Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2019/C 307/09)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICAREA APROBĂRII UNEI MODIFICĂRI STANDARD

„Cava”

Numărul de referință: PDO-ES-A0735-AM07

Data comunicării: 22.2.2019

DESCRIEREA ȘI JUSTIFICAREA MODIFICĂRII APROBATE

1. Reducerea limitei de aciditate a vinului de bază și a vinului „Cava”

Descriere și motive

Modificarea punctului 2 litera (c), a punctului 3 litera (b) subpunctul 1 și a punctului 7 literele (a) și (b) din caietul de sarcini și a punctului 3 din documentul unic.

Descriere: Reducerea cu 0,5 grame per litru (de la 5,5 la 5), exprimată ca acid tartric, a acidității totale a vinului „Cava” și a vinului de bază.

Motive: Având în vedere tendința continuă către o scădere a acidității totale observată în recoltele precedente, a fost realizat un studiu legat de recolta din 2012 pentru a monitoriza aciditatea totală a vinurilor de bază pentru „Cava”, în care peste 50 % dintre vinuri au fost eșantionate în funcție de diferitele soiuri din zonă.

Concluzia la care s-a ajuns în urma acestui studiu este că aciditatea naturală – odată ce strugurii sunt suficient de copți – este echilibrată și nu este nevoie ca vinurile să fie acidificate, cu excepția cazului în care se vizează obținerea nivelului de aciditate totală impus de lege, însă acidificarea nu este de dorit, întrucât dezechilibrează gustul vinurilor. Această acidificare are loc în etapa anterioară fermentării, în ceea ce privește vinurile de bază, dar și în cazul vinurilor „Cava”. Drept urmare, propunem reducerea acidității totale atât în cazul vinurilor de bază, cât și în cazul produsului finit.

2. Ridicarea restricției privind utilizarea mărcilor

Descriere și motive

Modificarea punctului 8 litera (b) subpunctul (vi) din caietul de sarcini al produsului. Aceasta nu afectează documentul unic.

Descriere: Ridicarea restricției privind utilizarea mărcilor.

Motive: Alinierea caietului de sarcini al produsului la legislația UE privind mărcile, ca răspuns la scrisoarea trimisă la 19 decembrie 2013 de directorul general al DG Agricultură și Dezvoltare Rurală a Comisiei Europene, în care acesta a indicat faptul că anumite caiete de sarcini „conțin interdicții privind utilizarea mărcilor comerciale protejate pentru alte vinuri care nu sunt incluse în această protecție. Această interdicție a drepturilor privind mărcile nu este justificată din motive legate de păstrarea calității produselor vitivinicole cu denumire și contravine legislației UE privind mărcile”. Prin urmare, din motivele oferite de Comisie, se elimină următorul text de la punctul 8 litera (b) din caietul de sarcini al DOP „Cava”: „Nu va fi posibilă utilizarea mărcilor simultan pe etichetele altor vinuri și băuturi derivate din vin care sunt prezentate în sticle caracteristice vinurilor spumante”.

3. Acceptarea utilizării soiului Trepat

Descriere și motive

Modificarea punctului 6 și a punctului 7 litera (a) din caietul de sarcini al produsului. Aceasta nu afectează documentul unic.

Descriere: Autorizarea utilizării soiului Trepat roșu pentru vinuri „Cava” albe.

Motive: În 1998, a început dezvoltarea comercială a vinului „Cava” roze, iar utilizarea soiului Trepat a fost autorizată pentru producerea de vin „Cava” roze. În prezent, cererea de vinuri roze fiind mai mult decât acoperită și ținând seama de buna evaluare calitativă a vinurilor produse din soiul Trepat, considerăm că producerea vinului „Cava” alb (blanc de noir) din soiul Trepat reprezintă o opțiune pentru diversificarea produselor care nu reduce calitatea vinului „Cava”. Prin urmare, am decis să autorizăm această propunere, astfel încât vinul „Cava” alb să poată fi obținut și din acest soi.

4. Mențiunea „Paraje Calificado”

Descriere și motive

Modificare: punctul 2 litera (d), punctul 3 litera (a), punctul 3 litera (b) subpunctele 1, 2 și 3, punctele 4 și 5, punctul 8 litera (b) subpunctele (iii), (iv), (v), (vi) și (vii) și punctul 9 litera (b) subpunctul (ii) subpunctul 3 din caietul de sarcini al produsului; punctele 3, 4, 5 și 8 din documentul unic.

Descriere: Se introduce o mențiune opțională pentru etichetă („Paraje Calificado”) („vin Cava dintr-o singură podgorie calificată”) și se precizează condițiile de utilizare a acesteia.

Motive: Legislația UE în vigoare permite utilizarea denumirii unei unități geografice delimitate mai mici pe etichetele vinurilor cu DOP. De asemenea, este posibil să se prevadă în caietul de sarcini dispoziții opționale privind etichetarea, reglementate în conformitate cu anumite condiții de utilizare.

La cererea sectorului de producere a vinurilor „Cava” și pentru a atrage atenția asupra calității unora dintre vinurile produse în cadrul acestuia, în special în legătură cu condițiile dintr-o zonă specifică, s-a reglementat utilizarea mențiunii „Paraje Calificado” – care trebuie să fie însoțită de denumirea zonei. Toate acestea sunt în conformitate cu cea de a patra dispoziție suplimentară din Legea 6/2015 din 12 mai 2015 privind denumirile de origine protejate și indicațiile geografice protejate dincolo de nivelul comunităților autonome.

5. Corecturi ale textului caietului de sarcini al produsului

Descriere și motive

— Au fost efectuate corecturi la punctul 2 litera (d), la punctul 7 litera (b) și la punctul 8 litera (b) subpunctul (iii) din caietul de sarcini. Termenul „gaz carbonic” a fost înlocuit cu termenul „dioxid de carbon”.

— O corectură a fost efectuată la punctul 8 litera (b) subpunctul (v) din caietul de sarcini. Consiliul de reglementare nu este responsabil cu clasificarea vinului. Această competență revine operatorului responsabil pentru acest vin.

— O corectură a fost efectuată la punctul 8 litera (b) subpunctul (vi) din caietul de sarcini. Consiliul de reglementare nu are competența de a aproba etichetele.

— O corectură a fost efectuată la punctul 8 litera (b) subpunctul (vii) din caietul de sarcini. Mărcile de garanție diferă, de asemenea, în funcție de categoriile de vin „Cava”.

— O corectură a fost efectuată la punctul 9 litera (a) din caietul de sarcini. Au fost actualizate informațiile privind autoritatea competentă. În plus, în conformitate cu Legea nr. 6/2015 din 12 mai 2015 privind denumirile de origine protejate și indicațiile geografice protejate dincolo de nivelul comunităților autonome, Consiliul de reglementare a încetat să existe ca organism guvernamental descentralizat și a devenit acum o corporație de drept public.

6. Creșterea valorii maxime a pH-ului vinului de bază și al vinului „Cava”

Descriere și motive

Descriere:

Modificări ale punctului 2 litera (c) și ale punctului 3 litera (b) subpunctul 1 din caietul de sarcini al produsului și ale punctului 8 litera (b) din documentul unic.

Creștere de 0,1 (de la 3,3 la 3,4) a valorii maxime a pH-ului vinului de bază și al vinului „Cava”.

Motive:

Cercetările ample efectuate cu privire la efectul schimbărilor climatice asupra coacerii strugurilor arată că principala consecință constă în faptul că vinurile au tării alcoolice tot mai mari, o aciditate totală mai scăzută și un pH mai ridicat.

Este bine cunoscut faptul că scăderea acidității totale, precum cea care a fost aprobată în legătură cu vinul de bază și cu vinul „Cava” în cadrul modificărilor punctului 2 litera (c), ale punctului 3 litera (b) subpunctul 1, ale punctului 7 litera (a) și ale punctului 7 litera (b) din caietul de sarcini și ale punctului 3 din documentul unic, duce la creșteri ale pH-ului.

De asemenea, nu ar trebui neglijat faptul că pH-ul vinului crește în perioade de secetă. Deși nu este posibil să se prezică viitorul, nivelurile de precipitații din regiunea Cava au avut, în mod evident, o tendință descendentă în ultimii ani, cuplată cu o creștere generală a temperaturilor.

Acestea sunt motivele care stau la baza acestei propuneri de creștere a valorii maxime a pH-ului vinului de bază și al vinului „Cava”, de la 3,3 la 3,4.

7. Includerea aspectelor legate de transportul sticlelor în poziție orizontală („rima”) sau inversată („punta”)

Descriere și motive

Descriere:

Modificarea punctului 8 litera (b) subpunctul (viii) din caietul de sarcini al produsului. Aceasta nu afectează documentul unic.

Descriere: Această modificare se referă la transportul sticlelor în poziție orizontală („rima”) sau inversată („punta”).

Motive: Transportul sticlelor în poziție orizontală („rima”) sau inversată („punta”) este o practică obișnuită în sectorul „Cava”, fie ca etapă suplimentară în procesul de fabricație, fie când sticlele trebuie transferate între unități care aparțin aceluiași grup corporativ, din motive de logistică. Totuși, trebuie să se impună o limită maximă a acestor deplasări, pentru a împiedica unitățile respective să se axeze numai pe „procesul de finalizare” în ceea ce privește sticlele achiziționate, fără a fi fabricat efectiv produsul.

Din acest motiv, s-a decis să se includă în caietul de sarcini un set de condiții pentru limitarea acestor deplasări și pentru asigurarea controlului, a monitorizării și a trasabilității adecvate a sticlelor transportate între producătorii de „Cava”.

Achiziția de sticle în poziție orizontală („rima”) sau inversată („punta”) între producători este limitată la 25 % din producția lor proprie. Acest procentaj este considerat adecvat pentru a face față perioadelor specifice cu o cerere foarte ridicată în cazul în care producția nu poate fi acoperită de stocul de sticle deținut de societate. Creșterile punctuale ale producției apar ca urmare a cererii neprevăzute de pe piață și este dificil să se facă față acestei cereri având în vedere calendarele privind tirajul și învechirea minimă care se aplică stocului de sticle al unei societăți, fiind, prin urmare, necesară achiziționarea de produse care au îndeplinit deja cerințele minime privind învechirea.

La fel ca și această limită, Consiliul de reglementare a stabilit, de asemenea, condiții pentru DOP, vizând controlul acestor transferuri de sticle în poziție orizontală („rima”) sau inversată („punta”). Toate transferurile trebuie monitorizate pentru a se verifica respectarea limitei de 25 %, îndeplinirea cerinței minime privind învechirea de către sticlele transferate și concordanța dintre numărul de sticle și informațiile înregistrate în baza de date a Consiliului de reglementare.

DOCUMENT UNIC

1. Denumirea produsului

Cava

2. Tip de indicație geografică

DOP – Denumire de origine protejată

3. Categorii de produse viticole

5. Vin spumant de calitate

4. Descrierea vinului (vinurilor)

Vin spumant de calitate

„Cava” – alb sau roze: vinuri limpezi și strălucitoare, cu eliberare continuă de dioxid de carbon sub formă de bule mici similare mărgelelor. Culoarea vinurilor „Cava” albe variază de la galben pal la galben-pai; culoarea vinurilor „Cava” roze variază în intensitate, cu excepția vinurilor roze de nuanță violet. Vinurile „Cava” au, în mod caracteristic, arome fructate, ușor acide, proaspete și echilibrate, un ușor iz de drojdie făcându-se simțit la nivelul nasului.

„Cava”„Gran Reserva” – alb sau roze: vinuri echilibrate, cu nuanțe de fruct copt, fructe uscate și prăjite, cu arome complexe și curate și o notă de contact îndelungat cu drojdia.

„Cava”„Paraje Calificado” – alb sau roze: arome complexe, cu nuanțe perfect amestecate de minerale proprii zonei, alături de cele de fructe uscate și prăjite. La degustare, vinul prezintă un echilibru structural perfect, consistență cremoasă și aciditate.

Legislația UE relevantă se va aplica în ceea ce privește parametrii analitici, ale căror limite nu sunt stabilite în prezentul document unic.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % volume) 10,8 Aciditatea totală minimă 5 grame pe litru, exprimată ca acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) 10,83 Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru) 160

5. Practici vitivinicole

(a) Practici oenologice esențiale

Practică enologică specifică

Vinul de bază pentru „Cava” poate fi fabricat folosind numai suc de primă presă, cu un randament maxim de 1 hectolitru de must/vin per 150 kg de struguri. Se folosesc struguri sănătoși, cu o tărie alcoolică naturală minimă de 8,5 % vol. sau 9 % vol., în funcție de zonă. Vinurile de bază sunt vinificate în alb; în cazul vinurilor roze, cel puțin 25 % din strugurii utilizați trebuie să fie din soiuri roșii.

În cazul vinului „Cava” cu mențiunea „Paraje Calificado”:

— randamentul maxim este de 0,6 hl de must la 100 kg de struguri;

— sunt interzise următoarele procese: majorarea artificială a tăriei alcoolice naturale a musturilor și/sau vinurilor de bază, acidificarea și decolorarea;

— aciditatea totală minimă a vinului de bază este de 5,5 g/l (față de 5 g/l în cazul altor vinuri „Cava”).

Practica de cultivare

Parcelele plantate cu viță-de-vie care produc struguri sunt considerate adecvate pentru producerea de vin „Cava” începând cu al treilea sezon de cultivare a soiului autorizat. Densitatea de plantare este cuprinsă între 1 500 și 3 500 de butuci per hectar, folosind sistemele tradiționale de tip „gobelet” sau de susținere cu spaliere pentru conducerea viței-de-vie.

(b) Producții/randamente maxime

„Cava”

12 000 de kilograme de struguri la hectar

„Cava”

80 de hectolitri la hectar

„Cava”„Paraje Calificado”

8 000 de kilograme de struguri la hectar

„Cava”„Paraje Calificado”

48 de hectolitri la hectar

6. Arealul geografic delimitat

Arealul geografic în care pot fi cultivați strugurii și se pot produce vinul de bază și vinul „Cava” este situat în limitele următoarelor localități, separate în text în funcție de provincia de care aparțin:

— Álava: Laguardia, Moreda de Álava și Oyón.

— Badajoz: Almendralejo.

— Barcelona: Abrera, Alella, Artés, Avinyonet del Penedès, Begues, Cabrera d’Igualada, Cabrils, Canyelles, Castellet i la Gornal, Castellvi de la Marca, Castellvi de Rosanes, Cervelló, Corbera de Llobregat, Cubelles, El Masnou, Font-Rubí, Gelida, La Granada, La Llacuna, La Pobla de Claramunt, Les Cabanyes, Martorell, Martorelles, Masquefa, Mediona, Mongat, Odena, Olérdola, Olesa de Bonesvalls, Olivella, Pacs del Penedès, Piera, Els Hostelets de Pierola, El Pla del Penedès, Pontons, Premià de Mar, Puigdalber, Rubí, Sant Cugat Sesgarrigues, Sant Esteve Sesrovires, Sant fost de Campsentelles, Vilassar de Dalt, Sant Llorenç d’Hortons, Sant Martí Sarroca, Sant Pere de Ribes, Sant Pere de Riudevitlles, Sant Quintí de Mediona, Sant Sadurní d’Anoia, Santa Fe del Penedès, Santa Margarida i els Monjos, Santa Maria de Martorelles, Santa Maria de Miralles, Sitges, Subirats, Teià, Tiana, Torrelavit, Torrelles de Foix, Vallbona d’Anoia, Vallirana, Vilafranca del Penedès, Vilanova i la Geltrú, Vilobí del Penedès.

— Girona: Blanes, Capmany, Masarac, Mollet de Perelada, Perelada.

— La Rioja: Alesanco, Azofra, Briones, Casalarreina, Cihuri, Cordovín, Cuzcurrita de Rio Tirón, Fonzaleche, Grávalos, Haro, Hormilla, Hormilleja, Nájera, Sajazarra, San Asensio, Tirgo, Uruñuela și Villalba de Rioja.

— Lleida: Lleida, Fulleda, Guimerà, L’Albi, L’Espluga Calva, Maldà, Sant Martí de Riucorb, Tarrés, Verdú, El Vilosell și Vinaixa.

— Navarra: Mendavia și Viana.

— Tarragona Aiguamurcia, Albinyana, Alió, Banyeres del Penedès, Barberà de la Conca, Bellvei, Blancafort, Bonastre, Bràfim, Cabra del Camp, Calafell, Creixell, Cunit, El Catllar, El Pla de Santa Maria, El Vendrell, Els Garidells, Figuerola del Camp, Els Pallaresos, La Bisbal del Penedès, La Nou de Gaià, L’Arboç, La Riera de Gaià, La Secuita, L’Espluga de Francolí, Llorenç del Penedès, Masllorenç, Montblanc, Montferri, El Montmell, Nulles, Perafort, Pira, Puigpelat, Renau, Rocafort de Queralt, Roda de Berà, Rodonyà, Salomó, Sant Jaume dels Domenys, Santa Oliva, Sarral, Solivella, Vallmoll, Valls, Vespella, Vilabella, Vila-rodona, Vilaseca de Solcina, Vilaberd și Vimbodí.

— Valencia: Requena.

— Zaragoza: Ainzón și Cariñena.

7. Soiurile principale de struguri de vin

MACABEO – VIURA

XARELLO

CHARDONNAY

PARELLADA

GARNACHA TINTA

TREPAT

PINOT NOIR

8. Descrierea legăturii (legăturilor)

(a) Factori naturali și umani

FACTORI NATURALI: Solurile sunt, în cea mai mare parte, calcaroase, nu foarte nisipoase și relativ argiloase. Tind să aibă un conținut scăzut de materii organice și nu sunt foarte fertile.

Zona are caracteristici generale tipice unui mediu mediteraneean: veri foarte lungi, cu multe ore de soare și temperaturi ridicate din primăvară până la sfârșitul verii, generând, de asemenea, variații ample de temperatură, care permit strugurilor, inclusiv soiurilor cu cicluri mai lungi, să se coacă în mod adecvat. În plus, precipitațiile au niveluri scăzute și sunt inegal distribuite între sezoane, ceea ce înseamnă că, în timpul perioadei de creștere a plantei, precipitațiile sunt reduse și umiditatea relativă este foarte scăzută. Prin urmare, există un deficit de apă pronunțat, îndeosebi în faza de coacere. Clima mediteraneeană din zonă reprezintă o tranziție de la clima mai blândă de pe coastă, datorată apropierii de mare, la clima mai aspră din zona continentală, care este rece iarna și mai călduroasă vara, așa cum tind să fie zonele continentale. Volumul anual de precipitații este, în medie, de 500 mm, mai concentrat toamna și primăvara. Zona este foarte luminoasă, cu o medie de aproximativ 2 500 de ore de soare, suficient pentru o coacere adecvată a strugurilor.

FACTORI UMANI: În a doua jumătate a secolului al XIX-lea, diverse familii producătoare de vin au început să fabrice vin spumant în zona rurală a provinciei Barcelona, folosind metoda denumită pe atunci champenoise, în care a doua fermentație, care produce bule, are loc în sticlă. Primele sticle de „Cava” au fost produse în 1872 în localitatea Sant Sadurní d’Anoia. După tiraj, sticlele de vin spumant erau depozitate în pivnițe subterane („cavas”), care aveau un nivel suficient de umiditate relativă și o temperatură ambientală care se menținea la aproximativ 13/15 °C pe parcursul întregului an, contribuind la eliminarea vibrațiilor, care trebuie evitate atunci când se fabrică vinuri spumante de bună calitate. Acestea sunt condiții ideale pentru a doua fermentație și pentru ca procesul de învechire a vinurilor spumante să se desfășoare în mod adecvat. În timp, denumirea „cava”, care indica locurile în care erau depozitate pentru învechire sticlele de vin spumant, a sfârșit prin a deveni chiar denumirea vinului. Cele mai amplu cultivate soiuri de struguri sunt: Macabeo, Xarello și Parellada, care reprezintă 85 % din soiurile utilizate pentru fabricarea de vinuri „Cava”. Aceste trei soiuri sunt întotdeauna prezente în diferite proporții în vinurile de bază obținute în arealul geografic delimitat. Densitatea scăzută a plantelor de viță-de-vie, între 1 500 și 3 500 de butuci per hectar, contribuie la îmbunătățirea calității vinului de bază. În plus, precipitațiile limitate din zonă și sistemele de tip „gobelet” sau de susținere cu spaliere pentru conducerea viței-de-vie permit o cantitate moderată de inflorescențe productive, ceea ce limitează producția maximă per hectar la 12 000 kg. În plus, vinul de bază poate fi produs numai din suc de primă presă, cu maximum 100 de litri de must per 150 kg de struguri; cu o coacere etapizată, care implică recoltarea separată a diferitelor soiuri, cu un nivel potențial de alcool pentru vinul de bază situat între 9,5 % vol. și 11,5 % vol., o aciditate totală de > 5 g/l și indicatori analitici care asigură calitatea sanitară a culturii. De asemenea, trebuie să existe un raport de aproximativ 1:1 între acidul malic și acidul tartric; condiții de producție care permit o desfășurare lentă a celei de a doua fermentații și interacțiunea dintre vin și drojdie (autoliză), care conferă acestor vinuri arome delicate, oferindu-le calități organoleptice unice.

(b) Informații detaliate privind calitatea sau caracteristicile produsului

Vinurile DOP „Cava”, produse corect printr-o a doua fermentație și învechire în sticlă, în contact cu drojdia de vin, au o tărie alcoolică între 10,8 % vol. și 12,8 % vol. Vinul „Cava” este caracterizat de niveluri scăzute ale pH-ului, între 2,8 și 3,4, ceea ce favorizează o evoluție bună în timp, reducând riscurile unei oxidări dăunătoare. Acestea sunt vinuri cu un nivel scăzut de acid gluconic, ceea ce indică faptul că s-au utilizat struguri sănătoși.

(c) Legătura cauzală dintre arealul geografic și caracteristicile produsului

Solurile, combinate cu clima de la sfârșitul verii și din toamnă, care este relativ blândă și uscată, permit strugurilor să se dezvolte corect, îndeosebi în etapele care precedă recoltarea lor, ceea ce încurajează coacerea etapizată a diverselor soiuri autorizate, producându-se astfel vinuri de bază bune pentru fabricarea unor vinuri „Cava” sănătoase și cu o tărie alcoolică moderată, un nivel ridicat de aciditate și un pH scăzut. Aromele terțiare bogate ale produsului și eliberarea puternică de bule depind în întregime de procesul de fabricație, de la tiraj la degorjare, în fabrici echipate în mod special, ceea ce permite ca a doua fermentație și învechirea vinului să se desfășoare lent.

9. Condiții suplimentare esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Cadru juridic:

în legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

derogare de la cerința privind producția în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Vinul „Cava” poate fi produs în cinci crame situate în afara arealului geografic delimitat, întrucât aceste crame au produs vin de bază și/sau „Cava” anterior intrării în vigoare a Ordinului din 27 februarie 1986 și, astfel, li s-a acordat autorizația prin ordinele ministeriale din 14 noiembrie 1991 și 9 ianuarie 1992.

Cadru juridic:

în legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

Pe dop trebuie să figureze denumirea „CAVA” și numărul unității de îmbuteliere. Este obligatoriu să se utilizeze marca înregistrată la Registrul proprietății intelectuale (RPI) din Spania sau la Oficiul Uniunii Europene pentru Proprietate Intelectuală. Numai „Cava”„Gran Reserva” și „Cava”„Paraje Calificado” pot utiliza mențiunile „Brut Nature”, „Extra Brut” și „Brut” și pot indica anul recoltei. Este obligatoriu să se utilizeze marcaje de control specifice.

Mențiunea „Paraje Calificado” nu depășește 4 mm înălțime și nici dimensiunea mărcii și apare alături de denumirea zonei respective.

Link către caietul de sarcini

http://www.mapama.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-agroalimentaria/calidad-diferenciada/dop/htm/documentos_dop_cava.aspx

(1) JO L 9, 11.1.2019, p. 2.