ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
8.

este convins că actuala criză nu ar trebui să submineze ambiția de realizare a obiectivului de neutralitate climatică până în 2050, ceea ce impune o reducere cu 55 % a emisiilor de gaze cu efect de seră în comparație cu nivelurile din 1990, până în 2030; reamintește că Raportul pe 2019 privind decalajele în materie de emisii al Programului Națiunilor Unite pentru Mediu (UNEP) solicită o reducere globală a emisiilor de gaze cu efect de seră cu 7,6 % în fiecare an, pentru a limita creșterea temperaturii la sub 1,5 o C, ceea ce înseamnă o reducere cu aproximativ 6,8 % în fiecare an la nivelul UE; subliniază că aceasta reprezintă o provocare enormă, în special în ceea ce privește tranziția echitabilă din punct de vedere social, atât de necesară, care ar trebui să țină seama de diferitele puncte de plecare ale regiunilor UE și ale statelor membre și să fie însoțită de crearea de locuri de muncă la scară largă; insistă asupra faptului că, pentru a garanta reușita acestei provocări fără precedent în doar zece ani, sunt necesare măsuri urgente, susținute de un buget solid la nivelul UE, începând cu 2021;
22.

constată din raportul Curții că, în ceea ce privește plățile intermediare și finale din cadrul celui de Al șaptelea program-cadru, întreprinderea comună este responsabilă de auditurile ex post la beneficiari, în timp ce pentru declarațiile de cheltuieli aferente proiectelor din cadrul programului Orizont 2020, serviciul comun de audit (CAS) al Comisiei pentru auditurile ex post este responsabil de auditurile ex post și că, pe baza rezultatelor auditului ex post disponibile la sfârșitul anului 2019, întreprinderea comună a raportat o rată de eroare reprezentativă de 2,08 % și o rată de eroare reziduală de 1,08 % pentru proiectele din cadrul celui de Al șaptelea program-cadru, precum și o rată de eroare reprezentativă de 0,94 % și o rată de eroare reziduală de 0,7 % pentru proiectele din cadrul programului Orizont 2020 (compensări și plăți finale); ia act de propunerea Comisiei de regulament privind programul Orizont 2020, în care se propune ca, pentru cheltuielile pentru cercetare din cadrul Orizont 2020, un risc de eroare anual cuprins între 2 și 5 % să fie un obiectiv realist, având în vedere costurile controalelor, măsurile de simplificare propuse pentru a reduce complexitatea normelor și riscul inerent aferent rambursării costurilor proiectului de cercetare și ca obiectivul final al nivelului rezidual de eroare la închiderea programelor după ce impactul financiar al tuturor auditurilor, precum și al măsurilor de corecție și al măsurilor de recuperare au fost luate în calcul, să fie de a ajunge la un nivel cât mai apropiat posibil de 2 %;
5.

ia act de faptul că în 2019 au fost înregistrate 36 de neconformități ex post (cazuri de neconformitate) în registrul de neconformități al Agenției, față de 29 în 2018 și 7 în 2017; ia act de faptul că aceste cazuri de neconformitate sunt legate în principal de normele privind misiunile, angajamentele ex post, gestionarea contractelor și plăți, precum și procedurile interne; ia act de faptul că Agenția a precizat că au fost luate măsuri corective și că au fost întreprinse acțiuni de sensibilizare; invită Agenția să pună capăt tendinței de creștere a numărului de neconformități ex post și să pună accentul pe măsurile preventive;
23.

constată că bugetul IT este comun cu CESE; subliniază creșterea bugetului de IT în 2019, pe baza transferurilor bugetare, de la 7 963 825 EUR în 2018 la 9 082 838,76 EUR în 2019; salută efortul unității IT de a furniza sisteme informatice care sprijină patru domenii operaționale, și anume activitatea politică, gestionarea documentelor, comunicarea și resursele umane/financiare, și că, în ceea ce privește programul privind mediul de muncă digital, s-au înregistrat progrese sub toate aspectele;
57.

reamintește că în 2019 auditorul intern al Parlamentului a început un audit privind punerea în aplicare a noilor norme și că, în constatările sale, finalizate în 2020, acesta a subliniat că contribuțiile financiare pentru grupurile de vizitatori ar trebui să fie aliniate și mai bine la costurile reale suportate de grupuri, că controalele ex ante ar trebui să fie îmbunătățite atunci când se plătește prima contribuție și că sistemul existent de controale ex post ar trebui îmbunătățit; reiterează faptul că ar trebui să se țină seama de constatările auditorului intern în evaluarea procedurilor existente și în elaborarea de controale ex ante mai stricte, pentru a se evita posibilitatea acumulării de bani care să scape controlului; solicită să se evalueze în continuare nivelul actual al controalelor ex-post;
26.

potrivit Agenției, veniturile din comisioane înscrise în buget pentru 2019 reprezintă aproximativ 39,5 % din venitul total; ia act de faptul că Agenția are un sistem exemplar de monitorizare și de prevenire a conflictelor de interese și ia act de opinia sa că există un risc limitat de apariție a unor astfel de conflicte deoarece taxele au scopul de a acoperi costurile, iar personalul Agenției implicat în elaborarea avizelor este evaluat periodic, pentru a asigura independența; ia act de faptul că pentru Agenție ar fi binevenită o soluție prin care Comisia ar colecta taxele în numele Agenției, ceea ce ar facilita gestiunea financiară a Agenției și ar contribui la reducerea riscurilor de deficiențe; constată că taxele plătite de industrie variază substanțial de la un an la altul și că, prin urmare, Agenția nu are posibilitatea să estimeze cu o marjă rezonabilă cuantumul necesar de subvenții de echilibrare de la bugetul Uniunii, ceea ce complică planificarea bugetară; pledează pentru un dialog despre cum trebuie reformat mecanismul de finanțare a Agenției, cu scopul de a-l pune pe o bază sustenabilă;
20.

ia act cu îngrijorare de constatarea Curții, care este legată și de cursul dat constatărilor din anul precedent, potrivit căreia Agenția a prelungit în mod neregulamentar durata unui contract-cadru pentru prestarea de servicii de călătorie în interes de serviciu, semnând modificări în 2018 și 2019 după expirarea contractului, ceea ce a făcut ca modificările și plățile aferente să fie neconforme; ia act de răspunsul Agenției potrivit căruia prelungirea în 2019 a fost rezultatul unei decizii comerciale conștiente de a asigura continuarea activității și nu a constituit o deficiență a controlului ex ante și că, în plus, un audit intern urma să înceapă în al patrulea trimestru al anului 2020, pentru a obține asigurări suplimentare cu privire la abordarea Agenției în materie de gestionare a contractelor; invită Agenția să îmbunătățească regularitatea operațiunilor și să întărească în consecință gestionarea contractelor și controalele ex ante;
2.

constată, din raportul Curții, că, în 2019, agenția a avut acorduri de finanțare cu țări cu care cooperează pentru activități operaționale reprezentând 55 % din bugetul agenției; ia act de faptul că agenția a luat măsuri pentru a îmbunătăți verificările ex ante și a reintrodus verificări ex post privind rambursările în 2019; își exprimă preocuparea cu privire la observația Curții că rambursarea cheltuielilor cu echipamentele se bazează în continuare pe costurile reale și regretă profund că proiectul de trecere la rambursări bazate pe costurile unitare nu este încă finalizat; subliniază că procedura nu a fost finalizată, deși aceasta este o situație recurentă care a fost abordată în cadrul procedurii anterioare de descărcare de gestiune; constată cu multă preocupare, din raportul Curții, că țările cu care agenția cooperează nu au prezentat întotdeauna declarații de cheltuieli susținute de facturi sau de alte documente justificative care să justifice în mod corespunzător costurile reale suportate în cadrul operațiunilor și că au existat întârzieri în furnizarea documentelor justificative; în același timp, raportul Curții subliniază că obligația de a prezenta dovezi justificative exacte și în timp util, împreună cu declarațiile de cheltuieli, revine țărilor cu care agenția cooperează; constată, pe baza răspunsului agenției, că, în timpul controlului ex post , agenția a atestat cheltuielile contestate cu declarații bancare, iar beneficiarul a fost informat că facturile pro forma nu vor mai fi acceptate ca documente justificative, chiar dacă aceste facturi respectă cadrul național de reglementare aplicabil; în plus, întârzierile în furnizarea documentelor justificative au fost asociate cu punerea în aplicare a unei scheme simplificate de grant pentru detașarea funcționarilor, iar procedura de plată finală din 2019 a fost, prin urmare, mult extinsă pentru a asigura buna gestiune financiară; este profund nemulțumit de lipsa de angajament față de această situație din partea conducerii agenției; invită agenția să înceteze toate rambursările restante pentru orice cerere de decont care nu este însoțită de facturi; îndeamnă agenția să finalizeze imediat trecerea la rambursările bazate pe costurile unitare și să aplice pe deplin toate principiile bunei gestiuni financiare;
26.

constată că, în 2019, întreprinderea comună a continuat să utilizeze contractele-cadru și acordurile-cadru existente ale Comisiei privind nivelul serviciilor și a lansat proceduri de achiziții specifice și, în plus, pentru personalul interimar și serviciile informatice comune, a semnat, de asemenea, contracte specifice în temeiul contractelor-cadru gestionate în comun cu alte întreprinderi comune din clădirea „White Atrium”; în plus, constată că, la începutul anului 2018, biroul pentru programe a pus în aplicare o versiune simplificată a procedurii interne de ofertare și de semnare a contractelor de achiziții publice și că a implementat îmbunătățiri și simplificări suplimentare în 2019; constată că există un sistem de control ex ante pentru a asigura corectitudinea tuturor plăților și pentru a preveni dubla finanțare, în conformitate cu strategiile de control ex ante și antifraudă ale programului Orizont 2020; invită întreprinderea comună să ia în considerare riscurile potențiale care decurg din externalizarea serviciilor sale informatice către furnizori externi; invită întreprinderea comună să furnizeze autorității care acordă descărcarea de gestiune detalii suplimentare legate de recrutarea de personal interimar și în special să precizeze dacă recrutarea a fost o soluție temporară, pentru a face față creșterii volumului de muncă;
362.

consideră că rezervele pot fi grupate în următoarele categorii: din cauza deficiențelor legate de drepturile la plată (AT, DK, IT, PT, SE), din cauza deficiențelor din cadrul măsurilor de sprijin voluntar legate de animale (AT, GR, RO), din cauza ratei ridicate de eroare raportate (CY), pe baza evaluării organismului de certificare (ES06), din cauza deficiențelor în calitatea controalelor la fața locului (ES09, ES15, GR, PT, SE), a deficiențelor din cadrul sistemului de identificare a parcelelor agricole (LPIS) (IT) și din cauza deficiențelor în definirea tipului de teren (RO, SE);
2.

îndeamnă Centrul să adopte un model de afaceri sustenabil, în conformitate cu planul său de transformare pe doi ani elaborat în urma studiului extern intitulat „Study on the Translation Centre as the Linguistic Shared Service Provider for the EU Agencies and Bodies” (Studiu privind Centrul de Traduceri ca furnizor comun de servicii lingvistice pentru agențiile și organismele UE); ia act de faptul că, potrivit raportului Centrului privind acțiunile întreprinse în urma descărcării de gestiune pentru exercițiul financiar 2018, în 2019, punerea în aplicare a planului de transformare și a proiectelor subiacente a fost monitorizată și raportată; încurajează Centrul să pună pe deplin în aplicare acele acțiuni care ar contribui la adaptarea noului model de afaceri la evoluțiile tehnologice;
—

având în vedere Raportul special nr. 14/2014 al Curții de Conturi Europene intitulat: „How do the EU institutions and bodies calculate, reduce and offset their greenhouse gas emissions? (14)” (Modul în care instituțiile și organele UE își calculează, reduc și compensează emisiile de gaze cu efect de seră),
ia act de faptul că, potrivit raportului Curții, pentru plățile intermediare și finale din cadrul celui de Al șaptelea program-cadru, întreprinderea comună IMI2 efectuează audituri ex post la sediile beneficiarilor, în timp ce, pentru declarațiile de cheltuieli aferente proiectelor din cadrul programului Orizont 2020, Serviciul comun de audit al Comisiei este responsabil de auditurile ex post și că, pe baza rezultatelor auditurilor ex post disponibile la sfârșitul exercițiului 2019, a raportat o rată de eroare reprezentativă de 2,05 % și o rată de eroare reziduală de 0,66 % pentru proiectele sale din Al șaptelea program-cadru, precum și o rată de eroare reprezentativă de 0,85 % și o rată de eroare reziduală de 0,52 % pentru proiectele Orizont 2020 (plăți validate și închise și plăți finale); observă în plus că, în conformitate cu propunerea Comisiei de Regulament (UE) nr. 1291/2013 ( 2 ) , obiectivul final în ceea ce privește nivelul rezidual de eroare la încheierea programelor, după ce s-a luat în considerare impactul financiar al tuturor auditurilor, precum și al măsurilor de redresare și de recuperare, este de a se atinge un nivel cât mai aproape de 2 %;
74.

observă că evaluarea la jumătatea perioadei a FFUE pentru Africa s-a încheiat în 2020; este îngrijorat de una dintre principalele constatări ale raportului de evaluare, și anume că FFUE pentru Africa, fiind un instrument pe termen scurt, are un mandat prea general pentru a trata cauzele profunde ale migrației și se arată preocupat de unele dintre aspectele critice evidențiate acolo; remarcă necesitatea de a aborda mai bine provocările legate de migrația intraafricană, care reprezintă aproape 90 % din fluxurile migratorii din Africa; solicită Comisiei să se asigure că își concentrează mai mult activitățile pe eradicarea sărăciei, în conformitate cu obiectivul principal al FED, pentru a aborda cauzele profunde ale migrației; constată că contribuțiile aduse de FFUE pentru Africa la înmulțirea oportunităților economice și ocuparea forței de muncă au fost modeste; susține recomandarea, făcută în raportul de evaluare, de a cere ca sprijinul Uniunii pentru oportunitățile economice și crearea de locuri de muncă să fie integrat, în măsura posibilităților, în dinamica și actorii de pe piața muncii de la nivel local dar și în planurile de investiții ale sectorului privat (9); susține din toată inima solicitarea de a se face o evaluare ex post (inclusiv a performanțelor) la cel puțin un an după finalizarea tuturor activităților întreprinse de FFUE pentru Africa;
2.

salută raportul Centrului din care reiese că planul său de transformare pentru perioada 2019-2020 a fost pus în aplicare aproape complet (98 %), plan care a fost elaborat pe baza recomandărilor emise în urma unui studiu extern intitulat „Study on the Translation Centre as the Shared Linguistic Service Provider for the EU Agencies and Bodies” (Studiu privind Centrul de Traduceri ca furnizor de servicii lingvistice partajate pentru agențiile și organismele UE);
15.

salută faptul că, în iunie 2020, Autoritatea și-a publicat strategia pentru perioada 2020-2024 intitulată „Modelarea unui viitor digital mai sigur: o nouă strategie pentru un nou deceniu” („Shaping a safer digital future: a new strategy for a new decade”), axată pe cei trei piloni reprezentați de previziune, acțiune și solidaritate, pentru a aborda provocările digitale pentru un viitor mai sigur, mai echitabil și mai durabil; observă că Autoritatea a elaborat opt indicatori-cheie de performanță (KPI) clari pentru a monitoriza punerea în aplicare a strategiei; observă că, în ceea ce privește cinci dintre cei opt indicatori-cheie de performanță, obiectivele au fost fie îndeplinite, fie depășite în 2020, în special numărul de cazuri tratate la nivel internațional (42 de cazuri în comparație cu un obiectiv de 10) și numărul de avize sau observații emise ca răspuns la consultări (5 avize și 12 observații formale în comparație cu un obiectiv de 10 cazuri); subliniază că indicatorii-cheie de performanță menționați ilustrează rolul esențial al Autorității în cadrul răspunsului Uniunii la pandemia de COVID-19 în ceea ce privește garantarea drepturilor fundamentale la protecția datelor și a vieții private;
37.

constată că pandemia de COVID-19 a impulsionat comitetul să accelereze puternic implementarea a diverse proiecte IT și de videoconferință în 2020, urmate de investiții suplimentare în valoare de circa 2,7 milioane EUR; constată că în 2020 comitetul a cheltuit 6 392 372 EUR pe proiecte și echipamente IT (față de 4 033 320 EUR în 2019); ia act de faptul că, pe lângă strategia digitală a comitetului din 2019, au fost dezvoltate și alte proiecte de digitalizare a administrației comitetului și de asigurare a eficienței acesteia; împărtășește afirmația comitetului potrivit căreia serviciile sale IT au fost subfinanțate timp de mulți ani, iar transferurile bugetare nu pot să înlocuiască finanțarea structurală solidă necesară pentru toate serviciile IT; ia act în special de îngrijorările comitetului cu privire la costul și cheltuielile indirecte pe care le-ar suporta organizațiile mai mici în cazul unui viitor regulament de instituire a unor norme de securitate comune obligatorii pentru instituțiile Uniunii, astfel cum sunt menționate în Rezoluția din 10 iunie 2021 referitoare la Strategia de securitate cibernetică a UE pentru deceniul digital (3);
19.

constată, din raportul de monitorizare și din raportul Curții, că există riscul ca plățile efectuate de agenție către Agenția Spațială Europeană (ESA) în legătură cu punerea în aplicare a programelor EGNOS și GALILEO să fie calculate pe baza unor costuri inexacte din cauza absenței unei strategii ex ante sau ex post cuprinzătoare; constată, pe baza răspunsului agenției cu privire la controalele ex ante, că agenția a pus la dispoziția Curții o metodologie actualizată de declarare a costurilor și a demonstrat, de asemenea, că utilizează certificatele de realizare a obiectivelor de etapă ale ESA pentru a reconcilia costurile declarate de aceasta din urmă; constată, pe baza răspunsului agenției, că, în ceea ce privește strategia de control ex post, agenția și Direcția Generală Industria Apărării și Spațiu a Comisiei auditează activitatea ESA în 2020; invită agenția să informeze cu privire la rezultatele acestui audit și să includă învățămintele desprinse din acesta într-o viitoare strategie ex post;
21.

ia act de faptul că, în 2020, în interesul unei bune gestiuni financiare și în măsura posibilului, întreprinderea comună a utilizat acorduri privind nivelul serviciilor cu serviciile relevante ale Comisiei și cu agențiile Uniunii (TIC, formare, salarii, misiuni, rambursări ale experților, personal interimar etc.) și a participat la contracte-cadru interinstituționale (de exemplu, IT, audit, mobilier de birou, asigurări, servicii de resurse umane) prin semnarea memorandumurilor de înțelegere și că, în plus, întreprinderea comună a condus contracte-cadru ale întreprinderii comune sau a participat la acestea (de exemplu, servicii informatice și de protecție a datelor), și cu scopul de a întări sinergiile; constată, în plus, că, în 2020, întreprinderea comună a lansat prima sa cerere de premii, în cadrul Orizont 2020;
22.

constată că întreprinderea comună a instituit proceduri de control ex ante fiabile bazate pe examinări documentare ale aspectelor financiare și operaționale; constată, în plus, că întreprinderea comună a pus în aplicare în 2020 cadrul de control intern (ICF) al Comisiei, care se bazează pe 17 principii de control intern, și că pentru autoevaluarea și monitorizarea anuală a eficacității activităților de control cerute de ICF, întreprinderea comună a elaborat indicatori relevanți pentru toate principiile de control intern și caracteristicile conexe; constată, în plus, că toate principiile noului model de control sunt încorporate în structura organizatorică a întreprinderii comune și se bazează pe o combinație de controale ex ante și ex post, pe separarea sarcinilor, pe procese și proceduri documentate, pe controlul abaterilor și pe promovarea unei conduite etice;
20.

reține că, potrivit raportului Curții, în ceea ce privește plățile intermediare și finale aferente celui de Al șaptelea program-cadru, FCH2 este responsabilă pentru auditurile ex post la beneficiari, în timp ce pentru declarațiile de cheltuieli aferente proiectelor din cadrul programului Orizont 2020, serviciul comun de audit (CAS) al Comisiei este responsabil pentru auditurile ex post și că, pe baza rezultatelor auditurilor ex post disponibile la sfârșitul anului 2020, FCH2 a raportat o rată de eroare reprezentativă de 1,97 % și o rată de eroare reziduală de 1,01 % pentru proiectele sale aferente celui de Al șaptelea program-cadru, precum și o rată de eroare reprezentativă de 2,16 % și o rată de eroare reziduală de 1,34 % pentru proiectele din cadrul programului Orizont 2020 (compensări și plăți finale); observă că, în conformitate cu propunerea Comisiei pentru un regulament privind programul Orizont 2020, obiectivul final în ceea ce privește nivelul rezidual de eroare la încheierea programelor, după ce s-a luat în considerare impactul financiar al tuturor auditurilor, precum și al măsurilor de redresare și de recuperare, este de a se atinge un nivel cât mai aproape de 2 %;
14.

observă că două cereri de propuneri din 2019 – „Towards Extreme Scale Technologies and Applications” (Către tehnologii și aplicații la scară extremă) și „Innovating and Widening the HPC use and skills base” (Inovarea și extinderea utilizării HPC și a bazei de competențe) – și două cereri de propuneri din 2020 – „Advanced pilots towards the European supercomputers and a Pilot on quantum simulator” (Piloți avansați pentru supercalculatoarele europene și un pilot de simulator cuantic) și „Framework Partnership Agreement in European low-power microprocessor technologies (Phase 2)” [Acord-cadru de parteneriat în materie de tehnologii europene cu microprocesoare de mică putere (Faza 2)] – au fost lansate conform planurilor de lucru anuale relevante;
1.

reține că Curtea de Conturi Europeană („Curtea”) a constatat în raportul său (denumit în continuare „raportul Curții”) că conturile anuale ale întreprinderii comune prezintă în mod fidel, sub toate aspectele semnificative, situația financiară a acesteia la 31 decembrie 2020, precum și rezultatele operațiunilor sale, fluxurile sale de numerar și modificările în structura activelor nete pentru exercițiul încheiat la această dată, în conformitate cu dispozițiile regulamentului său financiar și cu normele contabile adoptate de contabilul Comisiei; constată, în plus, că operațiunile subiacente conturilor sunt conforme cu legile și reglementările în vigoare sub toate aspectele semnificative;
7.

ia act de decizia din 28 aprilie 2020 a Biroului comitetului privind „Majorarea unică a indemnizației de cofinanțare IT pentru membri”, care a acordat membrilor „eligibili” (adică celor care au participat la cel puțin 50 % dintre reuniunile la care au fost invitați) dreptul de a primi 2 500 EUR pentru fiecare dintre cele două tranșe anuale în 2020 (în loc de 1 500 EUR pentru fiecare dintre cele două tranșe în oricare alt an); solicită comitetului să ofere informații cu privire la această majorare unică în secțiunea dedicată cheltuielilor și indemnizațiilor de deplasare ale membrilor de pe site-ul său; constată că obiectivul acestei decizii a fost de a ajuta membrii să își permită mijloace electronice eficiente și stabile pentru a comunica și a participa la reuniuni; subliniază că membrii aflați în funcție au primit, de asemenea, un laptop; observă că cheltuielile efective ale indemnizației de cofinanțare IT pentru membri în 2020 au fost de 1 443 500 EUR, din care majorarea a reprezentat 578 000 EUR; atrage atenția, având în vedere buna gestiune financiară, că această indemnizație de cofinanțare IT este una forfetară și nu se bazează pe costurile reale, astfel că membrilor nu li se cere să furnizeze documente justificative pentru a obține această indemnizație;
9.

constată că, la nivel global, bugetul final al SEAE pentru 2020 a fost executat în proporție de 95,0 % sub formă de angajamente și 82,3 % sub formă de plăți, în scădere față de 2019 de la 99,94 % sub formă de angajamente și 87,9 % sub formă de plăți;