DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI REZUMATUL EVALUĂRII IMPACTULUI care însoţeşte documentul Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de stabilire a unei interdicții privind pescuitul cu setci în derivă, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 850/98, (CE) nr. 812/2004, (CE) nr. 2187/2005 și (CE) nr. 1967/2006 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 894/97 al Consiliului /* SWD/2014/0154 final */





Declinarea responsabilității: Prezentul rezumat angajează numai serviciile Comisiei implicate în elaborarea sa și nu aduce atingere formei finale a niciunei decizii care urmează să fie luată de Comisie. 1. DEFINIREA PROBLEMEI Setcile în derivă sunt plase de pescuit care pot deriva și pot fi utilizate la suprafața mării sau aproape de aceasta pentru a captura specii de pești care înoată în partea superioară a coloanei de apă. Ca urmare a rezoluțiilor specifice ale Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite[1], care a solicitat un moratoriu cu privire la „setcile în derivă pelagice de mari dimensiuni”[2], UE a stabilit în anii '90 o serie de măsuri în vederea implementării unei astfel de interdicții pentru setcile în derivă de mari dimensiuni[3]. În plus, recunoscând amenințarea gravă reprezentată de pescuitul de somon cu setci în derivă la adresa populațiilor de marsuini deja decimate, începând cu 1 ianuarie 2008 a fost interzis să se păstreze la bord sau să se utilizeze pentru pescuit setci în derivă de orice tip în Marea Baltică[4]. Navele UE sunt autorizate în prezent să păstreze la bord și să utilizeze setci în derivă de mici dimensiuni, mai puțin în Marea Baltică, cu condiția ca: (a) lungimea lor individuală sau totală să fie mai mică sau egală cu 2,5 km; (b) utilizarea lor să nu fie destinată capturării speciilor enumerate în anexa VIII la Regulamentul (CE) nr. 894/97, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1239/98[5], și (c) speciile enumerate în anexa VIII[6] care au fost capturate cu setci în derivă să nu poată fi debarcate. În pofida acestui întreg cadru de reglementare, se înregistrează încă dificultăți în aplicarea normelor UE privind setcile în derivă, în special în Marea Mediterană. Astfel de deficiențe s-ar putea afla la originea proliferării măsurilor naționale de completare a cadrului legislativ al UE în vigoare, măsuri care nu au fost, în orice caz, foarte eficace în ceea ce privește împiedicarea exploatării respectivelor deficiențe și au lăsat probabil loc mai multor abuzuri și cazuri de nerespectare a normelor de către operatori. Deși statele membre în cauză au adoptat recent măsuri naționale suplimentare pentru a aborda aceste aspecte, există încă posibilitatea ca în viitorul apropiat să reapară aceleași probleme. În plus, pe baza experienței anterioare și a informațiilor recente din studii științifice[7], unele activități de pescuit cu setci în derivă de mici dimensiuni ar putea pune încă probleme de mediu și de conservare persistente din cauza interacțiunii cu specii protejate (de exemplu, cetaceele, țestoasele marine, sturioni etc.), în special în unele zone. 2. ANALIZA SUBSIDIARITĂȚII Comisia acționează în baza articolului 3 alineatul (1) litera (d) și în conformitate cu procedura stabilită la articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Prin urmare, principiul subsidiarității nu se aplică în cazul problemei abordate de prezenta inițiativă. 3. OBIECTIVE În acest context, principalele obiective strategice specifice sunt următoarele: · a combate și a elimina orice posibile probleme persistente de mediu și de conservare legate de utilizarea setcilor în derivă de mici dimensiuni; · a identifica și a elimina deficiențele din cadrul juridic al UE care ar putea submina punerea în aplicare și slăbi controlul și aplicarea legii; · a contribui la realizarea obiectivelor stabilite pentru „buna stare ecologică” în Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin” (MSFD)[8] și în directivele conexe. 4. OPȚIUNI STRATEGICE Pentru a atinge aceste obiective, au fost luate în considerare patru opțiuni strategice: · Opțiunea strategică 1: menținerea statu-quo-ului (scenariu de referință); · Opțiunea strategică 2: introducerea unor măsuri tehnice și de control; · Opțiunea strategică 3: interzicerea selectivă a anumitor activități de pescuit cu setci în derivă; · Opțiunea strategică 4: interzicerea totală a activităților de pescuit cu setci în derivă. Opțiunea strategică 1: menținerea statu-quo-ului (scenariu de referință) Această abordare constă în a nu se întreprinde niciun demers special pentru a modifica reglementările actuale privitoare la utilizarea setcilor în derivă incluse în Regulamentul (CE) nr. 894/97 al Consiliului, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1239/98. Opțiunea strategică 2: introducerea unor măsuri tehnice și de control Această opțiune urmărește să înlăture interpretarea eronată și aplicarea deficitară a normelor existente cu privire la setcile în derivă prin introducerea unor dispoziții specifice privind: · măsuri tehnice suplimentare (de exemplu, greementul uneltelor de pescuit: dimensiunea ochiurilor și grosimea firului; distanța față de coastă etc.); · aspectele de control și monitorizare (de exemplu, regula plasei unice, autorizații de pescuit obligatorii etc.). Opțiunea strategică 3: interzicerea selectivă a anumitor activități de pescuit cu setci în derivă Ar urma să fie oprite numai activitățile de pescuit cu setci în derivă identificate ca făcând cel mai mult rău speciilor strict protejate și/sau activitățile care nu permit evitarea capturilor accidentale nedorite de specii neautorizate (anexa VIII). Informațiile disponibile până în prezent nu sunt suficiente pentru identificarea cu un anumit grad de precizie a activităților de pescuit cu setci în derivă dăunătoare, deși există mai multe exemple concrete și ar fi necesară mai multă activitate de teren. Opțiunea strategică 4: interzicerea totală a activităților de pescuit cu setci în derivă Această opțiune ar însemna eliminarea de facto a oricărei activități de pescuit cu setci în derivă, introducând o interdicție totală de a păstra la bord și/sau a utiliza acest tip de unealtă de pescuit. Orice probleme persistente de control și de mediu ar fi abordate prin aplicarea principiului precauției. Această opțiune corespunde de asemenea preferinței exprimate de unele state membre, fie pentru că acestea nu au dezvoltat niciodată un astfel de tip de pescuit (de exemplu, Țările de Jos, Belgia etc.), fie au adoptat măsuri naționale (de exemplu, Spania, Grecia, Cipru, Malta etc.) sau și-au asumat obligații internaționale (de exemplu, statele membre de la Marea Mediterană și de la Marea Neagră împreună cu Portugalia în calitate de părți la ACCOBAMS), care interzic utilizarea oricărui tip de setci în derivă, deși în cele mai multe cazuri fără punerea lor în aplicare. 5. EVALUAREA IMPACTULUI Evaluarea opțiunilor strategice se bazează pe o analiză SWOT. Din rațiuni de concizie, considerațiile referitoare la scenariul de statu-quo (scenariul de referință - opțiunea 1) nu sunt prezentate aici. Majoritatea activităților de pescuit identificate sunt de sezon, iar flotele participante sunt formate din nave polivalente. Pentru majoritatea pescarilor, pescuitul cu setci în derivă reprezintă doar câteva luni de activitate de pescuit pe an, unii pescari folosind setci în derivă pentru mai puțin de o jumătate de lună pe an. Cu toate acestea, acest tip de pescuit poate reprezenta o sursă semnificativă de venit pentru unele comunități locale de pescari cu toate că, în ultimii ani, numărul de nave, precum și numărul de angajați au înregistrat o scădere semnificativă. Deși nu poate fi exclus faptul că interdicția poate afecta anumite nave care desfășoară aceste activități de pescuit, impactul socioeconomic global al interdicției totale este, prin urmare, considerat irelevant la nivel național și la nivel subregional. Interdicția totală de a utiliza setci în derivă în conformitate cu opțiunea 4 nu ar trebui să aibă drept rezultat o reducere corespunzătoare a numărului de pescari care vor continua să folosească alte unelte, autorizate deja în licența lor de pescuit. Opțiune || Impactul socio-economic || Punctaj Opțiunea strategică 2 Măsuri tehnice și de control adoptate la nivelul UE || Se preconizează costuri economice și financiare pentru a adapta flota la noile cerințe tehnice și a dezvolta instrumente de control adecvate. Întărirea măsurilor tehnice aplicabile sectorului setcilor în derivă ar putea determina încetarea anumitor activități de pescuit || - Opțiunea strategică 3 Interdicția selectivă a unor activități de pescuit cu setci în derivă || Consecințe sociale și economice asupra pescarilor care folosesc setci în derivă afectați de aplicarea interdicției. Deși aceste costuri pot fi atenuate prin efectuarea altor tipuri de pescuit deja autorizate în licența de pescuit și, dacă este necesar, prin măsuri financiare de însoțire. Acestea sunt agravate de potențialul risc de tratament discriminatoriu al activităților de pescuit cu setci în derivă. În plus, pentru a obține mai multe date fiabile pentru o clasificare adecvată, ar trebui ca sectorul să participe și el la anchetele științifice, ceea ce ar implica costuri suplimentare. || -- Opțiunea strategică 4 Interdicția totală a activităților de pescuit cu setci în derivă || Consecințe economice și sociale pentru pescarii afectați, chiar dacă acestea vor fi atenuate prin efectuarea unui alt tip de activitate de pescuit deja autorizat în licența de pescuit și, dacă este necesar, prin intermediul unor măsuri de însoțire pentru a sprijini adaptarea (trecerea la alte metode de pescuit, diferențierea de activitate, eliminarea treptată). || - (Notă: + impact pozitiv, ++ impact substanțial pozitiv, -impact negativ, -- impact substanțial negativ, 0 niciun impact, NA nu se aplică/foarte dificil de evaluat) Opțiune || Impactul asupra mediului || Punctaj Opțiunea strategică 2 Măsuri tehnice și de control adoptate la nivelul UE || Impact de mediu similar celui din scenariul statu-quo, dar se elimină posibilitatea unei viitoare relaxări a legislației naționale, care ar putea avea un impact negativ asupra speciilor neautorizate. || — Opțiunea strategică 3 Interdicția selectivă a anumitor activități de pescuit cu setci în derivă || Această opțiune urmărește rezolvarea problemei de mediu persistente, inclusiv colectarea de dovezi necesare pentru a susține decizia. Cu toate acestea, ar trebui menționat faptul că informațiile disponibile pe termen scurt sunt limitate și insuficient de solide pentru a identifica cele mai prejudiciabile activități de pescuit care trebuie să fie interzise. În acest context există riscul ca cele mai prejudiciabile activități de pescuit să nu facă obiectul interdicției, preocupările legate de mediu continuând să existe. Posibilul transfer al efortului de la pescuitul interzis cu setci în derivă la alte tehnici de pescuit ar trebui să fie monitorizat pentru a se evita un impact negativ. || + Opțiunea strategică 4 || || Interdicția totală a activităților de pescuit cu setci în derivă || Impact pozitiv, deoarece această opțiune va răspunde tuturor preocupărilor legate de mediu, prin interzicerea oricărei activități. Deplasarea activității către alte unelte autorizate deja în licența de pescuit este considerată minimă având în vedere importanța marginală acordată activităților cu setci în derivă pentru majoritatea navelor. Cu toate acestea, transferul efortului de la activitățile de pescuit cu setci în derivă către alte tehnici de pescuit ar trebui să fie monitorizat pentru a se evita un impact negativ neașteptat. Efecte pozitive indirecte pentru o mai bună coordonare a altor activități de pescuit, pentru care există probabilitatea interacțiunii cu specii protejate. || ++ O evaluare a sarcinii administrative a statelor membre se bazează pe cerințele potențiale ale principalelor măsuri propuse pentru fiecare opțiune strategică și implicațiile pentru eventualele părți interesate (de exemplu, organisme publice și întreprinderi) în ceea ce privește: a) cerințe de reglementare (sarcini ridicate), b) obligații de informare (sarcini limitate) sau c) adaptare adecvată a proceselor și a comportamentului (sarcini medii). Opțiuni || Impactul asupra numărului de obligații administrative || Punctaj Opțiunea 2 Măsuri tehnice și de control adoptate la nivelul UE || Sarcină administrativă importantă, deoarece implică urmărirea procesului de adaptare la noile cerințe (de exemplu, modificările dimensiunii ochiurilor de plasă) și monitorizarea corespunzătoare a punerii în aplicare a noului regim (de exemplu, stabilirea autorizației de pescuit, a planului de control etc.) || -- Opțiunea 3 Interdicția selectivă a anumitor activități de pescuit cu setci în derivă || Sarcină administrativă importantă deoarece presupune colectarea informațiilor necesare pentru a decide cu privire la eventuala interdicție a anumitor activități de pescuit. Dificultăți de gestionare și control a două sisteme paralele: activități de pescuit cu setci în derivă care ar putea să fie interzise și activități cu setci în derivă care ar putea fi autorizate. || — Opțiunea 4 Interdicția totală a activităților de pescuit cu setci în derivă || Sarcină administrativă pe termen scurt pentru a gestiona și a controla tranziția. Pe termen mediu și lung, sarcina va fi în mare măsură redusă datorită cadrului legislativ simplificat și nevoilor de control. Acest regim simplificat ar necesita un control și o monitorizare mai puțin solicitante a setcilor în derivă și gestionarea a mai puține unelte de pescuit. || + 6. COMPARAREA OPȚIUNILOR Pe lângă comparația menționată mai sus, performanțele celor patru opțiuni strategice sunt comparate între ele utilizând criteriile de evaluare a relevanței, a eficacității, a eficienței, a coerenței și a acceptabilității. Relevanța opțiunilor este examinată în funcție de problemele persistente în materie de mediu și control care au fost identificate, și anume: · problema legată de mediu: monitorizarea insuficientă a activităților de pescuit cu setci în derivă pentru a evalua impactul asupra speciilor protejate; · problema legată de control: unele state membre nu au fost capabile să împiedice vizarea speciilor neautorizate prin activități de pescuit cu setci în derivă. Eficacitatea și eficiența opțiunilor sunt analizate, inter alia, în funcție de capacitatea de a împiedica expansiunea pescuitului cu setci în derivă de mari dimensiuni/care vizează speciile din anexa VIII și alte capturi neselective asociate (inclusiv capturile de specii țintă și/sau capturi accidentale), precum și atenuarea consecințelor utilizării setcilor în derivă asupra speciilor cu nevoi de protecție speciale. Coerența opțiunilor strategice a fost examinată în raport cu obiectivele, strategiile și prioritățile globale ale UE. Acceptabilitatea opțiunilor strategice a fost examinată în funcție de capacitatea acestora de a permite un mai bun control și o mai bună aplicare a legii, de dimensiunea de mediu, de importanța sarcinii administrative (adică ținându-se seama de principiul proporționalității), precum și de rezultatele consultării publice. Comparația dintre cele patru opțiuni strategice este rezumată în tabelul de mai jos. Criterii de evaluare || Opțiunea 1 Statu quo || Opțiunea 2 Măsuri tehnice și de control || Opțiunea 3 Interdicție selectivă || Opțiunea 4 Interdicție totală Relevanță || Mediu || -- || + || + || ++ Control || - || - || -- || ++ Eficacitate || Obiectivul 1 || -- || + || + || ++ Obiectivul 2 || -- || + || + || ++ Obiectivul 3 || — || + || + || ++ Obiectivul 4 || -- || + || + || ++ Obiectivul 5 || 0 || 0 || - || - Eficiență || Obiectivul 1 || -- || + || + || ++ Obiectivul 2 || -- || + || + || ++ Obiectivul 3 || -- || + || + || ++ Obiectivul 4 || -- || + || + || ++ Obiectivul 5 || 0 || 0 || - || - Coerență || Principiul proporționalității || + || + || - || - Principiul precauției || - || + || + || ++ Gestionarea bazată pe ecosistem || - || + || + || ++ Acceptabilitate || State membre || 0 || - || - || +/- Pescari || 0 || -- || -- || -- ONG-uri || -- || + || + || ++ Pe baza considerațiilor de mai sus, opțiunea strategică 4 privind interdicția totală a tuturor tipurilor de activități de pescuit cu setci în derivă pare a fi opțiunea preferată, deoarece aceasta respectă în cea mai mare măsură parametrii de eficacitate, eficiență, coerență și acceptabilitate oferind, în același timp, cele mai bune rezultate în ceea ce privește impactul asupra mediului și reducerea sarcinii administrative. 7 MONITORIZAREA ȘI EVALUAREA Nu sunt create noi sisteme de monitorizare și de evaluare în afară de cele deja existente; miza este aceea de a le face să funcționeze în mod corespunzător. În acest sens, Comisia va verifica în mod amănunțit și va coopera cu statele membre pentru a se asigura că instrumentele de control, inspecție și aplicare a legii, precum și monitorizarea științifică, strategiile de evaluare a riscului și măsurile de descurajare stabilite în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului[9] [10] [11] sunt puse în aplicare în mod eficace și eficient de către statele membre. În plus, noile mecanisme instituite prin Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”[12] (MSFD) ar trebui să faciliteze și să amelioreze sistemele de monitorizare și de raportare utilizate de către statele membre prevăzute în directivele Păsări și Habitate[13]. [1] Rezoluții ale Adunării Generale a ONU: 44/225 din 22 decembrie 1989;-45/197 din 21 decembrie 1990; 46/215 din 20 decembrie 1991 [2] Setcile în derivă de mari dimensiuni au fost definite ca fiind plase cu o lungime de peste 2,5 km, conform Convenției pentru interzicerea pescuitului cu setci în derivă lungi în Pacificul de Sud (Convenția de la Wellington). . [3] Regulamentul (CE) nr. 894/97 al Consiliului din 29 aprilie 1997 de stabilire a anumitor măsuri tehnice pentru conservarea rezervelor de pește. [4] Regulamentul (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005 pentru conservarea, prin măsuri tehnice, a resurselor halieutice din Marea Baltică și strâmtorile Belts și Sound, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1434/98 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 88/98. [5] Regulamentul (CE) nr. 1239/98 al Consiliului din 8 iunie 1998 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 894/97 privind instituirea anumitor măsuri tehnice pentru conservarea rezervelor de pește. [6] Lista speciilor (anexa VIII): Ton alb: Thunnus alalunga; Ton roșu: Thunnus thynnus; Ton obez: Thunnus obesus; Ton dungat: Katsuwonus pelamis; Pălămidă: Sarda sarda; Albacora: Thunnus albacares; Ton negru: Thunnus atlanticus; Ton pitic: Euthynnus spp.; Ton roșu din sud: Thunnus maccoyii; Ton cu aripioară lungă: Auxis spp.; Plătică de Atlantic: Brama rayi; Merlini: Tetrapturus spp.; Makaira spp.; Pești călători: Istiophorus spp.; Pești-spadă: Xiphias gladius; Zărgani de Atlantic: Scomberesox spp.; Cololabis spp.; Corifene: Coryphaena spp.; Rechini: Hexanchus griseus; Cetorhinus maximus; Alopiidae; Carcharhinidae; Sphyrnidae; Isuridae; Lamnidae; Cefalopode: toate speciile. [7] Contract-cadru MAREA MARE 2009/05 Lot. 1 SI2.651082 - Contract specific 8 (SI2.646130). „Identificarea și caracterizarea activităților de pescuit cu setci în derivă de mici dimensiuni din Marea Mediterană (DriftMed) și Contractul-cadru nr. MARE/2011/01 Lotul 2 — Contract specific 5 (SI2.650655). „Studiu în sprijinul revizuirii regimului UE privind pescuitul cu setci în derivă de mici dimensiuni”. [8] Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”). [9] Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului. JO L 343, 22.12.2009, p. 1. [10] Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, JO L286, 29, 10.2008, p.1. [11] Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului. JO L 354, 28.12.2013, p. 22. [12] Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin. [13] Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind conservarea păsărilor sălbatice. Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică.