RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂȚILOR EUROPENE 
Bruxelles, 21.5.2007 
COM(2007) 253 final 
  
COMUNICARE A COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, 
COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL 
REGIUNILOR 
Raport al Comisiei în ceea ce prive şte punerea în aplicare a Re gulamentului (CE) nr. 
1407/2002 al Consiliului privind ajutorul de stat pentru industria c ărbunelui 
  
{SEC(2007) 602}  
 
RO 2   RO COMUNICARE A COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, 
COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL 
REGIUNILOR 
Raport al Comisiei în ceea ce prive şte punerea în aplicare a Re gulamentului (CE) nr. 
1407/2002 al Consiliului privind ajutorul de stat pentru industria c ărbunelui 
1. INTRODUCERE  
1.1. Evolu ţia de-a lungul istoriei a ajutor ului de stat pentru industria c ărbunelui 
Cărbunele, în diferitele sale forme, de la lignit la huil ă, este o surs ă important ă de energie în 
Europa de ast ăzi. Acesta reprezint ă 17% din consumul total de energie, şi circa 30% din 
producţia de energie electric ă. UE import ă aproximativ o treime din c ărbunele pe care îl 
consumă.  
Începând din anii 1950, o parte din produc ţia internă de cărbune nu mai putea face fa ţă 
concurenţei de pe pia ţă, datorită, în principal, unei reduceri a costurilor de transport pentru 
cărbunele originar din ţări terţe, epuizării bazinelor carbonife re care prezentau condi ţii 
geologice favorabile, precum şi creşterii costurilor for ţei de munc ă. Comunitatea European ă a 
Cărbunelui şi Oţelului („CECO”) şi ulterior Comunitatea European ă („CE”) au autorizat 
statele membre s ă acorde subven ţii industriei lor na ţionale a c ărbunelui, ceea ce urma s ă le 
permită punerea în practic ă a unui proces armonios de restructurare şi închidere. 
Temeiul juridic cel mai recent al acestor m ăsuri a fost Regulamentul (CE) nr. 1407/2002 al 
Consiliului privind ajutorul de stat pentru industria c ărbunelui („Regulamentul privind 
industria c ărbunelui”)1. Acesta a fost adoptat în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (e) 
din Tratatul CE, şi stabileşte o derogare de la interdic ţia general ă privind ajutorul de stat. 
Acesta autorizeaz ă ajutor pentru închidere (articolul 4) , ajutor de exploa tare [articolul 5 
alineatul (3)], ajut or pentru investi ţii [articolul 5 alineatul (2)] şi ajutor pentru pasivele 
preluate (articolul 7), cu condi ţia ca ajutorul acordat în temeiul articolelor 4 şi 5 să fie 
descrescător (articolul 6) şi ca statele membre s ă includă minele într-un plan de acces la 
rezervele de c ărbune, care necesit ă aprobarea din partea Comisiei  (articolul 9). Pe baza 
regulamentului men ţionat anterior, Comisia a autorizat ac ordarea ajutorului de stat în mai 
multe state membre. 
1.2 Sfera de aplicare a raportului 
Sfera de aplicare a prezentului raport este stabilit ă la articolul 11 din Regulamentul privind 
industria c ărbunelui. 
Articolul 13 stabile şte regulile de revizuire a Regul amentului privind industria c ărbunelui pe 
baza concluziilor raportului Comisiei. 
                                                 
1 JO L 205, 2.8.2002, p. 1-8;  astfel cum a fost modificat prin anexa II, punctul 12 din Tratatele de 
aderare privind extinderile UE din 2004 şi 2007.  
 
RO 3   RO Articolul 14 alineatul (3) con ţine o „clauz ă de caducitate”, conform c ăreia „ Regulamentul în 
cauză se aplică până la 31 decembrie 2010 ”.  
Contextul politic în cadrul c ăruia se efectueaz ă prezentul raport este st abilit de comunicarea 
Comisiei intitulat ă „O politic ă energetic ă pentru Europa”2, de Cartea verde „O strategie 
europeană pentru energie durabil ă, competitiv ă şi sigură”3, noua Strategie pr ivind dezvoltarea 
durabilă4, Strategia de la Göteborg5 şi comunicarea Comisiei intitulat ă „O Europ ă durabilă 
pentru o lume mai bun ă: o Strategie european ă privind dezvoltarea durabil ă”6. 
2. REZULTATE ALE APLIC ĂRII REGULAMENTULUI PRIVIND INDUSTRIA C ĂRBUNELUI 
ÎNTRE 2002  ŞI 2006 
Regulamentul privind industria c ărbunelui a intrat în vigoare la 24 iulie 2002. Cu toate 
acestea, articolul 14 prevede posib ilitatea ca statele membre s ă acorde ajutor în perioada 
cuprinsă între 24 iulie 2002 şi 31 decembrie 2002, în conf ormitate cu regulile prev ăzute de 
Decizia nr. 3632/93/CECO din 28 decembrie 1993 de stabilire a unor reguli comunitare cu 
privire la acordarea ajutorul ui de stat în industria c ărbunelui (Decizia privind industria 
cărbunelui). Toate statele membre car e au acordat ajutoare în aceast ă perioadă au beneficiat 
de această posibilitate7. Prin urmare, Regulamentul privind industria c ărbunelui a început s ă 
fie aplicat de facto  numai de la 1 ianuarie 2003. 
În ceea ce prive şte statele membre care au aderat la UE la 1 mai 2004 şi la 1 ianuarie 2007, 
Comisia a început s ă aplice Regulamentul privind industria c ărbunelui din 1 mai 2004 şi, 
respectiv, 1 ianuarie 2007. Înainte de aceast ă dată, autorităţile lor na ţionale din domeniul 
concurenţei aplicau textul Regulamen tului privind industria c ărbunelui conform condi ţiilor 
prevăzute de a şa-numitele acorduri europene. În m ăsura în care s-au pus la dispozi ţia 
Comisiei datele referitoare la perioada de preaderare, acestea au fost incluse în prezentul 
raport. 
Ca urmare a stop ării produc ţiei de cărbune în Fran ţa în 2004, 11 state membre produc c ărbune 
în temeiul Regulamentului privind industria c ărbunelui8. Printre ţările candidate, Turcia şi 
Fosta Republic ă Iugoslav ă a Macedoniei produc, de asemenea, c ărbune reglementat de 
regulamentul men ţionat anterior.  
                                                 
2 COM(2007) 001 final. 
3 COM(2006) 105 final. 
4 Documentul 10117/06, adoptat de c ătre Consiliu la 9 iunie 2006. 
5 Adoptat ă de către Consiliu la Göteborg la 15 şi 16 iunie 2001. 
6 COM(2001) 264 final. 
7 Aceasta se refer ă la Spania (a se vedea Deciziile N 3/2002; C 17/2003), Fran ţa (a se vedea Deciziile N 
551/2002), Germania (a se vedea Decizia N 550/2002) şi Regatul Unit (a se vedea Decizia N 740/2002). 
8 Regulamentul privind industria c ărbunelui se refer ă la cărbunele de calitate superioar ă, cel de calitate 
medie şi cel de calitate inferioar ă de clasă A şi B, în temeiul clasific ării stabilite de Comisia economic ă 
pentru Europa a Organiza ţiei Naţiunilor Unite din cadrul sistemului interna ţional de codificare a 
cărbunelui; a se vedea articolul 2 litera (a ) din Regulamentul privind industria c ărbunelui. C ărbunele de 
calitate inferioar ă de clasă C este exclus din sfera de aplicare a acestuia. Țările produc ătoare de c ărbune 
reglementate de Regulamentul privind industria c ărbunelui sunt Bulgaria, Republica Ceh ă, Germania, 
Ungaria, Italia, Polonia, Români a, Slovenia, Slovacia, Spania şi Regatul Unit. 
 
RO 4   RO 2.1. Prezentare general ă a modului de utilizare a ajutorului de stat acordat industriei 
cărbunelui şi rezultatele procesului de restructurare 
2.1.1 Ajutor de exploatare şi ajutor pentru investi ţii [articolul 5 alineatul (2) şi articolul 
5 alineatul (3) din Regulamentul privind industria c ărbunelui] 
Se disting trei grup e de state membre: cele care au încetat acordarea de subven ţii în favoarea 
minelor aflate în exploatare (Republica Ceh ă, Franţa, Italia), cele care acord ă ajutor pentru 
investiţii (Polonia, Slovacia, Regatul Unit) şi cele care acord ă ajutor de exploatare (Bulgaria, 
Germania, Ungaria, România, Slovenia, Spania).  
Încetarea total ă a subven ţiilor din domeniul c ărbunelui 
Franţa a închis ultima sa min ă de cărbune în 2004. În 2006, Fran ţa a autorizat o întreprindere 
privată, care nu va beneficia de nicio subven ţie, să iniţieze exploat ările miniere într-o nou ă 
mină de cărbune la zi în zona L'arc (Gardanne). Republica Ceh ă a privatizat minele sale de 
cărbune deţinute în trecut de stat, şi a decis s ă nu mai acorde subven ţii. Acest fenomen a 
condus la o reducere substan ţială a produc ţiei şi a ocupării forţei de munc ă în sectorul minier. 
Astăzi, întreprinderea minier ă privatizat ă OKD  este competitiv ă pe piaţa mondial ă. Italia  are 
o mină de cărbune în exploatare  în Sardinia, pentru care nu s-a notificat Comisiei9 niciun 
ajutor de stat. 
În aceste trei ţări, procesul de restru cturare s-a încheiat.  
Ajutor pentru investi ţii [articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul privind industria 
cărbunelui] 
Regatul Unit , Polonia  şi Slovacia  şi-au redus subven ţiile acordate în favoarea investi ţiilor 
vizate la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul privind industria c ărbunelui. Regatul Unit 
şi Slovacia şi-au privatizat toate minele de ţinute în trecut de stat. În  Polonia, procesul de 
privatizare este în curs de desf ăşurare. Tabelul 1 [a se vedea SEC (2007) 602] prezint ă suma 
totală a ajutorului pentru investi ţii autorizat de c ătre Comisie. 
Procesul de restructurare al industr iei miniere s-a încheiat în aceste ţări, ceea ce înseamn ă că 
toate minele care se aflau departe de  pragul de rentabilitate au disp ărut de pe pia ţă. Aceste 
state membre au decis totu şi că, în cadrul strategiei lor energetice globale, doresc s ă menţină 
în activitate acele mine de c ărbune care prezint ă anumite perspective de viabilitate f ără a 
necesita un ajutor de exploatare. 
Ajutor de exploatare [articol ul 5 alineatul (3) din Regu lamentul privind industria 
cărbunelui] 
Bulgaria , Germania , Ungaria , România  şi Spania  au decis s ă menţină sistemele de ajutor de 
exploatare. Industriile miniere na ţionale ale acestor ţări au puţine şanse de a supravie ţui fără 
un asemenea ajutor de exploatare. Reu şita procesului de restru cturare pare a fi limitat ă, 
deoarece costurile de produc ţie nu s-au redus decât într-o mic ă măsură, sau au crescut10. În 
                                                 
9 Cu toate acestea, Comisia investigheaz ă în prezent o plângere, conform c ăreia Italia ar acorda ajutor de 
stat minei în cauz ă. 
10 A se vedea Decizia N 552/2005 privind ajutoarele de stat acordate industriei c ărbunelui din Germania în 
anul 2006. 
 
RO 5   RO aceste ţări, se pare c ă progresele susceptibile de a fi  realizate pe planul eficien ţei în industria 
minieră şi-au atins limitele. Costurile de produc ţie rămân extrem de ridicate fa ţă de preţurile 
la cărbune de pe pia ţa mondial ă [tabelul 2 bazat pe cifrele statistice din 200611 - a se vedea 
SEC (2007) 602]. 
Preţul mediu la c ărbunele importat a fost de 60 € pe ton ă echivalent c ărbune în cea de-a doua 
jumătate a anului 200512, ceea ce reprezint ă mai puţin de jum ătate din costul mediu de 
producţie în Spania, Germania şi Ungaria. În consecin ţă, aceste mine nu sunt competitive din 
punct de vedere structural pe pia ţa mondial ă. Tabelul 3 [a se vedea SEC (2007) 602] prezint ă 
suma total ă a ajutorului de expl oatare autorizat de c ătre Comisie. În Spania, energia electric ă 
produsă cu ajutorul acestui tip de c ărbune reprezint ă 4% din totalul produc ţiei de energie 
electrică; în Germania procentul reprezint ă 10%, iar în Ungaria 0,1%.  
În prezent, Ungaria prevede suprimarea ajut orului de exploatare  în 2014. Germania are 
intenţia de a face acela şi lucru în 2018. 
2.1.2 Ajutor pentru închidere (articolul 4 din Regulamentul privind industria 
cărbunelui) şi ajutor pentru „pasivele preluate” (a rticolul 7 din Regulamentul privind 
industria c ărbunelui) 
Regulamentul privind industria c ărbunelui prevede dou ă instrumente diferite care vizeaz ă 
facilitarea închiderii minelor necompetitive pe pia ţa mondial ă: ajutor pentru închidere destinat 
să acopere pierderile în registrate de exploat ările miniere pân ă la data închiderii, precum şi 
ajutor pentru pasivele  preluate destinat s ă acopere anumite categorii de pasive sociale şi de 
mediu care rezult ă din activitatea minier ă13. 
Ajutor pentru închidere (articolul 4 din Regulamentul privind industria c ărbunelui) 
Minele nerentabile s-au închis  în toate statele membre produc ătoare de c ărbune, cu excep ţia 
Italiei. Germania, Spania şi Franţa au acordat ajutor pentru înch idere, în temeiul articolului 4 
din Regulamentul privind industria c ărbunelui pentru a atenua consecin ţele sociale ale 
închiderii minelor. Valoarea ajutorului acordat este prezentat ă în tabelul 4 [a se vedea SEC 
(2007) 602 ]. În perioada 2003-2006, Fran ţa a închis dou ă mine, Germania de asemenea, 
Spania a închis opt unit ăţi de produc ţie şi s-a angajat s ă închidă alte nou ă mine pân ă la 
sfârşitul anului 200714.  
S-au închis mine şi în alte state membre în aceast ă perioadă. Ungaria a închis dou ă mine, 
Slovacia una singur ă, iar Polonia a închis trei mine. Aceste închideri au avut loc f ără a implica 
plata unui ajutor pentru închidere. 
                                                 
11 Bulgaria şi România au obliga ţia de a informa Comisia în leg ătură cu planurile lor de acces la rezervele 
de cărbune pân ă cel târziu la 30 aprilie 2007. Comisia a primit notificarea planului din partea României 
în termenul limit ă prevăzut, plan pe care îl evalueaz ă. 
12 A se vedea raportul Comisiei, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 405/2003 al Consiliului din 27 
februarie 2003 privind monitorizarea comunitar ă a importurilor de huil ă originară din ţări terţe, care 
poate fi consultat la adresa: 
http://ec.europa.eu/energy/coal/market_pricing/doc/p rice_post_2002/hard_coal _electricity_semester_20
05_2_eur25.pdf . 
13 Anexa la Regulamentul privind industria c ărbunelui. 
14 În prezent, Comisia verific ă dacă acest angajament a fost respectat. 
 
RO 6   RO Ajutor pentru pasivele prel uate (articolul 7 din Regu lamentul privind industria 
cărbunelui) 
În Republica Ceh ă şi în Franţa, statul continu ă să acorde subven ţii pentru pasivele sociale şi 
de mediu preluate din trecut. Cu toate ac estea, întreprinderile miniere care se afl ă încă în 
exploatare nu par a beneficia de aceste pl ăţi15. 
Celelalte state membre, cu excep ţia Ungariei şi Italiei, au preluat, într-o oarecare m ăsură, 
costurile sociale şi de mediu preluate din trecut, nu numai pentru minele închise, ci şi pentru 
cele care sunt înc ă în exploatare16. Tabelul 5 [a se vedea SEC (2007) 602] prezint ă valorile 
totale ale ajutorului autorizat de Comisie pentru pasivele preluate. 
2.1.3 Evolu ţia produc ţiei miniere şi a ocupării forţei de munc ă 
În UE 25, produc ţia minieră globală şi ocuparea la nivel global a for ţei de munc ă din sectorul 
minier au cunoscut un regres  în perioada 2003-2006. Evolu ţia este prezentat ă pentru fiecare 
ţară în tabelul 6 [produc ţia minieră anuală între 1998 şi 2004, ilustrat ă în documentul SEC 
(2007) 602] şi în tabelul 7 din acela şi document (locuri de munc ă în sectorul minier în 2004). 
2.2 Rolul surselor de energie indigene în contextul amestecului energiilor utilizate în 
întreaga UE şi impactul subven ţiilor pentru industria carbonifer ă pe piaţa internă a 
energiei 
2.2.1 Rolul surselor de energie indigene în  contextul amestecului energetic al UE 
Consumul de energie primar ă indică un model general al diversit ăţii în ceea ce prive şte 
combustibilii utiliza ţi. Combustibilul primar cel mai semnificativ pentru majoritatea statelor 
membre este petrolul, urmat în clasament de gazul natural. Acest lucru este prezentat în 
graficul 1 [a se vedea SEC (2007) 602]. 
Utilizarea combustibililor fosili indigeni difer ă mult de la un stat membru la altul, în func ţie 
de condiţiile geologice şi de gradul de exploatare a resurselor. În afar ă de cărbune, exist ă o 
producţie de gaz (Danemarca, Fran ţa, Germania, Ungaria, Țările de Jos, Regatul Unit), de 
petrol (Republica Ceh ă, Germania, Ungaria, Regatul Unit), de şist bituminos (Estonia) şi de 
turbă (în mai multe state membre, folosit ă, în special, în Irlanda şi Finlanda). 
În ceea ce prive şte produc ţia de energie electric ă, majoritatea statelor membre utilizeaz ă o 
gamă variată de combustibili în cadrul procesului de produc ţie de energie electric ă. În timp ce 
acest amestec specific de combustibili variaz ă de la o ţară la alta, se constat ă o dependen ţă 
semnificativ ă faţă de cărbune, gaz, energie nuclear ă şi hidroelectric ă [a se vedea graficul 2, 
SEC (2007) 602]. C ărbunele joac ă un rol predominant în amestecul de combustibili, 
                                                 
15 Regulile privind ajutorul de stat nu garanteaz ă existenţa unei practici coerente a tratamentului acestor 
plăţi. În ceea ce prive şte Republica Ceh ă, Comisia a autorizat acordarea de aj utor de stat pentru pasivele 
din domeniul mediului (cauza CZ 45 şi 110/2004). Aceasta a hot ărât deschiderea unei anchete de tip ex 
officio  cu privire la ajutoarele de stat pentru pasivele sociale preluate din trecut. Aceast ă cauză se află, 
în prezent, în curs de desf ăşurare. 
16 Acestea au fost aprobate prin Deciziile Comisiei N 574/2004 (Polonia), N 27 şi 53/2005, N 419/2005, N 
168/2005, NN 9/2006 şi N 387/2006 (Slovacia), N 421/2003 şi N 321/2004 (Fran ţa), N 746 şi N 
474/2002, N 493/2003, N 320/2004, N 497/2004, N 552/2005 (Germania), N 20/2003 (Regatul Unit) C 
14/2004 (Spania), şi, înainte de aderare, de c ătre autoritatea na ţională a Sloveniei competent ă în materie 
de concuren ţă. 
 
RO 7   RO reprezentând 30% din produc ţia de energie electric ă. O treime din aceast ă energie electric ă17 
este produs ă cu ajutorul c ărbunelui de calitate inferioar ă de clasă C (ortolignit ), care nu este 
eligibil pentru a beneficia de ajutor de stat  în temeiul Regulamentului privind industria 
cărbunelui. O alt ă treime este produs ă cu ajutorul c ărbunelui indigen, care este eligibil pentru 
a beneficia de ajutor de stat în te meiul Regulamentului privind industria c ărbunelui. Ultima 
treime este produs ă cu ajutorul c ărbunelui importat. Se acord ă ajutor de stat atât de 
exploatare, cât şi pentru investi ţii în temeiul Regulamentului privind industria c ărbunelui 
pentru circa 45% din c ărbunele indigen. Altfel spus, c ărbunele indigen subven ţionat este 
folosit în calitate de combustibil pentru 4,5% din produc ţia de energie electric ă a UE. 
După cum se poate observa în graficul 3 [a se vedea SEC (2007) 602], utilizarea surselor 
indigene de energie regenerabil ă a crescut în decursul ultimilor ani în UE 25. Sursele de 
energie regenerabile reprezint ă astăzi circa 6% din consum ul total de energie, şi circa 16% din 
consumul total de energie electric ă. Se prevede o nou ă creştere, dat fiind faptul c ă statele 
membre au adoptat obiectivele privind produc ţia de energie electric ă din surse de energie 
regenerabile în conformitate cu Direct iva 2001/77/CE privind promovarea electricit ăţii 
produse din surse de energi e regenerabile pe pia ţa internă a electricit ăţii18. Comisia a adoptat 
la 10 ianuarie 2007 o „Foaie de parc urs pentru energia regenerabil ă”19, în care propune 
constituirea unui obiectiv obligatoriu care stabile şte că, până în anul 2020, energiile 
regenerabile trebuie s ă atingă 20% din consumul de energie al UE. Acest obiectiv a fost 
aprobat de Consiliul European, cu ocazia reuniunii sale din 8-9 martie 2007. 
2.2.2 Impactul subven ţiilor pentru c ărbune pe pia ţa internă 
Ajutorul de stat acordat industriei c ărbunelui poate influen ţa trei pieţe diferite ale produselor: 
piaţa cărbunelui, pia ţa oţelului şi piaţa energiei electrice. Acordarea acestui ajutor are, de 
asemenea, repercusiuni asupra sectorului utilajelor miniere şi asupra sectorului 
ecotehnologiilor. 
Impactul asupra pie ţei cărbunelui 
Cărbunele exist ă sub form ă de cărbune de calitate foarte diferit ă. Preţurile plătite şi 
modalităţile posibile de utilizare variaz ă în funcţie de calitate. În consecin ţă, va fi probabil 
necesar ca, din punctul de vedere al concuren ţei, să se disting ă mai multe pie ţe ale produselor 
pentru cărbune20. De asemenea, este posibil ca şi dimensiunea geografic ă a acestor pie ţe ale 
produselor s ă varieze, deoarece c ărbunele de calitate superioar ă şi medie poate fi transportat 
cu uşurinţă şi comercializat la scar ă mondial ă, în timp ce pentru c ărbunele de calitate 
inferioară, Comisia a estimat c ă există anumite limite din punct de  vedere geografic impuse 
pieţei produselor de cost urile de transport21. 
                                                 
17 Aceasta reprezint ă 10% din produc ţia globală de energie electric ă. 
18 JO L 283, 27 octombrie 2001, p. 33. 
19 COM(2006) 848 final. 
20 În cauza IV M.402 PowerGen/NRG Energy/Morrison Knudsen/Mibrag, Comisia a concluzionat c ă 
există o piaţă a produselor separat ă în ceea ce prive şte cărbunele brun; a se vedea 
http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/decisions/m402_en.pdf  
21 În cauza IV M.402, Comisia a considerat c ă piața geografic ă pentru cărbunele brun era una regional ă (în 
cazul de fa ță: Germania de Est). În Decizia N 597/2004 Lignit Hodonín s.r.o.  privind ajutoarele de stat, 
Comisia a considerat c ă există un comer ţ transfrontalier cu ortolignit, de şi numai între ţări învecinate şi 
pe distanţe scurte. În consecin ţă, piaţa geografic ă ar putea fi, în anumite c azuri, o regiune care cuprinde 
teritoriile a dou ă sau mai multe state membre. 
 
RO 8   RO Ajutorul de stat acordat industriei c ărbunelui are un impact asupra pie ţelor cărbunelui, 
deoarece men ţine în via ţă întreprinderi şi mine care, în caz contrar, ar trebui închise. Cu toate 
acestea, denaturarea pie ţei din interiorul UE pare a fi limitat ă de faptul c ă cea mai mare parte 
a cărbunelui subven ţionat reglementat de Regulamentul privind industria c ărbunelui se 
consumă pe piaţa naţională. În afară de Polonia şi, într-o mai mic ă măsură, de Republica 
Cehă, nicio ţară nu export ă cărbune. Acest lucru relev ă faptul c ă există o foarte slab ă 
concurenţă directă între cărbunele produs în dife ritele state membre22. Consultările efectuate 
de Comisie pentru preg ătirea prezentului raport confirm ă această analiză. 
În ceea ce prive şte cărbunele de calitate inferioar ă, impactul ajutorului de  stat pare a fi redus 
de faptul c ă pentru acest tip de c ărbune costurile de tran sport sunt ridicate, şi că există doar o 
slabă concuren ţă între mine, deoarece majoritatea produc ţiei este utilizat ă în centralele 
electrice din apropiere23. 
Impactul asupra pie ţei energiei electrice 
Pentru a se evita repercus iunile pe care ar putea s ă le aibă ajutorul de stat  pentru industria 
cărbunelui asupra pie ţei energiei electrice, Regul amentul privind industria c ărbunelui prevede 
o clauză de salvgardare la articolul 4 litera (e). 
Cu toate acestea, replica dat ă de trei ONG-uri de mediu24 consultării organizate de Comisie 
implică faptul că subvenţiile pentru c ărbune au denaturat pia ţa producţiei de energie electric ă 
în favoarea c ărbunelui. Potriv it acestora, „ sectorul energiei este înc ă departe de a oferi 
condiţii echitabile de concuren ţă pentru toate surse le de aprovizionare . Opţiunile în favoarea 
energiilor poluante, cum ar fi c ărbunele şi energia nuclear ă, au beneficiat de ajutor din 
partea statului timp de multe  decenii, deseori pe pie ţe extrem de bine protejate şi 
monopoliste ”. 
Un studiu realizat de Europe Economics  pentru Comisie a analizat în detaliu acest aspect, şi a 
conchis c ă ajutorul de stat acordat industriei c ărbunelui nu influen ţează decât originea 
cărbunelui, altfel spus decizia de a cump ăra cărbune din produc ţia naţională sau cărbune 
importat. Studiul nu con ţine nicio indica ţie, conform c ăreia ajutorul de st at acordat industriei 
cărbunelui ar influen ţa amestecul global de combustibili, şi anume partea pe care o ocup ă 
cărbunele în produc ţia de energie electric ă. Replica dat ă de EURELECTRIC în cadrul 
consultărilor părţilor interesate sprijin ă această poziţie. 
Comisia estimeaz ă că aplicarea combinat ă a articolului 4 literele (c) şi (e) din regulament ar 
trebui să permită excluderea faptului ca subven ţiile pentru c ărbune să aibă un impact asupra 
pieţei energiei electrice25. 
Cu toate acestea, Comisia observ ă că ajutorul de stat pentru industria c ărbunelui poate avea un 
impact asupra pie ţei interne de energie electric ă, în special în ceea ce prive şte deciziile în 
materie de investi ţii în favoarea unor noi centrale electrice pe baz ă de cărbune. În cazul în 
care investitorul poate fi asigurat c ă ajutorul de stat va pe rmite minelor autohtone s ă producă 
în viitorul apropiat c ărbune, acesta va construi o nou ă centrală electrică în apropierea minei 
                                                 
22 Singurul fapt care indic ă existenţa unei asemenea concuren ţe se refer ă la Germania, care a înlocuit o 
parte a produc ţiei sale indigene cu importuri originare din Polonia şi Republica Ceh ă. 
23 A se vedea IV M.402 și N 597/2004 Lignit Hodonin s.r.o . 
24 Biroul European de Mediu, Climate Action Network şi Greenpeace. 
25 În acest sens, a se vedea, de as emenea, punctul 2.3.1 de mai jos. 
 
RO 9   RO pentru a reduce costurile de transport. În schimb, în cazul în care nu se asigur ă menţinerea 
ajutorului pentru produc ţia indigen ă necompetitiv ă, centrala electric ă ar putea fi construit ă în 
apropierea unei c ăi navigabile interioare pentru a re duce costurile de transport privind 
cărbunele importat. 
Impactul asupra pie ţei produc ţiei de cocs şi oţel 
Clauza de salvgardare prev ăzută la articolul 4 litera (e) din regulament se aplic ă, de asemenea, 
pieţelor produc ţiei de cocs şi oţel. Nici p ărţile interesate şi nici statele membre nu au f ăcut 
observaţii privind eventualele denatur ări ale concuren ţei pe aceste pie ţe. 
2.3 Probleme cu care s-a confruntat Comisi a referitoare la aplica rea Regulamentului 
privind industria c ărbunelui 
În aplicarea normelor actu ale privind ajutorul de stat pentru industria c ărbunelui, Comisia s-a 
confruntat cu cinci mari probleme: contro lul criteriului privind „nedenaturarea pre ţului” 
[articolul 4 litera (c) din Re gulamentul privind industria c ărbunelui], distinc ţia dintre 
cărbunele reglementat de regulament şi cel nereglementat de regul ament, reducerea costurilor 
de produc ţie, controlul categoriilor de ajutor  pentru pasivele preluate, men ţionate în anexa 
Regulamentului privind industria c ărbunelui şi controlul închiderii minelor. 
2.3.1 Controlul vizând aplicarea corect ă a articolului 4 litera (c) din Regulamentul 
privind industria c ărbunelui 
Articolul 4 litera (c) din Regulamentul privind industria c ărbunelui prevede c ă „cuantumul 
ajutorului pe ton ă echivalent c ărbune nu poate face ca pre ţurile la livrare pentru c ărbunele 
comunitar s ă fie inferioare celor pentru c ărbunele de o calitate similar ă din ţări terţe”. Este 
dificil să se verifice, în special în urm ătoarele dou ă situaţii, dacă acest articol a fost respectat: 
Întreprinderi miniere şi energetice integrate. În mai multe state membre26, minele de 
cărbune şi centralele electrice fac parte dintr-o singur ă întreprindere integrat ă. În acest caz, 
preţul cărbunelui este stabilit ca element dintr-o tranzac ţie internă a întreprinderii, ceea ce, 
prin natura sa, îngreuneaz ă controlul din exterior. Comisi a a abordat acest aspect, în m ăsura în 
care a fost posibil, efectuând analize apro fundate ale cazurilor individuale în cauz ă. 
Absenţa unui pre ţ pe piaţa mondial ă. Cărbunele de calitate inferioar ă nu este cotat pe pia ţa 
mondială, deoarece nu exist ă aproape deloc schimburi co merciale în ceea ce prive şte acest tip 
de cărbune: dup ă cum s-a explicat mai înainte, datorit ă costurilor de transport ridicate şi 
valorii calorifice sc ăzute, cărbunele de calitate inferioar ă trebuie să fie consumat în apropierea 
geografic ă a locului în care a fost produs. În  aceste cazuri, Comisia a verificat dac ă metodele 
de calcul al pre ţului păreau rezonabile şi dacă nu conduceau la o denaturare a concuren ţei pe 
piaţa producţiei de energie electric ă27. 
2.3.2 Distinc ţia dintre c ărbunele reglementat şi cel nereglementat de regulament 
În conformitate cu articolul 2 litera (a) din Regulamentul privind industria c ărbunelui, numai 
cărbunele de calitate superioar ă, medie şi inferioar ă de clasă A şi B, în temeiul sistemului 
                                                 
26 De exemplu: Germania, Polonia, Spania şi Ungaria. 
27 A se vedea Decizia N 92/2005 privind ajutorul de stat acordat industriei c ărbunelui din Ungaria şi 
Decizia N 320/2004 privind ajutorul de stat acordat industriei c ărbunelui din Germania. 
 
RO 10   RO internaţional de codificare pentru c ărbune stabilit de Comisia Economic ă pentru Europa a 
Organizaţiei Naţiunilor Unite este reglementat de regulament, în timp ce c ărbunele de calitate 
inferioară de clasă C şi alţi combustibili solizi indigeni, cum ar fi şistul bituminos, nisipurile 
bituminoase şi turba nu sunt reglementate  de regulament. În consecin ţă, pentru to ţi aceşti 
combustibili enumera ţi mai înainte, se aplic ă normele generale în materie de ajutor de stat. 
În ceea ce prive şte statele membre ale CECO, Co misia a stabilit  calitatea c ărbunelui în cadrul 
comunicării sale din 11 octombrie 198628 privind interpretarea no ţiunilor de „c ărbune” şi 
„lignit” men ţionate în anexa I la Tratatul CECO. În ceea ce prive şte Regulamentul privind 
industria c ărbunelui, s-a estimat c ă distincţia dintre c ărbune şi lignit corespundea noii 
diferenţieri dintre c ărbunele de calitate inferioar ă de clasă B şi cel de clas ă C. Pentru statele 
membre ale CE care nu erau şi membre ale CECO, Comisia – în cadrul practicii sale 
decizionale – a acceptat rezultatele analizelor ge ologice efectuate de laboratoare acreditate ale 
statelor membre şi a stabilit c ă minele Màrkushegy  din Ungaria şi Bana Dolina şi 
Hornonitrianske bane Prievidza  din Slovacia produc c ărbune de calitate inferioar ă de clasă B, 
în timp ce mina „ Lignit Hodonín ” din Republica Ceh ă produce c ărbune de calitate inferioar ă 
de clasă C29. 
2.3.3 Reducerea costurilor de produc ţie 
Decizia de stabilire a unor reguli comunitare cu privire la acordarea ajutorului de stat în 
industria c ărbunelui prevedea ca orice min ă care beneficiaz ă de ajutor de exploatare s ă indice 
o „tendinţă orientată spre reducerea costurilor de produc ţie”. Aceast ă condiţie nu a fost 
preluată de Regulamentul pr ivind industria c ărbunelui. În Decizia sa N 552/2005 referitoare 
la ajutorul de stat  pentru industria c ărbunelui din Germania pentru anul 2006 , Comisia s-a 
confruntat cu întrebarea dac ă, în temeiul regulamentului, trebuia s ă autorizeze acordarea de 
ajutor de exploatare, independent de evolu ţia costurilor de produc ţie, altfel spus chiar şi atunci 
când costurile de produc ţie cresc. Aceasta a conchis c ă, în principiu, întreprinderile care 
solicită un ajutor de stat în temeiul articolulu i 5 alineatul (3) din Regulamentul privind 
industria c ărbunelui trebuie s ă urmeze o cale care s ă conducă la reducerea costurilor lor de 
producţie. 
2.3.4 Aplicarea categoriilor din anex ă 
Anexa la regulament stabile şte categoriile pentru care se po ate autoriza acordarea unui ajutor 
de stat în favoarea pasive lor preluate din trecut. Costurile care pot bene ficia de un ajutor în 
temeiul anexei la Regulame ntul privind industria c ărbunelui nu au, uneori, niciun fel de 
legătură sau au numai o leg ătură indirectă cu restructurarea industriei c ărbunelui. În plus, 
anumite categorii sunt extrem de vagi30. În consecin ţă, efectul pe care acest lucru îl poate 
avea este autorizarea acord ării unui ajutor care s ă acopere costurile întreprinderilor vizate 
fără a le incita s ă continue restructurarea. În acest sens, trebuie remarcat c ă, spre deosebire 
de ajutorul prev ăzut la articolele 4 şi 5, cel prev ăzut la articolul 7 nu este plafonat şi nu 
trebuie să fie descresc ător. 
                                                 
28 JO C 254, 11 octombrie 1986, p. 2. 
29 A se vedea Decizia N 92/2005 privind ajutorul de stat acordat industriei c ărbunelui din Ungaria , 
pentru Ungaria; a se vedea Decizia N 27 şi N 53/2005 privind ajutorul de stat acordat industriei 
cărbunelui din Slovacia , şi Decizia NN 9/2006 privind ajutorul de stat acordat minei de c ărbune de la 
Bana Dolina , pentru Slovacia; a se vedea Decizia N N 597/2004 Lignit Hodonín s.r.o. , pentru 
Republica Ceh ă. 
30 De exemplu, categoria 1 litera (f) permite rambursarea, de c ătre stat, a oric ăror „ costuri reziduale ce 
decurg din dispozi ţii administrative, legale sau fiscale ”. 
 
RO 11   RO 2.3.5 Controlul închiderilor de mine 
Comisia s-a confruntat cu problema potrivit c ăreia Spania nu şi-a respectat angajamentul de a 
închide minele care au benefici at de un ajutor pentru închidere în temeiul articolului 4 din 
Regulamentul privind industria c ărbunelui. În Decizia sa C 14/04 privind planul de 
restructurare a industriei c ărbunelui din Spania şi ajutorul de stat pentru anii 2003-2005,  
Comisia a explicitat în detaliu aceste chestiuni31. Comisia va continua s ă urmărească 
îndeaproape aceast ă situaţie. 
3. NECESITATEA DE A MODIFICA REGULAMENTUL PRIVIND INDUSTRIA C ĂRBUNELUI  
În conformitate cu articolul 13 alineatul (1) şi considerentele 9 şi 23 din Regulamentul privind 
industria c ărbunelui, Comisia urmeaz ă să evalueze dac ă dezvoltarea pie ţei cărbunelui şi/sau 
consecinţele industriei miniere la nivel social şi regional necesit ă efectuarea unor modific ări 
ale Regulamentului pr ivind industria c ărbunelui începând cu 1 ianuarie 2008.  
3.1 Schimb ări pe piaţa cărbunelui şi securitatea energetic ă globală 
În perioada 2003-2006, pre ţul cărbunelui pe pia ţa mondial ă32 a fluctuat în mod considerabil. 
Cu toate acestea, a fost mai stabil decât pre ţul petrolului şi al gazului natural. Aceste 
schimbări de preţuri se explic ă printr-o cre ştere puternic ă a cererii de c ărbune, corelat ă cu 
capacităţi de produc ţie restrânse ale minelor de c ărbune şi cu capacit ăţi de transport limitate. 
Creşterea cererii se datora, în principal, cererii ridicate de c ărbune din China şi India. În plus, 
preţurile ridicate ale ga zului natural au f ăcut ca centralele electrice pe c ărbune să fie mai 
competitive decât înainte, ceea ce a putu t contribui, de asemenea, la cre şterea cererii. 
Limitele capacit ăţilor de produc ţie şi de transport se datoreaz ă faptului c ă investiţiile în noile 
capacităţi de extrac ţie minieră şi de transport necesit ă o perioad ă de demarare de cel pu ţin un 
an. Prin urmare, adapt ările la schimb ările din structura cererii  sunt relativ lente. 
În plus, securitatea aprovizion ării cu energie în Uniunea European ă a fost plasat ă pe primul 
loc al priorit ăţilor în agend ă, ca urmare a diferen dului dintre Rusia şi Ucraina privind gazul la 
începutul anului 2006, precum şi a diferendului dintre Rusia şi Republica Belarus privind 
petrolul la începutul anului 2007. În linii generale, este evident c ă nivelul de sensibilizare 
privind importan ţa securităţii energetice a crescut în 2007 fa ţă de 2003. Cu toate acestea, 
problemele se refer ă, în principal, la petrol şi la gazul natural. În ceea ce prive şte cărbunele, 
piaţa mondial ă pare să funcţioneze în mod eficient, dup ă cum o dovede şte creşterea produc ţiei 
de cărbune venind în întâmpinarea cer erii tot mai ridicate a Indiei şi a Chinei. Securitatea 
importurilor europene de c ărbune nu este foarte diferit ă de cea din 2003. 
Schimbările de pe pia ţa mondial ă a cărbunelui sunt importante pentru viabilitatea economic ă 
a minelor europene de c ărbune. Multe mine din Republica Ceh ă, Polonia, Regatul Unit şi 
Italia sunt rentabile în condi ţiile preţurilor relativ ridicate ale c ărbunelui observate începând 
din 2005, îns ă aceste mine nu ar putea supravie ţui în cazul în care s-ar produce o sc ădere a 
preţurilor la c ărbune pân ă la nivelul observat la începutul secolului. 
                                                 
31 A se vedea Decizia C 14/04 privind planul de restructurare a industriei c ărbunelui din Spania şi ajutorul 
de stat pentru anii 2003-2005. 
32 Exist ă o piaţă mondială numai pentru c ărbunele de calitate superioar ă şi medie; c ărbunele de calitate 
inferioară este utilizat întotdeauna în apropierea locului în care a fost produs. 
 
RO 12   RO 3.2 Consecin ţe sociale şi regionale ale industriei miniere 
Niciunul din r ăspunsurile primite din partea p ărţilor interesate sau a statelor membre nu arat ă 
că s-ar fi produs schimb ări importante în ceea ce prive şte aspectele sociale şi regionale legate 
de industria minier ă. Cu toate acestea, Germania, Spania şi mai multe p ărţi implicate care au 
răspuns consult ării propun prelungirea pân ă în 2010 a ajutorului de  stat pentru reducerea 
activităţii în temeiul articolului 4 din regulament. Acestea exprim ă temeri că, în caz contrar, 
reducerea capacit ăţii de produc ţie ar putea fi mai dificil ă. 
Comisia a aprobat deja planurile  de acces la rezervele de c ărbune, precum şi planurile de 
închidere a minelor pentru toate statele membre, cu excep ţia Spaniei şi a României, în cazul 
căreia examinarea notific ărilor se afl ă în  cu rs d e d esf ăşurare, pân ă în 201033. Pentru aceste 
aprobări, faptul c ă articolul 4 stabile şte termenul limit ă pentru ajutoare în anul 2008 nu a 
cauzat probleme deosebite. Pe lâng ă închiderile minelor men ţionate la punctul 2.1.2 de mai 
sus, Germania prevede închiderea a altor dou ă mine pân ă în 2010, iar Slovacia prevede 
închiderea unei alte mine pân ă în 2007. În prezent, planurile Sp aniei privind închiderile unor 
mine sunt examinate de c ătre Comisie. Spre deosebire de ceea ce prezint ă răspunsurile 
menţionate mai sus, examinarea acestor închideri de mine de c ătre Comisie nu a indicat 
necesitatea de a prelungi durata de aplicare a arti colului 4, deoarece toat e ajutoarele de stat 
necesare pentru efectuarea acestor  închideri ar putea fi aproba te în temeiul articolelor 5 şi 7 
din Regulamentul privind industria c ărbunelui.  
În plus, consecin ţele practice ale unei astfel de modific ări pentru perioada 2008-2010 ar fi 
foarte limitate. Comisia a aprobat deja planurile de acces la rezervele de c ărbune pentru 
Germania, Ungaria, Polonia, Regatul Unit şi Slovacia. Planul pentru Spania şi pentru 
România se afl ă, în prezent, în curs de evaluare. Aceste ţări reprezint ă cea mai mare parte a 
tuturor ajutoarelor de st at acordate industriei c ărbunelui. Pentru a im pune orice schimbare 
ajutorului de stat prev ăzut în aceste planuri, Comisia ar trebui s ă propună acestor state 
membre m ăsuri corespunz ătoare în conformitate cu articolul 17 şi ca urmare a 
Regulamentului (CE) nr. 659/1999 al Consiliul ui de stabilire a normelor de aplicare a 
articolului 93 din Tratatul CE34. Acest lucru ar necesita o mobilizare considerabil ă a unor 
resurse administrative atât  din partea Comisiei, cât şi din partea statelor membre vizate. 
3.3 Concluzie 
Având în vedere cele de mai sus, Comisia consider ă că nu este necesar s ă propună modificări 
ale Regulamentului privind industria c ărbunelui. Comisia invit ă Parlamentul, Consiliul, 
Comitetul Economic şi Social European, Comitetul Regiunilor şi toate părţile interesate s ă îşi 
prezinte punctele de vedere  asupra aces tui raport. 
                                                 
33 Bulgaria nu a notificat planul s ău de acces la rezervele de c ărbune şi închiderile minelor. 
34 JO L 83, 27 martie 1999, p. 1.