COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU PROTECȚIA BUGETULUI UE PÂNĂ LA SFÂRȘITUL ANULUI 2013 /* COM/2014/0618 final */





Cuprins 1........... REZUMAT ȘI CONCLUZII. 3 2........... OBIECTIV ȘI CONTEXT.. 4 2.1....... Obiectiv.. 4 2.2....... Context. 5 2.3....... Proceduri aplicate pentru corecții financiare și recuperări 6 2.4....... Alte consecințe ale corecțiilor financiare și ale recuperărilor. 6 3........... Corecții financiare și recuperări în 2013.. 7 3.1....... Prezentare generală.. 7 3.2....... Corecții financiare.. 9 3.3....... Recuperări 12 4........... Corecțiile financiare și recuperările cumulate până la sfârșitul exercițiului 2013.. 13 4.1....... Prezentare generală.. 13 4.2....... Corecții financiare.. 13 4.3....... Recuperări 24 5........... Corecții financiare nete și îmbunătățiri planificate pentru perioada de programare 2014-2020.. 24 5.1....... Context. 24 5.2....... Corecții financiare nete pentru 2013: impactul asupra bugetului UE.. 25 5.3....... Impactul asupra bugetelor naționale.. 27 5.4....... Agricultură.. 27 5.5....... Coeziune.. 29 6........... MĂSURI PREVENTIVE.. 34 6.1....... Agricultură.. 34 6.2....... Coeziune.. 36 7........... MĂSURI CORECTIVE ÎNTREPRINSE DIN PROPRIE INIȚIATIVĂ DE STATELE MEMBRE 38 7.1....... Agricultură.. 38 7.2....... Coeziune.. 38 8........... ALTE RECUPERĂRI. 40 8.1....... Recuperarea prefinanțărilor. 40 8.2....... Recuperările referitoare la venituri din resurse proprii 40 1. REZUMAT ȘI CONCLUZII Obiectivul prezentei comunicări privind protecția bugetului Uniunii Europene (UE) este de a descrie în detaliu funcționarea mecanismelor preventive și corective utilizate pentru protejarea bugetului UE de cheltuielile ilegale sau neconforme și de a asigura cea mai bună estimare a cifrelor care rezultă din utilizarea acestora. Acțiunile preventive și responsabilitățile depind de metoda de execuție a bugetului UE – de exemplu, întreruperea și/sau suspendarea plăților sunt utilizate pe scară largă în cadrul politicii de coeziune și au fost introduse în prezent pentru cheltuielile agricole. Acțiunile corective, și anume, corecții financiare și recuperări, apar ca urmare a supravegherii și a controalelor efectuate atât de Comisie, cât și, în cazul cheltuielilor care fac obiectul gestiunii partajate, de statele membre cu privire la eligibilitatea cheltuielilor finanțate din bugetul UE. Având în vedere caracterul multianual al programelor, cadrul de control și complexitatea mecanismelor și a procedurilor corective, rezultatele (și anume corecțiile) sunt aplicate, în general, după mai mulți ani de la identificarea deficiențelor sau a neregulilor. Prezenta comunicare se axează în primul rând pe rezultatele rolului de supraveghere al Comisiei; totuși, cifrele privind corecțiile financiare și recuperările rezultate în urma controalelor efectuate de statele membre sunt, de asemenea, prezentate în secțiunea 7. Se subliniază faptul că obiectivul principal al corecțiilor financiare și al recuperărilor este acela de a garanta că fondurile UE sunt utilizate în conformitate cu cadrul juridic. Corecțiile financiare și recuperările legate de politica agricolă comună (PAC), precum și de politicile interne și externe conduc la restituirea către bugetul UE a sumelor neconforme plătite anterior (corecții financiare nete). Sumele neconforme detectate în cadrul politicii de coeziune sunt, până în prezent, corectate în principal prin înlocuirea lor cu noi cheltuieli, care ar trebui să fie conforme cu reglementările – în acest caz fondurile nu sunt restituite la bugetul UE. În urma efectuării cu succes de corecții financiare nete în domeniul agricol timp de mulți ani, legiuitorul a decis că un mecanism similar ar trebui să se aplice politicii de coeziune pentru perioada de programare 2014-2020. În ceea ce privește impactul măsurilor corective luate de Comisie, cifrele-cheie pentru exercițiul financiar 2013 sunt următoarele: corecțiile financiare și recuperările confirmate (decise sau acceptate) în 2013 s-au ridicat la 3,4 miliarde EUR sau 2,3 % din plățile bugetare din acel an. A se vedea tabelul 3.1; sumele executate în 2013 au atins un nivel similar, și anume 3,3 miliarde EUR sau 2,2 % din plățile bugetare. A se vedea tabelul 3.1. Cu toate acestea, cifrele cumulate furnizează mai multe informații utile cu privire la importanța mecanismelor corective utilizate de către Comisie, deoarece țin seama de caracterul multianual al majorității cheltuielilor UE și neutralizează impactul evenimentelor punctuale: în cursul perioadei 2009-2013, sumele aferente corecțiilor financiare și recuperărilor confirmate și decise indică o tendință ascendentă. Suma medie confirmată a fost de 2,9 miliarde EUR sau 2,2 % din valoarea medie a plăților efectuate din bugetul UE, în timp ce valoarea medie executată în această perioadă a fost de 2,7 miliarde EUR sau 2,1 % din plăți; a se vedea graficul 4.1; în cazul FEGA, rata de corecție medie pentru fiecare exercițiu financiar din perioada 1999-2013 a fost de 1,5 % din cheltuieli; a se vedea secțiunea 4.2.2; · în cazul fondurilor FEDR și FSE din perioada 2000-2006 (care sunt aproape finalizate ), la sfârșitul anului 2013, rata combinată a corecțiilor financiare, bazată numai pe activitatea de supraveghere a Comisiei, se ridica la 4,5 % din creditele alocate (rata corecției crește la 5,1 % din creditele alocate atunci când se iau în considerare corecțiile financiare suplimentare raportate de statele membre și legate de propria lor activitate de control). A se vedea secțiunea 4.2.4. Cifrele menționate în prezenta comunicare demonstrează rezultatele pozitive ale activităților preventive și corective multianuale întreprinse atât de Comisie, cât și de statele membre, rezultatul final fiind că bugetul UE este protejat în mod corespunzător împotriva cheltuielilor neconforme cu legislația aplicabilă – a se vedea, de asemenea, „raportul de sinteză” al Comisiei pentru 2013, în special secțiunea 4.1[1]. În plus, importanța sumelor raportate privind corecțiile financiare și recuperările ar trebui considerată drept o afirmare a angajamentului ambelor părți de a garanta că banii contribuabililor europeni sunt utilizați în conformitate cu cerințele legale. 2. OBIECTIV ȘI CONTEXT 2.1. Obiectiv Prezenta comunicare privind protecția bugetului UE este elaborată în fiecare an, ca urmare a solicitării specifice formulate de Parlamentul European în contextul procedurii de descărcare de gestiune din 2011 și, prin urmare, se adresează acestei instituții, precum și Consiliului. Ea este transmisă, de asemenea, Curții de Conturi Europene (CCE). Aceasta ar trebui coroborată cu cifrele prezentate în nota 6 din conturile anuale ale UE pentru 2013, cu raportul de sinteză al Comisiei, precum și cu părțile relevante din rapoartele anuale de activitate ale direcțiilor generale vizate. Obiectivul prezentei comunicări constă în a oferi: (1) o imagine de ansamblu generală a mecanismelor prevăzute în legislație care definesc procesul de identificare și, ulterior, de soluționare a erorilor administrative, a neregulilor și a suspiciunilor de fraudă[2] detectate de organismele UE și de statele membre; și (2) cea mai bună estimare a sumelor totale[3] ale corecțiilor financiare și ale recuperărilor în cauză pentru 2013 și a sumelor cumulate, pentru a ilustra în termeni reali modul în care: a. bugetul UE este protejat de cheltuielile realizate cu încălcarea legii și b. statele membre sunt implicate și afectate. În plus, sunt furnizate, de asemenea, informații privind corecțiile suplimentare raportate ca fiind efectuate de către statele membre în cadrul politicii de coeziune (doar pentru perioada de programare 2007-2013) și al sectorului agricol în urma propriilor controale și audituri. Totodată, se oferă informații cu privire la sumele recuperate în legătură cu avansurile (prefinanțările) plătite și care nu au fost utilizate de către beneficiar și cu privire la recuperările referitoare la veniturile la bugetul UE din resurse proprii . 2.2. Context Activitatea importantă depusă atât de Comisie, cât și de statele membre de gestionare a riscurilor legate de legalitatea și regularitatea operațiunilor finanțate din bugetul UE și a impactului aferent se desfășoară în conformitate cu Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE[4]), cu Regulamentul financiar[5], cu normele de aplicare ale acestuia[6] și cu diferitele texte juridice sectoriale. Comisia protejează bugetul UE, și anume cheltuielile UE, de cheltuieli necuvenite sau neconforme prin două metode principale: (1) acțiuni preventive; și (2) mecanisme corective (în principal corecțiile financiare impuse statelor membre și, într-o mai mică măsură, recuperările de la beneficiarii plăților UE). Se precizează faptul că rezultatul corecțiilor financiare este acela că sunt excluse din finanțarea Uniunii cheltuielile pentru care s-au efectuat plăți cu încălcarea legislației aplicabile, astfel încât să se asigure că fondurile UE sunt utilizate în conformitate cu cerințele juridice. Este necesar să se facă distincția între diferitele tipuri de corecții financiare: — corecțiile financiare aplicate fondurilor de coeziune sunt, în majoritatea cazurilor, sumele pe care statele membre acceptă să le deducă din cheltuielile prezentate Comisiei și care sunt înlocuite prin cheltuieli regulamentare. Acestea nu sunt restituite la bugetul UE; — corecțiile financiare aplicate fondurilor agricole sunt sumele care sunt recuperate definitiv de Comisie și pe care statele membre nu le pot înlocui cu alte cheltuieli. Aceste sume sunt considerate „venituri alocate” în bugetul UE și sunt folosite pentru a reduce contribuțiile naționale la bugetul pentru agricultură. Acestea sunt denumite „corecții financiare nete”. Este, de asemenea, important să se sublinieze faptul că, pentru o parte semnificativă a cheltuielilor UE, de exemplu, politicile de coeziune, cercetare și dezvoltare rurală, programele în cauză au un caracter multianual. În conformitate cu articolul 32 alineatul (2) litera (e) din Regulamentul financiar, acest lucru este luat în considerare la elaborarea și punerea în aplicare a măsurilor preventive și corective, precum și la evaluarea rezultatelor acestor acțiuni. În fapt, corecțiile financiare și recuperările se efectuează în toate etapele ciclului de viață al programului, de îndată ce s-au efectuat cheltuielile și/sau s-a efectuat o plată. În cadrul politicii de coeziune, ca urmare a legislației aplicabile perioadei de programare 2000-2006, majoritatea corecțiilor se efectuează la încheierea proiectului/programului, care poate surveni după mai mulți ani de la efectuarea primelor cheltuieli și/sau de la efectuarea primei plăți. Cu toate acestea, pentru perioada de programare 2007-2013, ca urmare a măsurilor preventive luate, partea corecțiilor financiare aplicată în anii de punere în aplicare a programelor a crescut; prin urmare, este de așteptat ca partea din corecțiile financiare aplicate la închidere să fie mai mică. Pentru perioada de programare 2014-2020, această tendință va fi confirmată prin introducerea anumitor dispoziții în reglementările sectoriale referitoare la conturile anuale și la corecțiile financiare nete. În ceea ce privește politica de dezvoltare rurală, corecțiile financiare nete se pot aplica pe toată durata ciclului de viață al unui program. Importanța corecțiilor financiare și a recuperărilor este evidențiată în special atunci când se iau în considerare ratele de eroare reziduală multianuale, deoarece aceste rate iau în considerare atât ratele de eroare detectate, cât și corecțiile financiare și recuperările pe durata întregului ciclu de viață al programelor și proiectelor. Prin urmare, acestea indică impactul real al cheltuielilor neregulamentare și reprezintă indicatori-cheie pentru evaluarea modului în care sistemele de supraveghere și de control gestionează riscurile legate de legalitatea și regularitatea operațiunilor finanțate din bugetul UE pe toată durata de viață a programelor (a se vedea raportul de sinteză al Comisiei pentru 2013, în special secțiunea 4.1). 2.3. Proceduri aplicate pentru corecții financiare și recuperări Corecțiile financiare și recuperările urmează o procedură bine definită și logică[7]: Comisia sau de un alt organism al UE (OLAF, CCE) efectuează un audit la fața locului (sau un control ori o inspecție) sau evaluează un raport de audit al UE sau național; rezultatele auditului sau ale evaluării privind identificarea eventualelor deficiențe ale sistemului și/sau o estimare a cheltuielilor neeligibile sunt comunicate de către Comisie statului membru sau beneficiarului final în cauză în cadrul unei proceduri contradictorii formale (corecții financiare și recuperări „în derulare”); în urma acestor discuții și a eventualei primiri a unor probe de audit suplimentare din partea statelor membre sau a beneficiarilor finali, este confirmată o corecție financiară sau o recuperare, adică este acceptată de statul membru sau decisă (adoptată printr-o decizie a Comisiei); ultima etapă este corectarea definitivă a unei situații constatate referitoare la cheltuieli necuvenite (corecții financiare și recuperări „executate”), prin intermediul diverselor mecanisme prevăzute în cadrele de reglementare sectoriale. Corecțiile financiare și recuperările raportate de Comisie sunt rezultatul rolului său de supraveghere și a activității sale de audit descrise mai sus. Pentru politicile în cadrul gestiunii partajate, în conformitate cu obligația care le revine de a „lua toate măsurile necesare [...] pentru a proteja interesele financiare ale Uniunii”, statele membre efectuează, de asemenea, controale și corecții pe cont propriu – a se vedea secțiunea 7. Aceasta înseamnă că fondurile UE în cadrul gestiunii partajate se află sub protecția dublă a celor două părți în orice moment. Un element important de remarcat cu privire la cifrele prezentate în prezenta comunicare este că, în cazul gestiunii partajate, ele reprezintă atât corecțiile aferente cazurilor individuale care au fost identificate de către Comisie, cât și corecții extrapolate sau forfetare. Acestea din urmă sunt corecții impuse de Comisie la nivel de program și prevăzute la articolul 80 alineatul (4) din Regulamentul financiar: „În cazul în care aceste sume [cheltuite în mod necuvenit] nu pot fi identificate cu exactitate, Comisia poate aplica corecții extrapolate sau forfetare, în conformitate cu normele sectoriale.” Acest tip de corecții se efectuează atunci când în sistemele de gestiune și de control ale administrațiilor naționale se identifică deficiențe sau lacune care vizează o anumită măsură sau un anumit program și care iau forma unui procent fix aplicat tuturor cererilor primite cu privire la cheltuielile relevante până când statele membre pun în aplicare acțiuni de remediere și deficiențele identificate sunt rectificate. Prin urmare, aceste corecții forfetare nu sunt calculate pe baza neregulilor individuale identificate la nivelul beneficiarilor, ci sunt direct proporționale cu gravitatea deficiențelor observate. 2.4. Alte consecințe ale corecțiilor financiare și ale recuperărilor Legislația în vigoare oferă Comisiei și statelor membre numeroase instrumente și mecanisme de control . Pe lângă sumele importante raportate anterior, există alte sume ale corecțiilor financiare acceptate de statele membre ca urmare a rolului de supraveghere al Comisiei. Planurile de acțiune de remediere pot avea un efect preventiv asupra cheltuielilor deja suportate de beneficiari și înregistrate la nivel național în conturile autorității de certificare, dar care nu au fost încă declarate Comisiei. Pentru astfel de cheltuieli, autoritatea de certificare (în cadrul politicii de coeziune) aplică, înainte de declararea cheltuielilor, corecția financiară solicitată de Comisie. În special în cazul corecțiilor extrapolate sau forfetare, dacă există deficiențe ale sistemelor de gestiune și control care acoperă un număr mare de proiecte, sumele în cauză pot fi semnificative. Acest efect preventiv pe care îl implică rolul de supraveghere al Comisiei nu se reflectă întotdeauna în raportarea oficială, chiar dacă sumele pot fi semnificative și acesta conduce la o protecție sporită a bugetului UE. Un alt exemplu se referă la scrisorile de avertizare trimise de direcțiile generale atunci când au fost identificate deficiențe ale sistemelor înainte ca o cerere de plată să fie prezentată Comisiei. Scrisorile de avertizare sunt trimise de directorii generali din proprie inițiativă în calitatea lor de ordonatori de credite delegați responsabili ai Comisiei, și nu ca urmare a unei cerințe explicite de reglementare. Aceste scrisori de avertizare pot avea același efect preventiv asupra protecției bugetului UE, însă, în acest caz, corecția financiară nu este raportată nici de către Comisia Europeană, nici de către statele membre. Recuperările de la beneficiari pot rezulta și din auditurile și corecțiile financiare efectuate de către serviciile Comisiei în cadrul politicilor referitoare la agricultură și dezvoltare rurală. Atunci când statul membru recuperează sume neconforme de la agricultori înainte ca o corecție financiară să fie decisă de către Comisie, aceste sume sunt rambursate la bugetul UE și sunt deduse din corecția financiară. Sumele recuperate de la beneficiarii finali după executarea corecției financiare nu trebuie rambursate la bugetul UE. Acest sistem încurajează eforturile statelor membre de recuperare efectivă a plăților neconforme fără întârzieri nejustificate. În cazul în care consideră că termenul necesar pentru ca un stat membru să recupereze sumele de la un beneficiar final este prea lung, Comisia recurge la un control suplimentar, respectiv lansează proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva statului membru în cauză. Desigur, acesta este un demers suplimentar față de posibilitatea protejării bugetului UE prin intermediul corecției financiare inițiale. În domeniul PAC, există, de asemenea, un mecanism specific prin care 50 % din plățile necuvenite pe care statele membre nu le-au recuperat încă de la beneficiari în termen de 4 ani (sau 8 ani, în cazul procedurilor juridice) sunt imputate automat bugetelor lor naționale. Acesta constituie un stimulent puternic pentru ca autoritățile naționale să finalizeze procedurile de recuperare în timp util. Statele membre au în continuare obligația să recupereze diferența de 50 % care trebuie returnată la bugetul UE. În plus, Comisia poate imputa întreaga sumă care trebuie încă recuperată (și nu doar 50 %) în cazul în care consideră că autoritățile statelor membre au dat dovadă de neglijență în gestionarea procedurii de recuperare în anumite cazuri individuale. 3. Corecții financiare și recuperări în 2013 3.1. Prezentare generală Corecțiile financiare raportate în prezenta secțiune (precum și în secțiunile 4 și 5) sunt rezultatul supravegherii Comisiei care a identificat necesitatea unor corecții suplimentare care nu au fost decise anterior de statele membre (care încalcă obligația de a „răspunde în primă instanță pentru (...) efectuarea corecției financiare necesare”). Sumele corespunzătoare corecțiilor financiare și recuperărilor depind, în principal, de nivelul neregulilor detectate în anii precedenți, și anume controalele efectuate de Comisie sau de statele membre pe parcursul mai multor ani pot identifica un nivel mai ridicat al deficiențelor sau neregulilor, sporind astfel nivelul corecțiilor financiare și al recuperărilor care trebuie efectuate. Având în vedere caracterul multianual al cadrului de control și complexitatea mecanismelor și a procedurilor corective, rezultatele (și anume corecțiile) sunt aplicate, în general, după mai mulți ani de la identificarea deficiențelor sau a neregulilor. În general, având în vedere natura corecțiilor financiare și caracterul multianual al cheltuielilor la care se referă, este mai util să se ia în considerare cifrele cumulate (a se vedea secțiunea 4). Cu toate acestea, în ceea ce privește exclusiv exercițiul 2013 și pentru a avea o idee despre nivelul corecțiilor financiare și al recuperărilor confirmate și executate în 2013, se remarcă faptul că sumele, deși se referă în principal la deficiențe și nereguli ale sistemelor din anii precedenți, reprezintă din punct de vedere financiar 2,3% și, respectiv, 2,2 % din totalitatea plăților bugetare (pentru mai multe detalii, a se vedea secțiunile de mai jos). Tabelul 3.1: Imagine de ansamblu privind corecțiile financiare și recuperările efectuate în 2013 || || || || || || || || || || Milioane EUR || Domeniu de politică || Total plăți de la bugetul UE în 2013 || Total corecții financiare în derulare la sfârșitul anului 2013 || Total corecții financiare confirmate în 2013 || Total recuperări confirmate în 2013 || Total confirmat în 2013 || % plăți de la bugetul UE || Total corecții financiare executate în 2013 || Total recuperări executate în 2013 || Total executat în 2013 || % plăți de la bugetul UE || Agricultură || || || || || || || || || || || FEGA || 45 011 || 3 258 || 843 || 227 || 1 070 || 2,4 % || 481 || 155 || 636 || 1,4 % || Dezvoltare rurală || 12 960 || 660 || 247 || 139 || 386 || 3,0 % || 230 || 129 || 359 || 2,8 % || Politica de coeziune** || || || || || || || || || || || FEDR || 31 133 || 1 459 || 337 || 1 || 338 || 1,1 % || 622 || - || 622 || 2,0 % || Fondul de coeziune || 11 906 || 148 || 220 || - || 220 || 1,8 % || 277 || - || 277 || 2,3 % || FSE || 13 776 || 583 || 834 || 40 || 874 || 6,3 % || 842 || 40 || 882 || 6,4 % || IFOP/FEP || 566 || 18 || 10 || 24 || 34 || 6,0 % || 4 || 23 || 27 || 4,8 % || FEOGA - Orientare || 192 || - || 1 || 2 || 3 || 1,6 % || 14 || 2 || 16 || 8,3 % || Altele || 116 || - || - || 16 || 16 || 13,8 % || - || 16 || 16 || 13,8 % || Subtotal gestiune partajată || 115 660 || 6 126 || 2 492 || 449 || 2 941 || 2,5 % || 2 469 || 365 || 2 834 || 2,5 % || Domenii de politică internă || 16 986 || 1 || 3 || 393 || 396 || 2,3 % || 3 || 398 || 401 || 2,4 % || Domenii de politică externă || 7 055 || N/A || N/A || 93 || 93 || 1,3 % || N/A || 93 || 93 || 1,3 % || Administrație || 8 693 || N/A || N/A || 6 || 6 || 0,1 % || N/A || 6 || 6 || 0,1 % || TOTAL || 148 394* || 6 127 || 2 495 || 941 || 3 436 || 2,3 % || 2 472 || 862 || 3 334 || 2,2 % || * Nu include suma de 75 de milioane EUR plătită Croației în temeiul rubricii Compensații. ** Din suma totală de 1 402 milioane EUR reprezentând corecții financiare confirmate, 514 milioane EUR erau aferente perioadei de programare 2007-2013, 714 milioane EUR erau aferente perioadei de programare 2000­2006, iar diferența de 174 de milioane EUR era aferentă perioadei de programare 1994-1999; Din suma totală de 1 759 milioane EUR reprezentând corecții financiare executate care se refereau la politica de coeziune, 693 de milioane EUR erau aferente perioadei de programare 2007-2013, 889 de milioane EUR erau aferente perioadei de programare 2000-2006, iar suma restantă de 177 de milioane EUR era aferentă perioadei de programare 1994-1999. Cele mai mari și mai complexe programe legate de perioada de programare 2000-2006 au fost închise în 2013, ceea ce a dus la raportarea unor sume mari. Sumele aferente perioadei 2007-2013 sunt relativ mai mici ca urmare a acțiunilor preventive întreprinse de Comisie (a se vedea secțiunea 6), în contextul în care corecțiile au tendința de să se acumuleze mai mult în etapa de închidere. Suma totală a corecțiilor financiare și a recuperărilor confirmate în 2013 a crescut cu 20 % în comparație cu 2012 (corecțiile financiare au crescut cu 15 %, iar recuperările au crescut cu 35 %). Corecțiile financiare și recuperările executate au scăzut de la 4,4 miliarde EUR în 2012 la 3,3 miliarde EUR în 2013. Această scădere se datorează unui caz important legat de efectuarea în 2012 a unei corecții financiare în valoare de 1,8 miliarde EUR privind programele de coeziune pentru perioada 2000-2006 în Spania. Scăderea rezultată de 34 % a corecțiilor financiare executate în 2013 (de la 3,7 miliarde EUR la 2,5 miliarde EUR) a fost parțial compensată printr-o creștere de 27 % a recuperărilor executate în 2013 (de la 0,7 miliarde EUR la 0,9 miliarde EUR). 3.2. Corecții financiare 3.2.1 Corecții financiare în derulare la 31.12.2013 În domeniul agriculturii și al dezvoltării rurale, valoarea corecțiilor financiare nete în derulare se bazează pe o estimare a sumei cheltuielilor care este probabil să fie rambursate la bugetul UE de către statul membru ca urmare a procedurii de verificare a conformității. În domeniul politicii de coeziune, suma prezentată la corecții financiare în derulare are la bază constatările auditului Comisiei și constatările CCE sau ale OLAF, toate fiind monitorizate de direcția generală relevantă prin proceduri contradictorii în curs cu statele membre în cauză. Graficul 3.2.1.1: Corecții financiare în derulare la 31.12.2013 în ceea ce privește gestiunea partajată ; defalcare pe fond Deoarece programele 2007-2013 implică fonduri multiple, valoarea FEDR include sumele FC aferente perioadei respective. Graficul 3.2.1.2: Corecții financiare în derulare la 31.12.2013 în ceea ce privește gestiunea partajată ; defalcare pe state membre În ceea ce privește FEGA, valoarea cazurilor se ridică la 2 387 de milioane EUR, din care 1 697 de milioane EUR se referă la Franța. Se subliniază faptul că aceste sume corespund estimărilor provizorii efectuate de către Comisie cu privire la riscul pentru bugetul UE, înainte de încheierea procedurii de verificare a conformității și că, astfel cum se prevede în legislație, Comisia ține seama în mod corespunzător de toate elementele de probă contradictorii furnizate de statele membre atunci când efectuează evaluarea sa finală. Valoarea finală a corecției financiare nete poate fi, prin urmare, mai mică, de exemplu în cazurile în care prima estimare efectuată de Comisie a avut la bază o abordare forfetară și statul membru a furnizat ulterior dovezi suplimentare care au permis efectuarea unei estimări mai precise. Din acest motiv, sumele estimate a fi în derulare pot fi mai mari decât corecțiile financiare finale nete decise de Comisie. În plus, se subliniază că defalcarea pe state membre depinde foarte mult de procedurile de verificare a conformității în curs, care tind să se concentreze doar pe câteva state membre la un moment dat, deoarece decizia cu privire la audituri se ia în urma efectuării unei analize bazate pe riscuri, fiind vizate astfel statele membre cu cel mai mare grad de risc. Pentru FEGA, tabelul 4.2.2 ilustrează defalcarea pe termen lung pentru fiecare stat membru. În ceea ce privește FEDR, sumele sunt legate, în principal, de perioada de programare 2000-2006 și închiderea chestiunilor nesoluționate pentru programele din Italia (966 de milioane EUR), Irlanda (142 de milioane EUR), Spania (119 milioane EUR) și Grecia (65 de milioane EUR). În ceea ce privește FSE, cea mai mare parte a corecțiilor financiare în derulare la sfârșitul anului 2013 se referă la încheierea programelor din perioada 2000-2006 reflectând corecțiile financiare propuse de Comisie în scrisorile de închidere, dar care nu au fost încă acceptate de statele membre. Sumele principale se referă la Italia (388 de milioane EUR) și Spania (141 de milioane EUR). 3.2.2 Corecții financiare confirmate în 2013 Se atrage atenția asupra faptului că datele și hărțile prezentate mai jos se referă la un singur exercițiu, 2013. Este posibil ca atât nivelul corecțiilor globale, cât și cel al defalcării pe state membre să se schimbe în mod semnificativ de la un exercițiu la altul. Prin urmare, o evaluare semnificativă a capacității de corecție a sistemelor de supraveghere și de control trebuie să se bazeze, în conformitate cu natura acestei cheltuieli, pe o perspectivă multianuală (a se vedea secțiunea 4). Harta și tabelul 3.2.2: Corecții financiare confirmate în 2013 în ceea ce privește gestiunea partajată comparativ cu plățile primite din partea UE; defalcare pe state membre Stat membru || Plăți primite de la bugetul UE în 2013 (milioane EUR) || Corecții financiare confirmate în 2013 (milioane EUR) || Proporția corecțiilor financiare confirmate în 2013 în comparație cu plățile primite de la bugetul UE în 2013 Belgia || 1 144 || 18 || 1,6 % Bulgaria || 1 829 || 5 || 0,3 % Republica Cehă || 4 771 || 146 || 3,1 % Danemarca || 1 066 || 12 || 1,1 % Germania || 11 179 || 37 || 0,3 % Estonia || 914 || 0 || 0,0 % Irlanda || 1 607 || 26 || 1,6 % Grecia || 6 866 || 138 || 2,0 % Spania || 12 408 || 458 || 3,7 % Franța || 12 170 || 222 || 1,8 % Croația || 2 || 1 || 43,4 % Italia || 11 091 || 370 || 3,3 % Cipru || 178 || 0 || 0,0 % Letonia || 1 003 || 23 || 2,3 % Lituania || 1 718 || 14 || 0,8 % Luxemburg || 67 || 0 || 0,4 % Ungaria || 5 676 || 158 || 2,8 % Malta || 125 || 0 || 0,1 % Țările de Jos || 1 321 || 82 || 6,2 % Austria || 1 546 || 4 || 0,2 % Polonia || 15 782 || 175 || 1,1 % Portugalia || 5 948 || 17 || 0,3 % România || 5 409 || 278 || 5,2 % Slovenia || 726 || 23 || 3,2 % Slovacia || 1 943 || 63 || 3,3 % Finlanda || 1 243 || 7 || 0,5 % Suedia || 1 174 || 1 || 0,2 % Regatul Unit || 4 554 || 214 || 4,7 % INTERREG || 2 199 || 1 || 0,0 % TOTAL || 115 660 || 2 492 || 2,2 % Harta de mai sus ia în considerare ponderea relativă a corecțiilor financiare confirmate pentru fiecare stat membru în comparație cu plățile primite de la bugetul UE în anul 2013. Culoarea gri deschis indică statele membre care se situează sub procentul mediu de 2,2 %. Culoarea roșie evidențiază statele membre care se situează peste procentul mediu de 2,2 %. 3.2.3 Corecții financiare executate în 2013 Harta și tabelul 3.2.3: Corecții financiare executate în 2013 în ceea ce privește gestiunea partajată comparativ cu plățile primite din partea UE; defalcare pe state membre Stat membru || Plăți primite de la bugetul UE în 2013 (milioane EUR) || Corecții financiare executate în 2013 (milioane EUR) || Proporția corecțiilor financiare executate în 2013 în comparație cu plățile primite de la bugetul UE în 2013 Belgia || 1 144 || 24 || 2,1 % Bulgaria || 1 829 || 19 || 1,0 % Republica Cehă || 4 771 || 76 || 1,6 % Danemarca || 1 066 || 12 || 1,1 % Germania || 11 179 || 39 || 0,3 % Estonia || 914 || 10 || 1,1 % Irlanda || 1 607 || 9 || 0,6 % Grecia * || 6 866 || - 18 || -0,3 % Spania || 12 408 || 717 || 5,8 % Franța || 12 170 || 96 || 0,8 % Croația || 2 || 1 || 43,4 % Italia || 11 091 || 381 || 3,4 % Cipru || 178 || 0 || 0,0 % Letonia || 1 003 || 24 || 2,3 % Lituania || 1 718 || 8 || 0,5 % Luxemburg || 67 || 0 || 0,1 % Ungaria || 5 676 || 160 || 2,8 % Malta || 125 || 0 || 0,1 % Țările de Jos || 1 321 || 47 || 3,5 % Austria || 1 546 || 1 || 0,1 % Polonia || 15 782 || 195 || 1,2 % Portugalia || 5 948 || 31 || 0,5 % România || 5 409 || 284 || 5,3 % Slovenia || 726 || 23 || 3,2 % Slovacia || 1 943 || 73 || 3,8 % Finlanda || 1 243 || 6 || 0,4 % Suedia || 1 174 || 22 || 1,9 % Regatul Unit || 4 554 || 228 || 5,0 % INTERREG || 2 199 || 1 || 0,0 % TOTAL || 115 660 || 2 469 || 2,1 % Harta de mai sus ia în considerare ponderea relativă a corecțiilor financiare executate pentru fiecare stat membru în comparație cu plățile primite de la bugetul UE în anul 2013. Culoarea gri deschis indică statele membre care se situează sub procentul mediu de 2,1 %. Culoarea roșie evidențiază statele membre care se situează peste procentul mediu de 2,1 %. * Procentul negativ pentru Grecia rezultă dintr-o corecție aplicată în 2013 sumelor raportate anterior. Fără această corecție, procentul ar fi de 2,1 % pentru Grecia, iar procentul total ar fi de 2,3 %. 3.3. Recuperări Cifrele pentru recuperările confirmate și puse în aplicare în 2013 sunt prezentate în tabelul 3.1 de mai sus, suma de 941 de milioane EUR fiind confirmată, iar suma de 862 de milioane EUR fiind executată în 2013. Astfel cum se poate observa în tabelele 4.3.1 și 4.3.2 de mai jos, aceste sume arată o creștere semnificativă față de 2012, în principal din cauza creșterii recuperărilor în domeniile de politică internă. 4. Corecțiile financiare și recuperările cumulate până la sfârșitul exercițiului 2013 4.1. Prezentare generală Cifrele cumulate furnizează informații utile cu privire la importanța mecanismelor corective utilizate de către Comisie, în special deoarece țin seama de caracterul multianual al programelor și proiectelor și neutralizează impactul evenimentelor punctuale. Graficele de mai jos prezintă evoluția corecțiilor financiare și a recuperărilor confirmate și executate în ultimii 5 ani: Graficele 4.1: Corecții financiare și recuperări în perioada 2009-2013 Corecții financiare și recuperări confirmate în perioada 2009-2013 Corecții financiare și recuperări executate în perioada 2009-2013 Valoarea medie a corecțiilor financiare și a recuperărilor confirmate în fiecare an de către Comisie în perioada 2009-2013 a fost de 2,9 miliarde EUR sau 2,2 % din valoarea medie a plăților de la bugetul UE, în valoare de 131 de miliarde EUR [gestiune partajată: 2,6 miliarde EUR sau 2,5 % din valoarea medie a plăților (101 miliarde EUR)]; toate celelalte tipuri de gestiune: 353 de milioane EUR sau 1,2 % din valoarea medie a plăților (30 de miliarde EUR). Tendința de creștere ușoară pentru sumele confirmate demonstrează că, în timp, bugetul UE este protejat cu succes de cadrul de control multianual. Valoarea medie a corecțiilor financiare și a recuperărilor executate pentru perioada 2009­2013 a fost de 2.7 miliarde EUR, care reprezintă 2,1 % din valoarea medie a plăților de la bugetul UE în perioada respectivă. Tendința de creștere indicată mai sus poate fi explicată prin închiderea perioadei de programare 2000-2006, deoarece un număr semnificativ de corecții financiare și recuperări sunt executate doar în acest stadiu (a se vedea mai jos). 4.2. Corecții financiare 4.2.1 Prezentare generală Tabelul 4.2.1: Corecții financiare cumulate confirmate și procentul de efectuare până la sfârșitul exercițiului 2013 Milioane EUR || Cheltuieli || Perioada de programare || Deciziile FEGA cumulate || Total corecții financiare confirmate la sfârșitul anului 2013 || Corecții financiare care nu au fost încă executate la sfârșitul anului 2013 || executate/confirmate la sfârșitul anului 2013 || Corecții financiare confirmate la sfârșitul anului 2012 || Perioada 1994-1999 || Perioada 2000-2006 || Perioada 2007-2013 || Agricultură || 0 || 112 || 374 || 9 148 || 9 634 || 1 001 || 89,6 % || 8 525 || FEGA || - || - || - || 9 148 || 9 148 || 920 || 90,0 % || 8 286 || Dezvoltare rurală || 0 || 112 || 374 || N/A || 486 || 82 || 83,2 % || 239 || Politica de coeziune || 2 719 || 7 729 || 1 741 || N/A || 12 189 || 756 || 93,8 % || 10 786 || FEDR || 1 788 || 5 188 || 667 || N/A || 7 643 || 477 || 93,8 % || 7 305 || Fondul de coeziune || 271 || 688 || 245 || N/A || 1 204 || 113 || 90,7 % || 984 || FSE || 560 || 1 678 || 820 || N/A || 3 057 || 65 || 97,9 % || 2 224 || IFOP/FEP || 100 || 102 || 9 || N/A || 211 || 102 || 51,8 % || 201 || FEOGA - Orientare || 0 || 73 || 0 || N/A || 73 || 0 || 100,0 % || 72 || Altele || - || - || - || N/A || 4 || 0 || 100,0 % || 2 || Total || 2 719 || 7 840 || 2 116 || 9 148 || 21 827 || 1 757 || 91,9 % || 19 313 || Diferitele perioade de programare din cadrul politicii de coeziune arată în mod clar caracterul multianual al ciclului bugetar al UE. Întrucât perioada 2000-2006 se apropie de sfârșitul procesului de închidere, valoarea corecțiilor financiare este considerabil mai ridicată, în special în comparație cu perioada 2007-2013. Corecțiile financiare pentru această perioadă mai recentă se așteaptă să crească în continuare în următorii ani pe măsură ce programele aferente vor începe să se închidă (unele ating pragul de plată de 95 %), dar ar trebui să fie de o importanță mai mică în comparație cu perioada de programare anterioară, datorită succesului măsurilor preventive. În special, utilizarea mecanismelor de întreruperi și suspendări s-a dovedit a fi un stimulent puternic pentru statele membre de a-și îmbunătăți sistemele de gestiune și control în cooperare cu serviciile Comisiei. 4.2.2 Agricultură: corecții financiare în cadrul verificării și închiderii conturilor FEGA În ceea ce privește FEGA, totalul sumei corecțiilor financiare impuse de Comisie începând din 1999 este de 9 148 de milioane EUR (din 43 de decizii adoptate). Rata de corecție medie pentru fiecare exercițiu financiar pentru perioada 1999-2013 a fost de 1,5 % din cheltuieli. Odată stabilite de Comisie, sumele sunt, în general, puse în aplicare în mod automat, cu excepția cazului în care unui stat membru i-a fost acordată posibilitatea de a plăti în rate. Tabelul 4.2.2: Corecții financiare cumulate decise în cadrul verificării și închiderii conturilor FEGA din 1999 până la sfârșitul exercițiului 2013; defalcare pe state membre || milioane EUR Stat membru || Plăți FEGA primite de la bugetul UE || % din plățile primite în comparație cu totalul plăților || Corecții financiare FEGA cumulate la sfârșitul exercițiului 2013 || % comparativ cu plățile primite de la bugetul UE || % comparativ cu valoarea totală a corecțiilor financiare Belgia || 11 638 || 1,9 % || 42 || 0,4 % || 0,5 % Bulgaria || 1 980 || 0,3 % || 37 || 1,9 % || 0,4 % Republica Cehă || 4 742 || 0,8 % || 6 || 0,1 % || 0,1 % Danemarca || 16 345 || 2,7 % || 183 || 1,1 % || 2,0 % Germania || 82 340 || 13,5 % || 186 || 0,2 % || 2,0 % Estonia || 523 || 0,1 % || 0 || 0,0 % || 0,0 % Irlanda || 19 474 || 3,2 % || 48 || 0,2 % || 0,5 % Grecia || 38 139 || 6,3 % || 2 328 || 6,1 % || 25,4 % Spania || 85 336 || 14,0 % || 1 457 || 1,7 % || 15,9 % Franța || 133 217 || 21,9 % || 1 272 || 1,0 % || 13,9 % Croația || 0 || 0,0 % || - || N/A || N/A Italia || 68 953 || 11,3 % || 1 757 || 2,5 % || 19,2 % Cipru || 338 || 0,1 % || 10 || 2,9 % || 0,1 % Letonia || 749 || 0,1 % || 0 || 0,0 % || 0,0 % Lituania || 2 089 || 0,3 % || 8 || 0,4 % || 0,1 % Luxemburg || 435 || 0,1 % || 5 || 1,2 % || 0,1 % Ungaria || 7 279 || 1,2 % || 45 || 0,6 % || 0,5 % Malta || 27 || 0,0 % || 0 || 1,1 % || 0,0 % Țările de Jos || 16 371 || 2,7 % || 212 || 1,3 % || 2,3 % Austria || 10 459 || 1,7 % || 11 || 0,1 % || 0,1 % Polonia || 16 755 || 2,8 % || 92 || 0,6 % || 1,0 % Portugalia || 10 278 || 1,7 % || 193 || 1,9 % || 2,1 % România || 4 782 || 0,8 % || 97 || 2,0 % || 1,1 % Slovenia || 629 || 0,1 % || 10 || 1,5 % || 0,1 % Slovacia || 2 077 || 0,3 % || 2 || 0,1 % || 0,0 % Finlanda || 7 916 || 1,3 % || 26 || 0,3 % || 0,3 % Suedia || 10 542 || 1,7 % || 116 || 1,1 % || 1,3 % Regatul Unit || 55 077 || 9,1 % || 1 007 || 1,8 % || 11,0 % Total || 608 491 || 100,0 % || 9 148 || 1,5 % || 100,0 % Tabelul de mai sus prezintă o defalcare a corecțiilor financiare care sunt rambursate la bugetul UE de către statele membre în cauză. De la un exercițiu la altul, valoarea totală a corecțiilor financiare rămâne relativ stabilă și chiar înregistrează o tendință pozitivă pe parcursul perioadei, în sume absolute, dar și în ceea ce privește procentul de cheltuieli. Graficul următor ilustrează valoarea totală a corecțiilor financiare pentru fiecare stat membru, împreună cu procentajul acestor corecții financiare în comparație cu plățile primite de la bugetul UE. Se observă că nouă state membre prezintă o rată a corecțiilor superioară mediei de 1,5% și contribuie la 75% din valoarea totală a corecțiilor, însă în același timp ar trebui înțeles că aceste nouă state membre au primit 44% din plățile de la bugetul UE. Graficul 4.2.2: Corecții financiare cumulate ale statelor membre în cadrul verificării și închiderii conturilor FEGA de la 1999 până la sfârșitul anului 2013 în comparație cu plățile primite de la bugetul UE 4.2.3 Agricultură: deficiențe în sistemele de control ale statelor membre Deficiențele semnificative constatate în sistemele de gestiune și control ale statelor membre, astfel cum au fost identificate de acestea, de DG AGRI, de CCE și/sau de OLAF (investigarea fraudelor), sunt urmărite îndeaproape de către DG AGRI până când aceasta a obținut dovezi fiabile că deficiențele au fost remediate prin punerea în aplicare a unor măsuri corespunzătoare de către statul membru, că au fost corectate cheltuielile neconforme declarate în trecut și că noul sistem și-a dovedit fiabilitatea în practică. De exemplu, în ceea ce privește schemele de ajutor în Polonia, au fost identificate deficiențe structurale grave de către DG AGRI în 2013 referitoare la recunoașterea preliminară a grupurilor de producători în sectorul fructelor și legumelor. Pentru sumele plătite anterior, riscul financiar pentru fond este acoperit prin intermediul procedurii de verificare a conformității, prin care se vor recupera fondurile UE cheltuite în mod necorespunzător. Pentru viitor, s-a solicitat Poloniei să ia măsurile de remediere necesare. Aceste acțiuni vor fi monitorizate de DG AGRI. În ceea ce privește deficiențele din sectorul vitivinicol, au fost publicate în februarie și aprilie 2013 două seturi de orientări privind aplicarea programului național de sprijin. În domeniul plăților directe, în 15 agenții de plată spaniole și în Grecia s-au identificat deficiențe persistente referitoare la definirea incorectă a anumitor tipuri de pășuni ca fiind eligibile. În Spania, acțiunile de remediere au fost auditate la jumătatea anului 2013 și s-a constatat că nu abordează situația în totalitate. În consecință, se va intensifica monitorizarea planului spaniol de punere în aplicare și va continua efectuarea de corecții financiare. În Grecia, sistemul de identificare a parcelelor agricole (LPIS), instituit în 2008, a inclus domenii care, din cauza situației lor inerente, nu ar trebui să fie eligibile pentru sprijinul acordat în cadrul PAC. Decizia de amânare a corecțiilor financiare era condiționată de obligația Greciei de a aborda această situație prin intermediul unui plan de acțiune. Pentru cererile referitoare la anii 2009-2012 și la anii următori, sunt în curs de desfășurare procedurile de verificare a conformității care conduc la corecții financiare nete. În plus, nepunerea în aplicare a măsurilor de remediere astfel cum fuseseră programate a declanșat o revocare a amânării corecțiilor financiare nete pentru deficiențele referitoare la pășuni și o scrisoare de presuspendare a fost adresată autorităților elene la 24 iunie 2014 cu un termen clar pentru îndeplinirea etapelor restante. În plus, un plan amplu de acțiune pentru remedierea deficiențelor grave la nivelul calității LPIS-GIS a fost completat de Portugalia în 2013, în timp ce pentru Franța a fost lansat un amplu plan de acțiune pentru a actualiza și completa LPIS, care se preconizează a fi finalizat în totalitate pentru anul de cerere 2016. În ceea ce privește Portugalia, procedura de verificare a conformității a asigurat recuperarea a peste 100 de milioane EUR în corecții financiare nete pentru exercițiile financiare 2007-2009, iar pentru anii următori procedurile de verificare a conformității sunt încă în curs de desfășurare. În cazul Franței, un număr semnificativ de corecții financiare sunt în curs de desfășurare în ceea ce privește exercițiile financiare 2008-2010 pentru care procedura de verificare și validare a conturilor este într-un stadiu destul de avansat. O misiune efectuată în februarie 2014 a arătat că, deși, în general, planul de acțiune se desfășoară conform programului, unele angajamente intermediare nu au fost îndeplinite. În consecință, Franței i s-a fost solicitat să abordeze aceste probleme și să prezinte totodată o raportare mai detaliată, astfel încât să se permită o monitorizare mai practică de către DG AGRI. Trebuie remarcat faptul că, în Franța, planul de acțiune care vizează gestionarea drepturilor la plată și sistemul de ecocondiționalitate a fost pus în aplicare cu succes. Monitorizarea calității sistemului integrat de administrare și control (IACS) și a LPIS, inclusiv orientarea și sprijinul necesare, intră acum sub responsabilitatea unei noi unități din cadrul DG AGRI care și-a început activitatea în 2014. Planurile de acțiune instituite în urma ajustărilor ratelor de eroare de peste 5 % au fost rezultatul evaluării anumitor sisteme de control ca fiind „ineficace” sau „parțial eficace” (de exemplu, România, Bulgaria, Portugalia) de către CCE sau de către auditurile DG AGRI, sau al lipsei de asigurare privind statisticile de control raportate (de exemplu, Grecia, Țările de Jos). De exemplu, au fost identificate deficiențe sistemice semnificative atât în urma auditurilor de conformitate ale DG AGRI, cât și în urma auditurilor efectuate de CCE în România în legătură cu măsura 312 „Sprijin pentru crearea și dezvoltarea de microîntreprinderi”. La solicitarea DG AGRI, autoritățile române au pus în aplicare un plan de acțiune pentru a îmbunătăți situația. În plus, rambursările din partea Comisiei către România cu privire la această măsură au fost întrerupte în cursul anului 2013. În urma activității constante desfășurate de către DG AGRI cu autoritățile române, s-a considerat în mai 2014 că, deși eforturile de punere în aplicare a planului de acțiune specific pentru măsura 312 trebuie să continue, ar putea fi posibilă reluarea plăților, cu condiția ca autoritățile române să accepte o monitorizare atentă din partea DG AGRI, atenuând astfel riscul. Cu toate acestea, o confirmare a faptului că aceste deficiențe sistemice legate de punerea în aplicare a măsurii 312 au fost remediate cu succes nu se poate obține în mod cert decât în urma unui viitor audit. Bugetul UE va fi protejat prin intermediul procedurilor de audit de conformitate care duc la corecții financiare nete și la recuperări de la statele membre; în același timp, este în curs o monitorizare foarte atentă a programelor României în materie de dezvoltare rurală. În Bulgaria, auditurile DG AGRI pentru dezvoltare rurală au identificat deficiențe grave referitoare la controalele administrative și, de asemenea, deficiențe în ceea ce privește controalele la fața locului. Principalele deficiențe erau legate de controalele privind procedura de achiziții publice, existența unor costuri neeligibile și/sau nerezonabile, domeniul de aplicare al controalelor la fața locului și plata timpurie și la un nivel ridicat a avansurilor. În ceea ce privește nivelul ridicat al avansurilor, acestea trebuie privite în lumina normei de dezangajare n + 2. Autoritățile bulgare au fost invitate să explice de ce erau necesare plăți în avans atât de timpurii și la un nivel atât de ridicat. Aceste explicații vor fi luate în considerare în mod corespunzător la formularea unei concluzii privind existența unei eventuale eludări a normei n + 2 și atunci când se ia o decizie privind necesitatea unei corecții financiare. În urma unei prime scrisori trimise de către DG AGRI către toate statele membre la începutul anului 2013, a fost instituit un proces pentru stabilirea și monitorizarea planurilor naționale de acțiune pentru reducerea ratelor de eroare. Statele membre și-au prezentat planurile de acțiune, în strânsă cooperare cu serviciile DG AGRI, și s-au organizat trei seminare pentru a prezenta situația actuală și a furniza orientări, atât în 2013, cât și în 2014. 4.2.4 Politica de coeziune: FEDR & FSE 2000-2006 Întrucât încheierea perioadei 2000-2006 este în faza de finalizare, se poate efectua o comparație utilă a rezultatelor globale ale acțiunilor corective cu totalul sumelor cheltuite și se poate obține astfel o imagine mai completă a impactului mecanismelor corective. La sfârșitul exercițiului 2013, în cazul fondurilor FEDR și FSE, valoarea combinată a corecțiilor financiare, numai pe baza activității de supraveghere a Comisiei, a reprezentat 8,8 miliarde EUR. Această cifră corespunde unui procent de aproximativ 4,5 % din fondurile alocate (196,9 miliarde EUR) la sfârșitul anului 2013. Rata corecției crește la 5,1 % din fondurile alocate atunci când se iau în considerare corecțiile financiare raportate de statele membre și legate de propria lor activitate de control. Corecțiile financiare impuse de Comisie în etapa de închidere reprezintă aproximativ o treime din totalul corecțiilor financiare impuse de Comisie pentru acea perioadă de programare. Sunt incluse sumele corecțiilor în derulare la sfârșitul exercițiului 2013, care reprezintă 0,8 % din fondurile alocate (1 502 milioane EUR), care fac obiectul scrisorilor de închidere comunicate oficial autorităților statelor membre, dar care nu au fost încă acceptate de statele membre. Aceste date reprezintă o actualizare a cifrelor furnizate de direcțiile generale vizate Parlamentului European în raportul lor[8] din 12/4/2013 privind „Corecțiile financiare efectuate pentru FEDR și FSE în cadrul programelor din perioada 2000-2006”. Tabelul 4.2.4: Perioada de programare 2000-2006 — FEDR & FSE Corecții financiare confirmate și în derulare la 31/12/2013; defalcare pe state membre || Milioane EUR Stat membru || Valoarea contribuției FEDR + FSE || % din valoarea contribuției în raport cu contribuțiile totale || Corecții financiare confirmate || Corecții financiare în derulare (scrisori de închidere trimise) || Total corecții financiare impuse pentru perioada 2000-2006 || Procentul corecțiilor financiare în ceea ce privește contribuțiile FEDR + FSE || Proporția corecțiilor financiare impuse comparativ cu totalul corecțiilor financiare Belgia || 1 945 || 1,0 % || 15 || 0 || 16 || 0,8 % || 0,2 % Republica Cehă || 1 456 || 0,7 % || 5 || 6 || 11 || 0,8 % || 0,1 % Danemarca || 570 || 0,3 % || 1 || - || 1 || 0,1 % || 0,0 % Germania || 26 960 || 13,7 % || 50 || 0 || 50 || 0,2 % || 0,6 % Estonia || 305 || 0,2 % || 2 || - || 2 || 0,5 % || 0,0 % Irlanda || 3 067 || 1,6 % || 21 || 142 || 163 || 5,3 % || 1,9 % Grecia || 20 211 || 10,3 % || 1 154 || 66 || 1 221 || 6,0 % || 13,9 % Spania || 40 686 || 20,7 % || 3 246 || 260 || 3 506 || 8,6 % || 40,0 % Franța || 14 825 || 7,5 % || 332 || 23 || 355 || 2,4 % || 4,1 % Italia || 27 501 || 14,0 % || 1 229 || 1 354 || 2 582 || 9,4 % || 29,5 % Cipru || 53 || 0,0 % || - || - || - || 0,0 % || 0,0 % Letonia || 518 || 0,3 % || 4 || - || 4 || 0,8 % || 0,1 % Lituania || 773 || 0,4 % || 3 || - || 3 || 0,3 % || 0,0 % Luxemburg || 71 || 0,0 % || 2 || - || 2 || 2,6 % || 0,0 % Ungaria || 1 695 || 0,9 % || 12 || - || 12 || 0,7 % || 0,1 % Malta || 57 || 0,0 % || - || - || - || 0,0 % || 0,0 % Țările de Jos || 2 702 || 1,4 % || 44 || - || 44 || 1,6 % || 0,5 % Austria || 1 647 || 0,8 % || 0 || 0 || 0 || 0,0 % || 0,0 % Polonia || 7 032 || 3,6 % || 180 || - || 180 || 2,6 % || 2,1 % Portugalia || 18 178 || 9,2 % || 190 || - || 190 || 1,0 % || 2,2 % Slovenia || 215 || 0,1 % || 2 || - || 2 || 0,9 % || 0,0 % Slovacia || 1 245 || 0,6 % || 44 || 1 || 45 || 3,6 % || 0,5 % Finlanda || 1 789 || 0,9 % || 0 || - || 0 || 0,0 % || 0,0 % Suedia || 1 634 || 0,8 % || 12 || - || 12 || 0,7 % || 0,1 % Regatul Unit || 16 129 || 8,2 % || 293 || 1 || 294 || 1,8 % || 3,4 % Interreg || 5 645 || 2,9 % || 26 || 41 || 67 || 1,2 % || 0,8 % Total || 196 911 || 100,0 % || 6 866 || 1 895 || 8 761 || 4,5 % || 100,0 % Patru state membre prezintă o rată de corecție peste nivelul mediei de 4,5 % și reprezintă 85 % din valoarea totală a corecțiilor și 47 % din contribuțiile totale primite. Merită subliniat faptul că marea majoritate a problemelor care au condus la corecții financiare raportate de Comisie pentru aceste state membre la acea dată sunt acum rezolvate. Acest lucru este valabil în special, de exemplu, pentru corecțiile FEDR în valoare de 2,6 miliarde EUR raportate pentru Spania (pentru deficiențele constatate de către Comisie în sistemele de gestiune și control din Spania aferente perioadei 2000-2006 care au fost soluționate și nu mai sunt prezente în programele operaționale 2007-2013) și pentru corecțiile FEDR în valoare de 1,1 miliarde EUR pentru Grecia (urmare a măsurilor întreprinse pentru a soluționa deficiențele în cadrul licitațiilor pentru lucrări publice și punerea în aplicare a contractelor înainte de 2005). Pentru Italia și Irlanda, majoritatea corecțiilor raportate sunt corecții „în derulare”, propuse de Comisie în etapa de închidere și contestate de statul membru cu prezentarea de informații suplimentare în vederea examinării. O parte semnificativă a acestor corecții pentru Italia se referă la proiecte nefinalizate. În ceea ce privește FSE, obiectivul DG EMPL pentru viitor este trecerea de la necesitatea de a corecta erorile la o situație în care erorile sunt evitate. Acest lucru este deosebit de important pentru statele membre în care corecțiile financiare au fost cele mai ridicate în ultimii ani, cum ar fi Spania, Italia și România (a se vedea tabelul 4.2.4 de mai sus și tabelul 4.2.5 de mai jos). Având în vedere numărul important și recurent al rezervelor în legătură cu programele spaniole, DG EMPL a decis în 2011 să lanseze un plan de acțiune specific adresat autorităților spaniole care pun în aplicare a FSE, în special pentru a stimula utilizarea deplină a tuturor posibilităților de simplificare pe care le oferă legislația UE și pentru a elimina normele naționale de eligibilitate în mod inutil mai stricte (de exemplu, schemele de ajutoare pentru ocuparea forței de muncă). A fost înființat un grup de lucru alcătuit din personalul de audit și funcționarii geografici de birou pentru a monitoriza punerea eficientă în aplicare a acțiunilor convenite. Activități similare s-au întreprins în Italia. Printre alte exemple de cooperare strânsă cu statele membre pentru a aborda cauzele profunde ale problemelor recurente identificate se numără România, unde Comisia a lucrat împreună cu autoritățile naționale în vederea consolidării sistemelor lor de gestiune și control, pentru perioadele de programare anterioare și viitoare. Dintr-o perspectivă mai amplă, cadrul de reglementare consolidat pentru 2014-2020, inclusiv, în special, pachetul anual de asigurare și posibilitatea de a utiliza corecții financiare nete în caz de deficiențe grave, alături de continuarea actualelor politici stricte referitoare la întreruperi și suspendări și încurajarea puternică a utilizării tuturor posibilităților de simplificare, ar trebui să aibă drept rezultat o îmbunătățire suplimentară a punerii în aplicare a fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI) în noua perioadă de programare. De asemenea, DG EMPL se va baza pe eforturile inițiate din ultimii ani pentru a ajuta aceste state membre să își îmbunătățească sistemele prin utilizarea celor mai bune practici disponibile. Graficul 4.2.4: Corecțiile financiare cumulate ale statelor membre confirmate și în derulare la 31/12/2013 pentru perioada de programare 2000-2006 a FEDR & FSE în comparație cu contribuțiile primite 4.2.5 Politica de coeziune: FEDR/FC & FSE 2007-2013 Deoarece perioada de programare 2007-2013 nu a atins stadiul de închidere, este normal ca sumele cumulate corectate până în prezent să fie mult mai mici decât pentru perioada 2000-2006. Acest lucru reflectă faptul că cele mai importante corecții financiare sunt efectuate la închidere. În următorii ani, valorile de mai jos ar trebui să crească. Se face, de asemenea, referire la corecțiile efectuate de statele membre în această perioadă – a se vedea secțiunea 7. Tabelul 4.2.5: Perioada de programare 2007-2013 – FEDR/FC & FSE Corecțiile financiare confirmate și în derulare la 31/12/2013; defalcare pe state membre || Milioane EUR Stat membru || Valoarea contribuției FEDR/FC + FSE pentru perioada 2007-2013 || Valoarea contribuției în raport cu contribuțiile totale în % || Corecții financiare confirmate || Corecții financiare în derulare (scrisori de închidere trimise) || Total corecții financiare impuse pentru perioada 2007-2013 || Procentul corecțiilor financiare în raport cu contribuțiile FEDR/FC + FSE || Proporția corecțiilor financiare impuse comparativ cu totalul corecțiilor financiare Belgia || 2 063 || 0,6 % || 10 || 0 || 10 || 0,5 % || 0,5 % Bulgaria || 6 674 || 1,9 % || 8 || 8 || 16 || 0,2 % || 0,8 % Republica Cehă || 26 540 || 7,6 % || 285 || 2 || 287 || 1,1 % || 15,0 % Danemarca || 510 || 0,1 % || 0 || - || 0 || 0,0 % || 0,0 % Germania || 25 488 || 7,3 % || 19 || 0 || 19 || 0,1 % || 1,0 % Estonia || 3 403 || 1,0 % || 10 || - || 10 || 0,3 % || 0,5 % Irlanda || 751 || 0,2 % || 21 || 0 || 21 || 2,8 % || 1,1 % Grecia || 20 210 || 5,8 % || 144 || - || 144 || 0,7 % || 7,5 % Spania || 34 649 || 10,0 % || 276 || 39 || 316 || 0,9 % || 16,5 % Franța || 13 449 || 3,9 % || 26 || 0 || 27 || 0,2 % || 1,4 % Croația || 858 || 0,2 % || - || - || - || 0,0 % || 0,0 % Italia || 27 923 || 8,0 % || 72 || 0 || 72 || 0,3 % || 3,7 % Cipru || 612 || 0,2 % || - || - || - || 0,0 % || 0,0 % Letonia || 4 530 || 1,3 % || 23 || - || 23 || 0,5 % || 1,2 % Lituania || 6 775 || 2,0 % || 0 || - || 0 || 0,0 % || 0,0 % Luxemburg || 50 || 0,0 % || 0 || - || 0 || 0,0 % || 0,0 % Ungaria || 24 908 || 7,2 % || 174 || - || 174 || 0,7 % || 9,1 % Malta || 840 || 0,2 % || - || - || - || 0,0 % || 0,0 % Țările de Jos || 1 660 || 0,5 % || - || - || - || 0,0 % || 0,0 % Austria || 1 204 || 0,3 % || 2 || 7 || 9 || 0,7 % || 0,5 % Polonia || 67 186 || 19,3 % || 205 || 3 || 208 || 0,3 % || 10,9 % Portugalia || 21 412 || 6,2 % || 1 || 26 || 28 || 0,1 % || 1,4 % România || 19 058 || 5,5 % || 358 || 5 || 362 || 1,9 % || 18,9 % Slovenia || 4 101 || 1,2 % || 14 || 1 || 15 || 0,4 % || 0,8 % Slovacia || 11 496 || 3,3 % || 102 || 30 || 132 || 1,1 % || 6,9 % Finlanda || 1 596 || 0,5 % || 0 || - || 0 || 0,0 % || 0,0 % Suedia || 1 626 || 0,5 % || 1 || - || 1 || 0,1 % || 0,1 % Regatul Unit || 9 891 || 2,8 % || 36 || 7 || 43 || 0,4 % || 2,2 % Transfrontalier || 7 987 || 2,3 % || 0 || - || 0 || 0,0 % || 0,0 % Total || 347 450 || 100,0 % || 1 790 || 128 || 1 918 || 0,6 % || 100,0 % Deoarece programele 2007-2013 sunt fonduri multiple, nu se prezintă nicio diferențiere între FEDR și FC în tabelul de mai sus. Opt state membre prezintă o rată de corecție mai ridicată decât media de 0,6 % și reprezintă 75 % din valoarea totală a corecțiilor financiare și 40 % din contribuțiile primite. Graficul 4.2.5: Corecțiile financiare cumulate ale statelor membre confirmate și în derulare la 31/12/2013 pentru perioada de programare 2007-2013 a FEDR/FC & FSE în comparație cu contribuțiile primite În ceea ce privește FEDR/FC și Fondul de coeziune, în 2013, Comisia a continuat să își exercite în mod riguros rolul de supraveghere, asigurându-se că statele membre remediază deficiențele identificate în sistemele lor de gestiune și control. Obiectivul era de a identifica și de a aborda principalele riscuri materiale existente, astfel încât să se asigure o protecție adecvată a bugetului UE și să se ajungă la un nivel acceptabil al riscului rezidual până la închiderea programelor. Acest lucru a avut ca rezultat o îmbunătățire globală pentru perioada de programare 2007-2013 în comparație cu perioada 2000-2006 și o tendință pozitivă în ceea ce privește incidența erorilor în cheltuielile pentru coeziune de-a lungul anilor datorită unei serii de acțiuni întreprinse de Comisie în cooperare cu statele membre. În primul rând, a fost consolidată capacitatea sistemelor naționale de gestiune și control de prevenire, detectare și corectare a erorilor înainte de declararea cheltuielilor către Comisie . Pe de o parte, serviciile Comisiei au depus eforturi semnificative în materie de gestionare și audit pentru îmbunătățirea funcționării verificărilor de prim nivel ale statelor membre. Pe de altă parte, regulamentele privind perioada 2007-2013 au introdus obligația ca autoritățile de audit să utilizeze eșantioane statistice pentru auditurile operațiunilor. Acest lucru, asociat cu o supraveghere și o orientare exhaustive în materie de audit din partea Comisiei care a condus la eforturi considerabile privind consolidarea capacității, a contribuit în mare măsură la îmbunătățirea fiabilității ratelor de eroare raportate anual Comisiei în cadrul rapoartelor anuale de control ale statelor membre și utilizate ca indicatori privind eficiența sistemelor de gestiune și control în procesul Comisiei de asigurare. Activitatea de audit a Comisiei s-ar putea reorienta, prin urmare, către obținerea asigurării în ceea ce privește activitatea autorităților de audit, concentrându-se pe cele mai slabe sau pe cele care asigură cea mai mare acoperire a fondurilor UE. În plus, Comisia monitorizează permanent deficiențele identificate și faptul că activitatea desfășurată de autoritatea de audit este în continuare satisfăcătoare atunci când unui program i-a fost acordat statutul de audit unic. Cooperarea strânsă cu autoritățile de audit asigură o detectare promptă și rezolvarea problemelor încă de la nivel național. Aceasta contribuie, de asemenea, la îmbunătățirea procesului de asigurare la nivelul Comisiei. De asemenea, Comisia efectuează propriile audituri bazate pe riscuri, la fața locului, inclusiv audituri la nivelul beneficiarilor, în cazul în care consideră că anumite deficiențe (în special în ceea ce privește problemele complexe, cum ar fi achizițiile publice sau ajutoarele de stat pentru FEDR/FC) ar putea să rămână nedetectate sau să nu fie detectate în timp util. Aceasta include verificarea punerii în aplicare a planurilor de acțiune de remediere în caz de întreruperi și corecții financiare. Aceste audituri contribuie la îmbunătățiri ale sistemelor de gestiune și control pentru programele puse sub rezervă, garantând legalitatea și regularitatea cheltuielilor trecute și viitoare declarate Comisiei. De asemenea, ele oferă Comisiei o sursă suplimentară de asigurare, mai directă. În al doilea rând, capacitatea îmbunătățită de a detecta problemele a fost utilizată proactiv pentru îmbunătățirea modului de funcționare a sistemelor de gestionare ale statelor membre, punând în aplicare în același timp corecțiile financiare necesare. Utilizarea sistematică și coerentă de către Comisie a posibilității juridice de a întrerupe și/sau de a suspenda plățile pentru programele cu deficiențe importante de gestionare începând cu 2008 sau decizia directorilor generali de a emite scrisori de avertizare atunci când nu există plăți pendinte au evitat rambursarea cheltuielilor UE cu un risc ridicat de eroare, oferind totodată stimulente puternice pentru statele membre de a-și îmbunătăți rapid sistemele lor de gestiune și control. Într-adevăr, întreruperile și suspendările sunt încheiate doar după ce se obțin asigurări rezonabile cu privire la progresele realizate în punerea în aplicare a măsurilor necesare, inclusiv punerea în aplicare a corecțiilor financiare (a se vedea secțiunea 6). În același timp, activitatea comună a UE și a autorităților de control ale statelor membre a permis obținerea unui acord mai bun privind corecțiile financiare necesare și o mai bună implementare a acestora în vederea protejării în mod corespunzător a bugetului UE împotriva cheltuielilor neconforme, inclusiv prin aplicarea de corecții forfetare. Statele membre au fost, la rândul lor, în măsură să reutilizeze resursele UE afectate de aceste corecții pentru alte proiecte. Cu toate acestea, astfel de corecții continuă să aibă un puternic impact financiar și politic în statele membre în cauză, deoarece cheltuielile neconforme trebuie să fie finanțate din resurse naționale, cu excepția cazului în care acestea sunt recuperate de la beneficiari. În scopul de a atenua riscurile rămase și punctele slabe identificate în statele membre și în cadrul programelor la nivelul autorităților de management, DG REGIO a adoptat, la rândul său, inițiative care să pună în aplicare acțiuni suplimentare de consolidare a capacităților pentru programele din perioada 2007-2013. La începutul anului 2013, a fost creat un nou centru de competență cu privire la consolidarea capacităților administrative pentru a sprijini administrațiile publice care gestionează FEDR și Fondul de coeziune. În ceea ce privește achizițiile publice, centrul de competență a instituit un plan de acțiune privind achizițiile publice în coordonare cu DG Piața internă și alte fonduri ESI. Se adoptă, de asemenea, acțiuni pentru a îmbunătăți buna aplicare a normelor privind ajutorul de stat, în timp ce o platformă de schimb de informații între administrațiile care gestionează fondurile este în curs de elaborare pentru a valorifica bunele practici existente la fața locului. În ceea ce privește FSE, evoluțiile din 2013 confirmă o tendință pe termen lung de a reduce expunerea cheltuielilor DG EMPL la erori, în timp ce volumul plăților a crescut în mod semnificativ. În plus față de factorii comuni menționați mai sus pentru FEDR și Fondul de coeziune, probabilitatea producerii de erori s-a redus în mod considerabil de la introducerea posibilității de a declara cheltuieli legate de FSE pe baza opțiunilor de costuri simplificate. Utilizarea acestei metode s-a intensificat în ultimii ani, datorită eforturilor semnificative depuse de Comisie pentru a convinge statele membre să utilizeze pe deplin posibilitățile de simplificare oferite de regulamentele privind fondurile structurale pentru perioada 2007-2013, care au fost consolidate ulterior pentru perioada de programare 2014-2020. În același timp, Comisia a colaborat activ în strânsă cooperare cu o serie de state membre pentru a elimina normele naționale în materie de eligibilitate inutil de complexe și a introduce modificările necesare în legislația națională. Acesta a fost în special cazul în Spania și în Italia. Recunoscând faptul că există posibilități de a consolida în continuare sistemele de gestiune și control și de a efectua alinieri între domeniile de politică, a fost adoptat un cadru de reglementare consolidat pentru perioada de programare 2014-2020. Posibilitatea mai mare de a se efectua corecții financiare nete de către Comisie în cadrul politicii de coeziune, precum și creșterea gradului de responsabilitate la nivelul statelor membre, vor acționa ca factori majori pentru modificări viitoare – a se vedea secțiunea 5. 4.3. Recuperări Tabelele de mai jos prezintă valorile recuperărilor confirmate și executate pentru perioada 2009-2013. Ambele categorii indică o tendință de creștere. Tabelul 4.3.1: Recuperări confirmate în perioada 2009-2013 Milioane EUR || Ani || Total 2009-2013 || Total 2008-2012 Recuperări || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 || 2013 Agricultură || || || || || || || FEGA || 163 || 178 || 174 || 162 || 227 || 905 || 1 038 Dezvoltare rurală || 25 || 114 || 161 || 145 || 139 || 585 || 446 Coeziune || 102 || 24 || 50 || 22 || 83 || 280 || 228 Domenii de politică internă || 100 || 188 || 270 || 252 || 393 || 1 202 || 849 Domenii de politică externă || 81 || 137 || 107 || 107 || 93 || 524 || 463 Administrație || 9 || 5 || 8 || 7 || 6 || 35 || 30 Total || 480 || 646 || 770 || 695 || 941 || 3 530 || 3 053 Tabelul 4.3.2: Recuperări executate în perioada 2009-2013 Milioane EUR || Ani || Total 2009-2013 || Total 2008-2012 Recuperări || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 || 2013 Agricultură || || || || || || || FEGA || 148 || 172 || 178 || 161 || 155 || 814 || 1 015 Dezvoltare rurală || 25 || 114 || 161 || 166 || 129 || 595 || 466 Coeziune || 102 || 25 || 48 || 14 || 81 || 270 || 219 Domenii de politică internă || 100 || 162 || 268 || 229 || 398 || 1 157 || 799 Domenii de politică externă || 81 || 136 || 77 || 99 || 93 || 486 || 425 Administrație || 9 || 5 || 2 || 9 || 6 || 31 || 25 Total || 464 || 614 || 734 || 678 || 862 || 3 353 || 2 949 5. Corecții financiare nete și îmbunătățiri planificate pentru perioada de programare 2014-2020 5.1. Context Tipul execuției bugetare și domeniul de politică influențează modul în care bugetul UE este afectat de diferite mecanisme de corecție. Însă, în orice caz, mecanismele de corecție au același rezultat – faptul că bugetul UE este protejat de cheltuielile realizate cu încălcarea legii. O corecție financiară netă reprezintă o corecție prin care statul membru în cauză nu poate reutiliza sumele corectate și recuperate și, prin urmare, pierde fondurile. În consecință, se reduce finanțarea UE pentru cheltuielile în cauză. În special în cadrul PAC, acțiunea corectivă conduce la restituirea sumelor plătite anterior sub formă de venituri alocate la bugetul UE. În ceea ce privește coeziunea, legislația 2007­2013 prevede că sumele corectate pot fi reutilizate, în anumite condiții, pentru a finanța alte proiecte eligibile, astfel încât obiectivele programului să fie atinse. Corecțiile financiare nete care conduc la restituirea către bugetul UE a sumelor plătite anterior reprezentau, în general, excepția. În urma efectuării cu succes de corecții financiare nete în domeniul agricol timp de mulți ani, legiuitorul a decis că ar trebui să se aplice pe scară mai largă corecții financiare nete în cadrul politicii de coeziune pentru perioada de programare 2014-2020. Trebuie remarcat faptul că Comisia nu va raporta corecțiile financiare nete (pentru alte fonduri decât cele legate de domeniul agricol) înainte de 2016, cel mai devreme, din cauza ritmului de punere în aplicare a programelor (primele conturi ale programului urmează să fie prezentate până la 15 februarie 2016). 5.2. Corecții financiare nete pentru 2013: impactul asupra bugetului UE Tabelul 5.2: Impactul corecțiilor financiare și al recuperărilor asupra bugetului UE Domeniu de politică || Suma totală executată în 2013 (în milioane EUR) || Excluderea cheltuielilor realizate cu încălcarea legii (Da/Nu) || Rambursarea la bugetul UE (Da/Nu) || Impact asupra bugetului UE || Principalele capitolele bugetare de cheltuieli vizate Agricultură: || 995 || || || || Corecții financiare în cadrul FEGA || 481 || Da || Da || Venituri alocate || 05 02 05 03 Recuperări în cadrul FEGA || 155 || Da || Da || Venituri alocate || 05 02 05 03 Corecții financiare în materie de dezvoltare rurală || 230 || Da || Da || Venituri alocate || 05 04 Recuperări în materie de dezvoltare rurală || 129 || Da || Da* || - || - Politica de coeziune: || 1 839 || || || || Corecții financiare executate prin retrageri || 775 || Da || Nu || - || - Corecții financiare executate prin recuperări || 489 || Da || Da || Venituri alocate || 13 03 13 04 04 02 11 06 Corecții financiare executate prin dezangajare/deducere la încheiere || 494 || Da || Da** || - || - Recuperări || 81 || Da || Da || Venituri alocate || 13 03 13 04 04 02 11 06 Alte domenii de politică: || 500 || || || || Corecții financiare executate prin dezangajare/deducere la încheiere || 1 || Da || Nu** || - || - Corecții financiare executate prin recuperări || 2 || Da || Da || Venituri alocate || 18 03 Recuperări || 497 || Da || Da || Venituri alocate || Diverse TOTAL || 3 334 || || || || * Conform cadrului juridic actual al FEADR, recuperările sunt compensate cu plăți, eliberând sume care pot fi cheltuite din nou pentru statul membru în cauză; la momentul închiderii (după 2015) nu va fi posibilă reutilizarea și va trebui emis un ordin de recuperare. În ceea ce privește SAPARD și ITDR, recuperările sunt efectuate prin emiterea de ordine de recuperare, deoarece fondurile sunt în prezent în faza de închidere. ** În temeiul cadrului juridic actual, în special al politicii de coeziune, dar și pentru alte domenii de politică, corecțiile financiare pot conduce la reducerea cheltuielilor/a pachetului financiar (dar nu la un real flux de lichidități înapoi la bugetul UE) numai în următoarele condiții: - dacă statele membre nu sunt în măsură să prezinte cheltuieli eligibile suficiente; - după închiderea programelor, în cazul în care înlocuirea cheltuielilor nu mai este posibilă; - în cazul unui dezacord cu Comisia. Corecțiile financiare nete conduc la „venituri obținute din rambursarea [...] sumelor plătite în mod necuvenit” și sunt tratate ca venituri alocate[9]. În afară de două excepții, Regulamentul financiar[10] nu cuprinde dispoziții specifice privind modul în care pot fi utilizate veniturile alocate generate de o corecție financiară netă. Cu toate acestea, articolul 7 din Normele de aplicare a Regulamentului financiar (NAP) stabilește că în observațiile din buget se indică liniile care pot primi creditele corespunzătoare veniturilor alocate. Pe scurt, veniturile alocate se reîntorc la linia bugetară sau fondul de la care cheltuielile au fost plătite inițial și pot fi cheltuite din nou, a se vedea tabelul de mai jos, dar acestea nu sunt alocate unor state membre anume. 5.3. Impactul asupra bugetelor naționale În cadrul gestiunii partajate, toate corecțiile financiare și recuperările au un impact asupra bugetelor naționale, indiferent de modul lor de execuție. Trebuie subliniat faptul că, la nivelul statului membru, impactul corecțiilor financiare este întotdeauna negativ, chiar și în cazul în care nu se efectuează nicio rambursare la bugetul UE. Aceasta deoarece, pentru a nu pierde finanțarea UE, statul membru trebuie să înlocuiască cheltuielile neeligibile cu operațiuni eligibile. Aceasta înseamnă că statul membru suportă din resurse proprii (din bugetul național) consecințele financiare generate de pierderile de cofinanțare din partea UE aferente cheltuielilor considerate neeligibile în temeiul normelor programului UE (sub forma costului de oportunitate), cu excepția cazului în care recuperează sumele respective de la beneficiari individuali. Acest lucru nu este întotdeauna posibil, de exemplu în cazul corecțiilor forfetare la nivel de program (din cauza unor deficiențe în cadrul administrației naționale de gestionare a programului), care nu sunt legate direct de nereguli individuale la nivel de proiect. 5.4. Agricultură 5.4.1 Situația până în 2013 Conform cadrului juridic al PAC, corecțiile financiare impuse de Comisie statelor membre după încheierea procedurii de verificare a conformității au fost întotdeauna și vor continua să fie corecții nete, încă de la prima decizie de verificare și închidere a conturilor atât pentru FEGA, cât și pentru FEADR. Pentru FEGA, Comisia adoptă în fiecare an între două și patru decizii de verificare a conformității privind un pachet de corecții financiare individuale. În 2013, Comisia a adoptat patru astfel de decizii care acoperă 147 de corecții financiare nete individuale în valoare totală de 1,1 miliarde EUR (2,4 % din cheltuielile PAC înscrise în buget pentru 2013) – a se vedea tabelul 3.1, sume confirmate. Un procent de 70 % din corecțiile financiare adoptate sunt concentrate în patru state membre: Grecia, Franța, Regatul Unit și Polonia. Totuși, acesta poate varia de la an la an în funcție de evoluția calității sistemelor de control naționale și regionale. O sumă totală de 636 de milioane EUR a fost executată în 2013. În ceea ce privește FEGA, corecțiile financiare se efectuează prin deducerea sumelor respective din plățile lunare efectuate de Comisie către statul membru în cauză în a doua lună care urmează deciziei Comisiei privind o corecție financiară. În ceea ce privește FEADR, corecțiile financiare sunt rambursate de statele membre la bugetul UE. În 2013, veniturile alocate provenite din corecțiile financiare aferente FEADR s-au ridicat la 212 milioane EUR, cu o sumă suplimentară de 18 milioane EUR pentru Instrumentul temporar pentru dezvoltare rurală (ITDR). Pentru a reduce presiunea asupra bugetelor statelor membre, a fost introdusă o opțiune conform căreia corecțiile de un anumit volum pot fi executate în trei tranșe anuale, la cererea statului membru în cauză. Executarea în tranșe a fost până în prezent acceptată pentru Bulgaria, Grecia, Portugalia, România, Spania și Lituania. În plus, în cazul în care plățile necuvenite sunt sau pot fi identificate în urma procedurilor de verificare a conformității, statelor membre li se solicită să le monitorizeze prin intermediul acțiunilor de recuperare de la beneficiarii finali. În 2013, sumele neconforme recuperate de la beneficiari se ridicau la 94 de milioane EUR pentru FEGA și la 103 milioane EUR pentru dezvoltarea rurală – a se vedea, de asemenea, secțiunea 7.1. 5.4.2 Îmbunătățiri planificate pentru perioada 2014-2020 Verificarea cu precădere a cheltuielilor cu risc mai ridicat Ca urmare a ratelor de eroare mai ridicate raportate de Curte în Declarațiile sale de asigurare pentru 2011 și 2012, numărul de audituri ale FEADR a crescut semnificativ în 2013 (35) și apoi în 2014 (la 45), atingând astfel dublul numărului din 2012 (23). O altă consecință este auditarea anuală a unor state membre, până la remedierea tuturor deficiențelor grave. Strategia de audit pentru perioada 2014-2020 se bazează pe o analiză consolidată a riscurilor și pe un program continuu de trei ani, care va asigura o mai bună acoperire a cheltuielilor globale, în special pentru a realiza o mai bună acoperire a auditului și care vizează, în principal, deficiențele grave și/sau sistemice din sistemele de gestiune și control ale statelor membre. În domeniile cu gradul cel mai ridicat de risc vor continua activitățile de audit mai intense, pe baza unei abordări sistemice. Absența marjei de discreție și mai puține corecții forfetare Identificarea unui risc pentru bugetul UE va declanșa în mod sistematic o corecție financiară netă deoarece Comisia are obligația juridică de a exclude de la finanțarea UE orice cheltuieli ilegale identificate. Atât în cazul FEGA, cât și al FEADR, corecțiile financiare nete sunt reglementate de noul regulament orizontal privind PAC, care prevede o mai mare strictețe a procedurii, în măsura în care metoda și criteriile de determinare a cuantumului corecțiilor financiare sunt stabilite acum în actul delegat. Atât Regulamentul financiar, cât și noul Regulament orizontal privind PAC prevăd o ierarhie a tipurilor de corecții financiare nete, în conformitate cu care corecțiile forfetare pot fi utilizate numai dacă corecțiile calculate sau cele extrapolate nu pot fi stabilite în condițiile depunerii unor eforturi proporționale. Scurtarea procedurii de conformitate Comisia va continua acțiunile menite să optimizeze întreaga procedură. În primul rând, noul regulament orizontal privind PAC descrie cu precizie natura, sfera și ordinea de desfășurare a etapelor succesive, precum și diferitele tipuri de corecții financiare. În al doilea rând, dispozițiile din actul delegat (metoda și criteriile pentru calculul corecției financiare) și din actele de punere în aplicare (detaliile procedurii de conformitate, cu menționarea termenelor obligatorii) au scopul de a optimiza în continuare cadrul juridic și de a limita riscul unor întârzieri inutile. În al treilea rând, dispunând de această bază mai solidă, DG AGRI va monitoriza mai atent desfășurarea procedurilor de conformitate, pentru a asigura respectarea strictă a termenelor limită. Consolidarea rolului de supraveghere al Comisiei Instrumentele de reglementare ale PAC au fost consolidate pentru perioada financiară 2014-2020, inclusiv: instituirea unui sistem unic de monitorizare și de evaluare pentru ambii piloni, optimizarea/accelerarea procedurii de verificare a conformității, o mai bună definire a criteriilor și a metodologiei de aplicare a corecțiilor financiare nete, introducerea unui nou model pentru asigurarea din partea organismului de certificare privind legalitatea și regularitatea cheltuielilor declarate pe baza unor eșantioane reprezentative. Scheme de plată simplificate DG AGRI își va continua eforturile în scopul identificării cauzelor profunde ale erorilor (a fost înființat un grup operativ ad-hoc) și în scopul de a propune și a încuraja utilizarea pe scară cât mai largă a schemelor de plată simplificate, care sunt mai puțin expuse erorilor. 5.4.3 Întreruperile și suspendările plăților din domeniul PAC vor fi aliniate cu fondurile politicii de coeziune În temeiul noului regulament orizontal privind PAC, a intrat în vigoare în 2014 un nou cadru juridic pentru întreruperea și suspendarea fondurilor PAC, care va consolida competențele Comisiei de a suspenda finanțarea din partea UE în cazurile în care au fost identificate riscuri de efectuare a unor plăți neconforme. În consecință, Comisia poate reduce sau suspenda plățile lunare (FEGA) sau intermediare (FEADR) în cazul în care „unul sau mai multe dintre elementele esențiale ale sistemului național de control în cauză nu există sau nu prezintă eficiență din cauza gravității sau persistenței deficiențelor constatate” (sau există deficiențe grave similare în sistemul de recuperare a plăților neconforme) și: - fie deficiențele au caracter continuu și au constituit deja motivul a cel puțin două decizii de corecție financiară, fie - Comisia concluzionează că statul membru în cauză nu este în măsură să pună în aplicare în viitorul apropiat măsurile de remediere necesare, în conformitate cu un plan de acțiune care conține indicatori de progres clari care trebuie stabiliți în consultare cu Comisia. În cazul FEGA, întrucât în conformitate cu noile norme, plățile lunare către statele membre pot continua până când se întrunesc condițiile pentru luarea unei decizii de suspendare, ritmul plăților lunare nu ar permite utilizarea unei proceduri de întrerupere. Cu toate acestea, în cazul FEADR, noul Regulament privind dispozițiile comune (RDC) prevede, de asemenea, întreruperea plăților intermediare de către ordonatorul de credite delegat (de exemplu, directorul general), ca instrument suplimentar rapid și reactiv în cazul în care există preocupări cu privire la legalitatea și regularitatea plăților. Combinația reprezentată de cele două măsuri preventive (întrerupere, pentru FEADR, și suspendare, pentru ambele fonduri), precum și corecțiile financiare nete vor permite Comisiei să acționeze prompt și eficient pentru a proteja bugetul UE; nu se vor mai efectua noi plăți sau acestea vor fi reduse pe durata suspendării până la nivelul riscului estimat; plățile neconforme deja efectuate vor fi integral acoperite prin intermediul corecțiilor financiare nete. 5.5. Coeziune 5.5.1 Situația până în 2013 Datorită cadrului juridic, pentru politica de coeziune, corecțiile financiare nete care conduc la restituirea către bugetul UE a sumelor plătite anterior reprezentau, în general, excepția. Cu toate acestea, așa cum se poate observa în tabelul 5.2, în 2013 s-au efectuat corecții financiare și recuperări de la statele membre în valoare de 570 de milioane EUR, care au fost tratate ca venituri alocate în cadrul politicii de coeziune. Aceasta reprezintă o creștere semnificativă față de 2012 (63 de milioane EUR) și este rezultatul mai multor factori. În ceea ce privește FSE, în 2013 valoarea totală a corecțiilor financiare executate prin ordin de recuperare era de 282 de milioane EUR. În 2013 s-au efectuat mai multe recuperări în principal ca urmare a încheierii programelor aferente perioadei 1994-1999 (153 de milioane EUR) și a celor mai complexe programe aferente perioadei 2000-2006 (82 de milioane EUR) legate de Spania. Pentru FEDR , sumele rambursate de către statele membre în temeiul perioadei de programare 1994-1999 au crescut de la aproximativ 0,5 milioane EUR în 2012 la 22 de milioane EUR în 2013, în principal ca urmare a închiderii unor programe restante vechi pentru Italia (14,6 milioane EUR) și Belgia (7,5 milioane EUR). Pentru FEDR din perioada de programare 2000-2006, sumele reportate au crescut de la 34 de milioane EUR în 2012 la 170 de milioane EUR în 2013, în principal ca urmare a închiderii programelor FEDR pentru Italia (82 de milioane EUR) și Spania (80 de milioane EUR). Diferența se referă la FEOGA, secțiunea Orientare și la IFOP/FEP. 5.5.2 Îmbunătățiri planificate pentru perioada 2014-2020 Pentru perioada de programare 2014-2020, se introduce o modificare semnificativă: în anumite condiții stabilite la articolul 145 alineatul (6) din RDC, Comisia trebuie să adopte o decizie o decizie de aplicare a unei corecții financiare nete. În astfel de cazuri, posibilitatea pe care o are în prezent statul membru de a accepta corecția și de a reutiliza fondurile UE în cauză este eliminată, în timp ce, anterior perioadei 2014-2020 corecțiile financiare nete se aplicau în cadrul politicii de coeziune numai în cazuri excepționale . În primul rând, obligația de a impune corecții financiare nete în perioada 2014-2020 va introduce, prin urmare, un stimulent suplimentar pentru statele membre de a-și îmbunătăți în continuare gestiunea și controlul, deoarece aceste corecții vor reduce fondurile alocate pentru un anumit stat membru atunci când deficiențe grave care nu au fost detectate, raportate sau corectate anterior la nivel de stat membru sunt descoperite în urma auditurilor UE. În al doilea rând, odată cu noile proceduri de control financiar pentru perioada 2014-2020, statele membre vor avea stimulente puternice pentru a realiza în timp util controale eficiente și solide, inclusiv verificări ale gestionării și audituri, înainte de certificarea conturilor anuale ale programului. Atunci când întocmesc conturile, declarația de gestiune și opinia de audit, autoritățile programului ar trebui să obțină o asigurare rezonabilă prin astfel de proceduri de control că toate neregulile semnificative au fost corectate și că posibilele deficiențe grave, la orice nivel al sistemului de gestiune și control, au fost abordate sau sunt în curs de a fi abordate. Autoritățile de audit vor avea un rol consolidat în prezentarea anuală a opiniilor de audit pentru fiecare program: opiniile lor de audit se vor baza pe riscul rezidual anual de eroare al cheltuielilor incluse în conturi în urma corecțiilor aplicate cheltuielilor certificate în conturi de către autoritățile de certificare, ca urmare a tuturor auditurilor și controalelor înainte de închiderea conturilor. Ratele de eroare reziduală raportate de statele membre vor fi evaluate și validate de către direcțiile generale ale Comisiei atunci când elaborează rapoartele lor anuale de activitate. În noul ciclu de gestionare financiară, data de 15 februarie după fiecare exercițiu contabil[11] este data limită pentru aplicarea noilor dispoziții privind corecțiile financiare nete aferente cheltuielilor din exercițiul contabil precedent. Până la această dată, statele membre trebuie să transmită Comisiei conturile, declarația de asigurare de gestiune, opinia de audit și rapoartele aferente programului. Acest lucru înseamnă că toată activitatea națională de control și verificare trebuie să fie finalizată, astfel încât statele membre să poată certifica legalitatea și regularitatea cheltuielilor incluse în conturile anuale. Corecțiile financiare pentru nereguli/deficiențe identificate înainte de data de 15 februarie a fiecărui an Normele aferente perioadei de programare 2014-2020 privind corecțiile financiare pentru nereguli identificate înainte de data de 15 februarie a fiecărui an sunt similare cu cele ale perioadei de programare 2007-2013. Obiectivul este menținerea stimulentului pentru statele membre de a detecta și a corecta neregulile și de a exclude sumele neconforme din cheltuielile declarate Comisiei, evitând astfel o pierdere de fonduri UE. Cheltuielile neconforme detectate în urma verificărilor sau a auditurilor naționale trebuie deduse din conturile ce trebuie transmise Comisiei până la data de 15 februarie a fiecărui an. Dacă procedează astfel, statul membru va putea să reutilizeze sumele astfel corectate pentru noi operațiuni eligibile în cadrul programului, la fel ca în perioada de programare 2007-2013. În cazul auditurilor efectuate de UE cu privire la cheltuieli înainte de transmiterea către Comisie a conturilor certificate și care detectează nereguli ce necesită corecții financiare, sunt posibile două scenarii, la fel ca în perioada actuală: (1) dacă statul membru este de acord cu corecția financiară care urmează să fie efectuată și ia măsuri, acesta va putea să reutilizeze sumele corectate pentru noi operațiuni eligibile [articolul 145 alineatul (4) din RDC]; (2) dacă statul membru nu este de acord, Comisia va adopta o decizie de corecție financiară în urma procedurii contradictorii prevăzute la articolul 145 din RDC. Această corecție financiară va fi întotdeauna netă, iar alocarea aferentă programului și statului membru va fi redusă proporțional. Statul membru nu va putea reutiliza această sumă. Evaluarea de către Comisie a legalității și regularității pe baza conturilor, a opiniei de audit și a documentelor însoțitoare transmise până la data de 15 februarie a fiecărui an Introducerea noilor dispoziții privind raportarea anuală de către statele membre și corecțiile financiare nete implică schimbări ale modului în care Comisia își va îndeplini responsabilitățile. Comisia va evalua și examina opiniile de audit (elementele referitoare la funcționarea sistemelor și la legalitate și regularitate) și rapoartele anuale de control, inclusiv ratele de eroare raportate, precum și declarațiile de gestiune și rezumatele anuale, în termen de trei luni de la primirea documentelor care trebuie furnizate până la 15 februarie. Pe această bază, Comisia va efectua propria evaluare a riscurilor și va elabora propriul plan de audit, stabilind auditurile necesare bazate pe riscuri și orientate către programele selectate care prezintă un risc ridicat. Comisia va desfășura auditurile bazate pe riscuri până la sfârșitul anului calendaristic în care statul membru a transmis opiniile de audit, declarațiile de gestiune și documentele aferente. Aceasta va examina, prin audituri ale documentelor, audituri la fața locului și prin reefectuarea unor eșantioane ale auditurilor naționale, inclusiv la nivelul operațiunilor, dacă informațiile raportate sunt fiabile și, prin urmare, constituie o bază adecvată pentru asigurarea în privința legalității și a regularității. Se va acorda prioritate auditării programelor care au un impact semnificativ asupra plăților efectuate de Comisie în temeiul fondului respectiv în exercițiul contabil. În cadrul criteriilor bazate pe riscuri pentru definirea priorităților de audit vor fi luate în considerare și performanțele anterioare ale autorităților din statele membre. Identificarea prin audituri ale UE, după data de 15 februarie a fiecărui an, a neregulilor care indică o deficiență gravă Dacă în urma auditurilor efectuate de UE (Comisia, inclusiv OLAF sau CCE) după data de 15 februarie a fiecărui an se constată nereguli demonstrând o deficiență gravă care afectează exercițiul contabil respectiv, Comisia are obligația de a lua o decizie oficială de aplicare a unei corecții financiare, dacă sunt îndeplinite condițiile definite în regulament. Comisia nu are competență discreționară în domeniu. Corecția financiară rezultată va fi întotdeauna netă. Acest lucru înseamnă că suma alocată programului și totalul alocat statului membru în cauză vor fi automat reduse cu valoarea corecției, chiar dacă pe parcursul procedurii contradictorii statul membru acceptă rezultatele auditului și este de acord cu corecția financiară. În consecință, statul membru în cauză nu are nicio posibilitate să reutilizeze într-un alt program suma supusă unei astfel de corecții financiare nete. Condițiile stabilite în regulament, care obligă Comisia să aplice corecții financiare nete sunt următoarele: - neregulile detectate prin audituri ale UE indică o deficiență gravă ce afectează o perioadă contabilă pentru care statul membru a prezentat o declarație de gestiune și o opinie de audit în care nu a identificat problema; - după data de 15 februarie și înainte de detectarea neregulilor prin auditurile UE, statul membru nu a identificat problema în alte rapoarte de audit transmise Comisiei (împreună cu măsurile adecvate) sau nu a luat măsurile de remediere corespunzătoare. Dacă sunt îndeplinite condițiile de aplicare a unei corecții financiare nete, statul membru va avea dreptul de a prezenta observații în termen de două luni[12], precum și orice alte probe de audit suplimentare în cursul unei audieri, înainte ca decizia de corecție financiară să fie adoptată de Comisie. În sfârșit, indiferent dacă statul membru acceptă sau nu în cele din urmă poziția Comisiei în ceea ce privește corecția financiară solicitată, Comisia trebuie să adopte o decizie oficială în termen de cel mult șase luni de la audierea statului membru. În temeiul RDC, Comisia este împuternicită să stabilească printr-un act delegat normele detaliate privind criteriile de evaluare a funcționării sistemelor de gestiune și control, inclusiv principalele tipuri de deficiențe grave, criteriile de determinare a nivelului corecțiilor financiare ce trebuie aplicate și criteriile de aplicare a corecțiilor financiare forfetare sau extrapolate. Actul delegat adoptat la 3 martie 2014 [Regulamentul delegat (UE) nr. 480/2014 al Comisiei] se bazează pe cadrul pentru evaluarea cerințelor-cheie ale sistemelor de gestiune și control și pentru stabilirea nivelului corecțiilor forfetare. Prin urmare, Comisia dispune de un temei juridic mai solid comparativ cu actuala perioadă de programare care cuprindea elemente similare în conformitate cu o notă de orientare fără caracter juridic obligatoriu. În plus, criteriile de evaluare și nivelurile corecțiilor forfetare vor fi cunoscute în prealabil de către toate părțile interesate implicate în program. Conform abordării prevăzute de actul delegat, Comisia va concluziona, pe baza evaluării cerințelor-cheie ale sistemului, că există o deficiențe gravă atunci când va considera că cel puțin una dintre principalele cerințe-cheie ale sistemului sau două dintre celelalte cerințe-cheie ale sistemului funcționează parțial sau nu funcționează deloc. În astfel de situații, Comisia va aplica o corecție financiară forfetară, cu excepția cazului în care statul membru poate furniza în termen de patru luni, ca bază pentru o corecție extrapolată, o estimare mai precisă a riscului prin auditarea unui eșantion adecvat și reprezentativ din cheltuielile în cauză. Se mențin procentele corecțiilor forfetare aplicate deja în perioadele de programare anterioare, respectiv 5 %, 10 %, 25 % și 100 %. Această abordare a fost confirmată de jurisprudența Curții de Justiție. Cu toate acestea, decizia de a aplica unul din nivelurile corecției financiare forfetare trebuie să țină seama de principiul proporționalității și de riscul rezidual pentru bugetul UE, astfel cum prevede RDC. Prin urmare,atunci când aplicarea unei rate forfetare stabilite în conformitate cu actul delegat ar fi disproporționată, Comisia aplică un nivel redus al corecției forfetare. Creșterea nivelului corecției în caz de deficiențe repetate În situația în care auditurile UE constată existența acelorași deficiențe în pofida aplicării unei corecții financiare anterioare, Comisia a inclus în actul delegat o dispoziție care să permită aplicarea unei corecții cu o rată mai mare decât în cazul primei corecții. Acest lucru reprezintă pentru statele membre un mesaj clar privind necesitatea de a asigura, după detectarea unei deficiențe grave, o ajustare rapidă și permanentă a sistemelor lor de gestiune și control. Alte măsuri deja în vigoare se vor aplica în continuare Cele două noi posibilități pe care le oferă cadrul de reglementare consolidat pentru perioada 2014-2020, astfel cum s-a descris mai sus, și anume posibilitatea de a impune corecții financiare nete și introducerea pachetului anual de asigurare, vor fi corelate cu continuarea actualelor politici stricte referitoare la întreruperi și suspendări, precum și cu încurajarea puternică a utilizării tuturor oportunităților de simplificare. Aceasta ar trebui să conducă la o îmbunătățire ulterioară a punerii în aplicare a politicii de coeziune în noua perioadă de programare. 6. MĂSURI PREVENTIVE 6.1. Agricultură În ceea ce privește agricultura, precum și acțiunile corective ale Comisiei prin intermediul corecțiilor financiare nete, statele membre au instituit structuri și proceduri pentru a proteja bugetul UE. Astfel cum s-a explicat în secțiunea 5.4.3 de mai sus, conform noului regulament orizontal privind PAC, în 2014 va intra în vigoare un nou cadru juridic pentru întreruperea și suspendarea fondurilor PAC. În plus, o structură administrativă obligatorie a fost instituită la nivelul statelor membre: · gestionarea și controlul cheltuielilor sunt încredințate agențiilor de plăți specializate, care trebuie să fie acreditate de statul membru înainte de desfășurarea operațiunilor lor pe baza unui set cuprinzător de criterii de acreditare prevăzute în dreptul Uniunii. Respectarea de către agențiile de plăți a acestor criterii face obiectul unei examinări aprofundate realizate de către un organism de audit extern, precum și al unei supravegheri constante de către autoritatea națională competentă și există proceduri clare cu privire la modul de abordare și de remediere a oricărei probleme; · în plus, persoanele aflate la conducerea agențiilor de plăți trebuie să prezinte o declarație anuală de asigurare care să se refere la exhaustivitatea, la exactitatea și la veridicitatea conturilor agenției de plăți, precum și o declarație de asigurare cu privire la legalitatea și la regularitatea operațiunilor subiacente. Aceste declarații de asigurare sunt verificate de organisme de certificare independente, care sunt obligate să furnizeze o opinie în acest sens. Pentru acele state membre care au o singură agenție de plăți, această declarație de asigurare primită de la directorul agenției de plăți, împreună cu certificatul și avizul organismului de certificare constituie, prin definiție, „rezumatul anual” prevăzut la articolul 53 litera (b) din Regulamentul financiar. Statele membre au obligația să instituie sisteme de controale ex-ante și sancțiuni disuasive: · pentru fiecare schemă de sprijin și ajutor finanțată prin FEGA sau FEADR, sunt efectuate controale ex-ante administrative și la fața locului și sunt aplicate sancțiuni disuasive în cazul nerespectării de către beneficiar. Aceste sisteme de control sunt aplicate de către agențiile de plăți și cuprind elemente comune și norme speciale adaptate la particularitățile fiecărei scheme de ajutoare. Acestea sunt concepute pentru a oferi controale administrative ex-ante exhaustive privind 100 % din cererile de ajutoare, controale încrucișate cu alte baze de date, atunci când este cazul, precum și verificări la fața locului ale plăților în avans pe baza unui eșantion de tranzacții care variază între 1 % și 100 % din populație, în funcție de riscul asociat schemei în cauză. Dacă prin aceste controale la fața locului se constată un număr mare de nereguli, trebuie efectuate controale suplimentare; · în acest context, cel mai important sistem este IACS, care a acoperit 92 % din cheltuielile aferente FEGA în cursul exercițiului financiar 2013 (91,4 % în 2012). În măsura posibilului, IACS este, de asemenea, utilizat pentru gestionarea și controlul măsurilor de dezvoltare rurală legate de parcele sau animale, care reprezentau 44,7 % din plățile efectuate în cadrul FEADR în 2013. Pentru ambele fonduri, IACS a acoperit 81,4 % din totalul cheltuielilor în 2013; · legislația prevede o raportare detaliată din partea statelor membre către Comisie cu privire la controalele efectuate de acestea, precum și cu privire la sancțiunile aplicate. Sistemul de raportare permite un calcul, pentru principalele scheme de ajutoare, al nivelului de eroare constatat de către statele membre la nivelul beneficiarilor finali. Acuratețea informațiilor statistice raportate și calitatea controalelor subsidiare la fața locului sunt, de asemenea, verificate și validate de organismele de certificare în cazul ajutoarelor directe și al măsurilor de dezvoltare rurală. Ultimele rapoarte din partea statelor membre prezintă efectul preventiv al controalelor ex-ante administrative și la fața locului efectuate: Tabelul 6.1: Propriile corecții ale statelor membre aplicate înainte de executarea plăților către beneficiari Milioane EUR Stat membru || Măsuri de piață FEGA || Plăți directe FEGA || FEADR || Total 2013 Belgia || 0,33 || 1,00 || 0,81 || 2,14 Bulgaria || 2,14 || 9,31 || 5,60 || 17,05 Republica Cehă || 0,70 || 0,23 || 1,34 || 2,27 Danemarca || 0,12 || 1,35 || 0,78 || 2,25 Germania || 4,26 || 5,52 || 7,57 || 17,35 Estonia || 0,03 || 0,40 || 1,94 || 2,37 Irlanda || 0,00 || 1,73 || 0,79 || 2,52 Grecia || 0,24 || 6,03 || 3,53 || 9,80 Spania || 23,75 || 4,03 || 19,37 || 47,15 Franța || 19,13 || 2,90 || 3,79 || 25,82 Croația || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,00 Italia || 1,93 || 18,38 || 7,58 || 27,89 Cipru || 0,00 || 0,64 || 0,22 ||