În general, DPIP a vizat nevoile beneficiarilor de granturi. În primul rând, programul a fost adaptat acestui domeniu de politică. În al doilea rând, acesta a completat o lacună în ceea ce privește finanțarea la nivel național pentru inițiativele în materie de droguri. În plus, atât cadrul conceptual al programului, cât și prioritățile sale au corespuns nevoilor actorilor care activează în domeniul reducerii cererii de droguri.

Majoritatea proiectelor din cadrul DPIP au efectuat o evaluare a nevoilor pentru a garanta faptul că activitățile lor sunt relevante pentru grupul-țintă. În total, 16 dintre cei 23 de respondenți la sondajul online (67 %) au precizat că proiectul sau activitățile puse în aplicare au fost concepute pe baza unei evaluări a nevoilor. Nouă dintre acești respondenți au afirmat că evaluările nevoilor au fost efectuate în anul demarării proiectului sau în anul anterior, ceea ce demonstrează că evaluarea a avut în vedere cele mai recente date.

2.2COERENȚA ȘI COMPLEMENTARITATEA

2.2.1Complementaritatea cu alte programe ale UE

Decizia nr. 1150/2007/CE a Consiliului de instituire a DPIP pentru perioada 2007-2013 indică faptul că UE poate aduce o valoare adăugată acțiunilor statelor membre „în domeniul prevenirii și informării cu privire la consumul de stupefiante, inclusiv în ceea ce privește tratamentul și reducerea daunelor produse de stupefiante, prin completarea acestor acțiuni și prin promovarea sinergiilor”. Articolul 11 din decizie subliniază faptul că se urmăresc sinergiile și complementaritatea cu alte instrumente ale UE, în special:

programul general „Securitate și protejarea libertăților”;

Al șaptelea program-cadru pentru cercetare și dezvoltare și

programul de acțiune comunitară în domeniul sănătății 2008-2013.

De asemenea, decizia precizează că ar trebui asigurată complementaritatea dintre DPIP și activitățile Observatorului European pentru Droguri și Toxicomanie (OEDT), prin utilizarea expertizei, a metodologiei și a bunelor practici ale observatorului, cu un accent special pe elementele statistice ale informării cu privire la consumul de stupefiante.

În plus față de instrumentele indicate în decizia Consiliului, au existat posibilități de complementaritate și de creare de sinergii între DPIP și alte programe ale DG Justiție, cum ar fi programele „Justiție penală” (JPEN), „Justiție civilă” (JCIV), programul „Drepturi fundamentale și cetățenie” (FRC) și Daphne III. De asemenea, în ceea ce privește riscurile de suprapunere, a existat o garanție formală în programele anuale de lucru ale DPIP pentru a se evita suprapunerile între proiecte finanțate în cadrul altor programe.

DPIP a prezentat similarități cu programul „Prevenirea și combaterea infracționalității” (ISEC), în cadrul programului general „Securitate și protecția libertăților”, în măsura în care ambele programe s-au axat pe inițiative în materie de droguri. Cu toate acestea, DPIP a vizat reducerea cererii de droguri, în timp ce ISEC s-a axat pe reducerea ofertei de droguri, în special prin activități orientate spre combaterea traficului de droguri.

Programul de acțiune comunitară în domeniul sănătății (2008-2013), gestionat de DG SANTE, prin abordarea sa integrată a sănătății, a acoperit, de asemenea, politicile în materie de droguri și prevenirea consumului de droguri din perspectiva sănătății publice prin promovarea unor stiluri de viață sănătoase. Acțiunile finanțate în cadrul acestui program s-au axat exclusiv pe problema consumului de droguri, inclusiv pe cazurile de policonsum de droguri, cu o abordare mai directă decât DPIP. Inițiativele de informare în domeniul sănătății cuprind informații extrem de tehnice/științifice sau măsuri care vizează să îmbunătățească accesul la informații pentru pacienți și medici deopotrivă.

Cel de Al 7-lea program-cadru pentru cercetare și dezvoltare (PC7) (2007-2013) a finanțat proiecte care au vizat consolidarea dovezilor științifice cu privire la consecințele consumului de droguri în domeniul sănătății publice, al științelor socio-economice și al științelor umaniste. Întrucât programul s-a axat, în principal, pe proiecte de cercetare la scară largă, acestea au completat proiectele la scară limitată finanțate prin DPIP.

La nivel de program, evaluarea a arătat că DPIP a completat alte programe ale UE, astfel cum s-a explicat mai sus, în ceea ce privește domeniile tematice și obiectivele, solicitanții eligibili de granturi, beneficiarii finali și tipurile de măsuri și intervenții finanțate. La nivelul cererilor de propuneri, concluziile confirmă faptul că nu au existat posibilități de suprapuneri cu celelalte cereri organizate de DG Justiție și cu alte instrumente ale UE în ceea ce privește acțiunile eligibile, având în vedere că acestea erau diferite în ceea ce privește prioritățile și obiectivele.

Concluziile evaluării confirmă coerența DPIP. În primul rând, logica de intervenție a acestuia [a se vedea Figura 1-1 Logica de intervenție a programului „Prevenirea și informarea cu privire la consumul de stupefiante” (2007-2013) ] este coerentă pe plan intern, ceea ce înseamnă că obiectivele, contribuțiile, activitățile și rezultatele preconizate ale programului nu sunt contradictorii.

În al doilea rând, diferitele instrumente de finanțare (granturi pentru acțiuni, granturi de funcționare și contracte de achiziții publice) sunt complementare și nu se suprapun.

În sfârșit, există puține date care să sugereze existența unor sinergii între DPIP și alte intervenții la nivelul UE și la nivel național. Cu toate acestea, au fost raportate unele sinergii în cursul evaluării. Unele dintre activitățile care au contribuit la crearea de sinergii au fost diseminarea constatărilor aferente proiectului, dezvoltarea de rețele, acțiunile comune și cooperarea.

2.2.2Complementaritatea la nivel de proiect

Rezumate ale proiectelor cu informații privind toate proiectele finanțate prin DPIP au fost puse la dispoziția publicului pe site-ul web al DG Justiție dedicat cererilor de propuneri aferente DPIP. Informații selectate cu privire la proiecte pot fi consultate, de asemenea, pe site-ul web al OEDT. În plus, publicația intitulată „Projects, studies and research on illicit drugs funded by the European Commission 2007-2010” (Proiecte, studii și cercetare în domeniul drogurilor ilicite, finanțate de Comisia Europeană în perioada 2007-2010) a oferit o imagine de ansamblu cuprinzătoare asupra proiectelor finanțate prin DPIP, programul în domeniul sănătății, PC7 și ISEC în perioada 2007-2010. O altă publicație intitulată „New Psychoactive Substances Projects, Studies and Research” (Substanțe psihoactive noi. Proiecte, studii și cercetare finanțate de Comisia Europeană) a oferit, de asemenea, informații privind proiectele axate pe substanțele psihoactive noi finanțate prin DPIP, programul în domeniul sănătății, PC6, PC7 și ISEC (2007-2013).

Riscul de suprapunere între proiecte a fost redus în continuare prin cerințele și stabilirea priorităților aferente cererilor de propuneri în cadrul DPIP. Datele colectate prin cartografierea proiectelor, interviurile subsecvente și sondajul online au indicat faptul că unele proiecte DPIP au completat proiecte finanțate prin alte programe ale UE. Exemple de complementaritate a proiectelor pot fi observate, de asemenea, între programele derulate de DG Justiție (JPEN, JCIV, FRC și Daphne III).