („European Digital Infrastructure Consortium” - EDIC), nu implică constituirea efectivă a unui nou organism al Uniunii și nu vizează un proiect multinațional specific, ci abordează o lacună în setul de instrumente al UE pentru combinarea finanțării din partea statelor membre, de la bugetul UE și a investițiilor private în scopul implementării și operării infrastructurilor și serviciilor de interes comun, în afara domeniului cercetării.