[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 5.12.2007

SEC(2007) 1597

DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI Document de însoțire pentru COMUNICAREA COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN ŞI COMITETUL REGIUNILOR

STRATEGIE PENTRU O INDUSTRIE EUROPEANă DE APăRARE MAI PUTERNICă SI MAI COMPETITIVă REZUMATUL EVALUăRII IMPACTULUI {COM(2007) 764 final}{SEC(2007) 1596}

1. Contextul politic

Comisia a evidențiat în mai multe rânduri în trecut provocările cu care se confruntă industria europeană de apărare și a subliniat necesitatea de a crea o piață europeană a echipamentelor de apărare[1]. Inițiativele elaborate de Agenția Europeană de Apărare (EDA) și de Comisie începând cu 2004, precum și pregătirea a două propuneri legislative concrete de către Comisie, fac necesară prezentarea cadrului politicii strategice a UE și a dificultăților pe care industria europeană de apărare și principalele instituții implicate urmează să le întâmpine.

În toamna lui 2007 va fi prezentat un pachet de trei propuneri de acțiune strategică legate de politica de apărare:

- O comunicare intitulată „Strategie pentru o industrie europeană de apărare mai puternică și mai competitivă”

- O propunere de directivă privind achizițiile publice de bunuri din domeniul apărării

- O propunere de directivă privind transferurile intracomunitare de echipamente de apărare.

Această evaluare a impactului însoțește comunicarea care prezintă mai pe larg contextul în care au fost adoptate inițiativele având incidență asupra industriei europene de apărare. Ea identifică opțiunile strategice pentru Comisie în vederea realizării de progrese în rezolvarea problemelor constatate (a se vedea punctul 3 de mai jos). De asemenea, evaluarea este proporțională cu natura documentului strategic la care se raportează, ținând cont de faptul că orice inițiativă ulterioară adoptată în temeiul respectivei comunicări va fi însoțită de propria evaluare a impactului. Același lucru este valabil și pentru cele două propuneri legislative prevăzute a fi adoptate ca măsuri imediate, ele fiind la rândul lor însoțite de evaluări ale impactului separate.

2. Consultarea păr ților interesate

Având în vedere caracterul specific al sectorului și impactul limitat pe care măsurile de politică industrială din sectorul apărării le au asupra publicului larg, un consultant împuternicit de către Comisie a efectuat o consultare (2006) care viza în mod specific părțile interesate de acest domeniu. Întrucât comunicarea va fi un document strategic cadru, care se va axa asupra anumitor probleme și posibile metode de rezolvare a acestora, părțile interesate au fost consultate în vederea identificării problemelor și colectării de păreri în ceea ce privește domeniile în care ar putea fi prevăzute noi măsuri. În acest scop, Comisia a pregătit un chestionar, la care au fost invitate să răspundă 140 de organizații (ministerele apărării din UE 27 și din țările candidate, 20 de asociații naționale din sectorul industriei, 3 țări terțe[2], Agenția Europeană de Apărare, 15 sindicate naționale din sectorul apărării, întreprinderi mari, întreprinderi mici și mijlocii din același sector, precum și institute de cercetare specializate în aspectele economice legate de securitate și apărare).

Respondenții au avut posibilitatea să își păstreze anonimatul, însă, dacă au vrut, părțile interesate au putut oferi mai multe informații despre organizația lor.

Au fost primite 40 de răspunsuri, provenind din 18 țări din cadrul UE care au putut fi identificate. Printre acestea se numără:

- 12 răspunsuri din partea statelor membre;

- 14 răspunsuri din partea unor întreprinderi mari și a unor asociații din sectorul industriei;

- 6 răspunsuri din partea unor întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri); precum și

- 8 răspunsuri din partea „altor” organizații (sindicate, institute de cercetare și răspunsuri provenind din surse necunoscute).

Nu toate statele membre UE au reacționat la această consultare. Cu toate acestea, majoritatea problemelor au fost discutate de reprezentanții statelor membre în cadrul reuniunilor comitetului director al EDA, întrunit la nivel ministerial în 13.11.2006 și 14.5.2007. Nu a fost primit niciun răspuns din partea țărilor terțe.

În plus, în cooperare cu EDA au fost organizate mai multe întruniri pentru a discuta probleme specifice împreună cu reprezentanți din partea industriei și a Asociației Spațiale și de Apărare din Europa (Aerospace and Defence Association of Europe).

Pentru marea majoritate a părților interesate consultate, condițiile generale în care operează în prezent nu sunt adecvate pentru a asigura competitivitatea pe termen lung a industriei europene de apărare. Multe părți interesate percep ca obstacole, de exemplu, lipsa unor norme comune pentru o piață europeană a echipamentelor de apărare, dezechilibrul care există în relațiile comerciale dintre UE și SUA în domeniul apărării, precum și lipsa de coordonare între statele membre în ceea ce privește cercetarea și tehnologia în domeniul apărării.

3. Definirea problemei

„Viziunea pe termen lung inițială pentru capacitatea de apărare europeană și pentru necesarul de capacități”, adoptată în 2006 de comitetul director la nivel ministerial al EDA, menționează că este necesară o politică industrială care să „ prevină contracția și declinul progresiv al industriei europene de apărare prin intermediul creșterii investițiilor, consolidării bazei industriale și tehnologice europene și exploatării întregului potențial al Europei ”[3].

Problemele identificate pot fi grupate în trei categorii principale:

Condiții generale în care operează industria

Crearea de noi tehnologii de apărare, din ce în ce mai sofisticate și mai scumpe, conduce la situația în care bugetele naționale de apărare nu mai pot finanța produse de înaltă calitate . Nu există o coordonare suficientă la nivel european a noilor programe de apărare, ceea duce la suprapuneri și împiedică realizarea de sinergii și economii de scară de către întreprinderile implicate în diferite programe .

Cercetarea și dezvoltarea în domeniul apărării sunt, de asemenea, efectuate la nivel național , ceea ce determină suprapunerea programelor și mai puțină eficacitate decât ar putea fi obținută în cazul unei coordonări mai bune.

Aspecte ale pieței din domeniul apărării

Statele membre tind să achiziționeze bunuri din domeniul apărării de la furnizori naționali. Aceasta duce la fragmentarea pieței, menținerea lanțurilor naționale de aprovizionare și a obstacolelor în calea cooperării la nivel european.

Prioritățile politicii externe naționale pot determina apariția unor situații în care transferurile de echipamente de apărare către alte state membre sunt oprite. Astfel, se creează un deficient în privința siguranței aprovizionării clienților cu echipamente de apărare.

Absența unui regim comunitar în materie de securitate a informațiilor industriale sensibile poate duce la discriminarea furnizorilor din alte state membre UE.

IMM-urile sunt prezente în principal în lanțurile naționale de aprovizionare. În cazul în care achizițiile publice transfrontaliere se vor dezvolta și mai mult la nivel european – ceea ce este de așteptat ca urmare a adoptării în 2006 de către EDA a Codului de conduită în privința achizițiilor publice din domeniul apărării – o atenție sporită trebuie acordată IMM-urilor , astfel încât și acestea să poată beneficia de oportunitățile de la nivel european .

Practicile de compensare curente, deseori parte componentă a contractului de achiziții publice, ar putea determina apariția unor distorsiuni pe piața internă.

Ca urmare a organizării pe criterii naționale a lanțurilor de aprovizionare, standardizarea echipamentelor de apărare la nivel european nu este suficient de dezvoltată. O piață europeană a echipamentelor de apărare necesită un sistem comun de standarde în vederea simplificării achizițiilor publice transfrontaliere.

Crearea unei piețe europene a echipamentelor de apărare ar putea duce la apariția unor distorsiuni ale pieței , în cazul în care legislația europeană în materie de concurență nu este aplicată în mod eficient în acest sector.

Alte domenii

Relațiile comerciale cu Statele Unite în domeniul apărării sunt marcate de un puternic dezechilibru . Cele mai multe întreprinderi din UE acționând în sectorul apărării au doar un acces marginal la piața SUA, în vreme ce întreprinderile americane au acces aproape deplin la piața UE.

Reforma pieței antrenează în mod inevitabil schimbări și nevoia de adaptare la acestea . Cu toate că aceasta aduce, per ansamblu, beneficii economiei și cetățenilor, anumite categorii de lucrători și anumite regiuni pot avea de suferit pe termen scurt.

Toate problemele menționate mai sus au o dimensiune UE și necesită o acțiune la nivel UE. Statele membre nu vor putea obține progrese în majoritatea acestor probleme dacă acționează pe cont propriu. De aceea, se consideră că o implicare din partea Comisiei și a EDA ar constitui o importantă valoare adăugată.

4. Obiective

În vederea sprijinirii politicii europene de securitate și apărare este necesară o bază industrială și tehnologică de apărare europeană (BITAE) care să fie competitivă. Neasigurarea unei baze industriale de apărare competitive și pierderea capacității de inovare și de proiectare autonomă au ca efect restrângerea ofertei disponibile și creșterea dependenței de furnizori non-europeni de bunuri din domeniul apărării. O BITAE competitivă necesită o piață europeană a echipamentelor de apărare (PEEA) eficientă. O bună funcționare a pieței europene impune o îmbunătățire a cadrului legal și de reglementare, actualmente fragmentat și bazat pe legislațiile naționale care impun multe sarcini întreprinderilor.

Condiții generale în care operează industria

1. Statele membre ar trebui să își grupeze progresiv cererea pe piețele de apărare pentru a depăși problema fragmentării pieței și pentru a elimina barierele în calea cooperării transfrontaliere în sectorul industrial. Acest obiectiv poate fi realizat numai în cazul în care statele membre iau măsuri, eventual cu sprijinul Agenției Europene de Apărare.

2. Statele membre ar trebui să își grupeze progresiv cererea de cercetare și dezvoltare de noi tehnologii de apărare în domeniul militar . Suprapunerea programelor de cercetare, ca urmare a faptului că cercetarea în domeniul militar este efectuată mai ales la nivel național, determină, din punct de vedere european, o utilizare ineficientă a resurselor financiare. Acest obiectiv poate fi îndeplinit în principal prin acțiunea statelor membre, dar Comisia poate contribui la realizarea lui prin coordonarea programelor de cercetare ale Comunității privind securitatea cu inițiativele în domeniul cercetării susținute de EDA.

Aspecte ale pieței din domeniul apărării

(3) Dispoziții care să ia în considerare necesitatea siguranței aprovizionării și a securității informațiilor ar fi de maximă importanță în ceea ce privește sporirea încrederii reciproce a statelor membre și asigurarea bunei funcționări a pieței europene a echipamentelor de apărare. Cu toate acestea, dat fiind că aspectele menționate au un impact asupra intereselor naționale ale statelor membre în materie de securitate, orice propunere în acest domeniu se va concentra, într-o primă etapă, asupra analizării în continuare a posibilităților de adoptare a unui regim UE.

(4) Ar trebui încurajată implicarea unor IMM-uri inovatoare în lanțul de aprovizionare al industriei europene de apărare. EDA răspunde aspectelor legate de IMM-uri prin intermediul Codului celor mai bune practici în cadrul lanțului de aprovizionare elaborat de aceasta. Întrucât IMM-urile sunt un element important al politicii industriale a UE, monitorizarea de către Comisie a implicării acestora în lanțul de aprovizionare din domeniul apărării, precum și propunerea de măsuri în situațiile în care sunt observate obstacole în calea participării lor, sunt esențiale.

(5) Activități de eliminare treptată a compensațiilor: compensațiile, ca parte componentă a contractelor de achiziții publice, pot crea distorsiuni pe piața internă. Pe de altă parte, compensațiile indirecte sunt susceptibile să ridice probleme de ordin juridic. Cu toate acestea, compensațiile sunt utilizate pe scară largă la nivelul UE și în străinătate, fiind deseori chiar solicitate, în temeiul unor acte legislative de drept intern. Comisia și EDA ar putea studia în continuare problema compensațiilor și propune măsuri în scopul eliminării treptate a acestora în viitor.

(6) Utilizarea de standarde pentru echipamentele de apărare în vederea asigurării eficienței costurilor și al interoperabilității acestora: la dispoziția statelor membre există un Manual european privind achizițiile publice în domeniul apărării, dar utilizarea acestor standarde în cadrul achizițiilor publice în domeniul apărării nu este obligatorie. Comisia și EDA ar putea încuraja și mai mult utilizarea standardelor publicate în acest manual.

(7) Garantarea unei concurențe echitabile pe piața europeană: realizarea progresivă a unei veritabile piețe europene a echipamentelor de apărare impune garantarea unui control adecvat al măsurilor care pot pune anumite întreprinderi într-o poziție de avantaj față de altele (de exemplu, prin intermediul unor ajutoare de stat). Statele membre trebuie să poată justifica orice recurgere la articolul 296 atunci când acordă ajutoare de stat sau când iau alte măsuri, aflate în sfera de aplicare a Tratatului CE, în sectoare relevante pentru interesele esențiale de securitate ale acestora.

Alte domenii

(8) Depunerea de eforturi în vederea unor relații transatlantice mai echilibrate : Comisia ar trebui să analizeze și să abordeze într-un for adecvat dezechilibrul din relațiile comerciale dintre UE și SUA în domeniul apărării.

(9) Identificarea și abordarea barierelor în calea accesului pe piețe din țări terțe : barierele în calea comerțului în domeniul apărării ar putea fi incluse de către Comisie în baza de date privind accesul pe piețe, în scopul realizării unui inventar al obstacolelor posibile.

(10) Anticiparea schimbării și a costurilor de adaptare, precum și adoptarea, după caz, a unor măsuri adecvate: Comisia ar trebui să consulte părțile interesate și să analizeze procesele de adaptare economică din industria de apărare pentru a putea să elaboreze măsuri sau strategii în vederea abordării în timp util a unor eventuale probleme de adaptare.

5. Dezvoltarea unor op țiuni strategice

În continuare, sunt identificate trei opțiuni strategice având ca scop realizarea acestor obiective specifice:

Opțiunea 1: Nicio acțiune sau menținerea situației actuale

Această opțiune implică faptul că nu vor fi lansate niciun fel de inițiative la nivel UE de către Comisie în vederea consolidării BITAE sau creării unei PEEA, în conformitate cu obiectivele specifice. Totuși, aceasta nu înseamnă în mod necesar că nu se vor întreprinde niciun fel de acțiuni, întrucât statele membre ar putea să decidă în anumite cazuri să acționeze împreună, în temeiul unor acorduri bilaterale sau aranjamente voluntare.

Opțiunea 2: Acțiune imediată în toate domeniile în care, în prezent, industria de apărare este tratată diferit față de alte sectoare industriale

O astfel de abordare ar presupune luarea unor măsuri imediate în vederea integrării depline a bunurilor din domeniul apărării pe piața unică constând, de exemplu, în eliminarea tuturor barierelor în calea liberei circulații a acestora în interiorul UE, interzicerea de îndată a compensațiilor, reglementarea la nivel UE a comerțului cu țări terțe, înlăturarea restricțiilor privind libertatea investițiilor și aplicarea deplină a normelor concurențiale, declanșând în mod sistematic investigații din oficiu în sectoarele industriale corelate apărării. Măsuri mai ambițioase, precum deschiderea cererii europene pentru bunuri din domeniul apărării și finanțarea cercetării și dezvoltării (R&D) europene în materie de apărare, ar presupune alocarea unui buget corespunzător la nivel UE.

Opțiunea 3: O abordare progresivă, intensificând procesul, acolo unde este necesar, prin luarea de măsuri imediate și conlucrând cu celelalte părți interesate în vederea identificării și pregătirii altor domenii de acțiune

Această abordare s-ar axa pe inițiative care ar putea fi eventual convenite pe termen scurt cu statele membre și ar identifica domeniile în care, pe termen mediu, ar trebui întreprinse acțiuni sau în care, pe termen lung, este necesar un studiu mai aprofundat. Totuși, aceasta nu ar aborda imediat toate problemele identificate ci, mai degrabă, ar viza intensificarea dialogului cu părțile interesate și cooperarea cu alți participanți importanți.

6. Evaluarea impactului

Fiecare opțiune a fost evaluată cu privire la impactul economic, social și de mediu pe care îl presupune. Întrucât comunicarea este un document strategic care pregătește terenul pentru adoptarea în viitor a unor inițiative mai concrete, impactul economic, social și de mediu au fost evaluate din punct de vedere calitativ.

Evaluarea a rezultat într-o ierarhizare a opțiunilor strategice în funcție de impactul estimat al acestora asupra obiectivelor menționate. Comparând diferitele opțiuni, a rezultat că opțiunea 3 nu doar că ar avea cel mai mare impact în ceea ce privește realizarea obiectivelor specifice, ci, în plus, ar evita cele mai importante consecințe negative pe care opțiunile 1 și 2 le-ar produce pe termen lung și, respectiv, scurt. Dat fiind faptul că apărarea este un sector sensibil, iar pentru a obține rezultatele cele mai eficiente este nevoie ca părțile interesate să acționeze împreună, trebuie adoptată o abordare precaută care să asigure un larg consens. Prin urmare, se poate concluziona că, la momentul de față, cea mai bună direcție de acțiune viitoare pare a fi luarea de măsuri imediate în anumite domenii identificate și hotărâte de comun acord și accentuarea necesității de a adopta măsuri suplimentare în alte domenii. Această opțiune nu presupune noi programe de cheltuieli sau măsuri de reglementare.

7. Monitorizare și evaluare

Comisia va evalua în 3-4 ani progresul realizat cu privire la problemele și obiectivele descrise. Evaluarea va urmări inițiativele din partea Comisiei, a EDA și a statelor membre, care sunt menite să consolideze BITAE și să creeze o PEEA, astfel cum este stabilit în prezenta evaluare a impactului și în comunicare.

Întrucât acțiunile legislative viitoare vor fi însoțite de evaluări ale impactului separate, la momentul de față nu pare oportun să fie definiți indicatori pentru punerea în aplicare a acestora.

De asemenea, în cadrul activităților obișnuite desfășurate împreună cu Agenția Europeană de Apărare, Comisia va monitoriza în permanență evoluțiile din sectorul apărării. În special, ea va efectua în mod regulat studii privind competitivitatea acestui sector. Odată finalizată reprezentarea detaliată a industriei europene de apărare, realizată în urma comunicării din 2003, aceasta ar trebui să permită, de asemenea, o mai bună cunoaștere a acestui sector industrial, prin punerea la dispoziție a mai multor date despre acesta.

[1] COM(97) 583 din 12 noiembrie 2007, COM(2003) 113 din 11 martie 2003.

[2] Statele Unite, Rusia și Israel.

[3] Viziune pe termen lung, EDA, adoptată de comitetul director la nivel ministerial al EDA la 3 octombrie 2007, pagina 3.