ERASMUS PENTRU TOȚI

PROGRAMUL UE PENTRU EDUCAțIE, FORMARE, TINERET șI SPORT

UN NOU PROGRAM PENTRU ABORDAREA UNOR NOI PROVOCăRI

Prezenta comunicare se înscrie în completarea propunerii de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de înființare a programului „ Erasmus pentru toți ”: un program unic pentru educație, formare, tineret și sport pentru perioada 2014-2020. Programul reflectă prioritățile definite în strategia Europa 2020 și inițiativele sale emblematice. El reprezintă o investiție crucială în oameni, o investiție de care vor beneficia atât cetățenii în mod individual cât și societatea în ansamblu, contribuind la creșterea economică și la garantarea prosperității.

Educația și formarea sunt acum mai importante ca niciodată pentru inovare, productivitate și creștere, în special în contextul actualei crize economice și financiare, și cu toate acestea, potențialul capitalului uman al Europei rămâne neexploatat. Mai sunt multe de făcut pentru a se asigura că sistemele de educație și de formare oferă cunoștințele și competențele necesare pe o piață a muncii din ce în ce mai globalizată, ajutând tinerii și contribuind ca învățarea pe tot parcursul vieții să devină o realitate pentru toți. Rolul educației și al formării pentru ocuparea forței de muncă, inclusiv prin stagii, este, de asemenea, deosebit de important pentru tinerii care sunt cei mai puternic afectați de criză. În plus, mai există încă multe inegalități între femei și bărbați în educație: în timp ce femeile au depășit bărbații, atât în privința participării cât și a obținerii de diplome în învățământul superior, domeniile de studiu rămân separate, femeile fiind în special subreprezentate în știință și inginerie; băieții au rezultate mai slabe la lectură și au tendința de a părăsi școala timpuriu mai des decât fetele.

Un efort comun pentru a atinge nivelul de referință al UE de mai puțin de 15% din persoane cu un nivel scăzut al competențelor de bază până în 2020 ar duce la beneficii economice agregate pe termen lung pentru UE[1]. Creșterea procentului de persoane cu studii superioare la 40% ar contribui la creșterea PIB pe cap de locuitor în UE cu 4%[2]. Garantarea faptului că sistemele de educație și formare pot oferi competențele necesare pe piața muncii va contribui la atingerea obiectivului strategiei Europa 2020 pentru ocuparea forței de muncă (75%).

Valoarea adăugată europeană a programului va fi: de a ajuta cetățenii să dobândească competențe de muncă mai multe și mai bune, de a îmbunătăți calitatea procesului de predare în instituțiile de învățământ, atât în UE, cât și în afara acesteia, de a sprijini statele membre și țările terțe partenere în modernizarea sistemelor lor de educație și formare și de a le face mai inovatoare și de a promova participarea tineretului în societate, precum și construirea unei dimensiunii europene a activităților sportive de masă. În același timp, constrângerile bugetare ale UE și ale statelor sale membre au nevoie să se pună accentul pe rezultate și pe eficacitate economică, o concentrare a eforturilor pentru a spori impactul sistemic și o reducere a costurilor administrative și de funcționare.

Condiția esențială pentru garantarea acestei valori adăugate este de a consolida legăturile și sinergia dintre program și principalele priorități și procese politice ale UE, în special punerea în aplicare a strategiei „Europa 2020”, a strategiei „Educație și formare 2020” și a strategiilor pentru tineret precum și a priorităților UE în materie de acțiuni externe. Prioritățile în materie de cheltuieli trebuie să fie fixate în funcție de prioritățile comune și de elaborarea politicilor; în acest sens, comunicarea recentă privind modernizarea învățământului superior[3] evidențiază aspecte strategice esențiale, care au nevoie de sprijin pentru ameliorarea nivelurilor de educație, a calității, atractivității și internaționalizării sistemelor de învățământ superior, precum și a relevanței acestora pentru inovare.

CONTRIBUțIA REALIZăRILOR TRECUTE șI ÎNVățăMINTELE OBțINUTE

Evaluările arată că programele UE pentru perioada 2007-2013 au produs deja un impact sistemic semnificativ, cu mult superior beneficiilor obținute de participanții individuali. Cooperarea internațională în cadrul învățământului superior a arătat că UE a devenit o referință la nivel mondial și o sursă de inspirație în ceea ce privește reformele în învățământul superior. Mai mult, acestea au fost utile în promovarea utilizării unor abordări inovatoare, printre altele, pentru elaborarea programelor de învățământ și transparență. În domeniul învățării neformale, sprijinul UE a avut un impact puternic asupra dezvoltării educative și profesionale a persoanelor și a inspirat și elaborat inițiative politice precum Serviciul european de voluntariat.

Cu toate acestea, există o complexitate de programe și acțiuni multiple care trebuie înlocuită cu o structură simplificată și raționalizată , care să asigure un echilibru mai bun între armonizare și flexibilitate. De exemplu, programul de învățare pe tot parcursul vieții are șase subprograme[4], mai mult de 50 de obiective și peste 60 de acțiuni . Programul „Tineretul în acțiune” se concentrează asupra mobilității și învățării (non-formale) a tinerilor, în timp ce aproximativ 80% din prestațiile finanțate prin programul de învățare pe tot parcursul vieții sunt, de asemenea, destinate tineretului. Anumite acțiuni nu au masa critică necesară pentru un impact pe termen lung sau au un cost administrativ ridicat.

Cooperarea internațională în domeniul învățământului superior se caracterizează de asemenea, prin fragmentarea diferitelor instrumente ale UE care pun în aplicare obiective și acțiuni similare. Comisia finanțează în prezent cinci programe de cooperare în domeniul învățământului superior cu diferite regiuni ale lumii:

- Erasmus Mundus , care se concentrează, în principal, pe mobilitate, oferă burse care permit participarea la cursuri comune de masterat și programe de doctorat de înaltă calitate și sprijină consorții universitare care lucrează cu diferite părți ale lumii.

- Tempus este un program de dezvoltare a capacităților pentru modernizarea sistemului de învățământ superior, prin intermediul proiectelor de cooperare între universitățile din UE și omologii acestora din Balcanii de Vest și țările din vecinătate;

- Alfa și Edulink au obiective similare în America Latină și în țări ACP.

- Comisia a stabilit, de asemenea, un program pentru cooperarea cu țările industrializate , care finanțează proiecte de diplome comune și duble, proiecte comune de mobilitate și activități strategice.

Toate aceste programe de învățământ superior au obiective similare; ele finanțează acțiuni comparabile, deși de tipuri ușor diferite, respectând calendare diferite, și cu modalități de implementare și proceduri diferite. O fragmentare excesivă comportă riscul unei suprapuneri, complică accesul potențialilor beneficiari și limitează impactul potențial al sporurilor de eficiență, al masei critice și al raportului cost-eficiență.

Prin reînnoirea atenției acordate priorităților care vor spori valoarea adăugată a UE și impactul sistemic, acțiunile sprijinite vor contribui la eforturile depuse pentru crearea mai multor locuri de muncă și pentru creștere economică, în conformitate cu obiectivele strategiei Europa 2020. Economiile de scară pot fi semnificative dacă acțiuni de o natură similară sunt reglementate prin norme de punere în aplicare și proceduri similare, simplificând atât munca beneficiarilor, cât și a organismelor de gestionare. Pe baza succeselor considerabile înregistrate de programele 2007-2013[5], Erasmus pentru toți va remedia deficiențele acestora, astfel cum au fost identificate în cadrul evaluărilor și va îmbunătăți sinergiile cu alte surse de finanțare din partea UE. În special, în timp ce noul program se va concentra asupra diferitelor acțiuni cu caracter transnațional, fondurile structurale vor susține eforturile naționale și regionale, printre altele, pentru modernizarea infrastructurilor instituțiilor de învățământ, pentru sprijinirea activităților de îmbunătățire a competențelor și de formare profesională, precum și a mobilității persoanelor pe piața muncii și creșterea accesului grupurilor insuficient reprezentate la educație și formare. Acțiunile Marie-Curie[6] vor sprijini mobilitatea cercetătorilor în cadrul inițiativei Orizont 2020. Pentru a exploata pe deplin sinergiile cu Orizont 2020, vor fi instituite diplome comune la nivel de doctorat exclusiv prin acțiunile Marie-Curie.

Erasmus pentru toți :

- va spori coerența și va consolida abordarea învățării pe tot parcursul vieții, prin legarea sprijinului acordat cu învățarea formală și non-formală în ansamblul sistemului de învățământ și de formare;

- va extinde domeniul de aplicare în favoarea parteneriatelor structurate, atât între diferitele sectoare ale educației cât și cu întreprinderi și cu alți actori relevanți;

- va oferi flexibilitate și măsuri de stimulare, astfel încât repartizarea bugetară între activități, beneficiari și țări să reflecte mai bine performanțele și impactul.

Denumirea „Erasmus” este recunoscută pe scară largă de publicul din UE și din țările participante din afara UE, ca un sinonim al mobilității cursanților din UE, dar și al unor valori europene cum ar fi multiculturalismul și multilingvismul. Pentru a evita multiplicarea tot mai complexă a denumirilor programelor, programul se va numi „Erasmus pentru toți” . Organismele publice și private din cadrul principalelor sectoare ale învățământului vizate de program pot utiliza această denumire.

În plus, în scopul comunicării și al difuzării, denumirea de marcă va fi asociată principalelor sectoare de învățământ după cum urmează: „ Învățământ superior Erasmus ”, asociat cu toate tipurile de învățământ superior în Europa și la nivel internațional; „ Formare Erasmus ” asociat cu învățământul și formarea profesională, precum și cu învățământul pentru adulți; „Școli Erasmus ”, asociată cu educația școlară; și „ Participarea tineretului Erasmus ”, asociată cu învățământul non-formal al tinerilor.

STRUCTURA șI ACțIUNILE ESENțIALE ALE PROGRAMULUI

O structură simplificată

Programul de învățare pe tot parcursul vieții, programul privind învățământul superior internațional și programul „Tineretul în acțiune” au aceleași obiective generale și sprijină activități care pot fi grupate în trei categorii principale: mobilitatea în scop educațional; cooperarea între instituțiile de învățământ sau organizațiile de tineret; și cooperarea privind politicile la nivelul UE sau la nivel internațional. Ele au structuri de gestionare (de exemplu, cereri de propuneri pentru cooperarea transnațională) și metode de predare (gestionarea directă de către Comisie sau indirectă prin intermediul agențiilor executive și naționale) similare. Prin urmare, pentru a asigura o mai mare coerență, sinergie și simplificare, și a permite instituirea unor mecanisme de finanțare inovatoare, arhitectura programului propus va sprijini trei tipuri de acțiuni esențiale , care sunt complementare și se susțin reciproc:

- Mobilitatea persoanelor în scop educațional : mobilitatea va reprezenta o parte semnificativă din bugetul global sporit. Acest spor, împreună cu accentul asupra calității mobilității, precum și o concentrare a priorităților și eforturilor, ar trebui să mărească masa critică și impactul dincolo de persoanele fizice și de instituțiile implicate.

- Cooperarea pentru inovare și bune practici : se va acorda o importanță mai mare consolidării parteneriatelor inovatoare între instituțiile de învățământ și întreprinderi. Pentru învățământul superior, se va pune accentul pe consolidarea capacităților, concentrându-se pe țările vecine, precum și pe parteneriate strategice cu economiile dezvoltate și cu cele emergente.

- Sprijinul pentru reformarea politicilor: reforma politicilor va viza: consolidarea instrumentelor și impactul metodei deschise de coordonare în domeniul educației, al formării profesionale și al tineretului; punerea în aplicare a strategiei Europa 2020 și promovarea dialogului strategic cu țările terțe și cu organizațiile internaționale.

[pic] Dimensiunea internațională

În prezent, există cinci programe de cooperare cu țările terțe în domeniul învățământului superior. Acestea vor fi raționalizate în trei acțiuni cheie ale programului, din nou, cu un accent puternic asupra mobilității:

- sprijinul acordat pentru diplome comune de înaltă calitate și pentru burse de studiu pentru studenții și personalul din întreaga lume va fi extins dincolo de numărul relativ mic de universități care pot participa în prezent la programe;

- gestionarea mobilității internaționale se va baza pe actualul sistem de burse Erasmus, prin care bursele se acordă pe baza unor acorduri interinstituționale;

- fondurile vor fi alocate în conformitate cu prioritățile tematice și geografice ale UE în materie de acțiuni externe;

- măsurile de consolidare a capacităților pentru modernizarea sistemelor de învățământ superior vor fi, de asemenea, simplificate; cooperarea cu țările vecine va fi consolidată prin fuzionarea acțiunilor de consolidare a capacităților și prin acțiuni de mobilitate care să garanteze un impact sistemic; acțiunile finanțate în prezent prin programele Alfa, Edulink și fostele programe Asialink vor fi livrate sub forma unor măsuri de consolidare a capacităților, de sprijinire a dezvoltării și modernizării prin proiecte comune cu universitățile din UE și din America Latină, Asia și Africa.

Acțiuni specifice

Având în vedere eforturile sale specifice pentru a promova excelența în educație și cercetare cu privire la integrarea în UE, inițiativa Jean Monnet va continua ca o activitate distinctă din cadrul programului și va utiliza mecanismele sale de realizare. În mod similar, pentru a exploata potențialul de simplificare și raționalizare a structurii cadrului financiar multianual, cooperarea la nivelul UE în domeniul sportului va fi considerată ca o activitate separată în cadrul programului.

Acțiunea-cheie 1: mobilitatea persoanelor în scop educațional:

Mobilitatea în vederea unui învățământ transnațional – pentru a studia într-o instituție parteneră, a preda, a câștiga experiență profesională, a urma un curs de formare profesională sau a participa la un proiect de voluntariat sau de schimb de experiență în străinătate – are o valoare adăugată clară și nu pot fi promovată în mod eficace decât la nivel european. Mobilitatea în scop educațional poate contribui la: ridicarea nivelului de competențe și aptitudini esențiale care sunt deosebit de importante pentru piața muncii și pentru societate; consolidarea participării tinerilor la viața democratică; și promovarea modernizării și internaționalizării instituțiilor de învățământ, atât în interesul UE cât și al țărilor terțe. Mobilitatea va fi, prin urmare, consolidată și va rămâne elementul central al programului, cu un accent puternic pe mobilitatea studenților din învățământul superior.

În cadrul bugetului propus de Comisie, programul ar putea oferi oportunități de mobilitate pentru aproximativ 5 milioane de cursanți în cursul perioadei vizate de șapte ani . În prezent, aproximativ 400 000 de acțiuni de mobilitate UE sunt finanțate anual în cadrul UE. Această cifră ar putea fi mărită până la 700 000, în medie, ajungând până la 900 000 în ultimul an, per ansamblu de cursanți și personal. Se estimează că de mobilitatea internațională către și din țările terțe vor beneficia aproximativ 135 000 de persoane în cursul perioadei vizate de șapte ani. Cu toate acestea, mobilitatea nu este un scop în sine. Valoarea adăugată a UE va fi consolidată în cadrul programului, care va intensifica efectele mobilității și condițiile aferente acesteia, și vor solicita ca mobilitatea să fie definită în cadrul unei strategii coerente de dezvoltare instituțională.

Principalul criteriu pentru finanțare va fi calitatea, demonstrată prin conținutul pedagogic și metodele de predare și învățare, recunoașterea rezultatelor învățării, pregătirea lingvistică și interculturală și ameliorarea procedurilor din cadrul organizațiilor gazdă.

Sprijinul pentru mobilitate acordat în cadrul programului Erasmus pentru toți se va concentra asupra unui număr de patru activități-cheie:

- mobilitatea personalului, în special a profesorilor, formatorilor, directorilor de instituții școlare și educatorilor pentru tineret ;

- mobilitatea studenților din învățământul superior (inclusiv diplomele comune/duble) și a studenților din învățământul și formarea profesională;

- Erasmus Master - pentru mobilitatea studenților din învățământul superior în scopul obținerii de masterate, prin intermediul unui nou mecanism de garantare a împrumuturilor;

- mobilitatea tineretului, inclusiv voluntariatului și schimburile de tineri.

[pic]

Mobilitatea personalului: rezultatele cercetărilor sunt unanime în ceea ce privește rolul-cheie al profesorilor și al directorilor de școli pentru ameliorarea performanțelor cursanților și ale sistemelor de educație. Pentru promovarea excelenței în învățământ, elaborarea de metode de predare/învățare inovatoare și de succes și încurajarea calității în instituții, mobilitatea personalului va fi întărită în mod semnificativ în toate sectoarele de învățământ, inclusiv mobilitatea pe termen lung a personalului. Sunt, de asemenea, prevăzute mai multe oportunități de mobilitate în scop educațional a educatorilor pentru tineret, având în vedere rolul de multiplicatori al acestora și pentru intensificarea schimbului de bune practici între organizațiile de tineret.

Mobilitatea personalului prevăzută pentru perioada | 1 000 000 de beneficiari |

Studenții din învățământul superior: pentru a ține cont de internaționalizarea crescândă a sectorului învățământului superior, activitățile Erasmus privind mobilitatea în scop educațional vor fi consolidate în mod semnificativ și extinse la nivel internațional, inclusiv la țările din vecinătate, pentru a atinge valoarea de referință de 20%, de mobilitate a absolvenților din învățământul superior. Acest lucru va permite studenților europeni să fie mobili pe plan internațional și studenților noneuropeni să facă studii pe teritoriul UE, încurajând astfel circulația talentelor și creșterea atractivității învățământului superior european, în interesul comun al instituțiilor și sistemelor de învățământ superior din UE și din țările terțe.

Diplomele comune: bazându-se pe succesul programului Erasmus Mundus, care a fost realizat în cooperare cu țările industrializate, programul va consolida sprijinul pentru mobilitatea în scopul obținerii de diplome în cadrul programelor de studiu comune de înaltă calitate, puse în aplicare de către universitățile din UE și din țările terțe. Această acțiune va putea beneficia de o finanțare suplimentară din partea țărilor partenere interesate.

Mobilitatea în scopul obținerii unor diplome comune | 34.000 de beneficiari |

Erasmus Master: Diplomele de master sunt esențiale pentru sporirea nivelurilor de calificare din învățământul superior și pentru a ajuta studenții să dobândească aptitudinile avansate necesare pentru locurile de muncă care implică cunoștințe solide. În timp ce reformele de la Bologna au creat mai multe oportunități, mobilitatea în scopul obținerii unor diplome este prea limitată, în prezent, în UE. Acest lucru se datorează parțial faptului că programele naționale de sprijinire a studenților, în cazul în care acestea există, au tendința de a fi limitate ca domeniu de aplicare iar sprijinul pe care îl oferă acestea nu poate fi transferat într-un alt stat membru. Mai mult, studenții, de obicei, nu pot prezenta garanții suficiente pentru a garanta un împrumut, fapt pentru care costul primei de risc este prohibitiv – în special atunci când împrumutătorul își propune să studieze în străinătate. Problema este deosebit de gravă în cazul studenților care doresc să realizeze un program integral de master în alt stat membru în care taxele de studii sunt susceptibile de a fi ridicate. Pentru soluționarea acestei probleme, Erasmus pentru toți va crea un mecanism de garantare a împrumuturilor studențești care va oferi studenților înscriși la masterat care efectuează un program de studii complet într-o altă țară din UE sau din SEE posibilitatea de a obține împrumuturi în condiții favorabile.

Studenții Erasmus Master care beneficiază de regimul de garantare a împrumuturilor | 330 000 de beneficiari |

Studenții din învățământul și formarea profesională: acordarea accesului tinerilor studenți din învățământul și formarea profesională la metodele, practicile și tehnologiile utilizate în celelalte țări va contribui la îmbunătățirea capacității lor de inserție profesională în cadrul unei economii globale: formarea la locul de muncă este esențială pentru capacitatea de inserție profesională la toate nivelurile de educație, în special în contextul actual în care șomajul în rândul tinerilor este extrem de ridicat, precum și pentru necesitatea de a îmbunătăți calitatea și atractivitatea acestui sector în multe țări europene. Din aceste motive, fondurile alocate mobilității acestor studenți vor fi majorate în mod substanțial.

Stagiile transnaționale în întreprinderi prezintă un mare potențial pentru creșterea șanselor de inserție profesională și vor fi încurajate în mod considerabil atât pentru studenții din cadrul învățământului și formării profesionale cât și din cadrul învățământului superior. Obiectivul este de a consolida legătura dintre învățământ și întreprinderi, de a promova spiritului antreprenorial și de a facilita tranziția de la învățământ la mediul profesional. Ori de câte ori este posibil, acestea vor viza domeniile unde există un deficit de aptitudini la nivel național sau sectorial.

Mobilitatea studenților din învățământul superior pe teritoriul UE și în afara acestuia | 2 165 000 de beneficiari |

Mobilitatea studenților din învățământul și formarea profesională: | 735 000 de beneficiari |

TOTAL | 2 900 000 de beneficiari |

- din care stagii | 700 000 de beneficiari |

Învățarea non formală: învățarea non-formală completează experiențele de învățare formală. În acest cadru, mobilitatea are o influență puternică asupra dezvoltării personale, incluziunii sociale, cetățeniei active și capacității de inserție profesională a tinerilor. Impactul este deosebit de important pentru tinerii dezavantajați. Prin urmare, mobilitatea tinerilor prin intermediul schimburilor de tineri și a voluntariatului va fi sporită.

Mobilitatea tinerilor | 540 000 de beneficiari |

Acțiunea-cheie 2: cooperarea pentru inovare și bune practici

Proiectele de cooperare transnațională sunt esențiale pentru încurajarea transparenței, deschiderii și excelenței și pentru facilitarea schimbului de bune practici între instituții. Pentru a contribui la gestionarea și punerea în aplicare a strategiei Europa 2020 și a activităților din cadrul metodei deschise de coordonare, programul va oferi sprijin consolidat pentru proiectele de cooperare menite să asigure dezvoltarea, transferul și punerea în aplicare a unor practici inovatoare în domeniul educației, formării și tineretului. În sfârșit, noul program va încuraja cooperarea internațională și dezvoltarea capacităților în țările terțe.

Sprijinul pentru cooperare acordat în cadrul programului Erasmus pentru toți se va concentra asupra unui număr de patru activități-cheie:

- parteneriate strategice între instituțiile de învățământ/organizațiile de tineret și/sau alți actori relevanți;

- parteneriate la scară largă între instituțiile de educație și formare profesională și întreprinderi, sub forma unor alianțe ale cunoașterii pentru învățământul superior și a unor alianțe de aptitudini la nivel sectorial;

- platforme de sprijin informatic, inclusiv e-Twinning;

- consolidarea capacităților în țările terțe, cu un puternic accent pe țările vecine.

[pic]

Parteneriate strategice: ca răspuns la nevoia crescândă de abordări inovatoare în domeniul învățământului, parteneriatele strategice vor include o varietate de acorduri de cooperare, care diferă ca domeniu de aplicare financiară, menite să consolideze cooperarea transnațională între instituțiile de învățământ/organizațiile de tineret și/sau alți actori. Programul va asocia activități de mobilitate și cooperare și va spori impactul sistemic (de exemplu, proiectele de cooperare între școli ar putea acoperi atât elaborarea programelor de învățământ cât și schimburile de personal). În mod similar, pentru a încuraja dimensiunea europeană a proiectelor de voluntariat naționale, se poate aloca un ajutor pentru a deschide aceste proiecte la mobilitatea transnațională. Bazându-se pe învățămintelor obținute din programele UE pentru perioada 2007-2013 (Comenius Regio, Tineretul în acțiune), parteneriatele între autoritățile locale și regionale și între actorii din diferite sectoare vor fi încurajate să promoveze abordări inovatoare și mai integrate ale învățării pe tot parcursul vieții, o utilizare mai eficientă a resurselor și formule de mobilitate de mai mare calitate.

Parteneriate strategice/instituții implicate | 23 000 de parteneriate și 115 000 de instituții |

Pentru promovarea inovării și a capacității de inserție profesională a cursanților, programul va spori cooperarea cu întreprinderile, prin proiecte transnaționale de mare anvergură.

Alianțe ale cunoașterii: Inițiativa emblematică „O Uniune a inovării” din cadrul strategiei Europa 2020 a subliniat importanța crucială a sprijinirii modernizării universităților și a sporirii calității și a inovării, prin intermediul unor „alianțe ale cunoașterii”. Acestea sunt parteneriate structurate între instituțiile de învățământ superior și întreprinderi, care dezvoltă modalități inovatoare de producere și de partajare a cunoștințelor, încurajează creativitatea și spiritul antreprenorial și care concep și elaborează noi programe de învățământ și noi calificări. Programul va răspunde nivelului foarte înalt de interes al întreprinderilor și al sectorului educațional pentru acest tip de cooperare în vederea creării de inovare și de creștere economică în Europa[7].

Alianțele de aptitudini la nivel sectorial: Proiectelor sectoriale între întreprinderi și organismele de educare și formare pentru a crea noi programe sectoriale specifice, a elabora modalități inovatoare de predare și formare profesională și a pune în practică instrumente de recunoaștere largă la nivelul UE.

Alianțele cunoașterii și alianțele de aptitudini la nivel sectorial/instituțiile și întreprinderile implicate | 400 de alianțe și 4 000 de instituții |

Platformele de sprijin informatic și mobilitatea virtuală: ca răspuns la nevoia de alte forme de mobilitate, programul va acorda un rol mai important platformelor de sprijin informatic. Cu ajutorul unor costuri suplimentare foarte reduse, astfel de platforme pot permite unui grup mai mare de beneficiari potențiali accesul la învățarea reciprocă și schimbul de bune practici. Resursele pedagogice deschise precum cursurile online și mobilitatea virtuală sunt, de asemenea, din ce în ce mai importante pentru atractivitatea la nivel internațional a instituțiilor de învățământ. Inițiativa e-Twinning, din cadrul cooperării între școli va fi consolidată în mod semnificativ și va inspira inițiative similare în domeniul învățământului și formării profesionale, învățământului pentru adulți și al tineretului. Acesta va fi deschis pentru țările vecine.

Platformele tehnologiei informației | 3 platforme |

Cooperarea internațională și consolidarea capacităților: cooperarea cu țările terțe va fi pe deplin integrată în acțiunile-cheie ale programului, în conformitate cu prioritățile UE în materie de politică externă, pe baza experienței programelor din perioada 2007-2013, în special Tempus și Erasmus Mundus. Aceasta va avea ca scop îmbunătățirea calității, relevanței și a guvernanței învățământului superior, prin intermediul unor proiecte ascendente puse în aplicare de către consorții internaționale. Ca răspuns la apelul politic ferm de a consolida sprijinul pentru țările vecine ale UE, programul va sprijini consolidarea capacităților instituțiilor și modernizarea sistemelor de învățământ superior prin cooperare și măsuri structurale. El va stabili o legătură strânsă între aceste activități și mobilitatea studenților și a personalului. Programul va contribui, de asemenea, la modernizarea sistemelor și consolidarea capacităților locale în Asia, America Latină și țări ACP, precum și la sprijinirea proiectelor de cooperare în domeniul învățării non-formale.

Proiecte de cooperare în materie de consolidare a capacităților în învățământul superior | 1 000 de proiecte |

Acțiunea-cheie 3: sprijinul pentru reformarea politicilor

O elaborare a politicilor bazate pe elemente concrete, analizarea și supravegherea multilaterală a țărilor solide sunt toate esențiale pentru realizarea priorităților strategice ale Europei. Învățarea reciprocă la nivelul UE și la nivel internațional și-a dovedit utilitatea în ceea ce privește eficiența investițiilor în favoarea educației și a ajutorului acordat statelor membre pentru a pune în aplicare noi politici și reforme. Diferitele instrumente de transparență ale UE create în cadrul programului de învățare pe tot parcursul vieții au avut un impact imens. Peste 10 milioane de persoane utilizează deja CV-ul online „ Europass ” pentru a căuta un loc de muncă.

Sprijinul pentru reformarea politicilor acordat în cadrul programului Erasmus pentru toți se va concentra asupra a trei activități-cheie:

- sprijinirea metodelor deschise de coordonare (strategia „Educație și formare 2020” , strategia UE pentru tineret) și a semestrului european (strategia Europa 2020);

- instrumente ale UE: valorizarea și punerea în aplicare;

- dialogul privind politicile (părți interesate, țări terțe, organizații internaționale).

[pic]

Programul va consolida sprijinul acordat activităților care contribuie la orientarea agendei UE pentru educație, formare și tineret , în special prin metode deschise de coordonare: elaborarea de indicatori, statistici și criterii de referință și monitorizarea tendințelor și evoluțiilor politicilor, învățarea în echipă și reexaminarea, analiza politicilor și studiile comparative. Programul va spori sprijinul pentru punerea în aplicare la nivel național a instrumentelor UE în materie de transparență (de exemplu CEC, ECTS, ECVET)[8] și a rețelelor europene. El va sprijini punerea în aplicare a instrumentului „U-Multirank” , nou instrument de clasificare și de informare bazat pe performanță pentru stabilirea clasamentului instituțiilor de învățământ superior, al cărui scop este de a îmbunătăți radical transparența sectorului învățământului superior și ale cărui prime rezultate vor fi prezentate în 2013.

Programul va sprijini, de asemenea, agende politice specifice pentru anumite priorități tematice, și anume programul de modernizare a învățământului superior, procesul de la Bologna (învățământ superior), procesul de la Copenhaga (educație și formare profesională), agenda pentru școlile din secolul XXI, agenda europeană pentru educația adulților și dialogul structurat cu tinerii, inclusiv sprijin de funcționare a Forumului european al tineretului și al parteneriatelor cu ONG-urile reprezentative ale tineretului. Aceasta va sprijini și intensifica, de asemenea, punerea în aplicare a opt competențe-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții, definite în cadrul european din 2008[9].

Sprijinul pentru reformarea politicilor va urmări să atingă obiectivele specifice ale strategiei „Educație și formare 2020”, și să atingă obiectivele propuse de Strategia Europa 2020 în domeniul educației și a capitalului uman. Prin intermediul metodei deschise de coordonare, programul se va concentra pe temele strategice principale care contribuie la aceste obiective-cheie ale UE: promovarea utilizării TIC în școli[10], precum și la toate nivelurile învățământului formal, creșterea nivelului de alfabetizare a tinerilor și adulților europeni, reducerea abandonului școlar timpuriu, promovarea excelenței și a unor legături mai strânse între educație, cercetare și inovare, intensificarea învățării limbilor străine alături de competențe transversale precum capacitatea de a învăța cum se învață și spiritul antreprenorial.

Dialogul privind politicile va fi intensificat cu țările terțe, precum și cu țările vecine, dar și cu partenerii strategici din țările cu economii emergente și țările dezvoltate, în conformitate cu prioritățile UE în materie de politică externă.

Inițiativa Jean Monnet

Lansat în 1989, programul este acum prezent în 62 de țări din lume și aproximativ 740 de universități oferă cursuri Jean Monnet, ca parte a programelor lor de învățământ. Între 1990 și 2009, inițiativa Jean Monnet a contribuit la înființarea a aproximativ 3 500 de proiecte în domeniul studiilor referitoare la integrarea europeană, inclusiv 141 de centre de excelență Jean Monnet, 775 de catedre și 2 007 cursuri permanente și module europene. Pe baza experienței și a bunelor practici ce decurg din inițiativă, programul va stimula procesul de predare și cercetarea în domeniul integrării europene în statele membre ale UE și pe plan mondial (în special în țările candidate și în țările vecine). O diversificare a studiilor va fi încurajată, precum și un domeniu de aplicare geografic mai echilibrat și participarea unei noi generații de profesori.

Având în vedere excelența lor academică recunoscută pe plan internațional într-un număr mare de domenii relevante pentru integrarea europeană, programul va continua să ofere sprijin specific Colegiului Europei (la Bruges și la Natolin), în vederea extinderii activităților sale la țările vecine și la Institutul Universitar European, pentru a dezvolta capacitatea acestuia de a promova buna guvernanță a politicilor UE. Ambele instituții vor fi invitate să își consolideze cooperarea reciprocă. Alte instituții universitare active în domeniul integrării europene vor avea acces la program în conformitate cu valoarea adăugată generată de activitățile lor.

Pentru instituțiile interesate în asigurarea recunoașterii calității programelor lor de studii de integrare europeană, Comisia va crea o etichetă de excelență Jean Monnet . Rețeaua de profesori Jean Monnet servește, de asemenea, ca un grup de reflecție care sprijină guvernarea și elaborarea politicilor la nivelul UE. Dialogul între mediul academic și factorii decizionali politici va fi, prin urmare, consolidat.

Acțiunea privind sportul

Cu scopul de a dezvolta dimensiunea europeană a sportului, programul va oferi sprijin pentru următoarele activități:

- proiectele de colaborare transnaționale;

- evenimentele sportive europene necomerciale de importanță majoră;

- consolidarea bazei de date pentru elaborarea politicilor în domeniul sportului;

- consolidarea capacităților în domeniul sportului;

- dialogul cu părțile interesate relevante la nivel european.

Programul se va concentra asupra următoarelor aspecte: consolidarea bunei guvernanțe și a bazei de cunoștințe pentru sport în UE, promovarea activităților fizice care întăresc sănătatea, exploatarea potențialului sportului pentru a încuraja incluziunea socială, promovarea carierelor duble prin educația și formarea atleților și combaterea amenințărilor transnaționale precum dopajul, meciurile aranjate, violența, rasismul și intoleranța.

Beneficiarii programului vor fi organismele publice sau organizațiile societății civile prezente în domeniul sportului de masă. Proiectele și rețelele care vor beneficia de sprijin vor servi, în principal, la punerea în aplicare și la monitorizarea liniilor directoare și a recomandărilor adoptate de statele membre și/sau organizațiile sportive în domenii precum buna guvernanță, carierele duble și nivelurile de participare la sport și la activități fizice.

BUGETUL șI PUNEREA ÎN APLICARE

Evaluările programelor actuale subliniază faptul că cel mai eficient mod de a obține rezultate este prin intermediul sistemului agențiilor UE și al agențiilor naționale. Auditurile financiare ale agențiilor și evaluarea Curții de Conturi arată că ratele erorilor în practicile de gestionare au fost extrem de scăzute (sub 2%). Programul, prin urmare, se va sprijini pe sistemul de bază existent, consolidând, în același timp, mecanismele de livrare pentru reducerea costurilor administrative și de gestionare .

Bugetul

Tabelul 1 și graficul 1 ilustrează repartiția propusă a finanțării între principalele acțiuni. Pe baza experienței acumulate și având în vedere accentul sporit asupra mobilității, aproximativ două treimi din buget vor fi alocate mobilității în scop educațional. Deși cooperarea și reformarea politicilor sunt deosebit de importante din punct de vedere al impactului strategic, acestea vor avea implicații bugetare mai limitate datorită naturii activităților. Pentru componenta sa internațională, programul este în conformitate cu prioritățile politicii externe a UE. Flexibilitatea va fi inclusă în alocarea bugetară anuală, astfel încât să răspundă unor evenimente din pe scena internațională.

TABELUL 1: ALOCAREA BUGETARă ORIENTATIVă PE TIP DE ACțIUNE ÎN FAVOAREA EDUCAțIEI, A FORMăRII PROFESIONALE șI A TINERETULUI (cu excepția inițiativei Jean Monnet, a cheltuielilor pentru sport și a cheltuielilor administrative)

Acțiunile și activitățile-cheie | Procentaj aproximativ din total | Concentrarea activităților |

Acțiunea-cheie 1: mobilitatea persoanelor în scop educațional | 66% | Personal, studenți din învățământul superior și din învățământul și formarea profesională, programe comune de masterat, masterate Erasmus, (facilității de garantare a împrumuturilor studențești), tineret |

Acțiunea-cheie 2: cooperarea pentru inovare și bune practici | 26% | Parteneriate strategice, alianțe ale cunoașterii, alianțele de aptitudini la nivel sectorial și platforme TI |

Acțiunea-cheie 3: sprijinul pentru reformarea politicilor | 5% | Sprijin pentru guvernanța strategiei Europa 2020 și pentru metoda deschisă de coordonare |

Subvențiile de funcționare pentru agențiile naționale | 3% |

GRAFICUL 1: ALOCARE BUGETARă PE TIP DE ACțIUNE ÎN FAVOAREA PROGRAMULUI

[pic]

Deși structura va fi organizată în conformitate cu cele trei acțiuni-cheie, accesul la program va fi deschis principalelor sectoare care beneficiază în prezent de programul de învățare pe tot parcursul vieții și de programul „Tineretul în acțiune”. Tabelul 2 și graficul 2 ilustrează o simulare a distribuirii posibile a fondurilor pe sectoare , bazată pe prioritățile și pe activitățile specifice menționate mai sus, în comparație cu situația din perioada 2007-2013. Este important să se remarce, cu toate acestea, că cifrele trebuie să fie considerate drept estimări provizorii. În cursul implementării programului, va fi posibil să se definească și să raporteze cu privire la gradul de adoptare a bugetului de către principalele sectoare ale educației, formării profesionale și tineretului[11]. Simularea ilustrează faptul că bugetul propus pentru program ar permite o creștere a nivelurilor de finanțare pentru toate sectoarele educative și pentru sectorul educației non-formale a tineretului.

TABELUL 2: NIVELURI DE FINANȚARE POSIBILE PE SECTOR PENTRU PERIOADA 2014-2020, ÎN COMPARAțIE CU PROGRAMELE DIN PERIOADA 2007-2013 (în milioane EUR, UE-27)

Erasmus pentru toți | Programele 2007-2013 * | An mediu 2014-2020 | Creștere în procente | Concentrație |

Învățământ superior Erasmus (inclusiv EFP de nivel superior) | 585 | 1100 – 1150 | 85 %-95 % | Studenți, personal, programe comune, masterate, parteneriate strategice, alianțe ale cunoașterii |

Învățământ superior Erasmus - dimensiune internațională (poziția de finanțare 4) | 220** | 259 | 17% | Studenți, personal, consolidarea capacităților, în special în țările vecine |

Educație și formare profesională Erasmus (EFP și învățământul pentru adulți) | 330 din care 60 destinate învățământului pentru adulți | 500 - 540 din care aproximativ 110 destinate învățământului pentru adulți | 50% - 60% din total, aproximativ 80% destinate învățământului pentru adulți | Studenți, personal, parteneriate strategice, alianțe de aptitudini la nivel sectorial, platforme TI |

Școli Erasmus | 180 | 250 – 275 | 40 % -55 % | Personal, parteneriate strategice, platforme TI |

Participarea tineretului Erasmus | 150 | 190 – 210 | 25 % — 40 % | Personal, parteneriate strategice, platforme TI |

Subvenție de funcționare (agenții naționale) | 55 | 63 | 15 % |

Sprijinirea politicilor | 75 | 92 | 20 % |

Jean Monnet | 30 | 45 | 50 % |

Sport | NA | 34 | NA |

* Reunește activitățile finanțate în 2010 pentru UE27 indexate 2017. ** Aceasta este o estimare orientativă a nivelului de finanțare alocat cooperării internaționale în domeniul învățământului superior. |

GRAFICUL 2: EVOLUțIA POSIBILă A FONDURILOR ALOCATE ANUAL PENTRU PERIOADA 2014-2020 ÎN COMPARAțIE CU PERIOADA 2007-2013

[pic]O serie de priorități și activități strategice distincte vor fi integrate în cele trei tipuri de acțiuni-cheie. Multilingvismul va fi sprijinit cu ajutorul mobilității cursanților și a profesorilor de limbi străine, cooperarea în vederea elaborării de instrumente și metode inovatoare pentru studiul limbilor străine și pentru sprijinirea reformării studiului limbilor și a diversității lingvistice în sistemele de învățământ.

O serie de activități vor fi raționalizate și vor deveni priorități mai bine țintite, cu noi activități care să reflecte noile provocări (de exemplu, o creștere semnificativă a mobilității personalului pentru sprijinirea calității instituțiilor de educație și formare profesională). Școlile vor fi încurajate să se angajeze în parteneriate transnaționale și acorduri de cooperare cu omologii lor din alte țări ale UE, pentru a spori efectele sprijinului UE și a promova sinergiile dintre diferitele forme de cooperare, cum ar fi mobilitatea virtuală, mobilitatea elevilor și a personalului și proiectele pedagogice.

Pe de altă parte, unele activități vor fi reduse sau abandonate din cauza impactului lor sistemic mai restrâns, a costului lor excesiv, sau a existenței unor alte surse de finanțare ale UE care sprijină activități similare. Acestea includ vizite de studiu, vizite pregătitoare și ateliere pentru adulți, programe intensive Erasmus (care vor fi încorporate în activități mai ample care vizează cooperarea intensă între instituțiile de învățământ superior), formarea continuă a persoanelor adulte pe piața muncii (a fi canalizate prin alte finanțări ale UE, în special ale Fondului social european).

Alocația minimă de fonduri pe sector: Punerea în aplicare a programului va ține cont de alocările corespunzătoare de fonduri pentru fiecare dintre cele cinci mari sectoare principale pentru a se evita situația în care fondurile alocate principalelor categorii de părți interesate și de beneficiari sunt reduse sub nivelul garantat de programele pentru perioada 2007-2013. Alocațiile indicative corespunzătoare, exprimate în procentaje din bugetul total (rubrica 1) ar fi: 25% pentru învățământul superior, 17% pentru educația și formarea profesională și învățământul pentru adulți (din care 2% pentru acesta din urmă) 7% pentru școli și 7% pentru tineret. Aceste alocații au fost calculate pe baza situației actuale pentru a se asigura continuitatea garanției minime acordate principalelor sectoare ale învățământului. Aceste alocații minime lasă o marjă considerabilă de care toate sectoarele sunt susceptibile să beneficieze. Cu titlu de exemplu, în cadrul programului de învățare pe tot parcursul vieții, toate sectoarele educaționale absorb fonduri în exces față de suma minimă garantată.

Punerea în aplicare

Programul și, în special, dispozițiile privind gestionarea sa vor pune accentul pe raționalizare, simplificare și o alocare a fondurilor bazată pe performanțe. În același timp, punerea în aplicare va lua în considerare nevoia de flexibilitate și diferențiere pentru a contrabalansa eforturile de raționalizare.

Pentru a simplifica și raționaliza, programul va reduce numărul de activități sprijinite în programele pentru perioada 2007-2013 de la 75 la 11 [12] (4 activități de mobilitate, 4 activități de cooperare, 3 activități de sprijinire a politicilor). El va utiliza mai multe finanțări forfetare în scopul sporirii eficienței. Acțiunile de mobilitate se vor baza pe scară largă pe exemple încununate de succes, cum ar fi bursele forfetare din cadrul programului Erasmus pentru mobilitatea studenților. Întrucât agențiile naționale nu mai gestionează cererile individuale de mobilitate, volumul activității administrative se va reduce.

Reducerea cu 85% a numărului de activități, în comparație cu situația actuală, va permite o creștere a eficienței estimată la 30% din sistem prin simplificarea structurii programului și concentrarea pe impactul sistemic. Câștigul provine din reducerea complexității inerente unui program bazat pe obiective mult mai puține, concentrarea asupra acțiunilor-cheie, raționalizarea activităților orizontale și întreruperea acțiunilor duplicate, mai puțin eficiente sau prea mici.

Un câștig de productivitate suplimentar de 10% ar putea rezulta din adoptarea unor instrumente comune după fuzionarea programelor și înființarea unei agenții naționale de coordonare unice pe țară. Câștigul ar proveni din partajarea cheltuielilor generale și din economiile de scară legate de aceasta: un sistem TI unic pentru gestionarea fondurilor încredințate agențiilor naționale, un singur set de norme, un număr redus de operațiuni financiare, etc. În prezent, costurile administrative ale agențiilor sunt mult mai mici pentru programul de învățare pe tot parcursul vieții decât pentru programul „Tineretul în acțiune”, mai modest (4,5%, față de 8%).

Astfel, obiectivul va fi de a atinge, prin efectul cumulativ al simplificării, o creștere a productivității de până la 40% . În ansamblu, efectul combinat ar ridica suma gestionată pe persoană (echivalent normă întreagă) de la 6 la 10 milioane EUR.

Controalele vor fi bazate pe principiul auditului unic: fiecare stat membru, prin autoritatea națională desemnată, va monitoriza și supraveghea, la nivel național, activitățile referitoare la program; agenția națională va fi responsabilă cu controlul beneficiarilor programului și Comisia, pentru a evita suprapunerile, va supraveghea și coordona sistemul de control și va stabili cerințe minime. Controalele vor fi, în mare măsură, bazate pe riscuri. Aceste măsuri încep deja să fie puse în aplicare în programele actuale.

Structura simplificată și reorganizată obținută ar putea fi extinsă cu ușurință cu costuri marginale reduse și o creștere a bugetului de ordinul a 70%, după cum s-a propus în comunicarea Comisiei privind cadrul financiar multianual, ar putea fi rezolvată cu nivelul actual al resurselor .

Un mandatar va fi însărcinat cu punerea în practică a mecanismului Erasmus Master (mecanismul de garantare a împrumuturilor pentru studenții înscriși la masterate) , pe baza unor acorduri fiduciare care stabilesc în detaliu regulile și cerințele care guvernează punerea în aplicare a instrumentului financiar, precum și obligațiile respective ale părților.

Dispozițiile de aplicare vor stimula alocările bazate pe performanță și valoarea adăugată a UE pe baza unor criterii de calitate și, acolo unde este posibil, a unor criterii de cantitate. Pentru acțiunea-cheie 1 (mobilitate), 25% din fondurile alocate pentru agențiile naționale vor fi distribuite pe baza principiilor cuantificabile, cum ar fi execuția bugetară, numărul de persoane care beneficiază de mobilitate și punerea în aplicare a programelor de lucru ale agențiile naționale. Aceasta reprezintă o proporție identică cu alocația bazată pe performanță deja aplicabilă în cadrul programului Erasmus. Se propune să se ia drept bază această experiență. Bugetul care rămâne va fi alocat agențiilor naționale, în principal, în funcție de dimensiunea populației. Pentru a crește valoarea adăugată a UE se aplică criterii calitative, în special acțiunilor-cheie 2 (cooperare) și 3 (reformarea politicilor), de exemplu, nivelul de angajament instituțional sau de resurse al părților interesate care încheie un parteneriat sau legătura între metoda deschisă de coordonare a activităților și provocări, astfel cum au fost identificate în guvernanța strategiei Europa 2020.

În timp ce se garantează stabilitatea nivelurilor de finanțare, evitându-se astfel o abordare cu intermitențe („stop and go”), alocarea bugetară pentru dimensiunea internațională a programului va urmări prioritățile geografice, strategice și de dezvoltare stabilite pentru acțiunile externe ale UE. Sisteme de planificare și de raportare vor fi puse în aplicare pentru a se asigura și monitoriza fluxurile de mobilitate provenind din diferite regiuni din afara UE și către acestea.

Pentru elaborarea prezentei comunicări și propunerea noului program, Comisia a organizat o consultare amplă: cu directori de instituții de învățământ, profesori, cercetători și studenți, cu întreprinderi și cu parteneri sociali, guverne și organisme internaționale, precum și cu părți interesate active în domeniul tineretului.

ERASMUS PENTRU TOțI: Să INVESTIM ÎN VIITORUL NOSTRU

UE se confruntă cu una din cele mai dificile perioade de la crearea ei. Nu vor exista soluții durabile pentru criză fără un angajament clar de a să atinge atât excelența, cât și echitatea prin educație, de a promova mobilitatea și de a defini o identitate europeană bazată pe aspectele multiculturale și pe diversitatea care caracterizează modelul european.

Singura cale de urmat în viitor este de a investi în cetățenii Europei. Noul program „Erasmus pentru toți” urmărește să acorde unor milioane de persoane, în Europa, dar și pe plan mondial, prilejul de a beneficia de o experiență internațională unică. Prin integrarea educației, a formării profesionale, a tineretului și a sportului, programul va crea o structură raționalizată care va permite unui număr mai mare de persoane să beneficieze de acestea și să sporească extinderea și impactul acestora. Profitând de una dintre cele mai mari reușite ale Europei, programul Erasmus, noul program „Erasmus pentru toți” va promova mobilitatea internațională prin introducerea programului Erasmus în școli, în educația și formarea profesională, în diplomele de nivel master și în domenii specifice tineretului cum ar fi activitățile de voluntariat.

Rolul central al UE ca un catalizator pentru a genera dinamism economic și stabilitate politică poate fi asigurat numai dacă actorii din sectorul privat, public, național și internațional se angajează în mod clar să construiască viitorul bazându-se pe educație și formare.

[1] Rețeaua europeană de experți în economie și educație (EENEE), rezumat politic, sept. 2011.

[2] Raportul președinției poloneze privind sursele de creștere economică în Europa, intitulat „Spre un consens european privind creșterea”, octombrie 2011.

[3] COM(2011)567 din 20.9.2011.

[4] Erasmus, Comenius, Leonardo, Grundtvig, programul transversal, Jean Monnet.

[5] Programul de învățare pe tot parcursul vieții (inclusiv Erasmus, Comenius, Leonardo, Grundtvig), Erasmus Mundus Tempus, programele de cooperare bilaterală cu țările industrializate, Edulink, Alfa și Tineretul în acțiune, precum și acțiuni pregătitoare ale programului Sport pentru perioada 2009-2011.

[6] Program a cărui denumire își are originea în descoperirile importante ale laureatei premiului Nobel: Marie Sklodowska Curie

[7] Programele și proiectele inițiativei Orizont 2020, inclusiv Institutul European de Inovare și Tehnologie (IET), și alianțele cunoașterii din cadrul programului Erasmus pentru toți, au un obiectiv prioritar comun: creșterea capacității de inovare a Europei. Cu toate acestea, ele contribuie la soluționarea deficitului de inovație a Europei în mod complementar: Orizont 2020, prin promovarea unor legături mai strânse între cercetare și inovare (fără a acoperi activitățile educaționale); EIT, prin integrarea deplină a așa-numitului triunghi al cunoașterii (cercetare, inovare și educație); și alianțele cunoașterii prin intensificarea cooperării între educație și inovare.

[8] CEC: cadrul european al calificărilor pentru învățarea pe tot parcursul vieții; ECTS: sistemul european de credite transferabile; ECVET: sistemul european de credite pentru educație și formare profesională

[9] Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18.12.2006 privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții.

[10] Sprijinul se va acorda în deplină conformitate cu Acțiunea 68 din Agenda digitală, care încurajează statele membre să integreze învățarea online (eLearning) în politicile naționale de modernizare a educației și formării profesionale.

[11] Situațiile bugetare actuale și viitoare nu sunt pe deplin și direct comparabile. Estimările se bazează pe principalele tipuri de acțiuni care beneficiază de sprijin în cadrul programelor pentru perioadele 2007-2013 și 2014-2020. Anumite cheltuieli contabilizate în prezent în bugetul unui sector sunt excluse, întrucât acestea vor fi comune (cum ar fi subvențiile de funcționare pentru agențiile naționale și activitățile de sprijinire a politicilor). Alocările bazate pe performanță nu pot fi estimate cu precizie în avans.

[12] Cu excepția inițiativei Jean Monnet și a acțiunii privind sportul.