[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 31.8.2007

COM(2007) 490 final

Propunere de

REGULAMENT AL CONSILIULUI

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 367/2006 de instituire a unui drept compensatoriu definitiv la importurile de folii din polietilenă tereftalată (PET) originare din India

(prezentată de Comisie)

EXPUNERE DE MOTIVE

CONTEXTUL PROPUNERII |

Motivele şi obiectivele propunerii Prezenta propunere priveşte aplicarea Regulamentului (CE) nr. 2026/1997 al Consiliului privind protecţia împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenţii din partea unor ţări care nu sunt membre ale Comunităţii Europene, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 461/2004 al Consiliului („regulamentul de bază”) în cadrul procedurii privind importurile de folii din polietilenă tereftalată (PET) din India. |

Contextul general Prezenta propunere este făcută în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază şi este rezultatul unei anchete care a fost realizată în conformitate cu obligaţiile de fond şi de procedură expuse în regulamentul de bază. |

Dispoziţii în vigoare în domeniul propunerii Prin Regulamentul (CE) nr. 2597/1999 (JO L 316, 10.12.1999), Consiliul a instituit un drept compensatoriu definitiv la importurile de folii din PET care intră sub incidenţa codurilor ex 3920 62 19 şi ex 3920 62 90 originare din India. În urma unei reexaminări la expirarea măsurilor realizată în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, Consiliul a instituit un drept compensatoriu definitiv la importurile de folii de PET originare din India prin Regulamentul (CE) nr. 367/2006 (JO L 68, 8.3.2006, p.15). În urma unei reexaminări intermediare parţiale, Consiliul a modificat Regulamentul (CE) nr. 1676/2001 privind instituirea unui drept antidumping definitiv la importurile de folii din PET originare, printre altele, din India prin Regulamentul (CE) nr. 366/2006 (JO L 68, 8.3.2006, p.6). |

Concordanţa cu alte politici şi obiective ale Uniunii Nu este cazul. |

CONSULTAREA PăRţILOR INTERESATE şI EVALUAREA IMPACTULUI |

Consultarea părţilor interesate |

Părţile interesate vizate de procedură au avut deja posibilitatea de a-şi apăra interesele în conformitate cu dispoziţiile regulamentului de bază. |

Obţinerea şi utilizarea expertizei |

Nu a fost necesar să se recurgă la expertiză externă. |

Evaluarea impactului Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază. Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, dar conţine o listă completă a condiţiilor care trebuie evaluate. |

ELEMENTE JURIDICE ALE PROPUNERII |

Rezumatul acţiunii propuse Având la dispoziţie probe la prima vedere privind creşterea subvenţiilor, Comisia a iniţiat din oficiu, la 2 august 2006, o reexaminare intermediară parţială a drepturilor compensatorii în vigoare referitoare la importurile de folii din PET originare din India. Scopul acestei reexaminări, al cărei obiect s-a limitat la examinarea subvenţiilor în cazul unui producător exportator indian, şi anume Jindal Poly Film Limited („Jindal”), a fost să se evalueze dacă nivelul dreptului compensatoriu în vigoare era suficient pentru a contracara subvenţiile prejudiciabile. Ancheta de reexaminare a confirmat faptul că Jindal a fost beneficiarul unor niveluri de subvenţionare mai mari decât cele stabilite în ancheta iniţială, în special în cadrul sistemului de licenţe prealabile, al sistemului pentru unităţile axate pe export şi al sistemului privind drepturile preferenţiale la importul de bunuri de capital. Se propune astfel creşterea nivelului dreptului compensatoriu în conformitate cu rezultatele acestei anchete. Având în vedere că nivelul dreptului antidumping stabilit pentru Jindal prin Regulamentul (CE) nr. 366/2006 a fost de 0%, nu este necesară nicio modificare corespunzătoare a acestui regulament. |

Temei juridic Regulamentul (CE) nr. 2026/97 al Consiliului din 6 octombrie 1997 privind protecţia împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenţii din partea unor ţări care nu sunt membre ale Comunităţii Europene, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 461/2004 al Consiliului din 8 martie 2004. |

Principiul subsidiarităţii Propunerea ţine de competenţa exclusivă a Comunităţii. În consecinţă, principiul subsidiarităţii nu se aplică. |

Principiul proporţionalităţii Propunerea este conformă cu principiul proporţionalităţii din următoarele motive: |

Tipul acţiunii este prezentat în regulamentul de bază mai sus menţionat şi nu lasă loc luării de decizii la nivel naţional. |

Nu sunt necesare indicaţii privind măsura în care sarcina financiară şi administrativă care revine Comunităţii, guvernelor naţionale, autorităţilor locale şi regionale, operatorilor economici şi cetăţenilor este limitată şi proporţională cu obiectivul propunerii. |

Alegerea instrumentelor |

Instrumente propuse: regulament. |

Alte metode nu ar fi adecvate întrucât regulamentul de bază nu prevede opţiuni alternative. |

IMPLICAţII BUGETARE |

Propunerea nu are nicio implicaţie pentru bugetul Comunităţii. |

1. Propunere de

REGULAMENT AL CONSILIULUI

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 367/2006 de instituire a unui drept compensatoriu definitiv la importurile de folii din polietilenă tereftalată (PET) originare din India

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunităţii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2026/97 al Consiliului din 6 octombrie 1997 privind protecţia împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenţii din partea ţărilor care nu sunt membre ale Comunităţii Europene[1] („regulamentul de bază”).

având în vedere propunerea Comisiei prezentată după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

A. PROCEDURă

I. Ancheta anterioară şi măsurile existente

2. Prin Regulamentul (CE) nr. 2597/1999[2], Consiliul a instituit un drept compensatoriu definitiv la importurile de folii din polietilenă tereftalată („PET”) care intră sub incidenţa codurilor NC ex 3920 62 19 şi ex 3920 62 90 originare din India („produsul vizat”). Ancheta care a dus la adoptarea respectivului regulament este denumită în continuare „ancheta iniţială”. Măsurile s-au prezentat sub forma unui drept ad valorem cuprins între 3,8 % şi 19,1 % aplicat importurilor provenind de la exportatorii desemnaţi individual, nivelul dreptului rezidual aplicabil importurilor produsului vizat de la toate celelalte societăţi ridicându-se la 19,1 %. Dreptul compensatoriu aplicat importurilor de folii din PET produse şi exportate de Jindal Poly Films Limited, denumită anterior Jindal Polyester Ltd[3], (denumită în continuare „Jindal” sau „societatea”) a fost de 7 %. Ancheta iniţială s-a desfăşurat în perioada 1 octombrie 1997 - 30 septembrie 1998.

3. Prin Regulamentul (CE) nr. 367/2006[4] şi în urma unei reexaminări la expirarea măsurilor realizată în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, Consiliul a menţinut dreptul compensatoriu definitiv instituit prin Regulamentul (CE) nr. 2597/1999 la importurile de folii din PET originare din India. Ancheta de reexaminare s-a desfăşurat în perioada 1 octombrie 2003 - 30 septembrie 2004.

4. Prin Regulamentul (CE) nr. 1288/2006[5] şi în urma unei reexaminări intermediare privind subvenţionarea unui alt producător indian de folii din PET, Garware Polyester Limited (denumit în continuare „Garware”), Consiliul a modificat dreptul compensatoriu definitiv impus în cazul Garware prin Regulamentul (CE) nr. 367/2006.

II. Iniţierea din oficiu a unei reexaminări intermediare parţiale

5. Comisia a avut la dispoziţie probe la prima vedere care au indicat faptul că Jindal a beneficiat de niveluri sporite de subvenţionare, în comparaţie cu ancheta iniţială, şi că modificările acestor niveluri erau de durată.

III. Ancheta

6. Prin urmare, Comisia a hotărât, după consultarea Comitetului consultativ, să iniţieze din oficiu o reexaminare intermediară parţială în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază, al cărei obiect s-a limitat la nivelul de subvenţionare în cazul Jindal, pentru a evalua necesitatea de a menţine, elimina sau modifica măsurile compensatorii existente. La 2 august 2006, Comisia a anunţat, printr-un aviz de iniţiere publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene[6] , iniţierea acestei reexaminări.

7. Perioada anchetei de reexaminare („PAR”) a fost 1 aprilie 2005 - 31 martie 2006.

8. Comisia a notificat oficial Jindal, autorităţile publice indiene şi Du Pont Tejin Films, Luxemburg, Mitsubishi Polyester Film, Germania, Toray Plastics Europe, Franţa şi Nuroll, Italia, care reprezintă marea majoritate a producţiei comunitare de folii din PET (denumită în continuare „industria comunitară”), în legătură cu iniţierea reexaminării intermediare parţiale. Părţilor interesate li s-a dat posibilitatea de a-şi face cunoscute în scris punctele de vedere şi de a solicita o audiere până la termenul limită fixat în avizul de iniţiere.

9. Pentru a obţine informaţiile necesare desfăşurării anchetei, Comisia a trimis un chestionar societăţii Jindal, care a cooperat, răspunzând la chestionar. S-a efectuat o vizită de verificare la sediul Jindal din India.

10. Jindal, GI şi industria comunitară au fost informate cu privire la rezultatele principale ale anchetei, în legătură cu care au avut ocazia să facă observaţii. Jindal a primit o serie de observaţii care sunt comentate mai jos. GI nu a prezentat observaţii.

B. PRODUSUL VIZAT

11. Produsul vizat sunt foliile de polietilenă tereftalată (PET), originare din India, care intră în mod normal sub incidenţa codurilor NC ex 3920 62 19 şi ex 3920 62 90, astfel cum s-a stabilit în ancheta iniţială.

C. SUBVENŢII

I. Introducere

12. Pe baza informaţiilor disponibile şi a răspunsului la chestionarul Comisiei, au făcut obiectul unei anchete următoarele sisteme, în cadrul cărora se presupune că se acordă subvenţii:

(a) Sisteme naţionale:

(i) sistemul licenţelor prealabile;

(ii) sistemul de credite pentru drepturi de import;

(iii) sistemul unităţilor axate pe export/sistemul zonelor economice speciale;

(iv) sistemul drepturilor preferenţiale la importul bunurilor de capital;

(v) sistemul de scutire de la plata impozitului pe venitul din export;

(vi) sistemul creditelor de export;

(vii) certificatul de reaprovizionare cu scutire de taxe vamale.

13. Sistemele (i) - (iv) şi (vii) menţionate anterior se bazează pe Legea Comerţului Exterior (dezvoltare şi reglementare) din 1992 (Legea nr. 22 din 1992), care a intrat în vigoare la 7 august 1992 (denumită în continuare „Legea Comerţului Exterior”). Această lege autorizează autorităţile publice indiene să publice notificări privind politica în materie de import şi de export. Autorităţile publice indiene au publicat un plan multianual referitor la politica de comerţ exterior a Indiei pe perioada 1 septembrie 2004 – 31 martie 2009 („FTP 2004-09” - „Politica de comerţ exterior 2004-2009”), care a luat locul politicii anterioare de import şi export (EXIM). De asemenea, autorităţile publice indiene au publicat un manual privind procedurile care reglementează FTP 2004-09 [„HOP I 2004-09” – „Manualul de proceduri 2004-2009 (volumul I)”] care este actualizat periodic[7].

14. Sistemul de scutire de la plata impozitului pe venitul din export, menţionat anterior la punctul (v), se bazează pe Legea impozitului pe profit din 1961, modificată anual prin Legea finanţelor.

15. Sistemul creditelor de export, menţionat anterior la punctul (vi), se bazează pe secţiunile 21 şi 35A din Legea regulamentelor bancare din 1949, care autorizează Reserve Bank of India să îndrume băncile comerciale în domeniul creditelor de export.

(b) Sisteme regionale

16. Pe baza informaţiilor disponibile şi a răspunsului la chestionarul Comisiei, aceasta din urmă a examinat, de asemenea, sistemul de stimulente (Package Scheme of Incentives - denumit în continuare „PSI”) aplicat de autorităţile publice din Maharashtra în 1993. Acest sistem se bazează pe rezoluţiile Ministerului Industriei, Energiei şi al Muncii din statul Maharashtra.

II. Sisteme naţionale

1. Sistemul licenţelor prealabile (Advance Licence Scheme „ALS”)

(a) Temei juridic

17. Descrierea detaliată a acestui sistem este prevăzută la punctele 4.1.3 - 4.1.14 din Politica de comerţ exterior 2004-2009 şi la capitolele 4.1 - 4.30 din Manualul de proceduri 2004-2009 (volumul I). Acest sistem a fost înlocuit în aprilie 2006, după încheierea perioadei anchetei de reexaminare, de sistemul de autorizaţii prealabile („Advance Authorisation Scheme”); cu toate acestea, se pare că este în principal o schimbare de denumire. Analiza care urmează este axată pe sistemul licenţelor prealabile astfel cum era aplicat în perioada anchetei de reexaminare.

(b) Eligibilitate

18. Sistemul licenţelor prealabile este alcătuit din şase subsisteme. Aceste subsisteme se deosebesc, printre altele, prin criteriile de eligibilitate. Producătorii-exportatori, precum şi comercianţii-exportatori „asociaţi” producătorilor sunt eligibili în cadrul ALS pentru subsistemele „exporturi fizice” şi „nevoi anuale”. Întreprinzătorii principalii care efectuează aprovizionări din categoriile „exporturilor estimate” menţionate la punctul 8.2 din Politica de comerţ exterior 2004-2009, precum furnizorii unei unităţi axate pe export, sunt eligibili pentru subsistemul ALS „exporturi estimate”. Producătorii-exportatori care aprovizionează un exportator final sunt eligibili pentru subsistemul „aprovizionări intermediare”. În cele din urmă, furnizorii intermediari ai producătorilor-exportatori sunt eligibili pentru avantajele legate de „exporturile estimate” din cadrul subsistemelor „bonuri de aprovizionare anticipată” (Advance Release Orders, „ARO”) şi „acreditiv intern de tip «back to back»” („Back to back inland letter of credit”). Având în vedere că Jindal a beneficiat doar de primele patru din cele şase subsisteme în perioada anchetei de reexaminare, numai acestea sunt descrise în detaliu în cele ce urmează.

(c) Aplicare practică

19. Licenţe prealabile pot fi eliberate în următoarele cazuri:

(i) Exporturi fizice: este vorba de subsistemul principal. Acesta permite importul cu scutire de taxe vamale în cazul materiilor prime necesare pentru producerea unui produs de export specific. În acest context, „fizic” înseamnă că produsul de export trebuie să părăsească teritoriul indian. Importurile autorizate şi exporturile obligatorii, inclusiv tipul de produs de export, sunt specificate în licenţă.

(ii) Nevoi anuale: această licenţă nu este legată de un produs de export specific, ci de un grup mai larg de produse (de exemplu, produsele chimice şi produsele conexe). Titularul licenţei poate, în limitele unui plafon stabilit în funcţie de rezultatele sale de export anterioare, importa cu scutire de taxe vamale orice tip de materiale destinate producerii oricărui produs aparţinând grupului de produse inclus în licenţă. El poate exporta orice produs din grupul de produse în cadrul căruia materialele sunt scutite de taxe vamale.

(iii) Exporturi estimate: acest subsistem permite unui întreprinzător principal să importe cu scutire de taxe vamale inputuri necesare pentru producerea de bunuri care urmează să fie vândute ca „exporturi estimate” categoriilor de clienţi prevăzute la punctul 8.2 literele (b)-(f), (g), (i) şi (j) din Politica de comerţ exterior 2004-2009. Conform autorităţilor publice indiene, exporturile estimate se referă la tranzacţiile în care produsele furnizate nu părăsesc ţara. Anumite categorii de tranzacţii de aprovizionare sunt considerate ca fiind exporturi estimate, cu condiţia ca produsele să fie fabricate în India, de exemplu, aprovizionarea unităţilor axate pe export sau a societăţilor situate într-o zonă economică specială („ZES”).

(iv) Furnizări intermediare: acest subsistem reglementează cazurile în care doi producători decid să producă unul şi acelaşi produs de export, împărţind între ei procesul de producţie. Producătorul-exportator fabrică produsul intermediar. El poate importa materii prime cu scutire de taxe şi poate obţine în acest scop o licenţă prealabilă pentru furnizări intermediare. Exportatorul final finalizează produsul şi are obligaţia de a-l exporta.

20. După cum s-a menţionat mai sus, Jindal a recurs la sistemul de licenţe prealabile în perioada anchetei de reexaminare. Mai precis, a utilizat cele patru subsisteme indicate la punctele (i) – (iv) de mai sus.

21. În scopul verificării de către autorităţile indiene, orice titular de licenţă este obligat prin lege să ţină „contabilitatea, într-o manieră corectă şi corespunzătoare, privind consumul şi utilizarea produselor importate în cadrul fiecărei licenţe” într-un format specific [capitolul 4.30 din Manualul de proceduri 2004-2009 (volumul I)], (denumită în continuare „registru de consum”). Verificarea a arătat că societatea nu a ţinut, într-o manieră corespunzătoare, un astfel de registru de consum, cu alte cuvinte nu a înregistrat relaţia dintre materiile prime şi destinaţia finală a produsului obţinut în conformitate cu formatul impus de autorităţile publice indiene, în ciuda faptului că societatea nu numai că exportă, dar şi vinde produsul obţinut pe piaţa internă.

22. În ceea ce priveşte subsistemele (i) şi (iii) menţionate anterior, volumul şi valoarea importurilor autorizate şi ale exporturilor obligatorii (inclusiv ale exporturilor estimate) sunt stabilite de autorităţile publice indiene şi înscrise în licenţă. În afară de aceasta, în momentul tranzacţiilor de import sau de export, operaţiunile corespunzătoare trebuie menţionate în licenţă de către funcţionarii publici competenţi. Volumul importurilor autorizate în acest sistem este stabilit de către autorităţile publice indiene, pe baza unor norme standard de intrări/ieşiri („standard input-output norms” - „SION”). Există norme standard de intrări/ieşiri pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul vizat; acestea sunt publicate în Manualul de proceduri 2004-2009 (volumul II). Normele standard de intrări/ieşiri pentru foliile din PET şi granulele din PET (un produs intermediar) au fost revizuite prin reducere în octombrie 2005.

23. În ceea ce priveşte subsistemul (iii), trebuie observat că exporturile estimate pentru îndeplinirea obligaţiei corespunzătoare în conformitate cu sistemul de licenţe prealabile au constat în principal din vânzări interne ale societăţii, cu alte cuvinte o unitate producătoare de granule din PET aparţinând Jindal (şi care nu este o entitate juridică separată) a vândut granule din PET unităţii axate pe export a Jindal în vederea producţiei ulterioare din aval de folii din PET . Importurile de materii prime s-au efectuat în contextul fabricării produsului intermediar (granule din PET). Cu alte cuvinte, în cadrul subsistemului (iii), vânzările interne sunt considerate exporturi.

24. În ceea ce priveşte subsistemul (iv), materiile prime achiziţionate pe piaţa internă de Jindal sunt deduse din licenţa prealabilă a Jindal şi se eliberează o licenţă prealabilă intermediară furnizorului local. Titularul unei astfel de licenţe prealabile intermediare poate importa, cu scutire de taxe vamale, bunurile necesare pentru a fabrica un produs care urmează să fie furnizat Jindal ca materie primă pentru fabricarea produsului vizat.

25. În cazul subsistemului (ii) menţionat anterior (licenţe prealabile pentru „nevoi anuale”), în licenţă se înscrie numai valoarea importurilor autorizate. Titularul licenţei trebuie să „păstreze legătura între inputurile importate şi produsul obţinut” [punctul 4.24A litera (c) din Manualul de proceduri 2004-2009 (volumul I)].

26. Materiile prime importate nu pot fi transferate şi trebuie să fie utilizate la fabricarea produsului de export. Obligaţia de export trebuie respectată într-un anumit termen de la eliberarea licenţei (18 luni, cu două prelungiri posibile de 6 luni fiecare, în total 30 de luni).

27. Verificarea a arătat că rata consumului specific de materii prime esenţiale pentru producerea de către societate a unui kilogram de folii din PET, în diferite grade în funcţie de calitatea foliei din PET, după cum este înregistrată în registrul de consum, era inferioară normei standard de intrări/ieşiri corespunzătoare. Acesta a fost în mod clar cazul în ceea ce priveşte fosta normă standard de intrări/ieşiri pentru foliile şi granulele din PET şi, într-o mai mică măsură, norma standard de intrări/ieşiri revizuită care a intrat în vigoare în septembrie 2005, adică în perioada anchetei de reexaminare. Cu alte cuvinte, Jindal a fost autorizată să importe, cu scutire de taxe vamale, în conformitate cu norma standard de intrări/ieşiri, o cantitate mai mare de materii prime decât avea nevoie în realitate pentru procesul de producţie. Acest lucru a făcut din registrul de consum efectiv, în conformitate cu politica indiană de comerţ exterior, un element de verificare crucial. Cu toate acestea, registrul nu a fost ţinut într-o manieră corespunzătoare şi nu a fost verificat de autorităţile publice indiene până în prezent. Societatea a argumentat faptul că autorităţile publice indiene urmează să corecteze beneficiul în exces la expirarea licenţelor, adică după 30 de luni de la eliberarea lor, practica curentă fiind să se facă uz de cele două prelungiri de 6 luni autorizate. Însă, această afirmaţie nu a putut fi verificată de vreme ce niciuna dintre licenţele folosite de Jindal nu a fost rambursată până în prezent.

28. Modificările survenite la nivelul punerii în aplicare a politicii de comerţ exterior, care au intrat în vigoare în toamna lui 2005 (trimiterea obligatorie a registrului de consum la autorităţile indiene în contextul procedurii de rambursare) nu au fost aplicate încă în cazul Jindal. În consecinţă, aplicarea de facto a acestei dispoziţii nu a putut fi verificată în acest stadiu.

(e) Concluzii

29. Scutirea de drepturile de import constituie o subvenţie în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) şi al articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, prin faptul că necolectarea drepturilor de import datorate reprezintă o contribuţie financiară a autorităţilor publice indiene, ceea ce a conferit Jindal un avantaj prin creşterea lichidităţilor.

30. În plus, cele patru subsisteme utilizate de Jindal (subsistemele menţionate la punctele (i) – (iv) de mai sus) sunt condiţionate prin lege de rezultatele la export şi, prin urmare, sunt considerate specifice şi susceptibile de a face obiectul unor măsuri compensatorii în sensul articolului 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. O societate nu poate obţine nici un avantaj în cadrul acestor sisteme fără a încheia un angajament de export. În mod evident, acesta este cazul în ceea ce priveşte sistemele (i), (ii) şi (iv), însă chiar şi exporturile estimate în cadrul sistemului licenţelor prealabile îndeplinesc acest criteriu în cazul de faţă, întrucât furniturile pentru o unitate axată pe export vizează în cele din urmă exporturi reale.

31. Niciunul din subsistemele aplicate în cazul de faţă nu poate fi considerat un sistem autorizat cu rambursare a taxelor vamale sau un sistem cu rambursare a taxelor vamale pentru produsele de înlocuire în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acestea nu respectă normele stricte enunţate la anexa I litera (i), la anexa II (definiţia şi normele privind sistemele cu rambursare a taxelor vamale) şi la anexa III (definiţia şi normele privind sistemul cu rambursare a taxelor vamale pentru produsele de înlocuire) din regulamentul de bază. Autorităţile publice indiene nu au aplicat în mod eficient sistemul sau procedura de verificare prin care să determine ce inputuri au fost consumate în fabricarea produsului exportat şi în ce cantităţi (anexa II partea II punctul 4 din regulamentul de bază şi, în cazul sistemelor cu rambursare a taxelor vamale pentru produsele de înlocuire, anexa III partea II punctul 2 din regulamentul de bază). Normele standard de intrări/ieşiri pentru produsul vizat nu au fost suficient de precise. Aceste norme în sine nu pot fi considerate un sistem de verificare a consumului real, deoarece aceste norme excesiv de generoase nu permit autorităţilor publice indiene să verifice cu suficientă precizie cantităţile de inputuri consumate în fabricarea produsului exportat. În plus, autorităţile publice indiene nu au exercitat un control eficace asupra registrului de consum.

32. În comentariile formulate după comunicarea informaţiilor, societatea a susţinut că ţine un registru de consum corespunzător şi că, astfel, dispune de un sistem de verificare adecvat în conformitate cu anexa II la regulamentul de bază. Societatea a afirmat, de asemenea, că licenţele prealabile funcţionează ca un sistem de înlocuire astfel încât inputurile scutite de taxe vamale pot fi utilizate la fabricarea de produse vândute pe piaţa internă atât timp cât aceste inputuri sunt consumate, direct sau prin înlocuire, în producţia de bunuri care urmează a fi exportate ulterior într-o perioadă de timp rezonabilă. Cu toate acestea, chiar dacă societatea ţine un registru de consum privind materiile prime necesare producerii unei anumite cantităţi din produsul vizat, aceasta nu a reuşit să menţină un sistem prin care să poată verifica ce inputuri s-au consumat în procesul fabricării produsului exportat şi în ce cantităţi, astfel cum se prevede în Politica indiană de comerţ exterior (apendicele 23) şi în conformitate cu anexa II partea (II) punctul (4) din regulamentul de bază. În plus, societatea nu utilizează un sistem prin care să se poată asigura că inputurile pentru care se solicită o rambursare nu depăşesc cantitatea de produs similar exportat, în conformitate cu anexa III partea (II) punctul (2). În cazul de faţă, s-a ajuns la concluzia, în urma unei atente analize, că nu există nicio legătură între inputurile scutite de taxe vamale consumate şi produsul exportat şi că, prin urmare, nu este implementat niciun sistem de verificare adecvat.

33. Prin urmare, subsistemele pot face obiectul unor măsuri compensatorii.

(f) Calculul valorii subvenţiei

34. Valoarea subvenţiei a fost calculată după cum urmează. Numărătorul reprezintă suma drepturilor de import nepercepute (taxa vamală de bază şi taxa vamală suplimentară specială) pentru materialele importate în conformitate cu subsistemele (i) – (iii), respectiv eligibile pentru importurile via producătorul intermediar; în cazul subsistemului (iv), numărătorul reprezintă suma drepturilor de import nepercepute pentru inputurile utilizate la fabricarea produsului în cauză în perioada anchetei de reexaminare.

35. În comentariile formulate după comunicarea informaţiilor, societatea a susţinut că taxele vamale privind materiile prime necesare producţiei de folii din PET s-au diminuat de la 15 % la 7,5 % începând cu martie 2006, cu alte cuvinte după încheierea perioadei de anchetă, şi a solicitat Comisiei să ia în considerare această schimbare la calculul nivelului subvenţiei pentru licenţele prealabile. Deşi au existat situaţii în care au fost luate în calcul anumite evenimente ulterioare perioadei de anchetă, acestea s-au limitat totuşi la circumstanţe extraordinare, ceea ce nu pare să fie cazul în prezent. Prin urmare, această solicitare trebuie respinsă în conformitate cu articolele 5 şi 11 alineatul (1) din regulamentul de bază.

36. În comentariile formulate după comunicarea informaţiilor, societatea a susţinut, de asemenea, că beneficiul obţinut conform subsistemului (iv) a constat, de fapt, în diferenţa de preţ dintre achiziţiile obişnuite de inputuri de pe piaţa internă şi achiziţiile de inputuri în urma invalidării licenţelor prealabile şi a pus la dispoziţie o serie de calcule justificative, fără a aduce dovezi suplimentare. Cu toate acestea, beneficiul se calculează pe baza dreptului neperceput din licenţă, întrucât preţul de vânzare/cumpărare a materialelor reprezintă o decizie pur comercială şi nu modifică valoarea dreptului neplătit. În orice caz, această afirmaţie a fost făcută pentru prima dată după comunicarea informaţiilor şi, având în vedere că nu exista nicio posibilitate de verificare din partea Comisiei, a fost respinsă.

37. În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, costurile suportate în mod necesar pentru a obţine subvenţia au fost deduse din valorile subvenţiei pe baza depunerii unor cereri justificate. Numărătorul reprezintă valoarea totală a drepturilor de import nepercepute şi nu remiterea/scutirea excesivă, după cum susţine societatea, întrucât sistemul licenţelor prealabile nu îndeplineşte condiţiile stabilite în anexa II la regulamentul de bază. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, numitorul reprezintă cifra de afaceri realizată la export în perioada anchetei de reexaminare. Societatea a susţinut că exporturile estimate ar trebui incluse în cifra de afaceri totală realizată la export în perioada anchetei de reexaminare. Cu toate acestea, având în vedere că aceste tranzacţii nu sunt de fapt exporturi, ci vânzări pe piaţa internă, ele nu pot fi clasificate în mod corespunzător ca exporturi şi nu au fost, de aceea, incluse în cifra de afaceri totală la export.

38. Nivelul subvenţiei stabilit pentru licenţele prealabile se ridică la 14,68 %.

2. Sistemul de credite pentru drepturi de import (Duty Entitlement Passbook Scheme „DEPBS”)

(a) Temei juridic

39. Descrierea detaliată a acestui sistem se regăseşte la punctul 4.3 din Politica de comerţ exterior 2004-09.

(b) Eligibilitate

40. Întrucât s-a constatat că Jindal nu a apelat la acest sistem în perioada anchetei de reexaminare, nu mai este necesar să se stabilească dacă acest sistem poate face obiectul unor măsuri compensatorii sau nu.

3. Unităţi axate pe export/zone economice speciale (Export Oriented Units Scheme „EOUS”/Special Economic Zones Scheme „SEZS”)

(a) Temei juridic

41. Detaliile referitoare la aceste sisteme se regăsesc la capitolul 6 din Politica de comerţ exterior 2004-09, în Manualul de proceduri 2004-2009 (volumul I) (unităţi axate pe export), în legea privind zonele economice speciale din 2005, precum şi în normele de aplicare aferente (sistemul SEZ).

(b) Eligibilitate

42. Cu excepţia societăţilor pur comerciale, toate întreprinderile care se angajează să exporte o anumită cantitate din producţia lor de bunuri sau servicii pot fi constituite în conformitate cu sistemul unităţilor axate pe export sau cu sistemul zonelor economice speciale. S-a constatat că Jindal a beneficiat de sistemul EOU, dar nu şi de sistemul SEZ în perioada anchetei de reexaminare. În consecinţă, analiza se concentrează numai pe sistemul EOU.

(c) Aplicare practică

43. O unitate axată pe export poate fi constituită oriunde în India. Acest sistem vine în completarea sistemului zonelor economice speciale.

44. Cererile depuse de societăţile care doresc să obţină statutul de unitate axată pe export trebuie să cuprindă informaţii referitoare, printre altele, la cantităţile estimate de producţie, valoarea estimată a exporturilor, nevoile de import şi nevoile naţionale de inputuri pentru o perioadă de cinci ani. În cazul în care autorităţile acceptă cererea, societatea este informată cu privire la obligaţiile care decurg din această acceptare. Această aprobare este valabilă pe o perioadă de cinci ani şi poate fi reînnoită.

45. Una dintre obligaţiile esenţiale ale unei unităţi axate pe export, în conformitate cu Politica de comerţ exterior 2004-09, este de a realiza câştiguri nete din diferenţele de curs valutar, şi anume, într-o anumită perioadă de referinţă (5 ani), valoarea totală a exporturilor trebuie să fie mai mare decât valoarea totală a bunurilor importate.

46. Unităţile axate pe export se bucură de următoarele avantaje:

(i) scutirea de drepturi de import pentru toate tipurile de produse (inclusiv pentru bunurile de capital, materiile prime şi bunurile de consum) necesare pentru fabricarea, producerea, transformarea sau utilizarea în cadrul acestor procese;

(ii) scutirea de accize pentru mărfurile achiziţionate pe piaţa internă;

(iii) rambursarea impozitului central pe vânzări, achitat la mărfurile achiziţionate pe piaţa internă;

(iv) posibilitatea de a vinde până la 50% din valoarea FOB a exporturilor pe piaţa internă (aşa-zisa zonă tarifară internă) în momentul plăţii drepturilor concesionale;

(v) scutirea, pe o perioadă de zece ani de la data demarării activităţii, dar cel mult până în 2010, de impozitul datorat în mod normal pe profitul realizat din vânzările la export, în temeiul Legii privind impozitul pe profit, secţiunea 10B;

(vi) posibilitatea participării străine de 100%.

47. Unităţile care îşi desfăşoară activitatea în temeiul acestor sisteme sunt unităţi aflate sub supravegherea agenţilor vamali, în conformitate cu secţiunea 65 din Legea vamală. Unităţile axate pe export au obligaţia legală de a ţine, într-un format specific, contabilitatea tuturor importurilor, consumului şi utilizării tuturor materialelor importate, precum şi a exporturilor realizate. Aceste documente trebuie prezentate periodic autorităţilor competente (sub forma unor rapoarte de activitate trimestriale şi anuale). Cu toate acestea, „o unitate axată pe export nu are în niciun moment obligaţia de a-şi corela fiecare import cu exporturile, transferurile către alte unităţi, vânzările pe piaţa internă sau cu stocurile”, în conformitate cu prevederile punctului 6.11.2 din Politica de comerţ exterior 2004-2009.

48. Vânzările interne se expediază şi se înregistrează conform unui sistem de autocertificare. Procesul de expediere a exporturilor unei unităţi axate pe export este supervizat de un agent vamal responsabil cu accizele aflat în permanenţă în această unitate.

49. Jindal a recurs la sistemul unităţilor axate pe export pentru a importa bunuri de capital cu scutire de drepturi de import şi pentru a obţine rambursarea impozitului central pe vânzări, achitat la mărfurile achiziţionate pe piaţa internă. Jindal nu a apelat la scutirea de drepturi de import pentru materii prime, întrucât, pentru a fabrica folii din PET, unitatea sa axată pe export utilizează granule din PET ca materii prime. Aceste granule se obţin într-o altă unitate a societăţii, din materii prime achiziţionate în cadrul sistemului licenţelor prealabile.

(d) Concluzii privind sistemul de unităţi axate pe export

50. Scutirea unei unităţi axate pe export de două tipuri de drepturi de import („dreptul vamal de bază” şi „dreptul vamal suplimentar special”) şi rambursarea impozitului central pe vânzări constituie contribuţii financiare ale autorităţilor publice indiene în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Autorităţile publice renunţă astfel la venituri care ar fi exigibile în lipsa acestui sistem, conferind astfel un avantaj unităţilor axate pe export în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, prin creşterea lichidităţilor.

51. Astfel, scutirea de dreptul vamal de bază şi de dreptul vamal suplimentar special şi rambursarea impozitului pe vânzări constituie subvenţii în sensul articolului 2 din regulamentul de bază. Acestea sunt condiţionate prin lege de rezultatele obţinute la export şi sunt, prin urmare, considerate specifice şi pasibile de a face obiectul unor măsuri compensatorii în sensul articolului 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. Obiectivul de export stabilit la punctul 6.1 din Politica de comerţ exterior 2004-2009 pentru unităţile axate pe export este o condiţie necesară pentru obţinerea avantajelor.

52. În afară de aceasta, s-a confirmat că autorităţile publice indiene nu aplicau niciun sistem sau procedură eficientă prin care să poată verifica ce inputuri achiziţionate cu scutire de taxe vamale şi/sau de impozit pe vânzări s-au consumat în procesul de producţie a produsului exportat şi în ce cantităţi (anexa II partea II punctul 4 din regulamentul de bază şi, în cazul sistemelor cu rambursare a taxelor vamale pentru produsele de înlocuire, anexa III partea II punctul 2 din regulamentul de bază). În orice caz, scutirea de taxe vamale pentru bunurile de capital nu este un sistem autorizat de rambursare, întrucât astfel de bunuri de capital nu se consumă în procesul de producţie.

53. Autorităţile publice indiene nu au procedat la o nouă examinare pe baza inputurilor efective în cauză, cum ar fi trebuit să facă în mod normal în lipsa unui sistem de verificare eficient (anexa II partea II punctul 5 şi anexa III partea II punctul 3 din regulamentul de bază) şi nici nu au dovedit că nu a avut loc o remitere excesivă.

(e) Calculul valorii subvenţiei

54. Prin urmare, beneficiul care poate face obiectul unor măsuri compensatorii constă în scutirea de toate drepturile (dreptul vamal de bază şi dreptul vamal suplimentar special) datorate în mod normal la import, precum şi rambursarea impozitului pe vânzări, în perioada anchetei de reexaminare.

(i) Rambursarea impozitului central pe vânzări în cazul bunurilor achiziţionate intern

55. Numărătorul a fost stabilit după cum urmează: valoarea subvenţiei a fost calculată pe baza impozitului rambursabil pe vânzări perceput în cazul achiziţiilor din sectorul de producţie, de exemplu achiziţiile de piese şi ambalaje, în perioada anchetei de reexaminare. Costurile suportate în mod necesar pentru obţinerea subvenţiei au fost deduse în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază.

56. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, valoarea subvenţiei a fost repartizată în funcţie de cifra de afaceri generată de vânzările totale la export ale produsului în cauză în perioada anchetei de reexaminare (numitorul), întrucât subvenţia este condiţionată de rezultatele la export şi nu s-a acordat în raport cu cantităţile fabricate, produse, exportate sau transportate. Marja subvenţiei astfel obţinută este de 0,04 %.

(ii) Scutirea de drepturi de import (dreptul vamal de bază şi dreptul vamal suplimentar special) şi rambursarea impozitului central pe vânzări în cazul bunurilor de capital

57. În conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, beneficiul a fost calculat pe baza valorii taxelor vamale neachitate pentru bunurile de capital importate şi pe baza valorii impozitului pe vânzări rambursat pentru achiziţionarea bunurilor de capital, ambele repartizate pe o perioadă care corespunde perioadei normale de amortizare a acestor bunuri de capital în sectorul produsului vizat. Societatea a susţinut că aceasta este rata de amortizare utilizată efectiv în situaţiile sale financiare; însă, cerinţa prevăzută la articolul 7 alineatul (3) este interpretată ca referindu-se la rata de amortizare specificată în legislaţia aplicabilă societăţii, în acest caz rata specificată în Legea privind societăţile comerciale din 1956. Valoarea astfel calculată, care se poate atribui perioadei anchetei de reexaminare, a fost ajustată, prin adăugarea dobânzii corespunzătoare acestei perioade, astfel încât să reflecte valoarea beneficiului în timp, stabilindu-se astfel valoarea totală a beneficiului acordat prin acest sistem. Costurile suportate în mod necesar pentru a beneficia de subvenţie au fost deduse din valoarea calculată, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, pentru a obţine valoarea subvenţiei (numărătorul). În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) şi (3) din regulamentul de bază, această valoare a subvenţiei a fost repartizată în funcţie de cifra de afaceri la export realizată din vânzările produsului vizat în perioada anchetei de reexaminare (numitorul), întrucât subvenţia este condiţionată de rezultatele la export şi nu s-a acordat în raport cu cantităţile fabricate, produse, exportate sau transportate. Societatea a susţinut că exporturile estimate ar trebui incluse în cifra de afaceri totală realizată la export, însă această solicitare a fost respinsă din motivele prezentate la considerentul (36) de mai sus. Marja subvenţiei astfel obţinută este de 1,26 %.

58. Prin urmare, marja de subvenţie totală în cazul Jindal în cadrul sistemului unităţilor axate pe export este de 1,3 %.

4. Sistemul taxelor preferenţiale la importul de bunuri de capital (Export Promotion Capital Goods Scheme „EPCGS”)

(a) Temei juridic

59. Descrierea detaliată a acestui sistem se regăseşte la capitolul 5 din Politica de comerţ exterior 2004-2009 şi la capitolul 5 din Manualul de proceduri 2004-2009 (volumul I).

(b) Eligibilitate

60. Orice producător-exportator sau comerciant-exportator „asociat” producătorilor sau prestatorilor de servicii este eligibil în cadrul acestui sistem. S-a constatat că Jindal a beneficiat de acest sistem în perioada anchetei de reexaminare.

(c) Aplicare practică

61. Sub rezerva unei obligaţii de export, societăţile sunt autorizate să importe bunuri de capital (noi şi, din aprilie 2003, second-hand, vechi de maximum 10 ani) cu o rată a drepturilor redusă. În acest scop, autorităţile publice indiene eliberează la cerere, o licenţă EPCG în schimbul achitării unei taxe. Din aprilie 2000, o rată redusă de 5 % se aplică tuturor bunurilor de capital importate în temeiul acestui sistem. Pentru a respecta obligaţia de export, bunurile de capital importate trebuie să fie utilizate la producţia unei anumite cantităţi de produse exportate într-o perioadă dată.

(d) Concluzii privind sistemul taxelor preferenţiale la importul de bunuri de capital

62. Sistemul acordă subvenţii în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) şi al articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, în măsura în care autorităţile publice indiene renunţă la veniturile exigibile. În plus, reducerea drepturilor conferă un avantaj exportatorului, întrucât neplata drepturilor de import duce la creşterea lichidităţilor.

63. În plus, sistemul este condiţionat prin lege de rezultatele la export, deoarece licenţele nu pot fi obţinute fără a încheia un angajament de export. Prin urmare, se consideră că sistemul este specific şi că poate face obiectul unor măsuri compensatorii în sensul articolului 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază.

64. Acest sistem nu poate fi considerat un sistem autorizat cu rambursare a taxelor vamale sau un sistem cu rambursare a taxelor vamale pentru produsele de înlocuire în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Bunurile de capital nu fac obiectul sistemelor autorizate definite la anexa I punctul (i) la regulamentul de bază, deoarece nu sunt consumate în procesul de fabricare a produselor exportate.

(e) Calculul valorii subvenţiei

65. Numărătorul a fost stabilit după cum urmează: valoarea subvenţiei a fost calculată în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza valorii neachitate a taxelor vamale pentru bunurile de capital importate, repartizate pe o perioadă care corespunde cu perioada normală de amortizare a acestor bunuri de capital în sectorul foliilor din PET, care s-a considerat a fi rata specificată în Legea privind societăţile comerciale din 1956 şi nu cea utilizată efectiv de companie, din motivele expuse la considerentul (56) de mai sus. La această valoare s-a adăugat o dobândă pentru a reflecta valoarea totală a beneficiului în timp. Costurile suportate în mod necesar pentru a beneficia de subvenţie au fost deduse în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază.

66. Societatea a susţinut că bunurile de capital importate cu scutire de taxe vamale conform sistemului ECPG care urmau să fie utilizate în unitatea Khanvel nu mai sunt în folosinţă şi că beneficiul aferent acestor bunuri nu ar trebui inclus în numărător. Cu toate acestea, Comisia trebuie să respingă această cerere, întrucât nu există nicio dovadă ca societatea nu mai deţine astfel de bunuri sau că nu le va utiliza din nou.

67. În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) şi (3) din regulamentul de bază, valoarea subvenţiei a fost repartizată în funcţie de cifra de afaceri realizată din exportul produsului vizat în perioada anchetei de reexaminare (numitorul), deoarece subvenţia este condiţionată de rezultatele la export. Societatea a susţinut că exporturile estimate ar trebui incluse în cifra de afaceri totală realizată la export, însă această solicitare a fost respinsă din motivele prezentate la considerentul (36) de mai sus. Subvenţia obţinută de Jindal este de 1,11 %.

5. Sistemul de scutire de la plata impozitului pe venitul din export (Export Income Tax Exemption Scheme - „EITES”)

(a) Temei juridic

68. Acest sistem are ca temei juridic Legea privind impozitul pe profit din 1961, modificată anual prin Legea finanţelor. Aceasta din urmă stabileşte anual modalităţile de percepere a impozitelor, precum şi diferitele scutiri şi deduceri care se pot obţine. Unităţile axate pe export pot solicita scutiri de impozit pe profit în conformitate cu secţiunea 10B din Legea privind impozitului pe profit din 1961.

(b) Aplicare practică

69. Întrucât s-a constatat că Jindal nu a apelat la beneficiile acestui sistem, nu mai este necesar să se stabilească dacă acest sistem poate face obiectul unor măsuri compensatorii sau nu.

6. Sistemul creditelor de export (Export Credit Scheme „ECS”)

(a) Temei juridic

70. Detaliile referitoare la acest sistem sunt prezentate în circulara de bază IECD nr. 5/04.02.01/2002-03 (credite de export în valută) şi în circulara de bază IECD nr. 10/04.02.01/2003-04 (credite de export în rupii) ale Reserve Bank of India („RBI”), adresate tuturor băncilor comerciale indiene.

(b) Eligibilitate

71. Producătorii-exportatori, precum şi comercianţii-exportatori sunt eligibili în cadrul acestui sistem. S-a constatat că Jindal a beneficiat de acest sistem în perioada anchetei de reexaminare.

(c) Aplicare practică

72. În cadrul acestui sistem, RBI fixează plafoane obligatorii pentru ratele dobânzii aplicabile creditelor de export în rupii şi în valută, pe care băncile comerciale trebuie să le respecte „pentru ca exportatorii să poată avea acces la credite cu dobânzi competitive pe plan internaţional”. Sistemul este alcătuit din două subsisteme, şi anume creditele de export înainte de expediere („packing credit”), care acoperă creditele acordate unui exportator pentru a finanţa achiziţionarea, prelucrarea, producţia, ambalarea şi/sau expedierea mărfurilor înainte de export, şi creditele de export după expediere, care acoperă creditele pentru capital de lucru acordate pentru a finanţa creanţele comerciale la export. De asemenea, RBI ordonă băncilor să rezerve un anumit cuantum din creditul lor net pentru finanţarea exporturilor.

73. Ca urmare a acestor circulare de bază ale RBI, exportatorii pot obţine credite de export cu rate preferenţiale ale dobânzii în comparaţie cu ratele dobânzii aplicate creditelor comerciale obişnuite („creditele de casă”) care sunt fixate numai de condiţiile pieţei.

(d) Concluzii privind sistemul de credite de export

74. În primul rând, prin diminuarea costurilor de finanţare în raport cu rata dobânzilor de piaţă, rata dobânzilor preferenţiale menţionate la considerentul anterior conferă exportatorilor un beneficiu în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Deşi creditele preferenţiale în cadrul acestui sistem sunt acordate de bănci comerciale, beneficiul corespunde unei contribuţii financiare a autorităţilor publice în sensul articolului 2 alineatul (1) punctul (iv) din regulamentul de bază. RBI este un organism public, care intră, prin urmare, sub incidenţa definiţiei „autorităţilor publice” menţionată la articolul 1 alineatul (3) din regulamentul de bază. Aceasta dă instrucţiuni băncilor comerciale să acorde finanţări preferenţiale societăţilor exportatoare. Aceste finanţări preferenţiale sunt echivalente cu o subvenţie, care este considerată specifică şi susceptibilă de a face obiectul unor măsuri compensatorii, întrucât ratele dobânzilor preferenţiale sunt condiţionate de rezultatele la export, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază.

(e) Calculul valorii subvenţiei

75. Valoarea subvenţiei a fost calculată pe baza diferenţei dintre dobânzile plătite pentru creditele de export utilizate în perioada anchetei de reexaminare şi valoarea sumei care ar fi trebuit plătită dacă s-ar fi utilizat ratele dobânzii de piaţă, aplicabile creditelor comerciale obişnuite contractate de societate. Valoarea subvenţiei (numărătorul) a fost repartizată în funcţie de cifra de afaceri totală realizată la export în perioada anchetei de reexaminare (numitorul), în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece subvenţia este condiţionată de rezultatele obţinute la export şi nu se acordă în funcţie de cantităţile fabricate, produse, exportate sau transportate. Jindal, care a beneficiat de avantaje în baza sistemului ECS, a obţinut o subvenţie de 0,1 %.

7. Certificatul de reaprovizionare cu scutire de taxe vamale (Duty-Free Replenishment Certificate - „DFRC”)

(a) Temei juridic

76. Temeiul juridic al acestui sistem se regăseşte la punctul 4.2 din Politica de comerţ exterior 2004-09.

(b) Aplicare practică

77. Întrucât s-a constatat că Jindal nu a apelat la beneficiile acestui sistem în perioada anchetei de reexaminare, nu mai este necesar să se stabilească dacă acest sistem poate face obiectul unor măsuri compensatorii sau nu.

III. Sistem regional

Sistemul de stimulente ale autorităţilor publice din Maharashtra (Package Scheme of Incentives - „PSI”)

(a) Temei juridic

78. Pentru a încuraja instalarea industriilor în regiunile mai puţin dezvoltate ale statului, autorităţile publice din Maharashtra acordă, din 1964, facilităţi unităţilor care se extind în regiunile în curs de dezvoltare ale statului, în temeiul unui sistem cunoscut sub numele de „sistemul de stimulente”. Acest sistem a fost modificat de mai multe ori de la introducerea sa. Versiunea din 1993 a sistemului a rămas în vigoare de la 1 octombrie 1993 până la 31 martie 2001, în timp ce ultima sa modificare, PSI 2006, a fost introdusă odată cu Politica industrială, de investiţii şi de infrastructură a Maharashtra, în primăvara lui 2006, şi se prevede că va rămâne valabilă până la 31 martie 2011. Acest sistem constă din mai multe subsisteme, din care cele principale sunt subvenţiile directe prin intermediul aşa-zisei subvenţii de promovare industrială, scutirea de impozitul local pe vânzări şi de taxa pe electricitate şi rambursarea taxei locale.

79. Jindal continuă să beneficieze de stimulente conform PSI 1993 până în mai 2011, dar nu şi în cadrul sistemelor următoare. În consecinţă, numai PSI 1993 a fost evaluat în contextul cazului de faţă.

(b) Eligibilitate

80. Pentru a putea fi eligibile în cadrul acestui sistem, societăţile trebuie să investească în regiunile mai puţin dezvoltate ale statului prin crearea unei noi unităţi industriale sau prin realizarea unor importante investiţii de capital în vederea extinderii sau diversificării unei unităţi industriale existente. Aceste regiuni sunt clasificate în diferite categorii, în funcţie de nivelul de dezvoltare economică (de exemplu, regiuni puţin dezvoltate, regiuni mai puţin dezvoltate şi regiuni cel mai puţin dezvoltate). Principalul criteriu în stabilirea valorii stimulentelor este regiunea în care este situată întreprinderea sau în care intenţionează să se stabilească şi importanţa investiţiei.

(c) Aplicare practică

81. Scutirea de impozitul local pe vânzările de produse finite: în mod normal, mărfurile sunt supuse unui impozit central pe vânzări (pentru vânzările între state) sau, în trecut, impozitului de stat pe vânzări (pentru vânzările efectuate în cadrul unui stat), al cărui nivel variază în funcţie de statul sau de statele în care au loc tranzacţiile. Începând cu aprilie 2005, legislaţia referitoare la impozitul pe vânzările efectuate în statul Maharashtra a fost înlocuită de sistemul taxei pe valoarea adăugată („TVA”). În temeiul acestui sistem de scutire, societăţile beneficiare nu sunt obligate să perceapă impozit pe vânzări în momentul tranzacţiilor de vânzare. De asemenea, ele sunt scutite de impozitul local pe vânzări la achiziţionarea de produse de la un furnizor care poate beneficia el însuşi de sistem. S-a constatat că Jindal a beneficiat de această scutire în ceea ce priveşte tranzacţiile de vânzare în perioada anchetei de reexaminare.

82. Rambursarea taxei pe electricitate: unităţile pot beneficia de rambursarea taxei pe electricitate consumată în scopul producţiei pentru o perioadă de şapte ani de la data producţiei comerciale. În cazul Jindal, această perioadă de şapte ani s-a încheiat la 31 martie 2003. Prin urmare, Jindal nu mai putea beneficia de rambursarea taxei pe electricitate.

83. Rambursarea taxei locale: taxa locală este un impozit perceput de autorităţile locale din India, inclusiv de autorităţile publice din Maharashtra, pentru mărfurile care intră în limitele teritoriale ale unui oraş. Întreprinderile industriale pot beneficia de rambursarea taxei locale din partea autorităţilor publice din Maharashtra, cu condiţia ca unităţile acestora sa fie localizate în anumite oraşe de pe teritoriul statului. Valoarea totală care poate fi rambursată se limitează la 100 % din cheltuielile cu capitalul fix. Uzina Jindal se află în afara limitelor oraşului; este, prin urmare, scutită de taxa locală astfel încât acest subsistem nu este aplicabil în cazul de faţă.

(d) Concluzii privind sistemul de stimulente PSI 1993 al autorităţilor publice din Maharashtra

84. Jindal nu a beneficiat decât de drepturile de scutire de impozit pe vânzările de produse finite în perioada anchetei de reexaminare, scutire care s-a constatat în trecut că nu conferă un avantaj beneficiarului (considerentul (114) din Regulamentul (CE) nr. 367/2006). În consecinţă, sistemul de stimulente nu poate face obiectul unor măsuri compensatorii în cazul de faţă.

IV. Valoarea subvenţiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii

85. Valoarea subvenţiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii, determinată în conformitate cu regulamentul de bază, exprimată ad valorem, este de 19,5% pentru producătorul-exportator investigat. Valoarea subvenţiilor este mai mare decât pragul de minimis stabilit la articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază.

[pic]

V. Caracterul durabil al schimbărilor de circumstanţe privind subvenţionarea

86. În conformitate cu articolul 19 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menţinerea măsurilor în vigoare a fost insuficientă pentru a contracara subvenţia care face obiectul unor măsuri compensatorii şi care este cauza prejudiciului.

87. S-a stabilit că, în perioada anchetei de reexaminare, Jindal a continuat să beneficieze de subvenţii care puteau face obiectul unor măsuri compensatorii acordate de autorităţile publice indiene. În plus, rata subvenţiilor constatată în cursul acestei reexaminări este considerabil mai mare decât cea din timpul anchetei iniţiale. Nu există indicii că sistemele vor fi întrerupte sau diminuate progresiv în viitorul apropiat.

88. Întrucât s-a demonstrat că societatea beneficiază de o rată de subvenţionare mult mai ridicată decât înainte şi că ea va continua probabil să primească subvenţii cu o valoare mai mare decât cea determinată în ancheta iniţială, concluzia este că menţinerea măsurii în vigoare nu este suficientă pentru a contracara efectele subvenţiei care poate face obiectul unor măsuri compensatorii şi care este cauza prejudiciului şi că nivelul măsurilor ar trebui aşadar modificat pentru a reflecta noile rezultate.

VI. Concluzii

89. Având în vedere concluziile privind nivelul de subvenţionare acordat Jindal şi insuficienţa măsurilor în vigoare de a contracara subvenţiile care pot face obiectul unor măsuri compensatorii, dreptul compensatoriu în cazul Jindal ar trebui modificat pentru a reflecta noile niveluri de subvenţionare constatate.

90. Dreptul compensatoriu modificat a fost stabilit ţinându-se cont de noua rată de subvenţionare constatată în cursul prezentei reexaminări, dat fiind că marja de prejudiciu calculată în ancheta iniţială rămâne superioară.

91. În conformitate cu articolul 24 alineatul (1) din regulamentul de bază şi cu articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 384/96, nici un produs nu poate fi supus în acelaşi timp atât unor drepturi antidumping, cât şi unor drepturi compensatorii în vederea remedierii aceleiaşi situaţii care rezultă din dumping sau din acordarea unei subvenţii la export. Cu toate acestea, Jindal este supusă unui drept antidumping de 0 % în ceea ce priveşte produsul vizat şi, prin urmare, aceste dispoziţii nu se aplică în cazul de faţă.

92. Jindal, autorităţile publice indiene şi industria comunitară au fost informate cu privire la faptele şi consideraţiile esenţiale pe baza cărora s-a avut în vedere să se recomande modificarea măsurilor în vigoare şi în legătură cu care au avut ocazia să facă observaţii. Nu au fost primite observaţii din partea autorităţilor publice indiene, în timp ce observaţiile făcute de Jindal au fost examinate în considerentele referitoare la fiecare comentariu specific de mai sus.

93. În comentariile formulate după comunicarea informaţiilor, societatea a solicitat Comisiei să accepte un angajament de preţ pentru a contracara subvenţiile în cauză care pot face obiectul unor măsuri compensatorii. Comisia a examinat propunerea societăţii şi consideră că un angajament de preţ nu poate fi acceptat. Angajamentele de preţ bazate pe grupe de produse, după cum a sugerat societatea, permit un grad ridicat de flexibilitate în ceea ce priveşte modificarea caracteristicilor tehnice ale produselor din respectivul grup. Foliile din PET prezintă numeroase caracteristici distinctive care evoluează şi care afectează considerabil preţul de vânzare. În consecinţă, modificările acestor caracteristici au un impact semnificativ asupra preţurilor. Încercarea de a subîmpărţi categoriile pentru a le face mai omogene în ceea ce priveşte caracteristicile fizice ar duce la multiplicarea numărului acestor categorii, ceea ce ar face imposibilă monitorizarea, în special, pentru că ar fi dificil pentru autorităţile vamale să facă distincţia între diferitele tipuri de produse şi clasificarea produselor pe categorii în momentul importului. Din aceste motive, acceptarea angajamentului nu este considerată practică, în sensul articolului 13 alineatul (3) din regulamentul de bază. Jindal a fost informată cu privire la aceasta şi a avut ocazia să îşi exprime opinia. Cu toate acestea, observaţiile sale nu au modificat concluzia de mai sus.

94. Având în vedere că India Polyfilms Limited, o societate asociată în trecut cu Jindal, a fuzionat cu Jindal la 1 aprilie 1999 şi, prin urmare, nu mai este o societate distinctă, aceasta a fost retrasă de pe lista care figurează la articolul 1 alineatul (2),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 367/2006 al Consiliului se înlocuieşte cu următorul text:

„2. Nivelul dreptului aplicabil preţului net franco la frontiera comunitară, înainte de vămuire, se stabileşte după cum urmează, pentru produsele importate din India şi fabricate de următoarele societăţi:

Societate | Drept definitiv (%) | Cod TARIC adiţional |

Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India | 12,0 | A026 |

Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India | 12,5 | A027 |

Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India | 14,9 | A028 |

Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India | 17,1 | A030 |

MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India | 8,7 | A031 |

Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India | 19,1 | A032 |

Toate celelalte societăţi | 19,1 | A999” |

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale şi se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles,

Pentru Consiliu

Preşedintele

[…]

[1] JO L 288, 21.10.1997, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 461/2004 (JO L 77, 13.3.2004, p. 12).

[2] JO L 316, 10.12.1999, p. 1.

[3] JO C 297, 2.12.2004, p. 2.

[4] JO L 68, 8.3.2006, p. 15.

[5] JO L 236, 31.8.2006, p. 1.

[6] JO C 180, 2.8.2006, p. 90.

[7] Notificarea nr. 1(RE-2006)/2004-2009 din 7.4.2006 a Ministerului Comerţului şi Industriei al Guvernului indian.