RO    RO  
 COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 21.11.2011 
SEC(2011) 1375 final 
  
PACHET DE ALINIERE LA NOUL CADRU LEGISLATIV (NCL) (Punerea în 
aplicare a „pachetului bunuri”) 
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
Document de înso ţire pentru 
 
ZECE PROPUNERI DE ALINIERE A DIRECTIVELOR DE ARMONIZARE 
PRIVIND PRODUSELE LA DECIZIA nr. 768/2008/CE 
 
REZUMAT AL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
{COM(2011) 763 final} 
{SEC(2011) 1376 final}  
 
RO 1   RO 1. DEFINIREA PROBLEMEI  
Probleme generale privind di rectivele de armonizare referitoare la produse … 
Timp de peste 30 de ani, Uniunea European ă a stabilit prin directivele sale „de 
armonizare tehnic ă” cerințe pentru numeroase categorii de produse: utilaje, 
automobile, juc ării, produse electrice, ascensoare etc. Aceast ă legislație are dou ă 
obiective. Pe de o parte, garanteaz ă că produsele disponibile în Europa asigur ă un 
nivel ridicat de protec ție a intereselor publice precum s ănătatea și siguranța, protecția 
consumatorilor sau protec ția mediului. Pe de alt ă parte, garanteaz ă libera circula ție a 
produselor prin înlocuirea normelor na ționale cu un singur se t armonizat de condi ții 
privind comercializarea produselor în cauz ă, aplicabile în toate statele membre ale 
UE1.  
În 2004 a fost realizat un bilan ț al experien ței dobândite cu privire la legisla ția 
existentă în domeniul armonizat, în  special cu privire la „noua abordare”. Concluzia 
generală a bilanțului a fost c ă legislația a reușit în mare parte s ă liberalizeze comer țul 
de bunuri și să stabileasc ă cerințe stricte de garantare a siguran ței bunurilor. Cu toate 
acestea, el a relevat și o serie de deficien țe, și anume un num ăr considerabil de 
produse neconforme care ajung  încă pe piață, funcționarea nesatisf ăcătoare a 
anumitor organisme notificate2 și incoerențe în legisla ție care complic ă în mod 
inutil aplicarea sa pentru produc ători și autorități.  
… și soluția general ă identificat ă 
Pentru a corecta aceste deficien țe, a fost adoptat „Noul cadru legislativ” (NCL) ca 
parte a „pachetului bunuri”. El const ă în două instrumente complementare: 
• Regulamentul (CE) nr. 765/2008 privind acreditarea și supravegherea pie ței 
(Regulamentul NCL)3  
• Decizia nr. 768/2008/CE de stabilire a unui  cadru comun pentru comercializarea 
produselor (Decizia NCL)4.  
Ambele instrumente consolideaz ă și completeaz ă normele existente și îmbunătățesc 
modul în care sunt apli cate de întreprinderi și modul în care se asigur ă respectarea lor 
de către autorit ăți.  
Regulamentul a introdus norme privind acreditarea și cerințe pentru organizarea și 
realizarea supravegherii pie ței și a controlului produselor provenind din țări terțe. 
Regulamentul a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2010. 
                                                 
1 Evolu ția politicii UE privind armonizarea tehnic ă este prezentat ă în detaliu în evaluarea impactului care 
a înso țit Noul cadru legislativ. SEC(2007) 173, 
http://ec.europa.eu/governance/impact/ia_carried_out/docs/ia_2007/sec_2007_0173_en.pdf   
2 Laboratoare și organisme de certificare sau inspec ție care emit certificate și care sunt notificate 
Comisiei de c ătre statele membre. 
3 Regulamentul (CE) nr. 765/2008  al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 de 
stabilire a cerin țelor de acreditare și de supraveghere a pie ței în ceea ce prive ște comercializarea 
produselor și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 339/93, JO L 218 din 13.8.2008. 
4 Decizia nr. 768/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 iulie 2008 privind un cadru 
comun pentru comercializarea produselor și de abrogare a Deciziei 93/465/CEE a Consiliului, JO L 218 
din 13.8.2008. 
 
RO 2   RO Decizia cuprinde un model de text care are rolul de a consolida diferitele dispozi ții 
folosite de obicei în legisla ția UE privind produsele (de exemplu, în ceea ce prive ște 
definițiile, obliga țiile operatorilor economici, organi smele notificate, mecanismele de 
salvgardare etc), astfel încât legisla ția să fie mai eficient ă în practic ă. De asemenea, 
ea introduce noi elemente precum obliga țiile importatorilor, care sunt esen țiale 
pentru îmbun ătățirea siguran ței produselor de pe pia ță.  
Cu toate acestea, spre deosebire de regul ament, decizia nu are efect juridic imediat 
asupra operatorilor economici, cet ățenilor sau statelor me mbre. Ea este conceput ă ca 
un „set de instrumente” pentru legisla ția viitoare.  Prin adoptarea acestei decizii, 
Parlamentul, Consiliul și Comisia s-au angajat s ă utilizeze cât mai mult posibil 
dispozițiile sale în viitoarea legisla ție privind produsele, pentru a spori coeren ța 
cadrului de reglementare5. Pentru ca dispozi țiile deciziei s ă aibă un efect în practic ă, 
ele trebuie s ă fie integrate în legisla ția viitoare și cea existent ă privind produsele.  
O serie specific ă de directive de armonizare  
În acest context, Comisia a identificat o serie specific ă de directive de armonizare 
privind produsele care ar putea fi aliniate  la Decizia NCL sub forma unui „pachet” 
(spre deosebire de alinierile individu ale efectuate cu oc azia unor reexamin ări de mai 
mare amploare6). Cele zece directive vizate sunt urm ătoarele:  
– Directiva privind explozivii de uz civil:  Directiva 93/15/CEE privind 
armonizarea dispozi țiilor referitoare la introducerea pe pia ță și controlul 
explozivilor de  uz civil  
– Directiva ATEX:  Directiva 94/9/CE de apropiere a legisla țiilor statelor membre 
referitoare la echipamentele și sistemele de protec ție destinate utiliz ării în 
atmosfere poten țial explozive 
– Directiva privind ascensoarele:  Directiva 95/16/CE din 29 iunie 1995 de 
apropiere a legisla țiilor statelor membre referitoare la ascensoare 
– Directiva privind echipamentele sub presiune:  Directiva 97/23/CE de apropiere 
a legislațiilor statelor membre referitoare la echipamentele sub presiune  
– Directiva privind mijloacele de m ăsurare:  Directiva 2004/22/CE privind 
mijloacele de m ăsurare  
                                                 
5 Articolul 2 (Obiectul și domeniul de aplicare) din Decizia nr. 768/2008/CE afirm ă următoarele: 
„Prezenta decizie stabile ște cadrul comun al principiilor generale și al dispozi țiilor de referin ță pentru 
elaborarea legisla ției comunitare de armonizare a condi țiilor pentru comercializarea produselor 
(„legislația comunitar ă de armonizare”). Legisla ția comunitar ă de armonizare recurge la principiile 
generale prev ăzute în prezenta decizie și la dispozi țiile de referin ță relevante din anexele I, II și III. Cu 
toate acestea, legisla ția comunitar ă poate să se abată de la aceste principii generale și dispoziții de 
referință în cazul în care acest lucru este oportun având în  vedere specificul sector ului vizat, în special 
atunci când sunt deja în vigoare sisteme juridice cuprinz ătoare.” 
6 Printre exemplele de alinieri i ndividuale care sunt realizate odat ă cu revizuirea elementelor specifice 
anumitor sectoare (de exemplu, cerin țe privind produsele sau metodele de testare) se num ără directiva 
privind ambarca țiunile de agrement, directiva privind echipamentul individual de protec ție sau directiva 
privind echipamentele hertziene și echipamentele terminale de telecomunica ții. 
 
RO 3   RO – Directiva privind compatibilitatea electromagnetic ă: Directiva 2004/108/CE 
privind apropierea legisla țiilor statelor membre cu privire la compatibilitatea 
electromagnetic ă și de abrogare a Di rectivei 89/336/CEE 
– Directiva privind joasa tensiune:  Directiva 2006/95/CE privind armonizarea 
legislațiilor statelor membre referitoare la echipamentele electrice destinate 
utilizării în cadrul unor anumite limite de tensiune  
– Directiva privind arti colele pirotehnice:  Directiva 2007/23/CE privind 
introducerea pe pia ță a articolelor pirotehnice  
– Directiva privind instrumentele de cânt ărire neautomate:  Directiva 
2009/23/CE privind inst rumentele de cânt ărire neautomate 
– Directiva privind recipiente le simple sub presiune:  Directiva 2009/105/CE 
referitoare la recipientele simple sub presiune 
Directivele vizate de aceast ă inițiativă stabilesc cerin țe care asigur ă faptul c ă 
produsele sunt proiectate și fabricate astfel încât nu prezint ă un risc pentru s ănătatea 
și siguranța consumatorilor sau a alto r utilizatori, genereaz ă rezultate de m ăsurare 
corecte (directiva privind mijloacele de m ăsurare) sau nu creeaz ă perturba ții 
electromagnetice (directiva privind compatibilitatea electromagnetic ă). 
Directivele se aplic ă următoarelor sectoare economice: produse electrice și 
electronice (directiva pr ivind joasa tensiune și/sau directiva privind compatibilitatea 
electromagnetic ă), echipamente destinate utiliz ării în atmosfere poten țiale explozive 
(directiva ATEX), echipamente sub presiune  (directiva privind recipientele simple 
sub presiune sau directiva privind echipamentele sub presiune), mijloace de m ăsurare 
(directiva privind mijloacele de m ăsurare sau directiva privind instrumentele de 
cântărire neautomate), explozivi civili, ascensoare și articole pirotehnice. 
Problemele generale afecteaz ă și această serie specific ă de directive  
Această evaluare a impactului examineaz ă î n  c e  m ăsură problemele generale 
identificate în cadrul legisla ției de armonizare a produselor afecteaz ă și aceste 10 
directive și dacă alinierea lor la noul cadru stabili t prin Decizia NCL ar fi benefic ă 
pentru sectoarele în cauz ă.  
Toate sectoarele vizate se confrunt ă, în general, cu problema neconformit ății cu 
cerințele stabilite în directive, dar anumite sectoare ( și categorii de produse) sunt mai 
afectate decât altele. În ansamblu, 92 % dint re operatorii economici care au participat 
la consultarea public ă consideră că sectorul lor este afect at de neconformitate.  
Neconformitatea poate fi poten țial dăunătoare pentru utilizatorii produsului, de și 
riscul variaz ă în funcție de natura produsului. De exemplu, produsele electronice 
defectuoase care fac obiectul di rectivei privind joasa tensiune pot prezenta riscul de a 
cauza electrocutare sau arsuri. Echi pamentele electrice care nu respect ă cerințele 
esențiale ale directivei privind compatibilitatea electromagnetic ă ar putea produce 
perturbații electromagnetice care s ă afecteze func ționarea corect ă a altor aparate 
(aparate TV și radio, re țele de telecomunica ții) și ar putea s ă nu funcționeze în mod 
corespunz ător. Într-o uzin ă chimică, explozia unui echipament industrial sub 
presiune precum un cazan sau cuva unui reactor poate produce r ăniri grave și poate 
 
RO 4   RO deteriora considerabil infrastructura înconjur ătoare. Neconformitatea mijloacelor de 
măsurare poate duce la rezultate de m ăsurare eronate care pot cauza prejudicii 
economice utilizatorilor finali. 
În plus, neconformitatea afecteaz ă competitivitatea întreprinderilor care respect ă 
normele. Operatorii economici care nu respect ă legea pot dobândi avantaje 
semnificative privind costurile (de exemplu, prin evitarea procedurilor costisitoare de 
evaluare a conformit ății), în compara ție cu cei care respect ă normele7. În sectoarele 
unde exist ă o concuren ță puternic ă generată de produse importate la pre ț redus, 
industria european ă este dezavantajat ă. 87 % dintre operatorii economici care au 
participat la consultarea public ă consideră că se confrunt ă cu o concuren ță neloială ca 
urmare a acestei situa ții.  
Una dintre principalele  cauze ale neconformit ății este ineficacitatea supravegherii 
pieței în UE.  Această opinie este împ ărtășită de o mare parte dintre p ărțile interesate. 
O dificultate specific ă pentru autorit ăți este trasabilitatea produselor neconforme și a 
operatorilor care le-au fu rnizat, în special când produsele provin din țări terțe.  
O altă cauză a neconformit ății este faptul c ă obligațiile existente impuse prin 
directivele privind produsele îi vizeaz ă în special pe produc ători, iar importatorii și 
distribuitorii nu efectueaz ă verificările necesare pentru a se asigura c ă nu furnizeaz ă 
produse neconforme. Ei se bazeaz ă pe faptul c ă este obliga ția produc ătorului să 
asigure conformitatea produsului și nu verific ă dacă acesta și-a îndeplinit în mod 
corespunz ător sarcina. Pentru a corecta aceast ă situație, statele membre au introdus 
obligații pentru importatori și distribuitori în legisla țiile lor na ționale. Totu și, acestea 
diferă de la o țară la alta și au ca rezultat abord ări diferite ale problemei produselor 
neconforme.  
Opt din cele zece directive în cauz ă impun certificarea produselor de c ătre 
„organisme notificate”8 înainte de a fi introduse pe pia ță9. Prin urmare, organismele 
notificate joac ă un rol important în ceea ce prive ște asigurarea siguran ței și 
conformit ății produselor de pe pia ță. Cu toate acestea, au existat probleme cu privire 
la calitatea serviciilor  furnizate de unele dintre acestea. Aceast ă opinie este 
împărtășită de 68% dintre organismele notificate,  de 84% dintre operatorii economici 
care au făcut apel la organismele notificate și de 53% dintre autorit ățile publice care 
au participat la  consultarea public ă. 
Aceasta se datoreaz ă faptului c ă unele organisme notificate nu de țin competen țele 
necesare pentru a efectua în mod corespunz ător evaluările conformit ății. În plus, 
pentru a se asigura c ă elibereaz ă certificate la pre țuri semnificativ mai mici, unele 
organisme nu depun eforturile n ecesare pentru efectuarea evalu ărilor sau aplicarea 
procedurilor. De exemplu, suprimarea  sau reducerea cont roalelor la fa ța locului sau 
                                                 
7 Citat dintr-un r ăspuns la chestionar: „Conform estim ărilor exper ților, îndeplinirea dispozi țiilor 
administrative și de siguran ță prevăzute de reglement ările noastre poate m ări costurile totale de 
producție cu pân ă l a  20 % .  Î n a bs e n ța unor mecanisme eficiente de asigurare a respect ării legii, unii 
producători pot fi tenta ți să aleagă soluția cea mai u șoară și să comercializeze produse neconforme”. 
8 Este vorba despre organismele de evaluare a conformit ății care testeaz ă, controleaz ă și certifică 
produsele. Sunt numite „org anisme notificate” pentru c ă sunt notificate Comisiei de c ătre statele 
membre. 
9 În sectorul electrotehnic, rolul organismelor notificate este diferit. De exemplu, conform dispozi țiilor 
directivei privind compatibilitatea electromagnetic ă, nu este obligatoriu s ă se recurg ă la serviciile 
organismelor notificate pentru procedura de evaluare a conformit ății.  
 
RO 5   RO impunerea unor cerin țe mai pu țin stricte cu privire la frecven ța 
auditurilor/inspec țiilor periodice poate reduce considerabil costurile evalu ărilor. 
O a treia problem ă care ar trebui abordat ă se refer ă la acumularea treptat ă de 
inconsecven țe în cadrul legisla ției actuale privind produsele, ca urmare a evolu ției 
directivelor de-a lungul tim pului. De exemplu, se folose ște o terminologie diferit ă 
pentru concepte care se reg ăsesc în toate directivele (proceduri de evaluare a 
conformit ății, definiții sau clauze de salvgardare). Uneori defini țiile sau dispozi țiile 
juridice pot fi interpretate în mod diferit, iar acest fapt duce la incertitudine juridic ă și 
la confuzie, în special în cazul în care se aplic ă simultan dou ă sau mai multe 
directive. De exemplu, un num ăr considerabil de mijloace de m ăsurare trebuie s ă 
respecte și directiva privind compatibilitatea electromagnetic ă. Anumite articole 
pirotehnice trebuie, de asemenea, s ă respecte directiva privind joasa tensiune sau 
directiva privind compatibilitatea electromagnetic ă. 
2. ANALIZA SUBSIDIARIT ĂțII 
Această inițiativă se referă la buna func ționare a pie ței interne a bunurilor. Ac țiunile 
la nivelul UE în acest domeniu se bazeaz ă pe articolul 114 din TFUE. Aspectele 
vizate în acest context sunt deja reglementate prin cele zece directive în cauz ă, deși 
acestea nu solu ționează în mod eficient deficien țele identificate sau, în cazul 
inconsecven țelor, pot reprezenta chiar sursa problemei. M ăsurile adoptate la nivel 
național pentru rezolvarea acestor probleme au dus la abord ări naționale divergente 
referitoare la tratamentul operatorilor economici și riscă să creeze obstacole în calea 
liberei circula ții a mărfurilor. Prin urmare, este adecvat s ă se ia măsuri la nivelul UE. 
3. OBIECTIVE  
Această inițiativă are trei obiective principale . Primul este de a garanta c ă produsele 
de pe piața UE sunt sigure și îndeplinesc toate condi țiile pentru asigurarea unui nivel 
ridicat de protec ție a intereselor publice (s ănătate și siguran ță, compatibilitate 
electromagnetic ă, măsurători corecte). Principalul obi ectiv specific este reducerea 
numărului de produse neconforme de pe pia ță prin punerea la dispozi ția autorităților 
a unor instrumente mai eficiente de efectuare  a controalelor de supraveghere a pie ței 
și de monitorizare a activit ății organismelor notificate. 
Cel de-al doilea obiectiv este îmbun ătățirea funcționării pieței interne, prin asigurarea 
faptului c ă produsele neconforme și operatorii economici sunt trata ți în acela și mod 
și că organismele notificate sunt evaluate  în mod identic peste tot pe pia ța UE. 
În fine, aceast ă inițiativă are rolul de a simplifica cadrul de reglementare pentru 
produse. 
4. OPțIUNI STRATEGICE  
Ca urmare a contextului specific al acestei ini țiative, dup ă cum se explic ă în 
secțiunea 1, aceast ă evaluare a impactului exploreaz ă o serie limitat ă de opțiuni. 
Obiectivul este de a stabili dac ă directivele în cauz ă ar trebui s ă includă măsurile 
prevăzute în decizia NCL și, în cazul unui r ăspuns afirmativ, de a evalua dac ă 
 
RO 6   RO alinierea la decizie ar trebui s ă fie efectuat ă prin mijloace legislative sau 
nelegislative. Au rezultat urm ătoarele op țiuni: 
– Opțiunea 1: Politicile în vigoare r ămân neschimbate.  Această opțiune nu 
propune nicio modificare a situa ției existente. 
– Opțiunea 2: Alinierea la decizia NCL prin m ăsuri nelegislative.  Opțiunea 2 
constă într-o serie de instrumente f ără caracter normativ care încurajeaz ă aplicarea 
voluntară în totalitate sau par țială a soluțiilor prev ăzute în decizia NCL. Solu țiile 
ar putea fi prezentate sub forma „celor mai bune practici” în documentele de orientare și părțile implicate ar fi încurajate s ă le aplice. În practic ă, această 
opțiune ar fi o aliniere „voluntar ă” la decizia NCL. 
– Opțiunea 3: Alinierea la decizia NCL prin m ăsuri legislative . Opțiunea 3 const ă 
în modificarea directivelor vizate, care ar include m ăsurile stabilite în decizia 
NCL. 
În cadrul op țiunilor 2 și 3, mă
surile stabilite în decizia NCL ar putea fi rezumate 
astfel:  
(1) Măsuri menite s ă soluționeze problema neconformit ății: 
• Obligații impuse importatorilor și distribuitorilor  de a verifica dac ă produsele 
poartă marcajul CE, dac ă sunt înso țite de documentele necesare și conțin 
informații legate de trasabilitate. Obliga ții suplimentare sunt impuse 
importatorilor. 
• Obligații impuse produc ătorilor  de a oferi instruc țiuni și informa ții în materie 
de siguran ță într-o limb ă care poate fi u șor înțeleasă de către consumatori și 
utilizatorii finali, precum și de a efectua teste prin e șantionare și de a asigura 
monitorizarea produselor. 
• Cerințe în materie de trasabilitate  de-a lungul întregului lan ț de distribu ție: 
producătorii și importatorii trebuie s ă indice numele și adresele lor pe produse; 
fiecare operator economic trebuie s ă poată fi în măsură să indice autorit ăților 
de la cine a cump ărat un produs și cui i l-a furnizat.  
• Reorganizarea procedurii clauzei de sa lvgardare (supravegherea pie ței) pentru 
a clarifica modul în care autorit ățile relevante responsabile cu asigurarea 
respectării legisla ției sunt informate cu priv ire la produsel e periculoase și 
pentru a garanta c ă se adopt ă măsuri similare cu privire la aceste produse în 
toate statele membre. 
(2) Măsuri menite s ă asigure calitatea activit ății efectuate de organismele 
notificate:  
• Consolidarea cerin țelor privind notificarea  pentru organismele notificate 
(inclusiv subcontractan ți și filiale) cum ar fi impar țialitatea, competen ța în 
efectuarea activit ăților lor și aplicarea orient ărilor definite de grupurile de 
coordonare.  
 
RO 7   RO • Revizuirea procesului de notificare:  statele membre care notific ă un organism 
trebuie să furnizeze informa ții privind evaluarea competen ței organismului 
respectiv. Alte state membre pot ridica obiec ții cu privire la notificare într-un 
anumit termen.  
• Cerințe aplicabile autorit ăților de notificare  (și anume, autorit ățile naționale 
responsabile cu eval uarea, notificarea și monitorizarea organismelor 
notificate), cum ar fi obiectivitatea și imparțialitatea în desf ășurarea activit ății 
lor. 
• Obligații de informare:  organismele notificate trebuie s ă informeze autorit ățile 
de notificare cu privire la  orice refuzuri, restric ții, suspend ări și retrageri ale 
certificatelor.  
(3) Măsuri menite s ă asigure o mai mare coeren ță între directive: 
• alinierea defini țiilor și terminologiei utilizate în mod frecvent. 
• alinierea textelor dispozi țiilor privind procedurile de evaluare a conformit ății.  
5. EVALUAREA IMPACTULUI  
Raportul de evaluare a impactului examineaz ă impacturile economice ale op țiunilor 
asupra pie ței interne, competitivit ății, costurilor și sarcinilor administrative pentru 
operatorii economici sau organismele notificate și impacturile asupra autorit ăților 
publice și consumatorilor/utilizat orilor. Raportul analizeaz ă, de asemenea, impactul 
social asupra s ănătății și siguran ței publice și asupra simplific ării cadrului de 
reglementare.  
Deși nu prevede nicio ini țiativă suplimentar ă privind politicile, op țiunea politicilor 
neschimbate ar putea avea un impact pozitiv în  sectoarele deja vizate, ca urmare a 
punerii în aplicare progresive a re gulamentului NCL care consolideaz ă competen țele 
autorităților de supraveghere a pie ței. Acest fapt are un rol pozitiv în ceea ce prive ște 
reducerea neconformit ății și oferă o serie de avantaje atât pentru întreprinderile care 
respectă legislația (competitivitate), cât și pentru utilizatori (impact asupra siguran ței 
și economiei). Regulamentul NCL simplific ă, de asemenea, sarcina autorit ăților 
publice cu privire la activit ățile lor de notificare și monitorizare a anumitor 
organisme de evaluare a conformit ății (cele care folosesc acreditarea). Cu toate 
acestea, op țiunea nu are un impact real asupra pie ței interne sau asupra simplific ării 
cadrului de reglementare.  
Opțiunea alinierii la decizia NCL prin m ăsuri nelegislative poate avea efecte pozitive 
asupra tuturor p ărților implicate. De exemplu, clarificarea responsabilit ăților 
importatorilor și distribuitorilor și introducerea unor cerin țe specifice de trasabilitate 
ar facilita tratamentul egal al p ărților implicate (impact pozitiv asupra pie ței interne). 
De asemenea, autorit ățile ar avea la dispozi ție instrumente mai eficiente pentru a 
combate neconformitatea și pentru a reduce, astfel, posibilitatea apari ției unei 
concurențe neloiale (competitivitate) și riscurile pentru cons umatori (impact asupra 
siguranței și economiei). Totu și, în cadrul op țiunii 2, dispozi țiile deciziei NCL nu ar 
avea decât valoare de „cele mai bune practici”, f ără caracter obligatoriu, punerea lor 
 
RO 8   RO în aplicare ar depinde a șadar în întregime de angajame ntul voluntar al diferitelor 
părți interesate. Acest fapt ridic ă serioase semne de în trebare cu privire la 
concretizarea efectelor pozitive identificate și cu privire la existen ța unei valori 
adăugate reale în raport cu op țiunea 110. 
În cadrul op țiunii alinierii la decizia NCL prin m ăsuri legislative, dispozi țiile deciziei 
NCL ar face parte din legisla ția sectorial ă aplicabil ă. Dispozi țiile deciziei NCL ar 
deveni obliga ții cu caracter juridic pe care Comisia și autoritățile naționale le-ar 
putea pune în aplicare. Aceast ă opțiune ar oferi o garan ție mai mare cu privire la 
concretizarea efectelor pozitive ale alinierii.  
Această analiză a impacturilor pozitive se bucur ă de sprijinul larg al p ărților 
interesate. De exemplu, 73-76% dint re operatorii economici în general și dintre 
întreprinderile mici și mijlocii care au partic ipat la consultarea public ă consideră că 
procesul de clarificare a obliga țiilor care li se aplic ă și a procedurilor de 
supraveghere a pie ței va contribui la men ținerea competitivit ății întreprinderilor din 
UE. De asemenea, majoritatea p ărților interesate11 sunt de p ărere că această măsură 
va permite protejarea s ănătății și siguranței publice.  
Este de așteptat ca alinierea prin m ăsuri legislative s ă nu aibă un impact semnificativ 
asupra costurilor întreprinderilor și a organismelor notificate. Majoritatea obliga țiilor 
operatorilor economici completeaz ă obligațiile existente sau codific ă ceea ce 
reprezintă, în spiritul legisla ției existente, practici norm ale pentru o întreprindere 
responsabil ă/care respect ă normele. De asemenea, cerin țele impuse organismelor 
notificate respect ă pe deplin standardele care defi nesc criteriile relevante pentru 
evaluarea organismelor de evaluare a conformit ății12. În general, este posibil s ă existe 
un impact asupra costurilor legat de obliga țiile importatorilor/distribuitorilor și 
trasabilitate, dar se estimeaz ă că acesta va fi moderat. Într-adev ăr, 55% dintre 
operatorii economi ci, în general și 30-33% dintre întreprinderile mici și mijlocii care 
au participat la consult ări consider ă că alinierea acestor obliga ții va duce la o cre ștere 
moderată a costurilor, în timp ce 12% și respectiv 27% consider ă că nu vor exista 
creșteri ale costurilor sau c ă acestea vor fi nesemnificative. Dat ă fiind marea varietate 
de produse vizate de aceast ă măsură, nu este posibil s ă se ofere estim ări cantitative.  
Concluzia evalu ării impactului a fost c ă nu există elemente care s ă indice că opțiunea 
selectată ar putea genera o sarcin ă dispropor ționată pentru IMM-uri. 
                                                 
10 În acest sens, este de remarcat faptul c ă orientările existente, cuprinse în a șa-numitul „Ghid albastru” 
(Guide  to the implementation of directives based on the New Approach and the Global Approach , 
Comisia European ă, septembrie 1999), indic ă deja responsabilit ățile operatorilor economici care sunt 
apoi clarificate prin D ecizia nr. 768/2008/CE. Totu și, dat fiind c ă „Ghidul albastru” nu are caracter 
obligatoriu, nu a fost suficient pentru a solu ționa problemele identificate. 
11 58-78% dintre operatorii economici, 72-78% dintre organismele notificate, 58-62% dintre autorit ăți și 
circa 72-79% dintre utilizatorii care au participat la consultare (cu excep ția sectorului mijloacelor de 
măsurare). 
12 Acestea sunt: 1) EN 45011:1998, Cerin țe generale pentru organismele care aplic ă sisteme de certificare 
a produselor; 2) EN ISO/IEC 17020:2004, Criterii generale pentru func ționarea diferitelor tipuri de 
organisme care efectueaz ă inspecții; 3) EN ISO/IEC 17021:2006, Evaluarea conformit ății – Cerin țe 
pentru organismele care efectueaz ă audit și certificare a sistemelor de management; 4) EN ISO/IEC 
17024:2003, Evaluarea conformit ății – Cerin țe generale pentru organismele care efectueaz ă certificarea 
persoanelor; 5) EN ISO/IEC 17025:2005, Evaluarea conformit ății – Cerin țe generale pentru competen ța 
laboratoarelor de încerc ări și etalonări. 
 
RO 9   RO Au fost identificate unele costuri de  punere în aplicar e pentru autorit ățile publice, în 
special cu privire la necesitatea de a re notifica organisme de evaluare a conformit ății 
în conformitate cu cerin țele din decizia NCL. Totu și, numărul de renotific ări aflate în 
sarcina fiec ărei autorit ăți competente este foarte limitat (cu excep ția autorit ăților 
responsabile cu inst rumentele de cânt ărire neautomate, în doar dou ă țări). În orice 
caz, Comisia va introduce o dispozi ție tranzitorie specific ă care acord ă o perioad ă de 
timp pentru renotific ări înainte de data general ă de aplicabilitate a directivelor. 
6. COMPARAREA OP țIUNILOR  
Opțiunea politicilor neschimbate este doar par țial eficient ă în ceea ce prive ște 
atingerea obiectivelor acestei m ăsuri. Mai mult, nu este coerent ă cu angajamentul în 
materie de politici care st ă la baza deciziei NCL. 
Opțiunea alinierii prin m ăsuri nelegislative ar  putea fi mai eficient ă decât opțiunea 1 
dat fiind c ă, în principiu, îndepline ște toate obiectivele, cu excep ția simplific ării. 
Totuși, nu garanteaz ă impacturi pozitive fiindc ă are forță executorie redus ă. Măsura 
nelegislativ ă este opțiunea cea mai pu țin eficient ă dat fiind c ă, pe de o parte nu 
garanteaz ă avantaje semnificative în compara ție cu scenariul politicilor neschimbate, 
și pe de alt ă parte genereaz ă o creștere (moderat ă) a costurilor de punere în 
conformitate pentru operatorii economici și organismele notificate care se angajeaz ă 
în mod voluntar s ă respecte cele mai bune practici propuse.  
Opțiunea alinierii prin m ăsuri legislative îndepline ște toate obiectivele și este mai 
eficientă decât opțiunile 1 și 2. Aceast ă opțiune va genera costuri moderate care vor 
fi compensate pe deplin de impactur ile sale pozitive. Prin urmare, aceast ă opțiune 
este considerat ă eficientă. Mai mult, ea este pe deplin coerent ă cu angajamentul în 
materie de politici care st ă la baza deciziei NCL. 
Ținând cont de eficacitatea, eficien ța și coerența sa, opțiunea 3 se impune ca fiind 
opțiunea preferat ă. 
Tabelul 1: Compararea op țiunilor enun țate 
 Eficacitate  Eficiență  Coerență 
Opțiunea 1: 
Nicio 
modificare  Neutră 
[Îndepline ște într-o 
anumită m ăsură 
obiectivele de reducere a 
numărului de produse 
neconforme și a 
posibilității apari ției 
concuren ței neloiale. 
Îndepline ște obiectivul de a 
spori fiabilitatea 
organismelor notificate 
(ON), dar doar dac ă 
acestea sunt acreditate.  
Nu îndepline ște obiectivele Neutră  
[Nu sunt necesare resurse 
suplimentare, îns ă 
obiectivele sunt doar 
parțial îndeplinite.]  Neutră  
[Lipsă de coeren ță cu alte 
instrumente NCL și cu 
angajamentul în materie 
de politici care st ă la baza 
deciziei NCL]  
 
RO 10   RO privind tratamentul egal 
pentru to ți operatorii 
economici (OE) și privind 
coerența 
legislației/simplificarea 
cadrului de reglementare 
privind produsele]  
Opțiunea 2: 
Măsuri 
nelegislative  Redusă 
Nu oferă o îmbun ătățire 
evidentă în compara ție cu 
opțiunea 1 ca urmare a 
forței sale executorii 
reduse. Va spori 
diferențele cu privire la 
conformitate dintre 
OE/ON responsabili și cei 
lipsiți de scrupule. Nu 
îndepline ște obiectivul 
simplificării. Redusă 
Mai puțin eficient ă decât 
opțiunea 1, aceea și 
eficacitate, dar costuri mai 
ridicate pentru p ărțile 
interesate responsabile . Neutră  
[Lipsă de coeren ță cu alte 
instrumente NCL și cu 
angajamentul în materie 
de politici care st ă la baza 
deciziei NCL]  
Opțiunea 3: 
Aliniere  Ridicată 
Îndepline ște toate 
obiectivele. Mai eficient ă 
decât op țiunea 1 și 
opțiunea 2 în ceea ce 
privește obiectivele de 
reducere a num ărului de 
produse neconforme și a 
posibilității apari ției 
concuren ței neloiale. 
Eficientă în ceea ce 
privește simplificarea.  Ridicată 
Avantaje importante 
pentru toate p ărțile 
implicate, cu costuri 
suplimentare reduse sau 
moderate  Coerentă 
cu alte instrumente NCL și 
cu angajamentul în 
materie de politici care st ă 
la baza deciziei NCL  
7. MONITORIZARE șI EVALUARE  
Evaluarea eficacit ății legislației va fi bazat ă pe feedbackul primit prin intermediul 
diferitelor mecanisme de cooperare stabilit e deja în temeiul directivelor, menite s ă 
faciliteze punerea lor în aplicare (grupuri de exper ți, grupuri de cooperare 
administrativ ă, grupuri ale organism elor notificate). 
În 2018, Comisia va elabora un raport cuprinz ător privind func ționarea supravegherii 
pieței13 care va permite, de asemenea, formul area unor concluzii privind evaluarea 
acestei ini țiative. 
Indicatorii care vor permite monitorizarea reducerii num ărului de produse 
neconforme de pe pia ță și îmbunătățirea calit ății serviciilor de evaluare a 
conformit ății oferite de organismele notif icate se vor baza pe informa țiile obținute 
prin intermediul sistemului RAPEX, b aza de date pentru supravegherea pie ței 
stabilită în temeiul articolului 23 din regulamentul NCL, datele furnizate de 
autoritățile responsabile cu controlul la frontierele externe, programele na ționale de 
                                                 
13 A se vedea articolul 40 din Regulamentul (CE) nr. 765/2008. 
 
RO 11   RO supraveghere a pie ței stabilite în temeiul articol ului 18 din regulamentul NCL, 
procedurile privind supravegherea pie ței și notificarea referitoare la clauza de 
salvgardare, stabilite în temeiul fiec ărei directive, și baza de date NANDO14. 
                                                 
14 http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/nando/