RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 13.3.2007 
COM(2007) 94 final 
  
RAPORT AL COMISIEI C ĂTRE CONSILIU, C ĂTRE PARLAMENTUL 
EUROPEAN, C ĂTRE COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN ŞI 
CĂTRE COMITETUL REGIUNILOR 
Reţeaua transeuropean ă de transport 
 
Raport privind punerea în aplicare a orient ărilor pentru 2002-2003 
 
în temeiul articolului 18 din Decizia 1692/96/CE 
 
{SEC(2007) 313} 
 
RO 2   RO CUPRINS 
Introducere .................................................................................................................... ............. 3 
Contextul Politic.............................................................................................................. ........... 3 
PUNEREA ÎN APLICARE........................................................................................................ 5 Capitolul 1.................................................................................................................... .............. 5 
1.1 Punerea în aplicare general ă......................................................................................... 5 
1.2 Punerea în aplicare în func ţie de mod şi de sector....................................................... 6 
1.2.1 Re ţeaua rutier ă TEN-T................................................................................................. 6 
1.2.2 Re ţeaua feroviar ă TEN-T............................................................................................. 6 
1.2.3 Re ţeaua TEN-T de c ăi navigabile interioare................................................................ 6 
1.2.4 Re ţeaua TEN-T de porturi............................................................................................ 7 
1.2.5 Re ţeaua TEN-T de aeroporturi..................................................................................... 7 
1.2.6 Re ţeaua de transport combinat..................................................................................... 7 
1.2.7 Sisteme de gestionare a traficului şi de naviga ţie ........................................................ 8 
CAPITOLUL 2.................................................................................................................... ....... 8 
2.1 Problematici orizontale ................................................................................................ 8 2.1.1 Interoperabilitate ....................................................................................................... ... 8 
2.1.2 Cercetare şi dezvoltare ................................................................................................. 8 
2.1.3 Protec ţia mediului ........................................................................................................ 9 
Capitolul 3.................................................................................................................... .............. 9 
3.1 Evaluare general ă a punerii în aplicare a re ţelei TEN-T în perioada 2002 – 2003...... 9 
3.2 Proiecte prioritare....................................................................................................... 1 1 
3.3 Surse de finan ţare....................................................................................................... 12 
3.3.1 Bugetul re ţelei TEN-T................................................................................................ 12 
3.3.2 Fondul European de Dezvoltare Regional ă (FEDER) ............................................... 12 
3.3.3 Fondul de coeziune .................................................................................................... 12 3.3.4 Fondul ISPA.............................................................................................................. . 13 
3.3.5 Împrumuturile acordate de Banca European ă de Investi ţii........................................ 13 
3.3.6 Evaluare general ă a surselor de finan ţare................................................................... 13 
Concluzie...................................................................................................................... ............ 14 
 
RO 3   RO RAPORT AL COMISIEI C ĂTRE CONSILIU, C ĂTRE PARLAMENTUL 
EUROPEAN, C ĂTRE COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN ŞI 
CĂTRE COMITETUL REGIUNILOR 
Reţeaua transeuropean ă de transport 
 
Raport privind punerea în aplicare a orient ărilor pentru 2002-2003 
 
în temeiul articolului 18 din Decizia 1692/96/CE 
INTRODUCERE  
Acest raport prezint ă o evaluare privind dezvoltarea re ţelei transeuropene de transport (TEN-
T) în conformitate cu orient ările TEN-T stabilite în Decizia 1692/96/CE1. Orientările 
reprezintă un cadru general de referin ţă pentru punerea în aplicare a re ţelei şi stabilesc 
proiecte de interes comun ce urmeaz ă a fi realizate pân ă în anul 2010. Modurile de transport 
vizate de orient ări sunt: re ţelele rutiere, feroviare şi de căi navigabile inte rioare, „autostr ăzile 
mării”, porturi maritime şi porturi fluviale interioare, aeroporturi şi alte puncte de leg ătură 
între reţelele modale, precum şi sistemele de gestionare a traficului şi de naviga ţie. 
Articolul 18 alineatul(3) din decizie solicit ă Comisiei, cu sprijinul st atelor membre, furnizarea 
unui raport privind procesul de  punere în aplicare a orient ărilor la fiecare doi ani. 
Acest raport se refer ă la o perioad ă de doi ani, din 2002 pân ă la sfârşitul anului 2003. Datele 
privind investi ţiile incluse în raport se refer ă la „noile” şi „vechile” state membre, precum şi 
la Bulgaria şi România şi fac o distinc ţie parţială între UE-152, UE-103 şi UE-24 şi UE-27 
(toate cele trei grupuri de state). 
CONTEXTUL POLITIC  
În iulie 1996, Parlamentul European şi Consiliul au adoptat Decizia nr. 1692/96/CE privind 
orientările comunitare pe ntru dezvoltarea re ţelei transeuropene de transport (TEN-T). 
Orientările TEN-T reprezint ă cadrul general de referin ţă pentru punerea în aplicare a re ţelei şi 
pentru stabilirea proiectelor de interes co mun. Consiliul European de la Essen din 1994 a 
acordat o importan ţă deosebită pentru paisprezece dintre aceste proiecte. 
În septembrie 2001, Comisia a adoptat Cartea alb ă „Politica european ă în domeniul 
transporturilor pentru 2010: este timpul s ă se ia o hot ărâre”. În contextul agrav ării blocajelor 
rutiere şi al creşterii costurilor externe de transport, aceasta a recomandat, în cadrul politicii 
comune în domeniul transporturilor, intensif icare a revizuirii transferului modal pentru 
                                                 
1 Decizia nr. 1692/96/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 23 iulie 1996 privind orient ările 
comunitare pentru dezvoltarea re ţelei transeuropene de transport, JO L 228, 9.9.1996 
2 Austria, Belgia, Danemarca, Finlanda, Fran ţa, Germania, Grecia, Irlanda, Italia, Luxemburg, Portugalia, 
Spania, Suedia, Ţările de jos şi Regatul Unit 
3 Republica Ceh ă, Cipru, Estonia, Letonia, Lituania , Malta, Polonia, Slovacia, Slovenia şi Ungaria 
4 Bulgaria şi România 
 
RO 4   RO favorizarea durabilit ăţii. În general, intensificarea traficului  de pasageri nu este la fel de rapid ă 
ca PIB-ul, spre deosebir e de transportul de m ărfuri. În practic ă, transportul rutier, maritim şi 
aerian se intensific ă aproximativ în acela şi ritm precum PIB-ul. 
 
95 100 105 110 115 120 125 130 
1995  1996  1997  1998  1999 2000 2001 2002 2003 2004  
PIB (real)  Transport de m ărfuri  Transport de pasageri
 
Cererea de transporturi versus cre şterea PIB-ului între anii 1995 şi 2004 în UE 255 
La 22 mai 2001, Parlamentul European şi Consiliul au adoptat  Decizia nr. 1346/2001/CE6, de 
modificare a orient ărilor TEN-T privind porturile ma ritime, porturile interioare şi terminalele 
intermodale, subliniind dimensiunea multimodal ă a reţelei şi astfel, r ăspunzând progreselor 
recente. 
În octombrie 2001, Comisia a propus o modifi care la Decizia 1692/96/CE privind orient ările 
comunitare pentru dezvoltarea re ţelei transeuropene de transport. Parlamentul European a 
aprobat propunerea la prima citire, cu unele modific ări. Întrucât propunerea  nu a fost înaintat ă 
Consiliului, Comisia a hot ărât să prezinte o modificare mai ampl ă a orientărilor şi a înfiinţat 
un grup la nivel înalt (HLG – High Le vel Group) prezidat de fostul Vicepre şedinte al 
Comisiei, Dl Van Miert şi format din reprezentan ţi ai UE27 şi ai Băncii Europene de 
Investiţii. La 1 octombrie 2003, Comisia a prezentat o nou ă propunere de completare a 
propunerii din 2001, bazat ă pe activitatea HLG şi care ia în considerare observa ţiile formulate 
de Parlamentul European la prima citire. Urmând recomand ările formulate de HLG, decizia a 
identificat 30 de proiecte prioritare de importan ţă considerabil ă pentru traficul interna ţional. 
Proiectele prioritare includ, de asem enea, proiecte ale noilor state membre. 
În aprilie 2004, Parlamentul European şi Consiliul au adoptat orient ările revizuite prin Decizia 
nr. 884/2004/CE7de modificare a Deciziei  nr. 1692/96/CE. Orient ările modificate acord ă o 
                                                 
5 Sursa: Sectorul energetic şi al transporturilor din EU  prezentat în cifre, 2005 - Statistical Pocketbook 
6 Decizia nr. 1346/2001/CE de modificare a Deciziei nr. 1692/96/CE privind porturile maritime, porturile 
interioare şi terminalele intermodale, precum şi proiectul nr. 8 din anexa III (Jurnalul Oficial 2001, L 
185/1) 
7 Decizia nr. 884/2004/CE a Parlamentulu i European şi a Consiliului din 29 aprilie 2004 de modificare a 
Deciziei nr. 1692/96/CE privind orient ările comunitare pentru dezvoltarea re ţelei transeuropene de 
transport JO L 201, 7.6.2004 
 
RO 5   RO mai mare prioritate proiectelor cheie şi alocă fonduri reduse proiectelor de interes european – 
precum tronsoanele transfrontaliere şi barierele naturale – şi estimeaz ă ca termen de finalizare 
anul 2020. 
Mai departe, în vederea realiz ării obiectivului general de asigurare a unei mobilit ăţi durabile a 
persoanelor şi a bunurilor, ar trebui puse în func ţiune mecanisme de sus ţinere a dezvolt ării 
„autostrăzilor mării” ce leag ă statele membre în scopul de  a reduce blocajele rutiere şi/sau de 
a îmbunătăţi accesul la regiunile şi statele periferice şi insulare. 
PUNEREA  ÎN APLICARE 
În scopul preg ătirii acestui raport, f ondurile alocate pentru p unerea în aplicare a re ţelei TEN-T 
în 2002 şi în 2003 au fost analizate în func ţie de proiect şi de statul membru, acordându-se o 
importanţă deosebită proiectelor prioritare. Pentru a monitoriza dezvoltarea re ţelei TEN-T, s-a 
întocmit o estimare a investi ţiilor şi a punerii fizice în aplicare a re ţelei TEN-T din 2004 pân ă 
în 2020. 
Investiţia totală în reţeaua TEN-T în UE-27 în intervalul de doi ani 2002 – 2003 se ridic ă la 
aproximativ 82 de miliarde EUR. 
O evaluare general ă a surselor de finan ţare a investi ţiilor TEN-T din perioada respectiv ă 
indică faptul c ă fondurile publice na ţionale au contribuit cu aproximativ 78 %, ceea ce 
reprezintă, de departe, cea mai consistent ă parte a investi ţiilor în re ţeaua TEN-T din perioada 
2002 – 2003: împreun ă cu împrumuturile acordate de BEI, aceste dou ă surse au contribuit cu 
mai mult de 90 % din investi ţiile în reţeaua TEN-T.  
CAPITOLUL 1 
1.1 Punerea în aplicare general ă 
Investiţiile totale în re ţeaua TEN-T în UE-27 s-au ridicat la 38,5 miliarde EUR în 2002 şi 43,8 
miliarde EUR în 2003. 
Din punct de vedere al modului de transport, investi ţiile din perioada 2002 – 2003 au vizat 
reţeaua feroviar ă(46 %), urmat ă de reţeaua rutier ă (33 %), aeroporturi (1 2 %), porturi (6 %) şi 
căi navigabile interioare (2 %). Aceast ă distribuire nu s-a modificat  în mod semnificativ în 
raport cu perioada 1998-2001. 
 
RO 6   RO  
33,0%
45,9%  2,2% 6,4% 12,5%  
CĂI FERATE CĂI NAVIGABILE INTERIOARE PORTURI AEROPORTURI  DRUMURI  
 
Figura 2: Investi ţii per mod de transport în 2002 şi 2003 
1.2 Punerea în aplicare în func ţie de mod şi de sector 
1.2.1 Re ţeaua rutier ă TEN-T 
Orientările definesc re ţeaua rutier ă TEN-T ca fiind compus ă din autostr ăzi şi alte şosele de 
înaltă calitate. Lungimea re ţelei rutiere TEN-T di n UE-27, incluzând atât drumuri existente 
cât şi în stadiu de proiect, este de apr oximativ 95 700 km – 74 500 km deja existen ţi şi 21 200 
km în stadiu de proiect, având ca termen estimat de finalizare anul 2010. 
Investiţiile totale în re ţeaua rutier ă TEN-T în UE-27 s-au ridicat la 11,53 miliarde EUR în 
2002 şi 15,61 miliarde EUR în 2003 (un total de  27,14 miliarde de EUR în perioada 2002-
2003). În raport cu investi ţiile din anii anteriori, valoarea medie anual ă de a investi ţiilor în 
reţeaua rutier ă a crescut u şor în perioada 2002 – 2003. 
1.2.2 Re ţeaua feroviar ă TEN-T 
Reţeaua feroviar ă TEN-T din UE-27 avea o lungime total ă de aproximativ 83 300 km în 
2003. Liniile de mare vitez ă, împreun ă cu liniile noi şi cele modernizate aveau o lungime de 
aproximativ 9 600 km în 2003, liniile conven ţionale având o lungime de 73 700 km. 
Investiţiile totale în re ţeaua feroviar ă TEN-T în UE-27 s-au ridi cat la 18,82 miliarde EUR în 
2002 şi la 18,92 miliarde EUR în 2003 (un total de 37,74 miliarde EUR în perioada 2002 – 
2003). 
1.2.3 Re ţeaua TEN-T de c ăi navigabile interioare 
Reţeaua TEN-T de c ăi navigabile interioare  include fluvii, canale şi diferite racorduri şi 
legături care asigur ă joncţiunea acestora. Caracteristici le tehnice minime pentru c ăile 
navigabile ce fac parte din re ţea sunt cele stabilite pentru gabaritul de clas ă IV. Acestea 
permit trecerea vaselor sau a convoaiel or împinse cu o lungime cuprins ă între 80 şi 85 de 
metri şi cu o lăţime de 9,50 metri. 
 
RO 7   RO Ţările care dispun de c ăi navigabile interioare care apar ţin reţelei TEN-T de c ăi navigabile 
interioare din UE-27 sunt Au stria, Belgia, Republica Ceh ă, Finlanda, Fran ţa, Germania, Italia, 
Lituania, Luxemburg, Polonia, Portugalia, Slovacia, Ţările de Jos, Ungaria, Bulgaria şi 
România. 
Lungimea total ă a reţelei TEN-T de c ăi navigabile interioare existente8 în UE-27 era de 
aproximativ 14 100 km în 2003. Principalele axe ale re ţelei sunt Rinul, Main şi Dunărea, 
aceasta din urm ă constituind una dintre cele mai importante p ărţi ale reţelei din EU10 şi EU2. 
Investiţiile totale în re ţeaua TEN-T de c ăi navigabile interioare din EU-15 s-au ridicat la 892 
de milioane EUR în 2002 şi 943 de milioane EUR în 2003 ( un total de 1 853 de milioane 
EUR în perioada 2002 – 2003). 
1.2.4 Re ţeaua TEN-T de porturi 
La 22 mai 2001, Parlamentul European şi Consiliul au adoptat  Decizia nr. 1346/2001/CE9 de 
modificare a orient ărilor adoptate în 1996 privind porturile  maritime, porturile interioare şi 
terminalele intermodale, precum şi proiectul nr. 8 din anexa III. Decizia prevede c ă punctele 
de interconectare, incluzând porturi maritime, porturi interioare şi terminale intermodale, 
constituie o condi ţie indispensabil ă pentru integrarea modurilor diferite de transport într-o 
reţea multimodal ă. 
Investiţiile totale în porturile TEN -T din UE-27 s-au ridicat la 2,66 miliarde EUR în 2002 şi la 
2,64 miliarde EUR în 2003 (un total de 5,30 miliarde EUR în perioada 2002 – 2003). 
1.2.5 Re ţeaua TEN-T de aeroporturi 
Reţeaua TEN-T de aeroporturi cuprinde aproxima tiv 350 de aeroporturi. Cele mai mari 60 de 
aeroporturi deservesc mai mult de 80 %10 din totalul de pasageri şi peste 90 % din traficul 
internaţional extracomunitar. 
Investiţiile totale în aeroporturile TEN-T din UE-27 se ridic ă la 4,55 miliarde EUR în 2002 şi 
la 5,73 miliarde EUR în 2003 (un total de 10,28 miliarde EUR în perioada 2002 – 2003). 
Întrucât aeroportul Malp ensa, proiectul prioritar nr. 10, a fo st finalizat în 2001, media anual ă a 
investiţiilor a scăzut în perioada 2002 – 2003, în  raport cu cifrele din 2000 şi 2001. 
1.2.6 Re ţeaua de transport combinat 
Reţeaua transeuropean ă de transport combinat cuprinde c ăi ferate şi căi navigabile interioare 
adecvate transportului combinat, precum şi legături maritime care permit transportul de 
bunuri pe distan ţe mari şi terminale intermodale echipate cu instala ţii care permit 
transbordarea între c ăile ferate, c ăile navigabile interioare, c ăile de naviga ţie şi căile rutiere. 
Este inclus, de asemenea, şi materialul rulant corespunz ător. Scopul include rii transportului 
combinat este de a eviden ţia dimensiunea multimodal ă a reţelei. 
                                                 
8 Cifrele referitoare la c ăile navigabile interioare în construc ţie sau în stadiu de proiect nu sunt incluse în 
cifra corespunz ătoare reţelei de căi navigabile interioare existente. 
9 OP cit: 6 
10 OP cit: 5 
 
RO 8   RO 1.2.7 Sisteme de gestionare a traficului şi de naviga ţie 
Orientările TEN-T includ infrastructura telematic ă a sistemelor de gest ionare a traficului şi a 
serviciilor privind informa ţiile din trafic. Scopul vizat este asigurarea interoperabilit ăţii şi 
continuitatea serviciilor transfrontaliere. 
Programul de ac ţiune pentru telematica transportului rutier, aprobat de Consiliul de Mini ştri în 
1997 a fost dezvoltat de Comisia European ă cu ajutorul unui grup la  nivel înalt format din 
reprezentan ţi ai tuturor statelor membre. În cadrul acestor propuneri – care vizeaz ă cercetarea 
şi dezvoltarea, armonizarea tehnic ă, concentrarea şi coordonarea, finan ţarea şi legislaţia – au 
fost identificate cinci domenii prioritare: servici ile de informare bazate pe tehnologia RDS-
TMC, plata electronic ă a taxelor, schimbul de date privind traficul/gestionarea informa ţiei, 
IOM (interfa ţa om/ma şină) şi arhitectura sistemului. Alte aplica ţii prioritare privind 
informarea şi asistenţa înainte şi în timpul c ălătoriei, gestionarea, operarea şi monitorizarea 
traficului interurban şi urban, transportul în comun, sisteme avansate de siguran ţă/de control a 
vehiculelor şi operarea vehiculelor utilitare. 
În Cartea alb ă privind Politica în domeniul transportului publicat ă în 2001, Comisia a anun ţat, 
de asemenea, propunerea unei dir ective privind inter operabilitatea sistemelor de taxe cu 
scopul de a sus ţine politica de tarifare global ă care urmeaz ă a fi elaborat ă între anii 2001-
2010. Aceast ă directivă deţine o importan ţă capitală în ceea ce prive şte interoperabilitatea – 
directiva privind interoperabilita tea sistemelor de taxare rutier ă electronic ă în cadrul 
Comunităţii11 – şi continuitatea serviciilor în cadrul re ţelei transeuropene de drumuri (TERN). 
CAPITOLUL  2 
2.1 Problematici orizontale 
2.1.1 Interoperabilitate Unul dintre principalele obiective al e TEN-T este interoperabilitatea re ţelelor na ţionale. 
Interoperabilitatea re ţelelor feroviare ar trebui s ă includă sisteme feroviare na ţionale 
convenţionale şi de mare vitez ă cu scopul de a cre şte eficien ţa şi competitivitatea serviciilor 
internaţionale. Un grad mare de interoperabilitate, şi anume capacitatea trenurilor de a trece 
frontiera f ără a fi nevoite s ă oprească sau să suprime diferen ţele tehnice, îmbun ătăţeşte în mod 
semnificativ performan ţa transportului şi reduce costurile opera ţionale. 
2.1.2 Cercetare şi dezvoltare 
Cercetarea şi dezvoltarea const ituie una dintre m ăsurile generale vizate de orient ările TEN-T. 
Al cincilea Program-cadru (1998-2002) şi al şaselea Program-cadru (2002-2006) pentru 
cercetare, dezvoltare tehnologic ă şi activităţi demonstrative, au ini ţiat mai multe ac ţiuni cheie 
pentru programe specifice indivi duale precum, mobilitate durabil ă şi intermodalitate, transport 
terestru şi tehnologii marine, sisteme şi servicii energetice eficiente pentru cet ăţeni. 
                                                 
11 Directiva 2004/52/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 29 Aprilie 2004 privind 
interoperabilitatea sistemelor de taxare rutier ă electronic ă în cadrul Comunit ăţii (Text cu relevan ţă 
pentru SEE), Ref. JO L 166, 30.4.2004. 
 
RO 9   RO Programul de cercetare în domeniul transportului a contribuit, cu prec ădere, la politica UE 
privind re ţeaua transeuropean ă de transport prin sus ţinerea planific ării şi a finan ţării 
programului de investi ţii şi prin dezvoltarea de  noi infrastructuri şi servicii. S-au pus la 
dispoziţie metodologii de evaluare şi programe informatice pentru a ajuta factorii politici de 
decizie s ă evalueze impactul diferitelor planuri de infrastructur ă. De asemenea, au fost 
evaluate noi solu ţii pentru exploatarea eficient ă a reţelelor. 
2.1.3 Protec ţia mediului 
Dezvoltarea şi protecţia durabil ă a mediului înconjur ător constituie o problem ă transversal ă, 
extrem de relevant ă pentru dezvoltarea re ţelei TEN-T, dar şi pentru diferite aspecte orizontale. 
Există deja obliga ţii, standarde şi recomand ări internaţionale pentru diferite aspecte de mediu 
în materie de transport. 
Articolul 8 din orient ările 1692/96 prevede c ă în urma dezvolt ării şi finalizării proiectelor, 
statele membre trebuie s ă ia în considerare protec ţia mediului prin realizarea studiilor de 
evaluare a impactului asupra mediului (EIA) pe ntru proiectele de interes comun care urmeaz ă 
a fi puse în aplicare, în te meiul Directivei 85/337/CEE şi prin aplicarea Directivei 92/43/CEE. 
Statele membre au obliga ţia de a lua în considerare rezultatele acestei evalu ări a impactului 
asupra mediului în elaborarea proi ectelor, inclusiv a celor privind re ţelele transeuropene. 
Dispoziţiile legale privind evaluarea strategic ă a impactului asupra mediului (EIA) au fost 
stabilite în Comunitate prin Direct iva 2001/42/CE a Parlamentului European şi a Consiliului 
din 27 Iunie 2001 privind evaluar ea efectelor anumitor planuri şi programe asupra mediului. 
Statele membre ar fi trebuit s ă transpună această directivă în legisla ţia naţională până in iulie 
2004. Directiva se aplic ă tuturor planurilor şi programelor de transport, dând na ştere la 
viitoare planuri şi programe. 
CAPITOLUL 3 
3.1 Evaluare general ă a punerii în aplicare a re ţelei TEN-T în perioada 2002 – 2003 
Valoarea total ă a investiţiilor în re ţeaua TEN-T din UE-27 s-a ridicat la 82,3 miliarde EUR în 
perioada 2002 – 2003. 
Cea mai mare parte a investi ţiilor a fost alocat ă reţelei feroviare (în jur de 38 de miliarde 
EUR), urmat ă de reţeaua rutier ă (în jur de 27 de miliarde EUR) şi de aeroporturi (în jur de 10 
miliarde EUR). 
 
RO 10   RO  
0,00 10,00 20,00 30,00 40,00 50,00 60,00 70,00 80,00 
CĂI FERATE  DRUMURI  AEROPORTURI PORTURI CĂI NAVIGABILE INTERIOARE
2000 şi 2001 2002 şi 2003
 
Figura 3 : Investi ţiile în reţeaua TEN-T în UE-27 în 2000 şi 2001 în raport cu investi ţiile din 2002-2003 în 
miliarde EUR 
Ţările cu cel mai ridicat nivel de investi ţii în perioada 2002 – 2003 au fost Italia (22,56 
miliarde EUR), Spania (9,88 miliarde EUR), Regatul Unit (7,91 miliarde EUR), Germania (7,39 miliarde EUR) şi Franţa (6,20 miliarde EUR). 
0500010000 15000 20000 25000 
IT ES  UK DE FR NL BE AT EL PT IE SE FI DK LU  
CĂI FERATE  DRUMURI AEROPORTURI PORTURI CĂI NAVIGABILE INTERIOARE  
 
Figura 4 : Investi ţii în reţeaua TEN-T pentru fiecare stat şi mod de transport în UE-15 în 2002 şi 2003 în 
milioane EUR 
 
RO 11   RO  
020040060080010001200140016001800
CZ HU PL RO SI SK BG EE LT LV MT CY
DRUMURI CĂI FERATE AEROPORTURI CĂI NAVIGABILE INTERIOARE PORTURI
 
Figura 5 : Investi ţii în reţeaua TEN-T pentru fiecare stat şi mod de transport în UE-10 şi UE-2 în 2002 şi 
2003 în milioane EUR 
Ţările cu cel mai ridicat nivel de investi ţii din UE-10 şi UE-2 în perioada 2002 – 2003 sunt 
Republica Ceh ă (1,66 miliarde EUR), Ungaria (1,40 miliarde EUR) şi Polonia (0,87 miliarde 
EUR). 
3.2 Proiecte prioritare 
Reţeaua transeuropean ă de transport include numeroase pr oiecte de interes comun. Cu toate 
acestea, unele proiecte de ţin o importan ţă deosebit ă pentru Uniunea European ă având în 
vedere amploarea lor, rolul acestora în sus ţinerea comer ţului transna ţional şi în consolidarea 
coeziunii Uniunii, sau m ăsura în care acestea favorizeaz ă concentrarea fluxurilo r de trafic, pe 
distanţe mari, pe moduri de transport care nu au un impact asupra mediului. 
Orientările pentru 199612 includ 14 proiecte comunitare care urmeaz ă să fie finalizate pân ă în 
anul 2010. La 29 Aprilie 2004 Parlamentul European şi Consiliul au adoptat orient ările13 
pentru 2004 care includ 30 de proi ecte prioritare având ca term en de finalizare anul 2020. 
La sfârşitul anului 2003, au fost finali zate trei proiect e prioritare: 
• Proiectul prioritar nr. 9 (PP9) Axa feroviar ă Cork-Dublin-Belfast-S tranraer (Irlanda, 
Regatul Unit) în 1989 – 2001. 
• Proiectul prioritar nr. 10 (PP10) Aeropor tul Malpensa (Milan o, Italia) în 1995 – 2001. 
• Proiectul prioritar nr. 11 (PP11) Leg ătura fixă peste Öresund (Danemarca, Suedia) în 1992 
– 2001. 
La sfârşitul anului 2004 investi ţiile în proiectele prioritare se ridicau la 88,5 miliarde EUR. 
Investiţiile rămase pentru aceste proiecte în perioada 2005 – 2020 se ridic ă la aproximativ 252 
                                                 
12 OP cit: 1 
13 OP cit: 7 
 
RO 12   RO de miliarde EUR. Astfel, investi ţiile totale şi investiţiile în proiecte prioritare se vor ridica, 
potrivit comunic ărilor formulate de statele membre în  2004, la aproximativ 340 de miliarde 
EUR pentru întreaga perioad ă 1996 – 2020. Proiectele ar putea fi, eventual, finalizate înainte 
de anul 2020 cu condi ţia ca statele membre s ă concentreze investi ţiile în proiectele prioritare. 
3.3 Surse de finan ţare 
În afară de sursele na ţionale de finan ţare (din partea autorit ăţilor publice) o anumit ă parte din 
investiţiile în reţeaua TEN-T este cofinan ţată de diferite fonduri comunitare, precum bugetul 
TEN-T, Fondul de coeziune, Fondul Eu ropean de Dezvoltare Regional ă (FEDER), 
Instrumentul pentru Politic i Structurale de Preaderare  (ISPA) şi fonduri oferite de Banca 
European ă de Investi ţii (BEI). Aceste surse de finan ţare corespund unor criterii de 
eligibilitate, obiective şi condiţii de finan ţare specifice. Un num ăr limitat de proiecte, în 
principal în domeniul aeroporturilor şi porturilor, este finan ţat de sectorul privat. 
3.3.1 Bugetul re ţelei TEN-T 
În perioada 2002 – 2003, o sum ă totală de 1,19 miliarde EUR a fost alocat ă de bugetul TEN-
T. În conformitate cu orient ările TEN-T, majoritatea fondurilor sunt alocate re ţelei feroviare 
care beneficiaz ă de 49,6 % din totalul fondurilor TEN-T din aceast ă perioadă. Mai mult, 
importanţa Sistemelor globale de naviga ţie prin satelit (GNSS) a fost subliniat ă din nou în 
perioada 2002 – 2003. O sum ă totală de 250 de milioane EUR (21,0 %) a fost alocat ă 
programului Galileo şi alte 52,4 milioane EUR (4,4 %) au fo st alocate programului Sistemul 
european de localizare prin satelit (EGNOS). 
3.3.2 Fondul European de Dezvoltare Regional ă (FEDER) 
În 2002 şi 2003 FEDER a oferit asisten ţă în domeniul investi ţiilor pentru infrastructura TEN-
T în acele zone eligibile pentru finan ţare în conformitate cu Obiectivele 1 şi 2. Spre deosebire 
de alte fonduri comunitare, gestio narea FEDER este descentralizat ă şi atribuită statelor 
membre. În temeiul regulamentelor din perioa da 2002 – 2006 registrul de date la nivelul 
Comunităţii nu poate face distinc ţia pe ani între cheltuielile care au sau nu leg ătură cu reţeaua 
TEN , de exemplu, în domeniul transportului. Pr in urmare, în prezent nu sunt disponibile cifre 
detaliate şi exacte privind cheltuielile FEDER pentru proiectele TEN şi orice alte date 
furnizate trebuie considerat e ca fiind cele mai bune estim ări disponibile. 
Pe baza sumelor alocate în perioada 2000–2006 (Obiectivele 1 şi 2), stabilite în documentele 
de programare ale statelor membre, valoarea total ă a sumelor alocate de FEDER pentru toate 
investiţiile în domeniul transportului este estimat ă la 34,1 miliarde pentru întreaga perioad ă, 
incluzând cheltuieli care vizeaz ă sau nu re ţeaua TEN. 
3.3.3 Fondul de coeziune 
Bugetul total al Fondului de co eziune pentru 200 0 – 2006 se ridic ă la 28,2 miliarde EUR, din 
care, aproximativ jum ătate este alocat ă proiectelor de transport care de ţin un rol major în 
dezvoltarea re ţelei TEN-T. În perioada 2002 – 2003 aproximativ 3,03 miliarde EUR din 
 
RO 13   RO Fondul de coeziune au fost alocat e proiectelor de infrastructur ă de transport din Grecia, 
Portugalia, Spania şi Irlanda14.  
3.3.4 Fondul ISPA 
Prin susţinerea investi ţiilor în domenii comunitare prioritare de transport şi mediu, 
Instrumentul pentru Politici Structurale de Preaderare (ISPA) a contribuit la preg ătirea ţărilor 
în curs de aderare din Europa Central ă si de Est. În ceea ce prive şte proiectele de 
infrastructur ă de transport, ISPA a contribuit la construirea şi reabilitarea infrastructurii de 
transport şi integrarea acesteia în re ţeaua de transport a Uniunii Europene. Contribu ţia totală a 
ISPA la proiectele în dome niul transportului în 2002 şi 2003 s-a ridicat la 1,06 miliarde EUR. 
3.3.5 Împrumuturile acordate de Banca European ă de Investi ţii 
BEI finan ţează un număr mare de proiecte TEN-T cu condi ţia ca acestea s ă corespund ă unei 
evaluări tehnice, financiare şi de mediu şi să fie în conformitate cu obiectivele UE.  
Aspecte fundamentale ale împrumuturilor BEI se refer ă la faptul c ă acestea pot acoperi pân ă 
la 50% din costurile proi ectului: un alt avantaj fa ţă de majoritatea b ăncilor comerciale const ă 
în faptul c ă aceasta acord ă un termen mai mare pentru împrumuturi. Mai mult decât atât, 
împrumuturile BEI sunt acordate f ără aplicarea unor prime specifice  proiectului, întrucât BEI 
solicită garantarea împrumuturilor. 
Împrumuturile acorda te de BEI în 2002 şi 2003 s-au ridicat la aproape 12 miliarde EUR, iar 
BEI va dispune de aproximativ 50 de miliarde EUR pentru sus ţinerea financiar ă a proiectelor 
TEN-T pentru perioada 2004 – 2010. 
3.3.6 Evaluare general ă a surselor de finan ţare 
Se poate concluziona c ă finanţările publice na ţionale au contribuit, de departe, cu cele mai 
mari investi ţii în reţeaua TEN-T în perioada 2002 – 2003. Împreun ă cu finanţările private, s-
au ridicat la aproximativ 78% din suma total ă de investi ţii în infrastructura TEN-T. De şi este 
dificilă stabilirea valori i exacte a finan ţărilor private [datorit ă faptului c ă este dificil ă 
obţinerea informa ţiilor privind investi ţiile pentru infrastructur ă în sectorul privat (de exemplu, 
porturi şi aeroporturi)], aceasta reprezint ă în ansamblu o parte relativ minor ă. 
În consecin ţă, fondurile publice na ţionale rămân principala surs ă de finanţare a proiectelor ce 
vizează reţeaua TEN-T. 
Susţinerea financiar ă a BEI în perioada 2002 – 2003 s-a dovedit a fi a doua surs ă de finanţare, 
aceasta acordând împrumuturi de aproape 12 miliarde EUR (14,6 %). Finan ţările obţinute din 
alte fonduri comunitare (Fondul de coeziune, FEDER, ISPA şi bugetul TEN-T) au fost relativ 
limitate, cu procente care variaz ă de la 1,2 % (FEDER), 1,3 % (ISPA), 1,4 % (bugetul TEN-
T) la 3.7 % (Fondul de coeziune). 
                                                 
14 Sursa: Comisia European ă; raport anual al Fondului de coeziune 2002, COM (2003) 697 şi raportul 
anual al Fondului de coeziune 2003, COM (2004) 766 
 
RO 14   RO Tabelul 1: Distribuirea surselor de finan ţare TEN-T în milioane EUR 
 2002 2003 2002-03 în % 
Bugetul TEN-T  563,4 626,6 1 190,0 1,4 % 
ISPA 539,1 524,7 1 063,8 1,3 % 
Fondul de coeziune 1 504,6 1 526,1 3 030,7 3,7 % 
BEI 5 897,8 6 090,9 11 988,7 14,6 % 
FEDER (estimativ) 500,0 500,0 1 000,0 1,2 % 
Bugetul na ţional şi surse 
private 29 540,4 34 474,4 64 014,8 77,8 % 
Total 38 545,3 43 742,7 82 288,0 100,0 % 
CONCLUZIE  
Investiţiile totale în re ţeaua TEN-T din UE-27 de-a lungul perioadei de doi ani 2002 – 2003 
indică faptul că investiţiile medii anuale în re ţeaua TEN-T au crescu t comparativ cu 2000 şi 
2001. 
Cu toate acestea, întrucât aceste investi ţii sunt calculate la pre ţuri constante şi ulterior 
discuţiilor purtate cu reprezentan ţii statelor membre, este evident c ă valoarea estimat ă a 
investiţiilor în re ţeaua TEN-T ne poate i nduce în eroare. Italia, de exemplu, datorit ă unei 
perioade de investi ţii intensive în anii 2002 şi 2003, a cheltuit peste 22 de miliarde EUR 
pentru re ţeaua TEN-T. Investi ţia medie anual ă în aceşti doi ani a fost aproape dubl ă 
comparativ cu ultimii şase ani; mai mult, aceste 22 de miliarde EUR reprezint ă peste 25 % din 
investiţiile totale din UE-27. Având în vedere acest aspect şi analizând investi ţiile mai 
detaliat, se pare c ă investiţiile totale pentru fiecare stat, comparativ cu cre şterea PIB – în 
special în UE-15 – au sc ăzut; în Danemarca, de exemplu, pentru re ţeaua TEN-T s-a cheltuit 
doar un procent de 0,09 % din PIB, în timp ce în Slovenia doar aproximativ 1,46 % din PIB a fost alocat pentru dezvoltarea re ţelei TEN-T .  
În ceea ce prive şte finanţarea, se poate concluziona c ă fondurile na ţionale publice au 
reprezentat, de departe, cea  mai mare parte din investi ţiile în re ţ
eaua TEN-T. În scopul 
canalizării fondurilor comun itare limitate şi pentru a facilita pune rea în aplicare coordonat ă a 
anumitor proiecte, în special a proiectelor transfront aliere, Comisia a desemnat „Coordonatori 
europeni”, în acord cu statele membre în cauz ă, şi după consultarea prealabil ă a Parlamentului 
European. Coordonatorul european ac ţionează pentru şi în numele Comisiei şi are misiunea de 
a accelera punerea în aplicare a proiectelor de interes comun. 
Finalizarea celor 30 de proiecte prioritare pr ivind traficul interna ţional pân ă în 2020 este în 
curs de desf ăşurare. Astfel, volumul investi ţiilor anuale în anii 2002 şi 2003 s-a ridicat la 40 
de miliarde EUR, îns ă, încă se tergiverseaz ă eliminarea ambuteiajel or, în special la 
tronsoanele transfrontaliere , impunându-se, astfel, unele îmbun ătăţiri.