RO    RO RO 
 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 17.9.2008 
SEC(2008) 2437 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
care înso țește 
 
Propunerea de 
 
REGULAMENT AL CONSILIULUI de mo dificare a Regulamentului (CE) 
nr. 1290/2005 privind finan țarea politicii agricole comune și a Regulamentului (CE) 
nr. 1234/2007 de instituire a unei organiz ări comune a pie țelor agricole și privind 
dispoziții specifice referitoare la anumite produs e agricole (Regulamentul unic OCP) în 
ceea ce prive ște distribuirea produselor alimentare c ătre persoanele cele mai 
defavorizate din Comunitate 
 
Rezumatul evalu ării impactului  
 
 
{COM(2008) 563 final} 
{SEC(2008) 2436}  
 
RO 2   RO 1. I NTRODUCERE  
Programul UE de distribuire a produselor alimentare c ătre persoanele cele mai defavorizate 
din Comunitate (denumit în  continuare PEAD) func ționează din decembrie 1987, când 
Consiliul a adoptat normele privind deblocarea produselor agricole plasate în stocuri de 
intervenție publică pentru statele membre care doreau s ă le utilizeze drept ajutoare alimentare 
pentru persoanele cele mai defavorizate din Comunitate.  
Pentru a se asigura co ntinuitatea aprovizion ării, PEAD a fost modificat, la mijlocul anilor 
1990, pentru a permite suplimenta rea stocurilor de interven ție cu achizi ții de pe pia ță. Aceasta 
nu s-a dorit a fi o solu ție pe termen lung, ci o solu ție la care s ă se poată recurge atunci când 
anumite produse ar fi fost insuficiente. La baza programului a continuat s ă stea interven ția, 
„până la reducerea stocurilor la un nivel normal ”.  
Reformele succesive ale politicii agricole comune (PAC) au f ăcut ca, treptat, interven ția să își 
reia rolul de „plas ă de siguran ță”. În 2008, achizi țiile de pe pia ță reprezint ă 90 % din 
produsele alimentare distribu ite. Stocurile de interven ție sunt mici și nici nu se prevede, nici 
nu este foarte probabil ă acumularea de noi surplusuri, ținându-se cont atât de revizuirea PAC, 
cât și de situația de pe pia ța mondial ă.  
Este necesar, în consecin ță, să se stabileasc ă o nouă bază pentru PEAD. În acest scop s-a 
realizat o evaluare a impactului, în cadrul c ăreia au fost consulta ți reprezentan ți ai statelor 
membre și organiza ții caritabile, iar prin intermediul unui chestionar online s-a ob ținut opinia 
publicului larg. 
• Funcționarea programului 
PEAD este finan țat de Fondul European de Garantare Agricol ă (FEGA). Bugetul s ău a crescut 
de la aproape 100 milioane EUR în 1987 la pe ste 305 milioane EUR în 2008. Participarea la 
acest program este facultativ ă, în 2008 fiind nou ăsprezece state membre participante. 
În fiecare an, statele membre care doresc s ă participe îi transmit Comisiei necesarul de 
cantități din produsele disponibile în stocurile de interven ție. Pe baza acestor informa ții și a 
datelor furnizate de Eurostat cu privire la s ărăcie, Comisia fixeaz ă un plafon bugetar pentru 
fiecare stat membru participant și o listă a produselor care urmeaz ă să fie retrase din stocurile 
publice sau achizi ționate de pe pia ță, utilizându-se bugetul alocat. 
Atunci când se pun la dispozi ție stocuri de interven ție, se lanseaz ă cereri de oferte pentru 
înlocuirea, sau schimbul, resp ectivelor bunuri (grâu, de exempl u) cu produse prelucrate din 
aceeași „familie” (de exemplu, f ăină sau paste). Aceste produse s unt distribuite drept ajutoare 
alimentare persoanelor cele mai defavorizate, fie sub form ă de coșuri cu alimente, fie ca mese 
servite în centre admi nistrate de organiza ții caritabile sau de alte organisme competente 
desemnate de statele membre. În 2006, peste 13 milioane de persoane din 15 state membre au 
beneficiat de PEAD.  
• Beneficiarii programului 
PEAD sprijin ă furnizarea de produse alimentare c ătre indivizi sau familii deosebit de 
vulnerabile, care se afl ă în dificultate. În 2006, num ărul persoanelor din UE-25 amenin țate de 
sărăcie alimentar ă a fost estimat la 43 de milioane. Procentajul a variat de la aproximativ 2 % 
în Danemarca la 37 % în Slovaci a. În cinci dintre cele zece noi state membre, indicatorul a 
depășit 20 %.  
 
RO 3   RO Copiii proveni ți din familii s ărace sunt în mod special vulnerabili; obiceiurile lor alimentare 
stau la baza unor probleme viitoare de s ănătate, precum dezvoltarea redus ă a creierului și 
capacitatea sc ăzută de a învăța.  
Despre persoanele în vârst ă se relateaz ă frecvent c ă suferă de malnutri ție; este ceva obi șnuit 
ca, din cauza s ărăciei sau a incapacit ății, hrana lor s ă fie neadecvat ă și insuficient ă.  
Persoanele f ără adăpost sunt vizibil supus e riscurilor, la fel și solicitan ții de azil și lucrătorii 
migranți ilegali care nu sunt, în general, inclu și în statisticile oficiale; statutul lor îi poate 
împiedica s ă beneficieze de serviciile sociale, drept care devin în mare parte beneficiari ai 
cantinelor sociale.  
• Baza pentru o ac țiune la nivel comunitar 
Foamea, privarea, s ărăcia și excluziunea social ă sunt toate probleme europene prezente în 
fiecare stat membru. PEAD abordeaz ă aceste probleme în mod dir ect, în spiritul tratatului, 
care dispune c ă Uniunea urm ărește să promoveze bun ăstarea popoarelor sale și solidaritatea 
între statele membre . 
Mai concret, programul contribuie la atinge rea obiectivelor PAC de stabilizare a pie țelor și de 
asigurare a unor pre țuri rezonabile de livrare c ătre consumatori. De și PAC s-a concentrat în 
trecut asupra m ăsurilor de stimulare a ofertei, obiectivul s ău a fost dintotdeauna de a garanta, 
de asemenea, c ă cererea poate fi satisf ăcută. 
Ajutorul social oferit de autorit ățile statelor membre se concentreaz ă rareori asupra accesului 
la hrană. Inițiativele în domeniul alimentar care vizeaz ă populații excluse și marginalizate 
social tind s ă fie conduse de organiza ții caritabile și realizate cu ajut orul voluntarilor.  
PEAD ar trebui s ă fie perceput drept o contribu ție care poate declan șa acțiunea statelor 
membre și care poate ajuta organiza țiile caritabile și societatea civil ă să elaboreze propriile 
inițiative pentru a garanta dreptul la hran ă al tuturor cet ățenilor UE. Un cadru comunitar poate 
asigura desf ășurarea programului în conformita te cu standardele UE de bun ă guvernan ță și, în 
același timp, concordan ța cu programele existente din statele membre.  
2. O BIECTIVE  
Obiectivul PEAD este s ă reducă insecuritatea alimentar ă și, astfel, s ă contribuie la garantarea 
dreptului la hran ă în UE. Revizuirea programului ar trebui s ă urmărească: 
• asigurarea unei surse stabile de alimente pentru popula ția țintă;  
• consolidarea guvernan ței publice; 
• îmbunătățirea direc ționării către persoanele nevoia șe. 
3. O PȚIUNI STRATEGICE  
Opțiunea 1 – Numai stocuri de interven ție („statu quo ”) 
Dacă nu se poate recu rge în permanen ță la achizi țiile de pe pia ță, PEAD se va baza pe 
stocurile de interven ție disponibile ca surs ă unică de produse alimentare pentru distribuirea 
către persoanele cele mai defavorizate. Acestea ar fi schimbate cu produse alimentare mai 
utilizabile din aceea și „familie”, sub responsabilita tea statelor membre. Ca și în prezent, 
produsele alimentare ar fi  distribuite de organiza țiile alese de acestea.  
 
RO 4   RO Pentru simplificarea procedurilor, fiecare stat membru ar avea acces direct la stocurile de 
intervenție aflate pe teritoriul s ău, iar costurile de transport ar fi integrate în cererile de oferte. 
Stocurile disponibile ar putea fi transferate între statele membre, în func ție de acordurile 
specifice dintre statele membre respective. Informa țiile cu privire la stocurile mobilizate ar fi 
puse la dispozi ție prin intermediul sistemului electronic de informare și comunicare al 
Comisiei. 
Opțiunea 2 – Stocuri de interven ție suplimentate prin achizi ții de pe pia ță  
Programul ar continua s ă se bazeze pe retragerile din stocurile de interven ție – atunci când 
sunt disponibile stocuri –, suplimentate prin achizi ții de pe pia ță. Dacă stocurile disponibile nu 
sunt adecvate (de exemplu, calitatea lor este improprie consumului uman) sau amplasarea 
acestora ar presupune costuri de transport nejustif icat de mari, statele membre nu ar fi obligate 
să le utilizeze pentru PEAD. 
În cazul utiliz ării stocurilor de interven ție, procedura ar fi simplificat ă, ca și în cazul 
opțiunii 1. Produsele admise pentru a fi achizi ționate nu s-ar mai limita la „familiile” actuale 
de produse și nu ar mai fi necesar ă o alocare preliminar ă pe tip de produs. Statele membre ar 
putea decide ce produse s ă achiziționeze. 
Pentru a îmbun ătăți transparen ța, statele membre ar trebui s ă publice pe internet informa ții cu 
privire la cererile de oferte.  
Opțiunea 3 – Numai achizi ții de pe pia ță 
Legătura cu stocurile de interven ție ar disp ărea, iar programul s-ar baza exclusiv pe un 
transfer bugetar care ar fi utilizat pentru achizi ții de pe pia ță. Statele membre ar decide, f ără 
vreo restric ție, ce produse s ă achiziționeze cu fondurile comunitare alocate.  
Ca și opțiunea 2, aceast ă opțiune ar oferi o flexibilitate ma i mare, ar permite un echilibru 
nutrițional mai bun decât în prezent și o gestionare mai eficient ă a PEAD. Ca și în cazul 
opțiunii 2, s-ar pune accentul pe diseminarea informa țiilor cu privire la cererile de oferte. 
Opțiunea 4 – Încetarea programului de distribuire a produselor alimentare 
Având în vedere c ă stocurile au devenit mai pu țin disponibile, programul și-a pierdut cel pu țin 
parțial justificarea și ar trebui s ă înceteze dup ă 2009 sau s ă fie abandonat treptat.  
4. A SPECTE ORIZONTALE  
• Integrarea într-un context ma i larg al politicii sociale  
În prezent, UE coordoneaz ă acțiunile de combatere a s ărăciei și a excluziunii sociale 
desfășurate de statele membre, prin intermediul schimbului de bune practici și al altor forme 
de învățare reciproc ă. Acest aspect ar putea fi conso lidat în cadrul unui nou PEAD.  
• Direcționarea c ătre beneficiarii țintă 
Este vorba despre direc ționarea ajutoarelor alimentare c ătre anumite popula ții țintă, despre 
criteriile pe baza c ărora se realizeaz ă această direcționare și despre nivelul optim de definire a 
acestei direc ționări. 
 
RO 5   RO • Reducerea de șeurilor alimentare 
În mai multe state membre organiza țiile caritabile negociaz ă deja cu supermagazinele și cu 
alte puncte de vânzare de alimen te proaspete în sensul recuper ării produselor nevândute, îns ă 
în stare bun ă, și al distribuirii acestora c ătre persoanele nevoia șe. Statelor membre care 
participă la PEAD li s-ar putea impune s ă prevadă măsuri privind recuperarea alimentelor 
nedorite sau a de șeurilor alimentare. 
• Guvernan ță administrativ ă 
Pentru a îmbun ătăți transparen ța și coerența cu obiectivele programului, programele na ționale 
multianuale ar putea descrie priorit ățile naționale, beneficiarii țintă, tipurile de produse și/sau 
de mese care urmeaz ă să fie distribuite etc. Detalierea procedurilor ar garanta transparen ța 
procesului de licita ție. 
 
• Buget și finanțare 
Un cadru multianual ar putea permite continuitatea și planificarea pe te rmen mediu de c ătre 
statele membre și organiza țiile caritabile. Ar trebui s ă se revizuiasc ă criteriile utilizate pentru 
defalcarea bugetar ă și să se aibă în vedere cofinan țarea de către statele membre. 
• Bonuri de mas ă 
Posibilitatea fond ării PEAD pe un sistem de bonuri de mas ă a fost respins ă din cauza riscului 
de fraudă. Procedurile de control ar fi împov ărătoare, eficien ța scăzută, iar costurile de 
tranzacție mari.  
5. A NALIZA IMPACTULUI  
Nu s-a considerat posibil ă cuantificarea impacturilor macroeconomice  sau de mediu  ale 
opțiunilor. Se estimeaz ă că nu va exista un impact internațional ; produsele importate ar fi 
admise pentru a fi achizi ționate de pe pia ță. Opțiunile au fost evaluate în principal din punctul 
de vedere al impactului asupra politicilor publice ale statelor membre , asupra 
organizațiilor caritabile  și asupra beneficiarilor programului . 
Având în vedere c ă disponibilitatea st ocurilor de interven ție riscă să fie sporadic ă, gravitatea 
impactului opțiunii 1  este doar cu pu țin mai scăzută decât în cazul opțiunii 4 : prima duce la o 
reducere considerabil ă a programului, iar cea de-a doua la abandonarea deplin ă a acestuia. 
O dependen ță totală de stocurile de interven ție (opțiunea 1 ) ar avea drept consecin ță o 
scădere însemnat ă a cantității de alimente distribuite; PEAD nu ar mai putea func ționa la 
scara actual ă și ar oferi un sprijin redus persoanelor defavorizate.  
Pa baza bugetului 2008, în cazul în care nu vor fi disponibile produse din stocurile de 
intervenție, pierderile organiza țiilor caritabile care distribuie pr odusele alimentare s-ar ridica 
la 305 milioane EUR. Organiza țiile caritabile și serviciile sociale ar trebui fie s ă își reducă 
programele, fie s ă caute să primeasc ă ajutor suplimentar constând în dona ții private sau oferit 
de statele membre ori de autorit ățile locale.  
Încetarea programului ( opțiunea 4 ) sau dependen ță sa totală de stocurile de interven ție 
(opțiunea 1 ) ar putea afecta în mod direct peste 13 milioane de persoane (cifre din 2006 – 15 
state membre participante).  
 
RO 6   RO Este probabil ca distribuirea ajutoarelor alimentare c ătre persoanele cele mai defavorizate s ă 
înceteze, practic, în noile state membre. În „vechile” state membre, reducerea cantit ăților de 
alimente distribuite ar fi propor țională cu procentajul din ajutor corespunz ător contribu ției 
UE.  
Deși în „vechile” state membre si stemele dezvoltate de protec ție socială ar continua s ă ajute 
familiile cu venituri mici, aceast ă asistență (care, în mare parte,  nu include livrarea de 
alimente) nu ajunge, în general, pân ă la persoanele excluse social, care ar resim ți cel mai 
puternic impactul încet ării programului. 
Creșterea prețurilor la produsele alimentare și la energie înseamn ă că impactul ar avea 
consecințe și mai grave pentru popula ția UE considerat ă a fi supus ă riscului de s ărăcie 
alimentar ă și, mai ales, pentru copii. 
Opțiunile 2 și 3 ar avea un impact asem ănător, deoarece ambele ar permite continuarea 
programului. Ambele prezint ă avantajul de a oferi flexibilitate în ceea ce prive ște tipul de 
produse alimentare care pot fi distri buite. Nu ar mai exista restric ția impusă în prezent, 
conform c ăreia achizi țiile trebuie s ă se efectueze în  cadrul acelora și „familii” de produse cu 
cele disponibile în stocurile de interven ție, permi țând astfel organiza țiilor caritabile s ă 
îmbunătățească diversitatea și calitatea nutri țională a alimentelor pe care le furnizeaz ă.  
Noile state membre care particip ă la program consider ă esențial programul comunitar. Acesta 
permite un nivel cu mult mai înalt al spriji nului oferit persoanelor defavorizate, ca r ăspuns la 
nevoile evidente existente în respectivele țări, contribuind la eficien ța și profesionalismul 
ONG-urilor caritabile. 
În plus, furnizarea de ajutoare alimenta re permite un prim contact între organiza țiile caritabile 
și persoanele defavorizate. Organiza țiile caritabile sau serviciile sociale competente pot oferi 
ulterior alte forme de ajutor  care pot contribui la reinte grarea persoanelor excluse.  
Integrarea într-un context ma i larg al politicii sociale 
PEAD ar putea contribui mai mult la promovarea in cluziunii sociale prin modul în care sunt 
alese obiectivele sale, grupurile țintă și produsele, prin modul s ău de organizare și de 
distribuire a produselor alim entare, prin implicarea p ărților interesate în aspectele financiare și 
de altă natură ale programului. Unele ONG-uri ar putea îns ă să întâmpine dificult ăți în a-și 
asuma noi sarcini administrative, având în vedere c ă acestea se bazeaz ă pe o forță de muncă în 
mare parte voluntar ă. 
Direcționarea 
Statele membre ar trebui s ă continue s ă țintească populațiile despre care consider ă că pot fi 
ajutate cel mai eficace, ținându-se seama de situa ția și nevoile specifice din fiecare țară. 
Deșeuri alimentare 
În UE exist ă diverse ini țiative care vizeaz ă recuperarea acestor alimente și redistribuirea lor 
către persoanele defavorizate, îns ă se poate face mai mult, în ceea ce prive ște, de exemplu, 
sprijinul logistic și schimbul de informa ții. Faptul c ă se evită înlăturarea alimentelor are 
implicații de mediu și poate fi, de asemenea, o modalitate de cre ștere a bugetului alimentar al 
organizațiilor caritabile. 
 
RO 7   RO Impactul bugetar 
• Bugetul UE 
Opțiunea 1:  PEAD s-ar baza numai pe  stocurile de interven ție, care ar fi disponibile în mod 
neregulat. În func ție de disponibilitatea stocurilor de interven ție pentru programul 2008, 
cheltuielile ar varia între zero și 25 milioane EUR, ceea ce înseamn ă o economie de 275-305 
milioane EUR fa ță de bugetul actual.  
Opțiunea 4: încetarea programului PEAD ar înse mna economisirea întregului buget, 
deoarece nu exist ă măsuri însoțitoare care s ă presupun ă cheltuieli curente. 
Opțiunile 2  și 3 au un impact bugetar similar. De și nu s-a examinat amploarea PEAD, este 
clar că acesta ar trebui s ă rămână un program care contribuie par țial la necesarul de ajutoare 
alimentare al statelor membre. 
Conform estim ărilor bazate pe popula ția de referin ță din toate cele 27 de state membre, 
menținerea bugetului PEAD, în termeni reali, la acela și nivel ca în 2003 ar presupune o 
creștere bugetar ă de aproape 500 milioane EUR în 2008. 
Dublarea bugetului ar fi absorbit ă ușor de organiza țiile caritabile, mai ales dac ă se ține seama 
de prețurile alimentelor. În ultimii ani, bugetul alocat programului a fost întotdeauna mai mic 
decât cererile formulate de statele membre. 
• Programare 
O planificare multianual ă ar avea avantajul de a oferi statelor membre o perspectiv ă pe termen 
mediu, garantând furnizarea de alimente de la un an la altul și permițând o flexibilitate mai 
mare în ceea ce prive ște punerea în aplicare a PEAD. 
O monitorizare anual ă ar permite efectuarea de ajust ări, dacă este necesar. Fondurile 
neutilizate nu ar putea fi reportate. 
• Metoda de alocare a bugetului 
Defalcarea bugetar ă actuală se bazeaz ă pe necesit ățile comunicate de statele membre și pe cea 
mai bună estimare a num ărului de persoane defavorizate ex istente în fiecare dintre aceste 
state. Pentru a reflecta mai bine obiectivele de coeziune, s-au analizat noi metode de calculare 
a defalcării bugetului, ținându-se seama de o combina ție a mai multor indicatori. 
• Cofinanțare 
Cofinanțarea ar permite administra țiilor naționale să se implice mai mult și ar crește 
amploarea PEAD. Rata cofinan țării ar putea varia între stat ele membre care beneficiaz ă de 
finanțare prin Fondul de Coeziune și cele care nu beneficiaz ă de aceasta. 
Costurile administrative și simplificare 
Utilizarea stocurilor de interven ție (opțiunile 1 și 2) presupune costuri și demersuri 
administrative suplimentare, ceea ce înseamn ă că se poate pierde o part e din bugetul alocat, în 
timp ce achizi ționarea de alimente de pe pia ță (opțiunile 2 și 3) poate avea ca rezultat 
economii de scar ă. 
Opțiunea 2 ar simplifica accesul statelor  membre la stocurile de interven ție, ceea ce nu o face 
mai puțin eficient ă decât op țiunea 3, care prevede doar transferuri bugetare. Utilizarea 
 
RO 8   RO stocurilor de interven ție are avantajul de a reduce perioada de stocare și, în consecin ță, 
costurile administrative și financiare. 
Percepția de bun ă guvernan ță 
Reducerea sau încetarea programului  de ajutoare ar fi perceput ă nefavorabil atât de 
beneficiari, cât și de public. Op țiunile 2 și 3 ar men ține imaginea pozitiv ă pe care PEAD o are 
în prezent. Utilizarea stocurilor de interven ție pentru program (op țiunile 1 și 2), mai ales dac ă 
ar atinge niveluri ridi cate, ar fi bine primit ă și ar reflecta o bun ă guvernan ță la nivelul UE. 
6. M ONITORIZARE , EVALUARE ȘI RAPORTARE  
Înregistrarea în mod regulat a indicato rilor ar permite o evaluare permanent ă a modului în 
care PEAD î și urmărește obiectivele, precum și o îmbun ătățire continu ă a programului.  
Procedurile de control ar r ămâne sub jurisdic ția administra țiilor statelor membre. Comisia ar 
desfășura audituri regulate. 
Statele membre participante ar prezenta programe multianuale care s ă indice popula țiile țintă, 
alegerea organiza țiilor responsabile cu distribu ția, produsele care urmeaz ă să fie distribuite 
etc., precum și rapoarte anuale privind implementarea. 
7. C ONCLUZIE  
Programul UE de ajutor alimentar destinat  persoanelor celor ma i defavorizate nu î și propune 
să rezolve toate problemele legate de s ărăcia alimentar ă din statele membre. Obiectivul s ău 
este să consolideze și/sau să declanșeze acțiunea statelor membre, precum și să contribuie la 
sprijinirea organiza țiilor caritabile și a societății civile să elaboreze propriile ini țiative pentru a 
garanta dreptul la hran ă al tuturor cet ățenilor din UE.  
Opțiunile 2 și 3 îndeplinesc amândou ă obiectivele atribuite unui PEAD revizuit. În plus fa ță 
de simplificarea procedurilor administrative și îmbunătățirea guvernan ței, programul ar putea 
introduce inova ții în ceea ce prive ște deșeurile alimentare și integrarea într-un context social 
mai larg.