[pic] | COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE |

Bruxelles, 26.6.2008

COM(2008) 392 final

RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU

PRIVIND ALIMENTELE DESTINATE PERSOANELOR CARE SUFERĂ DE DISFUNC ȚII ÎN METABOLISMUL GLUCIDELOR (DIABETICII)

CUPRINS

1. Obiectul raportului 3

2. Diabetul zaharat 3

2.1. Tulburările metabolice 4

3. Tratamentul diabetului 5

4. Sfaturi dietetice 5

4.1. Baza științifică pentru sfaturile dietetice 5

4.2. Recomandările dietetice europene 6

4.2.1. Recomandările grupului de studiu „Diabet și nutriție” al Asociației Europene pentru Studiul Diabetului 6

4.2.2. Recomandările organizațiilor naționale pentru diabet ale statelor membre 6

4.3. Sinteză a sfaturilor dietetice 6

5. Informații oferite de către statele membre și alte părți interesate cu privire la produsele alimentare destinate diabeticilor 8

5.1. Situația actuală în materie de reglementare în anumite state membre ale UE 9

5.2. Alimente comercializate ca fiind corespunzătoare pentru diabetici, care se află în prezent pe piața europeană 11

5.3. Punctele de vedere exprimate de alte părți interesate 11

6. Legislația 12

6.1. Cadrul legislativ actual 12

6.2. Opțiuni legislative posibile 13

7. Concluzii 13

REFERINȚE BIBLIOGRAFICE 15

RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU

PRIVIND ALIMENTELE DESTINATE PERSOANELOR CARE SUFERĂ DE DISFUNC ȚII ÎN METABOLISMUL GLUCIDELOR (DIABETICII)

Obiectul raportului

Directiva 89/398/CEE privind produsele alimentare destinate unei alimentații speciale[1], denumite și alimente dietetice, cere Comisiei să prezinte un raport privind oportunitatea dispozițiilor specifice în ceea ce privește alimentele destinate persoanelor care suferă de disfuncții în metabolismul glucidelor (diabeticii). Prezentul raport sintetizează recomandările dietetice emise pentru persoanele diabetice și legislația europeană actuală referitoare la alimentele care le sunt destinate acestora, astfel încât să poată fi evaluată oportunitatea dispozițiilor specifice în ceea ce privește alimentele destinate persoanelor care suferă de diabet.

Diabetul zaharat

Diabetul zaharat este un grup de tulburări metabolice caracterizate printr-o hiperglicemie cronică (nivel înalt de glucoză în sânge) și o intoleranță la glucoză datorată deficienței de insulină și/sau reducerii eficienței acțiunii insulinei. În mod normal, hormonul insulină, produs de pancreas, controlează glicemia, transportând glucoza din sânge în celulele organismului, unde aceasta este utilizată ca sursă de energie.

Organizația Mondială a Sănătății a definit două categorii principale de diabet zaharati:

Diabetul de tip 1 [denumit anterior diabet zaharat insulinodependent (DZID) sau diabet juvenil], în cazul căruia pancreasul este incapabil să producă insulina care este esențială pentru supraviețuire. Această formă de diabet se dezvoltă cel mai adesea la copii și adolescenți, dar este observată din ce în ce mai frecvent la vârste mai înaintate. Aceasta se tratează prin injecții cu insulină și printr-un regim alimentar dietetic.

Diabetul de tip 2 [denumit anterior diabetul zaharat non-insulinodependent (DZNID) sau diabetul de maturitate], care rezultă din incapacitatea organismului de a reacționa în mod corespunzător la acțiunea insulinei produsă de pancreas. Diabetul de tip 2 reprezintă aproximativ 90% din ansamblul cazurilor de diabet din întreaga lume. Acesta apare cel mai frecvent la vârsta adultă, dar din ce în ce mai multe cazuri sunt observate la adulții tineri și la copii. Această formă de diabet se tratează de obicei prin schimbări ale stilului de viață, precum adoptarea unui regim dietetic și practicarea unei activități fizice, eventual însoțite de administrarea orală de agenți hipoglicemici și, în anumite cazuri, de injecții cu insulină.

Există și alte categorii de diabet, care sunt datorate defectelor genetice, bolilor pancreasului și tulburărilor provocate de medicamente sau de produse chimice. Există, de asemenea, diabetul gestațional , care afectează femeile în timpul sarcinii și dispare de obicei după nașterea copilului. Femeile care au suferit de diabet gestațional prezintă un risc mai înalt de a se îmbolnăvi ulterior de diabet.

Tulburările metabolice

Efectele metabolice ale diabetului zaharat reprezintă mai mult decât o tulburare a metabolismului glucidelor, deoarece includ și tulburările metabolismului proteinelor și lipidelor, care sunt datorate acțiunii insuficiente a insulinei asupra țesuturilor-țintă, din cauza unei insensibilități la insulină sau a unei lipse a insulinei. În consecință, capacitatea organismului de a transforma glucoza în energie este redusă.

Diabetul se manifestă de obicei printr-o hiperglicemie, datorată faptului că glucoza intră în sânge cu o viteză mai rapidă decât cea cu care poate fi eliminată. Glicemia înainte de masă (preprandială) și glicemia după masă (postprandială) sunt reglate prin mecanisme care diferă într-o anumită măsură. Glicemia postprandială depinde în mare parte de compoziția mesei, în timp ce glicemia preprandială reflectă în principal rata de producție a glucozei de către ficat.

Glicemia este influențată de mai mulți factori dietetici, precum cantitatea și tipul de alimente consumate și proprietățile acestora. S-a observat faptul că anumite alimente de consum curent, care conțin același tip și aceeași cantitate de carbohidrați, pot avea efecte diferite asupra glicemiei (răspuns glicemic). Diferitele răspunsuri glicemice la alimentele care conțin aceeași cantitate de carbohidrați depind în principal de ratele lor de absorbție de către intestinul subțire. Tipul de carbohidrați este un factor esențial care afectează această absorbție. Alți factori care au o influență asupra ratei de absorbție sunt modul de gătire și de prelucrare a alimentelor.

Alcoolul are o influență asupra glicemiei, întrucât acesta oprește producția de glucoză în ficat, ceea ce determină o scădere a concentrației de glucoză în plasmă. Însă dacă este consumat în mod regulat și în cantități mari, alcoolul reduce sensibilitatea la insulină, determinând creșterea concentrației de glucoză în plasmă.

Diabetul tratat necorespunzător crește riscul de boli vasculare și neurologice și scade speranța de viață. Acesta poate provoca și complicații, precum pierderea vederii, asociate cu leziuni ale vaselor sangvine și ale nervilor, provocate de glicemii ridicate în mod constant. Menținerea unui control strict asupra glicemiei (și a presiunii sangvine) poate reduce riscul apariției complicațiilor.

Tratamentul diabetului

Tratamentul persoanelor diabetice are scopul de a normaliza glicemia și, de asemenea, de a minimiza complicațiile provocate de diabet. Tratamentul trebuie să fie adaptat pacientului, care trebuie să învețe să combine controlul glicemiei sale cu un regim alimentar dietetic, cu practicarea unei activități fizice și, dacă este necesar, cu administrarea orală de agenți hipoglicemici sau cu injecții cu insulină.

Sfaturi dietetice

În mod tradițional, recomandările dietetice emise pentru diabetici puneau accentul pe consumul de carbohidrați. Înainte de anii 1980, se considera că un control al glicemiei era imposibil fără a limita carbohidrații. Persoanele diabetice erau sfătuite să limiteze consumul de carbohidrați, în special cel de zaharoză, carbohidrații trebuind să reprezinte mai puțin de 40% din aportul energetic. Cercetările efectuate după anii 1970 au arătat faptul că un consum mai important de carbohidrați nu este nociv pentru controlul glicemiei, iar la începutul anilor 1980 a fost elaborată o teorie conform căreia glicemia era influențată de aportul energetic total, și nu de consumul de carbohidrați. În plus, se considera că un regim alimentar bogat în grăsimi creștea riscul de complicații al diabetului, precum leziunile vasculare care provoacă boli cardiace. În anii 1980 sfaturile dietetice s-au schimbat, fiind recomandată creșterea contribuției carbohidraților la aportul energetic și scăderea proporției de energie provenită din grăsimi, în special din grăsimi saturate, precum și din proteine. Se recomanda un regim alimentar mai bogat în fibre și o cantitate mai mare de fructe și legume consumate. În prezent, sfaturile dietetice acordate diabeticilor se bazează pe aceleași sfaturi pentru o alimentație sănătoasă care sunt destinate publicului larg și variază în funcție de nevoile individuale ale acestora.

Baza științifică pentru sfaturile dietetice

În 2004, în numele grupului de studiu „Diabet și nutriție” (Diabetes and Nutrition Study Group – DNSG) al Asociației Europene pentru Studiul Diabetului (European Association for the Study of Diabetes - EASD), Mannii a analizat datele pe care se bazau sfaturile dietetice acordate diabeticilor și a emis recomandări. Anexa I sintetizează principalele puncte menționate în studiu.

În 2002, o echipă condusă de Franziii a publicat un studiu tehnic privind datele pe care se bazau principiile de nutriție și recomandările pentru tratamentul și prevenirea diabetului și a complicațiilor sale, studiu care a constituit baza poziției în acest domeniu al American Diabetes Association iv. Concluziile generale ale studiului tehnic al lui Franziii erau similare cu cele ale lui Mannii.

Recomandările dietetice europene

Recomandările grupului de studiu „Diabet și nutriție” al Asociației Europene pentru Studiul Diabetului

În numeroase țări ale UE, precum Danemarca, Finlanda, Grecia, Germania, Suedia, Ungaria și Slovenia, sfaturile dietetice acordate diabeticilor se bazează pe recomandările grupului de studiu „Diabet și nutriție” (DNSG) al Asociației Europene pentru Studiul Diabetului (EASD).

Recomandările emise de DNSG în 2004 luau în considerare observațiile privind rolul diferiților acizi grași nesaturați, valoarea alimentelor cu indice glicemic redus, efectele cardioprotectoare potențiale ale nutrienților antioxidanți, necesitatea de a evita consumul excesiv de proteine și beneficiile activității fizice. DNSG subliniază faptul că recomandările dietetice destinate diabeticilor sunt foarte asemănătoare cu cele acordate în general populației pentru a-și menține o stare de sănătate bună. O sinteză a recomandărilor și a sfaturilor dietetice este oferită în anexa II.

Recomandările organiza țiilor naționale pentru diabet ale statelor membre

Unele organizații naționale pentru diabet au propriile orientări în ceea ce privește caracteristicile nutritive generale ale regimurilor alimentare pentru diabetici. De exemplu, Franța, Suedia și Regatul Unit acordă diabeticilor propriile lor sfaturi dietetice. Recomandările privind macronutrienții sunt asemănătoare, carbohidrații trebuind să reprezinte aproximativ 45-60% din aportul energetic total, grăsimile mai puțin de 30-35%, iar proteinele între 10% și 15%. Contribuția diferitelor tipuri de acizi grași la aportul energetic este, de asemenea, asemănătoare: acizii grași saturați sau acizii grași trans trebuie să furnizeze mai puțin de 10% din energie, acizii grași polinesaturați, de asemenea, mai puțin de 10% din energie, iar acizii grași monosaturați între 10% și 20% din energie. Aceste recomandări sunt, de asemenea, în conformitate cu recomandările DNSG al EASD.

Anexa II sintetizează sfaturile specifice acordate de către diferitele organizații din Europa în ceea ce privește regimurile alimentare dietetice pentru persoanele diabetice.

Sinteză a sfaturilor dietetice

Diabetul reprezintă o tulburare a metabolismului macronutrienților. Obiectivul principal al tratamentului este de a controla glicemia și de a reduce riscul apariției complicațiilor, precum leziunile vasculare sau neurologice. De asemenea, poate fi necesar ca diabeticii să se străduiască să atingă un nivel optim de lipide sangvine. Aceste obiective pot fi atinse prin diferite mijloace, inclusiv printr-o alimentație corespunzătoare.

Două studii tehnice privind datele pe care se bazează gestionarea alimentației pentru pacienții care suferă de diabet, unul realizat pentru grupul de studiu „Diabet și nutriție” al Asociației Europene pentru Studiul Diabetului (DNSG al EASD), iar cel de-al doilea pentru American Diabetes Association , indică faptul că, în lumina datelor științifice, sfatul dietetic general acordat persoanelor diabetice este de a adopta o alimentație sănătoasă, ceea ce ar trebui să fie posibil cu ajutorul alimentelor de consum curent.

Recomandările dietetice acordate diabeticilor în diferitele state membre sunt asemănătoare. În general, sfaturile dietetice acordate diabeticilor sunt identice cu sfaturile pentru o alimentație sănătoasă destinate publicului larg. Nu este necesar să se excludă anumite alimente sau anumiți nutrienți din regimul alimentar, însă este important ca alimentația în general să fie echilibrată. Diabeticii trebuie să-și planifice mesele astfel încât să minimizeze variațiile glicemiei și să aleagă un regim alimentar care să corespundă nevoilor lor individuale, luând în considerare compoziția în macronutrienți a alimentelor consumate și rata de absorbție a acestora. Sfatul general este de a atinge sau de a menține o greutate corporală optimă. Alimentele bogate în carbohidrați ar trebui să reprezinte cea mai mare parte a regimului alimentar. Alimentele bogate în fibre alimentare sau cu un indice glicemic redus (de exemplu legumele uscate, cerealele complete și pastele) sunt în mod special recomandate. În cadrul regimului alimentar, grăsimile trebuie să reprezinte mai puțin de 35% din aportul energetic, acizii grași monosaturați (prezenți în uleiul de măsline sau de rapiță, de exemplu) furnizând între 10% și 20% din energie. Atât acizii grași saturați (prezenți în produsele de origine animală și în grăsimile comestibile dure, de exemplu), cât și acizii grași polinesaturați (prezenți în uleiurile vegetale, grăsimile comestibile moi și peștele, de exemplu), ar trebui să reprezinte mai puțin de 10% din aportul energetic, iar consumul de proteine ar trebui să răspundă nevoilor individuale ale pacientului.

Recomandările generale sunt următoarele:

( a adopta un regim alimentar variat;

( a consuma mese și gustări bazate pe alimente care conțin amidon, precum cerealele complete, pâinea, cartofii și alte legume care conțin amidon;

( a consuma din abundență fructe și legume, cel puțin cinci porții pe zi;

( a modera consumul de produse lactate, carne, pește și substitutele acestora (produse pe bază de soia, nuci etc.); precum și

( a limita consumul de produse alimentare grase sau zaharoase și de alcool.

Anexa I prezintă o sinteză mai detaliată a sfaturilor dietetice.

Informații oferite de către statele membre și alte părți interesate cu privire la produsele alimentare destinate diabeticilor

Comisia le-a cerut statelor membre informații cu privire la situația actuală în ceea ce privește sfaturile dietetice, reglementarea alimentelor comercializate ca fiind corespunzătoare pentru diabetici, utilizarea mențiunii „corespunzător pentru diabetici” și principalele produse disponibile pe piața acestora. Optsprezece state membre au oferit informații.

Situa ția actuală în materie de reglementare în anumite state membre ale UE

În continuare, sunt sintetizate informațiile oferite de către statele membre cu privire la dispozițiile lor de drept intern. Anexa III oferă o sinteză mai detaliată.

Sfaturi dietetice – În general, sfaturile dietetice destinate diabeticilor sunt în conformitate cu recomandările pentru o alimentație sănătoasă destinate publicului larg, însă sunt adaptate, dacă este necesar, la nevoile individuale ale fiecărui pacient. În numeroase țări, aceste sfaturi se bazează pe recomandările DNSG al EASD.

Reglementări privind alimentele destinate diabeticilor – Cinci state membre au standarde referitoare la compoziție. În Franța, există astfel de standarde pentru „alimentele sărace în carbohidrați”; în Ungaria, aceste standarde există pentru alimentele „care pot fi consumate de către diabetici” sau care prezintă indicația „(numele produsului) pentru diabetici”; în Germania, Spania și Slovacia, există anumite cerințe în materie de compoziție pentru alimentele care poartă mențiunea „corespunzător pentru diabetici”.

Legislația franceză (Decretul nr. 91-827 modificat) stipulează că produsele prezentate ca fiind sărace în carbohidrați trebuie să prezinte un conținut total de carbohidrați asimilabili mai mic cu 50% față de cel al alimentelor de consum curent corespunzătoare. Cu toate acestea, în anumite condiții specifice, procentajul se poate ridica la 70% pentru produsele care conțin amidon și pentru alimentele care conțin fructoză sau sorbitol. Alimentele comercializate trebuie să poarte indicația „sărac în carbohidrați” sau „conținut redus de carbohidrați”. În plus, trebuie indicat conținutul de carbohidrați asimilabili, urmat de mențiunea „a se include în cantitatea zilnică prescrisă de medic”.

Legislația germană ( Verordnung über diätetische Lebensmittel , articolul 12) referitoare la alimentele destinate în mod specific diabeticilor precizează care sunt zaharurile care pot fi adăugate, precum și în ce condiții. În plus, există restricții în ceea ce privește conținutul energetic al pâinii și conținutul de carbohidrați al berii. În urma unor indicații din partea comunității științifice, această legislație este în curs de reexaminare.

Legislația spaniolă cuprinde restricții privind conținutul de carbohidrați al alimentelor, zaharurile care pot fi adăugate și conținutul de grăsimi. Există anumite cerințe în materie de etichetare pentru produsele care conțin sorbitol și aspartam.

Legislația maghiară cuprinde restricții în ceea ce privește conținutul de carbohidrați al alimentelor și utilizarea glucidelor monozaharide și dizaharide, inclusiv fructoza.

Legislația slovacă cuprinde restricții în ceea ce privește conținutul de carbohidrați al alimentelor, valoarea energetică a acestora și conținutul de grăsimi, proteine animale, colesterol și sare.

Dispoziții privind mențiunea „corespunzător pentru diabetici” – În Ungaria, Republica Slovacă, Germania și Spania, produsele trebuie să respecte cerințele stabilite de legislația națională în materie de compoziție. În majoritatea celorlalte state membre care au oferit informații, mențiunea trebuie să fie în conformitate cu regulile în materie de etichetare pentru alimentele destinate unei alimentații speciale. Anumite state membre nu încurajează utilizarea acestor mențiuni, având în vedere concluzia DNSG al EASD, conform căreia existența produselor specifice pentru diabetici nu este justificată în mod științific.

Alimente comercializate ca fiind corespunzătoare pentru diabetici, care se află în prezent pe pia ța europeană

Printre exemplele oferite de către statele membre în ceea ce privește tipurile de produse comercializate, destinate în mod specific diabeticilor, se numără ciocolata, produsele de cofetărie, băuturile, biscuiții și gemurile care conțin fructoză, polioli sau îndulcitori artificiali în loc de zaharoză. După cum este menționat anterior, în Franța, „alimentele sărace în carbohidrați” trebuie să respecte cerințele în materie de compoziție prevăzute de legislația națională. Este permis să se indice că acestea pot fi recomandate de medic în cadrul regimului alimentar al anumitor diabetici. Fructoza pură, fructoza din soluții apoase și sorbitolul sunt, de asemenea, incluse în legislația franceză în calitate de produse corespunzătoare regimurilor alimentare sărace în carbohidrați, atunci când acestea sunt utilizate în calitate de îndulcitori. În Germania, legislația națională referitoare la alimentele pentru diabetici cuprinde dispoziții specifice pentru pâine și bere. Printre produsele care respectă dispozițiile în materie de etichetare se numără produsele de panificație, gemurile, ciocolata, dulciurile, deserturile și produsele lactate care conțin fructoză și/sau alcooli de zahăr în loc de zaharoză. În Portugalia, există anumite alimente destinate alimentației enterale care au scopuri medicale specifice și sunt corespunzătoare pentru diabetici. În plus, anumite produse alimentare obișnuite, care au un conținut redus de energie și conțin fructoză, polioli sau îndulcitori artificiali în loc de zaharoză, sunt comercializate cu mențiunea „corespunzător pentru diabetici”. Cu toate acestea, niciunul dintre aceste produse alimentare obișnuite nu a făcut obiectul procedurii prevăzute, care autorizează alimentele de consum curent corespunzătoare unei alimentații speciale să poarte o mențiune indicând această compatibilitate.

Punctele de vedere exprimate de alte păr ți interesate

Informațiile oferite de către statele membre și părțile interesate arată că numeroase organizații de cercetare în domeniul diabetului și de sprijin pentru pacienții diabetici nu sunt în favoarea alimentelor produse și comercializate în mod specific pentru persoanele care suferă de diabet. Acestea consideră că promovarea acestor alimente poate reduce eficacitatea sfaturilor dietetice generale destinate diabeticilor, argumentând că recomandările dietetice generale destinate diabeticilor sunt identice cu recomandările pentru o alimentație sănătoasă acordate publicului larg. Anumite state membre subliniază faptul că alimentele de consum curent, care au un conținut redus de grăsimi, zahăr și/sau energie, pot să faciliteze respectarea recomandărilor dietetice de către diabetici.

Pe de altă parte, anumiți pacienți și anumite organizații de producători consideră că noi produse alimentare cu beneficii dovedite ar putea fi dezvoltate și utilizate în cadrul unui regim alimentar îmbunătățit. Printre acestea se pot număra produse care diferă de substitutele obișnuite consumate, de exemplu prin cantitatea și tipul de grăsimi sau prin conținutul de fibre, sau care pot avea un indice glicemic redus. Conform acestor organizații, alimentele prelucrate la nivel industrial și alimentele de tip fast-food oferă posibilități de dezvoltare importante. Acestea consideră că, în cazul în care ar fi dezvoltate, aceste alimente ar putea fi adecvate și pentru publicul larg, întrucât i-ar putea ajuta pe oameni să adopte un stil de viață care să reducă riscul apariției diabetului.

Legislația

Cadrul legislativ actual

În conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din Directiva 89/398/CEE (directiva-cadru), alimentele dietetice sunt definite prin trei caracteristici principale:

( se pot distinge ușor de produsele alimentare destinate consumului normal (compoziție sau proces de producție special);

( sunt destinate anumitor categorii de persoane și nu publicului larg;

( răspund nevoilor nutriționale speciale ale persoanelor cărora le sunt destinate. Această caracteristică ar trebui confirmată prin date științifice general acceptate.

Anumite grupuri de produse alimentare destinate unei alimentații speciale, enumerate în anexa la directiva menționată anterior, sunt reglementate prin directive specifice, care stabilesc criterii în materie de compoziție și/sau dispoziții în materie de etichetare pentru a garanta că produsele sunt utilizate în mod adecvat și că acestea conțin niveluri minime și/sau maxime de anumiți nutrienți. Unele dintre aceste produse pot constitui unica sursă de nutriție, precum preparatele pentru sugari sau anumite alimente destinate unor scopuri medicale speciale. Astfel de produse trebuie să respecte ansamblul nevoilor nutriționale ale persoanei în cauză, deoarece, în anumite cazuri, este posibil să nu mai existe o sursă alternativă de nutriție. Alte produse, cum ar fi alimentele pe bază de cereale și alimentele pentru copii, precum și alimentele destinate pierderii în greutate, ar putea fi considerate „produse de conveniență”, deoarece nevoile nutriționale speciale ale persoanelor cărora acestea le sunt destinate pot fi satisfăcute, de asemenea, prin alimente de consum curent atent selecționate.

Alimentele destinate unei alimentații speciale care nu figurează în anexă pot fi comercializate, în conformitate cu dispozițiile articolului 9 din directiva-cadru. În temeiul acestor dispoziții, producătorii sau importatorii trebuie să respecte două obligații procedurale atunci când comercializează aceste produse:

( trebuie să informeze autoritatea competentă a statului membru în cauză despre faptul că produsul este introdus pe piață și, în același timp, trebuie să transmită un model al etichetei utilizate. Ulterior, atunci când același produs este introdus pe piață într-un alt stat membru, aceștia trebuie să repete procedura de informare.

( trebuie să pună la dispoziția autorităților competente un dosar care conține lucrările științifice și datele care justifică faptul că produsul este în conformitate cu definiția produselor alimentare destinate unei alimentații speciale, cu alte cuvinte, că produsul răspunde nevoilor nutriționale speciale ale categoriei de persoane căreia îi este destinat.

Produsele care respectă dispozițiile directivei-cadru și ale directivelor specifice relevante pot circula liber în Comunitate. Controalele efectuate de către autoritățile competente trebuie să fie în conformitate cu legislația comunitară relevantă și ar trebui să fie efectuate după introducerea pe piață. Statele membre trebuie, de asemenea, să se asigure că produsele comercializate în temeiul dispozițiilor stabilite la articolul 9 din Directiva 89/398/CEE sunt cu adevărat alimente dietetice.

Etichetarea alimentelor dietetice, ca și în cazul oricărui produs alimentar, ar trebui să respecte dispozițiile prevăzute de Directiva 2000/13/CE privind etichetarea produselor alimentare. În plus, în conformitate cu directiva-cadru, etichetarea acestor produse ar trebui să menționeze:

( caracteristicile nutriționale speciale ale produsului;

( elementele calitative și cantitative speciale ale compoziției în ceea ce privește utilizarea prevăzută; precum și

( valoarea energetică și conținutul de proteine, carbohidrați și grăsimi al produsului.

Op țiuni legislative posibile

În această fază, Comisia a identificat trei opțiuni legislative posibile în ceea ce privește alimentele destinate persoanelor care suferă de disfuncții în metabolismul glucidelor (diabeticii):

A. adoptarea unei directive a Comisiei de stabilire a unor cerințe specifice în materie de compoziție pentru astfel de produse;

B. modificarea Directivei-cadru 89/398/CEE, astfel încât aceste produse să fie eliminate din anexa I, respectiv pentru a nu mai face obiectul unei directive specifice și a putea fi comercializate în conformitate cu dispozițiile articolului 9;

C. modificarea Directivei-cadru 89/398/CEE, astfel încât alimentele destinate diabeticilor să fie excluse din domeniul de aplicare al acestei directive, respectiv pentru a nu mai putea fi comercializate în calitate de alimente destinate unei alimentații speciale.

Concluzii

Două studii tehniceii și iii privind datele pe care se bazează gestionarea alimentației pentru pacienții care suferă de diabet au fost luate în considerare în prezentul raport. Ambele studii arată că persoanele care suferă de diabet ar trebui să adopte un regim alimentar sănătos, ceea ce ar trebui să fie posibil cu ajutorul alimentelor de consum curent. Având în vedere aceste studii, nu există argumente pentru stabilirea unor cerințe specifice în materie de compoziție pentru alimentele destinate diabeticilor.

Comitetul științific pentru alimentație umană a fost invitat să se pronunțe asupra concluziilor științifice ale prezentului raport, în special în ceea ce privește baza științifică pentru definirea unor criterii specifice în materie de compoziție pentru alimentele destinate persoanelor care suferă de diabet zaharat. Comitetul declară următoarele: Opțiunile alimentare ale diabeticilor pot afecta riscurile pentru sănătatea acestora pe termen lung, asociate cu boala respectivă. Regimul alimentar indicat pentru diabetici este asemănător cu cel recomandat pentru publicul larg. Prin urmare, diabeticii ar trebui să-și poată satisface nevoile alimentare consumând alimente de consum curent selecționate în mod adecvat. Nu există argumente științifice care să justifice definirea unor criterii specifice în materie de compoziție pentru alimentele destinate unei alimentații speciale pentru diabetici. Cu toate acestea, diabeticii ar trebui să fie informați cu privire la nevoile alimentare legate de boala lor și la compoziția alimentelor, astfel încât să poată adopta un regim alimentar echilibrat, care să răspundă nevoilor lor individuale v .

În concluzie, în lumina acestor considerații, Comisia propune ca Directiva 89/398/CEE să fie modificată, astfel încât nicio directivă specifică să nu fie necesară pentru această categorie de alimente. Soluția cea mai adecvată și cea mai echilibrată în ceea ce privește alimentele destinate persoanelor care suferă de disfuncții în metabolismul glucidelor (diabeticii) va fi elaborată și prezentată în cadrul revizuirii directivei respective. În acest context, diferitele opțiuni politice vor fi examinate și evaluate cu grijă, ținând cont de eventualele progrese științifice și tehnologice și de alți factori legitimi relevanți, precum situația juridică a statelor membre și implicațiile sanitare și socio-economice.

REFERINȚE BIBLIOGRAFICE

i. Organizația Mondială a Sănătății. Definition, diagnosis and classification of diabetes mellitus and its complications. Report of a WHO Consultation. Part 1: Diagnosis and classification of diabetes mellitus. WHO/NCD/99.2. 1999, Geneva, Departamentul de supraveghere a bolilor netransmisibile.(http://whqlibdoc.who.int/hq/1999/WHO_NCD_NCS_99.2.pdf)

ii. Mann, J.I. et al . Evidence-based nutritional approaches to the treatment and prevention of diabetes mellitus. Nutrition, Metabolism, and Cardiovascular Diseases (2004) 14: 373-394.

iii. Franz M.J. et al. Evidence-based nutrition principles and recommendations for the treatment and prevention of diabetes and related complications (studiu tehnic). Diabetes Care, 2002, 25: 148-198.(http://care.diabetesjournals.org/cgi/content/full/25/1/148)

iv. American Diabetes Association. Nutrition principles and recommendations in diabetes (poziție). Diabetes Care, 2004, 27, Suppl. 1: S36-S46. (http://care.diabetesjournals.org/cgi/content/full/27/suppl_1/s36 )

v. Proces-verbal al celei de-a 132-a reuniuni plenare a Comitetului științific pentru alimentație umană din 15, 16 și 17 aprilie 2002, la Bruxelles, p. 5.http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out132_en.pdf

[1] Directiva 89/398/CEE a Consiliului din 3 mai 1989 de apropiere a legislațiilor statelor membre privind produsele alimentare destinate unei alimentații speciale. JO L 186, 30.6.1989, p. 27.