Avizul Comitetului Economic și Social European privind Analiza anuală a creșterii 2019

(aviz suplimentar)

[COM(2018) 770 final]

(2020/C 47/18)

Raportor: Anne DEMELENNE

Decizia Biroului CESE 14.5.2019 Temei juridic Articolul 32 alineatul (1) din Regulamentul de procedură și articolul 29 litera (a) din normele de aplicare a Regulamentului de procedură Aviz suplimentar Secțiunea competentă Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială Data adoptării în secțiune 17.10.2019 Data adoptării în sesiunea plenară 30.10.2019 Sesiunea plenară nr. 547 Rezultatul votului (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) 140/3/6

Preambul

Prezentul aviz face parte dintr-un set de două avize de monitorizare privind Analiza anuală a creșterii [COM(2018) 770 final] și, respectiv, Recomandarea privind politica economică a zonei euro [COM(2018) 759 final]. Obiectivul este de a actualiza și consolida propunerile anterioare ale CESE (1), ținând seama de evoluțiile recente și de previziunile economice pentru UE și zona euro, precum și de diversele rapoarte și recomandări publicate în contextul semestrului european în curs de desfășurare. Acest pachet de avize reprezintă contribuția globală a societății civile din UE la politica economică, socială și de mediu pentru următorul ciclu al semestrului european, care va fi lansat în noiembrie 2019. CESE îndeamnă Comisia Europeană și Consiliul să țină seama de această contribuție în contextul viitorului „pachet de toamnă” din cadrul semestrului european și al procesului decizional interinstituțional aferent.

1. Concluzii și recomandări

1.1. Prezentul aviz al CESE este un aviz suplimentar la avizul CESE pe tema „Analiza anuală a creșterii 2019”. El ia în considerare recomandările specifice fiecărei țări ( 2 ) , Comunicarea Comisiei Europene privind semestrul european și recomandările Consiliului în acest sens. Avizul acoperă mai detaliat anumite aspecte economice și sociale legate de semestrul european 2019.

1.2. Decalajul în materie de investiții în Uniunea Europeană nu a fost încă soluționat. Pentru a îmbunătăți competitivitatea întreprinderilor europene, sunt în continuare necesare investiții publice și private și cheltuieli pentru formare și educație (începând cu educația timpurie a copiilor). În acest an, recomandările specifice fiecărei țări se concentrează, în mod bine-venit, asupra investițiilor. Trebuie acordată o atenție deosebită investițiilor productive și investițiilor în infrastructura socială, pentru a acorda prioritate creșterii durabile și măsurilor de punere în aplicare a pilonului drepturilor sociale.

1.3. Eforturile statelor membre în ceea ce privește reforma structurală trebuie să crească. În special, în ceea ce privește țările care înregistrează excedente de cont curent, trebuie abordată respectarea insuficientă de către statele membre a procedurii privind dezechilibrele macroeconomice, pentru asigurarea stabilității economice și politice a Uniunii Europene și a zonei euro. CESE deplânge dezechilibrul dintre recomandările generale, nespecifice în ceea ce privește domenii importante precum investițiile, domeniul social și schimbările climatice și obiectivele strategice concret cuantificabile care decurg din regulile bugetare.

1.4. Situația actuală caracterizată de rate foarte scăzute ale dobânzii a permis deblocarea de fonduri în bugetele naționale, ca urmare a reducerii cheltuielilor cu dobânzile pentru obligațiunile de stat. Statele membre ar trebui să utilizeze aceste fonduri pentru a-și spori investițiile tangibile, digitale și de mediu, precum și cheltuielile pentru formare, dezvoltarea de competențe și calificări, care ar trebui considerate ca fiind investiții în resurse umane, și nu costuri.

1.5. În ceea ce privește domeniul recomandărilor sociale specifice fiecărei țări, este bine-venită importanța sporită acordată Pilonului european al drepturilor sociale și tabloului de bord social. Comitetul încurajează Comisia să continue și să dezvolte această abordare în viitorul ciclu al semestrului european. În cazul unei încetinirii a creșterii economice în următorii ani, este important ca obiectivele pozitive ale politicii sociale să joace un rol central în cadrul semestrului european și să fie asimilate obiectivelor macroeconomice și bugetare.

1.6. Schimbările climatice au devenit o problemă centrală în ultimul an și pot fi luate mai mult în considerare în cadrul semestrului. Recomandările pentru următorul ciclu anual ar trebui să conțină mai multe recomandări specifice fiecărei țări pentru a combate amenințarea existențială a schimbărilor climatice, dacă nu chiar cel puțin o recomandare pentru fiecare stat membru.

1.7. Impozitarea trebuie să favorizeze investițiile productive și cheltuielile în economia reală. Veniturile fiscale ar trebui să provină din alte surse decât cele legate de muncă și de consumul durabil.

1.7.1. Financiarizarea anumitor părți ale economiei europene a creat o povară excesivă asupra întreprinderilor – și a angajaților acestora – care creează locuri de muncă, generează valoare adăugată și cresc stocul de capital real. CESE solicită Comisiei să analizeze posibilitatea utilizării semestrului european pentru promovarea generală a valorii pentru părțile interesate și nu doar a valorii pentru acționari.

1.7.2. În contextul recomandărilor specifice fiecărei țări din acest an, mai multe state membre au primit recomandări privind consolidarea dialogului social. Pentru a încuraja participarea partenerilor sociali, ar trebui introduse standarde minime privind consultarea partenerilor sociali naționali de către guvernele naționale, în diferite etape ale procesului semestrului european.

1.7.3. Politica Comisiei privind bunurile publice ar trebui să se bazeze pe principiul conform căruia privatizarea bunurilor publice ar trebui să le excludă pe cele care au o importanță strategică și sunt mai bine gestionate de sectorul public și nu ar trebui să conducă la o pierdere netă pentru stat, care ar vinde în circumstanțe nefavorabile.

2. Context: prioritățile Comisiei Europene în cadrul semestrului european 2019 și recomandările specifice fiecărei țări

2.1. Potrivit Comisiei Europene, statele membre au înregistrat cel puțin unele progrese, punând în aplicare 40 % din recomandările specifice fiecărei țări care le-au fost adresate. Cu o perspectivă multianuală, peste două treimi din recomandările specifice fiecărei țări au înregistrat „unele progrese” ( 3 ) . Deși punerea în aplicare este în continuare semnificativă în ceea ce privește serviciile financiare, s-au observat, de asemenea, progrese privind promovarea creării de locuri de muncă cu contracte de muncă pe durată nedeterminată, precum și abordarea segmentării pieței muncii. Cu toate acestea, punerea în aplicare a recomandărilor este încă limitată și prea lentă în domeniile-cheie necesare pentru corectarea dezechilibrelor macroeconomice ( 4 )

2.2. Recomandările specifice fiecărei țări din 2019 se bazează pe constatările cuprinse în rapoartele de țară din 2019 și includ un accent mai puternic asupra investițiilor, cu cel puțin o recomandare legată de investiții pentru fiecare stat membru.

2.3. În ceea ce privește perspectivele macroeconomice, incertitudinea nu a scăzut. Retragerea preconizată a Regatului Unit din Uniunea Europeană și „războaiele comerciale” globale provocate de Statele Unite sunt, mai mult ca oricând, considerate ca reprezentând un risc de deteriorare a creșterii economice și a ocupării forței de muncă în viitorul apropiat. În pofida unei rate scăzute a șomajului agregat în ultimele două decenii, mai multe țări nu au atins nivelul ocupării forței de muncă de dinaintea crizei. Se preconizează că, în acest an, rata de creștere a PIB-ului în Uniunea Europeană va fi de numai 1,4 % în UE și de 1,2 % în zona euro ( 5 ) . Așa cum constata Consiliul guvernatorilor Băncii Centrale Europene ( 6 ) , inflația în zona euro va rămâne insuficientă în raport cu obiectivul său (un nivel inferior, dar apropiat de 2 % pe termen mediu), iar politica bugetară va trebui, ca atare, să-și îndeplinească rolul în susținerea creșterii zonei euro și a Uniunii Europene.

3. Observații generale privind recomandările Comisiei Europene

3.1. Investiții

CESE salută și sprijină cu fermitate atenția specială acordată de Comisia Europeană creșterii investițiilor în rapoartele de țară și în recomandările specifice fiecărei țări din acest an. În trecut, Comitetul a solicitat în mod repetat statelor membre și Comisiei Europene să pună un accent mai mare pe creșterea investițiilor publice și private și este încântat să constate că una dintre recomandările sale a fost pusă în practică. În conformitate cu aceasta, investițiile trebuie să fie productive și durabile, în timp ce investițiile financiare și imobiliare speculative ar trebui evitate.

3.1.1. Obiectivele de investiții, ca recomandări specifice fiecărei țări, nu sunt foarte precise, în conformitate cu practica Comisiei de a stabili obiective generale. Totuși, acest lucru menține în continuare un dezechilibru, deoarece țintele bugetare sunt foarte concrete, ca urmare a dispozițiilor tratatului. Încă nu este clar în ce mod pot fi atinse obiectivele de investiții în țările care sunt constrânse de cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Astfel cum a subliniat în avizele sale anterioare, CESE recomandă ca investițiile să dobândească un rol mai important, prin introducerea unei reguli de aur în cadrul bugetar european ( 7 )

3.1.2. asset purchase programme – APP) din sectorul privat, BCE a investit în obligațiuni ecologice și consideră că ea ar trebui să-și continue și să-și extindă acest angajament în momentul reluării achizițiilor nete și în faza de reinvestiții a programului. Semestrul european are nevoie de un accent mai puternic pe creșterea durabilă, ghidată de obiectivele 2030 de dezvoltare durabilă ale ONU, ceea ce se reflectă în solicitarea CESE referitoare la efectuarea unui studiu anual privind creșterea durabilă ( 8 ) . Investițiile în infrastructură trebuie să devină ecologice și sociale, cu accent pe energia din surse regenerabile, așa cum preconizează, de altfel, noua Comisie. Această necesitate ar trebui să fie luată în considerare și mai mult în semestrul european. Inspirat de accentul bine-venit pus pe investiții în cadrul recomandărilor specifice fiecărei țări din acest an, CESE propune Comisiei Europene și Consiliului să evalueze dacă recomandările specifice fiecărei țări ar trebui să conțină cel puțin un obiectiv ambițios concret pentru fiecare stat membru, pentru a reduce substanțial emisiile de gaze cu efect de seră până la rezolvarea provocării privind schimbările climatice, cu potențiale efecte catastrofale. În acest context, CESE își exprimă satisfacția că, în cadrul programelor sale de achiziționare de active (– APP) din sectorul privat, BCE a investit în obligațiuni ecologice și consideră că ea ar trebui să-și continue și să-și extindă acest angajament în momentul reluării achizițiilor nete și în faza de reinvestiții a programului.

3.1.3. În ceea ce privește nevoile concrete de investiții, CESE solicită Comisiei Europene și statelor membre să elaboreze un plan concret de creștere a investițiilor publice și private, pentru a depăși lacunele identificate în domenii importante, pentru asigurarea viitorului economic și social al Europei și pentru a-i proteja competitivitatea față de China și Statele Unite, cum ar fi investițiile în tehnologia informației și în inteligența artificială (cercetare, dezvoltare, inclusiv infrastructură IT). De asemenea, este necesar să se includă în aceste investiții cheltuielile necesare în domeniile educației, formării profesionale, îmbunătățirii competențelor și mobilității, precum și sprijinirea măsurilor de economisire a energiei în industrie și în domeniul transporturilor, de exemplu prin dezvoltarea și utilizarea rețelei feroviare. Aceste cheltuieli ar trebui să beneficieze de un sprijin sporit, prin utilizarea fondurilor structurale. Aceasta ar veni în sprijinul competitivității și ar aborda problema lipsei forței de muncă calificate, care este recunoscută în întreaga UE ca fiind unul dintre obstacolele în calea investițiilor ( 9 )

3.1.4. Comitetul consideră că ar putea fi stabilite obiective și priorități strategice mai concrete în atingerea obiectivelor generale stabilite de Consiliul European. Deși indicatorii UE 2020 erau prea sumari, prioritățile generale convenite de Consiliu trebuie să fie concretizate și extinse la alte domenii de politică. Prin urmare, CESE solicită Consiliului și Comisiei să elaboreze o strategie pe termen lung pentru 2030, care ar trebui să se reflecte în recomandările specifice fiecărei țări din 2020 ( 10 ) . Această strategie pe termen lung ar trebui să includă o viziune pentru o economie a stării de bine în Uniunea Europeană, care necesită investiții mai mari în activități de producție, într-o mai bună educație, calificări, competențe și formare, în protecție socială, sănătate și economii de energie, în locuințe la prețuri accesibile și în promovarea egalității de gen.

3.2. Dezechilibrele de cont curent

3.2.1. Comitetul salută atenția acordată de Comisia Europeană țărilor care înregistrează excedente de cont curent, aceasta fiind o problemă macroeconomică majoră a zonei euro și a Uniunii Europene. În timp ce fostele țări cu deficit de cont curent și-au eliminat deficitele, țările care înregistrează excedente de cont curent nu doresc să întreprindă acțiuni politice semnificative pentru creșterea cererii interne, cum ar fi creșterea investițiilor publice, salarii mai mari, cheltuieli mai mari ale guvernului sau impozite mai mici, care să le reducă excedentele. Impozitele mai mici sunt cel mai bine puse în aplicare prin trecerea de la impozitarea veniturilor salariale și TVA la alte surse de venituri fiscale. Cu toate acestea, o posibilă reducere a sarcinii fiscale asupra costului forței de muncă nu ar trebui să se refere la contribuțiile de asigurări sociale, deoarece acestea reprezintă un element financiar important pentru asistența medicală, pensii, asigurarea contra accidentelor, șomaj și alte scopuri legate de protecția socială.

3.2.2. Ținând cont de lipsa persistentă de disponibilitate a țărilor care înregistrează excedente de cont curent de a-și mări în mod corespunzător cererea internă, țările cu deficit de cont curent suferă de o lipsă a cererii. Procedura privind dezechilibrele macroeconomice (PDM) reușește să sublinieze problema, dar nu are nicio efect în ceea ce privește competențele de executare. Prin urmare, punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări este deosebit de deficitară în ceea ce privește recomandările PDM ( 11 ) . CESE solicită Consiliului European să coordoneze o strategie macroeconomică pentru a obține o creștere a cererii interne în țările care înregistrează excedente de cont curent și, ca atare, reducerea excedentelor naționale de cont curent care constituie excedentul de cont curent din zona euro. În cadrul acestei strategii, țările care înregistrează excedente de cont curent trebuie să se angajeze în mod credibil să-și reducă excedentele într-un mod permanent și durabil.

3.2.3. Deoarece forma concretă a unui instrument bugetar pentru zona euro s-a conturat în negocierile recente, a devenit evident că Consiliul European nu a reușit să convină asupra unui buget semnificativ pentru zona euro cu o funcție de stabilizare. CESE este îngrijorat că, la nivel european, cadrul macroeconomic este inadecvat pentru a face față unei viitoare crize, în cazul în care riscurile de evoluție negativă a creșterii economice se materializează. CESE solicită Consiliului European să pregătească un răspuns sub forma unei politici bugetare eficace din partea statelor membre la o posibilă recesiune, împreună cu un răspuns în materie de politică monetară a Băncii Centrale Europene.

3.3. Politica bugetară, datoria publică și impozitele

3.3.1. Reevaluarea riscului privind obligațiunile de stat în timpul crizei zonei euro a introdus un factor suplimentar de divergență. Guvernele țărilor cu rate de creștere mai mici și datorii inițiale mai mari trebuie să plătească rate ale dobânzii mai ridicate pentru datoria lor publică, pe baza estimărilor uneori inadecvate ale piețelor financiare privind situația lor bugetară. Încercarea de a reconsolida rezervele bugetare în mod prematur sau, în cuvinte mai puțin metaforice, reducerea cheltuielilor și creșterea impozitelor, astfel cum a sugerat Comisia pentru statele membre cu datorii mai mari, riscă din nou să limiteze dinamica pozitivă a sectorului privat și creșterea încă slabă din unele state membre. Stabilirea traiectoriilor necesare privind eforturile de ajustare bugetară pentru țările cu o marjă de manevră bugetară mai mică, dar numai prin recomandări pentru țările cu o marjă de manevră bugetară mai mare, implică riscul ca orientarea bugetară generală a zonei euro să nu fie suficient de expansivă pentru a cuprinde excedentul mare de cont curent al zonei euro.

3.3.2. Având în vedere reevaluarea, de către cei mai mari experți în materie, a rolului datoriei publice în perioadele cu rate scăzute ale dobânzii ( 12 ) , CESE încurajează Consiliul European să reflecte în ce măsură cadrul bugetar actual a frânat investițiile publice necesare și cheltuielile publice pentru creșterea productivității, cum ar fi educația, îmbunătățirea competențelor, învățarea pe tot parcursul vieții, asistența medicală și protecția socială ( 13 ) . După cum a anunțat în pachetul său din septembrie, BCE va menține ratele dobânzii la un nivel foarte scăzut în viitorul apropiat. În ultimii ani, această politică a dus deja la o scădere a cheltuielilor cu dobânzile pentru guverne. CESE solicită statelor membre să utilizeze fondurile astfel eliberate pentru a crește investițiile.

3.3.3. Măsurile privind deviația PIB ale Comisiei Europene, utilizate pentru a determina orientarea bugetară adecvată, sunt considerate de către experți prea prociclice ( 14 ) . În loc să măsoare în mod independent producția potențială maximă a unei economii prin numărul de șomeri și lipsa de capital, măsura Comisiei Europene se bazează prea mult pe performanțele din trecut ( 15 ) . Drept urmare, în perioadele bune și în cele rele, politica bugetară anticiclică este imposibil de aplicat atunci când țările respectă regulile Pactului de stabilitate și de creștere. CESE recomandă Comisiei Europene ca, împreună cu statele membre, să își evalueze procedura pentru a calcula deviațiile PIB în lumina acestor constatări.

3.3.4. În ceea ce privește țările care nu au reușit să profite de creșterea economică din ultimii ani atât cât s-ar fi preconizat, lipsa cererii agregate, împreună cu o schimbare nefavorabilă în structura productivă a economiei în raport cu exporturile a contribuit la un nivel redus de creștere. CESE încurajează Comisia Europeană și Consiliul European să țină seama de considerațiile privind strategia industrială și politica industrială din Uniunea Europeană pentru următorul ciclu al semestrului european.

3.3.5. Astfel cum s-a subliniat în avizele anterioare ale CESE, statele membre trebuie să prevină planificarea fiscală agresivă și evaziunea fiscală, punând accentul pe justiția fiscală și pe finanțarea cheltuielilor guvernamentale.

3.3.6. Financiarizarea economiei a permis câtorva actori financiari să exercite o influență nejustificată asupra marilor întreprinderi și a sectorului public, urmărind profituri și bonusuri pe termen scurt, în detrimentul nevoilor pe termen lung ale anumitor întreprinderi, ale angajaților și ale regiunilor în care își desfășoară activitatea ( 16 ) . CESE solicită Comisiei să analizeze posibilitatea utilizării semestrului european pentru a promova valoarea pentru părțile interesate și nu valoarea pentru acționari. După caz, în statele membre, regimul fiscal ar trebui reorientat spre promovarea investițiilor fizice, digitale și durabile reale, precum și spre investiții în resursele umane, descurajând scopurile pur financiare și speculative. În special, denaturarea regimului fiscal care promovează și recompensează financiar în mod nejustificat ideea valorii acționarilor ar trebui să fie evidențiată și propusă spre reformă, ca recomandare specifică fiecărei țări.

3.4. Pilonul european al drepturilor sociale

3.4.1. CESE salută și susține reorientarea în recomandările de politică, către un accent pe dialogul social, educație, competențe și formare, sănătate și protecția socială. Comitetul încurajează Comisia să continue și să extindă această schimbare pe parcursul următoarelor cicluri ale semestrului european, în special pe tema salariilor minime suficiente negociate în mod responsabil de partenerii sociali, asigurate de lege, și a contractelor colective de muncă naționale.

3.4.2. Comitetul se bucură că Comisia Europeană a acordat o atenție specială rezultatelor obținute de statele membre în ceea ce privește dimensiunile Pilonului european al drepturilor sociale. Comitetul recunoaște valoarea adăugată deosebită creată prin introducerea indicatorilor tabloului de bord social, care subliniază evoluțiile sociale și convergența în rândul statelor membre ale UE ca o contrapondere necesară pentru accentul pus în mod tradițional pe problemele economice și financiare. CESE încurajează Comisia să continue și să extindă ponderea pilonului în cadrul recomandărilor specifice fiecărei țări și să ia în considerare explorarea de noi indicatori ai tabloului de bord social, de exemplu noi indicatori referitori la negocierea colectivă.

3.4.3. Faptul că convergența salarială dintre țări este mult mai lentă decât cea preconizată de liderii UE și de Comisie a dus la creșterea fluxurilor de migrație către țările și regiunile cu mai multe locuri de muncă și cu salarii mai mari. În principiu, acest flux de lucrători către regiuni mai performante din punct de vedere economic este un mecanism de ajustare esențial în cadrul uniunii monetare europene. Cu toate acestea, din cauza convergenței lente a salariilor și a condițiilor de viață, fluxurile de migrație au fost mai mari decât se preconizase. În unele cazuri, o parte semnificativă a populației în vârstă de muncă a emigrat, ceea ce poate reprezenta o problemă pe termen mediu pentru țările de origine în cazul în care emigranții nu se întorc. Prin urmare, este necesară o convergență reală mai rapidă a salariilor și a condițiilor de viață între țările membre ale UE și cele ale uniunii monetare europene. CESE invită Comisia să prezinte un raport detaliat privind convergența reală și să își adapteze recomandările strategice la statele membre și la UE în ansamblu, pentru a asigura o convergență veritabilă.

3.4.4. În introducerea la Analiza anuale a creșterii 2019, Comisia Europeană salută reluarea creșterii economice în toate statele membre. Totuși, ratele pozitive de creștere a PIB-ului nu se traduc neapărat prin convergență socială în sens ascendent. Unul dintre instrumentele pentru realizarea acesteia din urmă este negocierea colectivă. Prin urmare, Comitetul solicită Comisiei să lărgească indicatorii tabloului de bord social, pentru a include măsuri de negociere colectivă.

3.4.5. Punerea în aplicare a recomandărilor care decurg din Pilonul european al drepturilor sociale necesită o finanțare adecvată. Ar trebui clarificat modul în care pot fi atinse obiectivele Pilonului european al drepturilor sociale, în special în țările constrânse de cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Pe baza propunerilor pe care le-a prezentat într-un aviz anterior ( 17 ) , CESE recomandă Comisiei Europene și Consiliului să se asigure că sunt disponibile resurse, în special în contextul fondurilor structurale și de investiții europene și al altor fonduri ale UE, pentru a completa participarea finanțării publice și private la nivel național. Ceea ce ar putea facilita creșterea investițiilor publice în statele membre ar fi recurgerea la o regulă de aur privind investițiile publice cu obiectiv social, care ar introduce mai multă flexibilitate în regulile bugetare. De asemenea, ar trebui să se reziste oricărei reduceri a bugetului Uniunii, ceea ce ar implica o scădere a resurselor alocate îndeplinirii obiectivelor Pilonului european al drepturilor sociale. Planul de investiții pentru Europa, sprijinit de Fondul european pentru investiții strategice (FEIS), ar trebui, de asemenea, să fie îmbunătățit, având în vedere criticile formulate, în ianuarie 2019, de Curtea de Conturi Europeană care a subliniat exagerarea presupuselor sale efecte asupra nivelurilor de investiții ( 18 )

3.5. În ceea ce privește conținutul recomandărilor specifice fiecărei țări în domeniul social, de la introducerea semestrului european, se constată că statele membre cu o creștere economică redusă și cu datorii publice mai mari au făcut obiectul unor recomandări care conduc la devalorizarea socială ( 19 ) . Obiectivele macroeconomice au avut, în general, prioritate ( 20 ) . Având în vedere perspectivele economice incerte, CESE îndeamnă Consiliul European să se asigure că obiectivele pozitive ale politicii sociale au prioritate mai mare și, prin urmare, egală în următorii ani cu a celorlalte obiective, chiar și în perioadele de criză economică.

3.5.1. Asigurarea unei bune calități a ocupării forței de muncă rămâne o provocare. Formele de muncă atipică, cum ar fi munca temporară, locurile de muncă cu timp parțial, subcontractarea sau lucrul pe platforme online s-au extins în ultimii 10 ani în mai multe state membre. În timp ce abilitățile și performanțele educaționale ale lucrătorilor au crescut, calitatea locurilor de muncă oferite a scăzut în mai multe țări. Un exemplu ar fi numărul din ce în ce mai mare de lucrători din anumite țări care sunt forțați să accepte contracte temporare sau cu fracțiune de normă din cauza lipsei de locuri de muncă permanente cu normă întreagă, potrivit datelor colectate de Eurostat ( 21 ) . Uneori, aceste forme de ocupare a forței de muncă le pot conveni lucrătorilor, dar, adesea, acest lucru nu se întâmplă, iar noile forme de ocupare a forței de muncă ridică, de asemenea, probleme cu privire la învățarea pe tot parcursul vieții pentru lucrătorii temporari și cei cu contracte precare. CESE solicită statelor membre să adopte în timp util măsuri de protecție a muncii și în materie de securitate socială, într-un cadru european, pentru a se adapta la formele emergente de ocupare a forței de muncă și la o lume a muncii din ce în ce mai nesigură.

3.5.2. Economia socială joacă un rol din ce în ce mai important în economie ( 22 ) . Datorită diversității lor (cooperative, unități instituționale organizate sub forma societăților mutuale, asociații, fundații, întreprinderi sociale), întreprinderile au un potențial mare de a contribui la stimularea creșterii economice și a ocupării forței de muncă în Europa și de a contribui în mod semnificativ la coeziunea socială în Uniunea Europeană. Din păcate, Uniunea nu a dezvoltat un cadru juridic adecvat pentru exploatarea acestui potențial pe piața internă. CESE solicită Comisiei să includă acest subiect în agenda sa pentru următorul mandat.

3.5.3. Nivelul mai ridicat de cheltuieli guvernamentale și ale societăților pentru educație pot contribui la evitarea șomajului în societatea digitală din ziua de azi și de mâine, societatea industriei și a serviciilor care necesită personal înalt calificat. CESE solicită statelor membre să utilizeze fondurile UE pentru a asigura recalificarea forței lor de muncă în era digitală.

3.5.4. Dacă se justifică în contextul național, poate fi utilă o reorientare calitativă către un învățământ profesional de înaltă calitate, diferit de învățământul terțiar. O concentrare prea limitată asupra absolvirii învățământului terțiar, astfel cum arată indicatorii de educație din tabloul de bord social, poate denatura imaginea generală. CESE solicită Comisiei și statelor membre să reflecte în ce măsură reușita școlară poate fi măsurată mai bine în tabloul de bord social, luând în considerare acest fapt.

3.6. Implicarea partenerilor sociali

3.6.1. CESE salută intenția Comisiei de a aprofunda dialogul cu partenerii sociali și societatea civilă, inclusiv cu instituțiile ce promovează solidaritatea, ONG-urile, universitățile și organizațiile de consumatori, pentru a stimula mai mult punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări, inclusiv prin vizite în statele membre și prin discuții bilaterale și multilaterale.

3.6.2. În acest sens, schimbul informal periodic de informații și fluxul permanent de informații pot fi îmbunătățite. Deși furnizarea de informații preliminare necesare către partenerii sociali înainte de reuniunile majore, pentru a asigura un schimb de informații productiv în timpul lor, este semnificativă cu privire la aspectele pieței muncii și ale incluziunii sociale, acest lucru nu este valabil în cazul aspectelor bugetare și fiscale. CESE încurajează Comisia să se angajeze într-un dialog mai profund și mai semnificativ, în timp util, cu partenerii sociali, în afara procedurilor oficiale.

3.6.3. Implicarea promptă și semnificativă a partenerilor sociali în semestrul UE poate fi îmbunătățită, astfel cum a constatat în mod corect Comisia Europeană ( 23 ) . Deși semestrul european funcționează bine la nivel european și în unele state membre, acest lucru nu este valabil pentru toate țările. CESE salută recomandările adresate diverselor state membre privind consolidarea dialogului social, în cadrul recomandărilor specifice fiecărei țări, și încurajează statele membre să le pună în aplicare.

3.6.4. Accesul în timp util la informații semnificative și consultări în timp util, angajamentul serios al guvernului și capacitatea partenerilor sociali reprezintă probleme care au împiedicat consultările partenerilor sociali în cadrul semestrului la nivel național. CESE recomandă introducerea de standarde minime privind consultarea partenerilor sociali naționali de către guvernele naționale în diverse etape, pe parcursul semestrului european. Acest lucru presupune și explicații care să indice dacă și din ce motive guvernele s-au abătut de la propunerile partenerilor sociali. Implicarea partenerilor sociali trebuie, de asemenea, să fie asigurată în timpul oricărei monitorizări care evaluează punerea în aplicare a propunerilor.

4. Recomandări specifice

4.1. În ceea ce privește discuția în Consiliu privind oportunitatea extinderii sferei de aplicare a semestrului european pentru a acoperi problemele legate de coeziunea socială și economică, CESE susține ferm decizia de a include aceste aspecte în cadrul semestrului ( 24 ) . CESE încurajează Comisia Europeană și statele membre să continue pe această cale în următorii ani și să dezvolte abordarea respectivă, care ar trebui să includă, de asemenea, un răspuns la provocarea climatică. CESE recomandă, de asemenea, Consiliului European să le solicite statelor membre să se bazeze pe tabloul de bord social, pe raportul de monitorizare a rezultatelor privind ocuparea forței de muncă și pe Monitorul performanței în materie de protecție socială, pentru a-și ghida eforturile legate de convergență.

4.2. Locuințele

4.2.1. În unele state membre, prețurile locuințelor au crescut în ultimii ani. Chiriile din unele orașe mari și medii au devenit atât de mari, încât au o pondere tot mai pronunțată în cadrul veniturilor. Deși nu este singurul factor de influență, această situație este legată de ratele scăzute ale dobânzilor, deoarece politica monetară acționează cel mai rapid prin intermediul pieței locuințelor. Ratele dobânzii de referință ale BCE vor rămâne la nivelurile actuale (sau la niveluri mai scăzute) până când va exista o convergență susținută a inflației spre atingerea obiectivului său (un nivel suficient de apropiat, dar sub 2 % pe parcursul perioadei pentru care se face previziunea) ( 25 ) . În plus, creșterea chiriilor agravează problema persoanelor fără adăpost. Lipsa de date îngreunează urmărirea îndeaproape a evoluției persoanelor fără adăpost din Uniunea Europeană. CESE invită statele membre și Comisia Europeană să îmbunătățească colectarea de date privind persoanele fără adăpost, pentru a le monitoriza mai bine numărul, distribuția și condițiile de viață în Uniune.

4.2.2. Pentru a îmbunătăți echilibrul energetic și climatic al locuințelor și al altor clădiri, modificările de regim fiscal și alte stimulente guvernamentale din statele membre pot fi utilizate pentru a încuraja și mai mult lucrările de renovare și construcție, sporindu-le astfel eficiența.

4.3. Alte reforme

4.3.1. Pentru mai multe țări, reformele individuale menționate în recomandările specifice fiecărei țări includ pericolul agravării inegalității sociale și economice. Reformele pensiilor nu trebuie să genereze sărăcie la bătrânețe.

4.3.2. Privatizarea activelor publice ar trebui să excludă privatizarea componentelor de importanță strategică și a celor care sunt mai bine gestionate de sectorul public și să nu producă pierderi nete statului prin vânzarea în perioade economice nefavorabile. În principiu, serviciile publice esențiale sunt furnizate cel mai eficient de către stat, deoarece nu există obligația unui profit care să sporească costurile. În cazurile în care calitatea și finanțarea serviciilor publice nu corespund standardelor dorite de cetățeni, capacitatea administrativă de a furniza aceste servicii în mod eficient ar trebui îmbunătățită și ar trebui furnizate resursele financiare necesare pentru a face acest lucru. Aceasta nu exclude posibilitatea ca unele țări să decidă să permită parteneriate public-privat (PPP) adaptate pentru servicii specifice, într-o situație specifică. În acest sens, parteneriatele public-privat trebuie să servească interesul public. În special pe piețele de monopol sau oligopol, ele nu trebuie utilizate de grupurile de interese specifice pentru a obține profituri, prin perceperea unor prețuri mai mari decât este necesar sau prin sustragerea de la investițiile necesare pentru a menține calitatea.

4.3.3. O politică industrială bine concepută, care satisface nevoile țării, poate spori creșterea economică, productivitatea, bunăstarea și ocuparea forței de muncă. CESE subliniază necesitatea unei dezbateri ample și a unei acțiuni concrete cu privire la elaborarea unei strategii industriale la nivel european și la cel al statelor membre, bazată pe resurse financiare suficiente, care să nu se mulțumească cu o simplă adaptare a legislației europene în materie de concurență, pentru a permite mai multe fuziuni între multinaționale.

Bruxelles, 30 octombrie 2019. Președintele Comitetului Economic și Social European Luca JAHIER

(1) Avizul CESE pe tema „Analiza anuală a creșterii 2019” (JO C 190, 5.6.2019, p. 24), și Avizul CESE pe tema „Politica economică a zonei euro (2019)” (JO C 159, 10.5.2019, p. 49).

(2) COM(2019) 500 final.

(3) COM(2019) 500 final, p. 3.

(4) Efstathiou, K. și Wolff, G. (2018), Is the European Semester effective and useful? („Este semestrul european eficient și util?”).

(5) Previziuni economice europene,vara anului 2019, Comisia Europeană.

(6) Mario Draghi, președintele BCE, Conferință de presă – Declarație introductivă, Frankfurt pe Main, 12 septembrie 2019.

(7) Avizul CESE pe tema „Analiza anuală a creșterii 2019”, punctul 3.9.8 (JO C 190, 5.6.2019, p. 24).

(8) Avizul CESE pe tema „Analiza anuală a creșterii 2019”, punctul 1.7 (JO C 190, 5.6.2019, p. 24).

(9) „Raportul BEI privind investițiile 2018/2019 – redotarea economiei europene”.

(10) Conform avizului CESE „Semestrul european și politica de coeziune – Către o nouă strategie europeană post-2020” (JO C 353, 18.10.2019, p. 39).

(11) „What drives national implementation of EU policy recommendations?”, Bruegel, Working paper, nr. 4.

(12) Blanchard, O., Public Debt and Low Interest Rates („Datoria publică și ratele scăzute ale dobânzilor”), ianuarie 2019, și dezbaterea lansată în Germania privind regula națională a „frânării îndatorării naționale, inițiată de Michael Hüther, IW Policy Paper 3/19.

(13) Germany's even larger than expected fiscal surpluses: Is there a link with the constitutional debt brake? („Excedentele bugetare din Germania sunt chiar mai mari decât s-a preconizat: există vreo legătură cu mecanismul constituțional de frânare a îndatorării?”), Bruegel.

(14) The campaign against ‘nonsense' output gaps („Campania împotriva deviațiilor PIB «absurde»”), Bruegel.

(15) Why Hysteria Over the Italian Budget Is Wrong-Headed („De ce isteria privind bugetul italian este greșită”).

(16) Vatteville, É. în revista Management & Avenir 2008/4 (no 18), pp. 88-103.

(17) JO C 262, 25.7.2018, p. 1.

(18) Raportul special nr. 3/2019 – Fondul european pentru investiții strategice (FEIS): este nevoie să se acționeze pentru ca FEIS să devină un succes deplin.

(19) Copeland, P. și Daly, M. (2018), The European Semester and EU Social Policy („Semestrul european și politica socială a UE”).

(20) Degryse, C. și Pochet, P. (2018), European social dynamics: a quantitative approach.

(21) Baza de date Eurostat, „lfsa_eppgai” și „lfsa_petar”.

(22) Instituțiile și întreprinderile economiei sociale din Europa reprezintă peste 2,8 milioane de organizații, în cadrul cărora sunt angajate 13,6 milioane de persoane, care reprezintă 8 % din PIB-ul UE.

(23) Proiect de raport comun privind ocuparea forței de muncă al Comisiei și Consiliului, p. 11.

(24) Concluziile Consiliului privind analiza anuală a creșterii pentru 2019 și raportul comun privind ocuparea forței de muncă, p. 7, 15 martie 2019.

(25) Mario Draghi, președintele BCE, Conferință de presă – Declarație introductivă, Frankfurt pe Main, 12 septembrie 2019.