(Text cu relevanță pentru SEE)

Pachetul din 2019 al Comisiei privind combaterea spălării banilor a evidențiat modul în care infractorii au putut exploata diferențele dintre regimurile în materie de CSB/CFT din statele membre. Caracterul transfrontalier al unei mari părți din activitățile de spălare a banilor și de finanțare a terorismului face ca buna cooperare dintre supraveghetorii naționali și unitățile de informații financiare să fie esențială pentru prevenirea acestor infracțiuni. Multe entități care fac obiectul obligațiilor de combatere a spălării banilor desfășoară activități transfrontaliere, iar abordările diferite ale supraveghetorilor naționali și ale unităților de informații financiare le împiedică să ajungă la aplicarea unor practici optime de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului la nivel de grup. În particular, transferurile transfrontaliere de fonduri și valori între statele membre ale UE pot fi reglementate în mod eficace numai la nivelul UE.

În ceea ce privește legislația care modifică acte legislative existente, este important să se țină seama, în scopul identificării temeiului său juridic, și de legislația existentă pe care o modifică și, în special, de obiectivul și conținutul acesteia. Prezenta propunere de regulament se bazează pe articolul 114 din TFUE, ceea ce înseamnă că are același temei juridic ca actualul Regulament (UE) 2015/847, pe care îl modifică, și același temei juridic ca și cadrul juridic al UE privind CSB/CFT. În cazul în care legislația statelor membre dintr-un anumit domeniu de politică al UE a făcut deja obiectul coordonării prin intermediul unui act legislativ, legiuitorului UE nu i se poate refuza posibilitatea de a adapta acest act la orice schimbare a circumstanțelor sau la orice evoluție a cunoștințelor, având în vedere misiunea sa de a proteja interesele generale recunoscute de TFUE și de a ține seama de obiectivele generale ale Uniunii prevăzute la articolul 9 din tratatul menționat. Într-o astfel de situație, legiuitorul UE nu își poate îndeplini în mod util misiunea de a proteja aceste interese generale și aceste obiective generale ale Uniunii Europene recunoscute de tratat decât dacă îi este permis să adapteze legislația relevantă a UE pentru a ține seama de asemenea modificări sau evoluții. Articolul 114 rămâne un temei adecvat pentru modificarea legislației privind CSB/CFT în vederea adaptării la schimbările circumstanțelor și la evoluțiile din domeniu, cum ar fi apariția și utilizarea din ce în ce mai mare a criptoactivelor, având în vedere amenințarea semnificativă continuă la adresa pieței interne reprezentată de spălarea banilor și de finanțarea terorismului, precum și pierderile economice și perturbările de la nivel transfrontalier pe care le pot crea aceste fenomene.

În Strategia UE privind o uniune a securității din iulie 2020 s-a menționat că Comisia va sprijini, de asemenea, dezvoltarea cunoștințelor de specialitate și a unui cadru legislativ în ceea ce privește riscurile emergente, cum ar fi cele referitoare la criptoactive și la noile sisteme de plată. În particular, Comisia va analiza răspunsul privind apariția criptoactivelor, precum Bitcoin, și efectul acestor noi tehnologii asupra modului în care activele financiare sunt emise, schimbate, partajate și accesate.

Prezenta propunere are drept punct de plecare actualul Regulamentul (UE) 2015/847 din 20 mai 2015 privind informațiile care însoțesc transferurile de fonduri și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1781/2006, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) 2019/2175 din18 decembrie 2019. Prezenta propunere trebuie privită ca parte a unui pachet împreună cu celelalte propuneri legislative care o însoțesc, toate aceste propuneri fiind pe deplin coerente între ele. Prezenta propunere este în concordanță cu cele mai recente modificări aduse recomandărilor Grupului de Acțiune Financiară Internațională (GAFI), în special în ceea ce privește extinderea domeniului de aplicare al entităților care fac obiectul cerințelor în materie de CSB/CFT pentru a include prestatorii de servicii de active virtuale și atenuarea riscurilor care decurg din activitățile acestora. Astfel, prestatorii de servicii de plată implicați în transferul de fonduri au deja obligația, de mai mulți ani, de a face ca transferurile lor de fonduri să fie însoțite de informații privind expeditorul și beneficiarul fiecărui transfer și de a păstra aceste informații la dispoziția autorităților competente. Aceste obligații privind schimbul de informații în contextul transferurilor electronice sunt adesea denumite la nivel internațional „regula privind însoțirea” (travel rule), care a fost pusă în aplicare în cadrul dreptului Uniunii prin Regulamentul (UE) 2015/847. În ultimii ani, preocupările tot mai mari cu privire la riscurile de spălare a banilor și de finanțare a terorismului legate de active virtuale au condus organismele de standardizare internaționale și, în special, GAFI să ia decizia de a alinia regimul aplicabil prestatorilor de servicii de active virtuale care prelucrează transferuri de active virtuale la regimul de transparență deja dezvoltat pentru prestatorii de servicii de plată în ceea ce privește transferul de fonduri. Prezenta propunere vizează introducerea în legislația UE a acestor noi cerințe aplicabile prestatorilor de servicii de active virtuale, prin prevederea obligației acestor actori de a colecta și de a pune la dispoziție date privind inițiatorii și beneficiarii transferurilor de active virtuale sau criptoactive pe care le efectuează.

·Evaluări ex post/verificarea adecvării legislației existente

3.REZULTATE ALE EVALUĂRILOR EX POST, CONSULTĂRILOR PĂRȚILOR INTERESATE ȘI EVALUĂRII IMPACTULUI

Caracterul transfrontalier al spălării banilor și al finanțării terorismului necesită o abordare coerentă și coordonată în toate statele membre, bazată pe un set unic de norme sub forma unui cadru unic de reglementare. În situația actuală, normele UE nu sunt pe deplin în concordanță cu cele mai recente standarde internaționale, care au evoluat de la ultima modificare a Directivei CSB, deoarece nu reglementează trasabilitatea transferurilor de active virtuale și obligațiile de schimb de informații între prestatorii de servicii de criptoactive, întrucât normele actuale ale UE, astfel cum sunt prevăzute în Regulamentul (UE) 2015/847, se aplică numai transferurilor electronice care implică fonduri, astfel cum sunt definite la articolul 4 punctul 25 din Directiva (UE) 2015/2366. În avizul lor comun recent, autoritățile de supraveghere ale UE au identificat factori specifici de creștere a riscurilor având legătură cu noi modele de afaceri și produse (mai concret, cu domeniul FinTech), dintre care primul este furnizarea de produse și servicii financiare nereglementate care nu intră în domeniul de aplicare al legislației privind CSB/CFT. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este definit la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective.

Pentru pregătirea prezentei propuneri, Comisia s-a bazat pe dovezi calitative și cantitative colectate din surse recunoscute, inclusiv pe un raport cuprinzând un aviz privind criptoactivele emis de ABE la 9 ianuarie 2019, în care se recomandă Comisiei Europene să țină seama de cele mai recente recomandări ale GAFI și de orice alte standarde sau orientări emise de GAFI, ca parte a unei examinări globale a necesității, în cazul în care aceasta există, de acțiune la nivelul UE pentru a aborda aspecte legate de criptoactive.

Informații privind aplicarea normelor în materie de combatere a spălării banilor au fost obținute, de asemenea, de la statele membre prin intermediul unor chestionare.

·Evaluarea impactului

Prezenta propunere este însoțită de o evaluare a impactului, care a fost prezentată Comitetului de control normativ (CCN) la 6 noiembrie 2020 și a fost aprobată la 4 decembrie 2020. Aceeași evaluare a impactului însoțește, de asemenea, alte două propuneri legislative care sunt prezentate împreună cu prezenta propunere, un proiect de regulament privind CSB/CFT și o revizuire a Directivei 2015/849 privind CSB/CFT. În avizul său pozitiv, CCN a propus diferite îmbunătățiri ale prezentării evaluării impactului. Acestea au fost efectuate.

În ceea ce privește introducerea „travel rule” a GAFI în legislația UE, evaluarea impactului concluzionează că cea mai simplă opțiune ar fi modificarea regulamentului privind transferul de fonduri pentru a include și transferurile de active virtuale. Punerea în aplicare a „travel rule” introduce noi cerințe specifice atât pentru prestatorii de servicii de active virtuale nou-reglementați, cât și pentru cei care fac deja obiectul Directivei CSB, impunându-le acestora să obțină, să păstreze și să partajeze informațiile cerute exacte privind utilizatorii transferurilor de active virtuale și să pună astfel de informații la dispoziția autorităților competente, la cerere. Aceste obligații specifice dau naștere la diverse provocări tehnice, întrucât prestatorii de servicii de active virtuale trebuie să dezvolte soluții și protocoale tehnologice care să permită colectarea și partajarea acestor informații, atât între ei, cât și cu autoritățile competente. Cu toate acestea, nu au fost furnizate costuri estimate precise și trebuie remarcat faptul că această cerință va genera, de asemenea, beneficii, care nu sunt nici ele ușor de evaluat: introducerea unor noi standarde globale ale GAFI, care trebuie aplicate simultan în mai multe jurisdicții din întreaga lume, va facilita prestarea de servicii transfrontaliere.

·Adecvarea reglementărilor și simplificarea

Deși, după cum s-a menționat mai sus, nu a avut loc încă nicio evaluare ex post formală și nicio verificare a adecvării legislației UE existente în materie de CSB/CFT, se pot face o serie de observații cu privire la elemente ale propunerii care vor contribui la simplificarea în continuare a normelor și vor îmbunătăți eficiența. Pentru a aborda amenințările reprezentate de criptoactive în ceea ce privește spălarea banilor și finanțarea terorismului, propunerea de reformare a Regulamentului (UE) 2015/847 va introduce obligația prestatorilor de servicii de criptoactive care intră sub incidența cerințelor privind combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului din cadrul juridic al Uniunii de a colecta și de a face accesibile date privind inițiatorii și beneficiarii transferurilor de criptoactive pe care le operează. Prin prevederea unor norme armonizate și direct aplicabile prin intermediul unui regulament, propunerea de reformare a Regulamentului (UE) 2015/847 va asigura faptul că toți prestatorii de servicii de criptoactive care intră sub incidența dreptului Uniunii își vor îndeplini obligațiile în materie de schimb de informații într-un mod armonizat, va elimina necesitatea ca statele membre să lucreze la transpunere și va facilita desfășurarea de activități comerciale pentru entitățile transfrontaliere din UE. Acest lucru ar trebui, de asemenea, să simplifice cooperarea dintre supraveghetori și unitățile de informații financiare, datorită reducerii divergențelor dintre normele și practicile acestora respective. Aceste noi norme vor consolida în mod semnificativ monitorizarea prestatorilor de servicii de criptoactive și, la nivel internațional, vor asigura respectarea de către Uniunea Europeană și de către statele sale membre a măsurilor relevante la care invită recomandările GAFI.

·Drepturi fundamentale

UE se angajează să respecte standarde ridicate de protecție a drepturilor fundamentale. În conformitate cu articolul 15 din regulamentul actual, prelucrarea datelor cu caracter personal în temeiul acestuia trebuie să facă obiectul Regulamentului (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului. Datele cu caracter personal care sunt prelucrate de către Comisie sau ABE în temeiul prezentului regulament fac obiectul Regulamentului (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului. Regulamentul general privind protecția datelor se va aplica prestatorilor de servicii de criptoactive în ceea ce privește datele cu caracter personal prelucrate și anexate transferurilor transfrontaliere de valori realizate prin utilizarea de active virtuale.

4.IMPLICAȚIILE BUGETARE

Prezentul regulament nu are implicații bugetare.

5.ALTE ELEMENTE

·Explicații detaliate cu privire la dispozițiile specifice ale propunerii

Obiect

Propunerea extinde domeniul de aplicare al Regulamentului 2015/847 pentru a include, pe lângă transferurile de fonduri – deja reglementate de dispozițiile actuale, transferurile de criptoactive efectuate de prestatorii de servicii de criptoactive. Scopul său este de a reflecta în legislația UE modificările aduse în iunie 2019 Recomandării 15 a Grupului de Acțiune Financiară Internațională (GAFI) privind noile tehnologii, prin care erau incluse în domeniul său de aplicare „activele virtuale” și „prestatorii de servicii de active virtuale” și, în special, noile obligații de informare care le revin prestatorilor de servicii de criptoactive ai inițiatorilor și ai beneficiarilor, de la cele două capete ale unui transfer de criptoactive (așa-numita „travel rule”).

Domeniul de aplicare

Cerințele prezentului regulament se aplică prestatorilor de servicii de criptoactive ori de câte ori tranzacțiile lor, fie în monedă fiduciară, fie într-un criptoactiv, implică: (a) un transfer electronic tradițional sau (b) un transfer de criptoactive între un prestator de servicii de criptoactive și o altă entitate obligată (de exemplu între doi prestatori de servicii de criptoactive sau între un prestator de servicii de criptoactive și o altă entitate obligată, cum ar fi o bancă sau o altă instituție financiară). În cazul tranzacțiilor care implică transferuri de criptoactive, toate transferurile de criptoactive sunt supuse acelorași cerințe ca cele aplicabile transferurile electronice transfrontaliere, în conformitate cu nota interpretativă a GAFI la Recomandarea 16, și nu ca cele aplicabile transferurilor electronice interne, având în vedere riscurile asociate activităților implicând criptoactive și operațiunilor prestatorilor de servicii de criptoactive.

Natura noilor obligații impuse prestatorilor de servicii de criptoactive

Prestatorul de servicii de criptoactive al inițiatorului trebuie să se asigure că transferurile de criptoactive sunt însoțite de numele inițiatorului și de numărul de cont al inițiatorului, în cazul în care un astfel de cont există și este utilizat pentru prelucrarea tranzacției, precum și de adresa inițiatorului, de numărul documentului personal oficial, de numărul de identificare al clientului sau de data și locul nașterii. Prestatorul de servicii de criptoactive al inițiatorului trebuie, de asemenea, să se asigure că transferurile de criptoactive sunt însoțite de numele beneficiarului și de numărul de cont al beneficiarului, în cazul în care un astfel de cont există și este utilizat pentru prelucrarea tranzacției.

Prestatorul de servicii de criptoactive al beneficiarului trebuie să pună în aplicare proceduri eficace pentru a detecta dacă informațiile privind inițiatorul sunt incluse în transferul de criptoactive sau urmează acestui transfer. Prestatorul de servicii de criptoactive al beneficiarului trebuie să instituie proceduri eficace, inclusiv, acolo unde este cazul, control ulterior sau control în timp real, pentru a depista dacă informațiile cerute privind inițiatorul sau privind beneficiarul lipsesc.