2.1.Transferarea mai multor transporturi de mărfuri către căile navigabile interioare

Rețeaua căilor navigabile interioare din UE acoperă 25 de state membre și este formată din aproximativ 41 000 de kilometri de căi navigabile interioare. În fiecare an, pe această rețea sunt transportate aproximativ 150 de miliarde de tone-kilometru de mărfuri, transportate de aproximativ 15 000 de nave cargo, în timp ce sunt în serviciu aproximativ 3 000 de nave de pasageri pentru călătorii de zi și 430 de nave de croazieră (> 12 pasageri).

Potențialul de creștere a ponderii modale a transportului pe căile navigabile interioare este semnificativ, iar acest lucru ar avea un efect pozitiv și asupra emisiilor de gaze cu efect de seră (GES). Cu toate acestea, creșterea substanțială a volumelor transportate pe căile navigabile interioare se poate realiza numai dacă sectorul: (i) este în măsură să asigure condiții de navigație suficient de eficiente, fiabile și sigure, la nivel transfrontalier și de-a lungul timpului; (ii) este conectat în mod adecvat – atât fizic, cât și digital – la alte moduri de transport; (iii) este în măsură să concureze în condiții echitabile cu alte moduri de transport și (iv) dispune de o piață internă funcțională.

2.1.1.O infrastructură „pregătită pentru viitor” pentru optimizarea navigației

Utilizarea rețelei de căi navigabile interioare a UE nu este în prezent optimizată din cauza lipsei unei infrastructuri coerente și a asigurării calității căilor navigabile. În primul rând, navigația fluvială depinde de cantitatea de precipitații și de niveluri adecvate ale apei pentru operațiunile sale. Secetele și inundațiile pot perturba grav activitățile de transport din următoarele motive: blocarea temporară a tronsoanelor de cale navigabilă, impunerea de restricții privind cantitățile de încărcătură transportate și nevoia de nave suplimentare pentru a compensa factorii de încărcare reduși sau chiar transferarea la alte moduri de transport. Astfel de perturbări afectează semnificativ capacitatea transportului pe căile navigabile interioare de a atrage un volum mai mare de mărfuri dinspre transportul rutier, iar ca urmare a schimbărilor climatice, astfel de perturbări cauzate de condițiile meteorologice vor apărea tot mai des , primele afectate fiind serviciile și infrastructura de transport pe apă.

Inițiativa emblematică 1: Sprijinirea administratorilor căilor navigabile pentru a asigura, până la 31 decembrie 2030, un nivel ridicat al serviciilor (condiții de navigare corespunzătoare) de-a lungul coridoarelor căilor navigabile interioare din UE

Concomitent cu solicitarea adresată statelor membre, de a-și intensifica eforturile de reabilitare și întreținere a căilor navigabile pentru a menține și îmbunătăți condițiile de navigație, Comisia va acorda un sprijin suplimentar proiectelor care vizează finalizarea și modernizarea rețelei TEN-T de căi navigabile interioare și eliminarea blocajelor, punând un accent deosebit pe căile navigabile interioare care necesită o coordonare fermă între statele membre și o guvernanță adecvată. Parlamentul European a invitat Comisia să asigure o supraveghere mai strictă a punerii în aplicare a TEN-T prin consolidarea instrumentelor relevante și a rolului coordonatorilor europeni în guvernanța coridoarelor, cu accent pe proiectele transfrontaliere privind căile navigabile interioare. Prin urmare, Comisia va analiza posibilitatea prezentării unei propuneri de cadru de cooperare specific pentru transportul pe căile navigabile interioare în cadrul procesului de revizuire a Regulamentului TEN-T, care va permite statelor membre să coordoneze mai bine acțiunile și proiectele transfrontaliere.

În plus, ca parte a procesului de revizuire a Regulamentului TEN-T din 2021, Comisia va evalua dacă este necesară o definiție armonizată a condițiilor de navigare corespunzătoare și dacă este oportun ca anumite cerințe specifice să fie extinse la nivelul întregii rețele centrale, pentru a profita integral de beneficiile aduse de rețea. Pentru a reflecta hidromorfologia eterogenă și sistemele asociate aparținând diferitelor tronsoane ale căilor navigabile interioare și caracteristicile specifice ale acestor tronsoane, în special cele cu circulație liberă, ar putea fi convenite cerințe la nivel de bazin hidrografic/coridor. În particular, se va evalua dacă previzibilitatea și calitatea condițiilor de navigație ar putea fi îmbunătățite printr-o abordare bazată pe obiective, permițând o anumită flexibilitate în ceea ce privește cerințele pentru tronsoane specifice și limitate ale căilor navigabile, cum ar fi adâncimea căilor navigabile și înălțimea liberă de trecere pe sub poduri, cu respectarea deplină a politicilor și a legislației de mediu.

Sprijinirea administratorilor căilor navigabile pentru a se asigura condiții de navigare corespunzătoare va necesita și implementarea unor sisteme inteligente în domeniile infrastructurii, exploatării și întreținerii, care să permită detectarea timpurie (sau prevederea) blocajelor și revenirea la nivelurile necesare ale serviciilor, cu o intervenție fizică cât mai scăzută posibil, reducându-se astfel costurile, precum și impactul asupra mediului. O condiție prealabilă esențială în acest sens este crearea unei baze de informații digitale îmbunătățite („cartografiere”) privind starea reală a locurilor critice de pe căile navigabile. Prin intermediul Mecanismului pentru interconectarea Europei (MIE), Comisia va sprijini măsuri care contribuie la obținerea condițiilor de navigare corespunzătoare, cum ar fi implementarea unor sisteme digitale interdisciplinare de informare și de operare pentru gestionarea apei și a căilor navigabile.

În plus, frecvența tot mai mare a evenimentelor cauzate de nivelurile reduse ale apei vor impune dezvoltarea și implementarea în ritm mai alert a unor nave inovatoare, adaptabile la schimbările climatice , care să aibă capacitatea să navigheze în condiții cu niveluri reduse ale apei, reducând totodată la minimum impactul asupra ecosistemelor acvatice. Orizont Europa va oferi sprijin pentru adaptarea flotelor la viitoarele cerințe climatice, de mediu și de siguranță, precum și pentru dezvoltarea și testarea unor noi metode de întreținere și modernizare a infrastructurii de transport pentru a îmbunătăți siguranța și reziliența la schimbările climatice, a reduce impactul asupra mediului (inclusiv poluarea aerului și a apei și biodiversitatea) și pentru a integra modurile de transport aflate în continuă evoluție.