INTRODUCERE

Întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) joacă un rol esențial în modelarea economiei Europei, reprezentând 99 % din numărul total de întreprinderi, 92 % dintre acestea fiind microîntreprinderi[1]. Întreprinderile mici și mijlocii asigură peste două treimi din locurile de muncă din sectorul privat și au un rol-cheie în creșterea economică. Au, de asemenea, o importanță crucială pentru economia europeană ca angajatori și surse de inovare. Comisia este hotărâtă să sprijine dezvoltarea acestor întreprinderi, în special prin „Small Business Act” și principiul său „a gândi mai întâi la scară mică” și prin facilitarea, printre altele, a accesului la fondurile UE. Agenda pentru o reglementare inteligentă a Comisiei vizează de asemenea, acordarea de ajutor întreprinderilor mici prin reducerea la minimum a sarcinii impuse acestora de legislația considerată necesară la nivelul UE.

Strategia Europa 2020, care este strategia de creștere a UE pentru deceniul următor, evidențiază importanța îmbunătățirii mediului de afaceri, inclusiv prin măsuri de reglementare inteligentă, astfel încât întreprinderile europene să devină mai competitive la nivel mondial. Cu toate acestea, criza financiară are un impact puternic asupra multora dintre întreprinderile de dimensiuni foarte mici din economia UE. Este, prin urmare, esențial să se creeze un cadru care să permită microîntreprinderilor să își urmărească obiectivele de afaceri fără povara unor reglementări nenecesare. Comisia este conștientă de faptul că întreprinderile cele mai mici suportă cele mai mari costuri pentru a se conforma reglementărilor în vigoare[2]. Conformitatea cu legislația regională, națională sau europeană va presupune întotdeauna obligații mai împovărătoare pentru întreprinderile mai mici.

Prezentul document descrie modalitățile prin care conceptul de „a gândi mai întâi la scară mică ” poate fi aprofundat pentru a obține rezultate rapide și descrie modul în care Comisia va recurge într-o mai mare măsură la scutiri sau la regimuri legislative specifice, mai laxe, pentru IMM-uri sau microîntreprinderi. Documentul explică, de asemenea, modul în care acest obiectiv va fi urmărit prin intermediul procesului legislativ și al măsurilor de punere în aplicare.

Reglementarea este un element necesar al vieții economice moderne, prin faptul că asigură protecția cetățenilor și a lucrătorilor de riscurile în materie de siguranță și asigura protecția mediului împotriva poluării. Reglementarea constituie instrumentul prin care sunt atinse obiectivele de politică publică. Dezvoltarea constantă a pieței interne a UE creează numeroase oportunități noi pentru întreprinderile de toate mărimile, însă are nevoie și de o reglementare minimă pentru a funcționa.

Comisia salută interesul Consiliului European pentru această chestiune și așteaptă cu interes reacția Parlamentului European, a Consiliului și a altor părți interesate la prezentul raport, care va contribui la impulsionarea acestui proiect. Comisia speră, de asemenea, că Parlamentul European și Consiliul vor sprijini puternic propunerile sale legislative, încercând să mențină la un nivel minim costurile de reglementare pentru IMM-uri, în special pentru microîntreprinderi.

Comisia va continua, de asemenea, să colaboreze cu statele membre pentru a le ajuta să reducă la minimum sarcina normativă și să elimine reglementarea excesivă în momentul punerii în aplicare a legislației UE.

REALIZăRILE DE PÂNă ACUM

Comisia ia măsuri pentru a elabora propuneri legislative favorabile IMM-urilor, cum ar fi cea referitoare la scutirea microentităților de obligațiile juridice nenecesare care decurg din directivele contabile. Comisia este ferm hotărâtă să evalueze impactul legislației noi sau revizuite asupra IMM-urilor prin procesul său bine dezvoltat de evaluare a impactului și evaluează, de asemenea, periodic în ce măsură legislația își atinge obiectivele. Prin „Small Business Act” (SBA)[3] și Actul privind piața unică (SMA)[4], Comisia ia măsuri pentru a facilita accesul IMM-urilor la finanțare, aceasta fiind una dintre cele mai mari provocări cu care se confruntă IMM-urile în contextul crizei actuale. Sunt în curs de a fi adoptate ample măsuri de simplificare pentru a ajuta IMM-urile să participe la programele finanțate de UE. Cea mai recentă propunere a Comisiei privind politica de coeziune, de exemplu, a introdus un set de norme comune pentru cele cinci fonduri în cauză[5], inclusiv metode simplificate de rambursare, care vor simplifica în mod semnificativ condițiile de acces al IMM-urilor la fondurile UE.

Comisia a desfășurat până în prezent două exerciții de îmbunătățire a legislației existente. În primul rând, un amplu program de simplificare menit să simplifice, să actualizeze și să consolideze legislația UE: au fost adoptate circa 200 de propuneri care aduc beneficii substanțiale întreprinderilor. În al doilea rând, programul de reducere a sarcinii administrative: Comisia a prezentat propuneri care ar asigura reducerea cu 33 % a sarcinilor vizate, cu mult peste obiectivul de 25 %. Colegislatorul a adoptat propuneri care ar asigura o reducere cu 22 % a acestor sarcini. Statele membre au început să pună în aplicare unele dintre aceste măsuri.

Un raport privind cele mai bune practici ale statelor membre în ceea ce privește punerea în aplicare a legislației UE într-un mod cât mai puțin împovărător este în curs de elaborare de către Grupul la nivel înalt al părților interesate independente privind povara administrativă, prezidat de Dr. E. Stoiber. Mai multe informații despre rezultatele tuturor acestor lucrări sunt disponibile în Comunicarea privind reglementarea inteligentă[6].

ACCENTUAREA SUPLIMENTARă A NECESITățII DE A „GÂNDI MAI ÎNTÂI LA SCARă MICă” ÎN MOMENTUL ELABORăRII DE NOI PROPUNERI

În urma unei propuneri a președintelui Barroso, salutată de Consiliul European în iunie 2011, Comisia a demarat un nou proces de verificare a acquis-ului legislativ al UE în vederea punerii în aplicare a principiului „a gândi mai întâi la scară mică” și a identificării unor alte eventuale scutiri sau reduceri ale sarcinii normative care să fie aplicate IMM-urilor, în special microîntreprinderilor.

Verificarea acquis-ului este în curs, însă implicarea părților interesate din partea IMM-urilor este esențială pentru a identifica acele cazuri care pot avea un impact real. IMM-urile și microîntreprinderile trebuie să fie implicate mai mult în acest proces deoarece și-au exprimat îngrijorarea că scutirile ar putea să le aducă dezavantaje. Din acest motiv, sunt în curs de a fi instituite mecanisme de consultare a IMM-urilor și a microîntreprinderilor mai bune și mai specifice.

Primele rezultate ale procesului de verificare sugerează că, în general, sunt dificil de identificat criterii clare pe baza cărora să se selecteze actele legislative care pot fi avute în vedere pentru aplicarea de scutiri în favoarea microîntreprinderilor. IMM-urile și reprezentanții acestora sunt conștienți de faptul că nu se pot aștepta să fie mai presus de lege. Un volum important de legislație, care privește obligațiile fundamentale de politică publică, de exemplu, normele de siguranță a produselor care constituie o parte integrantă a schimburilor comerciale de pe piață unică, va continua să se aplice IMM-urilor și microîntreprinderilor. Aplicarea unor scutiri sau a unor dispoziții mai puțin stricte pentru întreprinderile mici nu va submina obiectivele generale de politică publică urmărite prin intermediul reglementărilor relevante, de exemplu în ceea ce privește sănătatea și siguranța publică și în muncă, siguranța alimentară sau protecția mediului. Scopul acestora ar trebui să fie reducerea sarcinii disproporționate care decurge pentru întreprinderi din realizarea acestor obiective. Există situații în care ușurarea sarcinii impuse operatorilor de dimensiuni mai mici, deși în sine atractivă, ar putea avea consecințe negative mai generale care ar putea contrabalansa valoarea beneficiilor rezultate. În astfel de situații, ar trebui să se țină seama cu prioritate, la elaborarea întregului instrument, de impactul asupra operatorilor de dimensiuni mai mici. Preocuparea principală este de a aplica principiul „a gândi mai întâi la scară mică” pentru a evita impunerea unor obligații nenecesare IMM-urilor.

O parte deloc nesemnificativă din costurile care revin întreprinderilor provine din completarea sau păstrarea de documente și înregistrări sau din faptul că aceste întreprinderi sunt supuse inspecțiilor în cursul cărora trebuie să își demonstreze conformitatea cu reglementările. Aceste costuri pot fi eliminate total sau parțial sau adesea pot fi reduse pentru întreprinderile mici. În cazul în care legile se axează pe procese, cum ar fi cele referitoare, de exemplu, la standardele de igienă, la obligațiile de recuperare sau la alte dispoziții similare, Comisia încearcă să aplice abordări adaptate, care să fie mai simple și să evite necesitatea ca întreprinderile să parcurgă manuale întregi de reguli pentru a identifica părțile care li se aplică.

Exemple de rezultate preliminare ale exercițiului de verificare în curs sunt prezentate în listele neexhaustive din anexele 1 și 2.

Exercițiul de verificare a identificat o gamă largă de acte legislative care conțin scutiri. Ar trebui să se facă o distincție între diferitele situații: în unele situații, IMM-urile sunt excluse în întregime din domeniul de aplicare al legislației; în alte cazuri, legislația se aplică IMM-urilor, dar se acordă scutiri în funcție de dimensiunea întreprinderii; în sfârșit, legislația se aplică IMM-urilor, însă cerințele sunt mai puțin stricte.

În timp ce obiectivul general este acela de a aplica scutiri întreprinderilor mici, aceste scutiri sunt definite de la caz la caz, cu praguri diferite, ținând seama de natura specifică a sectorului și de obiectivul general al legislației.

Legislația care exclude întreprinderile mici din domeniul său de aplicare

În unele cazuri, întreprinderile mici nu fac obiectul legislației UE, de exemplu, prin aplicarea principiului de minimis .

Scutiri deja aplicate sau prevăzute de legislația UE:

- Scutiri parțiale : de exemplu, navele de pescuit de mai puțin de 15 metri, care operează exclusiv în apele teritoriale, pot fi scutite de obligația de a fi echipate cu un sistem de monitorizare a navelor; microîntreprinderile sunt scutite de obligația instalării de tahografe în camioanele care călătoresc într-un perimetru limitat;

- Perioade de tranziție prelungite : de exemplu, prevederea unei perioade mai lungi de adaptare pentru IMM-uri pentru introducerea semnalizării de sănătate și siguranță la locul de muncă și a unei perioade de tranziție de doi ani pentru a permite IMM-urilor din sectorul construcțiilor să se adapteze legislației privind utilizarea echipamentelor de lucru.

- Scutiri temporare : microîntreprinderile sunt exceptate pentru o perioadă limitată de timp de la obligația aplicării anumitor dispoziții legislative, cum ar fi scutirea temporară a lucrătorilor independenți care exercită activități mobile de transport rutier de obligațiile care decurg din directivele privind timpul de lucru până în martie 2009;

Legislație adaptată:

- În anumite domenii, cerințele nu ar trebui să fie aceleași pentru întreprinderile de mari dimensiuni și pentru cele de mici dimensiuni. Prin urmare, Comisia, respectând dorințele părților interesate, elaborează legislație în domeniul contabil care va opera distincții clare cu privire la obligațiile care revin fiecărei categorii de întreprinderi (mari, mijlocii, mici și microîntreprinderi). Un alt exemplu în acest sens este reforma în curs a normelor UE privind protecția datelor, care analizează modul în care ar putea fi atenuată o parte din sarcina impusă de legislație microîntreprinderilor și IMM-urilor prin introducerea unor obligații mai puțin stricte, în măsura posibilului, fără a aduce atingere protecției drepturilor fundamentale.

- Modernizarea directivei privind transparența va atenua unele dintre obligațiile legate de cotarea la bursă a întreprinderilor și va face piețele de capital mai atractive pentru IMM-uri.

- Pe lângă nucleul de norme comune pentru cele cinci fonduri relevante introduse prin recenta propunere a Comisiei privind politica de coeziune, este planificată continuarea procesului de simplificare pentru viitorul program de cercetare și inovare al UE - Orizont 2020, în special pentru a spori participarea IMM-urilor.

CONSOLIDAREA APLICăRII „TESTULUI IMM”, ÎN SPECIAL PENTRU MICROÎNTREPRINDERI

Pentru a consolida accentul pus pe aplicarea de scutiri și introducerea de legislație adaptată pentru microîntreprinderi și IMM-uri, Comisia a început să facă demersuri pentru a inversa sarcina probei. Din ianuarie 2012, elaborarea de către Comisie a tuturor propunerilor legislative viitoare se va baza pe premisa că în special microîntreprinderile ar trebui să fie excluse din domeniul de aplicare a legislației propuse, cu excepția cazului în care se poate demonstra proporționalitatea includerii acestora . Demonstrarea acestui lucru reprezintă un element nou ce urmează a fi inclus în testul IMM. Astfel modificat, testul va inversa de facto sarcina probei și va axa elaborarea legislației UE pe situația specifică a IMM-urilor și a microîntreprinderilor.

Începând cu aceeași dată, Comisia va garanta, de asemenea, că, în cazurile în care microîntreprinderile trebuie să fie incluse în domeniul de aplicare a propunerilor sale legislative din motive mai generale de politică publică, propunerile vor fi justificate prin introducerea unei dimensiuni specifice microentităților în „testul IMM” care face parte din evaluarea impactului. În aceste cazuri, se va încerca să se recurgă la soluții adecvate și la regimuri mai laxe . Întrucât argumentele și motivele pentru aplicarea unor regimuri mai laxe devin tot mai vizibile, ar trebui să fie, de asemenea, mai ușor să se urmărească poziția IMM-urilor și a microîntreprinderilor pe întreg parcursul procesului decizional.

Pentru a realiza această schimbare majoră de politică și pentru a garanta urmărirea acesteia în etapa punerii în aplicare, Comisia va stabili un tabel de bord , actualizat anual, care va indica:

- toate scutirile și regimurile mai laxe propuse de Comisie pentru IMM-uri și microîntreprinderi, precum și alte propuneri al căror impact asupra operatorilor de dimensiuni mai mici a fost identificat ca fiind important;

- modul în care acestea se modifică pe parcursul procesului de codecizie, precum și rezultatul final al legislației, astfel cum este adoptat de Parlamentul European și de Consiliu;

- punerea în aplicare ulterioară a acestor dispoziții de către fiecare stat membru, acordând o atenție deosebită evidențierii „reglementării excesive”, în cazul constatării acesteia la nivel național sau regional.

Acest lucru va permite tuturor părților interesate să identifice domeniile în care se înregistrează progrese sau domeniile în care, în diferite etape ale ciclului legislativ al UE, s-a decis să se revină asupra simplificării etc.

UN PLAN DE ACțIUNE CARE Să IMPLICE MAI PUTERNIC IMM-URILE ÎN PROCESUL DE LEGIFERARE șI ÎN EVALUAREA PROGRESELOR REALIZATE

Comisia va oferi IMM-urilor un cadru mai bine adaptat pentru a-și exprima opiniile și a contribui la modelarea deciziilor care răspund nevoilor lor. Comisia va discuta cu IMM-urile pentru a identifica maniera ideală prin care poate fi atenuată sarcina normativă în diferite tipuri de situații sau domenii. Comisia le va consulta în mod corespunzător pentru a afla punctul lor de vedere cu privire la rezultatele preconizate ale diferitelor măsuri. În domeniul politicii sociale, înainte de a prezenta o propunere, Comisia va face apel la procesul de consultare cu partenerii sociali europeni prevăzut la articolul 154 din tratat. În plus, Comisia își revizuiește în prezent procesul de consultare pentru a da curs recomandărilor Comunicării privind reglementarea inteligentă și intenționează să efectueze următoarele modificări:

1. Comisia va asigura o mai mare implicare și consultare a întreprinderilor mici în procesul de îmbunătățire a legiferării.

2. Se va recurge mai des la consultări specifice ale Consiliului IMM-urilor din cadrul Rețelei întreprinderilor europene pentru a asigura contribuția directă a IMM-urilor la procesul de evaluare a impactului desfășurat de Comisie, precum și pentru alte scopuri, de exemplu o consultare aflată în desfășurare invită IMM-urile să semnaleze dificultățile cele mai importante cu care s-au confruntat pe piața internă.

3. Este în curs de a fi testată opțiunea organizării unor conferințe specifice consacrate IMM-urilor și microîntreprinderilor din statele membre, în cadrul cărora Comisia ia cunoștință de problemele semnalate de IMM-uri și de microîntreprinderi, astfel de conferințe urmând a fi organizate la scară mai largă în contextul agendei pentru o reglementare inteligentă și al „Small Business Act”.

4. Revizuirea „Small Business Act” introduce o nouă structură de guvernanță pentru a se garanta faptul că se ține seama de opiniile IMM-urilor în ceea ce privește preluarea și punerea în aplicare efectivă a legii. În cadrul nou-înființatei rețele a reprezentanților naționali ai IMM-urilor („SME Envoys”) și al Adunării IMM-urilor, organizațiile IMM-urilor europene și naționale vor evalua situația preluării dispozițiilor „Small Business Act” și vor prezenta rapoarte în acest sens și, de asemenea, vor promova schimbul de bune practici, în general cu privire la modalitățile de asigurare a unei legislații favorabile IMM-urilor și de evitare a unei sarcini normative nenecesare.

5. Rețeaua națională a reprezentanților IMM-urilor va avea posibilitatea să își facă cunoscute opiniile cu privire la domeniile în care este cea mai mare nevoie să se aplice scutiri sau regimuri mai laxe și cu privire la modul în care ar trebui aplicate acestea. Reprezentantul pentru IMM-uri din partea Comisiei va colabora cu părțile interesate din cadrul IMM-urilor și se va asigura că sunt avute în vedere interesele IMM-urilor în propunerile Comisiei care au un impact asupra întreprinderilor.

6. Va fi creată o pagină web pentru a identifica cele 10 acte legislative ale UE care se consideră că impun cele mai multe obligații asupra IMM-urilor și microîntreprinderilor. Pe baza acesteia, se vor efectua revizuiri punctuale și adaptate ale acestor acte legislative.

Finanțarea acestor acțiuni și inițiative va fi asigurată de programele existente sau planificate, în conformitate cu actualul cadru financiar multianual și cu propunerile pentru noul cadru pentru perioada 2014-2020.

În vederea reducerii la minimum a sarcinii normative impuse IMM-urilor și microîntreprinderilor, Comisia invită statele membre să se asigure că acestea aplică aceleași principii indicate mai sus, în special că:

- implică îndeaproape comunitatea întreprinderilor mici în procesul de legiferare încă de la început;

- aprofundează principiul „a gândi mai întâi la scară mică”, aplicându-l sistematic în procesul legislativ național și având în vedere, dacă este cazul, aplicarea unor cerințe mai laxe și a unor scutiri în urma unei analize a fiecărei situații în parte; și

- aplică „testul IMM” în evaluările impactului și consolidează accentul pus pe microîntreprinderi în cadrul testului.

Reprezentantul național al IMM-urilor ar trebui să joace un rol esențial în țara sa pentru a monitoriza punerea în aplicare a acestor acțiuni în strânsă cooperare cu organizațiile IMM-urilor.

CONCLUZIE

Comisia a definit, în prezentul raport, acțiuni concrete care să reducă la minimum sarcina normativă pentru IMM-uri, în special pentru microîntreprinderi. Consiliul și Parlamentul European sunt invitate să sprijine această abordare și să utilizeze tabloul de bord al Comisiei pentru a urmări evoluția scutirilor și a cerințelor mai laxe aplicate microîntreprinderilor pe parcursul procesului de codecizie și de punere în aplicare. Comisia invită statele membre să aplice principiul „a gândi mai întâi la scară mică” și să se angajeze în aplicarea integrală și rapidă a principiilor și acțiunilor relevante la nivel de stat membru.

Anexa I –Legislația existentă care conține scutiri sau un regim mai lax

Legislație | Scutire sau regim mai lax |

1 | Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2007 privind serviciile publice de transport feroviar și rutier de călători și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 1191/69 și nr. 1107/70 ale Consiliului. | În cazul în care se atribuie contracte IMM-urilor care operează o flotă de mai puțin de 23 de vehicule, pragurile dincolo de care contractul trebuie deschis unei proceduri de ofertare competitive pot fi dublate, simplificând astfel procedura de achiziții publice și conferindu-i un caracter mai puțin împovărător pentru întreprinderi. |

2 | Directiva 92/58/CEE a Consiliului din 24 iunie 1992 privind cerințele minime pentru semnalizarea de securitate și sănătate la locul de muncă [a noua directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE] | Statele membre pot preciza categoriile de întreprinderi (în funcție de mărime sau activitate) în cazul cărora se poate permite înlocuirea totală, parțială sau temporară a obligației de instalare a semnalelor luminoase și/sau acustice, cu condiția să se utilizeze alte mijloace care să ofere același nivel de protecție. |

3 | Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 septembrie 2007 de stabilire a unui cadru pentru omologarea autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective | Întreprinderile care produc în cantități mici pot depune o cerere pe lângă organismul lor de omologare pentru a putea beneficia de o reducere a cerințelor (NB: este în curs de pregătire o altă scutire, menită să excepteze producătorii de serii mici de la obligația respectării anumitor cerințe tehnice din legislația privind omologarea autovehiculelor). |

4 | Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2009 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS) | Există posibilitatea ca IMM-urile să nu fie obligate să prezinte rapoarte anuale pentru a fi înregistrate pentru EMAS |

5 | Directiva 2002/14/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 martie 2002 de stabilire a unui cadru general de informare și consultare a lucrătorilor din Comunitatea Europeană | Directiva se aplică întreprinderilor cu cel puțin 50 de angajați și unităților cu cel puțin 20 de angajați. |

6 | Directiva 2010/18/UE a Comisiei din 8 martie 2010 de punere în aplicare a acordului-cadru revizuit privind concediul pentru creșterea copilului încheiat de BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP și CES și de abrogare a Directivei 96/34/CE | Statele membre pot să autorizeze măsuri speciale pentru a răspunde cerințelor de funcționare și de organizare ale întreprinderilor mici. |

7 | Directiva 2001/23/CE a Consiliului din 12 martie 2001 privind apropierea legislației statelor membre referitoare la menținerea drepturilor lucrătorilor în cazul transferului de întreprinderi, unități sau părți de întreprinderi sau unități | Statele membre pot limita obligațiile impuse întreprinderilor și unităților care, din punctul de vedere al numărului de angajați, îndeplinesc condițiile pentru alegerea sau numirea unui organism colegial care să reprezinte lucrătorii. |

8 | Directiva 2006/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2006 privind eficiența energetică la utilizatorii finali și serviciile energetice | Statele membre pot excepta distribuitorii mici de la respectarea obligațiilor de a sprijini reducerea consumului final de energie și de a asigura o contorizare performantă și o facturare informativă. |

9 | Directiva 2004/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 februarie 2004 privind promovarea cogenerării pe baza cererii de energie termică utilă pe piața internă a energiei | Directiva oferă statelor membre posibilitatea de a acorda un tratament mai bun cogenerării de înaltă eficiență la scară mică în ceea ce privește accesul la rețea. |

10 | Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată | Statele membre pot să aplice regimurile simplificate de percepere și colectare a TVA-ului pentru întreprinderile mici, cum ar fi regimurile forfetare de TVA |

11 | Directiva 2006/66/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 septembrie 2006 privind bateriile și acumulatorii și deșeurile de baterii și acumulatori | Statele membre pot scuti producătorii care, în raport cu mărimea pieței naționale, vând cantități foarte mici de baterii sau acumulatori, de obligația de a contribui financiar la cerințele privind tratarea și reciclarea deșeurilor. |

12 | Directiva 97/81/CE a Consiliului din 15 decembrie 1997 privind acordul-cadru cu privire la munca pe fracțiune de normă, încheiat de UCIPE, CEIP și CES | Statele membre pot exclude total sau parțial din sfera acestei legislații lucrătorii cu fracțiune de normă care lucrează ocazional. |

13 | Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului | Navele de pescuit de mai puțin de 15 metri sunt exceptate de la obligația de a fi echipate cu un sistem de monitorizare a navelor, deoarece ar presupune costuri disproporționate. |

14 | Directiva 94/25/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 iunie 1994 de apropiere a actelor cu putere de lege și actelor administrative ale statelor membre referitoare la ambarcațiunile de agrement | IMM-urilor li s-au acordat perioade mai lungi de tranziție pentru a-și adapta producția (ambarcațiuni mici) la noile cerințe ale directivei. |

15 | Regulamentul (CE) nr. 852/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind igiena produselor alimentare | Operatorii din sectorul alimentar sunt responsabili pentru igiena alimentară. Se impune aplicarea metodologiei HACCP (analiza riscurilor și controlul aspectelor critice), un sistem de gestionare a siguranței alimentare. Cu toate acestea, IMM-urile poate adapta aspecte ale legislației la situația proprie (de exemplu, reducerea frecvenței autocontrolului). Producătorii primari și comercianții cu amănuntul pot înlocui aplicarea HACCP cu punerea în aplicare a ghidurilor sectoriale de bune practici. |

16 | Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității | Legislația privind schema de comercializare a certificatelor de emisii include un prag de capacitate pentru a exclude instalațiile mici din schemă sau pentru a aplica în cazul acestora măsuri echivalente, precum și cerințe simplificate de monitorizare și raportare, fiind instalații cu emisii reduse. |

17 | Directiva 2003/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 noiembrie 2003 privind prospectul care trebuie publicat în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau pentru admiterea valorilor mobiliare la tranzacționare | Se oferă scutiri legate de prospectul care trebuie publicat în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau pentru admiterea valorilor mobiliare la tranzacționare în cazul ofertelor de mai puțin de 2,5 milioane EUR. |

18 | Directiva 2006/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 de stabilire a cerințelor tehnice pentru navele de navigație interioară | Directiva include derogări posibile pentru navele care se deplasează exclusiv în apele interioare ale unui stat membru. Aceste derogări pot fi utilizate în cazul echipamentelor care operează pe căile navigabile fără legătură cu căile navigabile interioare ale altor state membre sau pentru ambarcațiunile cu o greutate proprie care nu depășește 350 de tone. |

19 | Directiva 2000/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 noiembrie 2000 privind instalațiile portuare de preluare a deșeurilor provenite din exploatarea navelor și a reziduurilor de încărcătură | Există în prezent un regim de exceptare pentru navele cu escale regulate. |

20 | Regulamentul (CE) nr. 443/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2009 de stabilire a standardelor de performanță privind emisiile pentru autoturismele noi, ca parte a abordării integrate a Comunității de a reduce emisiile de CO2 generate de vehiculele ușoare | Producătorii de volumuri mici și producătorii de nișă pot solicita obiective mai reduse. |

21 | Regulamentul (CE) nr. 510/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 mai 2011 de stabilire a unor standarde de performanță pentru vehiculele utilitare ușoare noi, ca parte a abordării integrate a Uniunii de reducere a emisiilor de CO2 generate de vehiculele ușoare | Producătorii de volumuri mici și producătorii de nișă pot solicita obiective mai reduse. |

Anexa 2 – Posibile scutiri sau regimuri mai laxe viitoare[7]

Legislație | Scutire sau regim mai lax |

1 | Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date | Operatorii de date (cum ar fi autoritățile publice, întreprinderile etc.) au, în prezent, obligația de a notifica operațiunile lor de prelucrare a datelor autorităților naționale de protecție a datelor, cu excepția cazului în care există motive pe baza cărora ar putea face obiectul unei scutiri. Directiva lasă o marjă de apreciere considerabilă statelor membre de a hotărî ce exceptări să aplice. Din această cauză, situația diferă semnificativ de la un stat membru la altul. Pachetul de reforme care este în curs de pregătire va examina modalitățile prin care poate fi simplificat în mod eficace cadrul de reglementare, de exemplu, prin creșterea gradului de armonizare și propunerea de eliminare a obligațiilor de notificare, cu excepția cazurilor de prelucrare a datelor care prezintă un risc mai ridicat. |

2 | Directiva 89/391/CEE a Consiliului din 12 iunie 1989 privind punerea în aplicare de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și sănătății lucrătorilor la locul de muncă | Ar putea fi examinată posibilitatea de a înlocui documentarea sistematică a evaluării riscurilor pentru microîntreprinderile care exercită activități cu un risc scăzut cu o abordare proporțională bazată pe riscuri, în lumina consultărilor cu partenerii sociali și după o evaluare a impactului obligațiilor actuale. |

3 | Modificare la Directiva 2004/37/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți cancerigeni sau mutageni la locul de muncă | S-ar putea profita de oportunitatea pe care o oferă modificarea adusă acestei directive pentru a introduce o abordare bazată pe riscuri, care ar avea drept rezultat aplicarea unor obligații mai puțin împovărătoare IMM-urilor, în conformitate cu abordarea generală prevăzută pentru întregul domeniu al sănătății și securității în muncă. |

4 | Propunere de directivă a PE și a Consiliului privind cerințele minime de sănătate și securitate privind ergonomia la locul de muncă în special pentru a preveni afecțiunile musculo-scheletice legate de locul de muncă (WRMSD) și a afișa condițiile de vizualizare a ecranului și de abrogare a Directivei 90/269/CEE a Consiliului și a Directivei 90/270/CEE a Consiliului | Ar trebui avută în vedere introducerea unei abordări bazate pe riscuri, care ar avea drept rezultat aplicarea unor obligații mai puțin împovărătoare IMM-urilor, în conformitate cu abordarea generală prevăzută pentru întregul domeniu al sănătății și securității în muncă. |

5 | Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de intrare și de ședere a resortisanților țărilor terțe în vederea ocupării unor locuri de muncă sezoniere | Microîntreprinderile și poate și IMM-urile ar putea fi exceptate de la cerințele privind lucrătorii sezonieri, astfel încât micii agricultori să poată să recruteze din nou lucrători sezonieri, la fel ca înainte, în condiții mai permisive. |

6 | Directiva 96/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 1996 privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii | Atunci când elaborează orientări privind transpunerea prezentei directive, Comisia va avea în vederea posibilitatea aplicării unui regim mai lax întreprinderilor mai mici. |

7 | Directiva 2009/45/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 mai 2009 privind normele și standardele de siguranță pentru navele de pasageri | Revizuirea actuală a prezentei directive ar putea fi o oportunitate pentru a atenua anumite dispoziții excesive, care nu au fost adaptate pentru a ține seama de navele mici. |

8 | Directiva 92/29/CEE a Consiliului din 31 martie 1992 privind cerințele minime de securitate și sănătate pentru promovarea unei mai bune asistențe medicale la bordul navelor | Navele trebuie echipate cu trusă și echipamente medicale minime. Dincolo de un anumit prag, se impune prezența unui medic. La revizuirea acestei directive, Comisia va analiza argumentele pro și contra propunerii privind aplicarea unui prag mai ridicat pentru navele mai mici. |

9 | Directiva 2002/44/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 iunie 2002 privind cerințele minime de securitate și sănătate referitoare la expunerea lucrătorilor la riscurile generate de agenți fizici (vibrații) | Comisia va invita formularea de observații privind impactul directivei asupra IMM-urilor în contextul evaluării planificate a acestei directive și ca parte a procesului. |

10 | Directiva 2002/96/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 ianuarie 2003 privind deșeurile de echipamente electrice și electronice (DEEE) | În cazul în care reformarea acestui act legislativ ar include o nouă obligație de preluare a DEEE foarte mici la distribuitori, așa cum a propus Parlamentul European, opțiunile de scutire de o astfel de obligație de preluare ar putea fi incluse în cazul magazinelor care dispun de o suprafață foarte mică. |

11 | Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile | IMM-urilor care prezintă un nivel scăzut de risc ar putea face obiectul unei proceduri simplificate de înregistrare. În acest scop, autoritățile naționale competente ar trebui să profite pe deplin de dispozițiile ultimului paragraf al articolului 26 din DCA, care prevede posibilitatea de a obține informații pertinente necesare pentru înregistrarea acestor IMM-uri din registrele naționale existente. Acest regim s-ar putea aplica IMM-urilor care prezintă un risc minim din perspectiva efectelor dăunătoare pentru mediu sau pentru sănătatea umană. |

12 | Directiva 2006/24/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2006 privind păstrarea datelor generate sau prelucrate în legătură cu furnizarea serviciilor de comunicații electronice accesibile publicului sau de rețele de comunicații publice | Viitoarea revizuire a prezentei directive ar putea reprezenta oportunitatea de a analiza căror întreprinderi ar trebui să li se aplice obligația de păstrare a datelor. Mărimea întreprinderii s-ar putea număra printre criterii. |

13 | Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind contractele de achiziții publice | În cadrul revizuirii viitoare a normelor privind achizițiile publice din Directivele 2004/17/CE și 2004/18/CE, s-ar putea prevedea o atenuare a condițiile pentru prezentarea certificatelor și a altor mijloace de probă în vederea participării la procedurile de achiziții publice. În special, certificatele și alte mijloace de probă ar putea fi înlocuite prin declarații (auto-certificări). |

[1] În definiția IMM-urilor sunt incluse toate întreprinderile care au mai puțin de 250 de angajați și o cifră de afaceri de 50 de milioane EUR sau mai mică sau un bilanț total de 43 de milioane EUR sau mai mic. Microîntreprinderile reprezintă categoria cea mai mică de IMM-uri, având mai puțin de 10 angajați și o cifră de afaceri sau un bilanț total de 2 milioane EUR sau mai mic.

[2] În medie, în timp ce o întreprindere de dimensiuni mari cheltuiește un euro pe angajat pentru a se conforma unei obligații normative, o întreprindere de dimensiuni mijlocii ar putea să cheltuiască aproximativ patru euro, iar o întreprindere mică până la zece euro [Raportul grupului de experți privind “Models to reduce the disproportionate regulatory burden on SMEs ” („Modele de reducere a obligațiilor normative disproporționate impuse IMM-urilor), mai 2007].

[3] Revizuirea „Small Business Act” pentru Europa, Comunicarea Comisiei – COM(2011)78 (23 februarie 2011).

[4] Actul privind piața unică – douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii – „Împreună pentru o nouă creștere”, Comunicarea Comisiei – COM (2011) 206 (13 aprilie 2011).

[5] Fondul european de dezvoltare regională (FEDR), Fondul de coeziune (FC), Fondul social european (FSE), Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (EMFF).

[6] Reglementarea inteligentă în Uniunea Europeană, Comunicarea Comisiei – COM(2010) 543 (8 octombrie 2010).

[7] Propunerile de reglementări noi sau modificate sunt supuse consultării și evaluării impactului, care contribuie la decizia finală privind politica ce urmează să fie adoptată.