(19)În Programul de stabilitate pentru 2022, se estimează că deficitul public va scădea treptat la 1,4 % din PIB în 2024 și la 1,8 % până în 2025. Prin urmare, deficitul public este planificat să rămână sub 3 % din PIB pe durata programului. Conform programului, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește până în 2025, mai exact la 68,0 % în 2024, urmând să ajungă la 69,1 % în 2025. Pe baza analizei Comisiei, riscurile legate de sustenabilitatea datoriei par a fi medii pe termen mediu.

(6)Urmând abordarea din avizul Consiliului din 18 iunie 2021 privind Programul de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară este în prezent cel mai bine măsurată ca variație a cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare privind veniturile), excluzând măsurile de urgență temporare legate de criza provocată de pandemia de COVID-19, dar incluzând cheltuielile finanțate prin sprijin nerambursabil (granturi) din Mecanismul de redresare și reziliență și din alte fonduri ale UE, în raport cu creșterea potențială pe termen mediu. Pentru a evalua dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și tranziția digitală, se acordă atenție, pe lângă orientarea bugetară generală, și evoluției cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criza provocată de pandemia de COVID-19) și investițiilor.

(23)La 5 mai 2022, Comisia a aprobat documentele de programare ale politicii de coeziune aferente Finlandei, cu excepția Fondului pentru o tranziție justă și a programului politicii de coeziune pentru Insulele Åland. Insulele Åland au prezentat programul politicii de coeziune la 4 aprilie 2022. În concordanță cu Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021, Finlanda a ținut seama de recomandările de țară relevante specifice acestei țări la programarea fondurilor politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027. Aceasta este o condiție prealabilă pentru îmbunătățirea eficacității și maximizarea valorii adăugate a sprijinului financiar care urmează să fie primit din fondurile politicii de coeziune, promovându-se, în același timp, coordonarea, complementaritatea și coerența dintre aceste fonduri și alte instrumente și fonduri ale Uniunii. Implementarea cu succes a Mecanismului de redresare și reziliență și a programelor politicii de coeziune depinde, de asemenea, de eliminarea blocajelor din calea investițiilor ce vizează sprijinirea tranziției verzi și digitale, precum și dezvoltarea teritorială echilibrată.

(24)Ca răspuns la mandatul acordat de șefii de stat sau de guvern din UE prevăzut în Declarația de la Versailles, planul REPowerEU vizează eliminarea treptată a dependenței Uniunii Europene de importurile de combustibili fosili din Rusia cât mai curând posibil. În acest scop, în dialog cu statele membre sunt identificate cele mai adecvate proiecte, investiții și reforme la nivel național, regional și la nivelul UE. Aceste măsuri au scopul de a reduce dependența generală de combustibilii fosili și de a renunța la importurile de combustibili fosili din Rusia.

(25)Deși economia finlandeză este printre cele mai mari consumatoare de energie din UE, Finlanda și-a stabilit drept obiectiv ca până în 2035 să devină neutră din punctul de vedere al emisiilor de carbon și prima societate a bunăstării fără surse fosile. Energia, industria, transporturile și clădirile sunt principalele sectoare care vor trebui să contribuie la reduceri masive ale emisiilor de gaze cu efect de seră. Printre provocările întâmpinate în vederea atingerii acestui obiectiv se numără un deficit important de investiții private și publice, precum și întârzieri ale investițiilor în energie din surse regenerabile, cauzate de numărul de autorizații de mediu care nu au fost încă prelucrate. Potrivit datelor din 2020, Finlanda depinde în mare măsură de Rusia în ceea ce privește importurile de gaze (67 % față de 44 % în UE), de petrol (84 % față de 26 % în UE) și de cărbune (55 % față de 54 % în UE). Cu toate acestea, economia finlandeză depinde doar într-o măsură limitată de importurile de gaze (care au reprezentat 6,9 % din mixul energetic în 2020), iar importurile aferente celor trei resurse pot fi înlocuite în mare parte de alți combustibili sau de importuri din alte țări. Finlanda instituie măsuri de contingență care să asigure funcționarea în continuare a sectoarelor dependente de acești combustibili în cazul unor perturbări în materie de aprovizionare și întreprinde acțiuni pentru diversificarea importurilor sale de energie din alte țări decât Rusia. Finlanda utilizează cantități minime de gaze pentru încălzirea locuințelor, iar centralele electrice pot, în general, să înlocuiască utilizarea gazelor cu alți combustibili. Finlanda nu are acces la instalații interne de stocare a gazelor, dar gazoductul cu flux bidirecțional Balticconnector a devenit operațional în 2020, iar în a doua jumătate a acestui an țara preconizează finalizarea celui de al treilea terminal de GNL. Cu cele două terminale de GNL deja existente și cu eventuale proiecte viitoare, se estimează că în curând capacitatea totală de import de gaze va acoperi o parte semnificativă a necesarului Finlandei în materie de import de gaze. Se recomandă ca noile investiții în infrastructură și în rețele legate de gaze să fie adaptate exigențelor viitorului, acolo unde este posibil, pentru a facilita sustenabilitatea pe termen lung a acestora prin reorientarea viitoare către combustibili durabili. Aproximativ o treime din mixul energetic al Finlandei constă încă din petrol și cărbune, deși Finlanda își diversifică, totodată, importurile de petrol și cărbune din alte țări decât Rusia. Energia nucleară a reprezentat 17 % din mixul energetic în 2020, Rusia fiind o sursă importantă de combustibil nuclear. În Finlanda, rata de interconectare a rețelelor electrice este în prezent de 29 %, dar se preconizează că aceasta va crește pe termen mediu. Transportul de energie electrică la nivel național în Finlanda ar putea fi consolidat. În general, deși Finlanda încearcă să renunțe la dependența sa limitată de importurile de combustibili fosili din Rusia, circumstanțele actuale impun accelerarea și creșterea investițiilor în decarbonizare și asigurarea eficienței energetice și a securității aprovizionării. În acest sens, se are în vedere simplificarea în continuare a procedurilor de autorizare pentru a recupera întârzierile proiectelor energetice în curs și pentru a facilita mai multe investiții prioritare. Pentru a fi în concordanță cu obiectivele pachetului „Pregătiți pentru 55”, va fi necesar ca Finlanda să își sporească nivelul de ambiție în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și recurgerea în mai mare măsură la sursele regenerabile de energie și la eficiența energetică.

(26)Deși accelerarea tranziției către neutralitatea climatică și renunțarea la combustibilii fosili vor crea costuri de restructurare semnificative în mai multe sectoare, Finlanda poate utiliza Mecanismul pentru o tranziție justă în contextul politicii de coeziune pentru a atenua impactul socioeconomic al tranziției în regiunile cele mai afectate. În plus, Finlanda poate utiliza Fondul social european Plus pentru a îmbunătăți oportunitățile de ocupare a forței de muncă și pentru a consolida coeziunea socială.

(27)Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2022 prin prisma evaluării efectuate de Comisie, iar avizul său se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

(28)Având în vedere legăturile strânse dintre economiile statelor membre din zona euro și contribuția lor colectivă la funcționarea uniunii economice și monetare, Consiliul a recomandat statelor membre din zona euro să ia măsuri, inclusiv prin intermediul planurilor lor de redresare și reziliență, pentru a pune în aplicare recomandarea privind politica economică a zonei euro. În cazul Finlandei, acest lucru se reflectă în special în recomandările 1 și 2 de mai jos,

RECOMANDĂ ca, în 2022 și în 2023, Finlanda să întreprindă acțiuni astfel încât:

1.În 2023, să asigure o concordanță între creșterea cheltuielilor curente finanțate la nivel național și o orientare politică globală neutră, ținând seama de sprijinul continuu temporar și specific acordat gospodăriilor și întreprinderilor celor mai vulnerabile la creșterile abrupte ale prețurilor la energie, precum și persoanelor care fug din Ucraina. Să fie pregătită să ajusteze cheltuielile curente la evoluția situației. Să extindă investițiile publice pentru tranziția verde și digitală și pentru securitatea energetică, inclusiv prin utilizarea Mecanismului de redresare și reziliență, a planului REPowerEU și a altor fonduri ale UE. Pentru perioada ulterioară anului 2023, să aplice o politică bugetară care să vizeze obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu. Să prezinte propuneri de politică pentru reforma securității sociale, cu scopul de a spori eficiența sistemului de prestații sociale, de a îmbunătăți stimulentele pentru muncă și, de asemenea, de a sprijini sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice.

2.Să continue implementarea planului său de redresare și reziliență, în concordanță cu jaloanele și țintele prevăzute în Decizia de punere în aplicare a Consiliului din 29 octombrie 2021. Să continue punerea în aplicare a programului convenit privind politica de coeziune pentru Finlanda aferent perioadei 2021-2027 și să finalizeze rapid negocierile cu Comisia cu privire la documentele de programare ale politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027 aferente Insulelor Åland și la Fondul pentru o tranziție justă, în vederea începerii punerii lor în aplicare.

3.Să reducă dependența generală de importurile de combustibili fosili și să diversifice aceste importuri prin accelerarea utilizării surselor regenerabile de energie, inclusiv prin simplificarea în continuare a procedurilor de autorizare, și să stimuleze investițiile în decarbonizarea industriei și electrificarea transporturilor. Să dezvolte infrastructura energetică pentru a spori securitatea aprovizionării.

Adoptată la Bruxelles,