[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 22.4.2010

COM(2010)170 final

RAPORTUL COMISIEI

privind situația protecției datelor în Sistemul de informare al pieței interne

RAPORTUL COMISIEI

privind situația protecției datelor în Sistemul de informare al pieței interne

REZUMAT

Comisia este satisfăcută de modul în care sunt garantate în Sistemul de informare al pieței interne (IMI) drepturile și libertățile personale legate de datele personale (în continuare „protecția datelor”). IMI este un sistem de schimb de informații prin internet sigur, multilingv, care are rolul de a ajuta statele membre să-și îndeplinească sarcinile de cooperare administrativă. Comisia este satisfăcută, de asemenea, de implementarea Recomandării privind orientările referitoare la protecția datelor pentru IMI.

Statele membre nu au raportat probleme în domeniul protecției datelor. Acest aspect justifică abordarea graduală convenită împreună cu Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor, constând în crearea unui cadru juridic pentru IMI, ca răspuns la evoluția tehnică a sistemului și la extinderea sa la alte domenii ale legislației pieței interne.

În 2010, Comisia va explora posibilitatea de a extinde IMI la alte domenii ale pieței interne și va câștiga mai multă experiență în privința utilizării practice a sistemului în domeniul serviciilor. În primul trimestru al anului 2011, va fi publicat un document de lucru al serviciilor Comisiei cu privire la funcționarea și dezvoltarea IMI în 2010, care va include și protecția datelor.

OBIECTUL PREZENTULUI RAPORT

Prezentul raport, anunțat în Recomandarea Comisiei privind orientările referitoare la protecția datelor pentru Sistemul de informare al pieței interne[1], („recomandarea”), examinează implementarea recomandării de către statele membre și de către Comisie și evaluează situația protecției datelor în IMI. Raportul include, de asemenea, subiecte noi, care nu au fost abordate în recomandare, în special acoperirea noii Directive a serviciilor.

La elaborarea raportului, Comisia a luat în considerare contribuțiile aduse de statele membre atât cu ocazia unei consultări ad hoc lansate în noiembrie 2009[2], cât și prin intermediul contactelor regulate cu coordonatorii IMI și cu reprezentanții statelor membre în cadrul reuniunilor IMAC-IMI (Comitetul IMI – Piața internă).

DEZVOLTAREA IMI ÎN 2009

Anul 2009 a fost crucial pentru dezvoltarea IMI. Utilizarea IMI pentru legislația privind calificările profesionale a fost extinsă la 20 de noi profesii, iar majoritatea resurselor a fost direcționată către extinderea IMI în scopul acoperirii Directivei serviciilor[3].

Coordonatorii naționali IMI au participat la proiectul pilot de schimb de informații privind Directiva serviciilor (pe baza unor cazuri reale și fictive) și la sesiunile de formare care au avut loc la Bruxelles[4]. Comisia a lansat o nouă versiune a software-ului (1.7), pentru a le permite autorităților competente să se autoînregistreze. La sfârșitul anului, Comisia a lansat, de asemenea, versiunea intermediară 2.0, în care era inclusă o aplicație IT separată, pentru mecanismul de alertă[5]. Acest nou software a devenit complet operațional în primul trimestru al anului 2010.

Ca urmare a acestor eforturi reunite ale Comisiei și ale statelor membre, la sfârșitul lunii ianuarie 2010, 4 508 autorități competente erau înregistrate în IMI, din care 3 698 aveau acces la noul domeniu al serviciilor, și se așteaptă ca acest număr să crească substanțial în următoarele luni. Numărul mediu de utilizatori zilnici diferiți care au accesat sistemul a crescut de la 40 în ianuarie 2009 la 180 în decembrie 2009.

Numărul total de cereri trimise pe trimestru și domeniu legislativ în 2009

[pic]

În domeniul calificărilor profesionale, sistemul a câștigat în maturitate, iar succesul său incontestabil ilustrează potențialul IMI ca instrument de cooperare administrativă în UE. Au fost trimise în medie 350 de cereri pe trimestru. Mai mult de 90% din totalul cererilor privind calificările profesionale trimise în 2009 provin din UE-15, respectiv de la statele membre care au aderat înainte de 2004, ceea ce reflectă direcția migrării forței de muncă. Polonia și România au fost destinatarele unui procent de 32% din totalul cererilor.

Atunci când se examinează aceste cifre, este important să se remarce faptul că 56% dintre cereri au primit răspuns în termen de o săptămână.

Timpul necesar pentru a prelucra o cerere legată de Directiva calificărilor profesionale în 2009

Cereri acceptate | % cumulat | Cereri la care s-a răspuns | % cumulat |

în 3 zile | 741 | 57,0 % | 518 | 43,0 % |

într-o săptămână | 216 | 73,7 % | 167 | 56,8 % |

în 2 săptămâni | 166 | 86,5 % | 170 | 71,0 % |

în 4 săptămâni | 120 | 95,7 % | 164 | 84,6 % |

în 8 săptămâni | 35 | 98,4 % | 106 | 93,4 % |

după mai mult de 8 săptămâni | 21 | 100,0 % | 80 | 100,0 % |

Total: | 1299 | 1205 |

(* Diferența dintre cererile acceptate și cele la care s-a răspuns este dată de cererile retrase sau care erau încă în curs de prelucrare la sfârșitul lunii decembrie 2009)

ÎMBUNăTățIREA PROTECțIEI DATELOR ÎN IMI, O ABORDARE GRADUALă

În ceea ce privește IMI este aplicată așa-numita abordare „Privacy by design” („protejarea vieții private din faza de proiectare”), conform căreia respectarea normelor privind protecția datelor este inclusă încă de la început în sistemele care conțin informații. Aspectele legate de protecția datelor se regăsesc, de asemenea, în utilizarea curentă a sistemului și sunt incluse în materialele didactice, acest lucru constituind o abordare care depășește protecția teoretică sau formală. Se pare că abordarea respectivă produce efectele dorite, având în vedere că niciun stat membru nu a raportat nici măcar un singur incident referitor la protecția datelor în IMI și nu a fost primită nicio plângere de la persoanele interesate.

Comisia a purtat în ultimii doi ani un dialog cu autoritățile pentru protecția datelor și cu Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor (AEPD). Conform principiului central după care este orientată abordarea graduală, având în vedere că sistemul garantează un nivel ridicat de protecție tehnică și procedurală a datelor, iar Comisia se angajează ferm să continue îmbunătățirea acestuia, cadrul juridic al IMI trebuie să urmeze evoluția tehnică a sistemului și extinderea sa la alte domenii ale legislației pieței interne.

Abordarea graduală, ca urmare a experienței limitate în privința sistemului, a permis Comisiei să răspundă tuturor preocupărilor exprimate de AEPD în avizul său din 12 decembrie 2007, adoptând trei texte juridice care tratează aspectele legate de protecția datelor referitoare la IMI:

a) Decizia Comisiei din 12 decembrie 2007 privind punerea în aplicare a Sistemului de informare al pieței interne (IMI) în ceea ce privește protecția datelor cu caracter personal[6]

b) Recomandarea Comisiei din 26 martie 2009 privind orientările referitoare la protecția datelor pentru Sistemul de informare al pieței interne (IMI)[7]

c) Decizia Comisiei din 2 octombrie 2009 de stabilire a unor modalități practice pentru schimbul de informații prin mijloace electronice între statele membre în temeiul capitolului VI din Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind serviciile în cadrul pieței interne[8].

Punctul 6 din acest raport examinează toate aspectele rămase, precum și conținutul și oportunitatea măsurilor viitoare, inclusiv eventuala adoptare a unui instrument juridic.

IMPLEMENTAREA RECOMANDăRII COMISIEI

Îmbunătățiri aduse de statele membre

Contacte cu autoritățile pentru protecția datelor

Recomandarea încuraja „ coordonatorii naționali IMI să apeleze la autoritățile naționale de protecție a datelor pentru a obține îndrumări și asistență cu privire la cele mai bune modalități de punere în aplicare a acestor orientări în conformitate cu legislația națională. ” În rapoartele lor către Comisie, cele mai multe state membre au afirmat că au consultat autoritățile naționale proprii pentru protecția datelor. Aceste consultări au dat utilizatorilor IMI asigurarea că se poate face schimb de date personale prin intermediul IMI cu respectarea legislației privind protecția datelor și, în același timp, au permis autorităților naționale de reglementare să stabilească relații de lucru cu reprezentanții administrațiilor publice, care acordă o mare importanță protecției datelor și sunt deciși să contribuie la succesul acestui proiect autentic european.

Declarații de confidențialitate

În urma unei sugestii din partea AEPD, recomandarea a încurajat, de asemenea, coordonatorii IMI să discute conținutul declarațiilor de confidențialitate cu autoritățile locale responsabile cu protecția datelor. Recomandarea nu a putut fi foarte specifică în această privință deoarece, deși Directiva privind protecția datelor prevede o armonizare completă, statele membre dispun de o marjă de manevră la implementarea anumitor prevederi. Rapoartele statelor membre confirmă faptul că există practici diferite la nivel național în ceea ce privește conținutul și formatul declarațiilor de confidențialitate. O mică majoritate a statelor membre consideră că formatul și conținutul corecte ale informațiilor furnizate indivizilor trebuie decise la nivel local de către fiecare autoritate competentă, în conformitate cu legile locale. În schimb, în unele state membre, au fost propuse modele adaptabile pentru întregul teritoriu[9].

Conștientizare și formare

Unele din cele mai importante rezultate ale recomandării sunt creșterea gradului de conștientizare în ceea ce privește protecția datelor al participanților la IMI și al utilizatorilor sistemului, care sunt acum familiarizați cu principiile generale de protecție a datelor, precum și oferirea de sugestii practice pentru garantarea unui nivel ridicat de protecție a datelor în IMI. Ca urmare a recomandării, în materialele didactice privind IMI elaborate pentru autoritățile competente au fost incluse și trimiteri la orientările referitoare la protecția datelor.

Îmbunătățiri aduse de Comisie

Planul de securitate pentru IMI

Securitatea și confidențialitatea datelor sunt reglementate prin Decizia Comisiei din 16 august 2006 privind securitatea sistemelor de informare utilizate de Comisia Europeană[10]. Această decizie a fost actualizată prin norme de implementare adoptate în 2009 și prin orientări și standarde recente care sunt în mare măsură similare standardelor internaționale. Măsurile de securitate pentru IMI au fost revizuite și actualizate în consecință, iar în 2009 a fost elaborat un plan de securitate global, care va fi revizuit în 2010.

Îmbunătățiri tehnice

Atunci când schimbul de informații privește date sensibile, pe ecran apare în prezent un mesaj indicând faptul că informațiile sunt sensibile și că persoana care se ocupă de caz trebuie să solicite aceste informații numai dacă sunt absolut necesare și direct legate de exercitarea activității profesionale sau de prestarea unui anumit serviciu. Aspectele referitoare la protecția datelor au fost, de asemenea, luate în considerare integral la proiectarea și implementarea noului mecanism de alertă (a se vedea punctul 5.2.3.2 de mai jos).

Site-ul web al IMI a fost, de asemenea, îmbunătățit astfel încât utilizatorii să poată găsi documentele pertinente într-un mod mai intuitiv. Secțiunea privind protecția datelor[11] a fost actualizată prin introducerea tuturor textelor juridice referitoare la protecția datelor, a corespondenței cu AEPD și a seturilor de întrebări utilizate în sistem. Din motive de transparență, în urma unei sugestii din partea AEPD, au fost identificate întrebările referitoare la datele sensibile.

Noul domeniu legislativ al Directivei serviciilor

Utilizarea IMI în domeniul Directivei serviciilor

Directiva serviciilor nu se referă în mod specific la IMI (ci numai, în general, la un sistem electronic pentru schimbul de informații). Prin urmare, era necesar să se stabilească, în mod oficial, faptul că IMI urma să fie utilizat în acest scop, ceea ce s-a realizat prin intermediul unei decizii[12] adoptate de Comisie în conformitate cu procedura prevăzută în Directiva serviciilor („decizia de comitologie”).

Această decizie de comitologie stabilește modalitățile practice pentru efectuarea schimbului de informații din domeniul serviciilor în cadrul IMI, contribuie la asigurarea nivelului ridicat de protecție a datelor al sistemului și conferă mai multă transparență și precizie normelor generale rezultate din Decizia 2008/49/CE și orientărilor referitoare la protecția datelor conținute în recomandare, prevăzând posibilitatea de a decide ulterior asupra oricăror garanții suplimentare privind protecția datelor, dacă este necesar și în lumina experienței acumulate în utilizarea sistemului[13].

Un mecanism de alertă conceput pentru a permite protecția datelor

Mecanismul de alertă este un mecanism de avertizare instituit în temeiul articolului 29 alineatul (3) și al articolului 32 din Directiva serviciilor, care completează sistemul RAPEX pentru produse și contribuie la prevenirea riscurilor pentru destinatari rezultând din servicii.

Mecanismul de alertă permite statelor membre să-și îndeplinească obligația juridică de a face schimb de informații și, în acest sens, este perfect legal din perspectiva protecției datelor. Cu toate acestea, Comisia este conștientă de implicațiile unui astfel de sistem pentru protecția datelor. Prin urmare, Comisia a acordat o atenție deosebită proiectării sistemului, asigurându-se că acesta permite protecția datelor, și recomandă insistent statelor membre, care sunt responsabile pentru protecția datelor la trimiterea sau la primirea alertelor, să fie vigilente în ceea ce privește aplicarea corectă a normelor.

Mecanismul de alertă conține numeroase garanții privind protecția datelor, reprezentând caracteristici generale ale IMI, la care se adaugă câteva garanții specifice, al căror scop este să asigure faptul că:

a) accesul la date este limitat la autorități competente/utilizatori specifici

În conformitate cu abordarea generală aplicată în cazul IMI, accesul la informații în cadrul mecanismului de alertă este strict limitat pe baza principiului „necesității de a ști”. Autoritățile competente și utilizatorii IMI au acces la alerte numai dacă li s-a acordat un acces specific de către statele membre, nu numai la IMI în general, ci și la aplicațiile specifice de alertă. Din oficiu, autoritățile competente și utilizatorii IMI nu pot să trimită sau să primească alerte. Această funcție trebuie activată separat.

b) nu sunt trimise alerte inutile

Nicio alertă nu poate fi trimisă fără a se fi completat o listă de control pentru a se asigura îndeplinirea criteriilor, cum ar fi, de exemplu, existența unor acte sau circumstanțe concrete grave, legate de o activitate de servicii, care ar putea cauza prejudicii grave. Dacă autoritatea care inițiază alerta nu verifică toate criteriile corespunzătoare, sistemul nu permite trimiterea alertei.

Mai mult, alerta nu este trimisă direct altor state membre, ci, mai întâi, unui coordonator de alertă din același stat membru. Acest coordonator de alertă trebuie, la rândul lui, să evalueze oportunitatea trimiterii alertei către alte state membre.

c) alertele nu sunt difuzate către mai mulți destinatari decât este necesar pentru a respecta cerințele în materie de informare prevăzute în legislație

Atunci când alertele sunt trimise altor state membre, autoritatea inițiatoare și coordonatorul de alertă trebuie să stabilească acele state membre care trebuie să primească alerta. Dacă statul membru în care este prestat un serviciu dorește să trimită o alertă, aceasta va fi primită, din oficiu, numai de statul membru în care este stabilit prestatorul serviciului și de Comisie. Prin această configurație din oficiu, se asigură faptul că adăugarea altor state membre pe lista destinatarilor este decisă pentru fiecare caz în parte, pe baza principiului „necesității de a ști”.

Mai mult, atunci când alerta este difuzată către alte state membre, ea nu este trimisă tuturor autorităților competente din statele membre destinatare, ci numai unei „căsuțe poștale” de primire a alertelor (de obicei, coordonatorul de alertă național). Acest destinatar va decide ce autorități competente din statul său membru sunt interesate și trebuie să fie informate.

d) atunci când primește alerte după cum prevede Directiva serviciilor, Comisia nu are acces la datele personale

Directiva serviciilor prevede că toate alertele se trimit Comisiei, dar, spre deosebire de statele membre, Comisia nu are nevoie de acces la datele personale. Astfel, Comisia primește alerte care nu conțin datele personale.

e) în cazul în care, în pofida precauțiilor, sunt trimise alerte nefondate, acestea pot fi retrase rapid, sau datele incorecte pot fi rectificate sau șterse

IMI permite unei autorități competente care a trimis o alertă nefondată să retragă imediat această alertă, care devine invizibilă pentru toți utilizatorii IMI. Dacă alerta a fost justificată dar este necesară rectificarea unor informații, autoritatea competentă inițiatoare poate efectua acest lucru în orice moment. În plus, IMI permite, de asemenea, autorităților competente care au primit alerta să indice că anumite informații conținute în aceasta sunt incorecte.

f) alertele sunt închise imediat ce riscul încetează să mai existe; datele devin imediat invizibile pentru toți utilizatorii, iar datele personale sunt șterse la șase luni de la închidere

Odată ce riscul care a declanșat alerta a dispărut, aceasta trebuie închisă. IMI permite astfel statului membru de stabilire să închidă alerta, un mesaj în acest sens fiind trimis prin email autorităților responsabile. Odată ce o alertă a fost închisă, ea devine invizibilă. Cel târziu la șase luni de la închidere, toate datele personale sunt șterse în mod automat și retrase din sistem.

ASPECTE CARE TREBUIE APROFUNDATE

Deși cele mai multe state membre au exprimat opinii favorabile în ceea ce privește protecția datelor în IMI, câteva state membre au atras atenția asupra anumitor aspecte, care sunt examinate la acest punct din raport.

Norme aplicabile privind securitatea și confidențialitatea datelor

Prelucrarea datelor personale în IMI implică prelucrarea comună (de către Comisie și statele membre), controlul comun (de către diferiți utilizatori și participanți în sistem) și supervizarea comună (de către autoritățile naționale pentru protecția datelor și AEPD). Într-un scenariu atât de complex, alocarea responsabilităților nu este întotdeauna ușoară.

Autoritățile daneze și germane pentru protecția datelor au considerat că, întrucât autoritățile competente situate pe teritoriile lor trebuie să respecte anumite cerințe naționale (de exemplu, un mecanism de autentificare mai strict, astfel cum se menționează la punctul următor), trebuie să insiste asupra îndeplinirii respectivelor cerințe naționale de către IMI, sau, în caz contrar, să nu mai utilizeze sistemul. Autoritățile competente au transmis aceste cerințe Comisiei, care este responsabilă pentru securitatea sistemului.

Comisia consideră că IMI este un sistem sigur și că o rețea cu adevărat europeană precum IMI pur și simplu nu ar putea funcționa dacă fiecare stat membru ar insista să fie respectate standardele naționale de securitate proprii. Adoptarea Directivei privind protecția datelor acum aproape 20 de ani a avut dublul scop de a proteja dreptul fundamental la protecția datelor, pe de o parte, și de a garanta libera circulație a datelor personale între statele membre și între statele membre și instituțiile UE[14], pe de altă parte.

În lumina celor de mai sus, Comisia insistă asupra faptului că, ținând seama de nivelul ridicat al garanțiilor cu privire la protecția datelor în IMI și de principul cooperării loiale enunțat la articolul 4 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană, autoritățile naționale pentru protecția datelor nu trebuie să creeze obstacole pentru utilizarea sistemului de către autoritățile naționale competente.

Către o autentificare mai strictă în IMI

Sistemul de autentificare al IMI este o versiune avansată a autentificării pe baza unui singur factor, deoarece combină un nume de utilizator și o parolă cu un PIN ( Personal Identification Number – număr de identificare personal). Pentru a accesa sistemul, utilizatorului i se solicită să furnizeze o combinație de caractere din codul PIN, stabilită în mod aleatoriu.

Autoritățile germane și daneze pentru protecția datelor și-au exprimat anumite îngrijorări cu privire la sistemul de autentificare al IMI. Comisia consideră că actualul mecanism de autentificare este adecvat, ținând seama de dezvoltarea actuală a tehnologiei și de costurile de implementare, dar este de acord că, pe termen lung, este de dorit o autentificare mai strictă. Având în vedere că statele membre au introdus sisteme de autentificare diferite, care nu sunt întotdeauna interoperabile, soluția preferată pentru o autentificare mai strictă în IMI par să o reprezinte e-identitățile gestionate la nivel de stat membru, care urmează să devină interoperabile cu ajutorul „programelor informatice intermediare” („middleware”).

Una dintre opțiuni este proiectul STORK, dezvoltat în prezent de un consorțiu la care participă unele state membre și finanțat în cadrul Programului de sprijin pentru politica în domeniul TIC din Programul-cadru pentru competitivitate și inovare. Comisia va monitoriza îndeaproape evoluția proiectului în următoarele luni, care sunt esențiale pentru a determina oportunitatea utilizării sale în IMI.

Referințe suplimentare privind securitatea datelor figurează la punctul 7.2.

Păstrarea datelor

Politica privind păstrarea datelor în IMI este foarte strictă[15], unii participanți în sistem și utilizatori indicând că aceasta ar trebui revizuită. Ștergerea rapidă a datelor personale din sistem nu este întotdeauna în interesul persoanei pe care o privesc datele, care ar putea prefera stocarea datelor lui/ei în IMI pentru o perioadă mai lungă, de exemplu în cazul procedurilor judiciare.

Într-o hotărâre recentă[16], Curtea Europeană de Justiție a declarat că dreptul de acces la informații[17] se aplică nu numai cu privire la datele prezente, ci și la cele deținute în trecut. Prin urmare, Curtea consideră că limitarea accesului prin ștergerea datelor poate fi ilegală, cu excepția situației în care se poate demonstra că stocarea mai îndelungată a informațiilor ar constitui o sarcină excesivă pentru operator. Comisia nu consideră că stocarea datelor personale în IMI pentru o perioadă mai îndelungată ar fi o sarcină excesivă și, prin urmare, își propune să reflecteze asupra unei perioade de stocare mai îndelungate, care ar putea include, de asemenea, o fază tranzitorie de blocare a datelor, care ar deveni invizibile pentru toți utilizatorii înainte de a fi șterse definitiv. Eventualele implicații ale unei politici de blocare, incluzând stabilirea persoanelor care ar putea avea acces la datele blocate și a scopurilor pentru care ar putea fi acordat accesul, vor fi analizate cu multă atenție.

Acesta este un bun exemplu pentru ilustrarea necesității de a reflecta cu multă atenție înainte de a decide asupra unui set de norme care să reglementeze funcționarea IMI în cadrul unui instrument juridic obligatoriu. Este esențial ca, garantând în același timp o bună protecție a datelor și implicarea în proces a autorităților pentru protecția datelor, Comisia și statele membre să poată beneficia de suficientă experiență în ceea ce privește sistemul pentru a evita stabilirea unor norme ineficiente sau chiar contraproductive în materie.

Utilizarea IMI la nivel național

Transpunerea Directivei serviciilor în Țările de Jos prevede utilizarea IMI în scopuri naționale, respectiv și pentru schimbul de informații între administrațiile din Țările de Jos. Comisia Europeană recomandă această abordare, care ilustrează potențialul IMI de a fi utilizat între administrații. Totuși, utilizarea IMI de către statele membre la nivel național este supusă următoarelor trei condiții:

a) prelucrarea datelor personale și stocarea informațiilor pe serverele Comisiei să fie considerate legale în conformitate cu legislația națională,

b) sistemul să fie utilizat așa cum este, cu aceleași seturi de întrebări și funcționalități, și

c) statul membru să-și asume responsabilitatea deplină pentru orice probleme (privind protecția datelor sau altele) legate de utilizarea sistemului pentru scopuri naționale.

Prin urmare, în cazul în care statele membre sunt interesate să utilizeze IMI la nivel național, li se recomandă să se consulte mai întâi cu propriile autorități naționale pentru protecția datelor și apoi să contacteze Comisia pentru a discuta acest aspect și a se asigura că această utilizare nu creează probleme din perspectiva legilor privind protecția datelor.

Garanții specifice privind protecția datelor în legislația comunitară obligatorie din punct de vedere juridic

În avizul său din 12 decembrie 2007 și în schimbul de scrisori cu Comisia, AEPD a cerut introducerea în legislația UE a unor garanții specifice, obligatorii din punct de vedere juridic, privind protecția datelor, ca urmare a extinderii domeniului de aplicare al IMI dincolo de Directiva serviciilor și de Directiva calificărilor profesionale. Autoritățile germane pentru protecția datelor au exprimat opinii similare.

În 2010, noua Comisie va examina din nou funcționarea pieței unice și posibilitatea de a spori contribuția IMI la îmbunătățirea implementării de către statele membre a legislației pieței interne. În acest context, Comisia va estima care sunt celelalte domenii de politică care ar putea obține beneficii în urma utilizării IMI

Există deja un pachet solid de măsuri de protecție a datelor, iar reacțiile primite din partea statelor membre în acest sens au fost pozitive. Prin urmare, Comisia consideră că nu ar fi înțelept să înainteze o propunere legislativă înainte de a defini domeniul de aplicare al IMI și de a acumula experiență în utilizarea practică a sistemului în domeniul serviciilor. Orice propunere viitoare trebuie să fie bine integrată în această evoluție pentru a asigura o bază solidă, rezistentă în timp, pentru IMI și protecția datelor.

Între timp, Comisia va continua să îmbunătățească protecția datelor în IMI, în strânsă cooperare cu statele membre și cu AEPD, astfel cum se arată mai jos.

ÎMBUNăTățIRI VIITOARE

Îmbunătățiri tehnice

Într-o versiune viitoare a software-ului vor fi incluse mesaje de reamintire automate și liste de urgențe pentru acceptarea unui răspuns (astfel încât cererile să nu rămână deschise mai mult timp decât este necesar). În ceea ce privește procedura online pentru rectificarea, blocarea sau ștergerea datelor, având în vedere că nu au existat solicitări până acum și este foarte puțin probabil să existe multe solicitări în viitor, Comisia consideră că ar fi mai potrivit să introducă o procedură mai puțin strictă, care va fi documentată în mod corespunzător cu ajutorul responsabilului pentru protecția datelor din cadrul Comisiei și al AEPD.

Securitatea datelor

În conformitate cu noile orientări și standarde adoptate recent de Comisie, în 2010 Comisia va efectua o nouă evaluare a riscului pentru IMI și va actualiza în consecință planul de securitate, identificând părțile sistemului care trebuie examinate, posibilele amenințări și măsurile necesare privind infrastructura și software-ul. Dacă evaluarea riscului indică necesitatea de a introduce măsuri de securitate suplimentare, acestea vor fi încorporate progresiv în versiunile viitoare ale software-ului.

La începutul anului 2011, va fi efectuat, de asemenea, un audit extern, concentrat în principal asupra performanțelor și a stabilității sistemului, dar care va putea acoperi și unele aspecte privind protecția datelor și securitatea.

Revizuirea Directivei calificărilor profesionale

În perioada 2010-2011 va fi efectuată o evaluare a Directivei calificărilor profesionale care va include evaluarea cooperării administrative și a utilizării IMI, inclusiv a problemelor din domeniul protecției datelor.

CONCLUZII

Comisia este satisfăcută de implementarea recomandării și de situația protecției datelor în IMI. Cu toate acestea, Comisia va continua să aducă noi îmbunătățiri sistemului, în special în domeniul tehnic și al securității datelor.

Comisia intenționează, de asemenea, să exploreze posibilitatea extinderii IMI la alte domenii ale pieței interne, acumulând în același timp mai multă experiență practică în utilizarea sistemului în domeniul serviciilor. Orice viitoare propunere legislativă la nivelul UE va ține seama de această evoluție și de aceste reflecții pentru a putea asigura o bază solidă, rezistentă în timp, pentru IMI și protecția datelor.

În primul trimestru al anului 2011, va fi publicat un document de lucru al serviciilor Comisiei privind funcționarea și evoluția IMI în 2010. Acest raport va include și protecția datelor.

[1] C(2009) 2041 final. JO L 100, 18.4.2009, p. 12-28.

[2] Șaptesprezece state membre au participat la consultare, răspunzând la următoarele întrebări:- Ați contactat autoritatea națională pentru protecția datelor din țara dumneavoastră? - A exprimat această autoritate opinii privind implementarea orientărilor la nivel național?- Ați stabilit o declarație generală privind politica de confidențialitate pentru toți utilizatorii IMI sau de acest lucru se ocupă pe plan local autoritățile competente (AC) din țara dumneavoastră?- S-au confruntat AC din țara dumneavoastră cu probleme legate de protecția datelor atunci când au trimis cereri sau au răspuns la acestea în IMI?- Au raportat AC din țara dumneavoastră probleme legate de întrebările privind cazierele judiciare?- Au primit AC din țara dumneavoastră cereri de acces, de ștergere sau de rectificare de la persoanele interesate?- Au cunoștință AC din țara dumneavoastră de posibilitatea ștergerii anticipate a datelor personale în sistem? Utilizează această posibilitate?- Ați inclus protecția datelor în sesiunile de formare în domeniul IMI din țara dumneavoastră?

[3] Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în cadrul pieței interne, JO L 376, 27.12.2006, p. 36-68.

[4] În 2009, Comisia a organizat la Bruxelles trei sesiuni de formare de câte o zi pentru coordonatorii IMI, fiecare dintre acestea reunind aproximativ 60 de participanți. În aceeași perioadă, statele membre au organizat mai mult de 100 de acțiuni de formare pentru autoritățile competente locale, regionale și naționale.

[5] A se vedea articolul 32 din Directiva serviciilor.

[6] C(2007) 6306 JO L 13, 16.1.2008, p. 13-23.

[7] C(2009) 2041 final, JO L 100, 18.4.2009, p. 12-28.

[8] C(2009) 7493 JO L 263, 7.10.2009, p. 32-34.

[9] Un bun exemplu de model național elaborat cu asistență tehnică din partea autorității naționale pentru protecția datelor este declarația de confidențialitate ( cláusula de privacidad ) pusă la dispoziție de echipa spaniolă IMI:http://www.mpt.es/documentacion/sistema_IMI/documentos/protec_datos/ClausulaIMI_ES/document_es/Clausula_IMI.pdf.

[10] C(2006) 3602.

[11] http://ec.europa.eu/internal_market/imi-net/data_protection_en.html

[12] Decizia Comisiei din 2 octombrie 2009 de stabilire a unor modalități practice pentru schimbul de informații prin mijloace electronice între statele membre în temeiul capitolului VI din Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind serviciile în cadrul pieței interne.

[13] A se vedea capitolul 13 subsecțiunea „Activități în curs de desfășurare” litera (d) din recomandare.

[14] Acest principiu este stabilit în mod clar la articolul 1 alineatul (2) din Directiva privind protecția datelor și la articolul 1 alineatul (1) și considerentul (13) din Regulamentul privind protecția datelor: „Scopul este să se asigure atât o respectare efectivă a normelor privind protecția drepturilor și libertăților fundamentale ale persoanelor, cât și libera circulație a datelor cu caracter personal între statele membre și instituțiile și organele comunitare sau între instituțiile și organele comunitare, în exercitarea competențelor lor respective.”

[15] Datele personale pot fi șterse anticipat prin numai două clic-uri și, în orice caz, toate datele personale sunt șterse în mod automat la șase luni după închiderea cererilor de informații.

[16] Cauza 553/07, Rotterdam/Rijkeboer.

[17] A se vedea articolul 12 litera (a) din Directiva 95/46/CE.