Raportul special Facilitatea de investiții 
pentru țările ACP:  
aduce aceasta o valoare 
adăugată?RO 2015  nr. 14
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa (http://europa.eu).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2015
Print ISBN 978-92-872-3113-0 ISSN 1831-0966 doi:10.2865/359410 QJ-AB-15-015-RO-C
PDF ISBN 978-92-872-3112-3 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/114022 QJ-AB-15-015-RO-N
EPUB ISBN 978-92-872-3127-7 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/484808 QJ-AB-15-015-RO-E
© Uniunea Europeană, 2015
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Printed in Luxembourg
Facilitatea de investiții 
pentru țările ACP: 
aduce aceasta o valoare 
adăugată?
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) al doilea 
paragraf TFUE]Raportul specialRO 2015  nr. 14
02
 Echipa de audit
Rapoartele speciale ale Curții de Conturi Europene prezintă rezultatele unor audituri de conformitate sau ale unor 
audituri ale performanței care au ca obiect domenii specifice ale bugetului UE sau aspecte specifice legate de gestiune. 
Curtea selectează și concepe aceste sarcini de audit astfel încât impactul lor să fie maxim, luând în considerare riscurile 
existente la adresa performanței sau a conformității, nivelul de venituri sau de cheltuieli implicat, schimbările preconizate 
și interesul existent în mediul politic și în rândul publicului larg.
Acest audit al performanței a fost efectuat de Camera de audit III – condusă de domnul Karel Pinxten, membru al Curții 
de Conturi Europene – cameră specializată pe domeniile de cheltuieli aferente acțiunilor externe. Auditul a fost condus 
de domnul Klaus‑Heiner Lehne, membru al Curții de Conturi Europene, beneficiind de sprijinul unei echipe formate din: 
Michael Weiss, șeful cabinetului domnului Lehne; Sabine Hiernaux‑Fritsch, șef de unitate; Lars Markström, coordonatorul 
echipei de audit; Polina Cherneva și Athanasios Tsamis, auditori.
De la stânga la dreapta:  S. Hiernaux‑Fritsch, M. Weiss, K. ‑H. Lehne, A. Tsamis, 
L. Markström.

03
 Cuprins
Puncte
 Glosar și acronime
I-VII  Sinteză
1-10  Introducere
1-9 Instituirea Facilității de investiții
10 Valoarea adăugată creată de Facilitatea de investiții
11-13  Sfera și abordarea auditului
14-37  Observații
14-27  În ansamblu, există o coerență între operațiunile din cadrul Facilității de investiții și alte măsuri de 
cooperare pentru dezvoltare ale UE
16-18  Identificarea și selecția proiectelor
19-27  Modalități de finanțare
28-37  Facilitatea de investiții oferă acces la finanțare pe termen lung și împrumuturi în monedă locală și 
are un efect catalizator
29-30  Finanțarea pe termen lung
31-33  Finanțarea în monedă locală
34-37  Efectul catalizator
38-42  Concluzii și recomandări
 Anexa I —  Numărul anual și totalul cumulat al operațiunilor aprobate, al contractelor 
semnate și al plăților efectuate în cadrul Facilității de investiții pentru țările ACP
 Anexa II — Defalcarea sumelor alocate în funcție de instrumentul financiar
 Anexa III —  Lista proiectelor examinate de către Curte
 Răspunsurile Băncii Europene de Investiții
04
 Glosar și acronime
ACP : Grupul statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific
BEI: Banca Europeană de Investiții  
În conformitate cu articolul 309 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Banca Europeană de 
Investiții are misiunea de a contribui la dezvoltarea pieței interne. În plus, în temeiul Acordului de la Cotonou, BEI 
administrează Facilitatea de investiții pentru ACP .
Delegație a UE : Uniunea Europeană este reprezentată în întreaga lume de 139 de delegații și birouri. Delegațiile UE 
aparțin de Comisia Europeană și servesc intereselor Uniunii în ansamblul ei.
FED : Fondurile europene de dezvoltare  
Fondurile europene de dezvoltare (FED) constituie principalul instrument prin care Uniunea Europeană furnizează 
ajutor în cadrul cooperării pentru dezvoltare statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific, precum și țărilor și 
teritoriilor de peste mări. Acordul de parteneriat semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 pentru o perioadă de 20 de ani 
(„Acordul de la Cotonou”) reprezintă cadrul care definește în prezent relațiile Uniunii Europene cu aceste state și 
teritorii. Parteneriatul are drept obiectiv principal reducerea și, în cele din urmă, eradicarea sărăciei.
IMM : Întreprinderi mici și mijlocii
TTPM : Țări și teritorii de peste mări
05
 Sinteză
I
Facilitatea de investiții pentru țările ACP a fost institu ‑
ită în temeiul Acordului de la Cotonou și a început să 
funcționeze în anul 2003, pentru o perioadă de 20 de 
ani. Obiectivul Facilității este de a sprijini investițiile 
entităților private și ale entităților publice cu caracter 
comercial din toate sectoarele economice. Facilitatea 
oferă finanțare pe termen mediu și lung prin inter ‑
mediul mai multor instrumente financiare, urmărind, 
astfel, generarea unor beneficii economice, sociale și 
de mediu durabile.
II
Facilitatea de investiții, al cărei capital provine din 
Al nouălea, Al zecelea și Al unsprezecelea fond euro ‑
pean de dezvoltare, este un fond reînnoibil de risc 
care ar trebui să fie sustenabil din punct de vedere 
financiar. Facilitatea dispune de un capital de dotare 
total de 3 685 de milioane de euro. Aportul de capital 
al statelor membre este plătit direct Băncii Europene 
de Investiții (BEI), care gestionează Facilitatea.
III
În scopul auditului desfășurat, am utilizat operațiunile 
aferente contractelor semnate în perioada 2011 ‑2014 
drept bază pentru a evalua dacă Facilitatea de inves ‑
tiții a creat valoare adăugată în contextul cooperării 
pentru dezvoltare dintre Uniunea Europeană și țările 
din Africa, zona Caraibilor și Pacific (ACP). Am analizat 
dacă a existat o coerență între operațiunile realizate 
în cadrul Facilității de investiții și alte forme de ajutor 
pentru dezvoltare acordat de UE țărilor ACP și, de 
asemenea, am evaluat cât de mult succes a avut Facili ‑
tatea în demersul său de a asigura accesul la finanțare 
pe termen lung și la împrumuturi în monedă locală. În 
fine, am evaluat dacă operațiunile din cadrul Facilității 
au avut un efect catalizator.IV
Am concluzionat că, într‑adevăr, Facilitatea de inves ‑
tiții creează valoare adăugată în contextul cooperării 
pentru dezvoltare a UE cu țările ACP .
V
Per ansamblu, există o coerență între operațiunile 
din cadrul Facilității de investiții și cooperarea pentru 
dezvoltare a UE cu țările ACP . Au fost lansate proiecte 
în cadrul Pachetului de finanțare a impactului UE‑ACP . 
Cu toate acestea, obligația contractuală de a informa 
beneficiarii finali cu privire la faptul că finanțarea este 
oferită de BEI sau de Facilitatea de investiții nu este 
respectată în toate cazurile, iar întreprinderile mici 
și mijlocii (IMM‑uri) nu beneficiază întotdeauna de 
asistență tehnică.
VI
Facilitatea de investiții oferă împrumuturi pe termen 
lung și finanțare în monedă locală. De asemenea, 
Facilitatea de investiții produce, în mod vădit, un efect 
catalizator pozitiv.
VII
În încheierea prezentului raport, formulăm două reco ‑
mandări menite să crească valoarea adăugată gene ‑
rată de Facilitatea de investiții.
06
 Introducere
Instituirea Facilității de 
investiții
01 
Creată în temeiul Acordului de la Co ‑
tonou1 și al Deciziei privind asocierea 
țărilor și teritoriilor de peste mări la 
Comunitatea Europeană2, Facilitatea de 
investiții a fost lansată în 2003, având 
o durată de existență preconizată de 
20 de ani. Obiectivul Facilității este de 
a sprijini investițiile entităților private 
și ale entităților publice cu caracter 
comercial din toate sectoarele econo ‑
mice (servicii, energie, telecomunicații, 
transporturi etc.). Facilitatea oferă 
finanțare pe termen mediu și lung prin 
intermediul mai multor instrumente 
financiare, urmărind, astfel, generarea 
unor beneficii economice, sociale și de 
mediu durabile.02 
Banca Europeană de Investiții (BEI) 
completează din resurse proprii 
finanțarea Facilității de investiții. 
Figura 1  de mai jos prezintă o imagi ‑
ne de ansamblu asupra principalelor 
componente ale finanțării oferite de 
Facilitatea de investiții și de Banca 
Europeană de Investiții, din resurse 
proprii, și destinate statelor din Africa, 
zona Caraibilor și Pacific (ACP) și țărilor 
și teritoriilor de peste mări (TTPM).
10048,53 7503 637
BEI Resurse proprii ale BEIFacilitatea de investiţii 
pentru TTPMFED (9, 10 și 11)
Decizia de asociere
peste măriBEI Resurse proprii ale BEIFacilitatea de investiţii 
pentru ACP
Acordul de la Cotonou
TTPMBuget
(în milioane
de euro)Surse de
ﬁnanţareFonduri gestionate
de BEIAcorduri de 
cooperare cu UE
ACPFED (9, 10 și 11)1 Acordul de parteneriat ACP‑CE 
(Acordul de la Cotonou) 
(JO L 317, 15.12.2000, p. 3).
2 Decizia 2001/822/CE 
a Consiliului din 
27 noiembrie 2001 privind 
asocierea țărilor și teritoriilor 
de peste mări la Comunitatea 
Europeană (JO L 314, 
30.11.2001, p. 1).Figura 1Imagine de ansamblu asupra finanțării oferite de Facilitatea de investiții și de BEI, 
din resurse proprii, în țările ACP și în țările și teritoriile de peste mări (TTPM)
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană și date furnizate de Banca Europeană de Investiții.
07 Introducere
03 
Contribuțiile la Facilitatea de investiții 
sunt plătite de statele membre direct 
Băncii Europene de Investiții. Aceste 
fonduri sunt alocate în cadrul celui de 
Al nouălea, Al zecelea și Al unsprezece ‑
lea fond european de dezvoltare (FED). 
Facilitatea de investiții este gestionată 
de BEI, care acționează în numele și 
pe riscul Uniunii Europene3, și în afara 
cadrului bugetului general al UE, în 
mod similar fondurilor europene de 
dezvoltare. Facilitatea de investiții nu 
este inclusă în domeniul de aplicare al 
auditului efectuat de Curte în vede ‑
rea elaborării Declarației de asigurare 
anuale și nu face obiectul descărcării 
de gestiune care se acordă de către 
Parlamentul European4.
04 
Facilitatea de investiții este un fond 
reînnoibil ( revolving ), ceea ce înseam ‑
nă că veniturile și rambursările sunt 
utilizate pentru a finanța în continuare 
operațiunile sale, urmărindu‑se astfel 
sustenabilitatea din punct de vedere 
financiar a Facilității. În cadrul celui de 
Al nouălea, Al zecelea și Al unspreze ‑
celea fond european de dezvoltare, 
Facilitatea a fost dotată cu un buget 
total de 3 685,5 milioane de euro. Până 
la sfârșitul exercițiului 2014, fuseseră 
efectuate contribuții din partea statelor 
membre în cuantum total de 2 057 de 
milioane de euro. Anexa I  cuprinde 
detalii suplimentare privind portofoliul 
Facilității de investiții în țările ACP .05 
În cadrul celui de Al unsprezecelea 
fond european de dezvoltare, fondul 
de dotare al Facilității de investiții 
a fost alimentat cu 500 de milioane de 
euro care ar urma să fie utilizați pentru 
finanțare specifică, prin intermediul 
Pachetului de finanțare a impactului 
(Impact Financing Envelope  – IFE), des ‑
tinat sprijinirii operațiunilor cu impact 
sporit asupra dezvoltării.
06 
În conturile BEI, Facilitatea de investiții 
figurează ca element extrabilanți ‑
er. Portofoliul Facilității de investiții 
a crescut de la 2,8 miliarde de euro la 
sfârșitul exercițiului 2010, la 4,5 miliar ‑
de de euro la sfârșitul exercițiului 2014. 
În caseta 1  sunt prezentate veniturile 
din această perioadă.
07 
Acordul de la Cotonou prevede că Faci ‑
litatea de investiții trebuie să acționeze 
în condițiile pieței și să evite crearea de 
denaturări ale piețelor locale sau înde ‑
părtarea surselor private de finanțare. 
Facilitatea trebuie de asemenea să 
urmărească obținerea unui efect cata ‑
lizator, încurajând mobilizarea resurse ‑
lor locale pe termen lung și atrăgând 
investitori și creditori privați5.3 Articolul 51 din Regulamentul 
(UE) nr. 2015/323 al Consiliului 
din 2 martie 2015 privind 
regulamentul financiar 
aplicabil celui de Al 11 ‑lea 
Fond european de dezvoltare 
(Regulamentul financiar) 
(JO L 58, 3.3.2015, p. 17).
4 Cu toate acestea, Parlamentul 
a formulat o serie de 
recomandări privind 
Facilitatea de investiții în 
Rezoluția sa din 29 aprilie 2015 
privind descărcarea de 
gestiune 2013: Bugetul 
general al UE – Al optulea, 
Al nouălea și Al 10 ‑lea FED, 
P8_TA‑PROV(2015)0120, 
punctele 53 ‑63.
5 Pentru detalii, a se vedea 
articolul 3 alineatul (1) 
literele (a) și (b) din anexa II la 
Acordul de la Cotonou.Caseta 1Portofoliul și veniturile Facilității de investiții în perioada 2011-2014 
(în milioane de euro)
2011 2012 2013 2014
Contracte semnate (valoare cumulată) 3 009,1 3 364,1 3 835,6 4 488,2
Venit total aferent exercițiului 78,4 45,7 10,3 31,2
Sursa:  Banca Europeană de Investiții.
08 Introducere
08 
În ceea ce privește clauzele și condițiile 
de finanțare, diferența esențială dintre 
finanțarea acordată de Facilitatea de 
investiții și împrumuturile din resur ‑
sele proprii ale BEI o constituie nivelul 
riscului de credit. În timp ce resursele 
proprii ale BEI sunt destinate numai 
împrumuturilor garantate cu garanții 
solide și cu alte modalități de garanta ‑
re, finanțarea pusă la dispoziție de Fa ‑
cilitatea de investiții poate accepta un 
nivel de risc mai ridicat. Împrumuturile 
din resursele proprii ale BEI vizează 
îndeosebi proiecte din sectorul public.
09 
Facilitatea de investiții pune la dispozi ‑
ție în principal linii de credit destinate 
intermediarilor financiari, capital de 
risc prin investiții de capital și finanțare 
destinată proiectelor de infrastructură 
(a se vedea anexa II ).Valoarea adăugată creată 
de Facilitatea de investiții
10 
Banca Europeană de Investiții distinge 
trei modalități specifice prin care Faci ‑
litatea de investiții poate crea valoare 
adăugată6:
(a) prin oferirea unui acces la finanțare 
pe termen lung beneficiarilor din 
țările ACP;
(b) prin furnizarea de finanțare în 
monedă locală;
(c) prin consolidarea credibilității 
beneficiarilor și prin mobilizarea 
altor resurse financiare, cu scopul 
generării unui efect catalizator.6 Raportul anual pe 2014 privind 
activitatea BEI în Africa, zona 
Caraibilor și Pacific și în țările și 
teritoriile de peste mări, p. 17 
(http://www.eib.org/
infocentre/publications/all/
investment‑facility‑annual‑re ‑
port ‑2014.htm?lang=en ).
09
 Sfera și abordarea auditului
11 
Am evaluat dacă Facilitatea de investi ‑
ții a creat valoare adăugată în contex ‑
tul cooperării pentru dezvoltare a UE 
cu țările ACP . În acest sens, auditul pe 
care l‑am desfășurat s‑a axat pe urmă ‑
toarele două întrebări:
(a) Există o coerență între operațiunile 
din cadrul Facilității de investiții și 
alte măsuri de cooperare pentru 
dezvoltare implementate de UE în 
beneficiul țărilor ACP?
(b) Facilitatea de investiții oferă acces 
la finanțare pe termen lung și îm ‑
prumuturi în monedă locală și are 
un efect catalizator?
12 
Auditul a fost scurt și la obiect, primul 
audit desfășurat de Curte în acest 
domeniu specific, și a avut loc în peri ‑
oada ianuarie‑mai 2015. Auditul a vizat 
operațiunile din cadrul Facilității de 
investiții care fuseseră întreprinse în 
țările ACP și erau aferente contractelor 
semnate în perioada 2011 ‑2014. Ope ‑
rațiunile finanțate din resursele proprii 
ale BEI nu au fost incluse în prezentul 
audit deoarece nu intră în sfera de 
competență a Curții. De asemenea, nici 
finanțarea acordată țărilor și teritoriilor 
de peste mări nu a făcut obiectul audi ‑
tului, deoarece sumele acordate erau 
extrem de reduse. Auditul nu a cuprins 
și o evaluare a rezultatelor și a realizări ‑
lor, prin urmare nu permite formularea 
de concluzii cu privire la eficacitatea 
Facilității de investiții pentru ACP .13 
Activitățile noastre de audit au inclus 
o examinare analitică, interviuri desfă ‑
șurate cu personalul BEI și al Comisiei 
și examinarea detaliată a unui eșantion 
de operațiuni. A fost efectuată o vi ‑
zită de audit în Kenya și în Uganda. 
Eșantionul, care a acoperit o serie de 
sectoare și de instrumente de finan ‑
țare, a cuprins 20 de operațiuni care 
au beneficiat de finanțare din partea 
Facilității de investiții (a se vedea 
anexa III ). Eșantionul a reprezentat 
35 % din numărul total de contracte 
din cadrul Facilității de investiții, în ‑
cheiate cu beneficiari din țările ACP în 
perioada 2011 ‑2014.
10
 Observații
În ansamblu, există 
o coerență între 
operațiunile din cadrul 
Facilității de investiții și 
alte măsuri de cooperare 
pentru dezvoltare ale UE
14 
Am analizat dacă există o coerență 
între operațiunile din cadrul Facilității 
de investiții și alte măsuri de coope ‑
rare pentru dezvoltare puse în apli ‑
care de UE în beneficiul țărilor ACP . 
Acest demers a presupus examinarea 
procedurilor de selecție și a modalită ‑
ților de finanțare. În cazul celor 20 de 
operațiuni analizate, opinia noastră 
este că acestea au menținut o coerență 
cu politica pentru dezvoltare a Uniunii 
Europene, astfel cum este descrisă, 
în termeni generali, în Acordul de la 
Cotonou.
15 
Pachetul de finanțare a impactului per ‑
mite Facilității de investiții să sprijine 
proiecte cu un nivel de risc mai ridicat, 
dar care, în același timp, preconizează 
obținerea unui impact mai puternic 
asupra dezvoltării. Pachetul prezintă 
un potențial enorm de a spori și mai 
mult gradul de coerență cu alte măsuri 
de cooperare pentru dezvoltare ale UE, 
prin concentrarea asupra proiectelor 
care generează un impact puternic 
asupra dezvoltării și care vizează 
atingerea obiectivului cuprinzător de 
reducere a sărăciei. Ca urmare a unei 
decizii adoptate în luna aprilie 2014 
privind instrumentele financiare ce 
urmează să fie utilizate, două proiecte 
au fost aprobate înainte de sfârșitul 
anului 2014.Identificarea și selecția 
proiectelor
16 
De la sediul său din Luxemburg, Banca 
Europeană de Investiții coordonează 
identificarea și selecția proiectelor. În 
acest scop, BEI apelează la reprezen ‑
tanții săi din țările ACP , consultând și 
delegațiile UE din aceste țări. O deci ‑
zie recentă în materie de politică, și 
anume aceea de a consolida prezența 
BEI în țările ACP și de a stabili birourile 
locale ale Băncii la sediile delegațiilor 
Uniunii, ar trebui să contribuie și mai 
mult la o mai bună coordonare între 
BEI și Comisie.
17 
Propunerile de finanțare sunt pre ‑
gătite de BEI și cuprind o prezentare 
a proiectului și a coerenței acestuia 
cu strategia de sprijin național sau 
regional relevantă a Uniunii Europene. 
Atunci când Comitetului Facilității de 
investiții7 îi este înaintată o propunere 
de finanțare, Comisiei i se solicită for ‑
mularea unei opinii privind coerența 
propunerii cu politica UE în domeniul 
dezvoltării. Odată ce Comitetul Facili ‑
tății de investiții a acceptat propune ‑
rea, aceasta este prezentată Consiliului 
director al BEI, care ia decizia finală 
privind finanțarea.
18 
Comisia a exprimat o opinie favo ‑
rabilă în ceea ce privește toate cele 
20 de operațiuni examinate de Curte. 
În cazurile în care Comisia a formulat 
observații, acestea au fost abordate în 
cadrul reuniunii aferente a Comitetului 
Facilității de investiții.7 Comitetul Facilității de 
investiții a fost instituit în 
temeiul articolului 13 din 
Regulamentul (CE) 
nr. 617/2007 al Consiliului din 
14 mai 2007 privind punerea 
în aplicare a celui de Al zecelea 
Fond European de Dezvoltare 
în cadrul Acordului de 
parteneriat ACP‑CE (JO L 152, 
13.6.2007, p. 1). Din Comitet fac 
parte reprezentanți ai statelor 
membre și Comisia 
Europeană, care nu are drept 
de vot.
11 Observații
Modalități de finanțare
Linii de credit
19 
Liniile de credit pentru intermediarii 
financiari constituie principalul instru ‑
ment utilizat de Facilitatea de investiții 
pentru a sprijini nevoile financiare 
ale întreprinderilor mici și mijlocii 
(IMM‑urilor) din țările ACP . Această me ‑
todă, prin care intermediarii financiari 
sunt determinați ca din fondurile atra ‑
se să crediteze mai departe IMM‑urile, 
creează premisele ca de aceste fonduri 
să beneficieze, într‑un mod eficace 
din punctul de vedere al costurilor, 
mai multe astfel de întreprinderi decât 
ar fi posibil în cazul împrumuturilor 
directe acordate de BEI. Cooperarea cu 
intermediarii financiari oferă Facilității 
de investiții acces la informații privind 
evoluțiile economice esențiale din 
sectorul privat.
20 
BEI colaborează cu intermediari finan ‑
ciari selectați în urma verificării atente, 
din perspectiva obligațiilor de diligen ‑
ță, a performanțelor anterioare înregis ‑
trate de aceștia, a strategiei lor pentru 
viitor și a accentului pe care îl pun pe 
acordarea de împrumuturi unei game 
largi de IMM‑uri. Există două avantaje 
ale utilizării de intermediari financi ‑
ari de către Facilitatea de investiții: 
(a) Facilitatea le oferă intermediarilor finanțare pe termen lung garantată, 
dezvoltând astfel sectorul financiar 
local și (b) Facilitatea încurajează in ‑
termediarii financiari să crediteze mai 
departe, din fonduri atrase, întreprin ‑
derile mici și mijlocii.
21 
Ca parte a procedurii de verifica ‑
re a eligibilității în ceea ce privește 
utilizarea corectă a liniilor de credit, 
BEI a instituit o „procedură de aloca ‑
re”, prin care aprobă beneficiarii finali 
înainte de a efectua plata aferentă 
unei linii de credit către intermediarul 
financiar8. În cadrul acestei proceduri, 
intermediarul financiar trebuie să men ‑
ționeze Banca Europeană de Investiții 
sau Facilitatea de investiții în acordul 
de împrumut din fonduri atrase înche ‑
iat cu beneficiarul final și să prezinte 
rapoarte Băncii cu privire la utilizarea 
liniei de credit.
22 
Procedura de alocare este utilă pentru 
verificarea eligibilității beneficiari ‑
lor finali, chiar dacă nu este utilizată 
de multe alte instituții de finanțare 
a dezvoltării. Am constatat că proce ‑
dura de alocare a funcționat conform 
așteptărilor în cazul proiectelor din 
Uganda care au făcut parte din eșanti ‑
on, însă nu și al celor din Kenya, în ceea 
ce privește obligativitatea de a preciza 
numele BEI sau al Facilității de inves ‑
tiții ca sursă de finanțare (a se vedea 
caseta 2 ).8 „Procedura de alocare” nu este 
aplicabilă în cazul 
microfinanțării, pentru care 
intermediarii financiari 
prezintă Băncii Europene de 
Investiții o listă de alocare 
globală.
Modul în care intermediarii financiari au utilizat finanțarea acordată de Facilitatea 
de investiții
Niciuna dintre cele trei bănci pe care le‑am vizitat în Kenya nu menționase finanțarea din partea Facilității de 
investiții în acordurile de împrumut din fonduri atrase încheiate cu IMM‑uri. Din acest punct de vedere, inter ‑
mediarii financiari nu și‑au respectat obligațiile contractuale, beneficiarii finali nefiind informați că Facilitatea 
de investiții era sursa fondurilor.Caseta 2
12 Observații
23 
Numeroase linii de credit destinate 
intermediarilor financiari sunt supli ‑
mentate cu ajutorul diferitelor forme 
de asistență tehnică9. Deși se urmărea 
ca beneficiarii finali să beneficieze și 
ei de asistență tehnică de tipul formă ‑
rii în domeniul managementului și al 
dezvoltării proiectelor, am constatat 
că, în cazul liniilor de credit auditate, 
intermediarii financiari nu informaseră 
IMM‑urile cu privire la posibilitatea 
de a beneficia de astfel de asistență 
tehnică.
Investițiile de capital
24 
Acordul de la Cotonou permite furniza ‑
rea de capital de risc sub forma partici ‑
pării la capital și are la bază, de regulă, 
participarea minoritară, fără capacitate 
de control10. Participarea la capital 
oferă capital de creștere IMM‑urilor, 
promovând incluziunea financiară, 
crearea de locuri de muncă și antrepre ‑
noriatul. Pentru investițiile de capital, 
BEI dispune de o limită de expunere de 
20 % din capitalul de dotare. La sfârși ‑
tul exercițiului 2014, capitalurile proprii 
ale Facilității de investiții reprezentau 
13 % din capitalul de dotare.25 
Facilitatea de investiții realizează 
investiții de capital atât în mod direct, 
prin achiziționarea de participații la 
societăți, cât și indirect, prin fonduri 
de investiții în societăți necotate (a se 
vedea exemplul din caseta 3 ). Spre 
deosebire de împrumuturi, investițiile 
de capital necesită o gestionare mai 
activă din partea BEI. De regulă, BEI 
este reprezentată în cadrul comitetelor 
consultative ale fondurilor, unde poate 
să asigure o coerență cu strategiile 
decise, precum și o aliniere la politica 
de dezvoltare a UE. Fondurile de inves ‑
tiții în societăți necotate urmăresc, de 
asemenea, realizarea obiectivelor de 
impact social (a se vedea exemplul din 
caseta 8 – Fondul de microfinanțare ).
Exemple de investiții realizate printr -un fond de investiții în societăți necotate
Facilitatea de investiții a acceptat să investească 10 milioane de euro într‑un fond de investiții în societăți ne ‑
cotate creat cu scopul de a investi în întreprinderi mijlocii situate în țări din Africa de Est. Banca Europeană de 
Investiții este reprezentată în cadrul comitetului consultativ al fondului. Strategia de investiții este de a achi ‑
ziționa participații minoritare strategice în întreprinderi mijlocii care prezintă perspective solide de creștere. 
Scopul este de a realiza investiții cu o perioadă de deținere de 4 ‑6 ani într‑un număr de până la 14 societăți 
diferite. Investițiile se concentrează asupra sectorului bunurilor de consum, al comerțului cu amănuntul, al 
serviciilor financiare, al telecomunicațiilor și al industriei prelucrătoare.
Prima investiție a fondului a fost participarea la preluarea principalului producător de produse de îngrijire per ‑
sonală din Tanzania. Preluarea a fost realizată în cadrul unui consorțiu din care au mai făcut parte o renumită 
bancă internațională și un alt fond de investiții în societăți necotate.Caseta 39 De exemplu evaluarea 
riscurilor, obligația de 
diligență, formare în domeniul 
managementului, dezvoltarea 
proiectelor.
10 Articolul 2 din anexa II la 
Acordul de la Cotonou.
13 Observații
Investiții directe în proiecte de 
infrastructură
26 
În numeroase țări ACP există un real 
deficit de infrastructură de bază. 
Facilitatea de investiții sprijină proiecte 
de infrastructură care vizează produ ‑
cerea și furnizarea de energie electrică, 
telecomunicațiile, alimentarea cu apă 
și canalizarea, precum și pe cele din 
sectoare precum transporturile, sănă ‑
tatea și educația. Un accent deosebit 
a fost pus pe energia regenerabilă 
și pe proiectele privind schimbările 
climatice. Proiectele de infrastructură 
au capacitatea de a genera creștere 
durabilă, de a crea locuri de muncă și 
de a îmbunătăți integrarea regională.
27 
Toate proiectele de infrastructură 
care au făcut obiectul auditului s‑au 
dovedit a fi coerente cu alte măsuri de 
cooperare pentru dezvoltare ale UE (a 
se vedea exemplul din caseta 4 ).Facilitatea de investiții 
oferă acces la finanțare pe 
termen lung și 
împrumuturi în monedă 
locală și are un efect 
catalizator
28 
Am examinat dacă operațiunile din ca ‑
drul Facilității de investiții au generat 
valoarea adăugată preconizată. Deși în 
prezent situația pieței este diferită, în 
primii ani de existență ai Facilității de 
investiții, Banca Europeană de Investiții 
era unul dintre puținii actori de pe pia ‑
ță care oferea sectorului privat finan ‑
țare pe termen lung în monedă locală. 
De asemenea, Facilitatea a avut și un 
efect catalizator, în sensul că a atras 
finanțare suplimentară.
Exemplu de proiect de infrastructură
Facilitatea de investiții a investit 30 de milioane de euro în centrala electrică pe bază de gaz de la Kribi, Came ‑
run, o termocentrală cu o capacitate de 216 MW, alimentată cu gaze naturale. Centrala, al cărei proiect are un 
cost total de 253 de milioane de euro, este prima de acest tip din țară și va furniza energie electrică unui nu ‑
măr de peste 160 000 de gospodării, societăți din industria locală și mici întreprinderi. Obiectivul proiectului 
este de a răspunde cererii interne tot mai mari de energie electrică, precum și de a favoriza comerțul, crearea 
de locuri de muncă și creșterea economică.Caseta 4
14 Observații
Finanțarea pe termen lung
29 
În toate sectoarele, în general, investi ‑
țiile prezintă un grad sporit de durabi ‑
litate dacă implică finanțare pe termen 
lung. Atunci când ia forma liniilor de 
credit pentru intermediari financiari, 
finanțarea pe termen lung oferă băn ‑
cilor posibilitatea de a obține finan ‑
țare suplimentară sigură. Acest lucru 
este util pentru ca băncile să acorde 
credite din fonduri atrase, destinate 
IMM‑urilor care au nevoie de finanțare. 
În eșantionul auditat, durata medie 
a împrumuturilor acordate intermedia ‑
rilor financiari era de nouă ani.30 
Banca Europeană de Investiții nu este 
singura care aplică această modalitate, 
dat fiind că majoritatea celorlalte insti ‑
tuții de finanțare a dezvoltării furni ‑
zează și ele finanțare pe termen lung. 
Cu toate acestea, în ultimii ani, Facili ‑
tatea de investiții și‑a crescut în mod 
semnificativ nivelul de împrumuturi 
destinate liniilor de credit. La sfârșitul 
anului 2014, liniile de credit reprezen ‑
tau 28 % din portofoliul Facilității de 
investiții, în comparație cu nivelul de 
14 % înregistrat la sfârșitul anului 2010. 
Această creștere reflectă importanța 
tot mai mare a finanțării pe termen 
lung oferită de Facilitatea de investiții 
(a se vedea caseta 5 ).Caseta 5Liniile de credit ale Facilității de investiții în 
perioada 2011 -2014 (în milioane de euro)
Sursa: Banca Europeană de Investiții.Țara/Regiunea 2011 2012 2013 2014 Total
Botswana 20,00 20,00
Republica Dominicană 15,50 1,00 16,50
Ghana 8,00 20,00 20,00 48,00
Haiti 8,00 8,00
Kenya 13,50 76,50 50,00 140,00
Malawi 15,00 15,00
Mozambic 5,00 5,00
Nigeria 100,17 120,00 50,00 270,17
Regional – Africa 80,11 80,11
Regional – Caraibe 50,00 50,00
Regional – Africa de Est 4,00 60,00 114,00 152,00 330,00
Regional – Africa de Sud 25,50 25,50
Regional – Africa de Vest 10,00 10,00
Rwanda 8,00 8,00
Seychelles 5,00 5,00
Zambia 25,00 25,00
Total 177,00 241,67 270,00 427,61 1 056,28
15 Observații
Finanțarea în monedă locală
31 
Atunci când este fezabil și oportun, 
Banca Europeană de Investiții este 
încurajată să ofere împrumuturi în mo ‑
nedă locală, cu scopul de a evita riscul 
de schimb valutar pentru beneficiarul 
final11. Politica internă a BEI privind 
riscul de credit limitează acordarea de 
împrumuturi în monedă locală la 20 % 
din totalul capitalului de dotare al 
Facilității de investiții. Nivelul finanțării 
în monedă locală a fost mai ridicat în 
perioada 2011 ‑2014 decât în orice altă 
perioadă anterioară, în ceea ce priveș ‑
te atât volumul anual, cât și ponderea 
în portofoliul total al Facilității de 
investiții. La sfârșitul exercițiului 2014, 
suma împrumutată în monedă locală 
reprezenta 18,1 % din valoarea totală 
a capitalului de dotare al Facilității de 
investiții.32 
Acordarea de împrumuturi în monedă 
locală reprezintă o modalitate oportu ‑
nă de creștere a impactului Facilității 
de investiții asupra dezvoltării. Această 
inițiativă a fost salutată de numeroși 
intermediari financiari din țările ACP (a 
se vedea exemplul din caseta 6 ).
33 
Finanțarea în monedă locală este 
furnizată, de asemenea, și de alte 
instituții de finanțare a dezvoltării, 
iar unii intermediari financiari sunt în 
măsură să gestioneze ei înșiși riscul 
de schimb valutar. Cu toate acestea, 
există în continuare o cerere extrem de 
mare pentru împrumuturile în monedă 
locală, iar BEI joacă un rol important în 
satisfacerea acestei cereri.
Microfinanțarea în Haiti
O linie de credit a fost deschisă pentru o instituție de microfinanțare din Haiti cu scopul de a‑i permite aces ‑
teia să își dezvolte portofoliul în contextul procesului de reconstrucție de după cutremurul produs în această 
țară. Beneficiarii vizați sunt antreprenori individuali și societăți comerciale foarte mici din zonele urbane, al 
căror obiect de activitate îl reprezintă în principal activitățile comerciale, activitățile de artizanat și serviciile. 
Suma acordată prin Facilitatea de investiții, echivalentul a 3 milioane de euro, a fost plătită în moneda locală 
(gourde). Riscul de schimb valutar este suportat integral de către Facilitatea de investiții. Inițiativa oferă acces 
la finanțare întreprinderilor locale de mici dimensiuni.Caseta 6
Efectul catalizator
34 
Acordul de la Cotonou prevede că 
operațiunile Facilității de investiții 
trebuie să aibă un efect catalizator prin 
încurajarea mobilizării pe termen lung 
a resurselor locale și atragerea de in ‑
vestitori și creditori străini privați către 
proiecte din țările ACP12.35 
O metodă simplă de măsurare a efec ‑
tului catalizator este calcularea efec ‑
tului de levier prin împărțirea valorii 
totale a investițiilor în proiecte la suma 
totală oferită de Facilitatea de inves ‑
tiții. Pe baza informațiilor obținute 
în urma interviurilor cu intermediarii 
financiari și cu beneficiarii finali, cele 
20 de proiecte din cadrul Facilității 
de investiții cuprinse în eșantionul 
auditat au înregistrat următoarele va ‑
lori ale efectului de levier (a se vedea 
caseta 7 ).11 Articolul 5 litera (c) din anexa II 
la Acordul de la Cotonou.
12 Articolul 3 alineatul (1) litera (b) 
din anexa II la Acordul de la 
Cotonou.
16 Observații
36 
Efectul Facilității de investiții de mobi ‑
lizare a unor fonduri suplimentare este 
uneori dificil de evaluat. Rezultatul 
acestei evaluări depinde de modul în 
care Facilitatea a ajuns să participe 
la proiect: fie se consideră că aceasta 
a fost „cooptată” (o altă instituție de 
finanțare a dezvoltării a invitat BEI 
să participe la proiect), fie Facilitatea 
a fost „inițiatorul” proiectului (BEI 
a avut inițiativa demarării acestuia).37 
Se consideră, totuși, că efectul cataliza ‑
tor reprezintă un concept mai amplu, 
care nu include doar efectul de levier. 
Valoarea adăugată a Facilității de in ‑
vestiții se regăsește, de asemenea, și în 
creșterea credibilității determinată de 
implicarea Băncii Europene de Investi ‑
ții. Un grad sporit de credibilitate oferă 
încredere altor creditori și donatori și 
atrage participarea acestora la proiec ‑
tele specifice (a se vedea exemplele 
din caseta 8 ).Caseta 7Efectul de levier
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.Instrumentul financiar Efect de levier Observații
Proiecte de infrastructură și împrumuturi directe 4,6Costul total al proiectelor împărțit la suma angajată 
de Facilitatea de investiții
Linii de credit 3,2Facilitatea de investiții finanțează până la 50 % din 
costul total al proiectelor
Fonduri de investiții 7,1Valoarea totală a fondurilor de investiții împărțită la 
suma angajată de Facilitatea de investiții
Proiecte cu un puternic efect catalizator
Parcul eolian din regiunea Lacului Turkana
Facilitatea de investiții participă la finanțarea unui proiect în valoare de 623 de milioane de euro privind 
construirea unui parc eolian în regiunea Lacului Turkana, una dintre cele mai mari investiții private individuale 
realizate vreodată în Kenya și cel mai mare parc eolian din Africa Subsahariană. Contribuția din partea Faci ‑
lității de investiții se ridică la 150 de milioane de euro. Proiectul este un bun exemplu al efectului catalizator 
puternic generat de Facilitatea de investiții: implicarea BEI a avut un rol fundamental în a încuraja și participa ‑
rea altor investitori.
Fondul de microfinanțare
Facilitatea de investiții a investit 5 milioane de euro într‑un fond de microfinanțare destinat instituțiilor de 
microfinanțare și micilor producători activi în comerțul echitabil din Africa. Capitalul strâns în total a fost de 
22 de milioane de euro. Fondul a fost inițial creat de trei organizații neguvernamentale. Fără sprijin din partea 
Facilității de investiții, cel mai probabil, acest proiect nu ar fi avut loc.Caseta 8
17
 Concluzii și recomandări
38 
Pe baza activităților de audit desfășu ‑
rate, concluzionăm că Facilitatea de 
investiții aduce o valoare adăugată în 
contextul cooperării pentru dezvol ‑
tare dintre UE și țările ACP . Facilitatea 
de investiții menține o coerență cu 
cooperarea pentru dezvoltare a UE 
cu țările ACP , oferă acces la finanțare 
pe termen lung și la împrumuturi în 
monedă locală și, de asemenea, are un 
efect catalizator.
39 
Coerența între Facilitatea de investiții 
și alte domenii ale cooperării pentru 
dezvoltare dintre UE și țările ACP a fost 
consolidată și mai mult din momentul 
în care Banca Europeană de Investiții 
a început să accepte proiecte cu un 
grad de risc mai ridicat prin interme ‑
diul Pachetului de finanțare a impactu ‑
lui (a se vedea punctul 15).
40 
În Kenya, am constatat că intermediarii 
financiari nu au respectat pe deplin 
cerința privind vizibilitatea, care impu ‑
ne menționarea Facilității de investiții 
în acordurile de împrumut din fonduri 
atrase încheiate cu IMM‑urile (a se 
vedea punctele 21 ‑22).Recomandarea 1 – 
Menționarea sistematică 
a Facilității de investiții în 
acordurile de împrumut din 
fonduri atrase
Banca Europeană de Investiții ar trebui 
să se asigure că intermediarii financiari 
fac referire la Facilitatea de investiții în 
contractele de împrumut din fonduri 
atrase, astfel încât beneficiarii finali 
să fie informați cu privire la sursa de 
finanțare.
41 
Asistența tehnică acordată pentru su ‑
plimentarea liniilor de credit nu a ajuns 
într‑o măsură suficientă la beneficiarii 
finali (a se vedea punctul 23).
Recomandarea 2 –  
Oferirea de asistență 
tehnică pentru 
suplimentarea liniilor de 
credit
În vederea consolidării impactului 
asupra dezvoltării la nivelul IMM‑urilor, 
Banca Europeană de Investiții, împreu ‑
nă cu intermediarii financiari, ar trebui 
să se asigure că beneficiarii finali sunt 
pe deplin în măsură să beneficieze de 
asistență tehnică.
18 Concluzii și recomandări
42 
Facilitatea de investiții joacă un rol 
important în ceea ce privește asigura ‑
rea accesului la finanțarea pe termen 
lung și la împrumuturile în monedă 
locală. De asemenea, Facilitatea de 
investiții a demonstrat că generează 
un efect catalizator pozitiv (a se vedea 
punctele 28 ‑37).
Prezentul raport a fost adoptat de Camera III, condusă de domnul Karel PINXTEN, 
membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 22 septembrie 2015.
 Pentru Curtea de Conturi
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Președinte

19
 Anexe
Numărul anual și totalul cumulat al operațiunilor aprobate, al contractelor semnate 
și al plăților efectuate în cadrul Facilității de investiții pentru țările ACP
(în milioane de euro)
2003-2010 2011 2012 2013 2014 Total
Operațiuni 
aprobate3 396,3 429,6 617, 0 818,0 443,6 5 704,6
Contracte 
semnate2 816,1 193,0 355,0 471,5 652,6 4 488,2
Plăți efectuate 1 401,4 305,5 315,1 27 7, 2 290,5 2 589,7
Sursa:  Banca Europeană de Investiții.Anexa I
20 Anexe Anexa IIDefalcarea sumelor alocate în funcție de instrumentul financiar  
Sume semnate în perioada 2011-2014
Altele
100 milioane de/uni00A0euro
Fonduri de investi/uni021Bii
136 milioane de/uni00A0euroProiecte de infrastructură
378 milioane de/uni00A0euroLinii de credit
1 056 milioane de/uni00A0euro
Sursa:  Banca Europeană de Investiții.
21 Anexe Anexa IIILista proiectelor examinate de Curte (în milioane de euro)
Nr. Țara Denumirea contractuluiSuma semnată 
cu Facilitatea de 
investițiiValoarea 
totală 
a proiectului1Anul 
semnării 
contrac -
tuluiSector/
Instrument
1 Camerun Centrala pe bază de gaz de la Kribi 29,5 260 2012 INFRA (Energie)
2 HaitiÎmprumuturi în monedă 
locală – ACME Haiti3,0 6 2011 Linie de credit
3 Kenya Parcul eolian de la Lacul Turkana 150,0 623 2014 INFRA (Energie)
4 Kenya  Family Bank PEFF 10,0 20 2013 Linie de credit
5 Kenya Finanțarea locuințelor 20,0 50 2012 Linie de credit
6 Kenya Facilitate de microfinanțare – Family Bank 10,0 20 2013 Linie de credit
7 Kenya Shelter Afrique 15,0 38 2013 Dezvoltare urbană
8 Malawi Linie de credit în Malawi 15,0 30 2013 Linie de credit
9 Mauritius Hotelul Aeroportului din Mauritius 8,0 21 2012 Turism
10 Nigeria Access Bank 50,0 125 2012 Linie de credit
11 Regional – Africa Fondul ADENA 12,0 100 2011 Fond de investiții
12a) Regional – Africa EDFI/EFP ‑Proparco Parte a angaja ‑
mentului de 100 de 
milioane de euro 
pentru EDFI‑EFP75
2013Împrumut
12b) Kenya EDFI/EFP ‑FMO 45 Linie de credit
13 Regional – Africa Catalyst Fund 8,93 125 2011 Fond de investiții
14 Regional – Africa Fondul pentru convergență în sectorul TIC 19,25 145 2012 Fond de investiții
15 Regional – ACP FEFISOL 5,0 22 2011 Fond de investiții
16 Regional – Africa PTA Bank 80,0 160 2014 Linie de credit
17 Tanzania NMB  – PEFF 50,0 107 2013 Linie de credit
18 Tanzania NMB – Microfinanțare 20,0 88 2013 Linie de credit
19 Uganda Crane Bank 28,0 56 2014 Linie de credit
20 Uganda EADB 25,0 50 2012 Linie de credit
1 Sume angajate la momentul desfășurării auditului.
22 Răspunsurile Băncii 
Europene de Investiții
Sinteză
Banca Europeană de Investiţii salută raportul final 
al Curţii de Conturi Europene „ The ACP Investment 
Facility – does it provide added value? ”. Exerciţiul 
a permis evaluarea coerenţei şi relevanței unui 
eşantion reprezentativ de proiecte finanţate prin 
Facilitatea de investiţii, având în vedere obiectivele 
de dezvoltare definite de Uniunea Europeană, astfel 
cum sunt acestea definite în Acordul de la Cotonou. 
În ansamblul lor, concluziile şi recomandările adop ‑
tate de Camera a treia sunt acceptabile din punctul 
nostru de vedere.
Observații
Modalități de finanțare
26
Facilitatea de investiţii finanţează efectiv proiecte 
de infrastructură de bază stricto sensu  (în special 
private) în sectoarele energiei, transporturilor, 
telecomunicaţiilor şi apei. Operaţiunile în domeniul 
educaţiei şi al sănătăţii se efectuează în prezent 
mai degrabă în cadrul finanţărilor intermediate (fie 
linii de credit, fie investiţii de capital în fonduri de 
investiţii), în special prin pachetul de finanţare de 
impact introdus în 2014. Obiectivul este acela de 
a creşte accesul la asistenţă medicală şi educaţie, 
îndeosebi pentru populaţiile cele mai vulnerabile, 
în special sprijinind societăţile private să‑şi extindă 
oferta. Luăm în considerare totuşi să ne implicăm 
mai direct în finanţarea infrastructurii de bază din 
cele două sectoare, în special prin adăugarea de 
operaţiuni de combinare a surselor de finanțare.Concluzii și recomandări
Recomandarea 1
Referirea sistematică la sursa de finanţare în cadrul 
contractelor de împrumut între intermediarii 
financiari şi beneficiarii finali face deja obiectul unei 
clauze în toate contractele noastre de intermediere 
financiară. Ne angajăm să intensificăm eforturile 
pentru a ne asigura că această clauză este pusă în 
aplicare în mod corespunzător. În urma auditului 
efectuat, am cerut deja partenerilor noştri kenyeni1 
să pună în aplicare efectiv această obligaţie con ‑
tractuală, iar pe viitor vom acorda atenţie deosebită 
acestui aspect esenţial în materie de vizibilitate 
a acţiunii Uniunii Europene în cadrul Acordului de la 
Cotonou.
Recomandarea 2
Deși o parte semnificativă a asistenţei tehnice 
vizează realmente îmbunătăţirea capacităţii institu ‑
ţiilor financiare locale (în special bănci comerciale şi 
instituţii de microfinanţare), în scopul modernizării 
globale a sectorului financiar din ţările ACP , pro ‑
gramele de asistenţă tehnică se adresează, într‑o 
măsură mai mică, şi beneficiarilor finali, respectiv 
întreprinzătorilor, pentru ca un număr mai mare 
proiecte de investiţii ale IMM‑urilor să prezinte inte ‑
res pentru bănci. Intervenţiile noastre de asistenţă 
tehnică mai recente au început deja să vizeze şi 
întreprinderile în mod direct. Mai trebuie menţionat 
faptul că în cadrul celui de Al 11 ‑lea FED, BEI inten ‑
ţionează să intensifice cooperarea cu Comisia Euro ‑
peană, în special în cadrul operaţiunilor finanţate 
prin modalitatea combinării surselor de finanţare, 
în scopul dezvoltării sectorului privat. Aceasta va 
permite sporirea volumului şi extinderea tipului de 
asistenţă tehnică pusă la dispoziţia beneficiarilor 
finali din fondurile Facilităţii de investiţii. În prezent 
au loc discuţii privind o serie de abordări concrete.
1 Proiectul SHELTER‑AFRIQUE COMMUNITY DEVELOPMENT.
CUM VĂ PUTE/uni021AI PROCURA PUBLICA/uni021AIILE UNIUNII EUROPENE?
Publica/uni021Bii gratuite:
  un singur exemplar:  
pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  mai multe exemplare/postere/hăr/uni021Bi:  
de la reprezentan/uni021Bele Uniunii Europene (http://ec.europa.eu/represent_ro.htm),  
de la delega/uni021Biile din /uni021Bările care nu sunt membre ale UE (http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm)  
sau contactând re/uni021Beaua Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm)  
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).
(*)  Informa/uni021Biile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine  
telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).
Publica/uni021Bii contra cost:
 pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Facilitatea de investiții pentru țările ACP , gestionată de BEI, 
este un fond reînnoibil de risc destinat să sprijine investițiile 
entităților private și ale entităților publice cu caracter 
comercial din grupul statelor din Africa, zona Caraibilor și 
Pacific. Facilitatea oferă finanțare pe termen mediu și lung 
prin intermediul mai multor instrumente financiare, 
urmărind, astfel, generarea unor beneficii economice, sociale 
și de mediu durabile.
Curtea concluzionează că Facilitatea de investiții aduce 
o valoare adăugată și că, per ansamblu, există o coerență 
între operațiunile din cadrul acesteia și cooperarea pentru 
dezvoltare a UE cu țările ACP . Cu toate acestea, obligația 
contractuală de a informa beneficiarii finali cu privire la 
faptul că finanțarea este oferită de BEI sau de Facilitatea de 
investiții nu este respectată în toate cazurile, iar 
întreprinderile mici și mijlocii nu beneficiază întotdeauna de 
asistență tehnică.
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ