COMUNICARE A COMISIEI Regiunile ultraperiferice ale Uniunii Europene: către un parteneriat pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii /* COM/2012/0287 final - 2012/ () */





COMUNICARE A COMISIEI Regiunile ultraperiferice ale Uniunii Europene: către un parteneriat pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii 1........... Introducere. 2 2........... Evoluția Strategiei Europene pentru regiunile ultraperiferice. 4 3........... Axe ale Strategiei reînnoite a UE. 5 4........... Propuneri pentru viitor 6 4.1. Dimensiunea internă. 6 1) Politica de coeziune. 6 2) Sectoarele tradiționale. 8 3) Sectoarele emergente. 10 4) Dezvoltarea antreprenoriatului 11 5) Integrarea pe piața unică. 11 6) Protejarea mediului regiunilor ultraperiferice. 13 4.2. Dimensiunea externă. …14 5........... Concluzie. 16 1. Introducere Prezenta comunicare stabilește modul în care Comisia intenționează să acționeze în parteneriat cu regiunile ultraperiferice[1] (RUP) pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Consiliul[2] a subliniat că Strategia Europa 2020 cu cele trei priorități principale ale sale, și anume, dezvoltarea unei economii bazate pe cunoaștere și inovare, încurajarea unei economii mai eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor, mai ecologice, mai competitive și cu o rată ridicată a ocupării forței de muncă, care să asigure coeziunea socială și teritorială, ar trebui să fie pe deplin aplicată în regiunile ultraperiferice ținând cont de caracteristicile și constrângerile speciale ale acestora. Consiliul a recunoscut „necesitatea unui echilibru între măsurile de compensare a constrângerilor specifice și permanente ale regiunilor ultraperiferice, pe de o parte, și cele care au drept scop promovarea avantajelor și posibilităților lor, pe de altă parte”. Obiectivul este de a ajuta RUP să devină mai autonome, mai solide din punct de vedere economic și mai bine pregătite pentru a crea locuri de muncă durabile, prin valorificarea atuurilor unice pe care le posedă și a valorii lor adăugate pentru UE. Astfel cum s-a recunoscut la articolul 349 din TFUE, vor rămâne întotdeauna constrângeri importante, cum ar fi depărtarea de Europa continentală. Totuși, un efort concertat de a-și reforma, moderniza și diversifica economiile – care au fost grav afectate de criza economică și financiară mondială – va fi cea mai bună modalitate de a garanta un viitor mai prosper pentru RUP. Fiecare RUP este diferită și trebuie să fie elaborate căi de urmat distincte pentru fiecare. Strategia reînnoită stabilită aici prezintă posibilități pentru toate regiunile ultraperiferice, dar fiecare regiune va trebui să își elaboreze propria cale către o mai mare prosperitate, în conformitate cu caracteristicile sale specifice. Deși unele instrumente de sprijin specifice RUP și-au demonstrat valoarea, RUP sunt uneori cel mai bine sprijinite prin adaptări ale normelor UE sau luând în considerare nevoile lor specifice în momentul implementării. Această strategie urmărește să demonstreze modul în care RUP își pot găsi locul în cadrul numeroaselor inițiative care sprijină punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020, cu o atenție mult mai mare decât în trecut pentru situația RUP în cadrul spectrului de politici europene. Atuuri unice și valoare adăugată Orice strategie pentru RUP trebuie să recunoască valoarea acestora pentru UE în ansamblu. Poziția geostrategică a acestora înseamnă că joacă rol de ambasadori ai UE în Oceanul Atlantic, Marea Caraibilor și Oceanul Indian, cu potențialul de a aduce beneficii UE prin intermediul relațiilor lor cu vecinii și de a răspândi influența UE în regiunile în care sunt situate. În ciuda handicapurilor lor, RUP dețin mulți vectori de creștere potențiali bazați pe caracteristicile lor specifice. Acestea reprezintă peste jumătate din zona economică exclusivă a UE, cu o rezervă potențială a resurselor marine de aproape 15 milioane de km². Aceasta reprezintă un laborator de adâncime unic pentru explorarea UE în domenii precum securitatea alimentară, politici climatice, energie și biotehnologie. Este, de asemenea, un atu turistic datorită mediului natural și cultural excepțional. Poziția lor creează posibilități majore pentru UE de dezvoltare a activităților spațiale, din domeniul astrofizicii și al sateliților. RUP găzduiesc o diversitate unică de specii și ecosisteme de importanță majoră pentru biodiversitate la nivel mondial. RUP, împreună cu țările și teritoriile de peste mări, au mai multe specii de animale și de plante endemice decât Europa continentală în ansamblul său, inclusiv peste 20 % din recifurile de corali și lagunele din lume. Biodiversitatea lor oferă potențial în domenii precum sănătatea, biomedicina, biofarmacia, cosmeticele și în multe alte sectoare precum materialele pentru construcțiile ecologice și lemnul. Există condiții în diferite regiuni pentru a dezvolta surse regenerabile de energie, de la biocombustibili la energie eoliană, solară, geotermală sau fotovoltaică. În ceea ce privește capitalul uman, RUP au o forță de muncă mai bine educată și mai bine calificată, servicii publice și know-how mai avansat decât vecinii lor, oferindu-le posibilitatea de a vinde servicii și expertiză în sectoare care au o valoare adăugată ridicată. Principiile care stau la baza parteneriatului pentru creștere propus sunt: - sprijinirea RUP în exploatarea tuturor posibilităților pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, pe baza atuurilor lor și a potențialului endogen; - garantarea contribuției cadrelor de politici europene la reducerea obstacolelor specifice integrării depline a RUP pe piața unică; și - sporirea recunoașterii RUP ca atu pentru toți și a necesității de a lua în considerare specificitățile și constrângerile lor. Sprijinul acordat RUP necesită existența unui parteneriat între UE și autoritățile naționale și regionale. La toate aceste niveluri este necesar angajamentul ferm de a acționa. RUP însele au responsabilitatea de a profita de posibilitățile care le stau la dispoziție. 2. Evoluția Strategiei Europene pentru regiunile ultraperiferice Începând cu 1999, UE a recunoscut în mod oficial specificitatea geografică și economică a RUP: depărtare, insularitate, suprafața redusă, relieful, clima, dependența economică de un număr redus de produse, ceea ce dăunează grav dezvoltării (articolul 349 din TFUE) și face să fie dificil pentru RUP să se bucure de beneficiile pieței unice. Începând cu 2004, Comisia a stabilit acțiuni legate de RUP într-un cadru bazat pe trei axe[3]: îmbunătățirea accesibilității; îmbunătățirea competitivității și promovarea integrării regionale în regiunile învecinate. Începând cu 2008[4], aceasta s-a concentrat pe valorificarea atuurilor unice ale RUP. RUP însele[5], sprijinite de statele lor membre respective[6], precum și Consiliul și Parlamentul European[7] au contribuit la reflecția asupra modului de îmbunătățire a performanțelor economice. În 2011, Pedro Solbes a prezentat un raport intitulat „Regiunile ultraperiferice ale Europei și piața unică: influența UE în lume”[8], care subliniază necesitatea unei mai bune integrări a RUP, atât în cadrul unei piețe unice aprofundate și consolidate, cât și în cadrul imediatei lor vecinătăți, bazându-se în special pe dimensiunea externă a pieței unice. Un studiu intitulat „Factori de creștere în RUP”[9] lansat de Comisie a recunoscut constrângerile structurale ale RUP, dar a subliniat posibilitățile de creștere economică. Studiul a făcut, de asemenea, referire la diferențele dintre RUP și la necesitatea unor măsuri diferite, adaptate pentru a aborda provocările specifice cu care se confruntă fiecare RUP. Acesta a ajuns la concluzia că, pentru a consolida sectoarele tradiționale cum ar fi agricultura, este esențial să se realizeze o mai mare diferențiere și specializare a produselor. Turismul durabil are un potențial considerabil în majoritatea RUP. Studiul a identificat sectoare emergente bazate pe atuurile RUP, inclusiv biodiversitatea și ecosistemele marine, potențialul pentru producerea de energie regenerabilă, cercetările avansate privind agromediul sau clima, astrofizica și știința aerospațiului. Un alt studiu, „Tendințe demografice și ale migrației în RUP: impact asupra coeziunii economice, sociale și teritoriale”[10] subliniază, de asemenea, potențialul RUP, dar face referire la provocările în realizarea obiectivelor educaționale, de ocupare a forței de muncă și privind mediul. Strategia reînnoită a UE pentru RUP ar trebui să se bazeze pe aceste elemente. 3. Axe ale Strategiei reînnoite a UE Deși cadrul existent pentru politica privind RUP rămâne valabil, trebuie să fie actualizat și adaptat în funcție de Strategia Europa 2020. Aceasta înseamnă un mai mare accent pe crearea de locuri de muncă și creștere, precum și o abordare cuprinzătoare privind politicile climatice. Axele sunt următoarele: I. Îmbunătățirea accesibilității la piața unică. Accesibilitatea înseamnă transportul, dar și transferul de cunoștințe și implementarea, cu costuri rezonabile, de noi tehnologii pentru informare și comunicare. II. Creșterea competitivității prin modernizarea și diversificarea economiilor RUP, prin investiții și inovare în sectoare cu un puternic potențial de creștere și/sau cu valoare adăugată ridicată (tradiționale și cele emergente), prin rezerve de energie accesibile și durabile și prin sprijin pentru dezvoltarea sectorului privat (în special, IMM-uri și microîntreprinderi) și pentru inovarea în contextul produselor și serviciilor noi. III. Consolidarea integrării regionale în cadrul zonelor geografice respective ale RUP pentru a extinde sfera de influență socioeconomică și culturală a UE prin RUP și pentru a încuraja sporirea schimburilor comerciale și a schimbului de cunoștințe. RUP sunt avanposturi ale UE în regiunile lor respective, iar UE beneficiază de relațiile strânse ale acestora cu țările și teritoriile de peste mări[11], cu țări terțe, cum ar fi națiuni emergente importante (și anume, Brazilia sau Africa de Sud), cu țări în curs de dezvoltare, precum și cu țări dezvoltate cu care au în comun legături istorice și culturale. IV. Consolidarea dimensiunii sociale a dezvoltării RUP, inclusiv prin măsuri pentru crearea de locuri de muncă, consolidarea competențelor și a nivelului de studii, reducerea părăsirii timpurii a școlii, creșterea numărului de absolvenți de învățământ terțiar, combaterea sărăciei, îmbunătățirea accesului la asistență medicală și a incluziunii sociale. V. Integrarea acțiunii în domeniul schimbărilor climatice în toate politicile relevante. Vor fi întreprinse acțiuni corespunzătoare pentru măsurile de adaptare și de atenuare. Propunerile pentru viitor din următoarea secțiune au fiecare un impact pozitiv asupra axelor de mai sus. 4. Propuneri pentru viitor Măsurile subliniate în prezenta comunicare trebuie să fie realizate în parteneriat. Statele membre și autoritățile regionale în cauză ar trebui să mențină angajamentul ferm de a maximiza potențialul fiecărei regiuni ultraperiferice și să se asigure că normele și practicile naționale sunt adaptate, dacă este necesar, pentru a reflecta necesitățile RUP. RUP însele ar trebui să continue să își dezvolte capacitatea de a participa la licitațiile competitive din cadrul programelor UE. În conformitate cu concluziile Consiliului din iunie 2010, Comisia se va asigura că, după caz, se ia în considerare dimensiunea RUP în evaluările impactului și în alte pregătiri pentru noi inițiative politice. Comisia va consolida vizibilitatea RUP în politica sa de comunicare și va continua schimburile și detașarea temporară a funcționarilor între RUP și instituțiile europene. 4.1. Dimensiunea internă 1) Politica de coeziune Politica de coeziune reprezintă principalul instrument al UE care să permită punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020, care oferă cea mai mare concentrare de fonduri de investiții ale UE pentru a crea locuri de muncă și creștere economică. În RUP, politica de coeziune va sprijini investițiile în creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Se va pune accentul pe investiții pentru a reduce permanent disparitățile cu restul UE. Concentrarea tematică a fondurilor prevăzută în reforma propusă a politicii de coeziune va contribui, în special, la garantarea disponibilității de fonduri importante pentru a sprijini inovarea în sensul său cel mai larg; la promovarea modernizării și diversificării economiilor; la abordarea principalelor necesități pentru investițiile în capitalul uman; la consolidarea sectorului IMM-urilor pentru a crea și pentru a păstra locuri de muncă; la sprijinirea adaptării la schimbările climatice, a atenuării acestora și a dezvoltării de rezerve de energie durabilă. Comisia propune să continue să acorde un tratament specific pentru RUP pentru a le sprijini în utilizarea cea mai eficientă a fondurilor de investiții disponibile. Se propune o rată de cofinanțare de 85 %, indiferent de PIB-ul RUP. Se propune o alocare specifică pentru compensarea costurilor suplimentare ale handicapurilor RUP și pentru diversificarea și modernizarea economiilor acestora. Comisia va evalua dacă nevoile și atuurile individuale ale fiecărei RUP sunt reflectate în mod corespunzător în acordurile de parteneriat care vor fi convenite între Comisie și fiecare stat membru pentru următoarea perioadă financiară. Va fi necesar ca fiecare RUP să își analizeze potențialul și să se asigure că se alocă o masă critică din FEDER pentru cercetare și inovare, precum și pentru eficiență energetică și energii regenerabile, să promoveze noi posibilități pentru ocuparea forței de muncă și întreprinderi, printre altele, pentru a reduce riscul exodului de creiere. Statele membre ar trebui să se asigure că reprezentanții RUP sunt pe deplin implicați în pregătirea și monitorizarea acordului. Pentru a îmbunătăți accesul la finanțare pentru microîntreprinderi și întreprinderile mici și mijlocii, RUP vor fi încurajate să aloce finanțare corespunzătoare instrumentelor financiare în cadrul politicii de coeziune și să utilizeze produsele financiare și nefinanciare disponibile în cadrul unor inițiative cum ar fi JEREMIE sau JASMINE, pentru a dezvolta potențialul microcreditelor pe teritoriile lor. Platforma de specializare inteligentă[12] ajută statele membre și regiunile să își pregătească strategiile de inovare pentru finanțarea în cadrul politicii de coeziune. Ea oferă RUP posibilitatea de a-și valorifica atuurile unice în domeniul științei și al tehnologiei, contribuind la noi posibilități în Spațiul european de cercetare (SEC) și beneficiind de ele. Astfel de proiecte și strategii de inovare ar trebui să exploateze pe deplin sinergiile între „Orizont 2020” și noua politică de coeziune. Proiectele finanțate prin intermediul programelor-cadru de cercetare și al fondurilor politicii de coeziune pot juca un rol major în atragerea și formarea oamenilor de știință și integrarea pe deplin a RUP în Spațiul european de cercetare (SEC), incluzând efecte pozitive importante asupra economiilor locale și regionale. Conform propunerilor Comisiei, Fondul social european (FSE) va continua, de asemenea, să sprijine RUP, care includ regiunile cu cele mai ridicate niveluri de șomaj din UE. Sunt necesare investiții globale pentru încurajarea participării la piață și a mobilității forței de muncă (atât la nivel național, cât și la nivel transnațional) și pentru stimularea educației, a competențelor și a învățării pe tot parcursul vieții, în special în vederea reducerii părăsirii timpurii a școlii și a creșterii nivelurilor de absolvire în învățământul terțiar. FSE va ajuta, de asemenea, RUP să faciliteze adaptarea lucrătorilor și a întreprinderilor la schimbare, să îmbunătățească productivitatea, să asigure buna integrare a tinerilor pe piața muncii, să consolideze incluziunea socială și capacitatea instituțională. RUP ar trebui să profite de programul UE pentru schimbări sociale și inovare socială propus, care include PROGRESS, EURES și Instrumentul european de microfinanțare Progress. Comisia a propus consolidarea cooperării teritoriale finanțate în cadrul FEDER[13] care implică RUP, pentru a îmbunătăți competitivitatea, schimburile comerciale și legăturile în ceea ce privește cunoștințele cu țările vecine. În temeiul prezentei propuneri, RUP ar trebui să primească nu mai puțin de 150 % din sprijinul FEDER pe care îl primesc în perioada actuală, plus o alocare suplimentară de 50 de milioane de EUR. Valoarea totală care poate fi alocată operațiunilor RUP în afara UE ar trebui să crească de la 10 % la 30 %, facilitând proiecte cu țările și teritoriile învecinate. Comisia subliniază posibilitățile oferite de regimurile actuale pentru cooperarea transnațională, dar ar fi deschisă facilitării cooperării transfrontaliere a RUP la frontierele maritime pe distanțe mai mari de 150 km. 2) Sectoarele tradiționale Studiu al factorilor de creștere: „Producția și ocuparea forței de muncă … pot fi consolidate numai prin diferențierea și specializarea produselor” „Domenii de specializare precum ecoturismul, turismul de mediu, social, cultural și [de îmbunătățire a stării de sănătate - wellness] nu sunt încă pe deplin exploatate” Agricultură și dezvoltare rurală. Schema de sprijin agricol POSEI („Programme of Options Specifically Relating to Remoteness and Insularity” - Program de opțiuni specifice pentru zonele îndepărtate și insulare) este un instrument conceput pentru RUP. Cu cele două secțiuni ale sale, regimul specific de aprovizionare și sprijinul pentru producția agricolă locală, statele membre au o flexibilitate considerabilă pentru direcționarea cheltuielilor, inclusiv pentru acțiuni de diversificare a producției. Raportul privind impactul reformei POSEI din 2006 confirmă faptul că această schemă corespunde necesităților RUP și că resursele alocate au permis îndeplinirea obiectivelor programului. Comisia propune menținerea schemei, cu unele adaptări, cu posibilitatea revizuirii ulterioare în 2013. În contextul unei astfel de revizuiri posibile a schemei POSEI, va fi analizată semnificația unor noi domenii de activitate, cum ar fi producția de lemn din Guyana Franceză. În conformitate cu propunerile Comisiei, RUP vor continua, de asemenea, să beneficieze de tratament specific în cadrul Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR)[14], pentru a sprijini îmbunătățirea competitivității, diversificarea activităților în zonele rurale, gestionarea durabilă a resurselor naturale și o dezvoltare teritorială echilibrată a zonelor rurale. Pescuitul. Propunerile Comisiei privind reforma politicii comune în domeniul pescuitului au prevăzut că gestionarea stocului de pește și luarea de decizii vor avea un caracter mai regionalizat, abordând bazinele maritime și ținând seama de stocurile locale. În cadrul acestei abordări regionalizate, Comisia discută cu Parlamentul European și cu Consiliul modul în care să se asigure că părțile interesate din RUP pot lua efectiv parte la procesul de consultare și la elaborarea măsurilor de conservare, inclusiv prin crearea unui consiliu consultativ special pentru RUP în scopul de a ține mai bine seama de contextul lor specific. În plus, industriile de pescuit locale din RUP ar trebui să devină responsabile de gestionarea pescuitului și de elaborarea unui plan de comercializare pentru a spori valoarea adăugată a produselor lor. RUP ar putea prelua o serie de măsuri din propunerile Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM) care prezintă un interes special pentru ele, precum acțiunile de sprijinire a dezvoltării locale durabile a zonelor de pescuit sau de sprijinire a flotei costiere de mici dimensiuni, inclusiv servicii de consiliere în domeniul afacerilor și al strategiei comerciale sau studii privind facilitățile pentru abordările inovatoare. Sprijinul pentru întreprinderile de acvacultură și cele de prelucrare ar putea reprezenta, de asemenea, o sursă importantă de finanțare pentru beneficiarii potențiali din RUP și ar putea contribui la crearea de noi posibilități de locuri muncă în aceste întreprinderi. În ceea ce privește aspectele legate de finanțare, FEPAM propus ia în considerare specificitățile RUP oferind sprijin financiar suplimentar sub forma creșterii intensității ajutorului pentru investițiile FEPAM în aceste regiuni. FEPAM propus prevede, de asemenea, integrarea mecanismului de compensare, așa-numitul „POSEI pescuit”, astfel încât RUP ar continua să primească sprijin[15]. În plus, după modelul existent pentru Insulele Azore, Madeira și Canare, Comisia discută cu Parlamentul European și cu Consiliul posibilitatea de a institui o zonă cu acces exclusiv pentru RUP franceze. Turismul este un domeniu de activitate bine stabilit în unele RUP, dar există încă un potențial important de creștere suplimentară, în conformitate cu studiul factorilor de creștere. RUP sunt invitate să-și dubleze eforturile pentru a implementa acțiunile descrise în comunicarea „Europa, prima destinație turistică mondială” (iunie 2010), pentru a face ca turismul să devină durabil și pentru a permite creșterea, prin specializare. Ar trebui îmbunătățită eficiența prin utilizarea sporită a TIC și consolidarea calității, a calificărilor și a competențelor. Noile programe din domeniul politicii de coeziune vor fi o sursă de finanțare pentru investițiile în turism. Patrimoniul cultural și natural reprezintă o resursă importantă pentru dezvoltarea axată pe turism din RUP. UE va promova măsuri care contribuie la protecția, utilizarea durabilă și valoarea adăugată a patrimoniului cultural și natural, inclusiv biodiversitatea, și accesul la acesta în scopuri turistice în RUP. Comisia se va strădui să asigure accesul RUP la viitoarele programe și inițiative ale Uniunii din domeniul politicii culturale în vederea dezvoltării industriilor culturale și creative. 3) Sectoarele emergente Studiu al factorilor de creștere: „[Necesitatea de a stabili] un echilibru între o îmbunătățire radicală a sectoarelor tradiționale și crearea unui spațiu suficient de creștere pentru noile produse și sectoare” „Combinația de resurse endogene, noi tehnologii și modul în care sunt organizați factorii pot conduce la un avantaj competitiv” „Politicile trebuie să se concentreze și să concentreze resursele umane și materiale, să le facă mai orientate către piață, mai degrabă decât să le disperseze în prea multe domenii potențiale” Cercetare și inovare. Participarea RUP în cadrul rețelelor de cercetare și dezvoltare tehnologică va fi esențială pentru realizarea creșterii „inteligente” în RUP. Există deja multe exemple de bune practici, deși lipsa unei mase critice de cercetare rămâne o provocare. Inițiativa „Orizont 2020” propusă va dezvolta excelența științifică în RUP, va sprijini inovarea tehnologică și cea bazată pe practică și va stimula investițiile din sectorul privat în domeniul experimentării, inclusiv în domeniile agriculturii și biodiversității endemice. Scopul va fi de a implica părți interesate din domenii foarte diverse în încurajarea inovării care poate duce la noi produse sau aplicații în sectoarele tradiționale sau poate deschide noi domenii de activitate economică, creând locuri de muncă. Energie durabilă. UE va sprijini acțiunile actuale și viitoare menite să reducă dependența de importul de energie și de combustibili fosili în RUP și să dezvolte surse regenerabile de energie, prin intermediul fondurilor structurale și al inițiativelor de tipul „Pactul insulelor”. Obiectivul va fi de a consolida autonomia în domeniul energiei și de a sprijini crearea de centre de excelență care ar contribui la obținerea unei reduceri a emisiilor de CO2 cu cel puțin 20 % până în 2020. În urma unor sugestii din partea Parlamentului European în domeniul energiei, Comisia va examina cu RUP și statele membre modul în care finanțarea energiei regenerabile și a eficienței energetice în cadrul fondurilor politicii de coeziune poate fi cel mai bine utilizată pentru a satisface nevoile și capacitățile specifice ale RUP. Posibilități oferite de sectorul maritim. Având în vedere evoluția politicii maritime integrate a Uniunii Europene[16], fondurile UE în perioada 2014-2020 în temeiul cadrului strategic comun sau al altor programe orizontale relevante pot fi alocate investițiilor în economia maritimă și marină din RUP. În acest sens, RUP din Macaronezia și Caraibe ar trebui să profite de posibilitățile oferite în cadrul strategiei UE privind regiunea atlantică[17]. În domeniul rețelelor de cunoștințe, Comisia intenționează ca după 2012 să introducă în RUP programul Rețelei europene de observare și date privind mediul marin (European Marine Observation and Data Network - EMODNET). Comisia va continua să ia în considerare dimensiunea RUP în implementarea politicii maritime integrate a Uniunii, inclusiv inițiativa „Creșterea albastră”[18]. 4) Dezvoltarea antreprenoriatului Întreprinderile mici și mijlocii sunt importante pentru economiile la scară relativ mică ale RUP. O problemă esențială este accesul la finanțare pentru dezvoltarea afacerilor. Comisia va lua în considerare situația specifică a RUP atunci când va implementa planul de acțiune în vederea îmbunătățirii accesului la finanțare pentru IMM-uri[19] și axa de sprijin al microfinanţării și al antreprenoriatului social[20] din programul pentru schimbări sociale și inovare socială. În plus față de ceea ce se poate realiza prin intermediul inițiativelor FEDER precum JEREMIE, Comisia, împreună cu grupul BEI, va colabora cu statele membre și cu RUP pentru a sprijini crearea fondurilor de investiții locale în fiecare RUP și dezvoltarea piețelor regionale de capital/de investiții. Antreprenoriatul social. Întreprinderile sociale sunt vectori importanți ai creșterii și dezvoltării favorabile incluziunii. RUP ar trebui să își examineze opțiunile în cadrul noii inițiative privind antreprenoriatul social, adoptată în octombrie 2011, care își propune să creeze un mediu favorabil pentru întreprinderile a căror primă ambiție este de a aborda nevoile sociale, stabilind un plan de acțiune cuprinzător pentru a îmbunătăți vizibilitatea întreprinderilor sociale și accesul acestora la finanțare. În acest context, în cadrul reglementărilor FEDER și FSE pentru 2014-2020, au fost propuse priorități de investiții speciale. 5) Integrarea pe piața unică Actul privind piața unică[21] a subliniat importanța pieței unice ca platformă a competitivității pentru RUP. Un al doilea capitol al Actului privind piața unică urmează să fie adoptat în toamna anului 2012. Ori de câte ori este relevantă, situația specifică a RUP va fi luată în considerare pentru a permite integrarea lor deplină pe piața unică. Primul obstacol în calea unei astfel de integrări îl reprezintă depărtarea RUP. UE va lua în considerare dimensiunea RUP în ceea ce privește implementarea și dezvoltarea rețelelor transeuropene în domeniul transporturilor[22], al telecomunicațiilor și al energiei. În aceste trei domenii, RUP vor fi incluse în proiectele de interes comun[23], dacă este cazul și în conformitate cu obiectivele și criteriile politicii, stabilite în orientările sectoriale, după adoptare. Mecanismul Conectarea Europei propus va urmări, de asemenea, această abordare atunci când va identifica proiectele de interes comun eligibile pentru finanțare. Mai exact, în domeniul transporturilor, proiectele de interes comun care implică RUP și se concentrează pe autostrăzile maritime ar fi eligibile pentru sprijin financiar în cadrul mecanismului Conectarea Europei propus. În urma unor sugestii din partea Parlamentului European în domeniul transporturilor, Comisia va examina cu RUP și cu statele membre modul în care pot fi cel mai bine utilizate în fiecare caz posibilitățile din cadrul fondurilor politicii de coeziune. Va fi important să se elimine diviziunea digitală și să se sporească accesul RUP la piața unică digitală. Pentru a crea o piață unică digitală care funcționează bine și care este eficientă, va fi luată în considerare în mod explicit dimensiunea RUP în toate viitoarele propuneri de reglementare privind piața unică digitală europeană. Normele privind ajutoarele de stat sunt esențiale pentru evitarea denaturării concurenței pe piața unică. Articolul 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE recunoaște în mod explicit RUP ca fiind regiuni în care se poate acorda ajutor pentru favorizarea dezvoltării economice, având în vedere situația lor structurală, economică și socială. În acest context, orientările privind ajutoarele regionale vor menține tratamentul preferențial pentru RUP. În plus, vor fi menținute norme speciale pentru RUP în sectorul agricol, al pescuitului și al acvaculturii. Regulile privind achizițiile publice bazate pe licitații echitabile și deschise sunt un pilon al pieței unice. Comisia va explora posibilitatea de a reflecta dimensiunea RUP în faza de implementare a propunerilor sale pentru reformarea normelor UE privind achizițiile publice, după adoptarea acestora. Pentru a stabili dacă contractele de achiziții publice care nu fac obiectul sau fac doar parțial obiectul normelor UE privind achizițiile publice fac obiectul normelor și principiilor Tratatului UE, dimensiunea RUP are deja o anumită relevanță[24]. Cu toate acestea, situația actuală, ar trebui să fie clarificată mai detaliat. Autoritățile contractante din RUP pot solicita angajarea de forță de muncă locală de către întreprinderile cărora le-a fost atribuit un contract de achiziții publice, atât timp cât nu există nicio discriminare directă sau indirectă privind libertatea de a se stabili și libertatea de a presta servicii[25], iar conflictele de interese sunt prevenite și evitate. Impozitare și vamă. Regimurile specifice au contribuit la creșterea competitivității RUP. Comisia va examina cererile și justificările statelor membre vizate de prelungirea sau modificarea acestor regimuri și va formula propuneri în consecință, luând în considerare efectele acestor regimuri asupra economiei locale și asupra pieței interne. Principiile bunei guvernanțe în domeniul fiscal (transparență, schimb de informații și concurență fiscală loială) ar trebui să predomine la fel ca în orice alte părți ale Uniunii. O mai bună informare. Vor fi înființate în fiecare RUP puncte de contact ale „pieței unice”, măsurile de formare specifică pentru întreprinderi și funcționarii publici din RUP furnizând mai multe informații cu privire la posibilitățile oferite. Se vor utiliza mai mult, de asemenea, platformele IMI și SOLVIT. Educație și competențe. Programul „Erasmus pentru toți” propus[26] va oferi posibilități de sprijinire a parteneriatelor dintre întreprinderi și instituții de învățământ și de formare (de exemplu, universități, instituții de formare profesională) din RUP, va facilita și va promova mobilitatea studenților și a profesorilor către sau din RUP. Modernizarea sistemelor educaționale și de formare, precum și măsurile de îmbunătățire a accesibilității la învățământul de calitate pot fi finanțate din FSE. În ceea ce privește protecția consumatorilor, Comisia va lua în considerare, după caz, dimensiunea RUP în implementarea noii sale Agende a consumatorului european. Aspecte de interes pentru consumatori din RUP se referă în special la sectoare precum călătoriile, telecomunicațiile și energia. Sănătatea este importantă, având în vedere inegalitățile dintre RUP și continent în ceea ce privește speranța de viață și starea de sănătate. Politica de coeziune oferă posibilități de a investi în infrastructura pentru sănătate – inclusiv în telemedicină și în formarea profesioniștilor din domeniul sănătății în RUP ale acestora. 6) Protejarea mediului regiunilor ultraperiferice Politica de protecție civilă a UE sprijină măsuri de minimizare a vulnerabilității speciale a RUP față de dezastrele naturale, contribuind la crearea condițiilor pentru o creștere mai durabilă. Geografia și relieful dificil al RUP stau în calea desfășurării de resurse de intervenție și generează nevoi specifice de asistență în cazul unei urgențe majore. Decizia privind mecanismul comunitar de protecție civilă și cea privind instrumentul financiar de protecție civilă[27] fac referire la nevoile speciale ale RUP și le ia în considerare la implementarea acțiunilor referitoare la mecanismul de protecție civilă al UE. Propunerea privind un mecanism de protecție civilă al Uniunii[28] reafirmă acest sprijin. Politici climatice. UE va lua măsuri atât în domeniile atenuării schimbărilor climatice, cât și al adaptării la acestea[29]. Rezistența RUP la impactul schimbărilor climatice trebuie să fie mărită prin sprijinirea adaptării la schimbările climatice în toate sectoarele relevante, prin promovarea unei economii ecologice, cu emisii scăzute de dioxid de carbon, prin ameliorarea utilizării eficiente a resurselor și a energiei și prin durabilitatea transporturilor și a agriculturii. Protecția zonelor de coastă reprezintă o preocupare deosebită pentru RUP. Rezultatele unui studiu cerut de Comisie privind impactul schimbărilor climatice în RUP vor fi publicate în 2013. Biodiversitate și servicii de ecosistem. Se vor intensifica eforturile de sprijinire a biodiversității și a serviciilor de ecosistem din RUP, plecând de la inițiative precum programul voluntar pentru biodiversitate și servicii de ecosistem pe teritoriile RUP și TTPM (Biodiversity and Ecosystem Services in Territories – BEST), care contribuie la realizarea tuturor obiectivelor și acțiunilor relevante ale strategiei UE privind biodiversitatea. Activitățile din acest domeniu pot fi finanțate de fondurile structurale. 4.2. Dimensiunea externă Datorită poziției geografice a RUP, politicile UE care au o dimensiune externă sunt esențiale pentru această strategie. Pentru a-și dezvolta propriul potențial și pentru a oferi UE întreaga lor valoare adăugată, RUP trebuie să se integreze mai bine nu numai în cadrul pieței unice, dar și în cadrul propriilor vecinătăți regionale. Ar trebui stabilite planuri privind vecinătatea regională, în concordanță cu obiectivele politicii externe a UE. Coordonarea și complementaritatea acțiunilor autorităților UE vor fi îmbunătățite; mai ales, se vor face mai multe eforturi pentru a îmbunătăți coordonarea și sinergia dintre programele de cooperare sprijinite de FEDER și alte instrumente, în special Fondul european de dezvoltare, dar și Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare (ICD) și Instrumentul de parteneriat (IP). Dimensiunea externă a pieței unice pentru RUP va trebui să fie consolidată, de asemenea, pornind de la activitatea desfășurată în contextul Actului privind piața unică. Cooperarea între RUP și vecinii lor va fi continuată în interesul tuturor părților, punându-se în special accentul pe stimularea posibilităților economice. Cooperarea poate fi încurajată prin intermediul unei mai bune exploatări a dispozițiilor ad-hoc incluse în acordurile încheiate de UE cu țările terțe[30] sau printr-o utilizare mai eficientă a programelor din domeniul educației, cum ar fi Erasmus Mundus, în care universitățile RUP sunt lideri potențiali în activitățile de formare. RUP au potențialul de a deveni platforme de afaceri și de cooperare și nuclee logistice. Acorduri comerciale și privind pescuitul. Acordurile UE vor ține seama în mod corespunzător de RUP, de exemplu, în cazul în care acordurile se referă la produse fabricate în RUP. Aceasta poate ajuta producătorii RUP să concureze nu numai în UE, ci și pe piețele din țări terțe. Practica de a anexa la propunerile de acorduri comerciale, cum ar fi acordurile de parteneriat economic, analize de impact este în prezent bine stabilită și ar trebui, după caz, să abordeze dimensiunea RUP. Este importantă includerea unor clauze de salvgardare specifice pentru RUP, însă informațiile ar trebui să fie îmbunătățite pentru a garanta că aceste clauze sunt utilizate în totalitate în cazul în care este necesar. Rute aeriene și maritime noi sau mai eficiente între RUP și vecinii lor. Comisia va reflecta asupra modului în care specificitățile RUP ar putea fi luate în considerare în contextul pregătirii pentru revizuirea orientărilor privind sectorul aviației din 1994 și 2005[31] și al revizuirii orientărilor privind sectorul maritim din 2004[32]. Comisia va evalua cererile statelor membre privind încheierea de acorduri bilaterale cu țările terțe învecinate cu RUP, stabilind cerințe în materie de servicii privind transportul pasagerilor similare cu obligațiile referitoare la contractele de servicii publice din cadrul legislației UE. Acestea ar putea fi avute în vedere numai în cazul în care doar condițiile pieței nu sunt suficiente pentru a atrage operatorii economici, fără nicio discriminare între acestea din urmă și în ceea ce privește acordurile bilaterale și multilaterale existente și normele relevante privind ajutorul de stat. UE va lua în considerare, de asemenea, încheierea de acorduri cu țările învecinate cu RUP pentru a liberaliza transporturile și pentru a spori numărul de conexiuni. Energie. UE va sprijini proiecte pentru crearea de piețe ale energiei mai eficiente, incluzând RUP și țările și teritoriile învecinate. Rețele de comunicații electronice. Îmbunătățirea fiabilității infrastructurii rețelelor va fi o prioritate absolută. Rețelele digitale actuale care se bazează pe o conexiune unică prin cablu submarin de capacitate redusă nu garantează continuitatea serviciului și nu pot să asigure viteze în creștere continuă. Aspectele privind accesul, tarifele, calitatea și securitatea serviciilor TIC trebuie să fie abordate mai ferm, în special pentru a crea condițiile pentru internetul „de mare viteză”. Autoritățile naționale din domeniul concurenței au de jucat un rol esențial în stabilirea condițiilor pentru dobândirea capacității prin intermediul cablurilor submarine și a condițiilor de acces la părțile terestre ale acestor cabluri. IMM-uri care operează la nivel internațional. Comisia va acorda o atenție specială RUP atunci când desfășoară acțiunile menționate în comunicarea sa „Întreprinderi mici într-o lume mare”[33]. Instrumente alternative de soluționare a litigiilor între întreprinderi. Instaurarea încrederii între întreprinderile situate în RUP și cele situate în țările terțe vecine este unul din primii pași concreți necesari pentru a debloca fluxurile comerciale în ansamblurile regionale. Pentru a atinge acest obiectiv, ar trebui să se încurajeze instituirea unor sisteme alternative de soluționare a litigiilor între întreprinderi din RUP, TTPM și țările terțe învecinate, prin apropierea sistemelor juridice implicate. Mobilitate. Statele membre ar trebui să își intensifice eforturile pentru a facilita mobilitatea grupurilor-cheie de resortisanți din țările terțe, precum studenții, cercetătorii și comunitatea de afaceri, continuându-și, în același timp, eforturile de a reduce imigrația ilegală și de a lupta împotriva traficului de ființe umane. 5. Concluzie S-au realizat multe în RUP, dar economiile lor rămân relativ fragile. Actorii de la toate nivelurile trebuie să își mențină și să își consolideze eforturile pentru a atenua constrângerile lor permanente și pentru a asigura integrarea lor deplină pe piața unică și în vecinătatea lor respectivă. Specificitățile lor ar trebui să fie luate în considerare în noua generație de politici de implementare a Strategiei Europa 2020, iar ei și statele lor membre respective ar trebui să facă tot ce pot pentru a se asigura că profită de posibilitățile existente. Creșterea potențială din RUP poate veni de la restructurarea sectoarelor tradiționale ale turismului, agriculturii și pescuitului și de la noi specializări care rezultă din aplicarea cercetării, dezvoltării tehnologice și inovării (CDTI) sectoarelor vechi și noi. Modernizarea sectoarelor tradiționale și diversificarea în domenii noi de activitate bine alese vor fi esențiale pentru prosperitatea viitoare a RUP. Comisia va sprijini fiecare RUP în elaborarea propriei sale căi către diversificarea și modernizarea economiei sale, în vederea creării de condiții economice mai solide și a reducerii disparităților cu alte regiuni ale UE. Fiecare RUP, împreună cu statele lor membre respective, este invitată să elaboreze un plan de acțiune care să stabilească, cu obiective și etape, modul în care intenționează să implementeze Strategia Europa 2020 ținând cont de situațiile lor individuale și de diferitele instrumente disponibile stabilite în prezenta comunicare. Comisia va continua eforturile de consolidare a integrării RUP în cadrul pieței unice și în mediul geografic al acestora în cursul reuniunilor periodice ale unui grup interservicii special. Până cel târziu la sfârșitul anului 2017, Comisia va revizui implementarea fiecăreia din măsurile propuse în prezenta comunicare. [1] În conformitate cu articolul 349 și cu articolul 355 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), astfel cum au fost modificate prin decizia Consiliului European din 29.10.2010 de modificare a statutului Saint-Barthélemy, există opt „regiuni ultraperiferice” în UE: cele patru departamente și regiuni franceze de peste mări (Guadelupa, Guyana Franceză, Martinica, Réunion) și o colectivitate de peste mări (Saint Martin); cele două regiuni autonome portugheze (Azore și Madeira); o comunitate autonomă spaniolă (Insulele Canare). În conformitate cu articolul 355 alineatul (6) din TFUE, Franța a făcut o cerere oficială către Consiliul European pentru a schimba statutul UE al Mayotte, în prezent printre țările și teritoriile de peste mări, pentru a deveni o RUP din ianuarie 2014. [2] A 3023-a reuniune a Consiliului AFACERI EXTERNE, 14 iunie 2010. [3] COM(2004) 343, 26.5.2004; COM(2004) 543, 6.8.2004. [4] Comunicarea Comisiei: Regiunile ultraperiferice: un atu pentru Europa [COM(2008) 642 final, 17.10.2008). [5] Memorandum comun al regiunilor ultraperiferice: din prezent până în 2020, 14 octombrie 2009. [6] Memorandum al Spaniei, Franței, Portugaliei și al regiunilor ultraperiferice: o viziune reînnoită a strategiei europene pentru regiunile ultraperiferice, 7 mai 2010. [7] Raport al Parlamentului European privind „Rolul politicii de coeziune în regiunile ultraperiferice ale Uniunii Europene în contextul UE 2020”, 18 aprilie 2012 (raportor: Nuno Teixeira). [8] Comisarul Barnier a solicitat fostului Ministru al Agriculturii, Economiei și Finanțelor din Spania și fostului Comisar European, Pedro Solbes Mira, să efectueze un studiu privind locul pe care îl ocupă RUP în cadrul pieței unice http://ec.europa.eu/internal_market/outermost_regions/index_en.htm [9] Efectuat de Ismeri Europa, solicitat de Comisie în 2009, prezentat în martie 2011. [10] Efectuat de către „Institut National d'Études Démographiques (INED)” – Institutul național de studii demografice, solicitat de Comisie și prezentat în mai 2012. [11] Țările și teritoriile de peste mări menționate la articolul 198 și la articolul 355 alineatul (2) din TFUE. Se acordă atenție specială viitoarei decizii a Consiliului privind asocierea țărilor și teritoriilor de peste mări cu UE și, în special, dispozițiilor acesteia cu privire la cooperarea și integrarea regională a acestor teritorii. [12] http://s3platform.jrc.ec.europa.eu/home [13] COM (2011) 611 final, 6.10.2011. [14] COM(2011) 627 final/2, 19.10.2011. [15] COM(2011) 804 final, 2.12.2011. [16] COM(2007) 575 final, 10.10.2007. [17] COM(2011) 782 final, 21.11.2011. [18] Concluziile Consiliului din 19.12. 2011, punctul 12. [19] COM(2011) 870 final, 7.12.2011 și SEC(2011) 1527 final. [20] COM(2011) 609 final, 6.10.2011. Punerea în aplicare a acestor măsuri poate fi realizată prin intermediul instrumentelor financiare, cu utilizarea finanțării depinzând, printre altele, de condițiile și de gradul de cunoaștere a instrumentelor, precum și de cererea din partea furnizorilor de microcredite. [21] COM(2011) 206 final, 13.4.2011: „[Avem nevoie de o] piață mai bine integrată, care își joacă pe de-a-ntregul rolul de platformă pe care se construiește competitivitatea colectivă a oamenilor, a întreprinderilor și a teritoriilor europene, inclusiv a teritoriilor celor mai îndepărtate și mai puțin dezvoltate”. [22] COM(2011) 650 final/3, 6.2.2012, articolul 4 alineatul (2) litera (j). [23] A se vedea în continuare dimensiunea externă. [24] Având în vedere că poziția geografică, dimensiunea și structura pieței sunt criterii care stabilesc dacă atribuirea unui contract prezintă interes pentru operatorii din alte state membre – a se vedea C179, 1.8.2006: Punctul 1.3 din comunicarea interpretativă a Comisiei privind legislația UE aplicabilă atribuirii contractelor care nu fac obiectul sau fac doar parțial obiectul dispozițiilor directivelor privind achizițiile publice. [25] Hotărârea Curții în cauza 31/87, Beentjes [1988] Rec. 4635. [26] COM(2011) 788 final, 23.11.2011. [27] Decizia 2007/162/CE a Consiliului din 5 martie 2007; Decizia 2007/779/CE a Consiliului din 8 noiembrie 2007. [28] COM(2011) 934 final, 20.12.2011. [29] Cartea albă - „Adaptarea la schimbările climatice: către un cadru de acțiune la nivel european”, COM(2009) 147 final, 1.4.2009. [30] De exemplu, articolul 132 litera (h) și articolul 239 din APE UE/CARIFORUM. [31] Orientări comunitare privind finanțarea aeroporturilor și ajutorul la înființare pentru companiile aeriene cu plecare de pe aeroporturi regionale, JO C 312, 9.12.2005, p. 1. [32] Orientări comunitare privind ajutoarele de stat pentru transportul maritim, JO C 013, 17.1.2004, p.3. [33] COM(2011) 702, 9.11.2011.