·Ireversibilitatea progreselor realizate în lupta împotriva corupției a fost recent periclitată. Rezultatele bune obținute în continuare de instituțiile judiciare în lupta împotriva corupției au fost în mare parte puse sub semnul întrebării de evenimentele care au avut loc anul trecut. Există riscul ca prin reformele în curs ale legilor justiției să fie afectată negativ independența sistemului judiciar și să fie anulate progresele realizate în ultimii 10 ani. În plus, instituțiile judiciare și cadrul juridic pentru combaterea infracțiunilor de corupție continuă să fie supuse unor presiuni intense.

·Starea de sănătate a populației s-a îmbunătățit, dar se situează în continuare sub standardele Uniunii Europene. Accesul la asistență medicală rămâne o provocare majoră și, în raport cu egalitatea de șanse, are repercusiuni negative asupra dezvoltării copiilor, asupra capacității de inserție profesională a forței de muncă și asupra îmbătrânirii în condiții bune de sănătate. Finanțarea insuficientă și utilizarea ineficientă a resurselor publice limitează eficacitatea sistemului de sănătate, pe fondul unui deficit considerabil de medici și de asistenți medicali. Infrastructura sistemului de sănătate și prevalența plăților informale constituie în continuare motive de îngrijorare.

Sistemul fiscal și de prestații sociale are un grad relativ scăzut de redistribuire și, prin urmare, o influență relativ scăzută asupra inegalităților în materie de venituri. Cheltuielile cu protecția socială pe cap de locuitor sunt printre cele mai scăzute din UE. Impozitul pe venit pentru persoanele fizice are o tranșă scutită de impozit și o cotă unică (redusă la 10 % începând din ianuarie 2018). Sarcina fiscală, și anume raportul dintre cuantumul impozitelor plătite de un angajat și totalul costului aferent forței de muncă pentru angajator, se situează peste media UE în cazul persoanelor cu venituri reduse, iar în cazul persoanelor cu venituri ridicate este sub aceasta ( ). În consecință, gradul de redistribuire, calculat ca diferență între inegalitatea veniturilor de piață și inegalitatea la nivelul veniturilor disponibile, este relativ limitat (a se vedea graficul 3.1.1 și secțiunile 1 și 3.1).

Impactul distributiv și în materie de echitate al acestor modificări a fost simulat de Centrul Comun de Cercetare al Comisiei Europene pe baza modelului de microsimulare EUROMOD IV (graficul 1 de mai jos). Simularea este statică, adică nu include efectele secundare ale reformelor asupra economiei. În sectorul public, venitul disponibil crește în toți decilii de venituri, deși semnificativ mai puțin decât în lipsa transferului contribuțiilor sociale. Pentru sectorul privat, simularea prezintă un scenariu de estimare inferioară în care salariile brute nu reacționează la transfer. Persoanele care obțin venituri mai mari de 1 593 RON (341 EUR) în scenariul de referință pierd din ce în ce mai mult deoarece sarcina sporită a contribuțiilor sociale depășește salariul brut minim mai ridicat, deducerea personală mai mare și cota redusă a impozitului pe venit pentru persoane fizice. În plus, lucrătorii cu fracțiune de normă pierd ca urmare a introducerii unei baze de cotizare minime pentru contribuțiile lor sociale. LSU sporește inegalitatea veniturilor de piață, întrucât angajații din sectorul public se regăsesc în principal în partea superioară a distribuției veniturilor (graficul 2). Acest impact este mai mult decât compensat de efectul pe care creșterea salariului minim îl are asupra inegalității. Luate împreună, aceste două măsuri nu scad decât într-o mică măsură inegalitatea veniturilor de piață. Presupunând că salariile brute din sectorul privat nu vor fi ajustate, ordonanța sporește gradul de redistribuire, în special datorită creșterii tranșei scutite de impozit pentru veniturile persoanelor fizice și, prin urmare, reduce inegalitatea la nivelul veniturilor disponibile. Efectul de redistribuire al ordonanței este totuși diminuat prin reducerea cotei impozitului pe venit pentru persoane fizice. O renegociere a salariilor brute din sectorul privat ale celor care câștigă mai mult de 1 593 RON (341 EUR) (nesimulată) ar provoca o ușoară creștere atât a inegalității veniturilor de piață, cât și a inegalității la nivelul veniturilor disponibile, în comparație cu scenariul de referință.

Decalajul dintre femei și bărbați în ceea ce privește ocuparea forței de muncă este important, fiind afectate în principal femeile mai în vârstă. Decalajul a crescut de la 16,7 puncte procentuale în 2014 la 17,6 puncte procentuale in 2016. Rata de ocupare și rata de activitate în rândul femeilor sunt în continuare mult sub media UE, în special în cazul femeilor mai în vârstă, în parte din cauza lipsei unor centre de îngrijire a copilului ( ), a unor structuri de încadrare a copiilor după orele de școală și a unor servicii de îngrijire pe termen lung care să fie disponibile la prețuri accesibile. Guvernul a luat unele măsuri pentru a formaliza încadrarea în muncă a persoanelor care au grijă de copii și intenționează să finanțeze 2 500 de creșe. Din cauza disparităților dintre femei și bărbați în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, rezultă, de asemenea, un decalaj în ceea ce privește nivelul pensiilor primite de aceștia, care este unul dintre cele mai ridicate din UE. În ciuda acestor dificultăți, legea privind egalizarea vârstei de pensionare pentru bărbați și femei este pe agenda de dezbateri a Parlamentului din luna decembrie 2013 și încă nu a fost prevăzută dezbaterea sa în cadrul unei sesiuni plenare.

Demografia și emigrarea afectează oferta de forță de muncă de pe piață. Populația a scăzut semnificativ față de 2008, iar distribuția în cadrul grupelor de vârstă a evoluat nefavorabil ( ). În plus, în jur de 3,4 milioane de români lucrează și locuiesc în străinătate. Acest fenomen afectează în special sectoare precum sectorul sănătății. Mulți dintre cei care emigrează sunt mai tineri și mai bine calificați decât media populației ( ), ceea ce are drept efect scăderea și mai puternică a ofertei de forță de muncă calificată. Chiar dacă, pe termen scurt, transferurile de bani efectuate de lucrătorii plecați în străinătate către cei de acasă contribuie la îmbunătățirea situației financiare a familiilor, pe termen lung, evoluția demografică negativă și emigrarea ar putea afecta creșterea economică și convergența veniturilor (Comisia Europeană, 2017i: p. 56, FMI, 2016).

Starea de sănătate a populației s-a îmbunătățit, dar se situează în continuare sub standardele Uniunii Europene. În ciuda îmbunătățirilor recente, speranța de viață în România este cu aproape 6 ani sub media UE. Bolile cardiace și accidentele vasculare cerebrale, deși în scădere, sunt în continuare printre cauzele principale ale mortalității, iar incidența anumitor forme de cancer a crescut drastic. Alte probleme importante presante sunt ratele în scădere de vaccinare a copiilor și incidența ridicată a cazurilor de tuberculoză și de tuberculoză multirezistentă. Acestea au, la rândul lor, un impact negativ asupra dezvoltării copiilor, asupra șanselor de angajare în muncă și a îmbătrânirii în condiții bune de sănătate.

Costul unitar al muncii (CUM) a crescut în continuare în 2017, în condițiile în care creșterea remunerațiilor salariaților a depășit creșterea productivității. Convergența productivității a fost substanțială în ultimele două decenii. Productivitatea muncii pe oră de muncă a crescut de la 22 % din media UE-28 în 2000 la aproximativ 54 % în 2015. Cu toate acestea, nivelul productivității muncii este în continuare al doilea cel mai scăzut din UE. În perioada 2011­2016, creșterea remunerației reale per salariat (27,8 %) a fost aliniată în mare parte la creșterea productivității muncii (25,6 %). În 2017, se estimează că remunerația reală per salariat a crescut de peste două ori mai mult decât productivitatea (graficul 3.4.3). Dat fiind caracterul în general stabil al ratei nominale de schimb a României, creșterea costului unitar al muncii s-a reflectat, de asemenea, într-o apreciere a ratei reale de schimb. Rata de schimb valutar reală efectivă, diminuată pentru a ține cont de costul unitar al muncii, s-a apreciat cu aproximativ 7,8 % între primul trimestru al anului 2016 și al treilea trimestru al anului 2017.

IMM-urile se bazează într-o măsură importantă pe finanțarea din partea băncilor, care a rămas lentă. Aproape jumătate din fondurile primite de IMM-uri au fost obținute prin linii de credit și împrumuturi bancare în trimestrele 2 și 3 din 2017. După ce în cursul anilor 2015­2016 au scăzut semnificativ, la sub 2 %, în 2017 ratele de respingere a creditelor au crescut până la 18 %, un nivel care nu mai fusese atins din 2009. În plus, 10 % din IMM-uri au indicat că nu au primit în totalitate împrumutul solicitat (BCE, 2017). Dintre societățile nefinanciare, în special microîntreprinderile și IMM-urile înregistrează în continuare un nivel ridicat al creditelor neperformante (BNR, 2017).

Nu se recurge în mod sistematic și adecvat la evaluarea impactului reglementărilor. Voința politică de a asigura utilizarea în mod corespunzător a instrumentelor existente în procesul legislativ este în continuare sub așteptări. Secretariatul General al Guvernului are în continuare un rol limitat în controlul calității elaborării politicilor. Expunerile de motive care însoțesc noile inițiative legislative sunt vagi și nu au la bază evaluări aprofundate ale impactului sau consultări ale părților interesate. În clasamentul țărilor OECD/UE privind capacitatea executivă, România ocupă unul dintre ultimele locuri (locul 36 din 41) (Bertelsmann Stiftung, 2017).

Nu există semne de îmbunătățire a performanțelor în materie de inovare, ceea ce are consecințe asupra perspectivelor de creștere. România este un inovator modest, obținând rezultate sub media UE în cazul tuturor indicatorilor analizați în Tabloul de bord european privind inovarea din 2017 ( ), mai puțin în ceea ce privește penetrarea conexiunilor în bandă largă. Și mai îngrijorător este faptul că rezultatele în materie de inovare obținute de România s-au deteriorat din 2011 în fiecare regiune, inclusiv în regiunile cele mai dinamice (graficul 3.5.1).

Deși România are în continuare una dintre cele mai ridicate rate ale investițiilor din UE, performanța investițiilor a fost volatilă în perioada ulterioară crizei economice. Accelerarea investițiilor în 2015 a fost urmată de o contracție în 2016, când investițiile publice au scăzut ca urmare a recurgerii lente la proiectele finanțate din fonduri UE în temeiul perioadei de programare 2014-2020. Investițiile au crescut din nou în 2017, ca urmare a revigorării investițiilor private, mai ales în sectorul construcțiilor. Cu toate acestea, investițiile publice au scăzut pentru al doilea an consecutiv. Se preconizează că investițiile se vor consolida în viitor în contextul în care investițiile private vor crește constant, iar investițiile publice se vor redresa pe măsură ce se îmbunătățește absorbția fondurilor UE.

România nu va atinge obiectivul privind intensitatea C-D până în 2020. Intensitatea C-D a țării era de doar 0,48 % din PIB în 2016. În vederea atingerii obiectivului fixat pentru 2020, va trebui ca C-D din România să crească, în medie, cu 42,7 % pe an în perioada 2016-2020. Mai mult, în perioada 2007-2016, intensitatea C-D a scăzut cu 2 % în fiecare an în România. În 2016, intensitatea C-D în sectorul public a fost cu 20 % mai scăzută decât în 2015, în timp ce intensitatea C-D în mediul de afaceri a crescut cu 24 %. Intensitatea C-D a mediului de afaceri a atins 0,27 % din PIB în 2016 (locul 26 în UE), în timp ce intensitatea C-D în sectorul public a scăzut la 0,22 % din PIB (locul 27 în UE). Proiectele de investiții în infrastructura de C-D finanțate de UE încep să demareze, într-un ritm lent, însă este puțin probabil ca acestea să aibă un impact semnificativ asupra performanței C-D înainte de 2020.

Regiunea de Vest se caracterizează printr-un ecosistem emergent și dinamic pentru tehnologiile avansate de prelucrare și oferă oportunități de dezvoltare a capacităților tehnologice transsectoriale în industrie, mai ales în domenii precum TIC și volumele mari de date, calculul de înaltă performanță și calculul superperformant, mecatronica, electronica și nanoelectronica, precum și testarea materialelor. Strategia de specializare inteligentă regională (RIS3) are obiectivul de a îmbunătăți capacitățile de C-D-I ale IMM-urilor sub toate aspectele, precum și de a stabili șase sectoare prioritare în care regiunea are un avantaj comparativ (automobile, TIC, industria agroalimentară, industria textilă, construcții și turism).

Bower, U. (2017), State-owned enterprises in emerging Europe – The good, the bad and the ugly, document de lucru al FMI, octombrie, disponibil la adresa: https://www.imf.org/en/Publications/WP/Issues/2017/10/30/State-Owned-Enterprises-in-Emerging-Europe-The-Good-the-Bad-and-the-Ugly-45181

BCE (2017), Survey on the access to finance of enterprises (SAFE), https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/ecb.accesstofinancesmallmediumsizedenterprises201705.en.pdf?17da4ff2a730b7ababea4037e4ce8cae

Banca Mondială (2017b), Doing Business in the European Union 2017: Bulgaria, Hungary and Romania, Washington DC, document disponibil la adresa: http://www.doingbusiness.org/reports/subnational-reports/eu-bulgaria-hungary-romania

Banca Mondială (2017a), Doing Business 2018: Comparing Business Regulation for Domestic Firms in 190 Economies, Washington DC, document disponibil la adresa: http://www.doingbusiness.org/~/media/WBG/DoingBusiness/Documents/Annual-Reports/English/DB2018-Full-Report.pdf

Comisia Europeană (2017i), Economic and Social Developments in Europe 2017, document disponibil la adresa: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=8030&furtherPubs=yes

Comisia Europeană (2017g), Raportul intitulat Specific Support to Romania — Start-ups, Scale-ups and Entrepreneurship in Romania, disponibil la adresa: https://rio.jrc.ec.europa.eu/en/policy-support-facility/specific-support-romania

Comisia Europeană (2017b), Updated Study on Corruption in the Healthcare Sector, septembrie 2017, disponibil la adresa: https://ec.europa.eu/home-affairs/sites/homeaffairs/files/20170928_study_on_healthcare_corruption_en.pdf

Comisia Europeană (2016b), Cluster Observatory: Cluster Scorecard Report for West Region of Romania

CASE et al. (2017), Study and Reports on the VAT Gap in the EU-28 Member States: 2017 Final Report, TAXUD/2015/CC/131, disponibil la adresa: https://ec.europa.eu/taxation_customs/sites/taxation/files/study_and_reports_on_the_vat_gap_2017.pdf

Eurofound (2016), Analiza diversității populației NEET, iulie 2016, disponibilă la adresa: https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2016/labour-market-social-policies/exploring-the-diversity-of-neets

Eurofound (2017), Future of Manufacturing - Developing regional industrial policy capacity - Regional Case Study: West Romania, studiu realizat de L. Roman, Technopolis, mai 2017

Eurofound (2018), The involvement of the national social partners in the European Semester 2017 and in the implementation of reforms, în curs de publicare.

Eurostat (2017), Population data, informații disponibile la adresa: http://ec.europa.eu/eurostat/data/database .

FMI (2016), Emigration and its economic impact on Eastern Europe, document disponibil la adresa: https://www.imf.org/external/pubs/ft/sdn/2016/sdn1607.pdf

FMI (2017a), Efficiency-adjusted public capital, capital grants and growth, document disponibil la adresa: https://www.imf.org/en/Publications/WP/Issues/2017/07/24/Efficiency-Adjusted-Public-Capital-Capital-Grants-and-Growth-45084

FMI (2017b), Romania Selected Issues, 25 May 2017, document disponibil la adresa: https://www.imf.org/en/Publications/CR/Issues/2017/05/25/Romania-Selected-Issues-44945

Forumul Economic Mondial (2017), Global Competitiveness Report 2017-2018, document disponibil la adresa: http://www3.weforum.org/docs/GCR2017-2018/05FullReport/TheGlobalCompetitivenessReport2017%E2%80%932018.pdf

FRA - Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (2016), Al doilea sondaj privind minoritățile și discriminarea în Uniunea Europeană, disponibil la adresa: http://fra.europa.eu/en/publication/2016/eumidis-ii-roma-selected-findings .

Manpower Group (2016), Manpower Talent Shortage 2016-2017, document disponibil la adresa: https://www.manpowergroup.com/talent-shortage-2016

Marrez, H. (2015), The role of state-owned enterprises in Romania, ECFIN Country Focus, document disponibil la adresa: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/country_focus/2015/pdf/cf_vol12_issue1_en.pdf

OCDE (2016), OECD Competition Assessment Reviews: Romania, OECD Publishing, Paris, document disponibil la adresa: http://dx.doi.org/10.1787/9789264257450-en

OCDE(2017a), Reviews of Evaluation and Assessment in Education, Kitchen, H., et al., România 2017, http://dx.doi.org/10.1787/9789264274051-en

OCDE/Observatorul european pentru sisteme și politici de sănătate (2017b), România: Profilul Sănătății în 2017, State of Health in the EU, OECD Publishing, Paris/Observatorul european pentru sisteme și politici de sănătate, Bruxelles. http://dx.doi.org/10.1787/9789264283534-en

OCDE (2017c), Fondurile de pensii în cifre, document disponibil la adresa: https://www.oecd.org/pensions/private-pensions/Pension-Funds-in-Figures-2017.pdf

Philiponnet N. și A. Turinni (2017), Assessing house price developments in the EU, document de dezbatere nr. 48, seria European Economy, disponibil la adresa: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/dp048_en.pdf

Stehrer, R. et al. (2017), Drivers and obstacles to competitiveness in the EU: The role of value chains and the Single Market, Raport final pentru Comisia Europeană, mai 2017

Williams și Horodnic (2017), Under-declaring work, falsesly declaring work: under-declared employment in the European Union, document disponibil la adresa:

https://www.researchgate.net/profile/Colin_Williams/publication/320394986_Under-declaring_work_falsely_declaring_work_under-declared_employment_in_the_European_Union/links/59e1b4fe458515393d57b286/Under-declaring-work-falsely-declaring-work-under-declared-employment-in-the-European-Union.pdf