RO    RO  
 COMISIA  
EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 30.4.2014  
SWD(2013) 800 final/2 
  
CORRIGENDUM Annule et remplace le document  SWD(2013) 800 final du 13.11.2013 
Concerne toutes les versions linguistiques (corr ection du paragraphe 2 de la partie Chypre et 
du dernier paragraphe de la partie UK) 
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
PREZENTARE DE ANSAMBLU A PROGRESELOR REALIZATE DE FIECARE 
STAT MEMBRU ÎN CEEA CE PRIVE ȘTE PUNEREA ÎN APLICARE A 
RECOMAND ĂRILOR SPECIFICE FIEC ĂREI ȚĂRI 
care însoţeşte documentul 
COMUNICARE A COMISIEI 
Analiza anual ă a creșterii 2014 
{COM (2013 ) 800 final }  
 
2 
 Introducere 
Acest document de lucru al serviciilor Comisiei cuprinde o sintez ă provizorie a stadiului 
actual al punerii în aplicare a recomand ărilor specifice fiec ărei țări (CSR) în fiecare stat 
membru și pentru zona euro în ansamblu. Sinteza ia  în considerare progresele realizate în 
ultimii trei ani, exemplificând principalele re forme întreprinse de la lansarea semestrului 
european și atrăgând în acela și timp aten ția asupra lacunelor în materie de implementare din 
perspectiva celor mai recente recomand ări adoptate în 2013. Având în vedere c ă majoritatea 
provocărilor-cheie abordate nu sunt de natur ă a fi depășite într-un singur an, aceast ă sinteză 
reflectă continuitatea eforturilor de reform ă în timp. Aceast ă analiză este preliminar ă și de 
natură tehnică. Comisia î și va prezenta evaluarea final ă în pachetul de recomand ări specifice 
fiecărei țări din 2014, pe baza programelor na ționale și ținând seama de analizele aprofundate 
realizate în cadrul procedurii priv ind dezechilibrele macroeconomice. 
Se furnizeaz ă informații și în legătură cu țările care pun în aplicare un program de ajustare 
economic ă (EL, IE, PT, CY, RO), de și nu exist ă recomand ări separate, specifice fiec ărei țări, 
pentru aceste state membre, în afar ă de punerea în aplicare a programelor de ajustare. De la 
intrarea în vigoare a pachet ului privind supravegherea și monitorizarea bugetare, anumite 
obligații de monitorizare și de raportare din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere și 
majoritatea obliga țiilor din cadrul semestrului eur opean sunt suspendate pentru țările din zona 
euro care pun în aplicare prog rame de ajustare. Se furnizeaz ă și o sintez ă a situației din 
Croația, deși aceasta nu a primit înc ă în mod oficial recomand ări specifice. 
 
 
3 
 BELGIA  
 
Finanțe publice:  În ciuda eforturilor de puse în materie de consolidare, Belgia are în 
continuare o pozi ție bugetar ă problematic ă față de nivelul ridica t al datoriei. De și deficitul a 
scăzut treptat începând din 2010, acesta a r ămas peste pragul de 3 % di n PIB stabilit în tratate. 
Belgia s-a angajat s ă ia măsuri suplimentare pentru 2013. Reforma sistemului de pensii, 
inițiată la sfârșitul anului 2011, a impus cerin țe mai stricte privind vârsta minim ă și durata 
carierei pentru retragerea anticipat ă de pe pia ța muncii și pentru pensionarea anticipat ă și a 
consolidat stimulentele financiare pentru prelungirea carierelor. Aceast ă reformă este 
susținută prin măsuri de promovare a îmb ătrânirii active. Având în vedere amploarea 
provocării, pare necesar ă adoptarea de m ăsuri și reforme suplimentare pentru a proteja pe 
termen lung finan țele publice. Nu este clar modul în care noile competen țe ale comunit ăților 
în materie de îngrijire pe termen lung vor ame liora eficacitatea din pe rspectiva costurilor.  
Sectorul financiar:  Belgia a luat m ăsuri pentru stabilizarea sectorului s ău bancar prin 
recapitalizarea b ăncilor celor mai fragile și prin reformarea cadrului de supraveghere a 
sectorului financiar. Cu toate acestea, situa ția financiar ă a anumitor b ănci, deși ameliorat ă, 
continuă să necesite monitorizare, mai ales având în vedere nivelul ridicat al angajamentelor 
condiționate guvernamentale. 
Creștere și competitivitate: Belgia a luat m ăsuri pentru limitarea presiunilor infla ționiste, 
consolidând autoritatea de concuren ță și intervenind prin reglement ări în sectorul energiei și 
în piețele de telecomunica ții. Ca urmare, pre țurile energiei și prețurile serviciilor de 
telecomunica ții au scăzut și inflația globală a ajuns la un nivel inferior fa ță de nivelurile 
observate în țările învecinate. Sunt necesare în continuare m ăsuri structurale suplimentare, în 
special în sectorul comer țului cu am ănuntul și în cel al serviciilor profesionale. Belgia a luat 
unele măsuri pentru a- și reduce decalajul acumulat în materie salarial ă. S-a decis înghe țarea 
salariilor în termen i reali pentru 2013 și 2014 și au fost majorate reducerile lineare și 
punctuale ale contribu țiilor la asigur ările sociale ale angajatorilor. Reforma mecanismului de 
stabilire a salariilor, menit ă să prevină decuplarea viitoare a sala riilor de produc tivitate, a 
stagnat. De și punctele forte ale sist emului de cercetare și inovare au compensat par țial 
deteriorarea competitivit ății costurilor, Belgia ar ob ține avantaje dac ă și-ar lărgi baza de 
inovare, ar spori num ărul speciali știlor disponibili și ar promova spiritul antreprenorial. 
Având în vedere faptul c ă previziunile în materie de emisii de gaze cu efect de ser ă se mențin 
cu mult deasupra obiectivului stabilit, Belgia trebuie s ă pună în aplicare politici mai 
ambițioase, în special în  sectoarele construc țiilor și transporturilor, inclusiv prin instituirea 
unui cadru intern eficace pr ivind partajarea eforturilo r între diferitele entit ăți competente. 
Ocuparea for ței de munc ă și politici sociale:  Deși nu s-a efectuat nicio reorientare major ă a 
impozitării de la for ța de munc ă către baze de impozitare mai pu țin defavorabile cre șterii, 
măsurile specifice au sc ăzut sarcina fiscal ă asupra muncii și s-au adoptat mai multe m ăsuri 
pentru a îmbun ătăți funcționarea pie ței muncii. Reforma sistemului de ajutor de șomaj 
accelereaz ă descreșterea treptat ă a nivelului de presta ții. Au fost introduse unele m ăsuri pentru 
a spori capacitatea de înv ățare pe tot parcursul vie ții și de efectuare de stagii. Este necesar ă o 
reflecție fundamental ă privind corelarea rezultatelor din domeniul educa ției și al formării cu 
cerințele de pe pia ța muncii. Mobilitatea interregional ă a forței de munc ă ar trebui 
îmbunătățită în continuare. De asemenea, sunt necesare m ăsuri concrete pentru a combate 
 
4 
 creșterea șomajului în rândul tinerilor, precum și pentru integrarea pe pia ța muncii și 
integrarea social ă a imigran ților și a persoanelor de origine migrant ă. 
 
 
5 
 BULGARIA  
 
Finanțe publice:  Bulgaria a întreprins m ăsuri semnificative pentru a asigura sustenabilitatea 
finanțelor sale publice. Și-a corectat deficitul în 2011 și, în termeni structurali, și-a atins 
obiectivul pe termen mediu de -0,5% din PIB în 2012. Datoria public ă a Bulgariei este mai 
mică de 20% din PIB, aceast ă țară având astfel una dintre cele ma i mici rate ale datoriei din 
UE. Bulgaria și-a consolidat semnificativ cadrul bugetar în ultimii ani, ceea ce a contribuit la 
menținerea disciplinei bugetare și la creșterea credibilit ății politicii bugetare. În ceea ce 
privește veniturile, respectarea normelor fiscale și eficiența administra ției fiscale reprezint ă 
provocări cu care Bulgaria se confrunt ă în continuare. În ceea ce prive ște reforma sistemului 
de pensii, Bulgaria a în treprins o serie de m ăsuri pozitive, dar sunt necesare eforturi 
suplimentare pentru a descuraja retragerea anticipat ă de pe pia ța forței de munc ă. Încă nu au 
fost întreprinse m ăsuri concrete pentru a limita recurgerea abuziv ă la sistemul pensiilor de 
invaliditate. În sectorul s ănătății, reformele sunt îngreunate de lipsa capacit ății administrative. 
Creștere și competitivitate: Au fost întreprinse reforme în ceea ce prive ște legisla ția în 
domeniul achizi țiilor publice, dar sunt necesare îmbun ătățiri suplimentare pentru a consolida 
capacitatea administrativ ă și a asigura respectarea acestei legisla ții. Modific ările recente aduse 
normelor în materie de întârziere a efectu ării plăților, precum și reforma preconizat ă a 
procedurilor de insolven ță, care trebuie realizat ă de guvern, vor îmbun ătăți mediul de afaceri 
în ansamblul s ău. Bulgaria trebuie s ă continue reforma sistemului s ău judiciar. În ultimii ani 
s-au înregistrat îmbun ătățiri ale infrastructurii de transport a Bulgariei, îns ă eficiența acesteia 
mai poate fi îmbun ătățită semnificativ. Acela și lucru este valabil și în sectorul apei și al 
deșeurilor. În acest context, Bulgaria trebuie s ă consolideze capacita tea administrativ ă a 
organismelor de reglementare competente. Sunt  necesare eforturi semnificative în sectorul 
energetic al Bulgarie i pentru ca acesta s ă devină conform cu pia ța internă a e energiei și 
pentru a-i îmbun ătăți eficiența.  
Ocuparea for ței de munc ă și politici sociale:  Bulgaria este afectat ă de faptul c ă rata de 
ocupare a for ței de munc ă este sub medie și în scădere, precum și de diferen țele considerabile 
dintre regiuni și categorii de popula ție în ceea ce prive ște șomajul. Sunt necesare reforme 
pentru a îmbun ătăți eficacitatea servicii lor de ocupare a for ței de munc ă și pentru a 
implementa m ăsuri eficace de consolidare a încadr ării în munc ă a tinerilor. Trebuie 
îmbunătățite, de asemenea, calitatea și eficiența globale ale sistemului s ău de învățământ. Sunt 
în curs de preg ătire reforme, îns ă adoptarea și punerea în aplicare a acestora au fost amânate. 
Guvernul a luat m ăsuri în vederea limit ării impactului pragurilo r minime ale contribu țiilor la 
asigurările sociale, îns ă aceste eforturi nu s-au tra dus într-o revizuire mai ampl ă a sistemului.  
 
6 
 REPUBLICA CEHĂ 
 
Finanțe publice:  Republica Ceh ă a întreprins m ăsuri pentru a pune cap ăt situației de deficit 
public excesiv pân ă în 2013. Cu toate acestea, sunt neces are eforturi suplimentare pentru a 
soluționa problema calit ății consolid ării bugetare. În special, între 2010 și 2012 au sc ăzut 
considerabil, în mod cumulativ, cheltuielile care favorizeaz ă creșterea economic ă, cum ar fi 
investițiile publice. Din acest motiv, precum și ca urmare a nivelului sc ăzut de absorb ție a 
fondurilor structurale, perspectivele de cre ștere pe termen lung sunt în pericol. În ansamblu, 
s-au realizat progrese limitate în ceea ce prive ște îmbunătățirea eficien ței cheltuielilor publice. 
Au fost adoptate reforme pentru a spori respectarea normelor fiscale și colectarea impozitelor, 
dar introducerea punctului unic de colectare a fost amânat ă și nu valorific ă pe deplin 
posibilitățile de reducere a sarcinii administrative ridicate pe care o reprezint ă plata 
impozitelor. Au fost majorate unele impozite indirecte, în special TVA și accizele. Exist ă, 
totuși, posibilitatea unei reorient ări mai clare de la impozitarea muncii spre domenii mai pu țin 
dăunătoare creșterii economice, iar discrepan țele dintre tratamentul acordat salaria ților și cel 
acordat persoanelor care desf ășoară activități independente pot fi reduse în continuare. 
Reforma din 2011 a sistemului de pensii a îmbun ătățit viabilitatea pe termen lung a finan țelor 
publice, dar sunt necesare în continuare m ăsuri suplimentare. 
Creștere și competitivitate: Nivelul sc ăzut de eficacitate a administra ției publice r ămâne o 
preocupare major ă pentru întreprinderile cehe. Autorit ățile cehe au întreprins m ăsuri de 
combatere a corup ției și au adoptat dou ă strategii anticorup ție succesive, îns ă implementarea 
acestora nu a fost suficien t de eficace, anumite m ăsuri-cheie fiind puse în aplicare par țial (de 
exemplu, m ăsurile referitoare la Legea privind achizi țiile publice), iar altele nu au fost înc ă 
adoptate, cum ar fi îndelung a șteptata Lege privind func ționarii publici. Îmbun ătățirea calității 
învățământului obligatoriu și a învățământul superior este esen țială pentru competitivitatea pe 
termen lung a Republicii Cehe. Sunt în curs de aplicare unele m ăsuri finan țate de UE în ceea 
ce privește învățământul obligatoriu, îns ă nu s-a înregistrat niciun pr ogres referitor la reforma 
învățământului superior.  
Ocuparea for ței de munc ă și politici sociale:  Deși este bine știut faptul c ă participarea pe 
piața forței de munc ă a femeilor care au copii de vârst ă mică și a grupurilor defavorizate este 
departe de a fi optim ă, până în prezent s-au întreprins doar m ăsuri limitate în aceast ă privință. 
Propunerea guvernului re feritoare la o nou ă lege privind furnizarea de servicii de îngrijire a 
copiilor, înso țită de subven ții fiscale pentru prestatorii de servicii de îngrijire și pentru 
familiile participante, este un pas în direc ția cea bun ă, dar ar putea oferi doar un r ăspuns 
parțial la aceast ă problemă. În 2011 a fost adoptat ă o reformă a oficiilor pentru ocuparea for ței 
de muncă, care de atunci este pus ă în aplicare. R ămâne de v ăzut dacă măsurile întreprinse 
sunt suficiente pentru  a asigura faptul c ă oficiile pentru ocuparea for ței de munc ă, dotate cu 
personal și instrumente adecvate, pot oferi o asisten ță eficientă și clar orientat ă pentru 
căutarea unui loc de munc ă.  
 
7 
 DANEMARCA  
 
Finanțe publice:  Se preconizeaz ă că deficitul bugetar al Danemarcei va sc ădea la 1,7% din 
PIB în 2013. Perspectivele pozitive privind finan țele publice ale Danemarcei se datoreaz ă 
parțial măsurilor punctuale adoptate, ceea ce arat ă cât de important ă este o politic ă bugetară 
prudentă care să nu se limiteze la atingerea obi ectivelor în materie de procedur ă de deficit 
excesiv, pentru a men ține încrederea în politica economic ă a Danemarcei și pentru a 
compensa costurile aferente îmb ătrânirii popula ției.  
Sectorul financiar:  Riscurile la adresa stabilit ății financiare cauzate de nivelurile ridicate de 
îndatorare a gospod ăriilor în Danemarca par s ă fie ținute sub control. Pe  parcursul anului 
trecut, guvernul și sectorul financiar au introdus m ăsuri îndreptate în direc ția cea bun ă. Totuși, 
este necesar ă monitorizarea îndeaproape a acestor a pentru a se asigura faptul c ă produc 
rezultatul scontat. Pân ă în prezent, nu au fost avute în vedere modific ări pentru a reduce 
denaturările și a consolida aspectele contraciclice ale impozitului pe propriet ăți. 
Creștere și competitivitate: Nivelul sc ăzut al concuren ței pe piața daneză duce la adaosuri 
comerciale mai mari aplicate pre țurilor serviciilor și produselor în Danemarca. În 2012, 
guvernul a prezentat un pachet în domeniul concuren ței, însoțit de măsuri relevante. În plus, o 
Comisie privind productivitatea analizeaz ă în prezent motivul pentru care nivelul cre șterii 
productivit ății în economia danez ă a fost scăzut, precum și eventuala contribu ție în acest sens 
a nivelurilor insuficiente ale concuren ței în sectorul serviciilor din Danemarca. Se a șteaptă 
obținerea de rezultate pân ă la sfârșitul anului 2013, iar acestea ar trebui s ă se reflecte apoi în 
măsuri de politic ă relevante. 
Ocuparea for ței de munc ă și politici sociale:  Danemarca a realizat reforme importante ale 
sistemului de pensionare anticipat ă, ale sistemului de pensii pent ru persoanele cu handicap și 
ale schemelor de ocupare subven ționată a forței de munc ă (și anume, a sistemului de locuri de 
muncă flexibile), pentru a c onsolida oferta de for ță de munc ă. Totuși, sunt necesare eforturi 
suplimentare pentru a îmbun ătăți capacitatea de încadrare în munc ă a persoanelor aflate la 
periferia pie ței forței de munc ă, precum lucr ătorii cu un nivel sc ăzut de competen țe, 
persoanele cu capacitate de munc ă redusă și persoanele din medii de migran ți. Guvernul 
danez a întreprins m ăsuri pentru a îmbun ătăți situația, în special prin intensificarea 
componentelor legate de formare și educație ale măsurilor active de ocupare a for ței de 
muncă, de care ar trebui s ă beneficieze toate aceste grupuri. Au fost instituite, de asemenea, 
două comitete de exper ți pentru a îmbun ătăți măsurile active de ocupare a for ței de munc ă, 
atât în ceea ce prive ște lucrătorii asigura ți, cât și cei care nu beneficiaz ă de asigurare. A fost 
convenită o reformă a sistemului de înv ățământ primar și a sistemului de înv ățământ secundar 
inferior, care va fi implementat ă în anul școlar 2014-2015. De asemenea, a fost prezentat ă o 
propunere de reform ă a sistemului de înv ățământ și formare profesional ă, care se prevede c ă 
va intra în vigoare pân ă în august 2015. Este în curs și o reform ă a sistemului de înv ățământ 
terțiar. 
 
8 
 GERMANIA  
 
Finanțe publice:  După ce a înregistrat deficite ma i mari de 3 % din PIB în 2009 și 2010, 
Germania a revenit între timp la o pozi ție bugetar ă solidă. În 2012, bugetul public a înregistrat 
un mic excedent, iar obiectivul buge tar pe termen mediu a fost a tins. În ultimii ani, Germania 
și-a crescut cheltuielile cu educa ția și cercetarea, dar mai multe eforturi în aceast ă privință ar 
fi binevenite. Germania a ameliorat, într-o anumit ă măsură, eficiența cheltuielilor publice cu 
asistența medical ă și îngrijirea pe termen lung, precum și a sistemului fiscal. S-au f ăcut pași în 
direcția implement ării normei constitu ționale privind echilibrul bugetar (mecanismul de 
frânare a îndator ării), dar se pare c ă în majoritatea landurilor sunt necesare în continuare 
norme specifice de implementare.  
Sectorul financiar:  Germania a consolidat cadrul de reglementare și de supraveghere din 
sectorul financiar și a luat m ăsuri pentru a se alinia noului cadru de reglementare al UE. 
Deciziile Comisiei în materie de  ajutoare de stat au determin at în continuare restructurarea 
Landesbanken , dar este nevoie ca Germania s ă ia măsuri suplimentare pentru a sprijini 
consolidarea sectorului bancar. 
Creștere și competitivitate:  Germania a luat m ăsuri pentru a ameliora condi țiile pentru a 
accelera extinderea re țelei electrice și a început coordonarea gestion ării rețelei electrice cu 
statele membre din vecin ătate. În ultimii ani, Germania a f ăcut eforturi foarte limitate pentru a 
asigura concuren ța pe piețele feroviare, iar pentru deschiderea sectoarelor de servicii, în 
special cele ale serviciilor profesionale și meșteșugărești, s-au realizat doar reforme 
marginale. Germania a adoptat recent o reform ă legislativ ă pentru a ameliora aplicarea 
dreptului concuren ței. 
Ocuparea for ței de munc ă și politici sociale:  Germania a înregistrat progrese în materie de 
reducere a șomajului pe termen lung, dar ar  putea face mai mult pentru a- și valorifica 
potențialul forței de munc ă, având în vedere modific ările demografice. În urma unei evalu ări 
globale a m ăsurilor de sprijin familial, guvernul trebuie s ă acționeze pentru a elimina treptat 
măsurile care descurajeaz ă de la a lucra pe a doua persoan ă care contribuie la venitul familiei. 
În Germania a crescut num ărul institu țiilor de îngrijire a copiilor și există o serie de ini țiative 
pentru a ameliora înv ățarea timpurie a limbilor și abilitățile de lectur ă ale copiilor, precum și 
pentru a rezolva problema p ărăsirii timpurii a școlii de către elevii cu p ărinți străini (care este 
de două ori mai mare decât media na țională). Salariile au crescut semnificativ în ultimii ani. 
În pofida reducerii semiauto mate a ratei de contribu ție la sistemul de pensii, sarcina fiscal ă 
asupra veniturilor salariale r ămâne ridicat ă, în special în cazul persoa nelor cu venituri mici.  
 
9 
 ESTONIA  
 
Finanțe publice:  Estonia are o pozi ție bugetar ă solidă, care respect ă Pactul de stabilitate și de 
creștere. Principalul obiectiv al strategiei bugetare este de a se asigura o politic ă bugetară 
sustenabil ă, care să sprijine o cre ștere economic ă echilibrat ă. Obiectivul s ău pe termen mediu, 
de obținere a unui surplus structural, a fost a tins în 2012. A fost prezentat un nou proiect de 
lege, pentru a se asigura respectarea cerin țelor din Tratatul privind stabilitatea, coordonarea și 
guvernanța și pentru a oficializa o regul ă privind echilibrul bugetar (structural) pe termen 
mediu existent ă deja, dar care este în mare m ăsură informal ă. Estonia nu a introdus înc ă 
măsuri concrete pentru a consolida caracterul obligatoriu al normelor și plafoanelor de 
cheltuieli multianuale existente. 
Creștere și competitivitate: Estonia s-a redresat rapid dup ă criza din 2008-2009. Chiar dac ă 
rata de cre ștere a PIB-ului Estoniei a încetinit, PIB-ul acesteia continu ă să fie mai mare decât 
media UE. De asemenea, Estonia î și îmbunătățește poziția în ceea ce prive ște lanțul de 
valoare interna țional și sectoarele orientat e intens spre cunoa ștere și beneficiaz ă de creșterea 
investițiilor în cercetare și dezvoltare. Cu to ate acestea, înc ă din 2012 sc ăderile înregistrate în 
ceea ce prive ște cotele exporturilor și creșterea destul de mare a costurilor unitare ale muncii 
au dus la pierderi ale competitivit ății. În prima jum ătate a anului 2013, pe fondul încetinirii 
creșterii produc ției și al creșterii ratei ocup ării forței de munc ă, a scăzut productivitatea în 
economie, iar cre șterea salariilor s-a accelerat semnifica tiv, ducând la pierderi suplimentare 
ale competitivit ății. O aten ție deosebit ă va trebui acordat ă pentru a se asigura c ă rezultatele 
sistemului de înv ățământ reflect ă mai bine nevoile pie ței forței de munc ă, limitând riscurile ca 
creșterile salariale s ă depășească câștigurile de productivitate. Guvernul a ini țiat o serie de 
reforme, ca de exemplu reforma re țelei de școli din înv ățământul secundar inferior și superior, 
și pregătește o reform ă a învățământului profesional și tehnic și a sistemului de înv ățământ 
superior, precum și alte reforme, ca de exemplu îndelung a șteptata Strategie privind înv ățarea 
pe tot parcursul vie ții. Cu toate acestea, trebuie stabilit ă forma lor final ă, iar impactul acestor 
reforme va fi vizibil doar pe termen mediu spre lung. 
Ocuparea for ței de munc ă și politici sociale:  Piața forței de munc ă a Estoniei s-a redresat 
rapid dup ă criza din 2008-2009. Pe m ăsură ce economia continu ă să crească (chiar dac ă 
într-un ritm ceva mai lent în 2013), tot mai mul ți șomeri își găsesc un loc de munc ă, iar 
salariile reale cresc. Cu toate acestea, persisten ța șomajului în rândul tinerilor și a șomajului 
de lungă durată, necorelarea dintre competen țe și cerințele pieței forței de munc ă și pierderile 
de forță de muncă cauzate de boli cronice sau de probleme de s ănătate rămân un motiv serios 
de îngrijorare. În plus, faptul c ă unitățile de îngrijire a copiilor sunt  în continuare insuficiente 
întârzie întoarcerea p ărinților, în special a femeilor, pe pia ța forței de munc ă, ceea ce îi 
împiedică să contribuie pe deplin la pia ța forței de munc ă. Guvernul solu ționează aceste 
deficiențe printr-o serie de proiecte de reform ă, în special printr-o reform ă a sistemului de 
incapacitate de munc ă, însă acestea trebuie finalizate și prezentate Parlamentului spre 
adoptare. În fine, la nivel local, necorel ările recurente existente între capacitatea bugetar ă și 
cea administrativ ă în ceea ce prive ște responsabilit ățile delegate au un efect negativ asupra 
eficienței și calității serviciilor oferite de administra țiile locale în majoritatea sectoarelor, 
inclusiv în ceea ce prive ște îngrijirile pe termen lung, serviciile de sprijin pentru familii, 
învățământul și transporturile. Acela și lucru este valabil și în cazul m ăsurilor de sprijin local 
necesare pentru a asigura faptul c ă se oferă servicii medicale eficace.  Nu au fost convenite 
 
10 
 încă reforme prin care s ă se soluționeze aceste probleme. În special, înaintarea c ătre guvern a 
unei noi strategii de dezvoltare regional ă a fost amânat ă, în timp ce un plan de ac țiune menit 
să îmbunătățească administra ția publică locală este în curs de preg ătire. 
 
11 
 IRLANDA  
 
Finanțe publice:  Irlanda a aderat cu stricte țe la obiectivele bugetare  principale pe durata 
programului de ajustare economic ă. Se preconizeaz ă că în 2013 deficitul va  atinge 7,4 % din 
PIB, cu pu țin inferior obiect ivului din program și pragului de 7,5 % din cadrul procedurii de 
deficit excesiv. Datoria public ă rămâne ridicat ă, ca procent din PIB, și se așteaptă să atingă un 
maxim în 2013, dar ar trebui s ă scadă în continuare, mul țumită eforturilor de consolidare și 
creșterii mai pronun țate a PIB. Reforma cadrului bugetar a ținut pasul cu evolu țiile de la 
nivelul UE, dar este nevoie s ă se amelioreze în continuare cadr ul privind cheltuielile, precum 
și raportarea și transparen ța datelor.  
Sectorul financiar: Reducerea îndator ării și restructurarea b ăncilor locale au evoluat bine, 
deși rămân încă lucruri de f ăcut. Eforturile recente s-au  concentrat pe definirea și atingerea 
țintelor pentru rezolu ția sustenabil ă a arieratelor aferente ipoteci lor, pe rezolvarea problemei 
altor credite neperformante și pe ameliorarea cadrului juridic și de reglementare (cadrul 
privind insolven ța personal ă și cel privind deposed ările, codul de conduit ă privind arieratele 
aferente ipotecilor și registrul de credite). În aintea testelor de rezisten ță care urmeaz ă să se 
desfășoare în 2014 în cadrul mecanismului de s upraveghere unic are loc o evaluare 
cuprinzătoare a bilan țurilor contabile ale b ăncilor, care va fi finalizat ă până la sfârșitul lunii 
noiembrie.  
Creștere și competitivitate: Se preconizeaz ă că creșterea reală a PIB va fi modest ă, cifrându-se 
la 0,3 % în 2013, urmând ca aceasta s ă crească la 1,7 % în 2014. Aceste date concord ă cu 
nivelul sc ăzut al consumului și al câștigurilor în prima jum ătate a anului 2 013, în pofida 
creșterii ocup ării forței de munc ă, în condi țiile în care gospod ăriile își reduc continuu 
îndatorarea și realizeaz ă economii preventive la un nivel ridi cat. Cu toate acestea, perspectivele 
pieței forței de munc ă continuă să se amelioreze, ceea ce ar trebui s ă conducă în cele din urm ă la 
creșterea cererii interne și a produc ției. Anul acesta expir ă brevetele pentru o serie de produse 
farmaceutice esen țiale fabricate în Irlanda, ceea ce a condus la o încetinire a exporturilor și o 
creștere a importurilor. Se preconizeaz ă că presiunea asupra pre țurilor va r ămâne scăzută, având 
în vedere capacit ățile neutilizate semnifi cative din economie și efectul infla ționist limitat al 
măsurilor bugetare.  
Ocuparea for ței de munc ă și politici sociale:  Reformele structurale au ameliorat aspectele 
economice fundamentale, dar anumite probleme sunt înc ă în curs de rezolvare. Reformele 
recente din cadrul programului s-au concentrat pe consolidarea mecanismelor de activare, pe 
oferirea de sprijin mai consistent și mai amplu persoanelor care î și caută un loc de munc ă (în 
special în cazul șomajului pe termen lung și al șomajului în rândul tinerilor) și pe ameliorarea 
relevanței și a punerii în aplicare a unor  noi programe de educa ție și formare pentru a stimula 
recalificarea și perfecționarea profesional ă. Activitatea de lansare a acestor servicii nu a fost 
încă finalizată. Alte reforme din cadrul programului vizeaz ă reducerea costurilor și creșterea 
eficienței în materie de prestare a asisten ței medicale, reformarea sectorului apei și reducerea 
costurilor serviciilor juridice prin cre șterea concuren ței.  
 
12 
 GRECIA  
 
Finanțe publice:  Grecia continu ă să înregistreze progrese globale în cadrul celui de-al doilea 
program de ajustare economic ă, deși anumite m ăsuri importante au suferit întârzieri. Au fost 
adoptate m ăsuri importante pentru a înscrie finan țele publice ale Greciei pe o traiectorie 
sustenabil ă. Evoluțiile bugetare recente au fost în lin ii mari adecvate. Cu toate acestea, 
eforturile trebuie men ținute pentru a asigura atingerea unu i echilibru bugetar primar în 2013 și 
continuarea amelior ărilor situa ției bugetare.  
Creșterea veniturilor publice și reformarea administra ției fiscale ineficace reprezint ă priorități 
majore, și este nevoie de eforturi semnificative pentru ca recent înfiin țata administra ție fiscală 
semiautonom ă să devină complet opera țională și pentru a ameliora eficacitatea acesteia. 
Reforma administra ției publice continu ă, fiind în curs de desf ășurare discu ții, printre altele 
asupra strategiei de resurse umane, asupra evolu ției programului de mobilitate și asupra 
implement ării grilei de salarizare în vederea asigur ării sustenabilit ății costurilor cu salariile. 
Au fost implementate câteva reform e structurale în domeniul asisten ței de sănătate și în cel al 
gestionării finanțelor publice. Cu toate acestea, sunt înc ă necesare reforme de amploare în 
multe alte domenii.  
Sectorul financiar:  Este necesar ă o implementare hot ărâtă și eficace a programului de 
privatizare. A fost finalizat ă recapitalizarea celor patru b ănci principale. 
Creștere și competitivitate: Perspectivele macroeconomice arat ă primele semne de 
reviriment, cu o cre ștere pozitiv ă de 0,6 % previzionat ă pentru 2014. Dup ă câțiva ani de 
recesiune, prima jum ătate a lui 2013 a fost marcat ă de o încetinire global ă a recesiunii, 
apărând primele semne c ă se apropie punctul minim al cicl ului. Costurile unitare cu for ța de 
muncă, aflate în sc ădere ca urmare a unor reforme reu șite ale pie ței forței de munc ă, 
amelioreaz ă competitivitatea din punctul de vedere al costurilor, dar reformele pie țelor 
produselor, aflate în curs de desf ășurare, trebuie accelerate și consolidate. Programul de 
ajustare economic ă se concentreaz ă în principal pe reformele st ructurale necesare pentru a 
crea condi țiile adecvate revigor ării investi țiilor, a cre ării de locuri de munc ă și a 
productivit ății odată cu inversarea ciclului economic. Printre altele, reformele-cheie vizând 
promovarea unui mediu de afaceri eficace și competitiv, reforma sistemului judiciar, 
dezvoltarea unor industrii și a unor servicii de re țea eficiente și deschiderea profesiilor 
reglementate au evoluat în conformitate cu  angajamentele din program, dar deciziile de 
politică urmează încă să fie luate.  
Ocuparea for ței de munc ă și politici sociale:  Reducerea șomajului continu ă să fie o 
prioritate major ă. Grecia a pus în aplicare reforme ambi țioase ale pie ței muncii, iar în prezent 
este esențial să se înregistreze progrese în privin ța celor patru piloni ai planului de m ăsuri 
privind for ța de munc ă: programul privind lucr ările publice, stagiile pentru tineret („sistemul 
de vouchere”), reforma servicii lor publice de ocupare a for ței de munc ă (OAED) și 
consolidarea educa ției profesionale și a stagiilor de ucenicie. Grecia este în c ăutare de 
modalități de ameliorare a plasei de siguran ță sociale în limitele cad rului bugetar actual, de 
exemplu prin dezvoltarea asisten ței pentru șomaj în cazul șomerilor pe termen lung și prin 
crearea, pân ă în ianuarie 2014, a unui sistem de venituri minime (cu titlu de program-pilot). 
 
13 
 SPANIA  
 
Finanțe publice: Spania s-a angajat s ă își corecteze deficitul bugetar excesiv pân ă în 2016. 
Spania înregistreaz ă progrese în ceea ce prive ște reformarea sistemului de pensii. În 2011 au 
fost adoptate dispozi ții de mărire treptat ă a vârstei legale de pensionare și a perioadei de 
contribuție necesare pentru primirea unei pensii integrale, iar în martie 2013 au fost limitate 
atât posibilit ățile de pensionare anticipat ă și parțială, cât și stimulentele în acest sens. Se 
prevede ca pân ă la sfârșitul anului s ă fie adoptat ă o lege privind reglementarea factorului de 
durabilitate din sistemul de pensii . S-a consolidat gestionarea finan țelor publice; s-a m ărit 
gradul de transparen ță și de control în cazul bugetelor regionale; se prevede ca pân ă la 
sfârșitul anului s ă fie creată o instituție independent ă în materie de finan țe publice; arieratele 
sunt în curs de lichidare și au fost luate m ăsuri pentru descurajarea întârzierilor la plat ă în 
viitor; urmeaz ă ca până la sfârșitul anului s ă fie aprobat ă o lege de „dezindexare”, prin care se 
va elimina indexarea la infla ție a contractelor publice. Încep ând cu anul 2012 au fost adoptate 
măsuri pentru reechilibrarea sarcinii fiscale relativ e, prin privilegierea impozitului pe consum 
și a taxelor de mediu, pentru consolidarea respect ării normelor fiscale și pentru reducerea 
tendinței de îndatorare favorizate de impozitul pe  profit. Cu toate acestea, sunt necesare 
eforturi suplimentare, iar în iu lie a fost creat un grup de exper ți independen ți a cărui sarcin ă 
este să adune informa ții pentru revizuirea global ă a sistemului fiscal.  
Sectorul financiar:  Programul conceput pentru  sectorul financiar, prev ăzut a se încheia în 
ianuarie 2014, se afl ă în curs. Procesul de restructurare a b ăncilor care au beneficiat de 
ajutoare de stat se afl ă într-un stadiu avansat, iar cerin țele politicilor or izontale au fost 
îndeplinite aproape în într egime. A fost consolidat, astfel, cadrul de guvernan ță, de 
reglementare și de supraveghere al sect orului bancar din Spania. 
Creștere și competitivitate: Procesul de creare a locurilor de munc ă este frânat de punctele 
slabe ale mediului de afaceri, cum ar fi segmentarea pie ței interne sau barierele la intrarea pe 
piață de care se lovesc sectoarele serviciilor. O propunere legislativ ă de promovare a 
funcționării pieței interne spaniole (leg ea privind garantarea unit ății de piață) a fost înaintat ă 
Parlamentului. Un prim proiect de lege de reformare a serviciilor profesionale se afl ă în stadiu 
de analiz ă, însă finalizarea sa nu se încadreaz ă în termenul stabilit. Legea privind spiritul 
antreprenorial, care a fost adoptat ă de curând, a determinat îmbun ătățirea cadrului de 
insolvență și crearea unor forme juridice mai flexibile în cazul întreprind erilor. Din 2012 au 
fost luate, de asemenea, m ăsuri pentru deschiderea sectorului comer țului cu amânuntul și 
pentru eficientizarea pie ței de închiriere a locuin țelor. Ca urmare a m ăsurilor adoptate în 
2012, autorit ățile au înaintat, în iulie 2013, un pach et legislativ prin  care se inten ționa 
revizuirea sectorului energiei electrice și închiderea deficitului persistent în domeniul tarifelor 
la energia electric ă. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru dep ășirea lipsurilor la nivel de 
concurență în sectorul transporturilor. Sp ania întreprinde, de asemenea, m ăsuri pentru 
reformarea administra ției publice: în februarie 2013, Guvernul  a prezentat un proiect de Lege 
privind reforma administra ției publice (care ar trebui s ă fie adoptat de Parlament înainte de 
sfârșitului anului 2013) și au fost demarate lucr ările pentru o reform ă mai ampl ă a 
administra ției publice. 
 
14 
 Ocuparea for ței de munc ă și politici sociale:  Reforma mai ampl ă a pieței forței de munc ă, 
realizată în 2012 și bazată pe reformele precedente din 2010 și 2011, pare s ă fi creat, al ături 
de acordul cu partenerii sociali semnat în 2012, condi țiile necesare pentru o rezisten ță sporită 
a pieței forței de munc ă. Cu toate acestea, impactul  reformei nu poate fi înc ă analizat. Se 
depun în continuare eforturi pentru impul sionarea politicilor activ e în domeniul pie ței forței 
de muncă, precum și a legăturilor acestora cu politicile pasive. Pentru aplicarea efectiv ă este 
nevoie, îns ă, de mai mult timp decât era prev ăzut, iar modul în care are loc coordonarea între 
nivelul central și regiunile autonome continu ă să constituie o amenin țare pentru realizarea 
efectivă. În cadrul strategiei pentru spirit antreprenorial și locuri de munc ă pentru tineri sunt 
întreprinse m ăsuri de îmbun ătățire a încadr ării în munc ă a tinerilor. Sunt în  curs, de asemenea, 
măsuri de îmbun ătățire a învățământului profesional și tehnic. M ăsurile adoptate pân ă în 
prezent pentru solu ționarea problemelor legate de s ărăcie și incluziune sociale sunt limitate.  
 
15 
 FRANțA 
 
Finanțe publice:  Deși Franța a depus eforturi de consolidar e semnificative pentru a reduce 
deficitul global de la 7,5 % din PIB în 2009 la 4,8 % în 2012, nu și-a corectat totu și deficitul 
excesiv pân ă în 2013, din cauza unei st ări a economiei inferioare nivelului scontat, iar 
Consiliul i-a acordat, prin urmare, înc ă doi ani pentru aceasta. M ăsura în care reformele în 
materie de descentralizare care au fost pl anificate vor conduce la economii semnificative 
pentru administra ția publică în general r ămâne neclar ă. Se așteaptă că reforma pensiilor din 
2013 va contribui la sust enabilitatea pe termen lung a sistemului de pensii, dar ar putea 
rămâne insuficient ă pe termen mediu. M ăsurile preconizate se concentreaz ă în principal pe 
componenta de venituri, în special prin cre șterea contribu țiilor sociale, atât pentru angaja ți, cât 
și pentru angajatori. De asemenea, reforma pensiilor din 2013 se refer ă doar la sistemul 
general și nu abordeaz ă în întregime problema revizuirii sistemelor speciale de pensii. 
Competitivitate și creștere:  Au fost luate anumite m ăsuri de cre ștere a eficien ței sistemului 
fiscal prin reducerea anumitor cheltuieli fisc ale. S-au pus, de asemenea, în aplicare m ăsuri 
pentru a reduce favorizarea prin impozitarea profiturilor a finan țării prin îndatorare. Crearea 
unei rate de TVA intermediare, de 10 %, în  2013 are drept scop simplificarea sistemului 
fiscal, dar nu va reduce ineficien ța (de exemplu rata de TVA redus ă pentru restaurante). 
Franța a adoptat o serie de m ăsuri destinate amelior ării competitivit ății, în special prin 
introducerea în 2013 a unei reduceri de  impozite pentru competitivitate și ocuparea for ței de 
muncă. Au fost luate doar m ăsuri limitate pentru cre șterea concuren ței în sectoarele 
reglementate. În industriile de re țea, reglement ările NOME vor reduce barierele la intrarea pe 
piață din sectorul energetic și este în curs de desf ășurare o reform ă care vizeaz ă să crească 
eficiența sistemului feroviar. 
Piața forței de munc ă: Legea din iunie 2013 privind asigurarea locurilor de munc ă reprezint ă 
un pas în direc ția amelior ării funcționării pieței forței de munc ă. Textul legislativ este în 
special o reac ție la problema accesului redus la înv ățarea pe tot parcursul vie ții. Au fost, de 
asemenea, luate m ăsuri pentru a sprijini angajarea lucr ătorilor mai în vârst ă și a tinerilor, în 
special prin intermediul locurilor de munc ă și a stagiilor de ucenicie subven ționate, dar 
rezultatele nu au fost întotdeauna conving ătoare. Mai recent, programul „locurile de munc ă 
ale viitorului” reprezint ă un sprijin eficace pentru perspectiv ele de angajare ale tinerilor cu 
calificare redus ă, în timp ce „contractul genera țiilor” a avut pân ă în prezent rezultate limitate. 
În 2012-2013 a fost întreprins ă, de asemenea, o reform ă a serviciului public pentru ocuparea 
forței de munc ă. Problema segment ării pieței muncii a fost abordat ă parțial prin majorarea 
contribuțiilor sociale ale angajatorilor af erente contractelor cu o durat ă mai mică de trei luni, 
pentru a reduce propor ția contractelor pe termen scurt. Au fost limitate cre șterile discre ționare 
ale salariului minim, în vederea men ținerii competitivit ății, lăsând în acela și timp să acționeze 
formula de indexare. Urmeaz ă să înceapă în curând negocieri între partenerii sociali pe tema 
sistemelor de ajutorare de șomaj. Având în vedere nivelul șomajului, sunt necesare noi 
reforme structurale pentru a reduce costul for ței de munc ă.  
 
16 
 CROAțIA 
 
Având în vedere aderarea sa la 1 iulie 2013, Croa ția a participat la Semestrul european 2013 
în mod voluntar și informal, prin prezentarea unui pr ogram economic în aprilie 2013. În 
documentul de lucru al serviciilor Comisiei a fost efectuat ă o evaluare calitativ ă a 
programului, concluzia fiind c ă, deși s-au înregistrat o se rie de progrese, exist ă în continuare 
provocări bugetare și structurale foarte importante. Nu au fost elaborate recomand ări specifice 
pentru aceast ă țară. 
Finanțe publice: În ultimii ani, cadrul bugetar din Croa ția a fost reformat, în aceast ă perioadă 
intrând în vigoare trei acte legislative majore: i) Legea privind bugetul (2009), ii) Legea 
privind răspunderea bugetar ă (2011) și iii) Hotărârea Guvernului de înfiin țare a Comitetului 
privind politica bugetar ă (2011). În ceea ce prive ște veniturile, Croa ția a luat m ăsuri pentru ca 
structura impozit ării să nu se mai axeze pe munc ă, ci pe impozite mai pu țin dăunătoare 
creșterii economice, precum și pentru a îmbun ătăți respectarea normelor fiscale prin ac țiuni 
menite să combată evaziunea fiscal ă și să consolideze eficien ța administra ției fiscale.  În ceea 
ce privește cheltuielile, au fost întreprinse m ăsuri în vederea analiz ării eficacit ății și 
sustenabilit ății cheltuielilor în materie de protec ție socială și de pensii. Conform datelor 
comunicate de autorit ăți, deficitul public al Croa ției era de 5,0 % din PIB în 2012. Deficitul 
public calculat pe baz ă de numerar a fost de apro ape 4,0 % din PIB în primele nou ă luni ale 
anului 2013, fiind mai mare decât cifra preconizat ă pentru întregul an (3 %). Rata datoriei 
publice brute a crescut rapid din 2009, ajungând la 55,5 % în 2012, și se preconizeaz ă că va 
continua s ă crească. 
Creștere și competitivitate: Nivelul sc ăzut de calitate a mediului de afaceri și de eficacitate a 
sistemului judiciar, precum și lipsa concuren ței pe piețele-cheie afecteaz ă perspectivele de 
creștere ale economiei croate. În ultimii ani, Croa ția a adoptat m ăsuri legislative, institu ționale 
și practice pentru a reduce sarcina administrativ ă și a favoriza investi țiile. Au fost întreprinse 
câteva măsuri de modernizare a administra ției publice, de îmbun ătățire a eficien ței sistemului 
judiciar și de punere în aplicare a unor mecanisme  de prevenire pentru a combate corup ția în 
sectorul public, dar sunt necesare m ăsuri suplimentare pentru a consolida capacitatea 
administrativ ă și judiciară. Nivelul cheltuielilor în domeniul cercet ării și dezvoltării este mic, 
la acesta ad ăugându-se un cadru juridic ineficient . Noua Strategie privind inovarea și Strategia 
de specializare inteligent ă preconizat ă reprezint ă pași în direcția cea bun ă. 
Ocuparea for ței de munc ă și politici sociale: Potențialul forței de munc ă din Croa ția este 
extrem de pu țin utilizat, tinerii, șomerii de lung ă durată, persoanele în vârst ă și femeile fiind 
extrem de defavoriza ți. Sfera de aplicare a m ăsurilor active în domeniul pie ței forței de munc ă 
s-a îmbun ătățit recent, îns ă va trebui evaluat ă eficacitatea m ăsurilor întreprinse. Tot pentru a 
îmbunătăți funcționarea, în prezent deficient ă, a pieței forței de munc ă, Croația a adoptat un 
prim set de amendamente ale legisla ției muncii, abordând unele  aspecte ale legisla ției privind 
protecția locurilor de munc ă. Este în curs de preg ătire un al doilea set de amendamente, care 
se preconizeaz ă că va aduce modific ări mai semnificative ale legisla ției privind protec ția 
locurilor de munc ă, precum și o reform ă amplă a sistemului de pensii. Situa ția socială se 
deterioreaz ă, o treime din popula ție fiind expus ă riscului de s ărăcie. Se poate îmbun ătăți și 
mai mult eficacitatea sistemului de protec ție socială și pot fi eliminate elementele cu efect de 
descurajare a încadr ării în munc ă pentru anumite grupuri. Stra tegia pe 2011-2016 în materie 
 
17 
 de protecție socială și noile acte legislative privind protec ția socială oferă o bază amplă pentru 
reforma sistemului. Impactul m ăsurilor va depinde îns ă de punerea lor efectiv ă în aplicare. 
 
18 
 ITALIA  
 
Finanțe publice:  Efortul de consolidare bugetar ă desfășurat începând cu 2011 a condus la 
corectarea deficitului excesiv. Cu toate acestea, datoria public ă rămâne la un nivel 
împovărător. Monitorizarea îndeaproape a evolu țiilor bugetare pentru a asigura respectarea cu 
strictețe a Pactului de stabilitate și de creștere este a șadar necesar ă. Reforma sistemului fiscal 
rămâne esen țială. Impozitul pe re ședințele principale a fost redus la jum ătate în 2013 și 
urmează să fie înlocuit în 2014 printr- un nou impozit pentru servicii  locale. Pentru a garanta 
un caracter echitabil al impozit ării bunurilor imobile și eficiența sistemului fiscal va fi esen țial 
să se asigure adecvarea acestui nou impozit și revizuirea valorilor cadastrale. În pofida 
măsurilor anterioare și a celor anun țate pentru 2014, impozitar ea veniturilor salariale și a 
capitalului r ămâne ridicat ă în Italia.  
Sectorul financiar: Pentru a consolida sectorul ba ncar din Italia, banca central ă a realizat o 
analiză a calității activelor cu țintă precisă, ceea ce reprezint ă un pas pozitiv, în pofida 
eșantionului limitat de b ănci implicate în acest exerci țiu. În plus, s-a propus o cre ștere a 
ponderii capitalurilor proprii,  în vederea diversific ării accesului firmelor la finan țare. Cu toate 
acestea, amelior ările în materie de guvernan ță corporativ ă a băncilor au fost limitate. 
Creștere și competitivitate: Au fost luate m ăsuri pentru reducerea sarcinii administrative, 
pentru simplificarea legisla ției și pentru ameliorarea medi ului de afaceri. S-a ac ționat, de 
asemenea, pentru stimularea eficien ței sistemului judiciar și pentru ameliorarea gestion ării 
fondurilor UE. În aceste domenii este îns ă nevoie de continuarea m ăsurilor la nivel legislativ 
și de evolu ții suplimentare. Au fost introduse anum ite reforme pentru stimularea competi ției 
pe piața serviciilor, dar exist ă riscuri legate de implementare, în special în ceea ce prive ște 
serviciile profesionale. Este necesar s ă se acționeze în continuare pentru externalizarea prin 
licitație a serviciilor publice locale, dup ă ce Curtea Constitu țională a abrogat în 2012 
dispozițiile care prevedeau deschiderea pie ței. În ceea ce prive ște industriile de re țea, sunt în 
curs de adoptare m ăsuri destinate amelior ării condițiilor de acces la pia ță, în special în 
sectorul gazelor și în cel al transporturilor, dar pre țurile energiei r ămân foarte ridicate, iar 
modernizarea infrastructurilor din întreaga țară reprezint ă o provocare. 
Ocuparea for ței de munc ă și politici sociale:  Rigiditatea și segmentarea au fost pân ă în 
prezent caracteristici structurale ale pie ței forței de munc ă din Italia. Ca r ăspuns la aceste 
provocări, în 2012 a fost adoptat ă o reform ă care includea limitarea contractelor atipice, noi 
norme privind concedierea și un sistem de ajutoare de șomaj integrat. Cu toate acestea, 
implementarea este lent ă, de exemplu în ceea ce prive ște modernizarea serviciilor publice de 
ocupare a for ței de munc ă. În 2012 s-a ajuns la un acord pentru asigurarea unei coresponden țe 
mai exacte între salarii și productivitate, cu ajut orul reducerilor de im pozite, care trebuie s ă 
beneficieze de m ăsuri subsecvente la fa ța locului. Șomajului în rândul tinerilor și al femeilor 
rămâne un subiect foarte îngrijor ător. Au fost adoptate în mai multe etape - ultima dat ă în 
august 2013 - m ăsuri destinate în principal tinerilor,  care trebuie puse în aplicare cât mai 
rapid. Problemele legate de educa ție rămân la rândul lor considerabile (de exemplu, țara se 
situează pe ultimul loc în UE în privin ța ratei de absolvire a înv ățământului ter țiar și are o rat ă 
NEET - a tinerilor care nu sunt încadra ți profesional și nu urmeaz ă niciun program 
educațional sau de formare - de aproape 24 %), fiind, prin urmare, necesare amelior ări 
urgente. În a ugust 2013 s-a f ăcut un pas important pentru  focalizarea mai exact ă a ajutoarelor 
 
19 
 destinate combaterii s ărăciei și a excluziunii sociale, și anume extinderea cardului social 
existent la toate regiunile di n sud. Cu toate acestea, finan țarea va depinde de reprogramarea 
contribuției naționale la fondurile st ructurale ale UE.  
 
20 
 CIPRU  
 
Finanțe publice: Cipru întreprinde în pr ezent o consolidare bugetar ă semnificativ ă. Ajustarea 
aferentă anilor 2013-2014 este repartizat ă, în linii mari, în mod echilibrat între cheltuieli și 
venituri. În ceea ce prive ște cheltuielile, este în curs de implementare reforma din 2013 a 
sistemului de pensii, care const ă în majorarea vârstei de pensionare, în descurajarea 
pensionării anticipate și în reducerea generozit ății prestațiilor. Au fost luate m ăsuri pentru a 
consolida sustenabilitatea structurii finan țării și se preconizeaz ă ca până la sfârșitul anului 
2015 să fie instituit un sistem na țional de s ănătate. Referitor la gestionarea finan țelor publice 
(GFP), urmeaz ă ca până la sfârșitul lunii dece mbrie 2013 s ă fie adoptat un act legislativ 
general menite s ă fundamenteze din punct de vedere juri dic o serie de principii solide de 
gestionare a finan țelor publice; acest act legislativ va defini principalele procese, roluri și 
responsabilit ăți pe parcursul ciclului buge tar anual. În ceea ce prive ște veniturile, sunt în curs 
de realizare reforme ale veniturilor din impozitare și ale administra ției publice care vizeaz ă 
îmbunătățirea respect ării normelor fiscale, combaterea evaziunii fiscale și creșterea eficacit ății 
modului în care sectorul public î și îndepline ște sarcinile, inclusiv prin facilitarea realoc ării 
resurselor sectorului public c ătre domeniile cele mai afectate de criza economic ă. 
Sectorul financiar : În contextul deterior ării acute a încrederii în sectorul bancar, au fost 
adoptate reforme în vederea restructur ării și reducerii dimensiunii institu țiilor financiare, 
precum și pentru a consolida supravegher ea. În special, a fost instituit ă o autoritate unic ă de 
rezoluție, în cadrul c ăreia s-au reunit Guvernatorul B ăncii Centrale a Ci prului, Ministrul 
Finanțelor și Președintele Comisiei pentru valori mobiliare și burse de valori din Cipru, iar 
Bank of Cyprus a fost recapitalizat ă și a ieșit din procedura de rezolu ție. Autorit ățile au 
început să implementeze strategia de restructurare a organiza țiilor cooperatiste de credit și au 
fost finalizate primele fuziuni. A fost elaborat un plan de lucru pentru in tegrarea supravegherii 
organizațiilor cooperatiste de credit în cadrul B ăncii Centrale a Ciprului. Relaxarea treptat ă a 
restricțiilor administrative și a controlului capitalurilor a conti nuat, în conformitate cu foaia de 
parcurs convenit ă cu partenerii din cadrul programului. 
Creștere și competitivitate: Printre m ăsurile care favorizeaz ă creșterea economic ă 
adoptate/preconizate de Cipru se num ără transpunerea celu i de al treilea pachet privind 
energia, preg ătirea unei strategii pentru sectorul energetic, alinierea legisla ției la Directiva 
privind serviciile, precum și întreprinderea de eforturi în direc ția liberaliz ării profesiilor 
reglementate. Cu toate acestea, pot fi întreprinse m ăsuri suplimentare în sectorul 
transporturilor, tot în vederea îmbun ătățirii eficien ței energetice, și în ceea ce prive ște 
încurajarea investi țiilor private în cercetare și dezvoltare. 
Ocuparea for ței de munc ă și politici sociale: După contractarea puternic ă a ocupării forței 
de muncă începând din 2009 și creșterea rapid ă a ratei șomajului, Cipru a întreprins ac țiuni 
care vizeaz ă șomerii pe termen lung, șomajul în rândul tinerilor și îmbunătățirea 
competen țelor, prin înfiin țarea unor institu ții de învățământ post-secundar, prin introducerea 
unui sistem nou și modern de ucenicie și prin implementarea unui sistem de calific ări 
profesionale. Cu toate acestea, sunt necesa re eforturi suplimentare pentru a solu ționa 
problema ratei ridicate a șomajului în rândul tinerilor și pentru a îmbun ătăți adaptarea 
competen țelor la necesit ățile pieței forței de munc ă. Cipru și-a reformat, de asemenea, 
sistemul de indexare a salar iilor în sectorul  public, aplicat și de sectorul privat, și și-a reformat 
 
21 
 sistemul de protec ție socială pentru a spori protec ția grupurilor vulnerabile și a asigura un 
echilibru adecvat între presta țiile sociale și stimulentele pentru a intra în câmpul muncii. 
 
22 
 LETONIA  
 
Finanțe publice:  Consolidarea bugetar ă cu o baz ă largă și eficiența crescută a cheltuielilor 
publice la care s-a ajuns prin programul de ajust ări macroeconomice au permis Letoniei s ă 
reducă deficitul public de la 8,1 % din PIB în 2010 la 1,3 % în 2012 și să își atingă obiectivul 
pe termen mediu în 2012. Procedura de deficit excesiv în cazul Let oniei a fost abrogat ă în 
iunie 2013. Bugetul pe 2014 este primul bazat pe noua  lege a disciplinei fiscale. Parlamentul a 
adoptat m ăsuri fiscale referitoare la pragul de neimpozitare a veniturilor personale (atât în 
general, cât și pentru persoanele aflate în între ținere) și la taxele de mediu.  
Sectorul financiar:  Privatizarea câtorva b ănci în urma crizei financiare se desf ășoară 
conform planului, iar supravegherea financiar ă a fost consolidat ă pentru a garanta stabilitatea 
sectorului. Au fost implementate m ăsuri specifice de reglementare și de monitorizare 
îndeaproape a depozitelor b ăncilor nerezidente, dar este în continuare important s ă se dea 
dovadă de vigilen ță. 
Creștere și competitivitate: Au fost propuse reforme ambi țioase în sectorul educa ției și în 
cel al științelor, care includ modific ări ale guvernan ței instituțiilor de înv ățământ superior, 
promovarea interna ționalizării educației superioare și a științei și introducerea unei model de 
finanțare care recompenseaz ă calitatea, combinat cu o finan țare mai mare pentru educa ția 
superioară la nivel na țional. Cu toate acestea, implementarea m ăsurilor men ționate nu a 
progresat, iar reformele referitoare la acreditar ea domeniilor de studiu nu au fost continuate. 
Letonia a adoptat m ăsuri semnificative de reducere a ineficien ței din sistemul judiciar civil, 
care are un impact negativ asupra mediului de afaceri. Printre m ăsurile adoptate se num ără o 
reorganizare a instan țelor, o serie de reforme ale pro cedurilor civile, implementarea unor 
soluții TIC și creșterea transparen ței prin publicarea hot ărârilor instan țelor. Fac actualmente 
obiectul unor discu ții legile privind medierea și amendarea legilor insolven ței. În domeniul 
energiei, pia ța electricit ății a fost liberalizat ă și sunt în curs de implementare anumite m ăsuri 
pentru a ameliora conexiunile la re țeaua energetic ă. Cu toate acestea, sunt necesare eforturi 
suplimentare în ceea ce prive ște infrastructura și piețele gazelor, în special pentru a garanta un 
acces bine reglementat al ter ților la re țelele de transport și la instala țiile de stocare. Se 
înregistreaz ă anumite progrese în materie de eficien ță energetic ă.  
Ocuparea for ței de munc ă și politici sociale:  Letonia a redus impozitele asupra veniturilor 
salariale, iar pentru perioa da 2014-2015 sunt planificate m ăsuri suplimentare de reducere a 
fiscalității asupra veniturilor salariale. Letonia a crescut acoperirea politicilor active în 
domeniul pie ței forței de munc ă, a elaborat noi m ăsuri în acest domeniu și a modernizat 
instituțiile de educa ție și formare profesional ă. Este în curs de preg ătire un mecanism de 
garanții pentru tineret. Decizia de sc ădere a venitului minim garantat și de abolire a finan țării 
de către guvernul central, adoptat ă anterior de c ătre Letonia, nu a respectat recomand ările 
specifice fiec ărei țări. Cu toate acestea, se ac ționează, chiar dac ă lent, în direc ția reform ării 
asistenței sociale, pentru a ameliora acoperirea și adecvarea acesteia. Printre alte m ăsuri 
destinate rezolv ării problemei s ărăciei și a excluziunii sociale se num ără creșterea salariului 
minim, serviciile sociale speciale pent ru persoane cu handicap sau care acord ă asistență 
copiilor cu handicap. În ceea ce prive ște sărăcia în rândul copiilor, care se situeaz ă la unul 
dintre nivelurile cele mai ridi cate din Europa, Letonia a majora t semnificativ în 2013 diverse 
ajutoare pentru familii, iar în 2014 sunt prev ăzute major ări suplimentare. 
 
23 
 LITUANIA  
 
Finanțe publice:  În ultimii trei ani, cre șterea economic ă s-a situat la unul dintre cele mai 
ridicate niveluri din UE, ceea ce a contribuit la reducerea deficitului bugetar. Procedura de 
deficit excesiv a fost abrogat ă în iunie 2013. De și este vizibil ă o continuare a tendin ței de 
scădere a deficitului structural, progresele c ătre atingerea obiectivului pe termen mediu se 
situau deja sub nivelul cerin țelor minime, iar eforturile în aceast ă direcție ar trebui 
intensificate. De și s-au adoptat anumite m ăsuri, în special în materie de impozitare a 
proprietăților, în perioada 2012-2013 nu s- au înregistrat în general progrese majore în materie 
de impozitare. Având în vedere c ă raportul impozite/GDP din Litu ania este unul dintre cele 
mai scăzute din UE, exist ă o marjă considerabil ă de creștere a veniturilor. Revizuirea 
sistemului fiscal din 2013 a avut o amploare limitat ă, în timp ce efectele strategiei extinse de 
ameliorare a respect ării normelor fiscale pot fi a șteptate mai degrab ă pe termen mediu. 
Adoptarea unor legi priv ind stabilitatea bugetar ă a fost amânat ă, și este nevoie de m ăsuri 
suplimentare pentru consolidarea cadrului  bugetar. În 2011 au fost adoptat major ări treptate 
ale vârstei de pensionare. La sfâr șitul lui 2012 au fost adoptate amendamente legale 
referitoare la economiile complementare pentru pensii. Cu toate acestea, nu au fost înc ă 
introduse texte legislative privind o reform ă mai cuprinz ătoare a sistemului de pensii și măsuri 
de prelungire a vie ții active. 
Creștere și competitivitate: În ultimii ani, Lituania și-a ameliorat competitivitatea, datorit ă 
unor scăderi constante ale salariilor și creșterii competitivit ății pe alte criterii decât pre țurile. 
Cu toate acestea, exist ă încă un decalaj mare, care trebui recuperat, în materie de cercetare și 
inovare și de performan ță a educației. În plus, reformele din sect orul energetic (Lituania fiind 
una dintre economiile UE cu cel mai ridicat consum de energie și cu cele mai ridicate emisii 
de dioxid de carbon) ar trebui s ă reducă dependen ța pronunțată de importuri energetice. În 
ceea ce prive ște rețelele energetice, au fost adoptate m ăsuri, dar rata de implementare a 
acestora r ămâne destul de sc ăzută. În ceea ce prive ște eficien ța energetic ă a clădirilor, 
Lituania a eliminat impedimentele legale din calea acord ării unor credite specifice anumitor 
categorii de proprietari în 2013. De și aceasta reprezint ă un pas în direc ția cea bun ă, impactul 
concret al acestor m ăsuri nu a fost înc ă evaluat. Guvernul a implementat un cadru de 
reglementare pentru reform a întreprinderilor de stat și a ameliorat în mod semnificativ 
transparen ța. În prezent, eforturile trebuie s ă se concentreze asupra implement ării tuturor 
elementelor reformei.  
Ocuparea for ței de munc ă și politici sociale:  Situația pieței muncii din Lituania s-a 
ameliorat în continuare, dar nivelul șomajului în rândul tinerilor și al celui pe termen lung 
rămâne foarte îngrijor ător. Exist ă un deficit tot mai mare de for ță de munc ă calificat ă. 
Guvernul a luat  o serie de m ăsuri ca răspuns la problema șomajului în rândul  tinerilor, cu 
anumite rezultate pozitive, iar un mecanism de garan ții pentru tineri este în curs de preg ătire. 
Cu toate acestea, m ăsurile în materie de poli tici active în domeniul for ței de munc ă nu au fost 
încă recalibrate pentru a se adresa în mai mare m ăsură persoanelor cu calific ări reduse și celor 
aflate la distan ță de piața muncii. Promovarea stagiilor de  ucenicie în cadrul institu țiilor de 
educație și formare profesional ă rămâne insuficient ă. Legislația privind protec ția ocupării 
forței de munc ă rămâne restrictiv ă. Modificările codului muncii au fost limitate și nu vor avea 
vreun impact major. Au fost întreprinse reforme ini țiale de sprijinire a liberaliz ării 
contractelor pe durat ă determinat ă în sectorul privat, dar acestea sunt insuficiente, din cauza 
 
24 
 perioadei și a amplorii limitate. A fost lansat ă implementarea unor m ăsuri de reformare a 
sistemului de ajutoare sociale b ănești, care vizeaz ă ameliorarea direc ționării acesteia. 
Majorările salariului minim general ar trebui s ă amelioreze rata s ărăciei în rândul persoanelor 
încadrate în munc ă și ar putea reduce în general s ărăcia. Cu toate acestea, m ăsurile men ționate 
nu par suficiente pentru a rezolva problema s ărăciei și a excluziunii sociale. 
 
25 
 LUXEMBURG  
 
Finanțe publice:  Luxemburgul a f ăcut progrese în ceea ce prive ște eforturile sale de 
consolidare bugetar ă în direcția atingerii obiectivului s ău pe termen mediu. Cu toate acestea, 
sunt necesare eforturi  suplimentare pentru a garanta sustenabilitatea pe  termen lung a 
finanțelor publice. A fost elaborat un proiect de lege menit s ă instituie un cadru bugetar pe 
termen mediu, îns ă adoptarea acestui proiect a fost amânat ă. Reforma sistemului de pensii 
adoptată în decembrie 2012 nu poate fi considerat ă decât un prim pas în direc ția cea bun ă 
pentru a asigura sustenabilitatea pe termen lung a finan țelor publice. Sunt necesare m ăsuri 
suplimentare, inclusiv în ceea ce prive ște îngrijirea pe termen lung. Luxemburgul nu a luat 
încă măsuri destinate extinderii sferei de aplica re a cotei standard de TVA, ceea ce ar 
contribui la cre șterea veniturilor provenite din consum. 
Creștere și competitivitate: În Luxemburg, costul unitar nominal al muncii a crescut cu 
aproape 16 % între 2008 și 2012, și anume de aproape dou ă ori mai repede decât în țările 
învecinate. Cu toate acestea, Luxemburgul nu a adoptat decât m ăsuri parțiale și temporare 
pentru a îmbun ătăți sistemul de stabilir e a salariilor. Aceast ă țară a depus unele eforturi pentru 
a diversifica structura economie i sale, care depinde foarte mult de sectorul financiar 
(aproximativ 30 % din valoarea ad ăugată totală). Sunt îns ă necesare eforturi suplimentare, în 
special pentru a aborda fragilitatea actual ă a sistemului de cercetare și inovare al 
Luxemburgului. Legisla ția adoptat ă recent a redus în mod co nsiderabil sarcina de 
reglementare aferent ă serviciilor profesionale și a facilitat accesul la acestea pentru prestatorii 
de servicii. Se presupune c ă favorizarea prin impozitu l pe profit a unei tendin țe de finan țare 
prin îndatorare a contribuit la nive lul ridicat de î ndatorare a societ ăților, însă nu s-a întreprins 
încă nicio măsură pentru a solu ționa aceast ă situație. Luxemburgul este în urm ă față de ținta 
sa în materie de reducere a gazelor cu efect de ser ă. Sunt necesare eforturi suplimentare 
pentru a compensa externalit ățile negative generate de nivelul sc ăzut al impozitelor aplicate 
produselor energetice pentru transport, precum și pentru a îmbun ătăți sistemul de transport 
public.  
Ocuparea for ței de munc ă și politici sociale:  Sistemul de înv ățământ luxemburghez se 
confruntă cu provoc ări specifice ca urmare a cerin țelor impuse de multilingvism, a propor ției 
ridicate a persoanelor care provin din familii de migran ți (43,1 %) și a competen țelor specifice 
solicitate de o pia ță a muncii extrem de specializat ă cu un amplu sector financiar. Situa ția 
migranților și a tinerilor slab califica ți rămâne dificil ă. Luxemburgul a luat m ăsuri care 
vizează, printre altele, instit uirea unui centru de orientare profesional ă, a unui observator 
pentru ocuparea for ței de munc ă, a unor a șa-numite stimulente menite s ă răspundă exigențelor 
locului de munc ă și a unei „garan ții pentru tineret”, toat e acestea reprezentând pa și în direcția 
cea bună. Deocamdat ă implementarea r ămâne totu și parțială. Este în curs de elaborare o 
reformă a sistemului de înv ățământ secundar. Dat ă fiind rata de ocupare sc ăzută a lucrătorilor 
în vârstă, au fost puse în aplicare, cu ajutorul reformei pensiilor, m ăsuri de stimulare destinate 
prelungirii carierel or profesionale.  
 
26 
 UNGARIA  
 
Finanțe publice:  Procedura de deficit excesiv  din Ungaria a fost abrogat ă în iunie 2013, dup ă 
care autorit ățile, găsindu-se în situa ție de echilibru, au adoptat o abordare bugetar ă ușor 
expansionist ă. Previziunile bugetare ale Co misiei pentru 2014 se situeaz ă exact la valoarea de 
referință din tratat (3 % din PIB), ex istând riscuri considerabile de majorare a deficitului. În 
plus, deciziile de politic ă bugetară recente nu indic ă o deplasare c ătre o strategie bugetar ă mai 
favorabilă creșterii. În ceea ce prive ște consolid area guvernan ței bugetare, au fost adoptate 
anumite m ăsuri, dar sunt necesare eforturi suplimentare.  
Sectorul financiar: Creditarea IMM-urilor a început s ă își revină, iar expunerea acestui 
sector la credite în valut ă a scăzut, mulțumită implement ării Mecanismului de finan țare pentru 
creștere al băncii centrale. Cu toate acestea, mecanismul în cauz ă poate avea costuri bugetare 
substanțiale pe termen mediu. Impozitele specifice sectorului financiar au fost majorate înc ă o 
dată în 2013. În plus, guvernul are actualmente în plan un nou mecanism de sprijin pentru 
ipotecile în valut ă ale gospod ăriilor, iar costurile aferente ar putea conduce la reducerea în 
continuare a ofertei de  credit din partea b ăncilor. Autoritatea de supraveghere a fost comasat ă 
cu Magyar Nemzeti Bank (MNB), ceea ce ar trebui s ă îi consolideze competen țele în situa ții 
de urgență și să amelioreze integrarea instrumentelor macropruden țiale și micropruden țiale. În 
ceea ce prive ște curățarea portofoliilor, nu s-au adoptat m ăsuri suplimentare, iar propor ția 
creditelor neperformante în bilan țul sectorului bancar este destul de ridicat ă (aproape de 
20 %), la care se adaug ă proporția ridicată a creditelor restructurate.  
Creștere și competitivitate: Creșterea economic ă din Ungaria a fost mai redus ă decât cea din 
alte țări vecine comparabile (PL, CZ, SK), din cauza re ducerii îndator ării sectoarelor cu 
datorii ridicate și a mediului de afaceri în curs de deteriorare. Acest din urm ă aspect este 
motivat în mare m ăsură de lipsa de previzibilitate, efec tele de denaturare ale politicilor 
guvernamentale care au impus un num ăr tot mai mare de constrângeri investitorilor și calității 
impozitării întreprinderilor, în special în cazul sectorului financiar. Nu a fost luat ă până în 
prezent nicio m ăsură ca răspuns la recomand ările referitoare la mediul de afaceri.  
Ocuparea for ței de munc ă și politici sociale:  Piața forței de munc ă este în urma mediei UE, 
cu o rată de ocupare general ă scăzută. Șomajul în rândul tinerilor și cel pe termen lung 
reprezintă principalele surse de îngrijorare. Este în curs de preg ătire un mecanism de garan ții 
pentru tineret. Programele de lucr ări publice pe scar ă largă introduse de guvern în 2011 au 
ajutat la ținerea sub control a șomajului, dar efectele pe termen lung asupra capacit ății de 
inserție profesional ă nu sunt înc ă evidente. Elementul de activare preconizat este un pas în 
direcția cea bun ă, dar rămâne deocamdat ă o măsură punctual ă. Impactul programelor de 
învățare pe tot parcursul vie ții se lasă deocamdat ă așteptat. Părăsirea timpurie a școlii, 
învățarea pe tot parcursul vie ții și strategiile de educa ție superioar ă sunt înc ă î n  c u r s  d e  
pregătire. Guvernul a in trodus reduceri cu țintă precisă ale contribu țiilor sociale, pentru a 
crește cererea de for ță de munc ă pe piața deschis ă a pieței de munc ă. Cu toate acestea, 
efectele acestei m ăsuri nu sunt înc ă detectabile. În pofida unei cre șteri moderate a for ței de 
muncă active, sărăcia și excluziunea social ă sunt în cre ștere, și un număr ridicat de oameni se 
confruntă cu dificult ăți materiale grave. Acestea au fost  exacerbate de o reducere a duratei și a 
nivelului ajutoarelor de șomaj, și, prin urmare, a ajutoarelor sociale b ănești, odată cu 
restricționarea criteriilor de eligibilitate. 
 
27 
 MALTA  
 
Finanțe publice:  Malta inten ționează ca în 2013 s ă își aducă deficitul public la 2,7 % din 
PIB, însă previziunile de toamn ă ale Comisiei preconizeaz ă că acesta se va situa la 3,4 % din 
PIB. Malta a anun țat că va lua măsuri pentru a spori gradul de  respectare a normelor fiscale și 
pentru a combate evaziunea fiscal ă, însă acestea nu au fost înc ă puse în aplicare. Tendin ța de 
îndatorare aferent ă sistemului de impozitare a societ ăților comerciale reprezint ă o chestiune 
care nu a fost abordat ă încă. Până la sfârșitul anului, se preconizeaz ă o reform ă a cadrului 
bugetar. Sustenabilitatea pe termen lung a finan țelor publice ale Maltei r ămâne problematic ă, 
întrucât cre șterea preconizat ă a cheltuielilor legate de îmb ătrânirea popula ției se situeaz ă în 
continuare cu mult peste media UE. În ceea ce prive ște reforma sistemului de pensii, 
majorarea actual ă a vârstei de pensiona re este prea gradual ă și nu este corelat ă cu speran ța de 
viață. Malta inten ționează să soluționeze aceast ă problem ă pe termen scurt și mediu cu 
ajutorul altor m ăsuri precum cre șterea ratei de ocupare a femeilor și a lucrătorilor în vârst ă 
(până la sfârșitul anului se preconizeaz ă adoptarea unei strategii privind îmb ătrânirea activ ă), 
însă lipsește un răspuns pe termen lung. Ch eltuielile cu asisten ța medical ă se adaug ă la 
provocarea existent ă. Autorit ățile instituie o serie de m ăsuri destinate îmbun ătățirii 
caracterului adecvat al sistemului, îns ă impactul financiar al acestora este neclar.  
Sectorul financiar: Autoritățile intenționează să revizuiasc ă două reglement ări bancare care 
abordează chestiunea provizioanelor pentru  pierderile din împrumuturi și a riscului de 
concentrare. Aceste proiecte de regulamente sunt înc ă în faza de dezbatere, termenul ini țial 
fiind deja dep ășit. Pentru a îmbun ătăți supravegherea, autorit ățile au instituit un Consiliu 
Comun pentru Stabilitate Financiar ă și au propus o modificare a Legii privind Banca Central ă 
a Maltei. 
Creștere și competitivitate: Se preconizeaz ă diversificarea aprovizion ării cu energie prin 
trecerea la alimentarea cu gaz a centralei alimentate în prezent cu combustibil lichid și se 
intenționează să se construiasc ă o nouă centrală electrică pe bază de GNL. Mai mult, în 
prezent se lucreaz ă la interconectorul de alimentare cu energie electric ă Malta-Italia, îns ă 
finalizarea sa a fost amânat ă. Referitor la sursele regenerabile de energie, au fost instituite 
scheme de sprijin, îns ă s-au semnalat probleme în ceea ce prive ște dezvoltarea parcurilor 
eoliene importante proiectate. Au fost implementate unele m ăsuri limitate pentru a aborda 
deficiențele din sectorul tr ansporturilor, îns ă utilizarea transp ortului public, propus ă în cadrul 
reformei în curs, a fost modest ă. În general, par a fi necesar e eforturi suplimentare în 
domeniul eficien ței energetice. Malta intr oduce un cadru pentru achizi ții publice electronice 
în vederea sporirii eficien ței în materie de achizi ții publice, iar în an ul 2013 a fost ini țiată o 
reformă a sistemului judiciar. 
Ocuparea for ței de munc ă și politici sociale:  Deși este încă foarte scăzută, rata de ocupare a 
femeilor se afl ă în creștere. Începând din 2011, au fost introduse m ăsuri (de ex. deschiderea 
unor structuri publice și private de îngrijire a copiilor și a unor centre pentru copiii de vârst ă 
școlară), chiar dac ă accesul la acestea și accesibilitatea din punctul de  vedere al costurilor 
rămân chestiuni problema tice. A fost prelungit ă durata concediului de maternitate și au fost 
introduse noi stimulente legate de impozitul pe venit pentru p ărinții care lucreaz ă. Rata 
părăsirii timpurii a școlii rămâne ridicat ă, însă au fost introduse m ăsuri pentru a solu ționa 
această chestiune. Sunt planificate m ăsuri destinate alfabetiz ării, învățării pe tot parcursul 
 
28 
 vieții și reintegrării persoanelor aflate în c ăutarea unui loc de munc ă și a persoanelor inactive 
pe piața muncii, care ar completa reformele în cu rs ale sistemului de ucenicie. Mecanismul 
maltez de ajustare a costului vie ții posedă unele caracteristici specifice care par s ă diminueze 
efectele sale negative. Malta este totu și încurajat ă să monitorizeze îndeaproape impactul 
acestui mecanism și să fie pregătită să îl reformeze, dac ă este necesar. 
 
 
29 
 ȚĂRILE DE JOS 
 
Finanțe publice:  Începând din 2009, Țările de Jos s-au confruntat cu un deficit bugetar 
excesiv, care a fost cauzat, de asemenea, de evolu țiile economice modeste. Potrivit 
previziunilor Comisiei din toamna anului  2013, economia s-a contractat cu 1,2 % în 2012 și 
este de așteptat ca aceasta s ă se contracteze cu 1 % în 2013, înainte de a cunoa ște o ușoară 
expansiune în 2014. Țările de Jos au adoptat reforme ale primului pilon de pensii. Reformele 
celui de al doilea pilon și cele aferente îngr ijirii pe termen lung nu au fost înc ă adoptate. Poate 
fi de așteptat ca m ăsurile menite s ă îmbunătățească funcționarea fondurilor de pensii s ă reducă 
subvențiile fiscale acordate sistemului, sus ținând totodat ă capacitatea de inser ție profesional ă 
a lucrătorilor în vârst ă.  
Sectorul financiar: Ținând seama de denatur ările structurale semnificative existente pe pia ța 
neerlandez ă a locuințelor, sunt necesare m ăsuri suplimentare și în vederea limit ării efectelor 
de propagare asupra economiei în ansamblul s ău, ceea ce constituie o piedic ă în calea 
redresării economice. Începând din aprilie 2012, au fost implementate o serie de m ăsuri. 
Unele dintre acestea vizeaz ă ajustarea regimului fiscal aplicat finan țării locuințelor. Trecerea 
treptată spre reducerea deductibilit ății fiscale a dobânzilor ipotecare și spre încurajarea 
amortizării este util ă, însă introducerea acestei m ăsuri este prea lent ă. Introducerea recent ă a 
unor diferen țieri ale chiriilor în sectorul locuin țelor sociale în func ție de venituri este o 
inițiativă salutară, însă impactul s ău nu a fost înc ă evaluat. 
Creștere și competitivitate:  Au fost întreprinse re forme structurale, îns ă, începând cu 2012, 
ritmul reformelor absolut necesare pare s ă fi scăzut în intensitate. În  perioade economice 
dificile, caracterizate de o rat ă crescând ă a șomajului, sunt necesare efor turi reînnoite pentru a 
spori poten țialul de cre ștere al economiei Țărilor de Jos. Țările de Jos și-au îmbun ătățit poziția 
în cadrul tabloului de bord al Uniunii inov ării 2013, conform c ăruia Țările de Jos sunt clasate 
în grupul „ țărilor aflate la nivelul imediat urm ător”, cu o performan ță peste medie. Mai multe 
măsuri au fost anun țate, sunt în curs de implementare și au fost interpretate ca fiind pa și în 
direcția cea bun ă. În consecin ță, în 2013 nu a mai fost formulat ă recomandarea privind 
competitivitatea și C-D. Chiar dac ă cheltuielile publice în domeniul educa ției par să nu facă 
obiectul reducerilor bugetare, finan țarea pentru cercetare fundamental ă necondiționată se află 
sub presiune. În 2012 și 2013 au fost luate m ăsuri de îmbun ătățire a mediului de afaceri, îns ă 
în anumite domenii se mai pot aduce alte amelior ări.  
Ocuparea for ței de munc ă și politici sociale Situația de pe pia ța muncii din Țările de Jos s-a 
deteriorat recent. M ăsurile care vizeaz ă îmbunătățirea particip ării pe pia ța muncii includ 
credite fiscale mai ridicate asupra for ței de munc ă și o reducere progresiv ă a obstacolelor 
fiscale ce descurajeaz ă persoanele care contribuie cu un al doilea salariu la veniturile familiei. 
În plus, s-a luat în considerare po sibilitatea de a spori mobilitatea for ței de munc ă prin 
revizuirea legisla ției privind protec ția locurilor de munc ă și a duratei indemniza țiilor de 
șomaj, dar și prin punerea în aplicare a unor m ăsuri destinate integr ării pe pia ța muncii a 
grupurilor specifice. La sfâr șitul anului 2012, guver nul a prezentat o seri e de reforme privind 
politicile socioeconomice. M ăsurile vizate privind sistemul de indemniza ții de șomaj, 
legislația privind protec ția muncii/ concedierea, precum și noua lege a particip ării nu au fost 
încă puse în aplicare. Cu toate aces tea, se prevede o introducere lent ă a măsurilor. Sunt 
necesare reforme suplimentare pentru a îmbun ătăți funcționarea pie ței muncii.  
 
30 
 AUSTRIA  
Finanțe publice:  Austria și-a redus cu succes deficitul public și depune eforturi pentru a 
atinge obiectivul bugetar pe termen mediu, de și ajustarea structural ă anuală trebuie 
consolidat ă. Suprapunerea responsabilit ăților între nivelul federal, regional și local, precum și 
neconcordan țele dintre responsabilit ățile în materie de finan țare și de cheltuieli reprezint ă o 
problemă care trebuie remediat ă. Această situație ar putea periclita o serie de reforme, care 
sunt în prezent în curs de punere în aplicare, cum ar fi sistemul țintă pentru cheltuielile din 
sistemul de s ănătate.  
Sectorul financiar:  O restructurare a b ăncilor (par țial) naționalizate este în curs de 
desfășurare, dar sunt necesare ac țiuni suplimentare și riscurile bugetare trebuie s ă fie 
monitorizate îndeaproape. 
Creștere și competitivitate : Sunt necesare eforturi suplimen tare pentru a facilita concuren ța 
și prestarea de servicii, inclusiv prin înl ăturarea barierelor excesive pentru prestatorii de 
servicii și prin evaluarea caracterului justifi cat de interesul general al restric țiilor existente în 
profesiile reglementate. În prezent are loc o reform ă a legislației în domeniul concuren ței, dar 
se mențin preocup ările cu privire la o alocare prea limitat ă a resurselor c ătre autoritatea 
federală competent ă în materie de concuren ță. În plus, Austria, de și a pus la dispozi ție resurse 
bugetare suplimentare începând din 2012, nu a luat înc ă toate măsurile necesare pentru a se 
asigura că studenții tot mai numero și au acces la o formare de înalt ă calitate, adaptat ă, și că își 
finalizeaz ă efectiv studiile.   
Ocuparea for ței de munc ă și politici sociale:  Austria a luat m ăsuri pentru a consolida, pe 
termen mediu, participarea lucr ătorilor mai în vârst ă la piața forței de munc ă și pentru a limita 
ieșirea anticipat ă de pe pia ța forței de munc ă. Va fi nevoie de o monitorizare atent ă pentru a 
pune în aplicare aceste m ăsuri și pentru a asigura eficacitate a acestora. Nu s-au luat m ăsuri de 
aliniere a vârstei legale de pensionare pentru b ărbați și femei. Sarcina exercitat ă de impozitele 
efective și de contribu țiile la asigur ările sociale asupra for ței de munc ă este în continuare 
ridicată și nu s-au luat m ăsuri în vederea reorient ării impozit ării de la for ța de munc ă cu 
venituri reduse c ătre baze de impozitare mai pu țin dăunătoare creșterii economice. S-au luat 
unele măsuri pentru a spori par ticiparea femeilor pe pia ța muncii. A crescut într-o anumit ă 
măsură amploarea serviciilor de îngrijire a copiilor și de îngrijire pe termen lung, de și 
alocarea bugetar ă nu pare suficient de ambi țioasă pentru a r ăspunde cererii tot mai mari. S-au 
luate unele m ăsuri pentru a aborda problema particip ării pe piața muncii a imigran ților sau a 
persoanelor de origine migrant ă, cum ar fi strategii de înv ățare a limbii, și pentru a îmbun ătăți 
rezultatele școlare, în special în râ ndul tinerilor dezavantaja ți. Progresele sunt lente și 
eficacitatea acestor m ăsuri necesit ă o monitorizare atent ă. 
 
31 
 POLONIA  
 
Finanțe publice:  În vederea respect ării recomand ării formulate în cadrul Pactului de 
stabilitate și de creștere de a atinge un defi cit de 3 % din PIB în 2014, Polonia a prezentat alte 
măsuri de politic ă bugetară care vizeaz ă în principal sistemul de pensii, cadrul bugetar, 
respectarea normelor fiscale și măsurile aferente veniturilor fiscale. Polonia nu a minimizat 
reducerile cheltuielilor menite s ă stimuleze cre șterea economic ă, dat fiind c ă o parte 
substanțială a eforturilor de reducere a deficitului au provenit din limitarea investi țiilor în 
ultimii ani. A fost adoptat ă o reform ă a normelor bugetare, dar aceasta nu a fost înc ă 
implementat ă. Respectarea normelor fiscale r ămâne în continuare o problem ă. Încă de la 
începutul anului 2013, Polonia m ărește treptat vârsta legal ă de pensionare pentru a atinge 
67 de ani. Pe de alt ă parte, nu s-au realizat  reforme în ceea ce prive ște sistemul special de 
asigurări sociale pentru agricultori și sistemul special de pensii pentru mineri. În ceea ce 
privește raportul cost-eficacita te în sectorul asisten ței medicale, Polonia a anun țat unele 
măsuri legate de gestionarea Casei Na ționale de Asigur ări de Sănătate. În cadrul unui proiect 
de regulament referitor la asisten ța socială sunt prev ăzute, de asemenea, unele m ăsuri care s ă 
vizeze o mai bun ă direcționare a politicilor sociale. Cu toate acestea, impactul acestor m ăsuri 
va trebui s ă fie evaluat pe baza dispozi țiilor legale finale. 
Creștere și competitivitate: Reforma științelor și a învățământului superior a reprezentat un 
pas în direc ția cea bun ă, dar performan țele în materie de inovare ale societ ăților poloneze 
rămân slabe. M ăsurile luate pân ă în prezent pentru a spori investi țiile în cercetare și 
dezvoltare ale întreprinderilor și inovarea intern ă nu au dus la o îmbun ătățire clară, iar 
instrumentele publice pentru sprijinirea inov ării nu sunt bine direc ționate. Nu sunt aproape 
deloc utilizate instrumente eficiente precum stimulentele fiscale existente și nu sunt avute în 
vedere îmbun ătățiri sau regimuri fiscale al ternative. Majoritatea m ăsurilor din sectorul 
energetic se afl ă doar în faza de preg ătire. Cu toate acestea, atât în  sectorul energiei electrice, 
cât și în sectorul gazelor, au fost depuse unele  eforturi, care au c onstat în lansarea unor 
proiecte în ceea ce prive ște dezvoltarea și modernizarea re țelei de energie electric ă și a 
platformei de comercializare a gazulu i deschise în 2012. În ceea ce prive ște eficien ța 
energetică, guvernul a modernizat cl ădirile publice. În pofida eforturilor depuse, se 
înregistreaz ă întârzieri mari în cazul  proiectelor de investi ții în sectorul feroviar, în timp ce 
autoritatea de reglementare în dom eniul feroviar a fost consolidat ă. Polonia și-a stabilit o 
agendă riguroasă de reforme pentru a elimina sau a reduce cerin țele în materie de calificare în 
cazul a pân ă la 230 de profesii, o prim ă tranșă a modific ărilor legislative intrând deja în 
vigoare. Polonia nu a întreprins înc ă acțiuni care s ă răspundă în mod direct recomand ărilor 
referitoare la gestionarea de șeurilor și a apei, precum și la accelerarea acoperirii de band ă 
largă. 
Ocuparea for ței de munc ă și politici sociale:  S-au depus o serie de eforturi pentru a reduce 
șomajul în rândul tinerilor. Guvernul a in trodus mai multe reforme în domeniul educa ției și al 
formării. Sunt în curs de elaborare m ăsuri suplimentare vizând o mai bun ă direcționare a 
politicii în domeniul ocup ării forței de munc ă, în special în rândul tin erilor. În septembrie 
2013, a fost adoptat ă o strategie de înv ățare pe tot parcursul vie ții. Cu toate acestea, sunt 
necesare eforturi suplimentare pentru a îmbun ătăți accesul la stagii de ucenicie și de formare 
la locul de munc ă. Polonia a luat doar m ăsuri minore pentru a reduce segmentarea pie ței 
muncii și sărăcia persoanelor încadrate în munc ă. Disponibilitatea locurilor din cadrul 
 
32 
 structurilor de îngrijire a copiilor este în cre ștere, însă oferta de cre șe rămâne prea sc ăzută 
pentru a spori substan țial participarea femeilor pe pia ța forței de munc ă. Nu a fost înc ă pusă în 
aplicare o reform ă permanent ă și credibilă a sistemului de asigur ări sociale pentru fermieri 
(KRUS). 
 
33 
 PORTUGALIA  
 
Finanțe publice: Pe parcursul ultimilor trei ani, consolidarea finan țelor publice a înregistrat 
progrese, cu un efort bugetar de aproximativ 5,1 % din PIB. Potr ivit previziunilor Comisiei din 
toamna anului 2013, se preconizeaz ă că deficitul public va ati nge 5,95 % din PIB în 2013. 
Guvernul a confirmat c ă nivelul-țintă al deficitului va fi de 4 % din PIB în 2014, acesta fiind 
susținut de m ăsuri de consolidare permanente. În 2013, consolidarea finan țelor publice include 
majorări ale impozitului pe veniturile personale și ale impozitului pe proprietate, precum și 
concentrarea eforturilor la în ceputul perioadei în cazul unor m ăsuri avute în vedere în cadrul 
revizuirii cheltuielilor publice. Ca urmare a hot ărârilor Cur ții Constitu ționale, cele dou ă prime 
plătite lucrătorilor din sectorul public și pensionarilor, care au fost suprimate în 2012, au fost 
reintroduse în 2013. Reformele din sectorul public  contribuie în continuare la consolidarea 
gestiunii finan țelor publice, la combaterea evaziunii fiscal e, la restructurarea întreprinderilor de 
stat și la reducerea costurilor pe care le pr esupun parteneriatele public-privat.  
Sectorul financiar:  Odată cu demararea programului de ajustare economic ă, băncile 
portugheze au îmbun ătățit în mod semnificativ ratele capitalului și, mulțumită unei structuri 
de finanțare mai echilibrate și unor lichidit ăți disponibile, acestea sunt în m ăsură să reziste 
unor scurte perioade de nesiguran ță și să facă față unei eventuale noi deterior ări a calității 
activelor. Sectorul financiar și-a continuat, într-un ritm alert, reducerea efectului de levier pe 
fondul unei cereri sc ăzute de împrumuturi și a atins, la sfâr șitul celui de al doilea trimestru al 
anului 2013, un raport credite aco rdate/depozite atrase de 1 22 %. Sunt implementate m ăsuri 
destinate asigur ării unei finan țări corespunz ătoare a societ ăților mici și mijlocii viabile, 
inclusiv ini țiative menite s ă încurajeze diversific area surselor de finan țare.  
Creștere și competitivitate:  Agenda de reforme structurale din cadrul programului de ajustare 
economic ă este foarte avansat ă. S-au înregistrat progrese importa nte în domeniul judiciar, al 
industriilor de re țea, al locuin țelor, al serviciilor și al profesiilor reglementate. Se înregistreaz ă 
progrese, de și cu unele întârzieri, în ceea ce prive ște reducerea obstacolelor cu care se confrunt ă 
mediul de afaceri prin u șurarea sarcinilor administrative și a procedurilor de acordare a 
licențelor. Sunt necesare progrese suplimentare pe ntru a face ca sectorul transporturilor s ă fie 
mai viabil și mai deschis concuren ței, în special în ceea ce prive ște porturile. Au fost adoptate 
unele m ăsuri importante pentru a îmbun ătăți condițiile de lichiditate din sectorul 
întreprinderilor, în special  al întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri). 
Ocuparea for ței de munc ă și politici sociale:  De la începutul crizei economice, ocuparea 
forței de munc ă s-a redus semnificativ, rata de ocupare sc ăzând de la 73,1 % în 2008 la 
66,5 % în 2012. În timp ce în ultima vreme situa ția de pe pia ța muncii s-a îmbun ătățit, rata 
șomajului r ămâne ridicat ă, în special în rândul tinerilor. Urm ătoarele reforme au fost 
implementate în cadrul strategiei pe term en lung privind crearea de locuri de munc ă: 
flexibilitatea normelor în materie de negociere colectiv ă, o reducere semnificativ ă a plăților 
compensatorii, o reducere a indemniza țiilor de șomaj în vederea sporirii stimulentelor pentru 
reintegrarea pe pia ța muncii, modific ări ale programului de lucru și reforme referitoare la 
politicile active în domeniul pie ței forței de munc ă și al învățământului profesional și tehnic 
pentru a reduce necorelarea competen țelor profesionale. Au fo st, de asemenea, adoptate 
măsuri importante în domeniul educa ției. 
 
34 
 ROMÂNIA  
 
Finanțe publice: Procedura aplicabil ă deficitelor excesive, care a vizat România, s-a încheiat 
în iunie 2013. Guvernan ța fiscală a fost îmbun ătățită cu ajutorul unei le gi a responsabilit ății 
bugetare, al înfiin țării unui consiliu bugetar, al reformei sistemului de pensii și al unor m ăsuri 
destinate îmbun ătățirii procesului de întocmire a bugetului.  Cu toate acestea, plata arieratelor 
guvernului, sustenabilitatea finan țelor publice și eficiența sistemului de s ănătate reprezint ă în 
continuare o problem ă. O altă provocare o constituie nivelul sc ăzut de respectare a normelor 
fiscale, ceea ce conduce la sc ăderi semnificative ale veniturilor, în special în domeniul TVA și 
al impozit ării veniturilor salariale.  
Sectorul financiar: S-au întreprins o serie de m ăsuri în vederea consolid ării sectorului 
financiar: cadrul de rezolu ție bancară a fost înt ărit, fondurile de garantar e a depozitelor au fost 
consolidate și au fost introduse standarde interna ționale de raportare pe ntru întregul sector 
bancar. Au fost adoptate m ăsuri menite s ă descurajeze și mai mult creditarea în valut ă, fără 
acoperire, a consumatorilor și IMM-urilor. Chestiunea deterior ării continue a calit ății 
activelor este abordat ă cu ajutorul unor noi m ăsuri.  
Creștere și competitivitate: Printre provoc ările semnificative în materie de competitivitate 
cu care se confrunt ă România se num ără prevalen ța sectoarelor cu tehnologie sc ăzută și 
medie, investi țiile publice și private reduse în C- D, productivitatea sc ăzută în industrie și 
servicii, precum și dificultățile de cre ștere întâmpinate de întreprinderi. O strategie na țională 
în materie de competitivitate care s ă includă toate aceste domenii de politic ă este în curs de 
dezvoltare. Restructurarea într eprinderilor de stat, precum și îmbunătățirea guvernan ței și a 
performan țelor acestora, în special în sectorul transporturilor și al energiei, au fost lente. 
Deficiențele administra ției publice r ămân o provocare major ă pentru cre ștere și 
competitivitate, împiedicând absorb ția fondurilor UE. Planurile de ac țiune concepute în 
vederea îmbun ătățirii eficacit ății administra ției publice sunt implementa te într-un ritm lent. O 
strategie pentru consolidarea administra ției publice este în curs de elaborare pentru sfâr șitul 
anului 2013. Succesul planului de ac țiune prioritar la nivel na țional privind cre șterea 
absorbției fondurilor UE a fost foarte limitat, de și s-a înregistrat o cre ștere a gradului de 
absorbție a fondurilor UE. 
Ocuparea for ței de munc ă și politici sociale: Rata total ă a șomajului în România este relativ 
redusă, dar se afl ă în creștere (7,5 % în septembrie 2013). Cu toate acestea, șomajul în rândul 
tinerilor este ridicat (23 %), în timp ce rata global ă de ocupare a for ței de munc ă a fost de 
numai 63,8 % în 2012. În 2013, autorit ățile române au implementat un plan na țional pentru a 
stimula ocuparea for ței de munc ă în rândul tinerilor. O strategie na țională de ocupare a for ței 
de muncă pentru perioada 2013-2020 este în curs de elaborar e, fiind destinat ă tinerilor, 
lucrătorilor în vârst ă, persoanelor care lucreaz ă în agricultur ă, femeilor și categoriilor 
vulnerabile. Începând cu anul 2011, este în curs de aplicare o lege privind exercitarea unor 
activități desfășurate de zilieri pent ru a combate munca f ără forme legale. Reducerea s ărăciei 
rămâne o provocare major ă pentru România. O reform ă a sistemului de asisten ță socială 
lansată în 2011 ar trebui s ă contribuie la sporirea eficien ței și a eficacit ății prestațiilor de 
asistență socială. 
 
35 
 SLOVENIA  
 
Finanțe publice:  Slovenia s-a angajat s ă își corecteze deficitul bugetar excesiv pân ă în 2015. 
Cadrul bugetar este supus unor noi schimb ări după adoptarea unei modific ări constitu ționale 
care pune bazele regulii unui buget public  echilibrat/excedentar, adoptat ă în mai 2013. Prin 
ultima reform ă a pensiilor se asigur ă faptul că cheltuielile cu pensiile r ămân stabile pân ă în 
2020. Se estimeaz ă însă că, după această dată, cheltuielile cu pensiile vor cre ște cu mult peste 
media UE. Guvernul a instituit un grup de lucru a c ărui sarcin ă este să analizeze diferite 
opțiuni de reforme suplimentare. Presiunile asupra sustenabilit ății pe termen mai lung 
izvorăsc și din faptul c ă se estimeaz ă o creștere a cererii de îngr ijiri pe termen lung și a 
cheltuielilor aferente, ca urmare a îmb ătrânirii popula ției. În mai 2013, guvernul a emis 
planuri de consolidare a servicii lor de îngrijire pe termen l ung furnizate la nivel local, iar 
pentru prima jum ătate a anului 2014 se prevede adoptarea unei noi Legi privind îngrijirile pe 
termen lung.  
Sectorul financiar:  Mai multe b ănci slovene s-au confruntat  cu o presiune continu ă asupra 
rezervelor lor de capital relativ sc ăzute, dependen ța lor de stat pentru capital constituind o 
amenințare semnificativ ă pentru sustenabilitatea finan țelor publice. În august 2013, Banca 
Sloveniei a lansat un exerci țiu independent de analiz ă a calității activelor și teste de rezisten ță, 
care a acoperit aproape 70 % din sectorul bancar. Exerci țiul se afl ă în curs, urmând a se 
încheia la sfâr șitului anului 2013. Noua soci etate de gestionare a activelor ba ncare este 
pregătită, în linii mari, s ă intre în posesia unor active, pe ntru a contribui la remedierea 
bilanțurilor bancare. Autorit ățile slovene au întreprins primel e demersuri pentru revizuirea 
cadrului de reglementare a sectorului bancar pân ă la sfârșitului anului 2013 și pentru 
îmbunătățirea capacit ății de supraveghere, a transparen ței și a divulg ării de date statistice.  
Creștere și competitivitate: Datele comunicate de Curtea Suprem ă par să confirme faptul c ă 
în ceea ce prive ște eficiența sistemului judiciar au continuat s ă se manifeste anumite tendin țe 
pozitive. Se afl ă în curs de preg ătire un cadru pentru re structurarea financiar ă extrajudiciar ă a 
întreprinderilor nefinanciare, îns ă nu s-a reu șit respectarea termenului din septembrie 2013, 
menționat în recomand ările specifice fiec ărei țări. La jum ătatea lunii septembrie a fost creat 
un grup de lucru alc ătuit din exper ți, având sarcina de a încorpora restructurarea extrajudiciar ă 
în codul de insolven ță, iar în octombrie guvernul a adoptat noi modific ări ale legisla ției în 
domeniul insolven ței. Ministerul de Finan țe a elaborat, în luna sept embrie, un nou proiect de 
lege de instituire a Sloveni a Sovereign Holding, o structur ă prin intermediul c ăreia ar trebui s ă 
se consolideze participarea indirect ă a statului și să se faciliteze privatizarea activelor 
neesențiale. Cu toate acestea, nu s-a reu șit respectarea termenului din septembrie 2013, fixat 
pentru clasificarea activelor de ținute de stat. Din mai 2013 nu s-au  înregistrat prog rese în ceea 
ce privește procesul interministeri al demarat în 2012 pentru ra ționalizarea numeroaselor 
profesii reglementate din Sl ovenia. Personalul noii agen ții independente pentru protec ția 
concurenței a fost suplimentat, îns ă agenția este marcat ă de caracterul limitat al resurselor 
financiare, accentuat de reducerile bugetare prev ăzute pentru 2014. 
 
36 
 Ocuparea for ței de munc ă și politici sociale:  În cadrul procesului de reform ă a pieței forței 
de muncă a fost creat un grup de lucru a c ărui sarcin ă este să întocmeasc ă, până în 
martie 2014, un raport privind realizarea și impactul reformei din martie 2013. Se afl ă în 
pregătire un nou act normativ privind locurile de munc ă pentru studen ți, al cărui obiectiv este 
de a păstra flexibilitatea și, în acela și timp, de a introduce obligativitatea unor contribu ții la 
sistemul de asigur ări sociale, în sco pul reducerii denatur ărilor. Noul act normativ urmeaz ă să 
fie susținut de m ăsuri în sectorul înv ățământului, menite s ă limiteze accesul la statutul de 
student. Se are în vedere revizuirea legii privind salariul minim, urmând s ă înceapă 
negocierile cu partenerii  sociali. În ceea ce prive ște lipsa de concordan ță dintre cererea și 
oferta de calific ări, acțiunile întreprinse au un caracter dest ul de limitat. Slovenia a elaborat și 
a pus în aplicare câteva m ăsuri speciale de politic ă activă în domeniul pie ței forței de munc ă. 
Va trebui ca efi cacitatea acestora s ă fie monitorizat ă îndeaproape.  
 
 
37 
 SLOVACIA  
 
Finanțe publice:  Slovacia a depus eforturi intense de consolidare, în vederea corect ării 
deficitului excesiv pân ă în 2013. În m ăsura în care aceste eforturi se bazeaz ă și pe măsuri 
punctuale, va trebui ca acestea s ă fie înlocuite în viitor cu m ăsuri mai structurale, în scopul de 
a se asigura sust enabilitatea corec ției. Investi țiile și cheltuielile publice în domeniul 
învățământului (exprimate în procent din PIB) au sc ăzut în ultimii ani, estimându-se c ă ele vor 
continua s ă scadă, ceea ce denot ă dificultățile întâmpinate în demersurile de implementare a 
recomand ării de a men ține cheltuielile menite s ă stimuleze cre șterea economic ă. Deși reforma 
întreprins ă în 2012 în sistemul de pensii a m ărit sustenabilitatea pe  termen lung a acestui 
sistem, se estimeaz ă că sistemul public de pensii va continua s ă fie în situa ție de deficit pe 
termen lung. Deocamdat ă nu se observ ă progrese în ceea ce prive ște reformele planificate în 
sistemul de s ănătate. În perioada 2012-2013 au fost adoptate mai multe m ăsuri în scopul 
reducerii denatur ărilor în materie de impozitare a venituri lor salariale între diferitele tipuri de 
încadrare în munc ă și în scopul îmbun ătățirii respect ării normelor în domeniul TVA. Pentru 
îmbunătățirea respect ării normelor fiscale în general, nu numai a normelor în domeniul TVA, 
sunt necesare eforturi suplimentare. Exist ă în continuare spa țiu de manevr ă pentru 
privilegierea într-o mai mare m ăsură a unor taxe și impozite mai pu țin dăunătoare pentru 
creșterea economic ă, precum impozitele pe proprietate și taxele de mediu. 
Creștere și competitivitate: Sprijinirea, pe termen mediu, a unei cre șteri și a unei 
competitivit ăți bazate într-o mai mare m ăsură pe cunoa ștere reprezint ă o provocare pentru 
Slovacia. Pentru a face fa ță acestei provoc ări, Slovacia trebuie mai întâi s ă consolideze 
instituțiile, capitalul uman, capacitatea de inovare și mediul de afaceri. În perioada 2012-2013 
au fost adoptate m ăsuri menite s ă asigure o mai mare transparen ță a sistemului de achizi ții 
publice și a sistemului judiciar, precum și o independen ță consolidat ă a Biroului de achizi ții 
publice. În sistemul judiciar continu ă, însă, procesul de reform ă. Guvernul a demarat, în 2012, 
o reformă important ă a administra ției publice, înso țită de măsuri de punere în aplicare care se 
întind pe mai mul ți ani. Îmbun ătățirea concuren ței și sporirea transparen ței mecanismelor de 
stabilire a pre țurilor în sectoarele reglementate, îndeosebi în sectorul energetic, sunt aspecte 
care nu au fost înc ă rezolvate. 
Ocuparea for ței de munc ă și politici sociale:  Slovacia a întreprins m ăsuri pentru reformarea 
politicilor active în domeniul pie ței forței de munc ă. Cu toate acestea, nu este înc ă sigur dac ă 
implementarea reformei din mai 2013 va avea r ezultatele scontate, în special în ceea ce 
privește evaluarea impactului și capacitatea serviciilor publice de ocupare a for ței de munc ă, 
existând în continuare necesitatea unor m ăsuri specifice pentru cele mai dezavantajate 
persoane aflate în c ăutarea unui loc de munc ă. Disponibilitatea restrâns ă a unui sistem de 
calitate și accesibil în domeniul educa ției și îngrijirii copiilor mici, în  special a celor cu vârste 
mai mici de trei ani, continu ă să constituie un obstacol în calea particip ării femeilor la pia ța 
forței de munc ă. Slovacia nu a întreprins înc ă măsuri în ceea ce prive ște incluziunea social ă a 
comunităților marginalizate. În domeniul înv ățământului, Slovacia a adoptat mai multe 
măsuri, dintre care merit ă menționate lansarea planului de ac țiune pentru tineret și aducerea 
unor modific ări la legile privind înv ățământul profesional și tehnic, înv ățământul superior și 
învățarea pe tot parcursul vie ții. 
 
38 
 FINLANDA  
 
Finanțe publice:  Finanțele publice din Finlanda au avut în general o situa ție solidă, iar țara a 
implementat m ăsurile de consolidare bugetar ă planificate. Cu toate acestea, deteriorarea 
climatului economic a f ăcut dificil ă obținerea rezultatelor scontate în materie de apropiere de 
obiectivul bugetar pe termen mediu al țării. Finlanda nu și-a îndeplinit obiectivul pe termen 
mediu (OTM), constând într-un excedent structural de 0,5 % pentru 2012, și a stabilit un nou 
OTM, constând într-un deficit de 0,5 % pentru  2013. Cu toate acestea, potrivit previziunilor 
Comisiei din toamna anului 2013, acest obiectiv  nu va fi atins. În august 2013, guvernul 
finlandez a lansat un program de re forme structurale care a completat și a consolidat 
angajamentele și măsurile anterioare destinate promov ării creșterii și reducerii decalajului în 
materie de sustenabilitate. Sunt în curs de preg ătire reforme cuprinz ătoare ale structurii 
municipalit ăților și ale serviciilor de asisten ță de sănătate și sociale. Aceste elemente 
reprezintă pași în direcția cea bun ă, dar este nevoie de evolu ții suplimentare înainte ca ele s ă 
poată fi evaluate. Reforma pensiilor a fost planificat ă pentru 2017.  
Creștere și competitivitate: Finlanda este un lider în materie de inovare, iar cheltuielile sale 
cu cercetarea și dezvoltarea continu ă să fie cele mai ridicate din UE. Cu toate acestea, țara se 
confruntă cu o serie de provoc ări, în special cu pier derea cotelor de pia ță ale exporturilor în 
ultimii ani, care îi pun în pericol pozi ția din punctul de vedere al competitivit ății. Eficien ța cu 
care sistemul finlandez de cercetare și inovare transform ă investițiile în C-D în produse și 
servicii noi și inovatoare este un aspect critic. Guvernul a oferit, printre alte m ăsuri, 
stimulente fiscale temporare pentru sprijinirea cercet ării și a investi țiilor, precum și sprijin 
suplimentar pentru finan țarea restructur ării și a creșterii în sectorul TIC, și s-a angajat s ă 
întreprind ă o reformă cuprinzătoare a institutelor de cercetare și a finanțării. A fost înfiin țat un 
program pentru promovarea concuren ței pe piața produselor. Începând cu 2014, Finlanda va 
scădea rata impozitului pe profit și există propuneri de reducere a poverii de reglementare și 
de reformare a sistemului de sprijinire a în treprinderilor. Succesul acestor demersuri depinde 
de detaliile reformelor, care nu au fost înc ă publicate.  
Ocuparea for ței de munc ă și politici sociale:  Piața forței de munc ă din Finlanda 
funcționează în general bine. Dificult ățile cele mai presante se refer ă la îmbătrânirea 
populației. Este important ca pentru viitor s ă se păs t r e z e  o f e r t a  d e  f o r ță de munc ă și să se 
amelioreze sustenabilitatea sistemelor de pensii și de îngrijire pe termen lung. Se va preveni 
ieșirea anticipat ă a lucrătorilor de pe pia ța forței de munc ă prin reducerea accesului la 
pensionări anticipate, dar exist ă încă anumite posibilit ăți de ieșire anticipat ă de pe aceast ă 
piață și sunt prev ăzute măsuri pentru ameliorarea calit ății vieții profesionale, extinzând astfel 
durata carierei profesionale . În 2013 au fost intr oduse o extindere a garan ției pentru tineret și 
un program voca țional temporar pentru adul ții tineri. A fost de asemenea lansat un program-
pilot ca răspuns la problema șomajului pe termen lung. Partenerii sociali au c ăzut de acord în 
privința unui nou acord-cadru referitor la salarii pentru urm ătorii trei ani (2+1), prin care se 
asigură majorări moderate ale salariilor pentru a ameliora competitivitatea economiei. 
Acordul include și o foaie de parcurs pe ntru ajungerea la o în țelegere privind reforma 
pensiilor. Aceste elemente reprezint ă pași concreți în direcția cea bun ă, dar rezultatele nu sunt 
încă vizibile.  
 
39 
 SUEDIA  
 
Finanțe publice:  Suedia are o pozi ție bugetar ă solidă, în conformitate cu cerin țele Pactului de 
stabilitate și de creștere, utilizând marja de manevr ă bugetară pentru sprijinirea cre șterii 
economice și a locurilor de munc ă. Suedia va trebui s ă își clarifice planurile pe termen mediu 
și lung, precizând modalitatea și momentul în care prevede c ă va atinge obiectivul na țional de 
excedent de 1 % din PIB, precum și modul în care va face fa ță cheltuielilor de s ănătate pe 
termen lung.  
Sectorul financiar:  În cursul ultimilor ani au fost puse în aplicare anumite m ăsuri care au 
contribuit la stabilizarea datoriilor gospod ăriilor, chiar dac ă această stabilizare s-a realizat la 
un nivel ridicat (aproximativ 80 % din PIB). Cu toate acestea, se pare c ă, în ultimele trei luni, 
datoriile și creditele gospod ăriilor se afl ă din nou în cre ștere. Măsurile introduse în ultimul 
timp de c ătre autoritatea de supraveghere financiar ă sunt binevenite, îns ă ar putea fi necesar 
ca ele să fie intensificate. Pân ă în prezent nu s-a analizat posibilitatea unor modific ări ale 
impozitelor pe proprietate sau ale normelor de deductibilitate fiscal ă în cazul pl ăților de 
dobânzi ipotecare. 
Prețurile locuin țelor prezint ă o tendință de creștere determinat ă de oferta limitat ă de locuin țe 
și de un sistem de impozitare a locuin țelor generator de datorii. Pe pia ța închirierilor de 
locuințe au fost adoptate unele m ăsuri, dar sunt necesare noi reforme în sistemul de stabilire a 
prețurilor de închiriere. Pentru sfâr șitul anului 2013 și începutul anului 2014 sunt prev ăzute 
mai multe acte legislative prin care se urm ăresc scurtarea timpului de construc ție și sporirea 
concurenței în sectorul construc țiilor.  
Creștere și competitivitate: Deși face parte din statele cu ce le mai bune rezultate, conform 
majorității indicatorilor de cercetare și dezvoltare, Suedia se confrunt ă cu mai multe provoc ări 
care ar putea amenin ța poziția concuren țială a țării pe termen mediu, în special prin 
diminuarea investi țiilor întreprinderilor în activit ățile de cercetare și dezvoltare și prin 
restrângerea activit ății de comercializare a produselor inovatoare. Pentru a da curs 
recomand ărilor specifice fiec ărei țări din 2012, Suedia a adoptat, în octombrie 2012, o nou ă 
strategie în domeniul inov ării, care se afl ă în curs de punere în aplicare. 
Ocuparea for ței de munc ă și politici sociale:  Piața suedeză a forței de munc ă este o pia ță 
care funcționează bine, în general, îns ă există anumite categorii, în special tinerii și persoanele 
provenite din familii de migran ți, care nu au o rela ție strânsă cu piața forței de munc ă. 
Guvernul adopt ă în prezent mai multe m ăsuri, printre care se num ără noi propuneri de 
reformare suplimentar ă a sistemului de înv ățământ profesional și tehnic, crearea unor acorduri 
de introducere în munc ă și continuarea negocierilor asupra unor  „pacturi pentru locuri de 
muncă” menite s ă reducă cheltuielile suportate în primul  an de angajatorii care angajeaz ă 
tineri și care ofer ă tinerilor respectivi o form ă de educa ție continu ă. Aceste elemente 
reprezintă pași în direc ția cea bun ă, dar nu se observ ă încă rezultate concrete. M ăsura 
introdusă în 2011 prin care se reducea TVA în cazul restaurantelor a fost prezentat ă ca o 
măsură de reducere a șomajului în rândul tinerilor. Efectele acestei m ăsuri asupra pre țurilor, a 
salariilor și a ocupării forței de munc ă în sector sunt în curs de evaluare, primele rezultate 
urmând a fi disponibile probabil în ianuarie 2014.  
 
40 
 REGATUL UNIT 
 
Finanțe publice:  Strategia de consolidare bugetar ă se află în curs de punere în aplicare și se 
îndreaptă în direcția bună, însă ritmul a încetinit în medie de -a lungul perioadei. Deficitul 
bugetar este în sc ădere, estimându-se c ă el va ajunge la 4,4 % în 2015-2016. În schimb, 
nivelul ridicat și crescând al datoriei publice continu ă să reprezinte un motiv de îngrijorare, 
dat fiind c ă acesta s-a m ărit în mod semnificativ între 2009 și 2012, când a atins 88,8 %.  
Sectorul financiar:  Sistemul de finan țare a împrumuturilor („Funding for Lending Scheme”), 
introdus de curând, începe s ă faciliteze accesul gospod ăriilor și al întreprinderilor la credite. 
Legea reformei bancare, aflat ă încă în stadiu de proiect, este prev ăzută să intre în vigoare la 
începutul anului 2014. De și aportul de credite în economie este în cre ștere, aceste credite iau, 
preponderent, direc ția marilor întreprinderi și a sectorului imobiliar. IMM-urile continu ă să 
întâmpine dificult ăți la accesarea creditelor ban care. Au existat, totu și, anumite semne de 
îmbunătățire în ceea ce prive ște disponibilitatea creditelor neba ncare. Crearea, în 2014, a unei 
bănci de afaceri cu sprijin guvernamental ar trebui s ă faciliteze accesul IMM-urilor la 
finanțare.  
Piața locuințelor s-a redresat în toat e regiunile, în ciuda varia țiilor mari de la o regiune la alta, 
însă există lipsuri constante în oferta de locuin țe. Măsurile de impulsionare a cererii de 
locuințe, în special sistemul de ajutor la cump ărare („Help to Buy Scheme”), risc ă să creeze 
creșteri speculative ale pre țurilor activelor, afectând într-o și mai mare m ăsură disponibilitatea 
și mărind gradul de îndatorare a gospod ăriilor. Nu au fost introduse și nu sunt prev ăzute 
reforme în domeniul impozitelor pe proprietate. Nu au fost adoptate m ăsuri pentru extinderea 
bazei de impozitare  în cazul TVA.  
Creștere și competitivitate: Părerea general ă este că redresarea economic ă începe să se facă 
simțită, o serie de îmbun ătățiri consistente fiind oglindite atât de datele concrete privind 
producția cât și de indicatorii din studi ile prospective. Exporturi le nete au început s ă 
contribuie în mod pozitiv la cre șterea economic ă, însă acest lucru s-a datorat unui declin 
major al importurilor, spre deosebire de relansarea exporturilor. Legea privind cre șterea 
economic ă și infrastructura din 2013, care se aplic ă Angliei și Țării Galilor, a devenit parte 
din legisla ție în aprilie 2013. Guvernul a anun țat lansarea pachetului „Investi ții în viitorul 
Britaniei” ( „Investing in Britain’s future” ) care prevede efectuarea unor investi ții publice în 
infrastructuri în valoare de peste 100 de miliarde GBP pân ă în 2020, realizarea unor reforme 
la nivelul politicilor, în vederea stimul ării unor noi investi ții din partea sectorului privat în 
domeniul produc ției de energie, precum și implementarea și extinderea în continuare a 
sistemului de garan ții, pentru încurajarea finan țării proiectelor majore. Este prea devreme 
pentru o evaluare, îns ă, în ceea ce prive ște capacitatea energetic ă, măsurile introduse nu par s ă 
ofere un nivel adecvat de certitudine dincolo de anul 2020. 
 
41 
 Ocuparea for ței de munc ă și politici sociale:  De la începutul crizei , s-a observat o oarecare 
rezistență a pieței forței de munc ă, iar rata de ocupare a for ței de munc ă este ridicat ă (71,7 %). 
Cu toate acestea, exist ă în continuare câteva domenii de îngrijorare, îndeosebi în leg ătură cu 
rata șomajului în rândul tinerilor și al persoanelor care nu s unt încadrate profesional și nu 
urmează niciun program educa țional sau de formare. Numeroase persoane, în special lucr ători 
tineri, au locuri de munc ă precare, fiind angaja ți cu frac țiune de norm ă sau în posturi 
temporare. În plus, Regatul Unit are prea mul ți lucrători slab califica ți și duce lips ă de 
lucrători cu aptitudini profesionale și tehnice deosebite. Programele introduse de Guvern 
pentru rezolvarea acestor probleme, în speci al programul de lucru („Work Programme”) și 
contractul cu tineretul („ Youth Contract”), nu au reu șit să îndeplineasc ă obiectivele 
guvernamentale. Regatul Unit se confrunt ă, de asemenea, cu o provocare de o mai mare 
anvergură în domeniul productivit ății: dintr-o serie de date publicate recent rezult ă că 
Regatul Unit pierde teren în fa ța concuren ților săi din cadrul G7 (cu o productivitate pe ora 
lucrată cu 16 % sub media din cadrul G7 valabil ă în 2012 și cu 2 % sub nivelul s ău din 2007). 
Regatul Unit are una dintre cele mai ridicate rate de risc de s ărăcie sau de excluziune social ă 
pentru familiile monoparentale di n UE-28. Au fost introduse m ăsuri de îmbun ătățire a ofertei 
de servicii de îngrijire a copiilor și a disponibilit ății acestor servicii, îns ă implementarea uneia 
dintre cele mai importante reforme sociale, cr editul universal („Universal Credit”), se 
confruntă cu mai multe provoc ări.  
 
42 
 ZONA EURO  
 
Situația economic ă din zona euro continu ă să se afle sub semnul provoc ării, date fiind 
dezechilibrele acumulate în anii 2000, fragmentarea pie ței financiare și incertitudinea 
persistentă la nivel de politici, în leg ătură cu desăvârșirea uniunii economice și monetare. În 
vederea cre ării unei cre șteri durabile și a unor posibilit ăți de investi ții, sunt necesare noi reforme 
de îmbunătățire a capacit ății de ajustare și a competitivit ății statelor membre ale zonei euro.  
În ceea ce prive ște coeren ța mixului general de politici și necesitatea monitoriz ării și a 
coordonării reformelor, Eurogrupul din septembrie a discutat situa ția economic ă și 
implicațiile acesteia pentru zona euro și pentru recomand ările specifice statelor membre. 
Câteva domenii specifice de politic ă, precum uniunea bancar ă și situația din anumite state 
membre ale zonei euro, au fost discutate în  cadrul Eurogrupului di n lunile septembrie și 
octombrie. Cu toate acestea, este necesar ca activitatea de coordonare a politicilor economice 
în zona euro s ă fie consolidat ă în continuare, în special prin m ărirea nivelului de angajament 
pe calea reformelor economice, de asumare a r ăspunderii pentru reformele economice și de 
implementare a reformelor economice.  
În ceea ce prive ște politica bugetar ă, toate statele membre ale zonei euro și-au prezentat 
proiectele de planuri bu getare, ceea ce reprezint ă o piatră de hotar în efortu rile de consolidare 
a coordon ării politicilor bugetare ale statelor membre. Dup ă ce, în ultimii trei ani, au atins 
cote impresionante, eforturile de consolidare vor continua, chiar dac ă ritmul lor va încetini în 
timp. Acesta este rezultatul consolid ării timpurii la nivelul zonei euro, care s-a dovedit a fi 
necesară, date fiind riscurile pentru  sustenabilitatea datoriei, și care a concordat cu o corectare 
treptată a deficitelor excesive. Modelele de conso lidare aplicate la nivelul statelor membre 
continuă să fie diferen țiate în mod adecvat, în func ție de marja de manevr ă bugetară. În plus, 
având în vedere încetinirea observat ă în ceea ce prive ște nevoile de ajustare, se va reduce 
impactul pe termen scurt asupra cre șterii economice și va exista o marj ă mai mare de manevr ă 
pentru o consolidare favorabil ă creșterii. În acest domeniu pot fi aduse noi îmbun ătățiri. De 
exemplu, fiscalitatea nu se sprijin ă îndeajuns pe extinderea bazel or de impozitare sau pe o 
impozitare mai pu țin denaturant ă, iar reducerile de  cheltuieli vizeaz ă într-o măsură prea mare 
cheltuielile favorabile cre șterii, precum investi țiile. Statele membre sunt invitate s ă se 
concentreze și mai mult asupra unei po litici bugetare care s ă favorizeze cre șterea și care să fie 
ancorată într-un cadru bugeta r pe termen mediu. De și în majoritatea statelor membre ale zonei 
euro s-au înregistrat progrese semnificativ e în activitatea de consolidare a credibilit ății 
strategiilor bugetare pe termen mediu, sunt posibile progrese suplimentare prin transpunerea 
integrală și prompt ă, până la sfârșitul anului 2013, a Tratatul ui privind stabilitatea, 
coordonarea și guvernan ța în cadrul uniunii economice și monetare (TSCG) și a directivei 
referitoare la cadrele bugetare. De asem enea, statele membre sunt invitate s ă își completeze 
politicile bugetare cu reforme structurale prin care s ă fie consolidat poten țialul de cre ștere 
economic ă, în vederea consolid ării într-o și mai mare m ăsură a sustenabilit ății datoriei.  
 
43 
 În ceea ce prive ște fragmentarea pie ței financiare, Comisia și Banca European ă de Investi ții 
(BEI) au prezentat propuneri privind punerea în aplicare a unor m ăsuri de finan țare a 
economiei. Mai precis, s-a propus extinderea inst rumentelor financiare comune cu partajarea 
riscurilor între Comisie și BEI pentru mobilizarea investi țiilor în IMM-uri din partea 
sectorului privat și a pieței de capital, scopul fiind acela de a m ări volumul de împrumuturi 
noi acordate IMM-urilor pe teritoriul UE. R ămâne ca aceste propuneri s ă fie puse în aplicare 
în cel mai scurt timp posibil, fiind necesar s ă participe un num ăr cât mai mare posibil de state 
membre, în scopul atingerii masei critice. În  plus, ar trebui ca, pe termen lung, s ă se aibă în 
vedere reducerea importan ței pe care intermedierea b ăncilor o are în UE. La rândul s ău, BCE 
a anunțat detaliile evalu ării cuprinz ătoare având ca obiect b ăncile și urmând a se desf ășura pe 
parcursul a 12 luni, cu începere din noiembrie, iar ABE a elaborat  o serie de standarde tehnice 
referitoare la creditele neperformante și la perioadele de gra ție. De asemenea, în cadrul 
Eurogrupului au fost demarate discu țiile pe tema unor mecanisme credibile de protec ție 
fiscală. În final, acordul cu privire la mecanismul unic de supraveghere (MUS), discu țiile 
purtate în prezent de c ătre Consiliu, Parlament și Comisie pe marginea Directivei privind 
redresarea și rezoluția bancar ă și a Directivei privind sistemel e de garantare a depozitelor, 
precum și discuțiile pe tema mecanismului unic de rezolu ție marcheaz ă noi progrese pe calea 
spre o uniune bancar ă. Desăvârșirea uniunii bancare este  un aspect urgent și necesită nu doar 
un mecanism unic de supraveghere, ci și un mecanism unic de rezolu ție. În acest context, este 
esențial ca Directiva pr ivind redresarea și rezoluția bancară și Directiva privind sistemele de 
garantare a depozitelor s ă fie adoptate pân ă la sfârșitul anului și ca mecanismul unic de 
rezoluție să fie adoptat înainte de sfâr șitul actualei perioade legislative. 
În ceea ce prive ște reformele structurale, se observ ă o divergen ță considerabil ă între modurile 
în care aceasta este realizat ă. Zona euro dep ășește dihotomia clasic ă dintre centru și periferie, 
care a caracterizat evolu țiile de pân ă acum în criza zonei euro. Țările care beneficiaz ă de 
programe de asisten ță au depus eforturi în cadrul unei im presionante agende de reforme, îns ă 
trebuie să își păstreze ritmul de reform ă, dat fiind c ă bazele economice nu au fost corectate 
încă. Din rapoartele elaborat e de Comisie cu privire la progresele înregistrate de Spania și de 
Slovenia, dou ă state care se confrunt ă cu dezechilibre excesive, reiese c ă aceste state și-au 
accelerat m ăsurile de politic ă după ce au identificat dezechilibrele excesive, dar c ă pentru 
corectarea acestora sunt necesare înc ă măsuri importante. Pentru consolidarea bazelor 
economice și a potențialului de cre ștere economic ă, este necesar, de asemenea, s ă se rezolve 
dezechilibrele din alte țări, indiferent dac ă este vorba de țări cu deficit de cont curent sau de 
țări cu excedent de cont curent. Evolu țiile înregistrate pe planul concuren ței în state membre 
de mari dimensiuni, precum Fran ța și Italia, au o influen ță mai direct ă asupra zonei euro, de 
unde și responsabilitatea mai mare a acestor state de  a implementa reforme structurale care s ă 
îmbunătățească perspectivele zonei euro în ansamblu.  
În fine, în ceea ce prive ște situația ocupării forței de munc ă și situația socială în zona euro, 
Comisia a adoptat o comunicar e privind dimensiunea social ă a uniunii economice și 
monetare. În plus, pentru stabilitatea uniunii economice și monetare sunt necesare m ăsuri 
ambițioase din partea statelor membre, prin care s ă se asigure func ționarea corect ă a piețelor 
forței de munc ă și, în acela și timp, să se previn ă șomajul de lung ă durată în rândul categoriilor 
vulnerabile. În aceast ă privință este esen țial ca statele membre ale UE s ă își intensifice 
eforturile de punere în practic ă a inițiativei de locuri de munc ă pentru tineri și a garanției 
pentru tineret pân ă în ianuarie 2014.  
 
44 
 Pentru a concluziona, ansamblul progres elor înregistrate în urma recomand ărilor specifice 
zonei euro demonstreaz ă că au fost luate m ăsuri pentru dep ășirea actualelor provoc ări 
economice. Cu toate acestea, nu au fost finalizat e toate punctele de pe agenda de reforme, iar 
consolidarea drumului c ătre redresare presupune ca statele membre s ă își asume r ăspunderea 
în mod colectiv și să își ia angajamentul de a realiza toate reformele, la nivel de stat membru 
și la nivelul zonei euro, necesare pentru func ționarea corect ă a uniunii economice și monetare, 
în vederea asigur ării unei îmbun ătățiri durabile a condi țiilor de trai pentru cet ățenii acesteia.