Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI privind fondurile europene de antreprenoriat social /* COM/2011/0862 final - 2011/0418 (COD) */





EXPUNERE DE MOTIVE 1. CONTEXTUL PROPUNERII Obiectivul principal al prezentei propuneri este să ofere sprijin pieței întreprinderilor sociale îmbunătățind eficacitatea strângerii de fonduri de către fondurile de investiții care vizează acest tip de întreprinderi. Întreprinderile sociale[1] sunt un sector în dezvoltare în UE. Activitatea întreprinderilor sociale are drept obiectiv principal mai degrabă obținerea unui impact social, decât generarea de profit pentru acționari sau alți factori interesați. Pentru a obține impactul social, întreprinderile sociale încearcă să se bazeze pe tehnici de afaceri - inclusiv finanțarea întreprinderilor. Cu toate că sectorul este nou, se caracterizează printr-o creștere economică rapidă. Conform raportului întocmit în 2009 de Global Enterprise Monitor, între 3% și 7,5% din forța de muncă a țărilor membre UE selectate era angajată în întreprinderi sociale de diferite tipuri. Întreprinderile sociale sunt aproape toate IMM-uri. Misiunea socială a întreprinderilor sociale este corelată cu atenția majoră acordată dezvoltării durabile și favorabile incluziunii, precum și cu abordarea problemelor sociale cu care se confruntă societățile UE: acest fapt înseamnă că investițiile în întreprinderi sociale pot avea un impact social pozitiv mai mare decât investițiile în IMM-uri într-un mod mai general. Unele estimări, cum sunt cele ale J. P. Morgan, sugerează că investițiile sociale ar putea să se dezvolte rapid și să devină o piață cu o valoare de peste 100 miliarde EUR, fapt care evidențiază potențialul acestui sector în ascensiune[2]. Asigurând continuarea procesului de creștere și dezvoltare a acestui sector, s-ar contribui major la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020. Întreprinderile sociale obțin o parte importantă din finanțări din granturi, oferite fie de fundații sau persoane fizice, fie de sectorul public. Cu toate acestea, creșterea lor durabilă ca întreprinderi depinde de atragerea unei game mai vaste de investiții și surse de finanțare. Piața UE a fondurilor de investiții începe să dețină un rol important în acest sens. S-a format o piață pentru fondurile de investiții al cărei obiectiv principal este finanțarea întreprinderilor sociale. Pentru a face o distincție mai clară între astfel de fonduri dedicate și fondurile de investiții sociale, în cadrul prezentei propuneri, aceste fonduri dedicate sunt denumite fonduri de antreprenoriat social. Dezvoltarea fondurilor de antreprenoriat social reflectă interesul crescând al multor investitori de a investi - de obicei în cadrul unui portofoliu mai vast - cu scopul de a obține efecte sociale pozitive, mai presus de beneficii financiare. Dovezile privind erorile de reglementare și ale pieței indică două probleme care limitează dezvoltarea fondurilor de antreprenoriat social. În primul rând, dispozițiile legislative la nivelul UE și al statelor membre nu sunt adaptate pentru a facilita atragerea de capital de către aceste tipuri de fonduri. Atragerea de capital la nivel transfrontalier este costisitoare și complexă din cauza normelor naționale fragmentate care reglementează „plasamentele private"[3] din străinătate. Costul capitalului pentru aceste fonduri se majorează datorită conformității cu o varietate de norme naționale care reglementează activitatea de „plasamentele private“ către anumite grupuri de investitori. De asemenea, fondurile de antreprenoriat social nu se dezvoltă uniform pe teritoriul UE, fiind, în prezent, inegale ca distribuție geografică. În urma consultărilor cu statele membre este clar că, în majoritatea cazurilor, aceste fonduri de antreprenoriat social sunt reglementate fie de normele naționale generale aplicabile plasamentelor private, fie, în mod alternativ, de prevederi legale speciale introduse pentru capitalul de risc sau investițiile private. De asemenea, un număr redus de state membre dețin norme speciale pentru categorii mai cuprinzătoare de fonduri de investiții sociale, care sunt deschise și investitorilor de retail. Aceste fonduri de investiții sociale mai cuprinzătoare nu își orientează în mod necesar investițiile doar către întreprinderile sociale. Argumentele din cadrul evaluării de impact indică faptul că fragmentarea normelor naționale privind fondurile de antreprenoriat social și lipsa posibilității de a adapta normele la nevoile acestora au generat costuri suplimentare și au redus accesul eficient la piețele de capital pentru astfel de fonduri. În ciuda interesului puternic al investitorilor pentru strategii de investiții sociale, aceste obstacole legislative împiedică crearea fondurilor de antreprenoriat social dimensionate în mod eficient (activele administrate în medie de un fond de antreprenoriat social depășesc rar 20 milioane EUR). În al doilea rând, potențialii investitori în fonduri de antreprenoriat social se confruntă cu o varietate de propuneri de investiții sociale diferite, cu niveluri diferite de informații privind investițiile sociale, cu alegerea sau examinarea întreprinderilor sociale și cu abordări legate de evaluarea performanțelor lor sociale. Chiar fondurile și întreprinderile sociale vizate de acestea pot să suporte costuri din cauza existenței unor măsuri de autoreglementare care se suprapun sau concurează în ceea ce privește problemele menționate mai sus. Încrederea investitorilor se diminuează. Aceste dificultăți împiedică fluxurile de capital eficiente către fondurile de antreprenoriat social și, astfel, chiar fluxul de capital către întreprinderile sociale, constituind un impediment în dezvoltarea unei piețe unice de investiții în acest sector. Având în vedere această situație, în Actul privind piața unică[4] (Single Market Act - SMA) Comisia s-a angajat să elaboreze mai multe acțiuni pentru a asigura dezvoltarea întreprinderilor sociale din UE, inclusiv abordând aceste deficiențe de finanțare. Propunerea actuală privind un cadru european pentru fondurile de antreprenoriat social este o inițiativă în sensul acestui angajament; face parte din Inițiativa privind antreprenoriatul social a Comisiei [COM(2011)682/2], care își propune să abordeze aspecte mai vaste privind acest sector. Obiectivul regulamentului propus este să creeze un cadru legislativ adaptat la nevoile întreprinderilor sociale, ale investitorilor care doresc să finanțeze aceste întreprinderi și ale fondurilor de investiții specializate cu rol intermediar între cele două părți. Prin regulament se dorește obținerea unui nivel ridicat de claritate în ceea ce privește caracteristicile care diferențiază fondurile de antreprenoriat social de categoriile mai vaste de fonduri de investiții alternative. Numai fondurile conforme cu aceste caracteristici sunt eligibile să strângă fonduri în temeiul cadrului european propus pentru fondurile de antreprenoriat social. Regulamentul propus abordează aceste aspecte. Acesta introduce cerințe uniforme pentru administratorii de organisme de plasament colectiv care funcționează sub denumirea de „fond european de antreprenoriat social”. Regulamentul introduce cerințe privind portofoliul de investiții, tehnicile de investiții și întreprinderile eligibile pe care le poate viza un fond de antreprenoriat social care îndeplinește caracteristicile. De asemenea, regulamentul introduce norme uniforme privind categoriile de investitori care pot fi vizate de un fond de antreprenoriat social care îndeplinește caracteristicile, precum și privind organizarea internă a administratorilor care distribuie aceste fonduri eligibile. În calitate de administratori ai organismelor de plasament colectiv care funcționează sub denumirea de „fond european de antreprenoriat social”, aceștia se vor supune acelorași norme pe întregul teritoriu al UE, vor beneficia de cerințe de înregistrare uniforme și de un pașaport în cadrul UE, fapt care va sprijini crearea unor condiții de concurență egală pentru toți participanții pe piața finanțării întreprinderilor sociale. Regulamentul propus privind fondurile europene de antreprenoriat social (FEAS-urile) vine în completarea regulamentului propus [...] privind fondurile cu capital de risc. Propunerile au obiective diferite, iar dacă sunt adoptate, vor coexista ca texte juridice autonome, independente reciproc. Fondurile cu capital de risc sunt axate pe finanțarea prin capitaluri proprii pentru IMM-uri, dar, în general, nu ating plafonul pe bază de active care determină acordarea pașaportului disponibil pentru administratorii mari de fonduri în temeiul Directivei 2011/61/CE (privind administratorii fondurilor de investiții alternative). Dacă întreprinderile sociale sunt și IMM-uri, iar fondurile care vizează întreprinderi sociale funcționează sub plafoanele pe bază de active stabilite în Directiva 2011/61/CE, gama de instrumente financiare eligibile propuse în regulamentul privind fondurile europene de antreprenoriat social depășesc finanțarea prin capitaluri proprii - instrumentul utilizat în general de întreprinderile debutante în sectorul tehnologic. În afara finanțării prin capitaluri proprii, întreprinderile sociale recurg și la alte forme de finanțare, combinând fonduri din sectoarele public și privat, instrumente de datorie sau mici împrumuturi. Prin urmare, normele privind fondurile de antreprenoriat social prevăd o gamă mai largă de instrumente de finanțare eligibile, disponibile pentru fondurile cu capital de risc. În plus, aspectele legate de transparență pe care le implică investițiile în întreprinderi sociale sunt diferite de obligațiile generale de raportare prevăzute pentru capitalul de risc: investițiile în antreprenoriatul social vizează o formă de „rentabilitate socială” sau de impact social pozitiv. Normele propuse cuprind secțiuni speciale axate pe informații privind impactul social, evaluarea acestuia și strategiile utilizate pentru realizarea lui. Din aceste motive, opțiunea preferată este existența a două cadre UE, unul pentru capitalul de risc și altul pentru antreprenoriatul social, care să funcționeze autonom și în paralel. Sunt necesare mai multe acțiuni pentru a garanta că drepturile conferite prin prezentul regulament administratorilor FEAS și FEAS-urilor nu sunt subminate de obstacole fiscale. Cu toate că sunt independente de prezentul regulament, măsurile fiscale adecvate reprezintă o completare importantă a acestuia, care va susține dezvoltarea unei piețe pe deplin funcționale pentru FEAS-uri în cadrul UE. Măsurile ar putea asigura un flux eficient de capital către FEAS-uri și, respectiv, un portofoliu de întreprinderi eligibile în care fondurile să poată investi. 2. REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI 2.1. Consultările cu părțile interesate La 13 iulie 2011, serviciile Comisiei au lansat o consultare publică privind măsurile posibile de îmbunătățire a accesului la finanțare prin intermediul fondurilor de investiții pentru întreprinderile sociale, consultare încheiată la 14 septembrie 2011[5]. Au fost primite în total 67 de contribuții, care pot fi consultate pe următorul site internet: http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2011/social_investment_funds_en.htm. În plus, autoritățile de reglementare și de supraveghere au fost consultate prin intermediul Comitetului european pentru valori mobiliare (CEVM), dar și printr-un chestionar prin care se solicitau detalii asupra regimurilor naționale existente privind fondurile de investiții sociale în general, inclusiv privind fondurile de antreprenoriat social. Aceste acțiuni se încadrează în contextul mai extins al activităților și consultărilor organizate de Comisie în legătură cu Actul privind piața unică, în care, împreună cu factorii interesați și participanții la consultări, a fost identificat și analizat rolul întreprinderilor sociale. În urma acestor măsuri, Comisia a lansat o inițiativă de sine stătătoare privind întreprinderile sociale, prin care factorii interesați au avut noi oportunități de dezbatere, inclusiv în cadrul unui atelier de lucru desfășurat în mai 2011. 2.2. Evaluarea impactului În conformitate cu politica pentru o mai bună reglementare, Comisia a efectuat o evaluare a impactului generat de diferite alternative politice. Analiza a identificat două probleme principale: pe de o parte, informațiile la care au acces investitorii referitor la întreprinderile sociale, politicile de investiții și procedurile de verificare aplicate de fondurile de antreprenoriat social și evaluarea impactului social sunt fie insuficiente, fie nu sunt prezentate într-un mod comparativ. Pe de altă parte, abordările de reglementare privind colectarea de fonduri de către organizațiile specializate în investiții în întreprinderi sociale nu au fost adaptate suficient la nevoile specifice fondurilor de antreprenoriat social. Mai întâi, participanții pe piață nu au încredere în informațiile disponibile, nu pot identifica cu ușurință acele fonduri destinate întreprinderilor sociale și nu au încredere în impactul social ce poate fi obținut investind în aceste fonduri. A doua problemă este legată de erori de reglementare: sistemele naționale care reglementează colectarea de fonduri în afara piețelor deschise (plasamente private) sunt divergente și nu sunt adaptate special pentru nevoile fondurilor de antreprenoriat social și ale administratorilor lor. Acest fapt înseamnă că strângerea de fonduri la nivel transfrontalier este un proces complex, marcat de divergențe legislative. În absența unor norme uniforme la nivelul UE, este posibil ca fondurile de antreprenoriat social să colecteze fonduri numai la nivel național. Prin urmare, în urma analizei au fost identificate trei obiective cheie: îmbunătățirea clarității și a comparabilității fondurilor de investiții care vizează întreprinderi sociale; îmbunătățirea instrumentelor de evaluare și analiză a impactului social; și o reflectare mai optimă a nevoilor fondurilor de antreprenoriat social în normele aplicabile acestor fonduri pe teritoriul Uniunii. În funcție de aceste obiective, a fost analizată o gamă vastă de opțiuni. În ceea ce privește îmbunătățirea nivelului de claritate și de comparabilitate a fondurilor de antreprenoriat social, evaluarea impactului analizează mai multe opțiuni de facilitare a transparenței prin autoreglementare (coduri de conduită), elaborarea unei mărci UE cu măsuri armonizate și obligatorii pentru realizarea conformității cu dispozițiile legale. Pentru îmbunătățirea instrumentelor de evaluare sau de analiză a impactului social, au fost examinate diferite opțiuni, care variază de la instituirea de forumuri de discuții pentru factorii interesați, la lansarea unui studiu mai aprofundat privind modul în care pot fi armonizate aceste instrumente la nivel UE. În ceea ce privește îmbunătățirea modului în care aceste fonduri colectează capital la nivel transfrontalier și a mediului legislativ privind plasamentele private din străinătate, opțiunile au variat de la încurajarea recunoașterii reciproce între normele naționale privind plasamentele private, la utilizarea normelor privind capitalul de risc și pentru a încuraja colectarea de capital de către fondurile de antreprenoriat social, crearea unui sistem de colectare de capital special pentru aceste fonduri și crearea unui cadru de fond european de sine stătător pentru aceste fonduri. În urma evaluării riscului s-a optat pentru un cadru de sine stătător de definire a fondurilor și a normelor aplicabile acestora, pentru a facilita colectarea de fonduri la nivel național și transnațional, cuprinzând și instituirea unei „mărci” europene a fondurilor de antreprenoriat social susținută prin măsuri solide privind transparența. A fost evaluat impactul opțiunilor, inclusiv beneficiile și costurile pentru sectorul de activitate reprezentat de fonduri, pentru investitori, întreprinderi sociale, autorități de supraveghere și alți factori interesați. Opțiunea preferată a fost reținută deoarece are cel mai mare potențial de soluționare a problemelor identificate, fiind, în același timp, proporțională în ceea ce privește costurile de conformitate suportate de cei care doresc să beneficieze de noul cadru. În raportul de evaluare a impactului au fost luate în considerare observațiile exprimate de Comitetul de evaluare a impactului în avizul său din 18 noiembrie 2011. A fost clarificat, de asemenea, contextul mai larg al prezentei inițiative, prezentând cum sunt interconectate diferitele inițiative ale Comisiei în domeniul antreprenoriatului social pentru a forma o strategie coerentă. Analiza problemelor a fost consolidată și prin includerea unei explicații mai clare a motivelor pentru care inițiativa privind fondurile cu capital de risc nu poate aborda problemele aferente fondurilor de antreprenoriat social. Au fost clarificate mai aprofundat raționamentul intervenției și analiza diferitelor opțiuni, în special în ceea ce privește diferitele categorii posibile de investitori. Conținutul acestor acțiunilor, precum și al celor care pot fi necesare într-o etapă ulterioară este stabilit într-un mod mai clar. Evaluarea impactului a fost îmbunătățită prin includerea unei evaluări a interdependenței acțiunilor în ceea ce privește eficacitatea lor potențială. În final, au fost clarificate aspecte legate de monitorizare și conformitate. 3. ELEMENTE JURIDICE ALE PROPUNERII 3.1. Temei juridic Propunerea se bazează pe articolul 114 din TFUE, drept temeiul juridic cel mai adecvat pentru acest domeniu. Obiectivul principal al propunerii este de a îmbunătăți fiabilitatea și securitatea juridică a activităților de distribuție derulate de operatorii care utilizează denumirea de „fond european de antreprenoriat social”. Pentru a îndeplini acest obiectiv, propunerea introduce standarde uniforme privind componența portofoliului, instrumentele de investiții eligibile și obiectivele eligibile de investiții ale fondurilor de plasament colectiv care funcționează sub această denumire. Propunerea introduce, de asemenea, norme privind categoriile de investitori considerate eligibile să investească în astfel de fonduri de plasament. Se consideră că un regulament este instrumentul juridic cel mai adecvat pentru a introduce cerințe uniforme destinate tuturor participanților pe piața colectării de fonduri pentru întreprinderile sociale - investitori, fonduri de antreprenoriat social și societăți vizate de finanțatorii de antreprenoriate sociale. Se consideră că regulamentul este instrumentul adecvat și pentru crearea unor norme uniforme privind cine poate investi într-un fond de antreprenoriat social, cine poate să utilizeze denumirea de „fond european de antreprenoriat social” și tipurile de întreprinderi care pot primi finanțare de la astfel de fonduri eligibile. În final, se consideră că regulamentul este instrumentul adecvat și pentru a garanta că toți participanții se supun unor cerințe uniforme în ceea ce privește aderarea la „fondurile europene de antreprenoriat social” și strategiile și instrumentele de investiții utilizate de aceste fonduri. În plus, obiectivele prezentului regulament sunt asociate cerințelor uniforme privind transparența în relație cu impactul social, inclusiv raportarea și evaluările performanței sociale. În acest scop sunt necesare dispoziții uniforme - de exemplu, detalii privind modul de prezentare a performanței sociale. Dacă măsurile precise de standardizare a acestor dispoziții ar cădea în sarcina legislației interne a statelor membre, ar exista riscul ca aceste dispoziții să difere de la un stat membru la altul. Acest fapt ar crea standarde inegale într-un domeniu cheie pentru dezvoltarea pieței fondurilor de investiții care vizează întreprinderile sociale. Astfel de standarde inegale ar fi în detrimentul obiectivului de a garanta credibilitatea acestei piețe pentru investitori. Prin urmare, pentru a consolida încrederea investitorilor, trebuie să se garanteze că gestionarii fondului se supun acelorași norme în acest domeniu cheie. 3.2. Subsidiaritate și proporționalitate Scopul esențial al propunerii este crearea unui mediu de distribuție credibil, sigur și stabil din punct de vedere juridic pentru „fondurile europene de antreprenoriat social”. Definirea caracteristicilor principale ale unui astfel de fond, în ceea ce privește componența portofoliului său, instrumentele de investiții, obiectivele de investiții și grupurile eligibile de investitori, nu poate fi lăsată la latitudinea statelor membre, deoarece acest fapt ar conduce la dispoziții definitorii puse în aplicare diferit și neuniform pe teritoriul UE. Prin urmare, definițiile și dispozițiile de funcționare uniforme trebuie să aibă un rol cheie în stabilirea unui set de norme comune pentru piața europeană a acestor fonduri și a administratorilor lor. Mai mult, toți gestionarii fondurilor de plasament colectiv care funcționează pe această piață sub denumirea de „fond european de antreprenoriat social” trebuie să se supună acelorași cerințe de organizare, de desfășurare a activității comerciale și de transparență. În ceea ce privește înregistrarea și supravegherea administratorilor de „fonduri europene de antreprenoriat social“, propunerea dorește să stabilească un echilibru între necesitatea unei supravegheri efective, interesul autorităților naționale competente din țara în care aceste fonduri fie își au sediul, fie sunt oferite categoriilor eligibile de investitori și rolul de coordonator al AEVMP. În vederea elaborării unui proces de supraveghere uniform, autoritatea competentă din statul membru în care administratorul unui „fond european de antreprenoriat social“ este domiciliat va verifica documentele de înregistrare depuse de administratorul solicitant și, după ce evaluează dacă solicitantul furnizează garanții suficiente cu privire la capacitatea sa de a respecta dispozițiile prezentului regulament, va înregistra solicitantul. Pentru a monitoriza administratorul înregistrat, autoritatea competentă care a înregistrat administratorul va coopera cu autoritățile competente din statele membre în care fondul eligibil este distribuit. AEVMP va întocmi o bază de date centrală cu toți administratorii înregistrați care sunt eligibili să utilizeze denumirea de fond european de antreprenoriat social. În ceea ce privește proporționalitatea, propunerea stabilește un echilibru adecvat între interesul public de a promova dezvoltarea unor piețe mai eficiente pentru „fondurile europene de antreprenoriat social“ și rentabilitatea măsurilor propuse. Pentru a furniza un sistem de înregistrare simplu, propunerea a luat în considerare nevoia de a găsi un echilibru între siguranța și fiabilitatea asociate denumirii de „fond european de antreprenoriat social“, funcționarea eficientă a pieței și costurile suportate de diferiți factori interesați. 3.3. Conformitatea cu articolele 290 și 291 din TFUE La 23 septembrie 2009, Comisia a adoptat propuneri de regulamente privind instituirea Autorității bancare europene (ABE), a Autorității europene pentru asigurări și pensii ocupaționale (AEAPO) și a Autorității europene pentru valori mobiliare și piețe (AEVMP). În acest sens, Comisia dorește să reamintească declarațiile pe care le-a făcut la adoptarea regulamentelor de instituire a autorităților europene de supraveghere, în legătură cu articolele 290 și 291 din TFUE, conform cărora: „În ceea ce privește procesul de adoptare a standardelor de reglementare, Comisia subliniază caracterul unic al sectorului serviciilor financiare, rezultând din structura Lamfalussy și recunoscut în mod explicit în declarația nr. 39, anexă la TFUE. Cu toate acestea, Comisia are îndoieli majore în ceea ce privește conformitatea cu articolele 290 și 291 din TFUE a restricțiilor asupra rolului său în adoptarea actelor delegate și a măsurilor de punere în aplicare.“ 3.4. Prezentarea propunerii Articolul 1 – Scop Articolul 1 descrie scopul regulamentului prezentat. Articolul clarifică faptul că denumirea de „fond european de antreprenoriat social“ (FEAS) este rezervată administratorilor de fonduri care îndeplinesc un set de condiții de calitate uniforme aplicabile pentru distribuirea fondurilor pe teritoriul Uniunii. În acest sens, articolul 1 evidențiază obiectivul de a elabora un concept uniform a ceea ce înseamnă un FEAS. Acest concept este dezvoltat pentru a asigura distribuirea fără probleme a acestor fonduri pe teritoriul Uniunii. Articolul 2 - Domeniu de aplicare Articolul 2 stipulează că prezentul regulament este aplicabil administratorilor de organisme de plasament colectiv, astfel cum sunt definite la articolul 3 alineatul (1) litera (b) din prezentul regulament, care își au sediul în Uniune și care fac obiectul înregistrării de către autoritățile competente din statele membre de origine în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) litera (a) din Directiva 2011/61/CE, cu condiția ca aceștia să gestioneze portofolii de FEAS-uri, iar valoarea totală a activelor gestionate să nu depășească un plafon de 500 milioane EUR. Articolul 3 - Definiții Articolul 3 cuprinde definiții esențiale, care conturează domeniul de aplicare al regulamentului propus. Sunt definite concepte cheie, cum ar fi, FEAS, administratorul unui FEAS, instrumentele de investiții eligibile și obiectivele eligibile de investiții. Aceste definiții au drept scop esențial stabilirea unei diferențe clare între un FEAS și alte fonduri care pot aplica strategii de investiții similare, dar nu vizează întreprinderi sociale. În conformitate cu scopul de a defini cu exactitate fondurile care fac obiectul prezentului regulament, articolul 3 alineatul (1) litera (a) stipulează că un FEAS este un fond care direcționează minimum 70% din aportul la capitalul agregat și din capitalul angajat nesolicitat către investiții care sunt întreprinderi eligibile din portofoliu. Acest fapt presupune că, de exemplu, cheltuielile operaționale percepute unui FEAS, astfel cum se poate conveni cu investitorii, trebuie suportate din cele 30% rămase din aportul la capitalul angajat. Prezentul regulament ia în considerare, de asemenea, caracteristicile specifice ale întreprinderilor sociale. Obiectivul principal al întreprinderilor sociale este obținerea unui impact social pozitiv. Prin urmare, prezentul regulament stipulează că o întreprindere eligibilă din portofoliu ar trebui să obțină un impact social pozitiv cuantificabil, să utilizeze profitul pentru îndeplinirea obiectivului principal și să fie gestionată într-un mod responsabil și transparent. Articolul 3 precizează, de asemenea, normele și procedurile care trebuie implementate pentru acoperirea situațiilor în care o întreprindere eligibilă din portofoliu dorește să distribuie o parte din profiturile sale proprietarilor sau acționarilor săi. Așa cum se precizează în considerente, astfel de distribuiri nu trebuie să submineze atingerea eficientă a obiectivului principal al întreprinderii. Având în vedere necesitățile de finanțare ale unei astfel de întreprinderi, instrumentele eligibile de investiții sunt, de asemenea, definite. Acestea cuprind instrumente de capitaluri proprii, instrumente de datorii, investiții în alte FEAS-uri și împrumuturi pe termen lung și mediu. Articolul 4 - Utilizarea denumirii de „fond european de antreprenoriat social“ Articolul 4 cuprinde principiul cheie conform căruia numai fondurile care îndeplinesc condițiile uniforme prevăzute de prezentul regulament sunt eligibile să utilizeze denumirea de „fond european de antreprenoriat social“ pentru a distribui FEAS-uri pe teritoriul Uniunii. Articolul 5 - Structura portofoliului Articolul 5 cuprinde prevederi detaliate privind componența portofoliului care caracterizează un FEAS. În această privință, articolul 5 cuprinde norme uniforme privind obiectivele de investiții ale unui FEAS, instrumente eligibile de investiții, norme privind limitele la care un administrator de FEAS își poate majora expunerea. Pentru a permite FEAS-urilor un anumit grad de flexibilitate în gestionarea investițiilor și a lichidităților, sunt acceptate și alte investiții, care să nu fie investiții eligibile, în limita unui plafon care să nu depășească 30% din aportul la capitalul agregat și din capitalul nesolicitat. Articolul 6 - Investitori eligibili Articolul 6 cuprinde prevederi detaliate privind investitorii eligibili să investească în FEAS-uri: conform acestui articol, FEAS-urile pot fi distribuite numai către investitori recunoscuți ca investitori profesionali conform Directivei 2004/39/CE. Distribuirea către alți investitori, cum ar fi anumite persoane cu disponibilități financiare ridicate, este permisă numai dacă aceste persoane încredințează fondului un „bilet“ cu o valoare minimă de 100 000 EUR și dacă administratorul fondului aplică anumite proceduri astfel încât să se asigure în mod rezonabil că acești alți investitori sunt capabili să decidă siguri asupra investițiilor și să înțeleagă riscurile implicate. Articolul 7 - Norme de conduită Articolul 7 cuprinde principiile generale care reglementează comportamentul unui administrator de FEAS, în special, în derularea activităților fondului și în relațiile cu investitorii. Articolul 8 - Conflicte de interese Articolul 8 cuprinde norme privind modul în care un administrator de FEAS abordează conflictele de interese. Aceste norme solicită, de asemenea, ca administratorul să dispună de procedurile organizaționale și administrative necesare pentru a asigura abordarea adecvată a conflictelor de interese. Articolul 9 - Evaluarea impactului social pozitiv Articolul 9 solicită administratorilor de FEAS să dispună de procedurile necesare pentru a evalua și monitoriza impactul social pozitiv pe care întreprinderile eligibile din portofoliu s-au angajat să îl obțină. Articolul 10 - Cerințe organizaționale Articolul 10 dispune ca un administrator de FEAS să dețină resurse umane și tehnice necesare, precum și fonduri proprii în valoarea necesară, pentru a gestiona adecvat FEAS-urile. Articolul 11 - Evaluare Articolul 11 tratează evaluarea activelor deținute de un FEAS. Actul constitutiv al fiecărui FEAS trebuie să conțină norme privind acest aspect. Articolul 12 - Rapoarte anuale Articolul 12 cuprinde norme privind rapoartele anuale pe care administratorii de FEAS trebuie să le întocmească referitor la FEAS-ul pe care îl gestionează. Raportul descrie Structura portofoliului fondului și activitățile desfășurate în anul precedent. Raportul cuprinde, de asemenea, informații privind impactul social obținut de politica de investiții a fondului. Articolul 13 - Comunicarea de informații investitorilor Articolul 13 cuprinde anumite cerințe cheie de prezentare de informații, de datoria unui administrator de FEAS în relația cu investitorii fondului. Aceste cerințe cuprind obligații generale precontractuale legate de publicarea de informații despre strategia de investiții și obiectivele FEAS, informații despre costurile și cheltuielile conexe și profilul de risc și de randament al investiției propuse de FEAS. Aceste cerințe cuprind, de asemenea, informații privind modul de calcul al remunerației administratorului de FEAS. În același timp, aceste cerințe au drept scop asigurarea transparenței legate de natura specifică a FEAS-urilor, în special în ceea ce privește rezultatul social pozitiv obținut prin politica de investiții. Articolul 14 - Supraveghere Articolul 14 pentru a se asigura că autoritatea competentă a statului membru de origine va putea să verifice dacă administratorul de FEAS respectă cerințele uniforme prevăzute în prezentul regulament, administratorul de FEAS înștiințează autoritatea competentă cu privire la intenția sa de a distribui FEAS-uri sub denumirea de „fond european de antreprenoriat social“. Administratorul furnizează, de asemenea, informațiile necesare privind mecanismele aplicate pentru respectarea dispozițiilor prezentului regulament și fondurile pe care intenționează să le distribuie. După ce autoritatea competentă consideră că informațiile necesare sunt complete și că procedurile sunt adecvate pentru respectarea dispozițiilor prevăzute în prezentul regulament, aceasta înregistrează administratorul de FEAS. Înregistrarea este valabilă pe întregul teritoriul al Uniunii și permite administratorului de FEAS să distribuie FEAS-uri sub denumirea „fond european de antreprenoriat social“. Articolul 15 - Actualizarea informațiilor Articolul 15 cuprinde norme legate de situațiile în care este necesară actualizarea informațiilor furnizate către autoritatea competentă din statul membru de origine. Articolul 16 - Notificări transfrontaliere Articolul 16 descrie procesul de notificare transnațională desfășurat între autoritățile competente de supraveghere în urma înregistrării administratorului de FEAS. Articolul 17 - Baza de date AEVMP Prin articolul 17 i se atribuie AEVMP sarcina de a elabora o bază de date centrală cu toate FEAS-urile înregistrate pe teritoriul Uniunii. Articolul 18 – Supravegherea de către autoritatea competentă Articolul 18 prevede că autoritatea competentă a statului membru de origine supraveghează conformitatea cu dispozițiile prezentului regulament. Articolul 19 - Competențe de supraveghere Articolul 19 prezintă o listă a competențelor de supraveghere de care dispun autoritățile competente pentru a asigura respectarea criteriilor uniforme cuprinse în regulament. Articolul 20 - Sancțiuni Articolul 20 cuprinde prevederi privind sancțiunile aplicate pentru asigurarea punerii în aplicare a dispozițiilor prezentului regulament. Articolul 21 - Încălcarea dispozițiilor cheie Articolul 21 prevede nevoia de a sancționa încălcarea dispozițiilor cheie ale prezentului regulament, cum sunt cele referitoare la componența portofoliului, investitorii eligibili și utilizarea denumirii „fond european de antreprenoriat social“, printr-o interdicție de folosire a denumirii și eliminarea din registru a administratorului FEAS. Articolul 22 - Cooperare în materie de supraveghere Articolul 22 cuprinde norme privind schimbul de informații în materie de supraveghere efectuat între autoritățile competente din statele membre de origine și statele membre gazdă și AEVMP. Articolul 23 - Secretul profesional Articolul 23 cuprinde prevederi referitoare la nivelul obligatoriu de păstrare a secretului profesional care trebuie să fie aplicabile tuturor autorităților naționale relevante, precum și autorității europene de reglementare în materie de valori mobiliare și piețe (AEVMP). Articolul 24 - Condiții de abilitare La articolul 24 sunt stabilite condițiile în care Comisia este abilitată să adopte acte delegate. Articolul 25 - Revizuire Articolul 25 cuprinde clauze de revizuire a regulamentului propus și posibile propuneri de modificare ale Comisiei în ceea ce privește prezentul regulament. 4. IMPLICAȚII BUGETARE Nu există implicații bugetare. 2011/0418 (COD) Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI privind fondurile europene de antreprenoriat social (Text cu relevanță pentru SEE) PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și, în special, articolul 114 din acesta, având în vedere propunerea Comisiei Europene, după transmiterea proiectului actului legislativ către parlamentele naționale, având în vedere avizul Băncii Centrale Europene,[6] având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European,[7] hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară, întrucât: (1) Din ce în ce mai mulți investitori sunt interesați de atingerea unor obiective sociale și nu se mai limitează la urmărirea profitului financiar, astfel că în Uniune a luat naștere o piață a investițiilor sociale, compusă în parte din fonduri de investiții care vizează întreprinderile sociale. Aceste fonduri finanțează întreprinderile sociale, care au rol de motoare ale schimbării sociale, oferind soluții inovatoare la problemele sociale și având astfel o contribuție importantă la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020. (2) Este necesar să se prevadă un cadru comun pentru utilizarea denumirii „fond european de antreprenoriat social”, cu precădere în ceea ce privește compoziția portofoliului fondurilor care își desfășoară activitatea sub această denumire, obiectivele lor de investiții eligibile, instrumentele de investiții pe care le pot utiliza și categoriile de investitori care pot investi în aceste fonduri, stabilind reguli uniforme la nivelul Uniunii. În absența unui astfel de cadru comun, există riscul adoptării unor măsuri divergente la nivel național de către statele membre, ceea ce ar avea un impact negativ direct asupra pieței interne și ar crea obstacole în calea bunei funcționări a acesteia, deoarece fondurile care intenționează să își desfășoare activitatea în întreaga Uniune ar trebui să se conformeze unor norme diferite de la un stat membru la altul. În plus, cerințele calitative divergente în materie de compoziție a portofoliului, de obiective de investiții și de investitori eligibili ar putea duce la crearea unor niveluri diferite de protecție a investitorilor și ar genera confuzie cu privire la propunerile de investiții legate de fondurile europene de antreprenoriat social (FEAS). Totodată, investitorii trebuie să poată compara propunerile de investiții ale diferitelor FEAS. Este necesar să se înlăture obstacolele majore din calea mobilizării transfrontaliere de fonduri de către FEAS, să se evite denaturarea concurenței între acestea și să se prevină apariția în viitor a unor noi obstacole în calea schimburilor comerciale și a unor denaturări semnificative ale concurenței. În consecință, temeiul juridic adecvat este articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, astfel cum este interpretat în conformitate cu jurisprudența constantă a Curții de Justiție a Uniunii Europene. (3) Este necesar să se adopte un regulament care să prevadă norme uniforme aplicabile FEAS care doresc să mobilizeze capitaluri în Uniune utilizând denumirea de „fond european de antreprenoriat social” și să impună obligații corespondente administratorilor acestora în toate statele membre. Aceste cerințe trebuie să asigure încrederea investitorilor care doresc să investească în fondurile respective. (4) Definirea cerințelor calitative pentru utilizarea denumirii „fond european de antreprenoriat social” sub forma unui regulament garantează că aceste cerințe sunt direct aplicabile administratorilor organismelor de plasament colectiv care mobilizează fonduri utilizând această denumire. Acest lucru ar asigura condiții uniforme pentru utilizarea acestei denumiri prin evitarea unor cerințe naționale diferite ca rezultat al transpunerii unei directive. Regulamentul are drept rezultat faptul că administratorii organismelor de plasament colectiv care utilizează această denumire ar fi obligați să respecte aceleași reguli în întreaga Uniune, ceea ce ar spori încrederea investitorilor care doresc să investească în fonduri axate pe întreprinderile sociale. Un regulament ar reduce totodată complexitatea legislației și costurile de conformare suportate de administratori pentru respectarea unor norme naționale adesea divergente aplicabile acestor fonduri, în special pentru administratorii care doresc să mobilizeze capitaluri la nivel transfrontalier. Un regulament trebuie să contribuie, de asemenea, la eliminarea denaturării concurenței. (5) Pentru a clarifica relația dintre prezentul regulament și normele generale ale Uniunii aplicabile organismelor de plasament colectiv și administratorilor acestora, este necesar să se prevadă că prezentul regulament se aplică numai administratorilor organismelor de plasament colectiv, altele decât OPCVM-urile, în sensul articolului 1 din Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM)[8] și care sunt stabiliți în Uniune și înregistrați la autoritatea competentă în statul membru de origine, în conformitate cu Directiva 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2011 privind administratorii fondurilor de investiții alternative și de modificare a Directivelor 2003/41/CE și 2009/65/CE și a Regulamentelor (CE) nr. 1060/2009 și (UE) nr. 1095/2010[9]. În plus, prezentul regulament trebuie să se aplice numai administratorilor care administrează portofolii ale FEAS ale căror active administrate nu depășesc în total plafonul de 500 milioane EUR. Pentru ca acest plafon să poată fi calculat operațional, competența de a adopta acte legislative în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene trebuie să se delege Comisiei în ceea ce privește precizarea modului de calcul al acestui plafon. Atunci când exercită această împuternicire, Comisia trebuie, pentru a asigura consecvența normelor privind organismele de plasament colectiv, să țină cont de măsurile adoptate de Comisie în conformitate cu articolul 3 alineatul (6) litera (a) din Directiva 2011/61/UE. (6) În cazul în care administratorii organismelor de plasament colectiv nu doresc să utilizeze denumirea de „fond european de antreprenoriat social“, prezentul regulament nu este aplicabil. În aceste cazuri trebuie să se aplice în continuare normele naționale și legislația generală a Uniunii în vigoare. (7) Prezentul regulament trebuie să prevadă norme uniforme cu privire la natura FEAS, în special la întreprinderile de portofoliu în care FEAS sunt autorizate să investească, și la instrumentele de investiții care pot fi utilizate. Pentru a asigura claritatea și certitudinea necesare, prezentul regulament trebuie să prevadă totodată criterii uniforme pentru identificarea întreprinderilor sociale ca întreprinderi de portofoliu eligibile. Obiectivul principal al întreprinderilor sociale este, mai degrabă, obținerea unui impact social pozitiv, decât maximizarea profitului. Ca atare, prezentul regulament trebuie să prevadă că o întreprindere de portofoliu eligibilă trebuie să aibă ca scop producerea unor efecte sociale măsurabile și pozitive, să își utilizeze profiturile pentru atingerea obiectivului principal și să fie administrată într-un mod transparent și responsabil. Pentru cazurile, în general excepționale, în care o întreprindere de portofoliu eligibilă dorește să distribuie profiturile către acționari și proprietari, aceasta trebuie să dispună de proceduri și reguli predefinite aplicabile unei astfel de distribuiri a profiturilor. Regulile respective trebuie să precizeze că distribuirea profiturilor nu trebuie să prejudicieze obiectivul social principal. (8) Întreprinderile sociale includ o gamă largă de întreprinderi, cu diferite forme juridice, care oferă servicii sau bunuri sociale persoanelor vulnerabile sau marginalizate. Aceste servicii cuprind accesul la locuințe, îngrijiri medicale, asistență pentru persoanele vârstnice sau cu handicap, îngrijirea copiilor, accesul la servicii de ocupare a forței de muncă și de formare profesională, precum și gestionarea dependenței. Întreprinderile sociale includ, de asemenea, întreprinderi care utilizează o modalitate de producție de bunuri sau servicii cu un obiectiv social, dar a căror activități pot cuprinde alte bunuri și servicii decât cele sociale. Aceste activități pot include integrarea socială și profesională prin accesul la servicii de ocupare a forței de muncă pentru persoanele dezavantajate, în special, din cauza calificării insuficiente ori a problemelor sociale sau profesionale care duc la excludere și marginalizare. (9) Având în vedere nevoile specifice de finanțare ale întreprinderilor sociale, este necesar să se definească clar tipurile de instrumente care trebuie utilizate de un FEAS pentru astfel de finanțări. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să stabilească criterii uniforme privind instrumentele eligibile care trebuie să fie utilizate de un FEAS pentru a face investiții, aici fiind incluse instrumente de capitaluri proprii, instrumente de datorie, investiții în alte FEAS-uri și împrumuturi pe termen scurt și mediu. (10) Pentru a păstra flexibilitatea necesară portofoliului de investiții, FEAS-urile pot investi, de asemenea, în alte active care nu sunt investițiile eligibile, în măsura în care aceste investiții nu depășesc plafoanele pentru instrumente neeligibile, stabilite în prezentul regulament. Participațiile pe termen scurt, cum ar fi numerarul sau echivalentele de numerar nu trebuie luate în considerare în calculul plafoanelor pentru investițiile neeligibile, stabilite în cadrul prezentului regulament. (11) Pentru a garanta faptul că denumirea „fond european de antreprenoriat social“ sugerează încredere și este ușor de recunoscut pentru investitorii de pe teritoriul Uniunii, prezentul regulament trebuie să prevadă că numai administratorii FEAS care respectă criteriile uniforme de calitate, astfel cum sunt prevăzute în prezentul regulament, sunt eligibili să utilizeze această denumire atunci când distribuie un FEAS în cadrul Uniunii. (12) Pentru a asigura FEAS-urilor un profil distinct și identificabil, adecvat scopului lor, trebuie să existe norme uniforme privind componența portofoliului și tehnicile de investiție permise acestor fonduri. (13) Împrumutul sau efectul de levier nu trebuie să fie permise la nivelul fondului, pentru a se asigura că FEAS-urile nu contribuie la generarea de riscuri sistemice, iar în cadrul activităților de investiții aceste fonduri sunt axate pe sprijinirea companiilor eligibile din portofoliu. Cu toate acestea, împrumutul pe termen scurt trebuie să fie acceptat pentru a permite fondului să soluționeze nevoile extraordinare de lichidități care pot apărea între momentul în care se solicită capitalul angajat de la investitori și primirea efectivă a capitalului în conturi. (14) Trebuie stipulate anumite măsuri de protecție speciale, pentru a se asigura că FEAS-urile sunt distribuite unor investitori avizați, care dețin cunoștințele, experiența și capacitatea de a prelua riscurile specifice acestor fonduri, precum și pentru a menține încrederea investitorilor în FEAS. Prin urmare, FEAS-urile trebuie distribuite, în general, numai investitorilor care sunt clienți profesionali sau care pot fi considerați clienți profesionali în conformitate cu Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind piețele instrumentelor financiare, de modificare a Directivelor 85/611/CEE și 93/6/CEE ale Consiliului și a Directivei 2000/12/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 93/22/CEE a Consiliului[10]. Cu toate acestea, pentru a avea o bază de investitori suficient de vastă pentru investițiile în FEAS-uri, se dorește ca și alți investitori să aibă acces la aceste fonduri, inclusiv persoanele cu disponibilități financiare ridicate. Trebuie să se stabilească măsuri de protecție speciale pentru acești alți investitori pentru a garanta că FEAS-urile sunt distribuite numai către investitori cu un profil adecvat pentru astfel de investiții. Aceste măsuri de protecție exclud distribuirea prin utilizarea unor planuri de economii periodice. (15) Pentru a garanta că numai administratorii FEAS care îndeplinesc criterii uniforme de calitate privind comportamentul pe piață pot utiliza denumirea „fond european de antreprenoriat social“, prezentul regulament trebuie să stabilească norme privind desfășurarea activității comerciale și relația administratorului FEAS cu investitorii săi. Din aceleași considerente, prezentul regulament trebuie să stabilească, de asemenea, condiții uniforme privind modul în care acești administratori abordează conflictele de interese. Aceste norme trebuie să prevadă, de asemenea, ca administratorul să dispună de procedurile organizaționale și administrative necesare pentru a asigura abordarea adecvată a conflictelor de interese. (16) Obținerea unui impact social pozitiv, în plus față de generarea unui profit pentru investitori, este o caracteristică cheie a fondurilor de investiții care vizează întreprinderile sociale, caracteristică care le distinge de alte tipuri de fonduri de investiții. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să prevadă ca administratorii FEAS să dispună de proceduri de monitorizare și de evaluare a impactului social pozitiv care trebuie obținut prin investițiile în întreprinderile eligibile din portofoliu. (17) Pentru a asigura integritatea denumirii de „fond european de antreprenoriat social“, prezentul regulament trebuie să cuprindă, de asemenea, criterii de calitate privind organizarea administratorului FEAS. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să prevadă cerințe uniforme și proporționale privind nevoia de a menține resurse tehnice și umane adecvate, precum și fonduri proprii suficiente pentru gestiunea corespunzătoare a FEAS-urilor. (18) În scopul protecției investitorilor, este necesar să se garanteze evaluarea adecvată a activelor FEAS-urilor. Prin urmare, actul constitutiv al fiecărui FEAS trebuie să conțină norme privind evaluarea activelor. Aceasta ar trebui să asigure integritatea și transparența evaluării. (19) Trebuie să se prevadă norme uniforme privind raporturile anuale, pentru a se garanta că administratorii FEAS care utilizează denumirea „fond european de antreprenoriat social“ furnizează informații suficiente asupra activităților desfășurate. (20) Pentru a asigura integritatea denumirii „fond european de antreprenoriat social“ în ochii investitorilor, este necesar ca denumirea să fie utilizată numai de administratori de fonduri care aplică metode complet transparente în ceea ce privește politica de investiții și obiectivele de investiții. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să prevadă norme uniforme privind dispozițiile de furnizare de informații, dispoziții obligatorii pentru un administrator de FEAS în relațiile cu investitorii săi. Aceste dispoziții cuprind elementele specifice investițiilor în întreprinderi sociale, astfel încât se poate obține o mai mare consecvență și comparabilitate a acestor informații. Aici sunt cuprinse informații despre criteriile și procedurile utilizate pentru a alege anumite întreprinderi eligibile din portofoliu drept obiective de investiții. Sunt cuprinse, de asemenea, informații privind impactul social pozitiv care trebuie obținut prin politica de investiții și modul în care trebuie monitorizat și evaluat acest impact. Pentru a asigura nivelul necesar de încredere a investitorilor în astfel de investiții, tot aici sunt cuprinse informații despre activele FEAS care nu au fost investite în întreprinderi eligibile din portofoliu și modul în care acestea au fost alese. (21) Pentru a asigura supravegherea efectivă a cerințelor uniforme din prezentul regulament, autoritatea competentă din statul membru de origine trebuie să supravegheze modul în care administratorul de FEAS respectă cerințele uniforme prevăzute de prezentul regulament. În acest scop, administratorul FEAS care dorește să își distribuie fondurile cu denumirea „fond european de antreprenoriat social“ ar trebui să notifice intenția sa autorității competente din statul membru de origine. Autoritatea competentă trebuie să înregistreze administratorul fondului dacă acesta a transmis toate informațiile necesare și dacă aplică proceduri adecvate de respectare a cerințelor prezentului regulament. Această înregistrare trebuie să fie valabilă pe întregul teritoriu al Uniunii. (22) Pentru a asigura supravegherea efectivă a respectării criteriilor uniforme prevăzute, prezentul regulament trebuie să cuprindă norme privind situațiile în care trebuie să se actualizeze informațiile furnizate autorităților competente din statul membru de origine. (23) Pentru a asigura supravegherea efectivă a respectării cerințelor prevăzute, prezentul regulament trebuie să instituie, de asemenea, o procedură de notificare transnațională între autoritățile competente de supraveghere, care trebuie inițiată la înregistrarea administratorului FEAS în statul membru de origine. (24) Pentru a menține condiții transparente de distribuire a administratorilor FEAS pe teritoriul Uniunii, Autorității europene pentru valori mobiliare și piețe (AEVMP) trebuie să i se atribuie sarcina de a elabora o bază de date centrală cu toate FEAS-urile înregistrate în conformitate cu prezentul regulament. (25) Pentru a asigura supravegherea eficientă a criteriilor uniforme instituite, prezentul regulament trebuie să conțină o listă a competențelor de supraveghere de care dispun autoritățile competente. (26) Pentru ca prezentul regulament să fie pus în aplicare în mod corespunzător, trebuie să cuprindă sancțiuni pentru încălcarea prevederilor sale principale, mai precis, a normelor privind componența portofoliului, a măsurilor de protecție legate de identitatea investitorilor eligibili și a celor privind utilizarea denumirii „fond european de antreprenoriat social“ numai de administratorii de FEAS înregistrați. Regulamentul trebuie să dispună că încălcarea acestor prevederi cheie conduce la interdicția de a mai utiliza denumirea și la excluderea din registru a administratorului fondului. (27) Trebuie să aibă loc un schimb de informații în materie de supraveghere între autoritățile competente din statele membre de origine și statele membre gazdă și AEVMP. (28) Cooperarea regulamentară efectivă între entitățile însărcinate să supravegheze respectarea criteriilor uniforme din prezentul regulament necesită aplicarea unui grad ridicat al păstrării secretului profesional de către toate autoritățile naționale relevante și de către AEVMP. (29) Standardele tehnice pentru serviciile financiare trebuie să asigure armonizarea coerentă și supravegherea la un nivel ridicat pe teritoriul Uniunii. Ar fi util și oportun să revină AEVMP, în calitate de organism cu înaltă specializare, sarcina de a elabora un proiect de standarde tehnice de punere în aplicare, care să fie înaintat Comisiei, atunci când aceste standarde nu presupun alegeri de politică. (30) Comisia trebuie să fie împuternicită să adopte standarde tehnice de punere în aplicare, prin intermediul actelor de punere în aplicare, în conformitate cu articolul 291 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei[11]. AEVMP trebuie să fie însărcinată cu elaborarea unui proiect de standarde tehnice de punere în aplicare pentru formatul și modalitatea utilizate în procedura de notificare de la articolul 16. (31) În vederea specificării cerințelor prevăzute de prezentul regulament, competența de a adopta acte legislative în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene trebuie delegată Comisiei în ceea ce privește precizarea metodelor de calculare și monitorizare a plafoanelor menționate în prezentul regulament, precizarea criteriilor de identificare a întreprinderilor eligibile din portofoliu, a tipurilor de conflicte de interese pe care trebuie să le evite administratorii de FEAS și a măsurilor care trebuie luate în acest sens, a procedurilor pentru evaluarea impactului social care va fi obținut de întreprinderile eligibile din portofoliu și a detaliilor pentru specificarea cerințelor de transparență. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Această activitate ar trebui să ia în considerare și inițiativele de autoreglementare și codurile de conduită. (32) În cursul pregătirii și elaborării actelor delegate, Comisia trebuie să asigure transmiterea simultană, adecvată și la timp a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. (33) Cel mai târziu după patru ani de la data la care prezentul regulament intră în vigoare, prezentul regulament trebuie să fie revizuit pentru a lua în considerare evoluțiile pieței FEAS-urilor. Pe baza acestei analize, Comisia trebuie să transmită Parlamentului European și Consiliului un raport însoțit, dacă este cazul, de modificări legislative. (34) Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute în special de Carta Drepturilor Fundamentale ale Uniunii Europene, inclusiv dreptul la respectarea vieții private și de familie și libertatea de a desfășura o activitate comercială. (35) Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date[12] reglementează prelucrarea datelor cu caracter personal efectuată în statele membre în scopul prezentului regulament, sub supravegherea autorităților competente din statele membre, în special a autorităților publice independente desemnate de statele membre. Regulamentul (UE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date[13] reglementează prelucrarea datelor cu caracter personal de către AEVMP în cadrul prezentului regulament și sub supravegherea Autorității Europene pentru Protecția Datelor. (36) Obiectivul prezentului regulament, mai precis de a dezvolta o piață internă pentru FEAS-uri prin elaborarea unui cadru de înregistrare a administratorilor FEAS, facilitând astfel distribuirea FEAS-urilor pe teritoriul UE, poate fi îndeplinit numai la nivelul Uniunii. Uniunea poate să adopte măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum se prevede la articolul menționat, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru a îndeplini obiectivul urmărit, ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: CAPITOLUL I OBIECT, DOMENIU DE APLICARE ȘI DEFINIȚII Articolul 1 Prezentul regulament prevede cerințe uniforme pentru acei administratori de organisme de plasament colectiv care doresc să utilizeze denumirea de „fond european de antreprenoriat social“ (FEAS) și condițiile de distribuire a organismelor de plasament colectiv sub această denumire pe teritoriul Uniunii, contribuind astfel la buna funcționare a pieței interne. De asemenea, prezentul regulamentul prevede norme privind distribuirea administratorilor FEAS către investitori eligibili din cadrul Uniunii, componența portofoliului FEAS-urilor, instrumentele și tehnicile de investiții eligibile, precum și organizarea, transparența și conduita administratorilor FEAS care distribuie astfel de fonduri în cadrul Uniunii. Articolul 2 1. Prezentul regulament se aplică administratorilor organismelor de plasament colectiv, astfel cum sunt definite la articolul 3 alineatul (1) litera (b), care sunt stabiliți în Uniunea Europeană și fac obiectul înregistrării de către autoritățile competente din statul membru de origine în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) litera (a) din Directiva 2011/61/CE, cu condiția ca respectivii administratori să gestioneze portofolii ale căror active administrate nu depășesc în total un plafon de 500 milioane EUR sau, în statele membre în care Euro nu este moneda oficială, valoarea corespunzătoare în moneda națională la data intrării în vigoare a prezentului regulament. 2. La calcularea plafonului menționat la alineatul (1), administratorii organismelor de plasament colectiv care gestionează alte fonduri decât FEAS-uri nu vor trebuie să cumuleze activele administrate în cadrul acestor alte fonduri. 3. Comisia este abilitată să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 24, pentru a preciza metodele de calculare a plafonului menționat la alineatul (1) din prezentul articol și pentru a monitoriza respectarea permanentă a acestui plafon. Articolul 3 1. În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții: (a) „fond european de antreprenoriat social“ (FEAS) înseamnă un organism de plasament colectiv care investește minimum 70% din aportul la capitalul agregat și din capitalul angajat nesolicitat în active care sunt instrumente eligibile; (b) „organism de plasament colectiv“ înseamnă o întreprindere care atrage capital de la mai mulți investitori pentru a-l investi în beneficiul acelor investitori în conformitate cu politica de investiții definită și care nu necesită autorizație în temeiul articolului 5 din Directiva 2009/65/CE; (c) „instrumente eligibile“ înseamnă oricare dintre instrumentele de mai jos: (i) un instrument de capitaluri proprii care: – este emis de o întreprindere eligibilă din portofoliu și este achiziționat direct de FEAS de la întreprinderea eligibilă din portofoliu; – este emis de o întreprindere eligibilă din portofoliu în schimbul unui titlu de capital propriu emis de întreprinderea eligibilă din portofoliu; – este emis de o întreprindere în cadrul căreia întreprinderea eligibilă din portofoliu este o filială în posesiune majoritară și care este achiziționat de FEAS în schimbul unui instrument de capital propriu emis de întreprinderea eligibilă din portofoliu; (ii) titluri de valoare și instrumente de datorie negarantate, emise de o întreprindere eligibilă din portofoliu; (iii) unități sau acțiuni ale unuia sau mai multor FEAS-uri; (iv) împrumuturi pe termen mediu și lung acordate de FEAS întreprinderilor eligibile din portofoliu; (v) orice alt tip de participație într-o întreprindere eligibilă din portofoliu. (d) „întreprindere eligibilă din portofoliu“ înseamnă o întreprindere care, la momentul unei investiții efectuate de FEAS, nu este cotată pe o piață reglementată astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) punctul (14) din Directiva 2004/39/CE, a cărei cifră de afaceri anuală este mai mică de 50 milioane EUR sau al cărei bilanț anual total nu depășește 43 milioane EUR, care nu este un organism de plasament colectiv și care: (i) are drept obiectiv principal obținerea unui impact social pozitiv cuantificabil, conform statutului, actului constitutiv sau oricărui alt document statutar pe baza căruia a fost înființată activitatea comercială, atunci când: – întreprinderea oferă servicii sau bunuri unor persoane vulnerabile sau marginalizate; sau – întreprinderea utilizează o metodă de producție de bunuri sau servicii care întruchipează obiectivul social al acesteia; (ii) utilizează profiturile obținute pentru atingerea obiectivului său principal în loc să le distribuie și deține proceduri și norme predefinite pentru orice situație în care profiturile sunt distribuite acționarilor sau proprietarilor; (iii) este administrată într-un mod responsabil și transparent, în special prin implicarea lucrătorilor, a clienților și a acționarilor afectați de activitățile sale comerciale. (e) „capital propriu“ înseamnă participații în capitalurile proprii ale unei întreprinderi, reprezentate prin acțiuni sau altă formă de participație în capitalul întreprinderii eligibile din portofoliu emise către investitori; (f) „distribuire“ înseamnă oferirea sau plasarea directă ori indirectă, la inițiativa administratorului FEAS sau în numele acelui administrator, a unor unități sau acțiuni aparținând unui FEAS pe care îl administrează către investitori domiciliați sau cu sediul social pe teritoriul Uniunii; (g) „capital angajat“ înseamnă orice angajament în temeiul căruia o persoană este obligată să achiziționeze o participație în FEAS ori să contribuie la capitalul FEAS; (h) „administrator de FEAS“ înseamnă o persoană juridică a cărei activitate comercială regulată o constituie gestionarea a cel puțin unui FEAS; (i) „stat membru de origine“ înseamnă statul membru în care administratorul de FEAS a fost înființat sau are sediul social. (j) „stat membru gazdă“ înseamnă statul membru, altul decât statul membru de origine, în care administratorul de FEAS distribuie FEAS-uri în conformitate cu prezentul regulament. (k) „autoritate competentă” înseamnă autoritatea națională pe care statul membru de origine o desemnează, în temeiul unui act cu putere de lege sau al unei norme administrative, să efectueze înregistrarea administratorilor organismelor de plasament colectiv așa cum de menționează la articolul 2 alineatul (1). 2. Comisia este abilitată să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 24, prin care să precizeze tipurile de servicii sau bunuri și metodele de producție a bunurilor sau serviciilor care întruchipează un obiectiv social menționate la prezentul articol alineatul (1) litera (d) punctul (i) având în vedere diferite tipuri de întreprinderi eligibile din portofoliu și circumstanțele în care profiturile pot fi distribuite proprietarilor sau acționarilor. CAPITOLUL II CONDIȚII DE UTILIZARE A DENUMIRII „FOND EUROPEAN DE ANTREPRENORIAT SOCIAL“ Articolul 4 Administratorii de FEAS care îndeplinesc cerințele prevăzute în prezentul capitol au dreptul să utilizeze denumirea „fond european de antreprenoriat social“ în legătură cu distribuirea FEAS-urilor pe teritoriul Uniunii. Articolul 5 1. Atunci când achiziționează active care nu sunt instrumente eligibile, administratorii de FEAS se asigură că FEAS-ul administrat nu utilizează mai mult de 30% din aportul la capitalul agregat și din capitalul angajat nesolicitat pentru a achiziționa active care nu sunt instrumente eligibile; deținerea de numerar și echivalentele de numerar pe termen scurt nu sunt luate în considerare pentru a calcula această limită. 2. Administratorii de FEAS nu fac împrumuturi, nu emit titluri de creanță, nu oferă garanții, la nivelul FEAS, nici nu utilizează orice metodă la nivelul FEAS prin care expunerea fondului va crește, fie prin împrumuturi de numerar sau de titluri de valoare, prin angajarea în poziții aferente instrumentelor financiare derivate sau prin orice alte mijloace; 3. Interdicția prevăzută la alineatul (2) nu se aplică pentru împrumuturi pe un termen care nu poate fi reînnoit și care nu depășește 120 de zile calendaristice, efectuat în scopul furnizării de lichidități în perioada dintre solicitarea și primirea de capital angajat de la investitori. Articolul 6 Administratorii de FEAS distribuie unitățile și acțiunile FEAS-urilor administrate exclusiv către investitori considerați clienți profesionali în conformitate cu secțiunea I din anexa II la Directiva 2004/39/CE sau care, la cerere, pot fi considerați clienți profesionali în conformitate cu secțiunea II din anexa II la Directiva 2004/39/CE ori către alți investitori atunci când: (a) acești alți investitori se angajează să investească o sumă de minimum 100 000 EUR; (b) într-un document distinct de contractul încheiat pentru angajamentul de investiție, acești alți investitori declară în scris că au luat la cunoștință riscurile asociate angajamentului prezentat; (c) administratorul de FEAS evaluează expertiza, experiența și cunoștințele investitorului, fără a presupune că investitorul deține cunoștințele și experiența de piață menționate în secțiunea I din anexa II la Directiva 2004/39/CE; (d) luând în considerare natura angajamentului prezentat, administratorul de FEAS se asigură în mod rezonabil că investitorul poate să ia propriile decizii de investiții, înțelege riscurile aferente, precum și că un astfel de angajament corespunde acelui investitor; (e) administratorul de FEAS confirmă în scris că a efectuat evaluarea menționată la litera (c) și a ajuns la concluzia menționată la litera (d). Articolul 7 În legătură cu un FEAS pe care îl gestionează, administratorii de FEAS: (a) acționează cu onestitate, competență, grijă, diligență și echitate în desfășurarea activităților lor; (b) aplică politici și proceduri adecvate pentru a preveni practicile frauduloase despre care se poate presupune, în mod rezonabil, că afectează interesele investitorilor și ale societăților de portofoliu eligibile; (c) își desfășoară activitatea astfel încât să promoveze interesul FEAS-urilor gestionate, al investitorilor în acele FEAS-uri și integritatea pieței. (d) aplică un nivel ridicat de diligență în selectarea și monitorizarea continuă a investițiilor în întreprinderile eligibile de portofoliu; (e) posedă cunoștințe și o înțelegere adecvată a întreprinderilor eligibile din portofoliu în care investesc. Articolul 8 1. Administratorii de FEAS identifică și evită conflictele de interese, iar în cazurile în care acestea nu pot fi evitate, gestionează și monitorizează și, în conformitate cu alineatul (4), fac publice acele conflicte de interese, pentru a preveni ca interesele FEAS-urilor și ale investitorilor lor să fie afectate negativ de acele conflicte de interese și pentru a se asigura că FEAS-urile gestionate de ei sunt tratate echitabil. 2. Administratorii de FEAS identifică în special acele conflicte de interese care pot apărea între (a) administratorii de FEAS-uri, acele persoane care desfășoară efectiv activitatea administratorului de FEAS, angajați sau orice persoane care, în mod direct sau indirect, controlează sau sunt controlate de administratorul FEAS-ului, și FEAS-ul administrat de administratorul FEAS-ului sau investitorii în acele FEAS-uri; (b) un FEAS sau investitorii în acel FEAS și un alt FEAS administrat de același administrator sau investitorii în acel alt FEAS. 3. Administratorii de FEAS mențin și pun în aplicare proceduri efective de organizare și de administrare în scopul respectării cerințelor prevăzute la alineatele (1) și (2). 4. Se recurge la publicarea conflictelor de interese astfel cum se menționează la alineatul (1) în cazul în care procedurile organizaționale aplicate de administratorul de FEAS pentru a identifica, preveni, gestiona și monitoriza conflictele de interese nu sunt suficiente pentru a garanta în mod rezonabil că va fi evitat riscul de a prejudicia interesele investitorilor. Înainte de a acționa în numele lor, administratorii de FEAS informează în mod clar investitorii cu privire la natura generală sau sursa conflictelor de interese. 5. Comisia este abilitată să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 24, în care să specifice: (a) tipurile de conflicte de interese menționate la alineatul (2) din prezentul articol; (b) măsurile care trebuie luate de administratorii de FEAS în ceea ce privește structurile și procedurile organizaționale și administrative pentru a identifica, a preveni, a gestiona, a monitoriza și a publica conflictele de interese. Articolul 9 1. Pentru fiecare FEAS pe care îl administrează, administratorii de FEAS-uri utilizează proceduri adecvate de evaluare și monitorizare a măsurii în care societățile eligibile din portofoliu în care FEAS-ul investește obțin efectele sociale pozitive la care s-au angajat. 2. Comisia trebuie să fie abilitată să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 24, în care să precizeze detaliile procedurilor menționate la alineatul (1) din prezentul articol, în ceea ce privește diferitele societăți de portofoliu eligibile. Articolul 10 Indiferent de situație, administratorii de FEAS dețin fonduri proprii suficiente și utilizează resurse tehnice și umane corespunzătoare pentru a asigura administrarea adecvată a FEAS-urilor. Articolul 11 Normele privind evaluarea activelor sunt stipulate în documentele constitutive ale FEAS. Articolul 12 1. În termen de 6 luni de la încheierea exercițiului financiar, administratorii de FEAS-uri trebuie să pună la dispoziția autorității competente din statul membru de origine un raport anual pentru fiecare FEAS administrat. Raportul descrie componența portofoliului deținut de FEAS și activitățile desfășurate în anul precedent. Raportul cuprinde situațiile financiare auditate ale FEAS. Raportul este elaborat în conformitate cu standardele de raportare în vigoare și cu termenii conveniți între administratorul de FEAS și investitori. Administratorii de FEAS-uri pun raportul la dispoziția investitorilor, la cerere. Administratorii de FEAS și investitorii pot conveni să fie furnizate informații suplimentare. 2. Raportul anual cuprinde cel puțin următoarele elemente: (a) detalii, după caz, privind rezultatele sociale generale obținute prin aplicarea politicii de investiții și metoda utilizată pentru a evalua aceste rezultate; (b) o declarație privind cesiunile care au avut loc în legătură cu întreprinderile eligibile din portofoliu; (c) o descriere din care să reiasă dacă au avut loc cesiuni legate de celelalte active ale FEAS-ului care nu sunt investite în societăți de portofoliu eligibile, pe baza criteriilor menționate la articolul 13 alineatul (1) litera (e); (d) o sinteză a activităților derulate de administratorul de FEAS în legătură cu societățile de portofoliu eligibile menționate la articolul 13 alineatul (1) litera (k). 3. În cazul în care administratorul de FEAS este obligat să publice un raport financiar anual privind FEAS-ul, în conformitate cu Directiva 2004/109/CE a Parlamentului European și a Consiliului[14], informațiile menționate la alineatele (1) și (2) din prezentul articol pot fi furnizate separat sau ca secțiune suplimentară la raportul financiar anual. Articolul 13 1. Înainte de decide asupra unor investiții, administratorii de FEAS-uri informează investitorii cel puțin referitor la următoarele elemente: (a) identitatea administratorului de FEAS și a altor furnizori de servicii contractați de administratorul de FEAS în legătură cu activitatea de administrare și o descriere a sarcinilor lor; (b) o descriere a strategiei și a obiectivelor de investiții ale FEAS, inclusiv o descriere a tipurilor de întreprinderi eligibile din portofoliu și a procesului și criteriilor de identificare a lor, tehnicile de investiții pe care le poate folosi și orice restricții de investiții aplicabile; (c) rezultatul social pozitiv vizat de politica de investiții a FEAS, inclusiv, dacă este cazul, estimări rezonabile ale acestor rezultate și informații despre performanțele anterioare în acest sector; (d) metodologiile care se vor utiliza pentru a evalua rezultatele sociale; (e) o descriere a activelor care nu sunt întreprinderi eligibile din portofoliu și procesul și criteriile utilizate pentru a alege aceste active, cu excepția cazului în care acestea sunt numerar sau echivalente de numerar; (f) o descriere a profilului de risc al FEAS și a oricăror riscuri asociate activelor în care fondul poate investi sau tehnicile de investiții care pot fi utilizate; (g) o descriere a procedurii de evaluare a FEAS și a metodologiei de stabilire a prețurilor activelor, inclusiv metodele utilizate pentru evaluarea întreprinderilor eligibile din portofoliu; (h) o descriere a tuturor comisioanelor, taxelor și cheltuielilor suportate direct sau indirect de investitori, precum și valorile maxime ale acestora; (i) o descriere a metodei de calcul al remunerației administratorului de FEAS; (j) dacă este cazul, istoricul performanțelor financiare FEAS; (k) serviciile de sprijin pentru întreprinderi și alte activități de asistență oferite de administratorul de FEAS sau organizate de acesta prin intermediul unor terți pentru a facilita dezvoltarea, creșterea sau, în alte privințe, operațiunile curente ale societăților de portofoliu eligibile, în care FEAS investește ori, în cazul în care nu sunt furnizate aceste servicii sau activități, o explicație în acest sens; (l) o descriere a procedurilor prin care FEAS-ul își poate schimba strategia de investiții sau politica de investiții ori ambele. 2. Toate informațiile menționate la alineatul (1) sunt corecte, clare și nu induc în eroare. Informațiile sunt actualizate și revizuite în mod regulat. 3. În cazul în care administratorul de FEAS este obligat să publice un prospect în legătură cu un FEAS, în conformitate cu Directiva 2003/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului[15] ori în conformitate cu legislația națională, informațiile menționate la alineatul (1) se pot furniza separat sau ca secțiune a prospectului. 4. Comisia este abilitată să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 24, în care să specifice: (a) conținutul informațiilor menționate la alineatul (1) literele (b)-(e) și (k) de la prezentul articol; (b) modul în care informațiile menționate la alineatul (1) literele (b)-(e) și (k) de la prezentul articol pot fi prezentate într-un mod uniform pentru a asigura cel mai ridicat nivel de comparabilitate posibil. CAPITOLUL II SUPRAVEGHERE ȘI COOPERARE ADMINISTRATIVĂ Articolul 14 1. Administratorii de FEAS care intenționează să utilizeze denumirea de „fond european de antreprenoriat social“ pentru distribuirea FEAS-ului lor informează autoritatea competentă din statul membru de origine cu privire la această intenție și furnizează următoarele informații: (a) identitatea persoanelor care gestionează efectiv FEAS-urile; (b) identitatea FEAS-urilor ale căror unități sau acțiuni sunt distribuite și strategiile lor de investiții; (c) informații cu privire la dispozițiile luate pentru a respecta cerințele prevăzute în capitolul II; (d) o listă a statelor membre în care administratorul de FEAS intenționează să distribuie fiecare FEAS. 2. Autoritatea competentă din statul membru de origine înregistrează administratorul de FEAS numai în cazul în care consideră că sunt îndeplinite următoarele condiții: (a) informațiile cerute conform alineatului (1) sunt complete; (b) dispozițiile notificate conform alineatului (1) litera (c) sunt adecvate pentru a asigura conformitatea cu cerințele de la capitolul II. 3. Înregistrarea este valabilă pentru tot teritoriul Uniunii și permite administratorilor de FEAS să distribuie FEAS-uri sub denumirea de „fonduri europene de antreprenoriat social“ pe întregul teritoriu al Uniunii. Articolul 15 Administratorul de FEAS actualizează informațiile furnizate autorității competente din statul membru de origine în care administratorul de FEAS intenționează să distribuie: (a) un nou FEAS; (b) un FEAS existent într-un stat membru care nu este menționat pe lista prevăzută la articolul 14 alineatul (1) litera (d). Articolul 16 1. Imediat ce administratorul de FEAS a fost înregistrat, autoritatea din statul membru de origine notifică acest fapt AEVMP și statelor membre indicate conform articolului 14 alineatul (1) litera (d) din prezentul regulament. 2. Statele membre gazdă prevăzute în conformitate cu articolul 14 alineatul (1) litera (d) din prezentul regulament nu impun administratorului de FEAS înregistrat în conformitate cu articolul 14 nicio cerință sau procedură administrativă în ceea ce privește distribuirea FEAS-urilor sale și nici nu solicită avizarea distribuției înainte ca aceasta să înceapă. 3. Pentru a asigura punerea în aplicare în mod uniform a prezentului articol, AEVMP elaborează un proiect de standarde tehnice de punere în aplicare pentru a stabili formatul notificării. 4. AEVMP transmite Comisiei proiectul de standarde tehnice de punere în aplicare până la [a se introduce data]. 5. Competența de a adopta standardele tehnice de punere în aplicare menționate la alineatul (3) se deleagă Comisiei, în conformitate cu procedura stabilită la articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010[16]. Articolul 17 AEVMP menține o bază de date centrală la care este permis accesul publicului prin Internet și care cuprinde toți administratorii de FEAS înregistrați în Uniune în temeiul prezentului regulament. Articolul 18 Autoritatea competentă a statului membru de origine verifică conformitatea cu cerințele stabilite în prezentul regulament. Articolul 19 În conformitate cu legislația națională, autoritățile competente dispun de toate competențele de supraveghere și de investigație necesare pentru a-și exercita funcțiile. În special, autoritățile dispun de competența de: (a) a solicita accesul la orice document, în orice formă, și de a primi o copie a acestuia; (b) a solicita administratorului de FEAS să furnizeze informații fără întârziere; (c) a solicita informații de la orice persoană aflată în legătură cu activitățile administratorului de FEAS sau cu acel FEAS; (d) a efectua inspecții la fața locului anunțate sau nu în prealabil; (e) a lua măsurile adecvate pentru a se asigura că administratorul de FEAS respectă în continuare cerințele prezentului regulament; (f) a emite un ordin pentru a se asigura că administratorul de FEAS respectă cerințele prezentului regulament și se abține de la repetarea oricărui comportament care ar putea reprezenta o încălcare a prezentului regulament. Articolul 20 1. Statele membre adoptă normele privind măsurile și sancțiunile administrative care se aplică pentru încălcări ale prevederilor prezentului regulament și iau toate măsurile necesare pentru a se asigura că aceste măsuri și sancțiuni sunt puse în aplicare. Măsurile și sancțiunile prevăzute sunt efective, proporționale și disuasive. 2. În termen de [24 de luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament] statele membre transmit Comisiei și AEVMP normele menționate la alineatul (1). Statele membre înștiințează fără întârziere Comisia și AEVMP dacă există orice modificare ulterioară la acestea. Articolul 21 1. Autoritatea competentă din statul membru de origine ia măsurile adecvate prevăzute la alineatul (2) în cazul în care administratorii de FEAS: (a) nu îndeplinesc cerințele aplicabile structurii portofoliului, în conformitate cu articolul 5; (b) nu distribuie FEAS investitorilor eligibili, în conformitate cu articolul 6; (c) utilizează denumirea de „fond european de antreprenoriat social“ fără să fie înregistrați la autoritatea competentă din statul membru de origine, în conformitate cu articolul 14; 2. în cazurile menționate la alineatul (1), autoritatea competentă a statului membru de origine ia măsurile următoare, după caz: (a) interzice utilizarea denumirii de „fond european de antreprenoriat social“ pentru distribuirea unuia sau mai multor FEAS-uri deținute de administratorul de FEAS; (b) elimină administratorul de FEAS din registru. 3. Autoritățile competente din statul membru de origine informează autoritățile competente din statele membre gazdă indicate în conformitate cu articolul 14 alineatul (1) litera (d) cu privire la eliminarea unui administrator de FEAS din registrul menționat la alineatul (1) litera (b) din prezentul articol. 4. Dreptul de a distribui unul sau mai multe FEAS sub denumirea de „fonduri europene de antreprenoriat social” în Uniune expiră cu efect imediat cu începere de la data deciziei autorității competente menționate la alineatul 2 literele (a) sau (b). Articolul 22 1. Autoritățile competente și AEVMP cooperează ori de câte ori este necesar pentru a-și îndeplini sarcinile în temeiul prezentului regulament. 2. Acestea își comunică toate informațiile și documentele necesare pentru a identifica și corecta încălcările prezentului regulament. Articolul 23 1. Toate persoanele care exercită sau au exercitat activități pentru autoritățile competente sau pentru AEVMP, precum și auditorii și experții instruiți de autoritățile competente și AEVMP se supun obligației de a păstra secretul profesional. Aceste persoane nu pot divulga nicio informație confidențială la care au avut acces în timpul îndeplinirii sarcinilor lor niciunei persoane sau autorități, decât într-o formă rezumativă sau prescurtată astfel încât administratorii de FEAS și FEAS-urile să nu poată fi identificate individual, fără a aduce atingere cazurilor care intră sub incidența prevederilor de drept penal și procedurilor desfășurate în temeiul prezentului regulament. 2. Nu sunt împiedicate schimburile de informații între autoritățile competente din statele membre sau AEVMP în conformitate cu prezentul regulament sau alte reglementări ale Uniunii aplicabile administratorilor de FEAS și FEAS-urilor. 3. Atunci când autoritățile competente și AEVMP primesc informații confidențiale în conformitate cu alineatul (1), aceste organisme le pot utiliza numai pentru a-și îndeplini sarcinile și în cadrul procedurilor administrative și judiciare. CAPITOLUL IV DISPOZIȚII TRANZITORII ȘI FINALE Articolul 24 1. Competența de a adopta acte delegate se conferă Comisiei sub rezerva condițiilor stabilite la prezentul articol. 2. Delegarea de competențe prevăzută la articolul 2 alineatul (3), articolul 3 alineatul (2), articolul 8 alineatul (5), articolul 9 alineatul (2) și articolul 13 alineatul (4) se conferă Comisiei pe o perioadă de patru ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. Comisia elaborează un raport cu privire la delegarea de competențe în termen de cel mult nouă luni înainte de expirarea perioadei de patru ani. Delegarea de competențe se prelungește în mod tacit, pentru perioade de timp identice ca durată, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune unei astfel de prelungiri în termen de cel mult trei luni înainte de expirarea fiecărei perioade. 3. Delegarea de competențe prevăzută la articolul 2 alineatul (3), articolul 3 alineatul (2), articolul 8 alineatul (5), articolul 9 alineatul (2) și articolul 13 alineatul (4) poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării competențelor specificate în decizia respectivă. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare după publicarea deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în aceasta. Decizia nu afectează valabilitatea actelor delegate care sunt deja în vigoare. 4. Imediat ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului. 5. Un act delegat adoptat intră în vigoare numai în cazul în care nu a fost exprimată nicio obiecție din partea Parlamentului European sau a Consiliului în termen de 2 luni de la notificarea actului respectiv Parlamentului European și Consiliului sau dacă, înainte de expirarea acestui termen, atât Parlamentul European, cât și Consiliul informează Comisia că nu vor formula obiecții. Termenul în cauză se prelungește cu 2 luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. Articolul 25 1. În termen de cel mult patru ani de la data aplicării prezentului regulament, Comisia reexaminează prezentul regulament. Reexaminarea include o analiză de ansamblu a modului de funcționare a normelor prezentului regulament și a experienței acumulate în urma punerii în aplicare a acestora, inclusiv: (a) în ce măsură a fost utilizată denumirea de „fond european de antreprenoriat social“ de administratorii de FEAS din diferite state membre și dacă a fost utilizată la nivel național sau transfrontalier; (b) dacă FEAS-urile au utilizat diferitele instrumente eligibile și efectele asupra dezvoltării întreprinderilor sociale pe teritoriul Uniunii; (c) punerea în practică a criteriilor de identificare a întreprinderilor eligibile din portofoliu și efectele asupra dezvoltării întreprinderilor sociale pe teritoriul Uniunii; (d) domeniul de aplicare al prezentului regulament, inclusiv plafonul de 500 milioane EUR. 2. După consultarea AEVMP, Comisia prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului, însoțit, dacă este cazul, de o propunere legislativă. Articolul 26 Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Prezentul regulament se aplică de la 22 iulie 2013, cu excepția articolului 2 alineatul (3), a articolului 3 alineatul (2), a articolului 8 alineatul (5), a articolului 9 alineatul (2) și a articolului 13 alineatul (4), care se aplică de la data intrării în vigoare a regulamentului. Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, Pentru Parlamentul European Pentru Consiliu Președintele Președintele [1] Pentru ca această formă de activitatea să fie clar identificată, textul de lege le denumește întreprinderi sociale. Mai sunt denumite și societăți sociale. Termenii trebuie să se considere interschimbabili în majoritatea contextelor. [2] A se vedea J. P. Morgan, Impact Investments: An Emerging Asset Class, 2011 (Investiții de impact: o clasă de active în ascensiune, 2011). [3] Plasamentele private pot fi descrise ca vânzarea de titluri de valoare unui număr relativ restrâns de investitori selectați, ca modalitate de atragere a capitalului. Investitorii implicați în plasamente private sunt, de obicei, bănci mari, fonduri mutuale, societăți de asigurări și fonduri de pensii. Plasamentul privat reprezintă contrariul unei oferte publice, în care titlurile de valoare sunt puse la dispoziția investitorilor pe o piață deschisă. [4] http://ec.europa.eu/internal_market/smact/docs/20110413-communication_en.pdf [5] A se vedea http://ec.europa.eu/internal_market/investment/social_investment_funds_en.htm. [6] JO C …p… [7] JO C , , p. . [8] JO L 302, 17.11.2009, p. 32. [9] JO L 174, 1.7.2011, p.1. [10] JO L 145, 30.4.2004, p. 1. [11] JO L 331, 15.12.2010, p. 84. [12] JO L 281, 23.11.1995 p. 31. [13] JO L 8, 12.1.2001, p. 1. [14] JO L 390, 31.12.2004, p. 38. [15] JO L 345, 31.12.2003, p. 64. [16] JO L 331, 15.12.2010, p.84.