Avizul Comitetului Economic și Social European privind dezvoltarea de sinergii între diferitele foi de parcurs privind economia circulară

(aviz din proprie inițiativă)

(2020/C 14/03)

Raportor: Cillian LOHAN

Decizia Adunării Plenare 24.1.2019 Temei juridic Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură Aviz din proprie inițiativă Secțiunea competentă Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului Data adoptării în secțiune 4.9.2019 Data adoptării în sesiunea plenară 26.9.2019 Sesiunea plenară nr. 546 Rezultatul votului (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) 144/2/8

1. Concluzii și recomandări

1.1. Prima fază a implementării economiei circulare a fost un mare succes. Conceptul este integrat mai ales în sectorul de afaceri, iar întreprinderile private devansează factorii de decizie în ceea ce privește detectarea potențialului pe care îl prezintă munca bazată pe un model de economie circulară. Inițiativele UE au declanșat procesul și au reprezentat forța motrice. Economia circulară a depășit deja etapa ce viza reciclarea și gestionarea deșeurilor, intrând într-o fază nouă, de o și mai mare importanță. CESE încurajează Comisia care se va instala în 2019 să se asigure că această extindere a conceptului se reflectă în orice nou pachet de măsuri privind economia circulară.

1.2. Economia circulară este un mijloc practic de realizare a obiectivelor mai ample ale politicilor internaționale, cum ar fi obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite și obiectivele privind clima din cadrul Acordului de la Paris. De asemenea, ea poate contribui la Planul global de acțiune împotriva schimbărilor climatice prin participarea activă a actorilor nestatali, inclusiv a guvernelor locale și regionale și a organizațiilor societății civile reprezentate de cele trei grupuri ale CESE.

1.3. Platforma europeană a părților interesate privind economia circulară (ECESP) și grupul său de coordonare joacă un rol esențial în definirea următoarelor etape și punerea în aplicare a tranziției circulare, acționând ca o platformă de informare prin intermediul site-ului ECESP. Platforma oferă, de asemenea, mari oportunități de colaborare în rețea și încurajează sinergiile, fiind bine poziționată din perspectiva elaborării unui model de foaie de parcurs privind economia circulară, care ar putea fi pus la dispoziție în mod gratuit.

1.4. Secretariatul ECESP, gestionat de CESE, a plasat societatea civilă și părțile interesate în centrul procesului decizional al platformei. CESE este în favoarea unei inițiative conduse de părțile interesate și le încurajează pe acestea să identifice și să semnaleze obstacolele practice cu care se confruntă societatea civilă în promovarea agendei privind economia circulară. ECESP ocupă un loc ideal pentru a acționa în acest sens, colaborând cu secretariatul în vederea propunerii de soluții la problemele menționate.

1.5. Sprijinul acordat foilor de parcurs și creării de sinergii trebuie completat de cercetare și dezvoltare, de un mediu de reglementare adecvat, de educarea tuturor părților interesate și de informații privind accesul la sprijin financiar în vederea tranziției la circularitate.

1.6. Există obstacole evidente în calea realizării unei economii circulare, în ciuda succeselor înregistrate până în prezent. Printre acestea se numără perspectiva politică, percepția publică, guvernanța infrastructurilor și barierele financiare. Atunci când propune soluții factorilor de decizie, ECESP trebuie să identifice și să semnaleze orice alte obstacole existente.

2. Introducere

2.1. În urma adoptării de către Comisia Europeană a Planului de acțiune al UE privind economia circulară, CESE își continuă eforturile de sprijinire a tranziției către o economie circulară în Europa, prin intermediul angajamentului ferm al societății civile de a garanta că tranziția este efectivă, echitabilă și justă.

2.2. Acest aviz din proprie inițiativă se bazează pe studiul solicitat de Comitet referitor la strategiile și foile de parcurs privind economia circulară în Europa, care urmărește să identifice sinergiile și potențialul de cooperare și de construire a unor alianțe. Ele pot să se regăsească la toate nivelurile și între toți actorii – decidenți politici, întreprinderi, lucrători, consumatori și publicul larg.

2.3. Economia circulară este un mijloc practic de realizare a obiectivelor mai ample ale politicilor internaționale, cum ar fi obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite și obiectivele privind clima din cadrul Acordului de la Paris. De asemenea, ea poate contribui la Planul global de acțiune împotriva schimbărilor climatice, prin participarea activă a actorilor nestatali, inclusiv a guvernelor locale și regionale și a organizațiilor societății civile reprezentate de cele trei grupuri ale CESE.

2.4. Prima fază a implementării economiei circulare a fost un mare succes. Conceptul este integrat mai ales în sectorul de afaceri, iar întreprinderile private devansează factorii de decizie în ceea ce privește detectarea potențialului pe care îl prezintă munca bazată pe un model de economie circulară. Inițiativele UE au declanșat procesul și au reprezentat forța motrice. Economia circulară a depășit deja etapa ce viza reciclarea și gestionarea deșeurilor, intrând într-o fază nouă și mai importantă. CESE încurajează Comisia care se va instala în 2019 să se asigure că această extindere a conceptului se reflectă în orice nou pachet de măsuri privind economia circulară.

3. Care sunt caracteristicile unei foi de parcurs?

3.1. Foile de parcurs și strategiile privind economia circulară ajută la identificarea și definirea obiectivelor pe care dorește să le realizeze o țară, o regiune sau un oraș, precum și a etapelor necesare realizării lor. Acestea sunt adesea documente ample, care abordează tranziția de la un model linear la unul circular în diversele etape ale lanțului valoric: producție, consum, gestionarea deșeurilor, materii prime secundare, inovare și investiții.

3.2. Aceste documente trimit adesea la activități menite să ducă la atingerea obiectivelor internaționale, cum ar fi Acordul de la Paris privind schimbările climatice sau obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite, precum și să abordeze provocări globale, cum ar fi deficitul de resurse și limitările modelului economic actual în ceea ce privește o gestionare a resurselor care să fie durabilă sub aspect ecologic și social.

3.3. Foile de parcurs și strategiile privind economia circulară tind să se axeze pe aspectele teritoriale ale unei anumite localități, regiuni sau țări membre. De exemplu, în Extremadura (Spania), conservarea terenurilor destinate pășunilor este considerată o componentă esențială pentru performanța economică pe termen lung a regiunii, iar în strategia națională finlandeză se pune un accent puternic pe silvicultură.

3.4. Strategiile și foile de parcurs cu un caracter foarte incluziv iau în considerare abordările care vizează lanțul valoric din cadrul unui sector, de exemplu industria producătoare, agricultura, gestiunea alimentelor și a apei. Integrarea părților interesate este importantă pentru identificarea principalilor actori implicați în tranziția către o economie circulară; o serie de strategii și foi de parcurs abordează incluziunea prin intermediul unor teme orizontale care pot fi grupate în funcție de aspectul lor tehnic, legat de produse sau de rețele, ori bazat pe dezvoltarea teritorială.

3.5. Măsura în care părțile interesate sunt incluse într-o strategie sau foaie de parcurs se poate exprima și în funcție de gradul de integrare al abordărilor tematice și sectoriale. Unele strategii vizează introducerea conceptului de circularitate și, prin urmare, vizează părțile interesate la modul general, pentru a încuraja participarea și implicarea lor în tranziție. Altele pun accentul pe sectoare specifice și au o bază mai restrânsă de părți interesate care sunt relevante pentru circuitele sectoriale vizate. Cea mai frecventă formă de strategie întâlnită până în prezent este cea atotcuprinzătoare, care include mai multe circuite sectoriale și încurajează parteneriatele.

4. Platforma europeană a părților interesate privind economia circulară

4.1. ECESP a fost înființată în 2016, ca o inițiativă comună a CESE și a Comisiei Europene ce dădea curs unei propuneri din partea CESE, prezentate într-unul din avizele sale ( 1 ) . Ea reprezintă un sistem de rețele la nivel european, care reunește părțile interesate din întreaga UE și facilitează dialogul, schimbul de bune practici și identificarea lacunelor la nivel de politici. Platforma cuprinde un grup de coordonare compus din reprezentanți ai mediului academic, ai societății civile, ai administrației publice locale și ai rețelelor naționale sau sectoriale existente.

4.2. ECESP a devenit o platformă importantă în materie de informare și de creare de rețele în contextul inițiativelor europene privind economia circulară. Platforma dispune de un grup de coordonare activ, alcătuit din 24 de organizații membre, și de un site web foarte consultat, cu o medie de 7 000 de vizitatori pe lună, și organizează o conferință anuală desfășurată pe parcursul a două zile, la care, în general, numărul cererilor de participare depășește capacitatea.

4.3. CESE asigură secretariatul ECESP, furnizând valoare adăugată Platformei. În calitatea sa de for al societății civile la nivelul UE, CESE a acumulat experiență în ceea ce privește definirea unui mesaj comun și ferm al diverselor grupuri. Prin intermediul lucrărilor legislative, Comitetul le dă posibilitatea membrilor săi, ce reprezintă o gamă variată de interese, să ajungă la un consens. Aceste atribute fundamentale i-au ajutat pe membrii ECESP să se exprime cu maximă claritate și colaboreze cu Platforma, în cadrul unui proces care să nu fie instituționalizat excesiv.

4.4. Sunt două moduri în care ECESP poate juca un rol în stimularea dezvoltării unor noi strategii privind economia circulară: (i) prin furnizarea unei platforme pentru publicarea strategiilor și a foilor de parcurs, făcând ca aceste documente să fie ușor de găsit și de utilizat cu titlu de referință și (ii) prin facilitarea creării de rețele ale părților interesate, atât la nivel intrateritorial cât și interteritorial. Prin intermediul secretariatului, Platforma poate maximiza potențialul de conectare a persoanelor implicate în punerea în aplicare la nivel local și la nivelul statelor membre cu factorii de decizie de la nivelul UE.

4.5. Construind aceste rețele, Platforma poate încuraja, de asemenea, includerea unei game largi de părți interesate ale societății civile în tranziția către o economie circulară, într-o fază incipientă a elaborării și dezvoltării foii de parcurs.

4.6. ECESP oferă o infrastructură unică, în cadrul căreia se poate ajunge în UE la o abordare coerentă și coordonată în ceea ce privește conceperea și implementarea unor noi modele economice. Aceasta a devenit un model pentru alte platforme, organizațiile societății civile asigurând secretariatul, iar părțile interesate ocupând, prin rotație, funcția de președinte al grupului de coordonare.

4.7. CESE subliniază că toate părțile interesate trebuie consultate în fiecare etapă a elaborării strategiei și a foii de parcurs – de la proiectare până la punerea în aplicare și la monitorizarea progreselor.

4.8. Din poziția sa unică de partener al Platformei și de instituție care asigură secretariatul acesteia, CESE poate încuraja și mai mult această abordare favorabilă incluziunii, prin punerea la dispoziție a unui model de strategie adaptabil, care să constituie o sursă de inspirație pentru autorii strategiilor și foilor de parcurs privind economia circulară. Acest model de strategie a fost elaborat și publicat ca parte a unui studiu solicitat de Comitet ( 2 )

4.9. Dezvoltarea unor strategii viabile necesită date științifice și cercetări serioase, care să stea la baza procesului de luare a deciziilor. Acesta este unul dintre fundamentele inovării, al cărei succes va necesita o combinație solidă de investiții publice și private.

5. Învățăminte-cheie desprinse din studiu

5.1. Economia circulară este un concept larg, care include schimbări în ceea ce privește utilizarea materialelor, modelele de afaceri și de producție, bioeconomia, circulația mărfurilor, piețele de materii prime secundare și rolul consumatorilor.

5.2. Strategiile trebuie să reflecte această gamă largă, dar își demonstrează cel mai bine eficacitatea atunci când se concentrează asupra unui anumit domeniu, relevant pentru acoperirea geografică a strategiei. De exemplu, într-o regiune agricolă, o strategie privind economia circulară se va axa pe bioeconomie și pe rolul agriculturii și al ecosistemelor naturale în circularitate. Într-o regiune în care se produc mai multe deșeuri, strategia se va concentra asupra identificării celei mai bune modalități de a reconsidera deșeurile ca materie primă secundară valoroasă.

5.3. Existența unui plan de acțiune la nivelul UE a încurajat elaborarea unor planuri la nivel național. În anumite regiuni, există importante clustere de strategii. Este mai probabil să se elaboreze strategii locale sau regionale acolo unde s-au adoptat strategii naționale. CESE încurajează toate statele membre să elaboreze și să pună în aplicare strategii naționale conforme cu inițiativele UE privind economia circulară.

5.4. În 80 % din cazuri, societatea civilă nu este consultată în faza de definire a sferei de aplicare și de concepere a strategiilor. ECESP și CESE evidențiază activitatea desfășurată de organizațiile societății civile în acest domeniu și expertiza disponibilă. CESE recomandă o abordare coordonată, în vederea inițierii unui proces de dialog care să vizeze toate părțile interesate, încă din faza cea mai timpurie a elaborării strategiei. Acest lucru ar putea fi realizat de ECESP sau în cadrul unui proiect comun cu Comitetul Regiunilor, Parlamentul, Consiliul și Comisia.

5.5. Domeniul de aplicare al strategiilor este definit în etapa cea mai timpurie. Este esențial să se garanteze că, în etapa de stabilire a domeniului de aplicare, sunt recunoscute natura interconectată a economiei circulare și cerințele interdisciplinare pentru o punere în aplicare eficace. Economia circulară a evoluat, trecând deja dincolo de simpla reciclare, iar strategiile ar trebui să reflecte acest lucru.

5.6. Ele ar trebui dezvoltate astfel încât să poată fi adaptate și transferate. Primele strategii elaborate nu par să țină seama de aceste elemente. O abordare mai coordonată a elaborării de noi strategii sau a revizuirii celor existente ar ajuta cu siguranță la realizarea acestui obiectiv.

5.7. Buna guvernanță are un rol important. Trebuie să se garanteze că responsabilitatea pentru foile de parcurs este asumată fie de o unitate aparținând unei organizații, fie de o unitate nou creată. Respectiva unitate va consolida activitatea în rețea, va asigura informarea și comunicarea, va monitoriza progresul și se va ocupa de actualizarea regulată a strategiei. O astfel de abordare poate garanta faptul că foile de parcurs sunt documente dinamice, care stau la baza acțiunilor.

5.8. Economia circulară joacă un rol important în agricultură. Fermele tradiționale deținute și exploatate de familii au fost (și, uneori, încă mai sunt) modele de utilizare eficientă a resurselor, în armonie cu natura. CESE solicită finanțare din partea UE pentru a sprijini circularitatea în sectorul agricol, la toate nivelurile și dimensiunile. Bioeconomia este un subsector al circularității. Fluxurile biologice și fluxurile de materiale se combină pentru a crea angrenajele economiei circulare. Foile de parcurs pentru regiunile agricole le pot ajuta să aibă o abordare coordonată și să garanteze că avantajul competitiv al circularității este pe deplin fructificat.

5.9. Foile de parcurs mai pot pune accentul și pe refabricare sau reparare. Noile modele de afaceri și de proprietate, alături de introducerea unei proiectări ecologice eficiente, pot oferi oportunități de ocupare a forței de muncă și de asigurare a prosperității la nivel regional, prin refabricarea bunurilor.

5.10. Transmiterea de informații corecte și clare către consumatori este o parte esențială a unei foi de parcurs robuste. Barierele culturale care apar în calea tranziției către utilizarea produselor circulare sau către utilizarea materialelor secundare trebuie depășite prin comunicare. În ceea ce îi privește pe consumatori, bunurile refabricate se situează adesea la același standard funcțional, dar sunt mai durabile decât cele fabricate din materii prime virgine. Preocupările privind calitatea și drepturile consumatorilor ar trebui să facă parte din orice foaie de parcurs de succes.

5.11. Un element important al punerii în aplicare cu succes a economiei circulare va consta în asumarea unei abordări coordonate a educării publicului, de la elevi la consumatori, cu privire la avantajele și la principiile circularității. Educația în rândul tuturor părților interesate este o parte esențială a realizării unei tranziții reușite și favorabile incluziunii.

5.12. Formarea, comunicarea și schimbul de cunoștințe pot fi consolidate prin utilizarea resurselor de învățare reciprocă puse la dispoziție de către Comisie.

6. Obstacolele în calea unor foi de parcurs de succes

6.1. Foile de parcurs în sine nu sunt suficiente pentru a înregistra progrese semnificative în ceea ce privește circularitatea, trebuind a fi depășite o serie de obstacole.

6.2. Bariere politice: lipsa de susținere politică. — Strategii situate într-un vid politic, nefiind conectate cu alte politici și nefăcând parte dintr-o strategie circulară coerentă și mai amplă.

6.3. Bariere legate de percepția publică: lipsa conștientizării și înțelegerii conceptului de economie circulară, teama de implicațiile pe care tranziția le are pentru toate părțile interesate, de la producători și fabricanți la utilizatorii finali și consumatori. — O modalitate de a depăși aceste temeri este cea de a aduce oamenii laolaltă, pentru a face schimb de cunoștințe și de experiență. Acesta este unul dintre rolurile Platformei europene a părților interesate privind economia circulară, în slujba căruia este pusă activitatea membrilor grupului său de coordonare, printre care Institutul național pentru economie circulară (Institut national de l’économie circulaire – INEC) din Franța, care lucrează la cartografierea rețelelor economiei circulare din Europa.

6.4. Bariere legate de cadrul de guvernanță al infrastructurilor: lipsa unor dispoziții privind scalabilitatea și transferabilitatea. — Foile de parcurs trebuie să fie adaptate la contextul teritorial specific. Trebuie introdusă și aplicată o reglementare corespunzătoare.

6.5. Bariere financiare: atât întreprinderile, cât și utilizatorii pot resimți lipsa unor stimulente economice pentru a trece la produse și servicii circulare. La finalul procesului, opțiunile circulare destinate consumatorilor vor fi mai competitive din punct de vedere economic, dar, în faza inițială de tranziție, stimulentele se pot dovedi necesare. Informațiile privind accesul la finanțarea relevantă trebuie comunicate clar, iar procesul de prezentare a cererilor trebuie să fie ușor de parcurs și de înțeles.

6.6. CESE solicită ca ECESP să se ocupe de aceste obstacole fundamentale, să identifice și altele și să propună factorilor de decizie soluții specifice cu privire la modalitatea optimă de abordare a principalelor probleme.

Bruxelles, 26 septembrie 2019. Președintele Comitetului Economic și Social European Luca JAHIER

(1) Avizul CESE referitor la pachetul privind economia circulară (JO C 264, 20.7.2016, p. 98).

(2) Circular economy strategies and roadmaps in Europe: Identifying synergies and the potential for cooperation and alliance building – Study (Strategii și foi de parcurs privind economia circulară în Europa: identificarea sinergiilor și a potențialului de cooperare și de construire a unor alianțe – Studiu).