[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 7.10.2008

COM(2008) 621 final

RAPORTUL DIN 2008 AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN Ș I CĂTRE CONSILIU

PRIVIND PUNEREA ÎN APLICARE A CODULUI DE BUNE PRACTICI

(prezentată de Comisie)

RAPORTUL DIN 2008 AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CĂTRE CONSILIU

PRIVIND PUNEREA ÎN APLICARE A CODULUI DE BUNE PRACTICI

1. INTRODUCERE

Comunicarea Comisiei din 25 mai 2005 către Parlamentul European și către Consiliu privind independența, integritatea și responsabilitatea autorităților statistice naționale și comunitare a semnalat intenția Comisiei de a pregăti un raport privind punerea în aplicare a Codului de bune practici al statisticii europene în cadrul sistemului statistic european (SSE) la trei ani de la adoptarea codului.

Profitând de impulsul dat de adoptarea codului, care a fost salutată de Consiliu în iunie 2005, SSE a efectuat o autoevaluare completă bazată pe principiile și indicatorii precizați în cod. Rezultatele au fost sintetizate într-un raport al Eurostat transmis Comitetului economic și financiar în mai 2006. În scopul completării și aprofundării acestor autoevaluări, în perioada 2006-2008 s-au efectuat examinări reciproce în cele 31 de institute naționale de statistică (INS) din statele membre ale UE și din țările AELS, precum și în cadrul Eurostat. Aceste examinări au abordat mediul instituțional și practicile de difuzare care fac obiectul principiilor 1-6 și 15 din cod, precum și funcția de coordonare a fiecărei autorități statistice în cadrul sistemului său statistic. Examinările au fost organizate și gestionate centralizat, la nivelul Eurostat, și au fost luate măsuri pentru a garanta, pe cât posibil, o abordare armonizată care a inclus standarde de evaluare. Examinările reciproce au contribuit, prin natura lor, la punerea în aplicare a codului, întrucât au inclus o anchetă privind satisfacția utilizatorilor și au mobilizat părțile interesate atât la nivel național, cât și la nivel european.

Prezentul raport are la bază, în principal, rezultatele examinărilor reciproce și progresele privind punerea în aplicare a îmbunătățirilor semnalate în cadrul autoevaluărilor și al examinărilor reciproce. Printre aspectele abordate se numără, de asemenea, asigurarea calității statistice și activitățile de auditare a calității, precum și respectarea legislației europene în domeniul statisticii.

Cu toate că codul ar trebui să fie aplicat de toți furnizorii de statistici europene, prezentul raport se concentrează în principal pe gradul de respectare de către INS și Eurostat[1]. Lista de acțiuni care să permită fiecăreia din autoritățile statistice să respecte integral codul sunt incluse în documentul Comisiei anexat la prezentul raport.

În martie 2008, Parlamentul European și Consiliul au adoptat o decizie de înființare a Comitetului consultativ european pentru guvernanță statistică (ESGAB). Principala sarcină a acestui organ – care nu a fost încă instituit în mod formal – va fi întocmirea unui raport anual privind respectarea codului de către Eurostat și de către SSE în ansamblul său.

2. RESPECTAREA CODULUI ÎN CADRUL SSE: PRINCIPALELE CONCLUZII

Rezumat

Tabelul 1: Evaluări ale examinărilor reciproce pentru toate institutele naționale de statistică și pentru Eurostat

Principii și indicatori ai Codului de bune practici al statisticilor europene | Rezultatele evaluării |

Respectați integral | Respectați în mare parte | Respectați parțial | Nerespectați |

1: Independență profesională | 1 | 15 | 13 | 3 | 1 |

2 | 25 | 6 | 1 | 0 |

3 | 27 | 4 | 1 | 0 |

4 | 22 | 8 | 2 | 0 |

5 | 22 | 5 | 3 | 2 |

6 | 28 | 4 | 0 | 0 |

7 | 31 | 1 | 0 | 0 |

2 | 28 | 3 | 1 | 0 |

3 | 32 | 0 | 0 | 0 |

4 | 21 | 8 | 3 | 0 |

5 | 25 | 7 | 0 | 0 |

6 | 30 | 1 | 0 | 1 |

2 | 23 | 8 | 1 | 0 |

3 | 16 | 14 | 2 | 0 |

4 | 29 | 1 | 2 | 0 |

5 | 3 | 20 | 8 | 1 |

6 | 2 | 19 | 11 | 0 |

Procente | 62% | 25% | 12% | 1% |

Principalele puncte forte ale SSE sunt domeniile acoperite de principiile 2 (Mandat pentru colectarea datelor), 5 (Confidențialitate statistică) și 1 (Independență profesională), care se referă, în principal, la cadrul juridic și la politicile și bunele practici de punere în aplicare. În ceea ce privește punctele sensibile, acestea nu sunt legate de aspectele care ar putea necesita îmbunătățiri la nivelul SSE, ci mai curând de politici specifice sau clauze precise din legislația statistică destinate autorităților statistice naționale. Cu toate că s-a constatat un nivel înalt al normelor în domeniul acoperit de principiul 6 (Imparțialitate și Obiectivitate), pentru a progresa spre respectarea deplină a acestor principii, un număr ridicat de autorități statistice vor trebui să își îmbunătățească modalitățile de informare a publicului larg în privința metodelor și procedurilor utilizate și în privința accesului prealabil difuzării, chiar dacă acesta nu se acordă decât într-un număr limitat de cazuri.

În pofida progreselor vizibile înregistrate în privința managementului calității și a îmbunătățirilor calitative în domenii strategice, rezultatele examinărilor reciproce impun depunerea de eforturi suplimentare în ceea ce privește principiul 4 (Angajament asupra calității) referitor la liniile directoare privind calitatea și la monitorizarea calității proceselor și produselor. Angajamentul asupra calității este strâns legat de principiul 3 (Adecvarea resurselor), ceea ce sugerează că măsurile luate pentru a veni în întâmpinarea acestui neajuns ar trebui sa fie corelate cu îmbunătățirile la nivelul resurselor autorităților statistice. Îmbunătățirile planificate cuprind măsuri similare luate de mai multe autorități statistice, bazate pe normele și instrumentele actuale ale SSE.

Ca rezultat al examinărilor reciproce, se pot deja constata progrese remarcabile în domenii în care s-au propus îmbunătățiri prin intermediul rapoartele transmise în urma examinărilor reciproce. Aceste sugestii au fost luate în considerare în constatările prezentate în continuare.

Principalele probleme legate de respectarea Codului de bune practici al statisticilor europene în cadrul SSE și de bunele practici identificate la nivelul autorităților statistice individuale sunt sintetizate în continuare în categoriile corespunzătoare[2].

Independența profesională și obiectivitatea

Independența față de intervențiile politice și alte intervenții în cadrul producerii și difuzării statisticilor europene, precum și o alegere obiectivă a metodelor, surselor și tehnicilor par a fi asigurate, în practică, în cadrul SSE.

Totuși, în 13 cazuri, un cadru juridic mai solid de susținere a independenței profesionale (indicatorul 1.1) și, în patru țări, o garantare mai explicită a obiectivității autorității statistice (indicatorii 6.1 și 6.2) ar putea consolida credibilitatea SSE. Acest lucru este adevărat, în special, (dar nu în mod exclusiv) în cazul în care autoritatea statistică este administrativ dependentă de un departament politic. Participanții la examinarea reciprocă au identificat drept bune practici dispozițiile din legislația statistică din patru țări. Au fost identificate următoarele elemente suplimentare care să garanteze obiectivitatea și imparțialitatea autorităților statistice: stabilirea unui comitet științific sau metodologic la nivel înalt, linii directoare metodologice detaliate, sprijinite de o procedură bine definită, linii directoare privind etica profesională sau un cod național.

În cazul a șase țări s-a recomandat adoptarea de dispoziții suplimentare care să permită directorului autorității statistice să pună în aplicare mai eficient importantele sale funcții precizate în cod, în calitate de gardian al independenței profesionale și al obiectivității (indicatorii 1.2 – 1.4). O altă bună practică remarcată a fost stabilirea de criterii și condiții clare, în legislația statistică, privind recrutarea și, mai important, privind demiterea directorului autorității statistice În majoritatea țărilor, autoritatea statistică a elaborat o politică care îi permite să răspundă la orice abuz, în conformitate cu codul (indicatorul 1.7). Bunele practici cuprind impunerea în legislația statistică, în mod explicit, a unei obligații din partea autorității statistice de a reacționa, dacă este cazul, la critici și la utilizarea abuzivă a statisticilor oficiale.

Programarea

În cadrul SSE sunt puse în aplicare proceduri de programare statistică transparente în conformitate cu codul (indicatorii 1.5 și 11.2). Zece INS au fost încurajate să se alinieze pe deplin practicilor comune ale SSE în acest domeniu, și anume prin publicarea programelor statistice și a unor rapoarte periodice privind progresele înregistrate, pe baza ciclurilor de programare anuale și multianuale, în consultare cu principalele părți interesate.

Reducerea sarcinii de răspuns și utilizarea surselor administrative în scopuri statistice

În pofida unui mandat juridic clar acordat tuturor autorităților statistice în vederea colectării de informații pentru producerea și difuzarea statisticilor oficiale (indicatorul 2.1), unele dintre ele se confruntă cu obstacole juridice și/sau practice care le împiedică să utilizeze datele administrative în scopuri statistice (indicatorii 2.2 și 9.5). Ținând cont de impactul acestora asupra sarcinii respondenților, coordonarea eforturilor la nivel național, inclusiv la nivelul autorităților publice, pentru înlăturarea acestor obstacole ar trebui să fie prioritară. INS ar putea, în cadrul unei strategii proactive conforme cu unele din cele mai bune practici existente în SSE, să negocieze acorduri, la nivelul serviciilor, cu autoritățile și administrațiile responsabile cu registrele administrative și să își fixeze obiective în vederea exploatării mai intense a datelor administrative.

Practici exemplare pentru evitarea dublei colectări a datelor pot fi observate în mai multe țări în care cei care produc statistici sunt obligați în mod explicit, prin legislația statistică, să utilizeze cât mai mult datele administrative. Mergând și mai departe și asociind în mod explicit INS la stabilirea și dezvoltarea potențialului datelor administrative în scopuri statistice, se contribuie și mai mult nu numai la utilizarea sporită a statisticilor bazate pe surse administrative (indicatorul 10.4), ci și la creșterea calității acestora (indicator 8.1), calitatea reprezentând un aspect tot mai important pentru statisticile europene.

În aceeași ordine de idei, introducerea și utilizarea tot mai frecventă a sistemelor de raportare pe suport electronic și bazate pe internet acolo unde acest lucru nu este încă posibil (în întregime) – în aproximativ jumătate din INS – ar putea reduce și mai mult sarcina de răspuns (indicatorul 9.1) și ar redresa tendința de scădere a procentului de răspunsuri din partea întreprinderilor (indicatorul 9.3). Multe autorități statistice iau măsuri în privința măsurării și gestionării active a sarcinii de răspuns (principiul 9). Participanții la examinarea reciprocă au identificat, în opt INS, bune practici pentru încurajarea răspunsurilor la anchete statistice.

Confidențialitatea statistică

Participanții la examinarea reciprocă au confirmat aplicarea celor mai avansate norme pentru protejarea confidențialității statistice în cadrul SSE, bazate pe legislația statistică și puse în aplicare prin proceduri interne și prin garanții tehnice și fizice, dintre care unele trebuie încă să fie consolidate în 13 INS pentru a respecta în întregime indicatorii 5.1– 5.5 din cod. Totuși, în puținele țări în care însăși legislația statistică permite excepții de la principiul confidențialității absolute a statisticilor, această constatare ar putea fi reevaluată.

Gestionarea calității

Gestionarea calității ar trebui privită ca o abordare globală, pe termen lung și sistematică în care datele culese, procesele și produsele finale ale statisticilor sunt constant îmbunătățite. Din rapoartele participanților la examinarea reciprocă reiese că SSE va trebui să investească, în continuare, pentru garantarea respectării codului, în cadrul punerii în aplicare a principiilor stabilite în declarația SSE privind calitatea și ca urmare a angajamentului SSE în privința acestor principii. Mai multe autorități statistice au anunțat că vor lua măsuri pentru adoptarea unei politici de gestionare a calității la nivelul întregii organizații (unele dintre ele au introdus deja sisteme totale de gestionare a calității), iar douăsprezece vor elabora, în continuare, liniile lor directoare referitoare la calitate. În vederea sprijinirii acestor abordări, Eurostat a pus la dispoziție o bază de date publică privind bunele practici, ca o sursă centrală de referință pentru SSE în domeniul gestionării calității, și promovează activitățile de creștere a nivelului calității la nivelul UE.

În urma analizei raporturilor s-a constatat că bazele pentru evaluarea principiului 4 al codului (angajamentul privind calitatea) folosite de echipele care au participat la examinarea reciprocă au fost mai curând eterogene și că interpretarea principiului menționat nu a fost întotdeauna simplă și clară. În consecință, informații suplimentare transmise de autoritățile statistice în privința activitățile de asigurare a calității sunt luate în considerare în prezentul raport. Participanții la examinarea reciprocă au subliniat bunele practici ale unui număr de nouă autorități, care cuprindeau o politică de gestionare a calității sistematică, un ansamblu complet de instrumente pentru punerea în aplicare a acesteia, precum și audituri de calitate care implicau principalii utilizatori. Două INS au renovat sistemele lor statistice, în special pentru a îmbunătăți calitatea statisticilor.

Calitatea produselor

Acuratețea, actualitatea și comparabilitatea sunt priorități pentru SSE. Problemele de calitate apar, mai ales, în cazul statisticilor colectate în baza acordurilor informale. Toate autoritățile statistice transmit rapoarte privind calitatea statisticilor europene, în cazul în care legislația UE impune acest lucru, iar în următorii trei ani, unele dintre ele intenționează să includă toate produsele statistice în rapoartele privind calitatea. Sporirea eforturilor în acest domeniu va trebui însoțită de o formare profesională adecvată a personalului care, până în prezent, este oferită numai de jumătate din autoritățile statistice. De asemenea, vor trebui monitorizate în mod activ anumite cazuri de nerespectare a legislației UE privind statisticile (indicatorii 4.1 și 15.6 și principiile 12 – 14).

Marea majoritate a statisticilor europene se bazează pe legislația comunitară, iar periodicitatea lor este stabilită de legislatori. Cerințele utilizatorilor sunt, de asemenea, luate în considerare în cadrul audierilor pe care Eurostat le organizează în mod regulat cu serviciile Comisiei, precum și în cadrul exercițiilor de evaluare, cu participarea CEIES și a noului Comitet consultativ european pentru guvernanță statistică (indicatorul 13.3).

Calitatea proceselor

Activitățile de auditare a calității axate pe procese, inclusiv monitorizarea indicatorilor de calitate, controalele de calitate sau autoevaluările, nu sunt încă sistematic folosite în întregul SSE, cu toate că majoritatea autorităților statistice au lansat programe în această privință. Ele au declarat că aplică cel puțin una din activitățile susmenționate în cadrul majorității sau al tuturor proceselor statistice, acoperind, în principiu, toate etapele procesului de producere a statisticilor (cu excepția planificării și a conceperii anchetei în anumite cazuri) S-a recomandat recurgerea pe scară mai largă la experți externi în cadrul procesului de examinare. În cinci INS, participanții la examinarea reciprocă au calificat drept o bună practică fluidizarea procesului de producere a statisticilor prin crearea de instrumente și metode comune la nivel central, inclusiv a unui sistem de ajustare sezonieră centralizat. În plus, cooperarea cu alte instituții publice și cu cercetători a fost, de asemenea, subliniată (indicatorii 4.2, 4.3 și 4.5 și principiile 7 și 8)

Dialogul între utilizatori și producători

Dialogul proactiv cu utilizatorii este unul din fundamentele codului. În consecință, în cadrul examinării reciproce, INS și Eurostat au efectuat o anchetă privind gradul de satisfacție a utilizatorilor, astfel încât opiniile principalilor beneficiari ai statisticilor europene și calitatea activității autorităților statistice să poată fi luate în considerare. Mai multe autorități statistice organizează în mod regulat anchete privind gradul de satisfacție a utilizatorilor, iar unele calculează un indice de satisfacție a utilizatorilor. Majoritatea autorităților statistice declară cooperarea cu comunitatea științifică în scopul îmbunătățirii metodologiei. De asemenea, consultarea formală a utilizatorilor face parte din strategiile autorităților statistice privind programarea și stabilirea priorităților (indicatorii 4.3, 7.7, 11.1 și 11.3).

Imparțialitatea și practicile de difuzare

Accesibilitatea și accesul la microdate

Aproape toate produsele statistice pot fi consultate pe internet și multe bune practici pot fi observate în ansamblul SSE (indicatorii 15.1 și 15.2), inclusiv o bună cultură a bunelor servicii, site-uri web ușor de consultat, punând la dispoziție metadate complete și rezultate ale altor producători de date, precum și măsuri destinate promovării culturii statistice, aspecte care au fost evidențiate în 16 rapoarte de examinare reciprocă. Cu toate acestea, mai multe autorități statistice depun eforturi pentru îmbunătățirea canalelor lor de comunicare, prin mijloace care merg de la simpla modernizare până la aplicațiile de vârf.

Conform cercetătorilor, în cadrul SSE există o gamă largă de opțiuni care permit accesul la microdate sub forma fișierelor destinate uzului public sau a seriilor de date anonimizate (depersonalizate) de facto , precum și echipamente de acces direct sau la distanță reglementate de dispoziții juridice și de protocoale (indicatorul 15.4). În acest domeniu, au fost constatate bune practici în opt INS.

Imparțialitatea

Marea majoritate a autorităților statistice asigură vizibilitatea lor profesională publică prin comunicate de presă care pot fi identificate în mod clar ca provenind de la o autoritate statistică și ca fiind strict statistice. Pentru asigurarea acestui obiectiv, ele au adoptat o politică de dezbateri publice privind chestiunile statistice (indicatorul 1.6) și de limitare la declarații obiective și imparțiale în cadrul conferințelor de presă (indicatorul 6.7). S-a recomandat luarea de măsuri suplimentare pentru ca toate statisticile oficiale să poată fi identificate mai ușor, inclusiv prin crearea unei sigle distinctive care să fie utilizată în toate comunicatele de presă ale INS, conform practicii obișnuite în cadrul SSE.

Garantarea unui acces imparțial al utilizatorilor la statisticile europene se bazează pe următoarele elemente principale, care contribuie în mod semnificativ la credibilitatea SSE:

- ministerelor nu li se permite sub nicio formă accesul la publicații statistice înaintea publicării lor, în unele cazuri accesul fiind chiar interzis prin lege sau strict limitat, controlat și adus la cunoștința publicului (indicatorul 6.6). Excepțiile făcute variază mult de la o autoritate statistică la alta în privința domeniilor statistice, grupurilor țintă și calendarului, ceea ce lasă loc pentru convergențe către o strategie armonizată în cadrul SSE. Participanții la examinarea reciprocă au identificat bune practici în trei INS, printre care faptul de a refuza accesul prealabil publicării și stabilirea de reguli pentru impunerea unui embargo după difuzare și pentru abordarea scurgerii de informații;

- există un calendar de difuzare în cadrul fiecărui INS, pentru principalele produse statistice (indicatorul 6.5), cu toate că în mai multe INS și în Eurostat, domeniul de acoperire al acestuia ar putea fi extins la mai multe produse. Datele publicării ar putea fi armonizate mai mult;

- autoritatea statistică oferă un acces transparent și echitabil la analize individualizate, cu excepția că, în mai multe țări, uneori ca urmare a unei dispoziții legale, anumiți utilizatori (instituționali) privilegiați au acces gratuit la acestea (indicatorul 15.3).

Metadate

Autoritățile statistice din cadrul SSE publică statistici europene însoțite de metadate complete, în limba engleză în multe țări, precum și în limba (limbile) națională (naționale). În timp ce va fi, în continuare, posibilă și necesară, în acord cu utilizatorii, dezvoltarea și îmbunătățirea ulterioare ale metadatelor, pe de altă parte, în 13 din rapoartele de examinare, participanții au insistat în mod special asupra necesității adoptării unui format standard și/sau asupra extinderii sferelor de proveniență.

Ca exemplu de caz specific – și rar – al politicii de revizuire a autorităților statistice, majoritatea acestora corectează și publică erorile, cu toate că ar fi utile unele abordări mai formale în unele cazuri (indicatorul 6.3).

Resursele și eficacitatea

Cu toate că multe INS au reformat în ultimii ani sistemele lor de producere a statisticilor pentru a face față restricțiilor bugetare și reducerilor de personal, INS din mai multe țări au semnalat că lipsa constantă de resurse riscă să le împiedice să răspundă cerințelor statistice la nivel european (principiul 3). În nouă examinări reciproce s-au identificat politici exemplare privind resursele, care includ dezvoltarea capitalului uman, gestionarea carierelor sau planificarea și controlul pe baza costurilor.

Capitalul uman este atuul de bază al oficiilor statistice. Salariile comparativ mai mici în anumite țări generează o rată mare de rotație a personalului și plasează INS într-o poziție dezavantajoasă în competiția pentru atragerea unui personal cu înaltă calificare de pe piața națională a muncii. Anumite INS au semnalat penuria generală de personal calificat sau procedurile de recrutare rigide, care îngreunează ocuparea posturilor.

În câteva țări, este considerată necesară îmbunătățirea infrastructurii informatice. În autoevaluarea din 2005, majoritatea INS au afirmat că lipsa de resurse informatice – combinată cu lipsa de specialiști în informatică – reprezintă principalele obstacole în calea utilizării sporite a tehnologiei pentru creșterea automatizării în prelucrarea datelor statistice. Dacă nu remediază aceste neajunsuri, INS ar putea să fie excluse de la progresul tehnologic și nu ar beneficia de sporirea implicită a eficacității, ceea ce le-ar împiedica să rezolve problema și, pe termen lung, ar putea contribui la apariția de diferențe pe criterii informatice în cadrul SSE.

În unele țări, lipsa resurselor financiare a fost considerată o problemă principală și s-a estimat că procentul ridicat de lucrări efectuate de contractanți ar putea periclita investițiile pe termen mai lung.

Sunt în curs diferite inițiative ale SSE, destinate găsirii unui echilibru mai bun între cererea pentru statistici europene și costurile acestora. Abordările existente privind analiza consecințelor noii legislații statistice, propunerile de simplificare a legislației și revizuirile destinate identificării priorităților negative sunt sprijinite de noi activități. Ele includ o evaluare a costurilor legate de punerea în aplicare a majorității elementelor legislației UE privind statisticile și a beneficiilor/meritelor ei, crearea de modele de parteneriat inovative în cadrul SSE în scopul îmbunătățirii eficacității sale și intensificarea dialogului cu comunitatea utilizatorilor, abordând subiecte cum ar fi viitoarele priorități și incluzând în dezbateri Comitetul consultativ european pentru guvernanță statistică (indicatorii 3.2 – 3.4).

Coordonarea sistemului statistic

Coordonarea sistemului statistic național reprezintă o problemă pentru majoritatea țărilor, chiar dacă contribuția altor producători de date la statisticile naționale oficiale sau la statisticile europene poate fi neglijabilă.

Aplicarea codului în cazul producătorilor de statistici europene alții decât INS, precum și evaluarea punerii în aplicare a codului nu pot fi efectuate conform unui model unic în cadrul SSE. Acolo unde este relevant, strategiile naționale sunt strâns legate de funcția de coordonare a INS în sistem. Rezultatele lor sunt variabile și se situează între efectuarea de progrese impresionante și acțiunea limitată, în funcție, inter alia , de capacitatea INS și de atribuțiile lor juridice prin care pot influența producătorii naționali de statistici comunitare.

Analiza efectuată de participanții la examinarea reciprocă privind rolul coordonator al INS și rapoartele INS referitoare la respectarea codului de alți actori cheie, cu excepția băncilor centrale, au subliniat prezența, în toate țările din sistem, a anumitor modele care sprijină respectarea codului:

- În sistemele statistice mai puțin centralizate și în cadrul cărora alte date sunt furnizate la nivel național de ministere/servicii politice, respectarea codului depinde foarte mult de măsura în care aceste servicii fac, în mod explicit, obiectul legislației statistice și de măsura în care trebuie să respecte aceleași obligații privind independența profesională, obiectivitatea, imparțialitatea etc.

- Trebuie garantată o delimitare și o separare clare ale funcției domeniului statistic față de sarcinile administrative sau de procesul de elaborare a politicilor. Este indispensabil ca domeniul statisticilor naționale oficiale, precum și părțile implicate să fie delimitate clar prin lege și/sau prin intermediul unui program statistic integrat.

- Această bază ar putea constitui, ulterior, nucleul unei rețele oficiale de statisticieni la nivel național, coordonată și gestionată de INS. În majoritatea țărilor, un Consiliu statistic sau un comitet/mai multe comitete își asumă aceste sarcini, iar în unele țări, funcția de coordonare este definită în legislația statistică. Printre bunele practici se numără: (a) existența unei carte naționale sau a unui cod, (b) un program de formare profesională comun, (c) o procedură de recrutare comună, (d) utilizarea în comun a resurselor în cadrul activităților metodologice, informatice etc. și (e) utilizarea unei sigle comune și/sau a unui program comun de publicare a datelor în scopul încurajării difuzării coordonate a statisticilor oficiale, urmărind (f) crearea unei platforme comune de difuzare.

Participanții la examinarea reciprocă au constatat existența în cinci țări a bunelor practici pentru îmbunătățirea coordonării sistemului statistic național.

Rolul coordonator al Eurostat are multiple aspecte, printre care se numără coordonarea în cadrul Comisiei Europene, al SSE și al comunității internaționale, precum și cu Banca Centrală Europeană. În noul proiect de regulament privind statisticile europene se propune întărirea rolurilor coordonatoare ale INS și al Eurostat.

3. CONCLUZII șI ETAPELE URMăTOARE

Experiența câștigată până în prezent pe parcursul etapelor de punere în aplicare a codului de către SSE demonstrează faptul că metoda autoreglementării funcționează foarte bine: niveluri în general înalte de respectare sunt însoțite de progrese dinamice în privința îmbunătățirilor. Totuși, respectarea pe deplin a codului rămâne o provocare practic pentru toate institutele naționale de statistică și pentru Eurostat. Ținând seama de faptul că toate țările au sisteme naționale de statistică și condiții destul de specifice, evaluările privind respectarea codului nu ar trebui utilizate pentru clasificarea țărilor, ci pentru dezvoltarea, în continuare, a sistemelor statistice, la nivel național și european.

În sistemele statistice în care cadrul instituțional trebuie încă modificat pentru a corespunde cerințelor codului, de exemplu prin introducerea unor garanții suplimentare privind independența profesională, sau în cazul în care se consideră că resursele nu sunt adecvate, autoritățile publice sunt invitate să ia măsuri pentru a realiza progresele necesare. Ar putea fi luate în considerare măsuri suplimentare, ESGAB jucând un rol principal în acest caz.

În plus, autoritățile publice ar putea sprijini INS în vederea colaborării lor proactive cu deținătorii datelor administrative care sunt considerate indispensabile pentru optimizarea utilizării surselor administrative în scopuri statistice.

Sistemul statistic european își va uni forțele pentru a investi în punerea în aplicare a instrumentelor și liniilor directoare pentru gestionarea calității, un domeniu în care îmbunătățirile sunt considerate necesare la nivelul întregului SSE. Activitățile destinate armonizării, în continuare, a cadrelor privind calitatea la nivelul SSE vor include o revizuire a recomandărilor privind punerea în aplicare a Declarației de Calitate a SSE din 2001 adoptată de Comitetul pentru programul statistic și o actualizare a liniilor directoare de calitate ale SSE ținând cont de experiența procesului de examinare reciprocă în ceea ce privește principiile de calitate.

Întrucât Banca Centrală Europeană și SEBC sunt parteneri importanți pentru garantarea produselor statistice de înaltă calitate și pentru avansarea în abordarea provocărilor strategice ale SSE, inclusiv a celor privind stabilirea priorităților și reducerea sarcinii respondenților, întărirea cooperării cu acestea este considerată vitală. Respectarea principiilor statistice ale codului, astfel cum au fost codificate în viitorul regulament privind statisticile europene, precum și în viitorul regulament modificat privind colectarea informațiilor statistice de Banca Centrală Europeană, va facilita această cooperare.

Este necesară, de asemenea, depunerea, în permanență, de eforturi pentru a asigura respectarea codului de către celelalte autorități statistice implicate în producerea și difuzarea statisticilor europene. Primele experiențe legate de extinderea punerii în aplicare a codului la nivel național subliniază importanța rolului esențial de coordonare al INS și al Eurostat în cadrul sistemului național și în cadrul Comisiei Europene, respectiv.

Monitorizarea punerii în aplicare a codului efectuată de Eurostat pe baza examinării reciproce realizate între 2006 și 2008 și a rapoartelor prezentate de țări este considerată eficace și proporțională.

O altă serie de examinări reciproce este prevăzută în următorii cinci ani, sub rezerva avizului care va fi emis de Comitetul consultativ european pentru guvernanță statistică, în special în privința sferei lor de cuprindere și ținând cont de costuri și beneficii.

Se va efectua o analiză va fi efectuată în privința anumitor ajustări ale unor indicatori individuali din cod, folosind drept bază de evaluare experiențele acumulate prin utilizarea codului.

[1] Băncile centrale naționale sunt scutite de activitățile desfășurate de SSE pentru punerea în aplicare a codului și de monitorizarea aferentă.

[2] Pe site-ul web al Eurostat sunt disponibile principiile și indicatorii din cod, precum și o imagine de ansamblu completă a bunelor practici identificate pe parcursul examinărilor reciproce: http://ec.europa.eu/eurostat/quality.