Consiliul Judiciar Național întâmpină dificultăți în contrabalansarea competențelor președintelui Oficiului Național al Magistraturii. Alegerea unui nou președinte al Oficiului Național al Magistraturii poate deschide calea pentru o cooperare consolidată. Președintele Oficiului Național al Magistraturii este ales de Parlament și deține puteri extinse cu privire la administrarea sistemului jurisdicțional. Președintele Oficiului Național al Magistraturii își desfășoară activitatea sub supravegherea Consiliului Judiciar Național. Cu toate acestea, Consiliul Judiciar Național se confruntă cu o serie de limitări structurale, care îl împiedică să exercite o supraveghere eficace a acțiunilor președintelui Oficiului Național al Magistraturii. În special, acesta nu are dreptul de a fi consultat cu privire la propunerile legislative care afectează sistemul de justiție. Consiliul Judiciar Național are un rol limitat în ceea ce privește numirile în sistemul judiciar, precum și în ceea ce privește numirea președinților de instanță și a altor manageri de instanță. În plus, Consiliul Judiciar Național dispune de resurse limitate și depinde de președintele Oficiului Național al Magistraturii în ceea ce privește plățile bugetare. Absența unui control eficace asupra președintelui Oficiului Național al Magistraturii sporește posibilitatea luării unor decizii arbitrare în administrarea sistemului judiciar. În special, Consiliul Judiciar Național a criticat președintele anterior al Oficiului Național al Magistraturii, deoarece acesta a încălcat legea atunci când a anulat procedurile de selectare a președinților de instanță și a numit în mod discreționar președinți de instanță ad interim, fără aprobarea Consiliului Judiciar Național. Această situație a determinat Consiliul Judiciar Național să solicite în mod oficial Parlamentului revocarea președintelui Oficiului Național al Magistraturii. Comisia parlamentară competentă a examinat solicitarea respectivă și, în iunie 2019, a respins-o. Puterile limitate ale Consiliului Judiciar Național, precum și necesitatea consolidării acestora au fost subliniate de Consiliul Europei, de Comisia Europeană și de părțile interesate. La 9 iulie 2019, în contextul semestrului european, Consiliul a recomandat Ungariei „să întărească independența judiciară”, observând în legătură cu Consiliul Judiciar Național că acesta se confruntă cu dificultăți din ce în ce mai mari în ceea ce privește contrabalansarea puterilor președintelui Oficiului Național al Magistraturii. Nu s-au luat măsuri legislative de la momentul respectiv în vederea soluționării acestor probleme de ordin structural. Consiliul Judiciar Național a salutat alegerea unui nou președinte al Oficiului Național al Magistraturii în decembrie 2019; acest lucru poate deschide calea înspre o colaborare consolidată cu Consiliul Judiciar Național, în timp ce echilibrarea puterilor poate fi realizată într-un climat de securitate juridică numai prin intermediul unei consolidări legislative a puterilor conferite Consiliului.

Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2019), Assessing certain recent developments in the Hungarian media market through the prism of the Media Pluralism Monitor [Centrul pentru pluralism și libertate în mass-media (2019), Evaluarea unor evoluții recente pe piața media din Ungaria prin prisma Instrumentului de monitorizare a pluralismului mass-mediei]. https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/79196553-5c39-11ea-8b81-01aa75ed71a1 .

Budapest Institute, Corruption Research Center Budapest (Centrul de Cercetare a Corupției din Budapesta) (2019), Transparency and Integrity: the Online Presence of Hungarian Municipalities – Analysis of Urban Municiaplities’ websites in Hungary (Transparență și integritate: prezența online a municipalităților maghiare - Analiza site-urilor web ale municipalităților urbane din Ungaria). http://www.crcb.eu/?p=1799 .

Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2020), Media Pluralism Monitor 2020 [Centrul pentru pluralism și libertate în mass-media (2020), Instrumentul de monitorizare a pluralismului mass-mediei 2020]. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 .

CEPEJ (2018), European judicial systems – Efficiency and quality of justice (Sistemele judiciare europene - eficiența și calitatea justiției), studiul CEPEJ nr. 26, ediția 2018 (date pentru 2016). https://rm.coe.int/rapport-avec-couv-18-09-2018-en/16808def9c .

CIVICUS, Monitor tracking civic space (Instrumentul de monitorizare a spațiului civic): Ungaria. https://monitor.civicus.org/country/hungary/ .

Comisarul pentru Drepturile Omului al Consiliul Europei (2018), Commissioner calls on Hungary’s President to return to the Parliament the legislative package on administrative courts (Comisarul solicită președintelui Ungariei să retrimită în Parlament pachetul legislativ privind instanțele de contencios administrativ) (declarația din 14 decembrie 2018). https://www.coe.int/en/web/commissioner/-/commissioner-calls-on-hungary-s-president-to-return-to-the-parliament-the-legislative-package-on-administrative-courts .

Comisia Europeană (2020), Raportul OLAF 2019.

Comisia Europeană (2020), Tabloul de bord privind justiția în Uniunea Europeană pentru anul 2020.

Comisia Europeană, Raport de țară privind Ungaria pentru 2019, SWD(2019) 1016 final.

Comisia Europeană, Raport de țară privind Ungaria pentru 2020, SWD(2020) 516 final.

Consiliul Europei, Platforma pentru promovarea protecției jurnalismului și a siguranței jurnaliștilor – Ungaria. https://www.coe.int/en/web/media-freedom/hungary .

Consiliul Europei: Comisia de la Veneția (2010), Report on the Independence of the Judicial System Part I: The independence of judges (Raport privind independența sistemului judiciar Partea I: independența judecătorilor), CDL-AD(2010)004.

Consiliul Europei: Comisia de la Veneția (2012), Ungaria – Opinion on Act CLI of 2011 on the Constitutional Court of Hungary (Aviz privind Legea CLI din 2011 privind Curtea Constituțională a Ungariei), CDL-AD(2012)009.

Consiliul Europei: Comisia de la Veneția (2012), Ungaria – Opinion on Act CLXII of 2011 on the Legal Status and Remuneration of Judges and Act CLXI of 2011 on the Organisation and Administration of Courts of Hungary (Avizul referitor la Legea CLXII din 2011 privind statutul juridic și remunerarea judecătorilor și Legea CLXI din 2011 privind organizarea și administrarea instanțelor din Ungaria), CDL-AD(2012)001.

Consiliul Europei: Comisia de la Veneția (2012), Ungaria – Opinion on the Cardinal Acts on the Judiciary that were amended following the adoption of Opinion CDL-AD(2012)001 on Hungary (Avizul referitor la legile cardinale privind sistemul judiciar, modificate în urma adoptării Avizului CDL-AD(2012)001 privind Ungaria), CDL-AD(2012)020.

Consiliul Europei: Comisia de la Veneția (2012), Ungaria – Opinion on Act CLXIII of 2011 on the Prosecution Service and Act CLXIV of 2011 on the Status of the Prosecutor General, Prosecutors and other Prosecution Employees and the Prosecution Career of Hungary (Avizul referitor la Legea CLXIII din 2011 privind serviciul de urmărire penală și Legea CLXIV din 2011 privind statutul procurorului general, al procurorilor și al altor angajați ai Parchetului, precum și profesia de procuror în Ungaria), CDL-AD(2012)008.

Consiliul Europei: Comisia de la Veneția (2015), Ungaria – Opinion on Media Legislation (Act CLXXXV on Media Services and on the Mass Media, Act CIV on the Freedom of the Press, and the Legislation on Taxation of Advertisement Revenues of Mass Media) of Hungary [Avizul referitor la legislația privind mass-media (Legea CLXXXV privind serviciile mass-media și mass-media, Legea CIV privind libertatea presei și legislația privind impozitarea veniturilor din publicitate ale mass-media) din Ungaria], CDL-AD(2015)015.

Consiliul Europei: Comisia de la Veneția (2017), Polonia – Opinion on the Draft Act amending the Act on the National Council of the Judiciary (Avizul referitor la proiectul de lege de modificare a legii privind Consiliul Judiciar Național); on the Draft Act amending the Act on the Supreme Court, proposed by the President of Poland, and on the Act on the Organisation of Ordinary Courts (referitor la proiectul de lege de modificare a legii privind Curtea Supremă, înaintat de președintele Poloniei, și referitor la legea privind organizarea instanțelor ordinare), CDL-AD(2017)031.

Consiliul Europei: Comisia de la Veneția (2019), Ungaria – Opinion on the law on administrative courts and the law on the entry into force of the law on administrative courts and certain transitional rules (Avizul referitor la legea privind instanțele de contencios administrativ și la legea privind intrarea în vigoare a legii privind instanțele de contencios administrativ și anumite norme tranzitorii), CDL-AD(2019)004.

Consiliul Europei: Comisia de la Veneția (2020), Report – Respect for democracy, human rights and the rule of law during states of emergency: reflections – taken note of by the Venice Commission on 19 June 2020 by a written procedure replacing the 123rd plenary session (Raport – Respectarea democrației, a drepturilor omului și a statului de drept în starea de urgență: reflecții – luat la cunoștință de Comisia de la Veneția la 19 iunie 2020 printr-o procedură scrisă care înlocuiește cea de-a 123-a sesiune plenară), CDL-AD(2020)014.

Consiliul Europei: Comisia de la Veneția și Biroul pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului din cadrul Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (ODIHR din cadrul OSCE) (2018), Ungaria – Joint Opinion on the Provisions of the so-called “Stop Soros” draft Legislative Package which directly affect NGOs (in particular Draft Article 353A of the Criminal Code on Facilitating Illegal Migration) [Avizul comun referitor la așa-numitul pachet legislativ „Stop Soros”, care afectează în mod direct ONG-urile (în special proiectul de articol 353A din Codul penal privind facilitarea migrației ilegale)], CDL-AD(2018)013.

Consiliul Europei: Comisia de la Veneția și Biroul pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului din cadrul Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (ODIHR din cadrul OSCE) (2018), Ungaria – Joint Opinion on Section 253 on the special immigration tax of Act XLI of 20 July 2018 amending certain tax laws and other related laws and on the immigration tax (Avizul comun referitor la secțiunea 253 privind taxa specială pentru imigrație din Legea XLI din 20 iulie 2018 de modificare a anumitor legi fiscale și a altor legi conexe și privind taxa pentru imigrație), CDL-AD(2018)035-e.