ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.

Prima etapă a inițiativei cetățenești începe cu înregistrarea inițiativei la Comisie, de către organizatori, și se încheie cu decizia formală a Comisiei cu privire la succesul înregistrării inițiativei cetățenești. Aceasta are următoarele caracteristici: (a) O inițiativă cetățenească trebuie înregistrată în mod adecvat la Comisie de către organizatori. Înregistrarea trebuie să conțină numele, data nașterii, cetățenia și adresa fiecărui organizator, precum și textul exact al inițiativei cetățenești într-una dintre limbile oficiale ale Uniunii. (b) Comisia verifică admisibilitatea formală a inițiativei cetățenești înregistrate. O inițiativă cetățenească este admisibilă din punct de vedere formal dacă îndeplinește următoarele patru condiții: — Conține o solicitare adresată Comisiei Europene de a prezenta o propunere de adoptare a unui act legislativ al Uniunii. — Uniunea deține competența în temeiul tratatelor pe care se întemeiază, de a adopta un astfel de act legislativ. — Uniunea deține competența în temeiul tratatelor pe care se întemeiază, de a prezenta o propunere de act legislativ privind materiile în cauză. — actul legislativ solicitat nu este în mod evident contrar principiilor generale de drept aplicate în Uniunea Europeană, Comisia se asigură de faptul că organizatorii obțin toată susținerea necesarăîn conformitate cu articolul 41 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, mai ales în scopul de a asigura că inițiativele înregistrate sunt admisibile. În plus, Comisia informează organizatorii despre proiectele legislative în curs sau propuse, legate de materiile tratate în cadrul respectivei inițiative cetățenești, precum și despre inițiative cetățenești înregistrate cu succes, care se referă, în totalitate sau parțial, la aceleași aspecte. (c) În termen de două luni după înregistrarea inițiativei cetățenești, Comisia trebuie să ia o decizie cu privire la admisibilitatea și posibilitatea de înregistrare a inițiativei. Înregistrarea poate fi refuzată numai din motive juridice și în niciun caz din motive de oportunitate politică. (d) Decizia se adresează atât organizatorilor, în mod individual, cât și publicului larg. Decizia este comunicată organizatorilor și publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Parlamentul European, Consiliul și statele membre sunt informate imediat cu privire la decizia luată. (e) Decizia este supusă verificării de către Curtea de Justiție a Uniunii Europene, precum și de către Ombudsman European, în conformitate cu dispozițiile corespunzătoare ale dreptului UE. Acest lucru se aplică mutatis mutandis, în cazul în care Comisia se abține de la adoptarea unei astfel de decizii. (f) Comisia publică pe pagina sa de internet o listă cu toate inițiativele cetățenești depuse cu succes. (g) Organizatorii unui inițiative cetățenești pot retrage inițiativa în orice moment. În acest caz, inițiativa se consideră a fi neînregistrată, fiind eliminată de pe lista Comisiei mai sus menționată.
—

având în vedere raportul membrilor majorității din Congresul SUA intitulat: „Afaceri cu șefii grupărilor armate: extorsiuni și corupție de-a lungul lanțului american de distribuție în Afganistan” [„War Lords Inc.: Extortion and Corruption Along the US Supply Chain in Afghanistan”] (Comisia pentru supervizare și reformă guvernamentală, Camera reprezentanților SUA, iunie 2010),
D.

întrucât deciziile CITES ar trebui să aibă la bază argumente științifice și întrucât activitățile Uniunii Internaționale pentru Conservarea Naturii (UICN) și ale organizației TRAFFIC (Trade Records Analysis of Flora and Fauna in Commerce) joacă un rol important, furnizând părților la CITES o evaluare detaliată a propunerilor de modificare a apendicelor la CITES;
22.

recomandă BCE să-și îmbunătățească transparența în activitate pentru a spori legitimitatea și predictibilitatea, în special prin publicarea proceselor verbale ale reuniunilor Consiliului guvernatorilor, după exemplul băncilor centrale ale SUA, Regatului Unit și Japoniei (US Federal Reserve System, Bank of England și Bank of Japan); consideră că această transparență se aplică și metodelor interne de evaluare a garanțiilor nelichide și în ceea ce privește evaluările titlurilor de valoare specifice oferite ca garanție;
—

„The Institutional Impacts of EU Legislation on Local and Regional Governments: A Case Study of the 1999/31/EC Landfill Waste and 2004/18/EC Public Procurement Directives” (Impactul instituțional al legislației UE asupra guvernelor locale și regionale: studiu de caz referitor la Directivele 1999/31/CE privind depozitele de deșeuri și 2004/18/CE privind achizițiile publice), European Institute of Public Administration (EIPA), septembrie 2009,
F.

întrucât, în plus, Regulamentul (CE) nr. 178/2002 (cunoscut și sub numele de „legislația generală în domeniul alimentar”) și, îndeosebi, articolul 8 din acesta, prevede, printre altele că legislația în domeniul alimentar are drept obiectiv protejarea intereselor consumatorilor și asigură o bază care le permite acestora să facă o alegere în cunoștință de cauză în legătură cu produsele alimentare pe care le consumă și că are drept scop prevenirea practicilor care pot induce în eroare consumatorul;
21.

sprijină introducerea de registre pentru toate pozițiile instrumentelor derivate, repartizate în mod ideal pe clase de active, și ca registrele să fie reglementate și supravegheate sub îndrumarea AEVMP; solicită stabilirea unor norme procedurale obligatorii pentru a evita denaturarea concurenței și pentru a garanta o interpretare uniformă în statele membre și, în plus, ca în caz de litigiu AEVMP să aibă un drept absolut de decizie; solicită Comisiei să se asigure că autoritățile naționale de supraveghere au acces în timp real la datele granulare din registre referitoare la participanții pe piață care își au sediul in sfera lor de jurisdicție și la datele referitoare la eventualele riscuri sistemice care ar putea fi adunate în propria jurisdicție, precum și la datele agregate din toate registrele, inclusiv datele stocate în registre situate în țări terțe; observă că serviciile furnizate de registre ar trebui să aibă prețuri transparente, având în vedere utilitatea funcției lor;
1.

consideră Acordul SEE ca un vector fundamental pentru creștere economică; salută palmaresul general bun al statelor AELS aparținând SEE în punerea în aplicare a legislației privind piața internă, așa cum arată Tabloul de bord al pieței interne aferent statelor AELS aparținând SEE; observă că relațiile dintre UE și Elveția ridică mai multe obstacole în ceea ce privește aplicarea Acordului privind libera circulație a persoanelor;
21.

ia act de faptul că, în calitate de membră a SEE, Islanda se află într-o fază avansată de îndeplinire a condițiilor impuse în 10 capitole de negociere, îndeplinește parțial condițiile stipulate în 11 capitole de negociere, nemairămânând decât 12 capitole neacoperite de SEE care trebuie negociate complet; subliniază că Comisia a insistat asupra necesității ca Islanda să depună eforturi susținute pentru a-și alinia legislația la acquis într-un anumit număr de domenii și pentru a-l pune în aplicare și executa efectiv pe termen mediu, în vederea îndeplinirii criteriilor de aderare; subliniază că îndeplinirea de către Islanda a obligațiilor care îi incumbă în conformitate cu SEE, precum și cu acordul prin care aceasta este asociată procesului de implementare, aplicare la nivel judiciar și dezvoltare a acquis-ului Schengen, constituie cerințe importante în cadrul negocierilor de aderare;
93.

solicită crearea unui program și utilizarea instrumentelor financiare existente pentru proiecte vizând sporirea încrederii utilizatorilor în comerțul electronic, inclusiv campanii educative și de informare, atât la nivel european, cât și național, și proiecte care verifică în practică nivelul de calitate a serviciilor on-line (cum ar fi metoda „clientului misterios”); subliniază necesitatea de a elabora instrumente on-line pentru instruirea consumatorilor cu privire la comerțul electronic și la noua tehnologie digitală (drepturile principale ale consumatorilor de internet, comerțul electronic, normele de protecție a datelor etc.), cum ar fi proiectul Dolceta (Development of On-Line Consumer Education Tools for Adults - Elaborarea de instrumente de instruire on-line a consumatorilor adulți), permițând astfel cetățenilor să își perfecționeze competențele digitale și cunoștințele cu privire la drepturile și obligațiile lor și să profite în mod responsabil și independent de avantajele comerțului electronic într-o societate digitală;
—

având în vedere studiul privind economia ecosistemelor și a biodiversității (Study on the Economics of Ecosystems and Biodiversity, TEEB) (http://www.teebweb.org),
8.

subliniază faptul că în anumite studii aflate în curs de desfășurare, precum studiul TEEB („The Economics of Ecosystems and Biodiversity”), se estimează că scăderea nivelului de bunăstare ca urmare a pierderii biodiversității se traduce în prezent prin aproximativ 50 de miliarde EUR anual (cu puțin sub 1 % din PIB) și că până în anul 2050 s-ar putea ridica la o cifră anuală de 14 trilioane EUR sau 7 % din PIB-ul estimat; subliniază că, potrivit studiului TEEB, rentabilitatea investițiilor de conservare a biodiversității este de până la de o sută de ori mai mare;
Y.

salutând faptul că anumite state, inclusiv Montana, New Mexico, New Jersey, New York, Carolina de Nord și Kentucky, au abandonat pedeapsa cu moartea prin măsuri incluzând un moratoriu privind execuțiile sau prin abolirea acesteia; condamnând în același timp execuția Teresei Lewis (Virginia) și a lui Holly Wood (Alabama), execuții desfășurate în ciuda faptului că ambele persoane erau retardate mintal, și subliniind cazul lui Mumia Abu-Jamal, condamnat la moarte în Pennsylvania, și pe cel al lui Troy Davis din Georgia,
52.

reamintește faptul că Consiliul de Securitate al ONU are ca responsabilitate principală menținerea păcii și a securității internaționale; subliniază, prin urmare, necesitatea unei cooperări strânse între UE și ONU în domeniul gestionării civile și militare a crizelor, în special în ceea ce privește operațiunile de acordare de ajutor, în care Biroul Organizației Națiunilor Unite pentru coordonarea afacerilor umanitare (UNOCHA) are primul rol; solicită consolidarea acestei cooperări în particular în acele zone în care o organizație urmează să preia atribuțiile celeilalte, în special în lumina experienței contradictorii din Kosovo;
19.

recunoaște că atingerea obiectivului de 2 C va fi posibilă doar dacă grupul țărilor în curs de dezvoltare, în special cele mai avansate dintre acestea, realizează o abatere considerabilă și cuantificabilă sub nivelul ratei de creștere a emisiilor preconizată în prezent, de ordinul a 15-30 % sub nivelul la care s-ar afla acestea în situația de status quo până în 2020 și că acest lucru presupune sprijin din partea țărilor dezvoltate în vederea consolidării capacităților financiare, tehnice și tehnologice; recunoaște că pentru a se putea atinge obiective de temperaturi mai reduse va fi necesar un sprijin sporit;
—

având în vedere declarația de la Berlin privind tuberculoza cu ocazia Forumului ministerial european al OMS (The Berlin Declaration on Tuberculosis – All Against Tuberculosis, EUR/07/5061622/5, WHO European Ministerial Forum, 74415), din 22 octombrie 2007,
—

având în vedere raportul OCDE din 2010, intitulat „The elephant in the room: the need to deal with what banks do”,
74.

consideră că Comisia ar trebui să țină cont de problemele specifice întâmpinate de IMM-uri cu ocazia revendicării DPI-urilor lor, conform principiului în virtutea căruia trebuie să gândim mai întâi la scară mică (Think Small First), statuat prin Legea întreprinderilor mici pentru Europa (Small Business Act for Europe), inclusiv prin aplicarea principiului nediscriminării pentru IMM-uri;
5.

în special, reamintește că: (a) PESC și PSAC, care este o parte integrantă a celei dintâi, au fost incluse în cadrul instituțional cu caracter juridic obligatoriu al principiilor UE (democrația, statul de drept, universalitatea și indivizibilitatea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, respectarea demnității umane, principiile egalității și solidarității, precum și respectarea principiilor Cartei Organizației Națiunilor Unite și ale dreptului internațional, inclusiv a obligației de a acorda protecție), iar obiectivele lor au fost integrate laolaltă cu obiectivele generale ale acțiunii externe a UE; (b) în desfășurarea politicii externe și de securitate, UE trebuie să asigure raporturi constante și coerente între diferitele domenii ale acțiunii sale externe, precum și între politicile externe și cele interne; remarcă faptul că VP/ÎR îi incumbă o responsabilitate specială în acest sens; (c) VP/ÎR, în strânsă cooperare cu statele membre, dirijează PESC, propune decizii și misiuni PSAC, precum și utilizarea resurselor naționale și a instrumentelor Uniunii împreună cu Comisia și, după caz, coordonează aspectele civile și militare ale acestora, prezidează Consiliul Afaceri Externe, fiind, în același timp, vicepreședintă a Comisiei, responsabilă atât cu relațiile externe, cât și cu coordonarea și coerența întregii acțiuni a Uniunii pe plan extern; (d) ÎR are competența de a prezenta propuneri Consiliului în domeniul politicii externe și de securitate comune, fie din proprie inițiativă, fie la cererea Consiliului European, sub conducerea generală a acestuia, caz în care Consiliul poate decide prin majoritate calificată;
9.

recunoaște contribuțiile importante aduse la gestionarea durabilă a pădurilor de programele de certificare globală existente, cum ar fi Forest Stewardship Council (FSC) și PEFC – Programme for the endorsement of Forest Certification schemes (Programul pentru aprobarea sistemelor de certificare în domeniul forestier);
—

având în vedere nota de informare intitulată „Jobs in Europe to become more knowledge- and skills-intensive” (Cedefop, februarie 2010),
—

având în vedere raportul Comisiei din 23 septembrie 2005 intitulat „First Annual Progress Report on European Contract Law and the Acquis Review” (Primul raport anual de activitate privind dreptul european al contractelor și revizuirea acquis-ului) (COM(2005)0456), precum și raportul Comisiei din 25 iulie 2007 intitulat „Al doilea raport de activitate privind cadrul comun de referință” (COM(2007)0447),
162.

subliniază faptul că, indiferent de economiile realizabile, bugetul UE, la nivelul său global actual de 1 % din VNB, nu poate acoperi deficitul de finanțare cauzat de nevoile de finanțare suplimentare ocazionate de tratat, precum și de prioritățile politicile și angajamentele UE existente, precum: — îndeplinirea obiectivelor principale ale strategiei Europa 2020 în domeniile ocupării forței de muncă, al C&D, al climei și energiei, al educației și al reducerii sărăciei; — creșterea cheltuielilor în domeniul cercetării și inovării de la nivelul actual de 1,9 % din PIB la 3 % din PIB, ceea ce înseamnă un plus de cheltuieli publice și private de aproximativ 130 de miliarde de euro pe an; — investițiile necesare în infrastructură; — finanțarea completă esențială și calculată în mod transparent a proiectelor de amploare adoptate de Consiliu, ca ITER și Galileo, precum și politica spațială europeană; — creditele suplimentare, încă necuantificabile, necesare în domeniul politicii externe și de securitate comune, inclusiv pentru Serviciul European de Acțiune Externă și politica europeană de vecinătate; — nevoile de finanțare suplimentare legate de viitoarea extindere a UE; — finanțarea mecanismului european de stabilizare financiară existent și a mecanismului european de stabilitate după 2013 pentru a asigura zonei euro și UE stabilitatea fiscală necesară pentru a depăși criza datoriilor; — efortul financiar legat de îndeplinirea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului (ODM), respectiv alocarea a 0,7 % din VNB ajutoarelor pentru dezvoltare, ceea ce înseamnă aproximativ 35 de miliarde EUR anual în plus față de actualul nivel al cheltuielilor în acest sens, care reprezintă 0,4 % din VNB; — promisiunile care decurg din acordurile de la Copenhaga și Cancun, vizând sprijinirea țărilor în curs de dezvoltare în ceea ce privește combaterea schimbărilor climatice și adaptarea la efectele acestora, care ar trebui să se adauge angajamentelor asumate în cadrul ODM și care se ridică la 100 de miliarde de dolari pe an până în 2020, din care aproximativ o treime ar trebui de UE;
126.

consideră că Comisia ar trebui să țină cont de problemele specifice întâmpinate de IMM-uri în revendicarea drepturilor de proprietate intelectuală, conform principiului „gândiți mai întâi la scară mică” (Think Small First), statuat prin Legea întreprinderilor mici pentru Europa (Small Business Act for Europe), inter alia prin aplicarea principiului nediscriminării pentru IMM-uri;
37.

propune crearea unor sisteme de informare specifice în vederea susținerii mobilității artiștilor și a altor categorii de profesioniști din domeniul culturii, după cum preconizează studiul intitulat „Information systems to support the mobility of artists and other professionals in the culture field: a feasibility study” (Sisteme de informare destinate susținerii mobilității artiștilor și a altor categorii de profesioniști din domeniul culturii: studiu de fezabilitate) (11);
—

având în vedere documentul Comisiei din 2007 intitulat „Guidelines on the Programming, Design & Management of General Budget Support”,
—

având în vedere raportul intitulat „The State of Food and Agriculture 2010-2011; Women in Agriculture – Closing the gender gap for development” prezentat anul acesta la Roma de Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură,
—

având în vedere raportul „Agro-ecology and the right to food” (Agroecologie și dreptul la hrană), elaborat de raportorul special al ONU pentru dreptul la hrană și prezentat înaintea Consiliului ONU pentru drepturile omului, la data de 8 martie 2011,
—

având în vedere raportul intitulat „Agroecology and Right to Food” (Agroecologia și dreptul la hrană), elaborat de raportorul special al ONU pentru dreptul la hrană și prezentat Consiliului ONU pentru Drepturile Omului la 8 martie 2011,
—

având în vedere Raportul tehnic comun al Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC) și al Agenției Europene pentru Medicamente (EMA) din septembrie 2009 intitulat „The bacterial challenge: time to react - A call to narrow the gap between multidrug-resistant bacteria in the EU and the development of new antibacterial agents”,
D.

întrucât numărul de atacuri îndreptate împotriva comunităților creștine a crescut la nivel mondial în 2010, împreună cu numărul de procese și de condamnări la moarte pentru blasfemie, care afectează adesea femeile; întrucât statisticile din ultimii ani referitoare la libertatea religioasă arată că majoritatea actelor de violență religioasă sunt îndreptate împotriva creștinilor, astfel cum este indicat în Raportul privind libertatea religioasă din lume în 2009, redactat de organizația „Aid to the Church in Need”; întrucât, în anumite cazuri, situația cu care se confruntă comunitățile creștine este de natură de a pune în pericol existența lor, dispariția acestora putând duce la pierderea unei părți importante a patrimoniului religios al țărilor în chestiune;
13.

are convingerea că testele de diagnosticare timpurie propuse de Grupul de lucru internațional privind noile criterii ale bolii Alzheimer (IWG on the New criteria for AD), cercetarea referitoare la factorii de risc și definirea criteriilor de diagnosticare timpurie au o importanță capitală;
—

având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Towards fair and efficient pricing in transport”(Către o tarifare echitabilă și eficientă în transporturi) din 1995 (COM(1995)0691) și comunicarea sa intitulată „Transport and CO2”(Transportul și CO2) (COM(1998)0204), întrucât Comisia ar trebui să republice acum ultima comunicare,
L.

întrucât, conform unor studii recente, pentru fiecare kilogram de alimente produse, sunt eliberate în atmosferă 4,5 kg de CO2; întrucât, în Europa, cele aproximativ 89 de milioane de tone de deșeuri alimentare produc 170 de milioane de tone de echivalent CO2 pe an, din care: industria alimentară 59 de milioane de tone de echivalent CO2 pe an, consumul casnic 78 de milioane de tone de echivalent CO2 pe an, altele 33 de milioane de tone de echivalent CO2 pe an; întrucât pentru producerea alimentelor care nu se consumă (30 % din cantitatea totală de alimente) se utilizează o cantitate cu 50 % mai mare din resursele de apă pentru irigații, iar producerea unui kilogram de carne de vită necesită între 5 și 10 tone de apă;
16.

încurajează un dialog încă din fazele inițiale, eficient, între autoritățile locale și regionale și cetățenii din zonele implicate, în etapele de panificare care preced deciziile privind construirea de instalații de tratare a deșeurilor, înțelegând totodată că atitudinea „nu în grădina mea” („NIMBY – not in my back yard”) constituie o provocare mare în acest sens;
15.

salută legăturile economice strânse pe care Islanda le are cu UE, precum și faptul că Islanda a obținut, în general, rezultate satisfăcătoare în ceea ce privește implementarea obligațiilor SEE și capacitatea sa de a face față presiunii concurențiale și forțelor pieței din interiorul UE pe termen mediu, cu condiția ca aceasta să soluționeze în continuare deficiențele actuale prin politici macroeconomice și reforme structurale adecvate; reamintește totuși necesitatea abordării complete a obligațiilor actuale ale SEE, astfel cum sunt stabilite de Autoritatea de supraveghere a AELS;
—

având în vedere raportul OIM intitulat „Resilience of the Cooperative Business Model in Times of Crisis” (Rezistența modelului comercial cooperativ în timp de criză) (8),
G.

întrucât fiecare țară candidată are nivelul său particular de progres și o dinamică proprie de aderare; întrucât UE are răspunderea de a nu lăsa deoparte nicio țară, iar credibilitatea procesului de aderare la UE poate fi compromisă de întârzierile continue în deschiderea negocierilor de aderare;
—

având în vedere raportul profesorului Mario Monti, intitulat „A new strategy for the single market. At the service of Europe’s economy and society” (O nouă strategie pentru piața unică – În serviciul economiei și societății din Europa),
—

având în vedere Raportul tehnic nr. 15/2011 al AEM, intitulat „Revealing the costs of air pollution from industrial facilities in Europe” („Costurile poluării atmosferice cauzate de instalațiile industriale din Europa”
—

având în vedere concluziile și recomandările conținute în documentul „Proiectul zilei următoare: sprijin pentru o tranziție democratică în Siria” (The Day After Project: Supporting a Democratic Transition in Syria), publicat în august 2012,
—

având în vedere Raportul Băncii Mondiale „Doing Business 2012: Doing Business in a More Transparent World” (Mediul de afaceri 2012: desfășurarea afacerilor într-o lume mai transparentă),
—

având în vedere Raportul din 2007 al Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă intitulat „Working conditions in the European Union: The gender perspective” („Condițiile de muncă din Uniunea Europeană: perspectiva de gen”),
—

având în vedere raportul ONU pentru femei din 1 noiembrie 2011 intitulat „The Centrality of Gender Equality and the Empowerment of Women for Sustainable Development” (Centralitatea egalității de gen și autonomizarea femeilor pentru dezvoltare durabilă) (3), elaborat în anticiparea documentului final al Conferinței Organizației Națiunilor Unite pentru dezvoltare durabilă (Rio+20), care va avea loc în 2012,
—

având în vedere documentele de lucru ale serviciilor Comisiei intitulate „Financial Instruments in Cohesion Policy” (Instrumente financiare în politica de coeziune) (SWD(2012)0036) și „Elements for a Common Strategic Framework 2014 to 2020 – the European Regional Development Fund, the Cohesion Fund, the European Agricultural Fund for Rural Development and the European Maritime and Fisheries Fund” (denumit în continuare „Cadrul strategic comun pentru fondurile structurale și fondurile de coeziune”) (SWD(2012)0061),