În acest context, ediția din acest an a ROCI se concentrează asupra obstacolelor concrete care afectează în mod direct operatorii economici din UE în țările terțe. Această abordare marchează o trecere de la analizele tendințelor protecționiste generale, examinate în ediția precedentă, la o concentrare asupra celor mai relevante obstacole care afectează exporturile UE către 51 de țări terțe, conform datelor raportate prin PAP și înregistrate în secțiunea privind obstacolele în calea comerțului din baza de date privind accesul pe piață („Market Access Database” – MADB). Această analiză a măsurilor care afectează întreprinderile din UE permite și formularea unor concluzii care confirmă în general continuarea creșterii tendințelor protecționiste, observate în ROCI anterioare și în rapoartele anterioare privind protecționismul.

Lista obstacolelor raportate în 2016 a cuprins și noi măsuri de subvenționare (trei), fie sub forma unor sisteme generale de subvenționare (două), fie legate în mod specific de rezultatele la export (una).

Deși numărul noilor măsuri aplicate după trecerea frontierei în 2016 l-a depășit pe cel al obstacolelor tradiționale în calea comerțului cu care se confruntă exportatorii din UE la vamă, numărul noilor măsuri adoptate la frontieră a fost în continuare semnificativ (13). Majoritatea acestor restricții au obstrucționat importurile în țările terțe prin tarife majorate, contingente, interdicții sau regimuri împovărătoare de licențe (opt). În plus, s-a înregistrat și apariția unui număr substanțial de noi restricții SPS (patru). Numărul noilor restricții la export înregistrate în rândul partenerilor comerciali ai Uniunii Europene a fost mai redus în 2016 (una).

Majoritatea obstacolelor înregistrate în 2016 sunt măsuri aplicate după trecerea frontierei (20), ceea ce indică o recurgere sporită la măsuri interne care afectează exporturile sau investițiile Uniunii Europene, aceste măsuri fiind adesea mai greu de perceput și de contracarat. Majoritatea restricțiilor înregistrate au fost adoptate în domeniul comerțului cu mărfuri, printre acestea numărându-se obstacole normative nejustificate, măsuri fiscale interne și drepturi de proprietate intelectuală (17). În plus, s-au înregistrat câteva obstacole noi în calea comerțului cu servicii (două) și a investițiilor (unul).

În plus, noua cerință de înregistrare a meșteșugarilor introdusă în cantonul Ticino impune mai multor profesii meșteșugărești (de exemplu, tâmplarilor, zugravilor, grădinarilor) să se înregistreze pe baza unor cerințe profesionale (de exemplu, diplomă și un număr minim de ani de experiență) și personale (de exemplu, să nu aibă cazier judiciar). Îndeplinirea acestor cerințe trebuie să fie demonstrată de solicitant, în cazul străinilor prin documente certificate emise de autoritățile competente. Acest lucru reduce posibilitățile profesioniștilor europeni de a presta astfel de servicii.

În 2016, în cadrul PAP au fost semnalate trei obstacole noi pentru Elveția, ceea ce a ridicat numărul total al obstacolelor înregistrate la șapte. Două dintre noile restricții vizează sectorul serviciilor: până acum, întreprinderile prestatoare de servicii din UE erau obligate să se înregistreze ca plătitoare de taxă pe valoare adăugată (TVA) în Elveția dacă cifra lor de afaceri anuală în această țară depășea un anumit prag. Noul act legislativ propus în 2016 ar face ca valoarea de referință să devină cifra de afaceri la nivel mondial în loc de cifra de afaceri din Elveția. Ca urmare, majoritatea întreprinderilor din UE care prestează servicii transfrontaliere în Elveția ar fi obligate să se înregistreze în scopuri de TVA și să plătească această taxă. În plus, o întreprindere cu sediul în UE ar avea nevoie de un reprezentant fiscal în Elveția, ceea ce ar genera costuri suplimentare. Vor fi modificate și normele referitoare la transporturile cu valoare mică, care sunt scutite de TVA, lucru care ar face importurile cu valoare mică (în special prin comerțul electronic) mai puțin atrăgătoare.

În plus, în India oportunitățile comerciale din sectorul vinurilor și al băuturilor spirtoase sunt afectate de divergențe nejustificabile de reglementare față de standardele internaționale în ceea ce privește cerințele de etichetare și de măsuri fiscale interne.

În sectorul siderurgic, India a introdus prețul minim la import, impus inițial în februarie 2016 pentru 173 de produse siderurgice. Ultima extindere a măsurii a avut loc în decembrie 2016, pentru două luni și pentru 19 produse siderurgice. În plus, lista produselor care intră sub incidența sistemului de certificare obligatorie operat de Biroul de standarde indiene (BIS) a fost extinsă în iunie 2016 cu încă 3 produse din oțel inoxidabil, pe lângă cele 35 de produse siderurgice definite în Ordinul privind controlul calității din 2012.

În fine, Rusia a introdus o importantă măsură la frontieră sub forma unei interdicții de tranzit pentru transportatorii rutieri și feroviari de pe teritoriul Ucrainei către teritoriul Kazahstanului și al Kârgâzstanului prin Rusia, indiferent de originea lor (inclusiv UE). Restricția a dus la o creștere considerabilă a costurilor de transport pentru anumiți exportatori din UE.

În plus, Rusia a adoptat două noi obstacole legate de certificare în sectorul cimentului și al medicamentelor, menite să protejeze producția locală și să încurajeze localizarea mai pronunțată a producției. Pentru ciment s-au introdus cerințe obligatorii de certificare, dar nu s-au emis certificate companiilor importatoare (excepție făcând cimentul alb), ceea ce a determinat încetarea exporturilor de ciment ale Uniunii Europene către Rusia începând din martie 2016. De asemenea, Rusia a adoptat cerințe privind existența unui certificat de „bune practici de fabricație” pentru comercializarea și reînnoirea autorizațiilor de comercializare a medicamentelor, fără a asigura capacități suficiente de îndeplinire a acestor proceduri în Rusia, ceea ce a produs întârzieri nejustificate industriei farmaceutice din UE.

În plus, Egiptul pregătește și un proiect de sistem de stimulare fiscală pentru sectorul autovehiculelor, având ca obiectiv localizarea forțată. Sistemul ar prevedea deduceri fiscale pentru companiile care realizează pe plan local un anumit procentaj al componentelor, o anumită cantitate de producție și/sau ating un anumit prag al exporturilor din Egipt.

Deși Egiptul nu a prezentat un interes deosebit în rapoartele anterioare, această țară instituie un număr din ce în ce mai mare de obstacole care afectează comerțul. Cel mai recent exemplu este reprezentat de introducerea de către guvernul egiptean, printr-o măsură transversală care vizează 25 de categorii de bunuri – de la produse agricole, biciclete, produse cosmetice și articole de îmbrăcăminte până la plăci ceramice și mobilier –, a obligației de înregistrare pentru companiile care doresc să își exporte produsele în Egipt. Printre documentele necesare pentru înregistrare, decretul prevede și un certificat care să ateste faptul că producătorul și/sau titularul mărcii are un sistem de control al calității. Toate documentele depuse trebuie să fie certificate de o cameră de comerț, aprobate de o ambasadă egipteană și traduse de un centru de traduceri acreditat. Această măsură dă naștere unor îngrijorări cu privire la compatibilitatea sa cu cadrul OMC și cu cadrul Acordului de asociere UE-Egipt și creează o serie de dificultăți practice pentru companii (de exemplu, lipsa de transparență a procesului de înregistrare, absența unei căi de atac, întârzieri mari).

În plus, Algeria a continuat să recurgă la politicile de localizare industrială lansate prin Legea finanțelor din 2015, adoptând un decret de creare a unui credit de consum orizontal pentru achiziționarea de produse fabricate sau asamblate în Algeria începând din 2016.

Simultan cu eforturile de eliminare a noilor obstacole înregistrate în 2016, Uniunea Europeană întreprinde, desigur, și toate acțiunile necesare care pot contribui la înlăturarea celor 23 de obstacole existente înregistrate în MADB. Perspectivele de apariție a unor obstacole noi rămân însă semnificative. De exemplu, China introduce norme orizontale legate de securitate cu un impact economic semnificativ asupra mai multor sectoare. De asemenea, China a semnalat de curând faptul că urmează să introducă legi noi în domenii importante pentru operatorii economici din UE, de exemplu cu privire la autovehiculele alimentate cu tipuri noi de energie. În plus, China și-a exprimat intenția de a introduce cerințe de certificare nejustificabile în domeniul alimentar, care vor afecta un număr mare de produse, printre care se numără băuturile (alcoolice și nealcoolice), produsele de cofetărie, ciocolata, biscuiții, gemurile, compoturile și alte preparate din fructe, produsele de morărit și cerealele, cerealele pentru micul dejun, precum și produse uscate precum fideaua și pastele făinoase. Dacă se confirmă, aceste măsuri vor fi abordate în ediția următoare a ROCI.

Estimarea impactului economic al anumitor obstacole în calea accesului pe piață rămâne un exercițiu dificil, care necesită o cooperare strânsă între comunitatea de afaceri, statele membre și Comisie. Unul dintre factorii utilizați la prioritizarea obstacolelor în calea comerțului în cadrul PAP este impactul preconizat al oricărei noi măsuri raportate.

Deși Comisia intenționează să se axeze în mai mare măsură pe culegerea acestor informații prin PAP în viitor, datele economice disponibile referitoare la obstacolele înregistrate, chiar dacă se îmbunătățesc, rămân parțiale. Prin urmare, secțiunea de față analizează fluxurile comerciale care ar putea fi afectate de noile obstacole în calea comerțului cu mărfuri, bazându-se pe cifrele bilaterale referitoare la exporturile UE (și pe cifrele privind importurile, în cazul restricțiilor de export ale țărilor terțe) pentru codurile tarifare relevante din Sistemul armonizat (SA). Întrucât este posibil ca obstacolele apărute în 2016 să fi limitat deja exporturile Uniunii Europene din anul respectiv, analiza se bazează pe fluxurile comerciale medii din cei trei ani consecutivi anteriori, 2013-2015. Deși efectul exact al obstacolelor în calea comerțului asupra acestor fluxuri comerciale nu a putut fi măsurat, această analiză oferă, cel puțin, un indiciu asupra importanței exporturilor subiacente care ar putea fi afectate de obstacolele în calea comerțului.

Această metodă a fost aplicată pentru 32 dintre cele 36 de obstacole noi înregistrate în 2016, excluzându-se două măsuri referitoare la servicii și o măsură referitoare la investiții (pentru care nu sunt disponibile date privind fluxurile comerciale), precum și o măsură orizontală importantă pentru care nu au putut fi identificate sectoare afectate în mod special.

Rezultatul acestei estimări arată că este posibil ca noile obstacole în calea comerțului înregistrate în 2016 să fi afectat exporturi UE în valoare de până la 27,17 miliarde EUR. Această sumă depășește exporturile totale ale Uniunii Europene către parteneri comerciali precum Africa de Sud, Algeria sau Ucraina și este echivalentă cu 1,6 % din totalul exporturilor UE la nivel global din aceiași ani.

Se estimează că, împreună, măsurile introduse de Rusia ar putea avea cel mai mare impact asupra exporturilor Uniunii Europene, putând afecta fluxuri comerciale în valoare de până la 12,26 miliarde EUR. Acest impact este urmat de impactul potențial al obstacolelor instituite de Algeria (3,75 miliarde EUR), China (3,7 miliarde EUR), Turcia (2,69 miliarde EUR), India (2,2 miliarde EUR) și Egipt (1,72 miliarde EUR).

Analiza a arătat și că noile măsuri introduse de Rusia au vizat în special sectoare în care exporturile UE către Rusia erau prin tradiție puternice. De exemplu, înainte de introducerea cerinței nejustificate privind certificarea medicamentelor, UE exporta în Rusia medicamente în valoare de 6,1 miliarde EUR pe an, iar subvențiile pentru automobile și utilaje agricole pot afecta fluxurile comerciale din aceste sectoare provocând o scădere cu 5,85 miliarde EUR a valorii exporturilor anuale ale Uniunii Europene în Rusia.

Este posibil ca și decizia Algeriei de a introduce noi restricții cantitative și un regim de licențe de import pentru autovehicule, ciment, oțel și sârmă laminată din oțel să aibă un impact semnificativ asupra exportatorilor UE, anterior exporturile în aceste sectoare ridicându-se la 3,75 miliarde EUR.

Printre alte obstacole cu potențial impact asupra unor fluxuri comerciale deosebit de importante se numără: obligațiile referitoare la studiile clinice impuse de China pentru dispozitivele medicale europene, care ar putea periclita exporturi ale UE în valoare de 2,95 miliarde EUR; procedurile vamale împovărătoare aplicate de Turcia pentru mai multe produse, inclusiv pentru utilaje, motoare și pompe electrice, al căror impact negativ asupra exporturilor UE s-ar putea ridica la 2,6 miliarde EUR; și obstacolul din India constând în prețul minim la import pentru oțel, care ar putea afecta exporturi UE în valoare de 1,36 miliarde EUR. În plus, cerințele Egiptului privind înregistrarea fabricilor, care vizează 25 de categorii de bunuri – de la produse agricole, biciclete, produse cosmetice și articole de îmbrăcăminte până la plăci ceramice și mobilier –, ar putea afecta fluxuri comerciale în valoare de 1,03 miliarde EUR din exporturile Uniunii Europene.

Nivelul semnificativ al comerțului care ar putea fi afectat de impunerea unor noi obstacole în calea accesului pe piață reconfirmă cât este de important ca Strategia UE de acces pe piață și „parteneriatul consolidat” să monitorizeze și să contracareze măsurile restrictive pentru comerț de la nivel global, ordonându-le după prioritate și combătându-le cu cele mai adecvate instrumente.

III. PRINCIPALELE OBSTACOLE ÎN CALEA COMERȚULUI ȘI A INVESTIȚIILOR ÎNLĂTURATE ÎN 2016

Capitolul de față prezintă în detaliu strategia urmată de Comisie pentru a elimina obstacolele în calea comerțului și a investițiilor în 2016 și rezultatele obținute, exprimate prin numărul de obstacole înlăturate. Tot în această secțiune se examinează mai în detaliu câteva povești de succes importante din 2016. În final, se estimează valoarea comerțului afectat de aceste măsuri înainte de soluționarea lor.

A. STRATEGIA UE DE ABORDARE A OBSTACOLELOR ÎN CALEA COMERȚULUI ȘI A INVESTIȚIILOR

Ediția anterioară a ROCI a prezentat deja în detaliu căile principale utilizate de PAP pentru a contracara numărul în creștere de obstacole din țările terțe. În cursul anului 2016, PAP a continuat să se bazeze pe o gamă la fel de largă de instrumente pentru a soluționa cazurile de acces pe piață.

În cadrul OMC, UE rămâne un susținător puternic al agendei comerțului multilateral și al mecanismului de soluționare a litigiilor. UE și-a păstrat rolul activ și constructiv în comitetele OMC (de exemplu, în cele privind BTC, SPS, SMC, TRIMs, procedurile de acordare a licențelor de import, restricțiile legate de balanța de plăți), ceea ce i-a oferit în 2016 oportunități utile de exprimare a îngrijorărilor sale cu privire la multe dintre măsurile descrise în capitolele anterioare.

În cazurile în care mecanismele de consultare nu au reușit să înlăture efectiv obstacolele care îi afectau interesele, Uniunea Europeană a recurs și la sistemul OMC de soluționare a litigiilor. În 2016, UE a deschis două cazuri noi, unul legat de taxele și celelalte restricții ale Chinei privind exportul de materii prime (DS 509), iar celălalt legat de tratamentul discriminatoriu al exporturilor UE de băuturi spirtoase către Columbia (DS 502). Tot în 2016, două grupuri speciale ale OMC au decis în favoarea UE (în cazul DS 475 referitor la politicile Rusiei cu privire la importurile de produse din carne de porc și în cazul DS 485 referitor la tratamentul tarifar aplicat de Rusia anumitor produse agricole și ale industriei prelucrătoare).

În plus, UE a urmărit în continuare o agendă ambițioasă de negocieri comerciale, un alt instrument de deschidere a piețelor și de înlăturare a obstacolelor din calea comerțului. În cursul anului 2016 s-au semnat Acordul economic și comercial cuprinzător (CETA) cu Canada și aderarea Ecuadorului la ALS cu Columbia și Peru, au avansat semnificativ discuțiile privind ALS cu Japonia, s-au reluat discuțiile privind ALS cu Mercosur, s-a inițiat modernizarea ALS cu Mexicul și s-au lansat negocieri cu mai multe țări, cum ar fi Indonezia, Filipine și Tunisia. În cursul negocierilor sunt abordate direct numeroase obstacole în calea accesului pe piață. De exemplu, ca urmare a semnării CETA cu Canada în 2016, eliminarea tarifelor va fi completată de eliminarea multor obstacole semnificative aplicate după trecerea frontierei în diverse sectoare, cum ar fi cel al vinurilor și băuturilor spirtoase.

În contextul îmbunătățirii PAP și având în vedere creșterea protecționismului, Comisia a decis, de asemenea, să își consolideze parteneriatul cu statele membre și cu întreprinderile pentru a-și intensifica în continuare eforturile de coordonare în vederea eliminării obstacolelor existente în țările terțe. Un fapt important este acela că Comisia și-a consolidat discuțiile cu părțile interesate ale PAP pe tema obstacolelor în calea comerțului existente în țările cu care sunt avute în vedere sau au început negocieri pentru acorduri de liber schimb, pentru a identifica cea mai bună strategie de eliminare a acestor obstacole.

Punerea în aplicare și asigurarea respectării acordurilor comerciale rămâne, de asemenea, un aspect esențial al politicii comerciale a Uniunii Europene. Structurile de punere în aplicare instituite prin ALS contribuie semnificativ la eliminarea obstacolelor specifice în calea comerțului. Două exemple în acest sens din 2016 au fost ALS UE-Coreea de Sud și Zona de liber schimb aprofundată și cuprinzătoare (ZLSAC) UE-Ucraina, aplicarea provizorie a acesteia din urmă începând la 1 ianuarie 2016 (a se vedea secțiunea III litera C din prezentul raport). Comisia monitorizează îndeaproape și transpunerea în legislația canadiană a angajamentelor asumate în baza CETA, precum și punerea în aplicare efectivă a acestora. În plus, CETA oferă cadrul necesar pentru discutarea obstacolelor care pot apărea în domenii precum cel al SPS, al BTC sau al investițiilor. În contextul „parteneriatului consolidat” anunțat în strategia „Comerț pentru toți” adoptată în octombrie 2015, mai târziu în cursul acestui an Comisia va publica un raport dedicat punerii în aplicare a ALS.

B. PREZENTARE GENERALĂ A OBSTACOLELOR ÎNLĂTURATE ÎN 2016