(c)

În cadrul acestui domeniu de politici, programul PC7 are ca obiectiv sprijinirea acțiunilor desfășurate în domeniul cercetării spațiale și al cercetării în materie de securitate, în timp ce PC6 sprijină acțiunile menite să promoveze inovarea tehnologică, exploatarea rezultatelor cercetării și crearea de întreprinderi cu profil tehnologic în cadrul Comunității și al tuturor regiunilor acesteia. Programul CIP, finanțat în cadrul domeniului de politici 02-Întreprinderi, are ca obiectiv promovarea acțiunilor care stimulează competitivitatea întreprinderilor, în special a IMM-urilor, prin inovare.

Comisia a implementat o strategie de control și a dezvoltat auditurile ex post pentru a reduce riscul privind regularitatea plăților efectuate. Măsura corectivă luată are scopul de a diminua rata de eroare. Comisia urmează să recupereze orice sumă plătită în plus beneficiarilor auditați.

În cadrul PC7, Comisia a încheiat, de asemenea, un acord cu Agenția Spațială Europeană (ASE) (4) cu scopul de a finanța componenta spațială a programului „Monitorizare globală pentru mediu și securitate” (Global Monitoring for Environment and Security — GMES) pentru perioada 2008-2013. Comisia a delegat sarcini de execuție bugetară Agenției Spațiale Europene în conformitate cu articolul 53d din Regulamentul financiar. Conform acestui acord, Agenției Spațiale Europene i se alocă suma totală de 624 de milioane de euro, din care, în cursul exercițiului 2009, s-a plătit o sumă de 68 de milioane de euro.

controalele ex post, în special cele realizate de Direcția Generală Întreprinderi și Industrie și de Direcția Generală Afaceri Economice și Financiare.

verificările documentare ex ante vizând plățile efectuate de Agenția Executivă pentru Competitivitate și Inovare (EACI) (6) , în special prin examinarea unui eșantion de 30 de plăți;

Rezultatele testelor efectuate pe operațiuni sunt prezentate sintetic în anexa 8.1 . Curtea a constatat că 26 % din plăți (21 din 80) (7) erau afectate de un număr de 25 de erori. 62 % din aceste plăți (13 din 21) erau afectate de erori cuantificabile privind eligibilitatea sau exactitatea cheltuielilor declarate. Restul plăților (opt din 21) erau afectate de erori necuantificabile și erau legate în principal de încălcări ale normelor Comisiei privind achizițiile publice sau ale altor norme interne (8) . Curtea a constatat că, per ansamblu, plățile testate nu au fost afectate de un nivel semnificativ de eroare.

Majoritatea erorilor au afectat acțiuni finanțate prin cele trei programe menționate anterior (a se vedea punctul 8.5) și sunt legate de rambursarea de către Comisie a unor costuri neeligibile declarate de beneficiari în declarațiile lor de cheltuieli. Acest rezultat este coroborat de constatările formulate în urma controalelor ex post efectuate de Comisie (9) .

Controalele ex post efectuate în numele Comisiei au depistat o serie de deficiențe în declarațiile de cheltuieli. Cu toate acestea, concluzia acestora cu privire la eligibilitatea costurilor indirecte a fost diferită față de observațiile Curții.

Comisia va investiga în continuare cazul și va recupera orice sumă plătită în plus.

Proiectul care a făcut obiectul auditului era gestionat de un beneficiar care implementa, în total, cinci proiecte în cadrul PC6, finanțate de două direcții generale diferite ale Comisiei. În urma examinării fișelor de pontaj pentru toate proiectele, s-a observat că beneficiarul declara mai multe ore prestate și chiar un număr dublu de ore față de orele prestate efectiv pentru aceste proiecte care au beneficiat de finanțare comunitară. În plus, beneficiarul a declarat cheltuieli indirecte în mod semnificativ mai mari decât cele reale. Eroarea detectată se ridica în total la 21 % din cheltuielile declarate (însumând în jur de 146 000 de euro). Aceste deficiențe grave din declarațiile de cheltuieli nu au fost detectate nici de societatea care a emis certificatul de audit și nici în cursul celor două controale ex post efectuate în numele Comisiei de o altă societate de audit externă.

(c)

(c) Al șaptelea program-cadru – Gestiune în comun

Comisia a instituit diverse controale pentru toate fazele ciclului de cheltuieli, cu scopul de a diminua riscul de plăți incorecte sau neconforme cu reglementările. Curtea a evaluat eficacitatea funcționării controalelor ex ante ale plăților, fiabilitatea sistemului privind certificatele de audit și controalele ex post efectuate de Comisie cu privire la cheltuielile rambursate.

Controalele ex ante

Controalele ex ante au ca scop verificarea regularității și a bunei gestiuni financiare a plăților. Ele acoperă aspectele atât operaționale, cât și financiare, în special calitatea elementelor care trebuie realizate, respectarea cerințelor contractuale și corectitudinea calculării sumei care trebuie plătită.

Întrucât, în cazul programelor PC6 și PC7, plățile intermediare și plățile finale se efectuează doar pe baza unor declarații de cheltuieli, controalele ex ante standard cu privire la cheltuielile declarate nu permit decât detectarea erorilor materiale sau aritmetice. Pentru a ține seama de natura inerent limitată a acestor controale ex ante, Direcția Generală Întreprinderi și Industrie și-a consolidat strategia de control ex ante, în special prin realizarea unor verificări documentare detaliate (11) și prin desfășurarea de audituri ex ante la nivelul sistemelor beneficiarilor.

Comisia consideră că evaluarea ex ante a cerințelor pentru „gestiunea în comun”, realizată înainte de intrarea în vigoare a acordului, este suficientă.

Comisia consideră că verificările ex ante în domeniul de politică 02-Întreprinderi sunt adecvate și eficiente. Unele discrepanțe minore nu afectează eficacitatea controalelor ex ante. Eliminarea acestor discrepanțe minore ar avea un cost prea mare în raport cu eficiența acțiunii.

Comisia este de acord cu aprecierea Curții conform căreia verificările ex ante nu au evidențiat nicio deficiență semnificativă în domeniul de politică 02-Întreprinderi.

Auditul eșantionului de 80 de plăți menționat la punctul 8.9 nu a relevat nicio deficiență semnificativă în funcționarea verificărilor documentare ex ante. Cu toate acestea, în cazul domeniului de politici 02-Întreprinderi, Curtea a remarcat că 24 dintre cele 48 de plăți testate erau afectate de deficiențe la nivelul controalelor ex ante. În cazul Agenției Executive pentru Cercetare (12) , controalele ex ante nu au reușit să detecteze cinci erori privind regularitatea. În cazul ASE, Comisia nu a definit cu precizie costurile eligibile aferente activităților cofinanțate și nu a abordat problema deficiențelor existente la nivelul achizițiilor publice înainte de semnarea acordului de finanțare a programului GMES (a se vedea punctul 8.8). În plus, Comisia a formalizat o strategie pentru controalele ex ante abia în luna februarie 2010 (a se vedea punctul 8.26).

Curtea a selecționat un eșantion suplimentar de 30 de plăți în avans cu scopul de a evalua modul în care a fost conceput sistemul de controale ex ante și eficacitatea funcționării acestuia în cadrul EACI în ceea ce privește gestionarea programului CIP (13) . Nu s-au observat deficiențe semnificative. Curtea a constatat totuși că manualul financiar ar fi necesitat o actualizare și că documentația aferentă anumitor părți ale verificărilor efectuate era insuficientă.

În ceea ce privește PC6, toți beneficiarii aveau, în principiu, obligația de a furniza cel puțin un certificat de audit pentru cheltuielile aferente proiectelor. În ceea ce privește PC7, beneficiarii au obligația de a furniza certificate de audit numai în cazurile în care valoarea cumulată a finanțării acordate de UE este egală cu sau mai mare de 375 000 de euro. În plus, Comisia a instituit sistemul de certificare ex ante a metodologiilor utilizate de beneficiari pentru calculul costurilor. Cu toate acestea, numărul beneficiarilor cărora le-au fost certificate metodologiile de calcul al costurilor este mic, la care se adaugă faptul că numărul de certificate de audit cerute a fost redus în mod considerabil. Acestea împreună sporesc riscul de producere a erorilor (a se vedea, de asemenea, punctele 5.28-5.31).

Controalele ex post

Direcțiile generale responsabile de punerea în aplicare a domeniilor de politici 01-Afaceri economice și financiare și 02-Întreprinderi au creat funcții însărcinate în mod special cu controlul ex post, în principal din cauza numărului mare de plăți și a complexității programelor gestionate.

În anii precedenți, cea mai mare parte a resurselor alocate controalelor ex post au fost consacrate unui control extrem de important și, în consecință, finalizarea altor controale a fost amânată.

În ceea ce privește domeniul de politici 01-Afaceri economice și financiare, Curtea a constatat că programul de activitate pentru 2009 referitor la controalele ex post nu fusese formalizat decât în luna decembrie 2009. În 2009, au fost publicate trei rapoarte privind controlul ex post, dintre care două se refereau la controale demarate în 2006, dar finalizate abia în 2009.

Referitor la domeniul de politici 02-Întreprinderi, sistemul de control intern pentru cheltuielile în materie de cercetare are ca principal fundament sistemul de control ex post (cu alte cuvinte, audituri financiare efectuate la nivelul beneficiarilor după rambursare). Aceste audituri sunt efectuate fie direct de către auditorii Comisiei, fie de către societăți de audit externe sub supravegherea Comisiei. În ceea ce privește PC6 și PC7, a fost definită o strategie de audit specifică care urmărește:

8.25. Sistemul de control ex post instituit de Direcția Generală Întreprinderi și Industrie a fost evaluat ca fiind eficace, cu toate că este de dorit să se aducă o serie de îmbunătățiri în ceea ce privește controalele ex post încredințate societăților de audit externe. Partea din cadrul domeniului de politici 02-Întreprinderi care a fost delegată Agenției Executive pentru Cercetare și Agenției Executive pentru Competitivitate și Inovare nu a fost acoperită de programele de activitate ale agențiilor executive și nu se efectuase niciun control ex post.