RAPORT COMUN CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU privind progresele Serbiei în vederea atingerii nivelului necesar de respectare a criteriilor de aderare, în special a priorității-cheie de a lua măsurile necesare pentru a îmbunătăți în mod vizibil și durabil relațiile cu Kosovo( /* JOIN/2013/07 final */





RAPORT COMUN CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU privind progresele Serbiei în vederea atingerii nivelului necesar de respectare a criteriilor de aderare, în special a priorității-cheie de a lua măsurile necesare pentru a îmbunătăți în mod vizibil și durabil relațiile cu Kosovo* 1. Introducere În avizul său[1] privind cererea de aderare prezentată de Serbia în octombrie 2011, Comisia Europeană a concluzionat că „Serbia a avansat semnificativ în ceea ce privește îndeplinirea într-o măsură suficientă a criteriilor politice stabilite în cadrul Consiliului European de la Copenhaga din 1993 și a condițiilor prevăzute în cadrul procesului de stabilizare și de asociere, cu condiția să se înregistreze în continuare progrese și să se găsească soluții la problemele legate de Kosovo” și a recomandat „deschiderea negocierilor cu Serbia în vederea aderării la Uniunea Europeană imediat ce această țară va înregistra progrese suplimentare semnificative în îndeplinirea priorității-cheie [de a lua] măsuri suplimentare menite să asigure normalizarea relațiilor cu Kosovo, în conformitate cu condițiile stabilite în cadrul procesului de stabilizare și de asociere […]”. Ca urmare a recomandării Comisiei și pe baza progreselor inițiale în ceea ce privește îmbunătățirea relațiilor cu Kosovo, Consiliul European a acordat Serbiei, în martie 2012, statutul de țară candidată. Având în vedere progresele înregistrate în dialogul între Serbia și Kosovo, facilitat de UE, sub egida Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/vicepreședinte al Comisiei, și în perspectiva realizării unor progrese substanțiale în prima parte a anului 2013, Consiliul și-a dat acordul, în concluziile sale din 11 decembrie 2012, pentru a se reexamina, în cursul președinției irlandeze, progresele realizate de Serbia, pe baza unui raport prezentat de Comisie și de Înaltul Reprezentant în primăvara anului 2013, în vederea unei eventuale decizii a Consiliului European de a deschide negocierile de aderare cu Serbia. Prezentul raport descrie noile progrese înregistrate de Serbia în perioada 11 decembrie 2012 ‑ 15 aprilie 2013. În cadrul raportului sunt evaluate măsurile întreprinse de această țară în vederea realizării priorității-cheie de îmbunătățire a relațiilor cu Kosovo, atât din perspectiva celor mai recente rezultate obținute în dialogul la nivel înalt, cât și în ceea ce privește punerea în aplicare efectivă a acordurilor încheiate în 2011 și 2012. De asemenea, raportul prezintă și evaluează eforturile recente de accelerare a Agendei de reformă a UE și examinează cu o atenție deosebită cele mai recente evoluții în domeniile statului de drept, în special în ceea ce privește reforma sistemului judiciar, politica anticorupție și combaterea criminalității organizate, independența instituțiilor-cheie, libertatea presei, politica de combatere a discriminării, protecția minorităților și îmbunătățirea mediului de afaceri. În cele din urmă, raportul trece în revistă inițiativele recente adoptate de Serbia în vederea asumării unui rol constructiv în regiune și a îmbunătățirii relațiilor cu țările din vecinătatea sa. Evaluarea din prezentul raport ține seama de informațiile culese și analizate de Comisie și de Înaltul Reprezentant, inclusiv de contribuțiile furnizate de autoritățile sârbe, de constatările misiunilor de experți, precum și de informațiile furnizate de statele membre ale UE, de organizațiile internaționale și de organizațiile societății civile. În ultima parte a raportului sunt formulate concluzii și recomandări. 2. Îmbunătățirea relațiilor cu Kosovo În urma alegerilor din Serbia, dialogul dintre Belgrad și Pristina s-a transformat într-un proces politic la nivel înalt facilitat de Înaltul Reprezentant. În octombrie 2012, au început o serie de reuniuni la nivel înalt între cei doi prim-miniștri. Încă de la început, ÎR a fost foarte clar cu cele două părți în ceea ce privește conceptul de la baza procesului, și anume faptul că acesta va fi un proces treptat, care va porni de la aspecte mai ușoare spre aspecte mai complicate, și că nu va avea o durată nedeterminată. Obiectivul procesului este normalizarea treptată a relațiilor dintre cele două părți, fără a aduce atingere pozițiilor acestora cu privire la statut, și realizarea de progrese de către ambele părți pe calea integrării în UE. În perioada octombrie 2012 - sfârșitul lunii aprilie 2013[2], au avut loc zece reuniuni. La 6 februarie, a avut loc, de asemenea, o reuniune între președintele Nikolic și președintele Jahjaga. În prima parte a dialogului la nivel înalt, până în decembrie 2012, discuțiile au vizat setul de aspecte considerate mai ușoare, precum finalizarea punerii în aplicare a strategiei GIF, patrimoniul religios și cultural, mecanismele de legătură. În aceste luni de început, s-au realizat deja primele rezultate semnificative. Cel mai important rezultat a fost punerea în aplicare a strategiei GIF. Până la sfârșitul lunii decembrie 2012, erau operaționale patru posturi de frontieră dintre Serbia și Kosovo, printre care cele două posturi din nordul Kosovo, iar până la sfârșitul lunii februarie, erau operaționale toate cele șase posturi de frontieră. În contextul discuțiilor privind punerea în aplicare, cele două părți au convenit, de asemenea, să înceapă colectarea taxelor vamale și să instituie un fond pentru dezvoltarea părții de nord a Kosovo. În ceea ce privește libera circulație, regimul de călătorie pe baza cărții de identitate este operațional și funcționează bine. Punerea în aplicare a acordului privind ștampilele vamale continuă de ambele părți. S-au înregistrat progrese satisfăcătoare în ceea ce privește registrul stării civile, iar punerea în aplicare a acestuia ar trebui să fie finalizată până în ianuarie 2014. În ceea ce privește cartea funciară, măsurile pregătitoare necesare sunt în curs de adoptare de ambele părți. Acordul privind acceptarea diplomelor universitare se derulează fără probleme. Cooperarea Serbiei cu EULEX a continuat să se îmbunătățească în mai multe domenii și va trebui să se intensifice odată cu accelerarea normalizării relațiilor dintre cele două părți. Contactele directe la nivel înalt și contactele periodice la nivel operațional facilitează în continuare cooperarea, inclusiv în ceea ce privește lupta împotriva criminalității organizate. Serbia se angajează să pună în aplicare pe deplin protocolul cu EULEX privind activitatea polițienească. Alte rezultate semnificative obținute de către cei doi prim-miniștri sunt Acordul privind stabilirea unor mecanisme de legătură și Acordul privind îmbunătățirea protecției patrimoniului religios și cultural (crearea de unități de poliție speciale/multietnice în Kosovo). În cea de a doua parte a dialogului la nivel înalt, începând din ianuarie 2013, reuniunile celor doi prim-miniștri s-au concentrat pe partea de nord a Kosovo și pe crearea de structuri care să răspundă nevoilor populației locale în materie de securitate și justiție, într-un mod care să asigure funcționalitatea cadrului instituțional și administrativ unic din Kosovo, în conformitate cu concluziile Consiliului din decembrie 2012. În timpul negocierilor, cele două părți au stabilit de comun acord că rezultatul discuțiilor lor ar trebui să fie un set de principii și de acorduri care să ofere comunității sârbilor kosovari o nouă viziune asupra viitorului lor, abordând problemele și nevoile acestora într-un mod care să garanteze funcționalitatea instituțiilor și a cadrului legislativ din Kosovo. Pe parcursul întregului proces la înalt nivel, cele două părți au dat dovadă de angajament și de implicare. Cei doi prim-miniștri, în special, au stabilit o relație de lucru bună și au dat dovadă de curaj și de maturitate politică prin abordarea unor aspecte deosebit de sensibile și de complexe, adesea pe fondul unui context politic dificil. Aceștia merită laude. În ultima etapă a dialogului, viceprim-miniștrii celor două părți au participat la reuniuni, prezența acestora aducând un plus de legitimitate politică locală și de expertiză în cadrul negocierilor. Discuțiile privind nordul Kosovo și problemele comunității sârbilor kosovari s-au încheiat la 19 aprilie prin parafarea unui „Prim acord de principiu privind normalizarea relațiilor”. Acordul prevede crearea unei asociații/comunități a municipalităților sârbe din Kosovo care să funcționeze/acționeze în limitele cadrului juridic existent în Kosovo. Această asociație/comunitate va avea un statut și va dispune de propriile sale organisme ca și celelalte asociații existente în Kosovo și va avea un rol de reprezentare în cadrul guvernului central. În ceea ce privește poliția, textul acordului stabilește principiul unei forțe de poliție unice în Kosovo și integrarea tuturor forțelor de poliție din nordul Kosovo în cadrul Poliției Kosovo. Se numește un comandant al poliției regionale pentru cele patru municipalități de partea de nord. Acesta este numit de către Ministerul Afacerilor Interne din Kosovo pe baza unei liste furnizate de cei patru primari. Acest lucru înseamnă că s-a convenit că cei patru primari ai municipalităților din nordul Kosovo cu o majoritate sârbă vor consulta asociația/comunitatea și vor transmite o listă Ministerului Afacerilor Interne care va face numirea în funcție a unei persoane de pe această listă. În ceea ce privește sistemul judiciar, textul stabilește principiul integrării și funcționării tuturor autoritățile judiciare în cadrul juridic din Kosovo. Se instituie o Curte de apel în Pristina care se va ocupa de toate municipalitățile din Kosovo cu majoritate sârbă, iar o secțiune a acestei instanțe va avea sediul permanent în nordul municipalității Mitrovica. În conformitate cu acordul, în 2013 se vor organiza alegeri municipale în localitățile din partea de nord, facilitate de OSCE. Textul acordului prevede, de asemenea, încheierea discuțiilor privind energia și telecomunicațiile până la jumătatea lunii iunie. Cele două părți au convenit că niciuna dintre ele nu va bloca și nu va încuraja alte părți să blocheze progresele celeilalte părți pe calea integrării în UE. În ceea ce privește etapele următoare, cele două părți au convenit să adopte, până la 26 aprilie, un plan de punere în aplicare și să instituie un comitet de aplicare, cu facilitarea UE. De asemenea, UE se așteaptă ca cele două părți, în spiritul noii înțelegeri/relații dintre acestea și fără a aduce atingere pozițiilor privind statutul Kosovo, să continue să colaboreze în vederea normalizării relațiilor dintre ele și, pe lângă alte aspectele, să abordeze în acest context integrarea/participarea Kosovo în cadrul organismelor internaționale. 3. Progresele realizate recent în ceea ce privește conformitatea cu criteriile de aderare 3.1. Introducere În ultimele luni, Serbia a luat măsuri pentru a relansa Agenda de reformă a UE. În conformitate cu obiectivul declarat la preluarea mandatului în iulie 2012, guvernul sârb a intensificat coordonarea Agendei de reformă a UE. Acesta a început să pună în aplicare planul de acțiune cuprinzător pe care l-a adoptat în decembrie 2012 pentru a monitoriza toate constatările incluse în raportul Comisiei din 2012 privind progresele înregistrate și intenționează să publice rapoarte periodice privind executarea planului în lunile aprilie, iunie și septembrie 2013. O etapă importantă a fost adoptarea de către guvern, la 28 februarie 2013, a unui plan național pentru apropierea de acquis (PNAA) pentru perioada 2013-2016. PNAA reprezintă un document de planificare detaliată a tuturor actelor legislative care urmează să fie adoptate de Serbia pentru a-și respecta obligațiile care decurg din Acordul de stabilizare și de asociere (ASA) și pentru a se pregăti pentru alinierea în continuare la acquis. PNAA include un plan detaliat de aliniere legislativă pentru 2013, cu resursele bugetare corespunzătoare. Documentul oferă, de asemenea, o bază pentru garantarea unui control eficace al activităților conexe și pentru o mai mare implicare a părților interesate relevante. Guvernul sârb s-a angajat să consolideze statul de drept, în ciuda regreselor din 2012, în special în domeniul reformei judiciare și al luptei împotriva corupției. Se pregătesc proiecte de strategii în mai multe domenii-cheie, adoptarea acestora fiind prevăzută în prima jumătate a anului 2013. Deși a fost de acord să organizeze consultări pe scară largă în anumite domenii și a solicitat UE expertiza corespunzătoare, guvernul sârb trebuie să îmbunătățească în continuarea procesul de consultare cu toate părțile interesate, inclusiv cu Parlamentul, oferindu-i acestuia suficient timp pentru a efectua examinarea necesară a proiectelor legislative. 3.2. Evoluții în materie de aplicare a reformelor În ceea ce privește statul de drept, o primă serie de modificări legislative a fost adoptată în decembrie 2012, la propunerea grupurilor de lucru instituite în septembrie 2012, cu participarea principalelor părți interesate. Legile privind judecătorii și procurorii au fost modificate pentru a asigura titularizarea a aproximativ 900 de magistrați care au fost recrutați în 2009 pentru o perioadă de probă. Trei schimbări importante au fost introduse în Codul penal: incriminarea persoanelor care facilitează abuzurile privind dreptul de azil într-o țară străină; dezincriminarea calomniei, precum și a „observațiilor publice neautorizate privind procedurile judiciare”; recunoașterea drept circumstanțe agravante a unor infracțiuni inspirate de „ura” pe motive de origine etnică, religie sau orientare sexuală. Infracțiunea de „abuz în serviciu” a fost, de asemenea, modificată pentru a redefini maniera în care aceasta se aplică operatorilor privați. Cauzele inițiate în temeiul articolului 359 din Codul penal trebuie acum redefinite, de la caz la caz, drept noi infracțiuni în temeiul secțiunii privind criminalitatea economică din Codul penal. Se prevede ca această parte din Codul penal să facă obiectul unei analize cuprinzătoare în vederea unor modificări viitoare. Punerea în aplicare a noului Cod de procedură penală trebuie pregătită cu atenție. În ceea ce privește reforma sistemului judiciar, noul guvern sârb s-a confruntat cu o provocare colosală ca urmare a deciziei Curții Constituționale din iulie 2012 de a respinge reînnoirea mandatului judecătorilor și al procurorilor, ceea ce a generat imediat o problemă practică din cauza necesității de a reintegra aproximativ 800 de magistrați (reprezentând o treime din numărul total de magistrați). O altă consecință a acestei situații a constat în faptul că obiectivul inițial al autorităților sârbe a fost adoptarea unor măsuri urgente în decembrie 2012, înainte ca acestea să poată începe dezvoltarea unei viziuni pe termen mediu și lung, inclusiv pregătirea unei strategii cuprinzătoare care să asigure schimbări structurale și durabile în vederea garantării imparțialității, independenței și eficacității sistemului judiciar. În urma hotărârilor Curții Constituționale din iulie 2012, Consiliul Superior al Magistraturii și Consiliul de Stat al Ministerului Public au reînnoit mandatul tuturor judecătorilor și procurorilor cărora, anterior, nu li se reînnoise mandatul, în concordanță cu termenul-limită de 60 de zile impus de Curtea Constituțională. Până în prezent, magistraților li s-a reînnoit mandatul în instanțele în care își exercitau funcția înainte sau în instanțele care le-au înlocuit. În prezent, sunt prevăzute ajustări ale rețelelor de birouri ale magistraților și procurorilor în scopul de a garanta o alocare optimă a magistraților cărora li s-a reînnoit mandatul, asigurându-se un echilibru între dorințele individuale și drepturile constituționale ale acestora de a nu fi deplasați dintr-un loc în altul fără consimțământul lor și cerințele în materie de acces și proximitate impuse în întregul sistem judiciar. Se înregistrează încă dezechilibre majore în ceea ce privește volumul de muncă al judecătorilor, iar durata procedurilor rămâne excesivă în multe cazuri. Reformarea în continuare a rețelei de instanțe necesită o analiză cuprinzătoare a funcționării actualei rețele din perspectiva costului, a eficienței și a accesului la justiție. O strategie pe termen mediu și lung privind sistemul judiciar reprezintă un element important pentru asigurarea viabilității reformei. Pentru perioada 2013-2018, Ministerul Justiției și Administrației Publice elaborează în prezent o nouă strategie, cu sprijinul grupurilor de lucru care se reunesc periodic și pe baza unui proces de consultare a principalelor părți interesate. Guvernul își propune să finalizeze această strategie în cursul primăverii. Aceasta va trece în revistă problemele survenite în cursul punerii în aplicare a strategiei anterioare din 2006 și se va axa pe principiile independenței, imparțialității și calității justiției, precum și pe competența, responsabilitatea și eficiența sistemului judiciar. Strategia ar trebui să vizeze consolidarea Consiliului Superior al Magistraturii și a Consiliului de Stat al Ministerului Public, în calitatea acestora de organisme însărcinate cu mandatul constituțional de a garanta independența sistemului judiciar. De asemenea, strategia trebuie să abordeze lipsa independenței reale a justiției, care reiese din mai multe caracteristici ale sistemului actual. Sistemul de numire și de promovare a judecătorilor nu este încă independent nici față de puterea executivă, nici față de cea legislativă. În plus, modul de funcționare a consiliilor trebuie să devină mai transparent, iar membrii acestora ar trebui să poată fi trași la răspundere. O strategie cuprinzătoare bazată pe o analiză completă a lacunelor actualului cadru reprezintă un obiectiv esențial. Aceasta ar trebui să se bazeze pe un proces în care să fie incluse toate părțile interesate și să valorifice pe deplin asistența disponibilă. Strategia ar trebui să urmărească, de asemenea, consolidarea capacității instituționale a Academiei judiciare de a garanta recrutări bazate pe merit, precum și formarea inițială și continuă a judecătorilor și a procurorilor. Strategia trebuie să fie dezvoltată în continuare și să includă planuri detaliate pentru consolidarea cadrului de recrutare, de evaluare și de disciplină, precum și pentru monitorizarea și măsurarea progreselor, pentru identificarea instituțiilor responsabile, pentru definirea resurselor financiare și umane adecvate, precum și pentru stabilirea unui calendar precis de punere în aplicare a acesteia. Un alt obiectiv prioritar constă în instituirea unui sistem de responsabilitate funcțional în cadrul sistemului judiciar. În acest sens, Consiliul de Stat al Ministerului Public organizează un proces de consultare cu privire la proiectele de norme de evaluare profesională stabilite în februarie 2013. Un proces de consultare a fost lansat, de asemenea, de către Consiliul Suprem al Magistraturii în ceea ce privește proiectele de norme de evaluare a judecătorilor și a președinților de instanță. Punerea în aplicare a proiectului de cod deontologic pentru procurori, publicat în martie 2012, ar trebui să înceapă în curând. Codul deontologic pentru judecători trebuie să fie aplicat într-un mod mai sistematic. Au fost luate numai câteva decizii finale în temeiul normelor disciplinare adoptate de Consiliul Superior al Magistraturii în urmă cu trei ani. După adoptarea, în iulie 2012, a normelor disciplinare de către Consiliul de Stat al Ministerului Public, primele proceduri disciplinare ar trebuie să fie lansate în curând. Lupta împotriva corupției a fost un element central al activității guvernului încă de la începutul mandatului acestuia, pe fondul unui mesaj de „toleranță zero”. Au fost lansate mai multe anchete, inclusiv în cazuri de corupție la nivel înalt, o parte din acestea bazându-se pe cazuri de privatizări problematice identificate în trecut de Consiliul Anticorupție. De asemenea, Serbia a făcut anumite progrese în ceea ce privește combaterea criminalității organizate. Coordonarea și cooperarea operaționale dintre autoritățile de aplicare a legii rămân satisfăcătoare. Serbia trebuie să își îmbunătățească în continuare rezultatele în ceea ce privește cercetarea, urmărirea în justiție și condamnarea în mod eficace a autorilor actelor de corupție și de criminalitate organizată și să pună la dispoziție resurse financiare și umane suplimentare, inclusiv în domeniul protecției martorilor, al informațiilor financiare și al urmăririi de către Parchetul special a cazurilor de criminalitate organizată. Un proiect de strategie privind lupta împotriva corupției pentru perioada 2013-2018 este în curs de elaborare. Toate instituțiile implicate și părțile interesate relevante participă la pregătirea acestuia și sunt luate în considerare exemplele pozitive din regiune. Acesta vizează atât o abordare structurală axată pe aspecte precum buna guvernanță, instituții independente, activități de audit și de control intern și extern, protecția denunțătorilor, cât și o abordare sectorială care combate corupția în sectoarele sensibile, cum ar fi urbanismul și amenajarea teritoriului, sistemul judiciar, poliția, educația și sănătatea. Rolurile complementare ale Agenției Anticorupție și ale Consiliului Anticorupție ar trebui mai bine definite pentru punerea în aplicare și monitorizarea strategiei, iar cooperarea interinstituțională ar trebui facilitată. Guvernul își propune să finalizeze această strategie în cursul primăverii. În urma consultării publice privind proiectul de strategie, ar trebuie să înceapă pregătirile pentru un plan de acțiune. În ceea ce privește respectarea rolului și a independenței instituțiilor-cheie, trebuie realizate îmbunătățiri suplimentare. Rapoartele și recomandările instituțiilor independente nu au beneficiat de suficientă atenție pe plan politic și de măsuri de monitorizare corespunzătoare. Respectarea rolului și a independenței acestora trebuie dovedită, de asemenea, prin punerea la dispoziție a unor resurse suficiente și stabile. Ombudsmanul și comisarul responsabil cu accesul liber la informațiile de importanță publică și cu protecția datelor au început să coopereze cu comisia parlamentară pentru controlul civil al serviciilor de securitate instituită recent și, în urma recomandărilor acestora, Parlamentul a adoptat, în februarie 2013, modificări ale Legii privind securitatea militară și agențiile de informații militare care vizează interceptarea comunicațiilor pentru securitatea statului. Serbia ar trebui să garanteze faptul că se face o distincție clară, în cadrul său legislativ, între interceptarea în scopul investigațiilor penale și interceptarea în scopul securității statului, în conformitate cu cele mai bune practici europene. În ceea ce privește libertatea presei, dezincriminarea calomniei (a se vedea mai sus) a reprezentat o evoluție semnificativă. În plus, în ianuarie 2013 a fost înființată o comisie ad hoc formată din jurnaliști, polițiști și reprezentanți ai agenției pentru securitatea informațiilor, cu mandatul de a face lumină în cazurile nesoluționate privind asasinarea unor jurnaliști. În ceea ce privește punerea în aplicare a strategiei privind media, a fost instituit un grup de lucru în vederea armonizării cadrului legislativ pentru eliminarea actualelor contradicții legate de stabilirea și finanțarea media. Două legi sunt în curs de pregătire: legea privind informarea publică și media, care va viza domeniul informațiilor publice, al drepturilor de proprietate asupra mijloacelor media și al concentrării acestor drepturi, precum și al acreditării corespondenților străini și legea privind presa electronică, care va viza presa electronică și organismele publice de radiodifuziune. S-a realizat deja un prim pas prin modificarea legii privind societățile publice, care nu le mai permite autorităților publice de la toate nivelurile să înființeze întreprinderi publice în sectorul media. Proiectul de lege privind informațiile publice și media face, în prezent, obiectul unei consultări publice. Aceasta ar trebui să garanteze transparența finanțării și să reglementeze concentrările în sectorul media, să introducă praguri și plafoane și să acorde Comisiei pentru protecția concurenței un rol în acest proces. În general, trebuie menționat faptul că, în continuare, rapoartele privind media nu sunt suficient de analitice și de echilibrate și că autocenzura rămâne un fenomen larg răspândit. Se pot observa unele progrese și în domeniul politicilor de combatere a discriminării în care cadrul juridic general este, în mare măsură, instituit, însă punerea sa în aplicare, precum și asigurarea respectării sale trebuie îmbunătățite în continuare pe baza unor eforturi consecvente ale autorităților, inclusiv în vederea instituirii unui climat mai favorabil în societate. Recunoașterea drept circumstanțe agravante a anumitor infracțiuni inspirate de „ura” pe motive de origine etnică, religie sau orientare sexuală (a se vedea mai sus) este o evoluție binevenită. O strategie cuprinzătoare privind combaterea discriminării pentru perioada 2013-2018 este în curs de pregătire și face obiectul unor consultări active cu părțile interesate în scopul adoptării sale în al doilea trimestru al anului 2013, care va fi urmată de planuri de acțiune pentru punerea în aplicare a acesteia. Comisarul responsabil de protecția egalității a emis o publicație privind „Protecția civilă în instanță împotriva discriminării” și un „Manual privind combaterea discriminării la locul de muncă”, concepute pentru a garanta faptul că practicienii din domeniul dreptului și celelalte părți interesate dispun de materialele de referință relevante. O serie de dispoziții ale legii privind combaterea discriminării, adoptate în 2009 în Serbia, nu respectă dispozițiile Directivei UE din 2001 privind combaterea discriminării; au început pregătirile în vederea alinierii la această directivă. În ceea ce privește protejarea comunității de lesbiene, gay, bisexuali și persoane transgender (LGBT), activitățile trebuie intensificate. În general, cazurile privind actele de discriminare împotriva comunității LGBT au fost tratate într-un mod mai activ datorită formării cadrelor de poliție, dezvoltării practicilor judiciare și îmbunătățirii cooperării cu persoanele din comunitatea LGBT în calitate de martori. O primă hotărâre a instanței de apel din Novi Sad a fost pronunțată în ceea ce privește discriminarea la locul de muncă pe motive de orientare sexuală. Comisarul pentru egalitate este în continuare deosebit de activ în promovarea drepturilor comunității LGBT. În general, au fost organizate mai multe activități de sensibilizare cu privire la aspectele legate de combaterea discriminării, în special cele privind drepturile comunității LGBT, destinate mai ales autorităților responsabile de aplicarea legii și asistenților sociali. Un prim seminar în cadrul proiectului regional din 2012 al Consiliului Europei privind comunitatea LGBT a avut loc în luna decembrie 2012 la Belgrad. Au început pregătirile pentru parada „Gay Pride” din 2013 la Belgrad. Aceste eforturi trebuie intensificate în continuare și sprijinite printr-un angajament politic vizibil în scopul de a promova incluziunea și protecția sporite pentru comunitatea LGBT, precum și pentru a îmbunătăți gradul de toleranță și de înțelegere în întreaga societate sârbă. În ceea ce privește protecția minorităților, Serbia a lansat, în vederea pregătirii alegerilor din 2014 pentru Consiliile minorităților, o revizuire a Legii din 2009 privind Consiliile naționale ale minorităților în vederea soluționării anumitor deficiențe. Această acțiune este întreprinsă în urma recomandărilor formulate de ombudsman și de comisarul responsabil cu accesul liber la informațiile de importanță publică, în special în ceea ce privește procesul electoral și normele care reglementează constituirea consiliilor. De asemenea, Serbia a luat măsuri pentru a îmbunătăți punerea în aplicare a cadrului juridic pe întregul său teritoriu. Au fost puse în aplicare măsuri de difuzare a unor programe de televiziune în limba română în estul Serbiei și, conform unor instrucțiuni oficiale, s-a introdus un curs de limba română cu elemente de cultură începând din anul școlar următor, precedat de cursuri-pilot începând cu aprilie 2013. Guvernul a invitat Biserica Ortodoxă Sârbă să înceapă un dialog cu Biserica Ortodoxă Română, dar nu s-au realizat încă progrese în ceea ce privește problema accesului la serviciile religioase în limba română. În regiunea Sandzak, școlile de nivel primar și liceele au început cursuri cu predare în limba bosniacă. În sudul Serbiei, în urma recentelor tensiuni generate de construirea și îndepărtarea unui monument în Presevo, s-au depus noi eforturi de restabilire a unui dialog efectiv între guvernul central și autoritățile locale pentru a aborda toate problemele de pe ordinea de zi, inclusiv dezvoltarea socioeconomică a regiunii. Au fost puse la dispoziție manuale suplimentare pentru clasele cu predare în limba albaneză din sudul Serbiei. Începând cu septembrie 2012, membrii minorităților albaneză, bosniacă și romă beneficiază de oportunități de stagii în administrația publică. Serbia trebuie să își continue eforturile pentru asigurarea punerii în aplicare efective a cadrului juridic în toată țara. Comisia va monitoriza îndeaproape progresele în acest domeniu. În ceea ce privește romii, Serbia continuă să ia măsuri active ca urmare a concluziilor operaționale ale seminarului comun Serbia – Comisia pentru romi din iunie 2011. Se planifică organizarea unui seminar cuprinzând acțiuni ulterioare mai târziu în cursul primăverii. În ceea ce privește documentele de stare civilă, cele două legi necesare pentru a asigura înregistrarea sau înregistrarea ulterioară a persoanelor „invizibile din punct de vedere juridic” au intrat în vigoare, iar noile proceduri de înregistrare a acestor persoane au început în decembrie 2012. A crescut numărul măsurilor de acțiune constructivă în sectorul educației și se analizează posibilitatea dezvoltării în continuare a sistemului de asistenți pedagogici, în care sunt implicate, până acum, 175 de persoane. Au continuat măsurile de sprijinire a oportunităților de ocupare a forței de muncă în rândul romilor. În ceea ce privește asistența medicală, 75 de mediatori pentru sănătatea femeilor rome își desfășoară activitatea în cadrul Ministerului Afacerilor Sociale și Muncii, iar romii se pot acum înregistra la centrul de îngrijire socială dacă nu au o adresă permanentă. În ceea ce privește locuințele și evacuările forțate, Serbia a început pregătirile pentru a încorpora normele internaționale relevante în legislația națională. Sunt necesare eforturi suplimentare susținute, inclusiv pe plan financiar, pentru a asigura aplicarea deplină a strategiei sârbe privind romii și pentru a aborda situația dificilă a populației rome, care este adesea victima intoleranței, a discursurilor de incitare la ură și chiar a unor agresiuni fizice. Guvernul sârb a continuat, de asemenea, reformele care vizează îmbunătățirea mediului economic și a mediului de afaceri. Adoptarea, la sfârșitul anului 2012, a noii legi privind achizițiile publice a constituit o etapă semnificativă și pozitivă. Această lege contribuie la alinierea legislației sârbe la acquis și îmbunătățește, la nivel general, eficiența procedurilor de achiziții publice, de exemplu prin centralizarea achizițiilor publice. Legea consolidează totodată instituțiile responsabile de asigurarea respectării și de monitorizarea normelor privind achizițiile publice. S-au introdus noi reguli pentru prevenirea corupției și a conflictelor de interese. Această lege ar trebui să ducă, în general, la sporirea transparenței și a eficienței procedurilor de achiziții publice, precum și la creșterea concurenței. Guvernul a adoptat și alte măsuri care vizează îmbunătățirea mediului de afaceri, printre care se numără eliminarea a peste 130 de taxe parafiscale care exercită presiuni asupra activității comerciale, modificarea legii privind TVA-ul și adoptarea unei legi care să reducă termenele de decontare a datoriilor în numerar. O îndelung așteptată reformă a întreprinderilor colective a fost lansată în decembrie 2012, care a impus un termen de 18 luni pentru finalizarea restructurării acestor întreprinderi. Modificările la Legea privind comerțul intern adoptate în ianuarie 2013 vizează reducerea barierelor la intrarea pe piață pentru comercianții cu amănuntul. Serbia a început să pună în aplicare Acordul interimar privind comerțul și aspectele legate de comerț la 1 ianuarie 2009. Serbia a obținut rezultate satisfăcătoare în ceea ce privește punerea în aplicare a obligațiilor asumate în temeiul Acordului interimar și se angajează să discute și să abordeze orice problemă nesoluționată încă. Serbia s-a implicat, de asemenea, cu bună‑credință în exercițiul de adaptarea a Acordului de stabilizare și de asociere (ASA) înainte de aderare Croației la UE. Rămân nesoluționate unele aspecte din domeniul ajutoarelor de stat și al drepturilor de proprietate intelectuală. În special, trebuie demonstrată în continuare independența Comisiei pentru controlul ajutoarelor de stat, trebuie primită confirmarea că toate măsurile de ajutor de stat sunt notificate comisiei respective și aprobate de aceasta și trebuie continuată ajustarea schemelor de ajutor existente. 3.3. Cooperarea regională și relațiile bilaterale După ce a întâmpinat unele dificultăți în primele luni de la preluarea mandatului, guvernul sârb și-a intensificat, în ultimele luni, contactele la nivel înalt cu țările învecinate, în cadrul eforturilor sale de a aduce din nou o contribuție pozitivă la cooperarea regională. În ceea ce privește relațiile cu Croația, la 16 ianuarie 2013 a avut loc o vizită istorică a prim‑ministrului croat la Belgrad, cu ocazia căreia acesta a convenit cu prim-ministrul sârb să depună eforturi pentru îmbunătățirea în continuare a relațiilor și pentru consolidarea cooperării și a colaborării cu privire la o serie de aspecte, printre care se numără integrarea în UE, economia, refugiații, demarcarea frontierelor, persoanele dispărute și crimele de război. Au avut loc, de asemenea, mai multe reuniuni la nivel ministerial, în special vizita la Zagreb a ministrului sârb al afacerilor externe din luna martie, și se pregătește un acord de cooperare privind integrarea în UE. Relațiile cu Bosnia și Herțegovina au rămas bune. Prim‑ministrul sârb a vizitat Sarajevo în ianuarie 2013, iar președintele Consiliului de miniștri din Bosnia și Herțegovina a fost la Belgrad în februarie 2013. În decembrie 2012, președintele Serbiei l-a primit pe președintele președinției Bosniei și Herțegovinei la Belgrad. În decembrie 2012 a fost semnat de către cei doi miniștri ai afacerilor externe un memorandum de înțelegere în vederea cooperării pentru integrarea în UE. În ianuarie 2013 a fost semnat de către procurorului sârb pentru crime de război și Parchetul din Bosnia și Herțegovina un protocol privind cooperarea în materie de urmărire penală a autorilor de crime de război, crime împotriva umanității și genocid. Relațiile cu Muntenegru s-au îmbunătățit. Vizita președintelui Serbiei a avut loc în ianuarie 2013 într-un climat pozitiv, ocazie cu care președintele a subliniat respectarea suveranității și a integrității teritoriale a Muntenegrului. Relațiile cu Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei s-au îmbunătățit, iar prim-ministrul sârb a vizitat Skopje în ianuarie 2013, ocazie cu care a avut loc o reuniune a miniștrilor de justiție. S-a convenit, de asemenea, să se organizeze o sesiune comună a celor două guverne în mai 2013 la Belgrad. Ministrul sârb al afacerilor externe a vizitat Skopje în februarie 2013 și a semnat un acord de cooperare în cadrul procesului de integrare în UE cu omologul său. În plus, Serbia a înregistrat progrese în restabilirea unor relații bune cu Turcia. Importanța pentru regiune a relațiilor dintre Serbia și Turcia a fost reafirmată în cursul vizitei președintelui Nikolic la Ankara la începutul lunii februarie 2013; această vizită a fost precedată de o vizită a ministrului turc al afacerilor externe la Belgrad. Relațiile Serbiei cu statele membre ale UE învecinate, Bulgaria, Ungaria și România, au rămas bune. Cu ocazia unei vizite a ministrului bulgar al afacerilor externe în Serbia în decembrie 2012, a fost finalizat un acord de securitate socială și s-a stabilit, de asemenea, să se pregătească un acord de bună vecinătate. S-a creat un centru comun de contact pentru cooperarea polițienească și vamală la punctul de frontieră Kalotina. Prim-miniștrii Serbiei și Bulgariei au semnat un acord privind implementarea interconexiunii de gaze dintre Serbia și Bulgaria. Vizita președintele Serbiei în Ungaria din noiembrie 2012 s-a desfășurat într-un climat pozitiv. Serbia și Ungaria și-au intensificat cooperarea în domeniul afacerilor interne, în cadrul măsurilor adoptate pentru limitarea creșterii numărului de solicitări azil nefondate în UE. Serbia și România și-au continuat cooperarea cu privire la protecția minorităților, în conformitate cu Protocolul comun din martie 2012. Au continuat consultările sub auspiciile Înaltului Comisar pentru minorități naționale al OSCE și au fost formulate concluzii cu privire la o serie de măsuri care au fost luate sau care urmează să fie luate în domeniile mijloacelor de comunicare și educației, în timp ce aspectele legate de serviciile religioase au rămas nesoluționate. 4. Concluzii și recomandări Serbia a luat măsuri importante în vederea îmbunătățirii vizibile și durabile a relațiilor cu Kosovo, în conformitate cu concluziile Consiliului din decembrie 2012. Serbia s-a angajat în mod activ și constructiv în dialogul cu Pristina, facilitat de UE, și s-a implicat în discuții privind întreaga paletă de aspecte necesare pentru realizarea unei îmbunătățiri vizibile și durabile a relațiilor cu Kosovo. În urma alegerilor din Serbia, dialogul dintre Belgrad și Pristina s-a transformat într-un proces politic la nivel înalt facilitat de Înaltul Reprezentant. În perioada octombrie 2012 - sfârșitul lunii aprilie 2013 au avut loc zece reuniuni. La 6 februarie, a avut loc, de asemenea, o reuniune între președintele Nikolic și președintele Jahjaga. A continuat, de asemenea, punerea în aplicare a chestiunilor asupra cărora s-a convenit până în prezent în cadrul dialogului. S-a asigurat, în general, punerea în aplicare a acordului privind reprezentarea Kosovo în forurile regionale, o etapă importantă în acest proces fiind admiterea, în februarie 2013, a Kosovo ca membru cu drepturi depline în cadrul Consiliului de cooperare regională. În ceea ce privește gestionarea integrată a frontierelor, s-au deschis posturi comune temporare la toate cele șase puncte de trecere a frontierei, acestea fiind acum operaționale. Acordul privind protecția patrimoniului religios și cultural din decembrie 2012 este în curs de aplicare. Punerea în aplicare a acordului privind ștampilele vamale continuă de ambele părți. S-au înregistrat progrese satisfăcătoare privind registrul stării civile, iar punerea în aplicare a acestuia ar trebui să fie finalizată până în ianuarie 2014. În ceea ce privește cartea funciară, măsurile pregătitoare necesare sunt în curs de adoptare de ambele părți. Acordul privind acceptarea diplomelor universitare se derulează fără probleme. Cooperarea Serbiei cu EULEX a continuat să se îmbunătățească în mai multe domenii. Cele două părți au convenit, de asemenea, să înceapă colectarea taxelor vamale și să instituie un fond pentru dezvoltarea părții de nord a Kosovo. În cea de a doua parte a dialogului la nivel înalt, începând din ianuarie 2013, reuniunile celor doi prim-miniștri s-au concentrat pe partea de nord a Kosovo, ceea ce a dus la parafarea unui „Prim acord de principiu privind normalizarea relațiilor” la 19 aprilie 2013. Acest acord prevede, printre altele, că discuțiile privind energia și telecomunicațiile vor fi intensificate de ambele părți și vor fi finalizate până la 15 iunie 2013. Pe această bază, Comisia consideră că Serbia a îndeplinit prioritatea esențială de a lua măsuri în vederea îmbunătățirii vizibile și durabile a relațiilor cu Kosovo. De asemenea, Serbia a procedat la revigorarea ritmului reformelor în domenii-cheie, precum statul de drept, în special reforma judiciară și politica de combatere a corupției, independența instituțiilor-cheie, libertatea presei, politica de combatere a discriminării, protecția minorităților și mediul de afaceri. Autoritățile sârbe au acordat o atenție sporită tuturor acestor domenii, pentru care au început să dezvolte o viziune globală și pe termen lung. Reformele în aceste domenii sunt în curs, concentrându-se în special asupra elaborării strategiilor, a planurilor de acțiune aferente și a proiectelor legislative. Progresele în aceste domenii vor trebui să fie susținute de-a lungul timpului. Acest lucru se impune, în special, în ceea ce privește sistemul judiciar, fapt care reprezintă o provocare colosală. În ultimele luni, guvernul sârb și-a demonstrat angajamentul de a aduce o contribuție pozitivă la cooperarea regională, angajament susținut de o serie de contacte la nivel înalt cu țările învecinate. Reamintind constatările și concluziile sale prezentate în Avizul privind cererea de aderare a Serbiei din octombrie 2011, în documentul de strategie din octombrie 2012 și în Raportul pe 2012 privind progresele înregistrate de Serbia, Comisia concluzionează că: în prezent, Serbia îndeplinește în mod satisfăcător criteriile politice și condițiile prevăzute în procesul de stabilizare și de asociere. De asemenea, Comisia își menține evaluarea în ceea ce privește criteriile economice, obligațiile care îi revin Serbiei în temeiul Acordului de stabilizare și de asociere și al Acordului interimar, precum și cu privire la gradul de pregătire al Serbiei pentru a-și asuma obligațiile asociate calității de stat membru. Prin urmare, Comisia recomandă deschiderea negocierilor cu Serbia privind aderarea la Uniunea Europeană. Comisia va continua să monitorizeze progresele realizate de Serbia cu privire la respectarea criteriilor de aderare și a condițiilor prevăzute în procesul de stabilizare și de asociere. Comisia reamintește recomandarea sa din octombrie 2012 cu privire la faptul că etapele care conduc la normalizarea relațiilor dintre Belgrad și Pristina ar trebui, de asemenea, avute în vedere în contextul cadrului prevăzut pentru derularea viitoarelor negocieri de aderare cu Serbia. În cursul negocierilor de aderare, Comisia va continua să monitorizeze îndeaproape reformele în ceea ce privește statul de drept și drepturile fundamentale, în special reforma sistemului judiciar, lupta împotriva corupției și politica de combatere a discriminării, precum și punerea în aplicare a acestor reforme. Comisia va utiliza pe deplin instrumentele disponibile în toate etapele procesului de aderare, în special noua abordare aprobată de Consiliul European din decembrie 2011 cu privire la capitolele consacrate sistemului judiciar și drepturilor fundamentale, precum și justiției, libertății și securității. * Această desemnare nu aduce atingere pozițiilor privind statutul și este conformă RCSONU 1244/1999 și Avizului CIJ privind declarația de independență a Kosovo. [1] COM (2011) 668 final. [2] 19 octombrie, 7 noiembrie, 4 decembrie și 17 ianuarie, 20 februarie, 4 martie, 20 martie, 2 aprilie, 17 aprilie și 19 aprilie.