RO    RO RO 
 
RO 1   RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 8.7.2008 
SEC(2008) 2226 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
care înso țește 
 
Propunerea de 
 
REGULAMENT AL CONSILIULUI de modi ficare a Regulamentului (CE) nr. 
1290/2005 privind finan țarea politicii agricole comune și a Regulamentului (CE) nr. 
1234/2007 de instituire a unei organiz ări comune a pie țelor agricole și privind dispozi ții 
specifice referitoare la anumite produse agric ole ("Regulamentul unic OCP") în vederea 
instituirii unui program de încura jare a consumului de fructe în școli  
 
Rezumatul evalu ării impactului  
 
 
{COM(2008) 442 final} 
{SEC(2008) 2225}  
 
RO 2   RO 1. D E CE ESTE NECESAR UN PROGRAM DE ÎNCU RAJARE A CONSUMULUI DE FRUCTE ÎN 
ŞCOLI ? 
În septembrie 2007, odat ă cu adoptarea de c ătre Uniunea European ă a reformei regimului 
aplicabil sectorului fructelor și legumelor, unul dintre obiectiv ele centrale a fost inversarea 
tendinței de scădere a consumului de fructe și legume. 
Odată cu aprobarea reformei, Cons iliul a invitat Comisia ca „În lumina cre șterii dramatice a 
cazurilor de obezitate la elevi […] s ă prezinte cât mai curând posibil o propunere privind 
regimul fructelor în școli, pe baza unei analize de impact care s ă examineze beneficiile, 
aspectele practice și costurile administrative antrenate de acest regim.” 
Importanța fructelor și a legumelor ca parte a unei alimenta ții sănătoase este încurajat ă prin 
Cartea alb ă a Comisiei privind problemele de s ănătate legate de alimenta ție, excesul de 
greutate și obezitate, care pune accentul  pe necesita tea unei ac țiuni coerente la nivel european. 
Prin aceasta, se prevede c ă „un proiect care încurajeaz ă consumul de fructe în școli (…) ar 
constitui un pas important în buna direc ție”. 
În raportul s ău privind proiectul de buget general pe  2008 al UE, Parlamentul European „își 
reiterează angajamentul ferm de a asigura o finan țare adecvat ă de la buget pentru 
distribuirea de fructe și legume în școli”  și „invită Comisia s ă prezinte o propunere 
legislativă”. 
• Consumul în sc ădere 
În ultimii ani, consumul de fructe și legume a înregistrat o sc ădere în UE. Având în vedere c ă 
majoritatea fructelor și legumelor sunt foarte  perisabile, nivelul de șeurilor este semnificativ; 
prin urmare, consumul mediu de fructe și legume pe locuitor este foarte dificil de m ăsurat și se 
estimează pe baza datelor de produc ție și de comer ț. 
Consumul mediu pe cap de locuitor în UE-27 este estimat la 380 g net în 2006; pân ă în 2010, 
acesta va sc ădea la 360 g net pe zi în cazul în care tendin ța de scădere continu ă. Cifrele se 
referă la popula ție în general, f ără a ține seama de categorii de vârst ă. 
Consumul variaz ă considerabil între statele membre. În  general, statele membre care sunt 
producători importan ți înregistreaz ă și niveluri de consum mai ridicate, îns ă recent s-a 
observat o tendin ță negativă în țările mediteraneene. Situa ția este înc ă și mai îngrijor ătoare în 
rândul copiilor. A avut loc o schimbare important ă în ceea ce prive ște alimenta ția tinerei 
populații iar consumul de fructe și legume este semnificativ mai sc ăzut decât în trecut. 
Consumul sc ăzut în rândul copiilor pare a fi cauzat par țial de o disponibilitate insuficient ă a 
produselor.  
Așadar, majoritatea europenilor,  mai ales copiii, nu consum ă porția zilnică minimă de 400 g 
recomandat ă de Organiza ția Mondial ă a Sănătății. 
• Sănătate 
Problemele legate greutatea excesiv ă și obezitate devin din ce în ce mai pregnante în UE, în 
special în rândul copiilor: un num ăr estimativ de 22 de milioane de copii sunt supraponderali; 
dintre ace știa, 5,1 milioane sufer ă de obezitate (UE-25). Se preconizeaz ă o creștere a cazurilor 
de obezitate infantil ă cu 400 000 de cazuri pe an, ceea ce ar duce la o serie de probleme de 
 
RO 3   RO sănătate, psihologice și sociale care ar presupune cost uri ridicate pentru societate (a se vedea 
punctul 3.3 din Raportul de  evaluare a impactului) . 
• Aspecte sociale și economice 
Există o strânsă legătură între venitul sc ăzut, factorii sociali și porția zilnică insuficient ă de 
fructe și legume. Cu cât este mai sc ăzut venitul, cu atât este mai sc ăzut și consumul de fructe 
și legume. Exist ă date care indic ă faptul că noile state membre ar beneficia cel mai mult de pe 
urma cre șterii consumului de fructe și legume. În special, bolile cardio-vasculare au o 
incidență mai mare în aceste state și se instaleaz ă la o vârst ă mai mică decât în UE-15. Aceasta 
este una dintre diferitele probleme de s ănătate legate de consumul redus de fructe și legume 
(punctul 3.4) . 
2. P ROBE ŞTIINŢIFICE  
Studiile arat ă că, atâta timp cât anumite condi ții sunt îndeplinite, programele de încurajare a 
consumului de fructe în școli reprezint ă un instrument eficient pentru a cre ște consumul de 
fructe și legume în mod durabil. În special, s-a dovedit c ă programul de încurajare a 
consumului de fructe în școli ar trebui s ă nu se concentreze doar (c onform unor opinii, nici 
măcar în principal) pe furnizarea de fructe și legume în institu ții de învățământ (școli), ci, de 
asemenea, s ă includă o serie de m ăsuri adiacente care s ă însoțească măsurile care au ca scop 
sensibilizarea publicului (punctul 4) . 
Îmbunătățirea obiceiurilor alimentare ale copiilor și adolescen ților reprezint ă o sarcin ă 
important ă în vederea amelior ării sănătății publice și a reducerii riscului  pe termen lung de 
atacuri cerebrale și de cancer, precum și în ceea ce prive ște bolile cronice cum ar fi diabetul. 
Acțiunile având ca scop o nutri ție sănătoasă trebuie s ă aibă loc în timpul copil ăriei sau 
adolescen ței, pentru a preveni sau inve rsa efectele negative asupra s ănătății ale excesului de 
greutate și a obiceiurilor alimentare nes ănătoase.  
Studiile arat ă faptul c ă obiceiurile alimentare s ănătoase sunt formate în cursul copil ăriei: 
persoanele care consum ă o cantitate mare de fructe și legume în copil ărie, vor continua s ă le 
consume în cantitate mare ; persoanele care consum ă o cantitate mic ă de fructe și legume în 
copilărie, continu ă să consume o cantitate mic ă, având consecin țe negative asupra propriilor 
copii. 
Instituțiile de înv ățământ sunt cel mai bun loc pentru a reorienta și influența obiceiurile 
alimentare ale copiilor, într-o etap ă în care acestea sunt în curs de formare. 
Condițiile pentru punerea în aplicare cu succes a unui  program de încurajare a consumului de 
fructe în școli sunt subliniate în raport (punctul 5.3) . Studiile indic ă faptul că, pentru eficien ța 
acestuia, este important ca produsele s ă fie distribuite gratis. 
3. S ITUAŢIA ACTUAL Ă 
Deja exist ă inițiative axate pe cre șterea consumului de fructe și legume în rândul școlarilor, la 
nivel comunitar și în anumite state membre, la nivel na țional sau local. 
Reforma privind fructele și legumele a majorat bugetul pentru cofinan țarea măsurilor de 
informare și de promovare pentru aceste produse cu suma de 6 milioane EUR. Contribu ția 
financiară comunitar ă pentru campaniile de promovare care vizeaz ă școlarii este de 60%.  
 
RO 4   RO Alte programe UE au ca obiectiv ameliorarea s ănătății fizice și mentale și reducerea 
inegalităților în materie de s ănătate pe întregul teritoriu co munitar, în timp ce fonduri UE 
importante au fost acordate cercet ării privind obezitatea și proiectelor privind efectele benefice 
ale fructelor și legumelor. 
În statele membre, exist ă diferite modele (punctul 5.2) ale căror principale neajunsuri sunt: 
amploarea redus ă și nivelul local; neasigurarea continuit ății; numărul scăzut în noile state 
membre în care, în general, consumul este cel mai sc ăzut; neincluderea în toate programele a 
unor măsuri adiacente, care sunt esen țiale pentru a asigura eficien ța acestora. 
4. O BIECTIVE (PUNCTUL 7) 
Obiectivul general al unui program comunitar de încurajare a consumului de fructe în școli 
este de a pune la dispozi ție un cadru de politic ă și de finan țare pentru ini țiativele statelor 
membre în vederea major ării porției de fructe și legume din alimenta ția copiilor, într-o etap ă în 
care obiceiurile alimentare ale acestora se formeaz ă. Acest program reprezint ă o investiție care 
ar reduce în viitor costurile în domeniul s ănătății publice rezultate dintr-o alimenta ție 
nepotrivit ă. 
Principalele obiective speci fice ar fi stoparea sc ăderii consumului de fructe și legume, 
creșterea consumului pe termen lung în rândul c opiilor, încurajarea unor obiceiuri alimentare 
sănătoase care s ă continue la vârsta adult ă; facilitarea consumului de fructe și legume de c ătre 
un număr semnificativ de școlari, acordând, astfel, șanse egale tuturor copiilor din UE și 
contribuind la coeziunea social ă. 
5. O PŢIUNI STRATEGICE (PUNCTUL 8) 
Cele patru op țiuni analizate nu se exclud reciproc; a numite elemente ar putea fi combinate. 
Impactul asupra consumului de fructe și legume, precum și beneficiile ulterioare asupra 
sănătății ar depinde de gradul de implementare și de continuitatea pe termen lung a 
programului. 
Opțiunea 1 – Status quo  
Nicio nou ă inițiativă la nivel european. 
Opțiunea 2 – Constituirea de re țele 
Intervenția comunitar ă, limitată la sprijinirea programelor na ționale ale statelor membre de 
încurajare a consumului de fructe în școli, este organizat ă sub trei axe principale: informarea 
publicului (pagini de internet, bro șuri etc.); punerea la dispozi ție a instrumentelor de ac țiune 
(portal pentru proiectele referi toare la programul de încurajare a consumului de fructe în școli, 
o bază de date de exper ți…) și o conferin ță anuală majoră. 
Opțiunea 3 – Ini țiative de sprijin 
Sprijinul acordat de UE ini țiativelor de promovare a consumului de fructe și legume în 
instituțiile de înv ățământ, dar f ără a include finan țarea cump ărării de produse. M ăsurile le-ar 
putea include pe acelea care au ca scop modificarea obiceiurilor alimentare ale copiilor, 
precum m ăsurile de formare și de sensibilizare, producerea de materiale promo ționale și vizite 
la fața locului. 
 
RO 5   RO Se prevede ca punerea în aplicare s ă urmeze în mare modelul programelor de promovare 
actuale, cu o contribu ție comunitar ă de 60%. Cofinan țarea ar fi obligatorie, iar organiza țiile 
care prezint ă propuneri ar avea, de asemenea, obliga ția de a finan ța o parte (ex. 20%) din 
costurile programului. 
Opțiunea 4 – Ini țiative de stimulare 
Un program comunitar cadru de încurajare a consumului de fructe în școli care s ă fie unic, 
flexibil și să beneficieze de pa rticiparea facultativ ă a statelor membre. 
UE ar urma s ă distribuie bugetul, utilizâ nd, drept criterii pentru atingerea obiectivului comun, 
numărul de copii care se încadreaz ă în principala categorie de vârst ă vizată, cea între 6 și 10 
ani. Ulterior, statele membre ar urma s ă stabileasc ă o strategie care s ă includă trei elemente: 
distribuirea gratuit ă în institu țiile de înv ățământ; măsuri adiacente, de tipul campaniilor de 
promovare și de sensibilizare a pub licului; monitorizare și evaluare. 
Cumpărarea de fructe și legume (inclusiv aspectele legate de logistic ă și distribu ție) ar 
beneficia de o finan țare din partea Uniunii Europene de 50%, cu excep ția regiunilor de 
convergen ță (75%). Pragul anual de finan țare de 90 de milioane EUR ar putea fi suplimentat 
de statele membre și/sau prin finan țări private. 
În mod normal, m ăsurile adiacente ar beneficia de finan țare din partea statelor membre îns ă, 
atunci când cadrul juridic existent o permite, aces tea ar putea fi sprijinite prin promovarea 
comunitar ă a produselor agricole. 
6. A NALIZA IMPACTULUI  
• Incidențe economice (punctul 9.1 și anexa 8)  
O cerere în cre ștere, rezultat ă din programul de încurajare a consumului de fructe în școli, ar 
avea un impact pozitiv asupra pie ței fructelor și legumelor. 
Opțiunile 1 și 2 nu ar avea un impact cuantificabil asupra cererii sau a consumului. Opțiunea 
3 este susceptibil ă de a avea un efect mai pronun țat. 
Opțiunea 4  ar putea duce la dezvoltarea de noi produse gustoase, gata  preparate pentru copii. 
Ar putea rezulta o cre ștere direct ă de 97 500 tone de fructe și legume pe an, pe baza unei por ții 
zilnice de 120 de grame pentru 30 de s ăptămâni. Studiile arat ă o creștere durabil ă a 
consumului de fructe și legume situat ă între 0,4 și 1,1 porții pe zi. Presupunând o cre ștere 
medie de 0,7 por ții consumate zilnic de copii, aceasta  ar avea ca rezultat o cantitate 
suplimentar ă de aproximativ 800 000 de tone de fructe și legume consumate anual. 
Monitorizarea și evaluarea sunt importante pentru es timarea impacturilor pe termen lung. 
Studiile sugereaz ă că programul de încurajare a consumului de fructe în școli poate fi un mod 
eficient pentru ob ținerea unei cre șteri durabile a consumului de fructe și legume. 
• Incidențe bugetare (punctul 9.2 și anexa 13)  
Opțiunea 1  nu ar afecta bugetul comunitar sa u bugetele statelor membre. 
Opțiunea 2  ar necesita un buget comunitar anual de  1,3 milioane EUR. Aceasta nu ar implica 
niciun cost pentru statele membre. 
 
RO 6   RO Opțiunea 3 : reforma OCP privind fructele și legumele include o majorare cu 6 milioane de 
euro a bugetului UE pentru promovare, sum ă care ar putea fi utilizat ă pentru a lansa un 
program comunitar de încurajare a consumului de fructe în școli. Statele membre ar avea 
obligația de a furniza cofinan țare, pe lâng ă finanțarea obligatorie din surse private. 
Opțiunea 4  ar putea fi lansat ă cu un cost de 90 de milioane EUR pentru bugetul UE, pentru 
furnizarea de fructe și legume, inclusiv costuri legate de logistic ă. Se porne ște de la ipoteza c ă 
produsele sunt distribuite gratis, o dat ă pe săptămână, pe întreaga durat ă a anului școlar (în 
medie, de 30 de s ăptămâni), la un cost mediu de 0,20 EUR pe zi pe copil, c ătre toți cei 26 de 
milioane de copii care se încadreaz ă în principala categorie vârst ă vizată, 6-10 ani. Statele 
membre ar trebui s ă finanțeze jumătate din costurile de produc ție (25% în regiunile de 
convergen ță) și măsurile adiacente. Buget total: 156 de milioane EUR dintre care 90 de la 
bugetul UE și 66 de la bugetul na țional. 
Pe baza rezultatelor înregistrate în Olanda și în Danemarca, pe termen lung, economiile în 
materie de îngrijiri medicale și de absen ță de la locul munc ă ar putea fi considerabile. 
• Incidențe sociale (punctul 9.3)  
Sănătatea public ă și coeziunea  (Anexa 9)  
Scopul este încurajarea unor  obiceiuri alimentare s ănătoase în rândul școlarilor, contribuind 
astfel la o ameliorare de durat ă a sănătății și la scăderea obezit ății: menținerea unei greut ăți 
corporale adecvate; reducerea riscului de boli cronice netransmisibile. 
Opțiunea 1  nu ar avea impactul dorit. 
Opțiunile 2 și 3 ar putea avea un impact limitat din punct de vedere al coeziunii; schimbul de 
experiență ar putea ajuta la o mai bun ă eficiență a programelor actuale.  
Opțiunea 4  ar putea avea impactul cel mai puternic, având în vedere c ă prevede distribuirea 
gratis a fructelor și legumelor. 
Promovarea egalit ății de șanse (anexa 10) 
Scopul este de a facilita accesul  la programele de încurajare a consumului de fructe în școli 
pentru copiii din regiunile mai s ărace și a celor din straturile  dezavantajate ale popula ției.  
Furnizarea gratuit ă de fructe și legume poate contribui la o nutri ție mai bun ă și poate exercita 
o influență pozitivă asupra capacit ății de învățare, care, dup ă cum este bine știut, este afectat ă 
de nutriția deficitar ă. Aceasta se manifest ă, mai ales, în rândul copiilor care provin din medii 
defavorizate. Programul de încuraja re a consumului de fructe în școli poate combate nutri ția 
deficitară și poate ajuta la reducerea inegalit ăților din punct de vedere al alimenta ției între 
grupurile socio-economice. 
Având în vedere c ă prevede distribuirea gratuit ă a fructelor și legumelor, op țiunea 4 poate 
avea un impact mult mai mare decât op țiunea 3.  
Ocuparea for ței de munc ă și crearea de locuri de munc ă 
Se estimeaz ă că o productivitate mai mare va aduce cu sine și un volum de lucru suplimentar. 
Alte noi locuri de munc ă ar putea fi create în domeniul inov ării și cercetării. Opțiunea 4 ar 
avea un impact mai puternic decât op țiunea 3. 
 
RO 7   RO • Legături mai strânse cu cet ățenii UE 
Ajutând cet ățenii de la ora șe să se apropie, din nou, de  produsele alimentare și producătorii 
acestora, op țiunea 4 ar avea o influen ță pozitivă maximă asupra opiniei publice. Difuzarea 
informațiilor în baza op țiunilor 2 și 3 ar putea avea, de asemenea, un impact pozitiv. 
• Impactul asupra mediului înconjur ător 
Având în vedere c ă administrarea oric ărui program ar fi descentralizat ă, impactul asupra 
mediului al diferitelor op țiuni ar depinde de modul în care  acestea sunt puse în aplicare. 
• Impactul administrativ (punctul 9.6 și anexa 14)  
Opțiunea 2: nu implic ă sarcini suplimentare semnificative asupra statelor membre sau asupra 
Comisiei. 
Opțiunea 3:  sarcină administrativ ă suplimentar ă la nivel de stat memb ru, care ar putea fi 
semnificativ ă, având în vedere cre șterea considerabil ă a finanțării UE. 
Opțiunea 4: resurse suplimentare necesare la nivel de stat membru; doi func ționari cu norm ă 
întreagă sunt necesari la nivel UE, cel pu țin în primii ani de punere în aplicare. 
• Impactul asupra țărilor terțe și relațiilor interna ționale 
Un program comunitar de încurajare a consumului de fructe în școli ar trebui s ă fie în 
conformitate cu obliga țiile interna ționale ale UE în materie de comer ț. 
• Proporționalitate și valoare ad ăugată pentru UE (punctele 6 și 9.8) 
Opțiunile 2 și 3 reprezint ă acțiuni UE „tradi ționale”, a c ăror valoare este dovedit ă; totuși, 
bugetul limitat și măsurile cu caracter moderat le limiteaz ă impactul. 
Opțiunea 4, care beneficiaz ă de un buget mai mare, poate oferi o valoare ad ăugată mai mare; 
măsurile adiacente obligatorii ar  consolida efectul acestei op țiuni. 
Un program comunitar de încurajare a consumului de fructe nu reprezint ă un panaceu pentru 
consumul redus de fructe și legume în rândul copiilor sau pentru problemele de s ănătate 
aferente. Op țiunea 4 ar contribui la co mbaterea acestor probleme, cu un efect multiplicator 
potențial semnificativ. 
• Impactul asupra p ărților interesate 
Opțiunile 2, 3 și 4 reprezint ă o ameliorare în compara ție cu situa ția actuală, deși dimensiunea 
ameliorărilor este semnificativ diferit ă între acestea. 
Contribuabilii ar trebui s ă beneficieze de reducerea preconizat ă a cheltuielilor din sistemul 
național de s ănătate care ar trebui s ă fie percepute în urm ătorii ani dup ă punerea în aplicare a 
programului.  
 
RO 8   RO 7. M ONITORIZARE ŞI EVALUARE (PUNCTUL 11) 
Se anticipeaz ă că standardele minime de evaluare pentru statele membre vor fi incluse în 
normele de aplicare ale unui posib il regulament al Consiliului pent ru un program de încurajare 
a consumului de fructe în școli.  
8. C ONCLUZII (PUNCTUL 12) 
Pentru a atinge obiectivul privind cre șterea consumului, este posibil ă o utilizare mai intensiv ă 
a instrumentelor existente ale Comisiei, iar aceasta ar reprezenta un pas înainte. Aceast ă 
remarcă se aplică, în special, activit ăților de comunicare prev ăzute la op țiunile 2 și 3 pe baza 
acțiunilor de informare și de promovare a produselor agricole. 
Opțiunea 4 este modul cel mai eficient  de a realiza obiectivele de cre ștere a consumului și de 
ameliorare a s ănătății, în cazul în care implementarea sa respect ă întocmai principiul 
subsidiarit ății și competen țele naționale, în special în sectorul s ănătăți și în cel al educa ției. 
Eficiența sa ar fi sporit ă dacă ar fi completat ă de opțiunile 2 și 3. 
În acest context, se propune instituirea unui progra m de încurajare a consumului de fructe în 
școli, care, pentru a atinge o eficien ță maximă, reunește cele 3 op țiuni în cadrul unui pachet de 
acțiuni conjugate. Acesta ar con ține următoarele elemente: 
– distribuirea gratuit ă a fructelor și legumelor  în școli. Ajutorul comunitar ar trebui 
să fie acordat pentru cofinan țarea furniz ării de fructe și legume elevilor care se 
încadreaz ă în principala categorie de vârst ă, 6-10 ani, din institu țiile de înv ățământ 
(școli), logisticii aferente, precum și monitoriz ării și evaluării. În acest scop, se 
propune acordarea unei aloc ări bugetare în valoare total ă de 90 de milioane EUR, în 
baza titlului I din Regulamentul Consiliului (CE) nr. 1234/2007. Aceste resurse ar permite extinderea programelor de încu rajare a consumului de fructe în școli existente 
în anumite state membre, precum și înființarea unor programe în statele membre care 
nu beneficiaz ă încă de ele, cauza cel  mai des întâlnit ă fiind mijloacele bugetare 
limitate.  
Rata de cofinan țare bugetar ă ar fi la un nivel de 50% și de 75% în regiunile de 
convergen ță; 
– măsuri adiacente.  Statele membre au obliga ția de a elabora o strategie na țională prin 
consultarea cu autorit ățile din domeniul s ănătății publice și al educa ției, industria de 
profil și cu părț
ile interesate. Aceast ă strategie ar trebui s ă defineasc ă modul în care 
un program de încurajare a consumului de fructe în școli ar putea fi implementat cel 
mai bine și integrat în programa școlară. Sublinierea implic ării UE ar reprezenta o 
obligație în cadrul procesului implementare. M ăsurile adiacente vor fi finan țate în 
primul rând la nivel na țional; 
– activitățile de interconectare , în vederea motiv ării schimbului de informa ții și de 
cunoștințe în rândul actorilor implica ți în programele de încurajare a consumului de 
fructe în școli și stimulării sensibiliz ării publicului (dup ă cum s-a prezentat în 
opțiunea 2 „constituirea de re țele”). Aceast ă alocare ar trebui s ă fie în valoare de 1,3 
milioane EUR; 
– promovarea produselor agricole , care ar putea fi sprijinit ă în cadrul promov ării 
comunitare a produselor agricole (dup ă cum se prezint ă în opțiunea 3 „ini țiative de 
sprijin”). În special, statele membre ar putea utiliza acest ca dru pentru a lua m ăsurile 
adiacente necesare având ca scop sensibilizar ea publicului privind efectele benefice 
 
RO 9   RO ale consumului de fructe și legume. Reforma recent ă privind fructele și legumele a 
majorat bugetul orientativ pentru promovarea acestor produse cu 6 milioane EUR; 
– monitorizare și evaluare.  În scopul stabilirii unor date certe pentru viitoarele 
cercetări în ceea ce prive ște eficien ța unui program de încurajare a consumului de 
fructe în școli, în diferitele sale variante, și pentru schimbul „celor mai bune practici”, 
monitorizarea și evaluarea trebuie s ă fie părți integrante dintr-un program UE.  
Prin urmare, toate programele ar include cele trei elemente: 
• distribuirea gratuit ă de fructe și legume în institu țiile de înv ățământ (școli), 
• o serie de m ăsuri adiacente, 
• monitorizare și evaluare. 
Opțiunea 4 implic ă o serie de costuri bugetare semnificative, atât pentru UE, cât și pentru 
statele membre. Pentru ca programul de în curajare a consumul ui de fructe în școli să fie 
operațional și eficient, produsele ar trebui s ă fie distribuite gratis prin cipalei categorii de vârst ă 
vizate (to ți copiii între 6 și 10 ani) pe parcursul unui num ăr suficient de s ăptămâni și pe o 
perioadă suficient de lung ă. 
Este necesar un buget anual total de 156 de milioane EUR. Experien ța va arăta dacă acest 
buget este adecvat pentru a atinge obi ectivele propuse. Participarea comunitar ă în valoare de 
90 de milioane EUR ar trebui s ă se încadreze în perspec tivele financiare agricole.