RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU privind calitatea datelor fiscale raportate de statele membre în 2014 /* COM/2015/088 final - 2015/ ( ) */





RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU privind calitatea datelor fiscale raportate de statele membre în 2014 CUPRINS 1. Context. 3 2. Principalele constatări ale raportării din 2014 asupra nivelului deficitului public și al datoriei publice. 3 2.1. Actualitate, fiabilitate și exhaustivitate. 3 2.1.1. Actualitate. 3 2.1.2. Fiabilitate. 4 2.1.3. Exhaustivitatea tabelelor și a informațiilor justificative. 5 2.1.4. Tabele suplimentare referitoare la criza financiară. 6 2.1.5. Chestionar privind împrumuturile interguvernamentale. 7 2.2. Conformitatea cu normele contabile și coerența datelor statistice. 7 2.2.1. Schimbul de informații și clarificări 7 2.2.2. Vizite de dialog și metodologice. 7 2.2.3. Consultanță specifică din partea Eurostat 8 2.2.4. Deschiderea unei anchete în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1173/2011 al Parlamentului European și al Consiliului privind aplicarea eficientă a supravegherii bugetare în zona euro. 8 2.2.5. Aspecte metodologice recente. 9 2.2.6. Coerența cu conturile publice aferente. 9 2.3. Publicare. 10 2.3.1. Publicarea cifrelor principale și a tabelelor detaliate de raportare. 10 2.3.2. Rezerve cu privire la calitatea datelor 10 2.3.3. Modificări ale datelor raportate. 11 2.3.4. Publicarea metadatelor (inventarelor) 11 3. Concluzii 11 1. Context Articolul 8 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului privind aplicarea Protocolului privind procedura aplicabilă deficitelor excesive (PDE) anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene[1], astfel cum a fost modificat, prevede că Comisia (Eurostat) (denumită în continuare „Eurostat”) raportează periodic Parlamentului European și Consiliului cu privire la calitatea datelor efective raportate de statele membre. Acest raport anual conține o evaluare globală asupra datelor din punctul de vedere al actualității, al fiabilității, al exhaustivității, al conformității acestora cu normele contabile și al coerenței. Raportul anterior (privind notificările din 2013) a fost adoptat de către Comisie la data de 7 martie 2014[2]. Eurostat evaluează periodic atât calitatea datelor efective raportate de statele membre, cât și pe cea a datelor care stau la baza conturilor administrațiilor publice, întocmite pentru prima dată în octombrie 2014 în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 549/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind Sistemul european de conturi naționale și regionale din Uniunea Europeană (SEC 2010)[3]. Aceste lucrări pun accentul pe factorii care explică deficitul/excedentul public și pe evoluția datoriei publice. Statele membre transmit aceste informații către Eurostat de două ori pe an ca parte a „Tabelelor de notificare în cadrul PDE” și a informațiilor suplimentare incluse în „Chestionarul privind tabelele de notificare în cadrul PDE”, în „Tabelul suplimentar privind criza financiară” și, de asemenea, prin clarificările bilaterale furnizate de către statele membre. Eurostat întreține, de asemenea, un dialog permanent cu statele membre prin organizarea de vizite periodice de dialog privind PDE. Prezentul raport se bazează pe principalele concluzii și rezultate ale raportării PDE din 2014, punând accentul pe ultimul exercițiu din octombrie 2014. După caz, se efectuează comparații cu raportarea din aprilie 2014, precum și cu cea din 2013. 2. Principalele constatări ale raportării din 2014 asupra nivelului deficitului public și al datoriei publice 2.1. Actualitate, fiabilitate și exhaustivitate 2.1.1. Actualitate Statele membre au obligația de a raporta către Eurostat datele PDE efective și cele preconizate, de două ori pe an, înainte de 1 aprilie și înainte de 1 octombrie[4]. În 2014, raportarea PDE a acoperit perioada 2010-2014. Cifrele pentru 2014 sunt cele estimate de autoritățile naționale, în timp ce cifrele din 2010 până în 2013 sunt date efective[5]. În conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 479/2009, Eurostat evaluează datele efective raportate de statele membre, însă nu și datele estimate. Termenele de raportare sunt foarte bine respectate. În 2014, toate statele membre și-au raportat datele efective cu respectarea termenului legal pentru ambele notificări în cadrul PDE. În ceea ce privește datele estimate, unele țări au raportat datele estimate pentru anul 2014 după raportarea datelor efective. 2.1.2. Fiabilitate Revizuirile efectuate între notificările din aprilie 2014 și octombrie 2014 s-au datorat în principal introducerii noului SEC 2010 și altor modificări statistice. Spre deosebire de anii anteriori, ponderea datoriei în PIB a fost revizuită într-o măsură mai mare decât ponderea deficitului, în special ca urmare a reclasificării unităților publice în cadrul sectorului administrației publice și din cauza creșterilor semnificative ale PIB-ului. Noul SEC 2010 a introdus trei modificări metodologice principale: · O modificare a criteriilor utilizate pentru determinarea sferei de cuprindere a sectorului administrațiilor publice, care ar putea conduce la reclasificarea entităților în cadrul sau în afara sectorului administrațiilor publice. · O modificare a modului de înregistrare a sumelor forfetare plătite administrațiilor publice în legătură cu transferul fondurilor de pensii. · Eliminarea unei ajustări pentru a ține seama de fluxurile nete ale dobânzilor asociate cu swap-urile și cu contractele forward pe rata dobânzii. Un tabel detaliat a fost pus la dispoziție odată cu comunicatul de presă din luna octombrie, care conține informații privind principalele modificări în funcție de statul membru și an[6]. Cele mai mari revizuiri pozitive[7] ale deficitului din 2013 ca procentaj din PIB au avut loc în Irlanda (+1,5 pp), Luxemburg (+0,6 pp), Cipru (+0,5 pp) și Grecia (+0,5 pp). Cea mai mare revizuire negativă[8] a deficitului a avut loc în Lituania (-0,5 pp), în timp ce pentru cinci state membre aceasta a fost de -0.3 pp. În general, revizuirile PIB nu au un impact semnificativ asupra ponderii deficitului public, însă, din cauza introducerii SEC 2010 și a altor modificări (de referință, în unele cazuri), mai multe state membre și-au revizuit PIB-ul în mod semnificativ (în general în sens crescător). Revizuirile în sens crescător ale PIB-ului au îmbunătățit în mod semnificativ ponderea deficitului pentru 2013 în Cipru (+0,5 pp), Irlanda (+0,4 pp), Slovenia (+0,4 pp) și Regatul Unit (+0,3 pp). În ceea ce privește revizuirile deficitului pentru 2013 din cauza introducerii SEC 2010, cele mai mari revizuiri pozitive s-au înregistrat în Irlanda (+0,9 pp) și Grecia (+0,3 pp), iar cele mai mari revizuiri negative au fost înregistrate în Lituania (-0,5 pp) și Regatul Unit (-0,4 pp). Alte revizuiri importante ale deficitului pentru 2013 (care nu sunt legate de introducerea SEC 2010 în conturile publice sau de modificarea PIB-ului) au fost observate în Luxemburg (+0,5 pp), Slovacia (+0,3 pp), Estonia (-0,3 pp) și Belgia (-0,4 pp). O serie de state membre și-au revizuit ponderea datoriei pentru 2013 în mod semnificativ. Efectul de numitor al revizuirilor PIB-ului este, de obicei, mai puternic asupra ponderii datoriei publice decât asupra ponderii deficitului public. O revizuire în sens crescător a PIB-ului are un efect semnificativ de reducere a ponderii datoriei (în special atunci când nivelul datoriei este ridicat). Nouă state membre și-au revizuit ponderea datoriei pentru 2013 cu 2 puncte procentuale din PIB sau mai mult: Cipru (-9,5 pp), Țările de Jos (-4,9 pp), Italia (-4,8 pp), Regatul Unit (-3,3 pp), Malta (-3,2 pp), Suedia (-2,0 pp), Belgia (+3,0 pp), Austria (+6,7 pp) și Croația (+8,6 pp). Impactul modificărilor PIB-ului asupra ponderii datoriei a fost deosebit de evident în Irlanda și Cipru, deși în Irlanda a fost compensat în mare măsură de impactul SEC 2010 (acesta a fost și cazul Portugaliei). Revizuirea datoriei (numărător) din cauza introducerii SEC 2010 a fost în mod clar mai importantă decât revizuirile legate de alte motive pentru toate țările UE, cu excepția Danemarcei. Cu toate acestea, aceste alte revizuiri au avut un impact relativ mare în Belgia (+1,7 pp), Danemarca (+1,1 pp) și Franța (+0,9 pp). 2.1.3. Exhaustivitatea tabelelor și a informațiilor justificative Completarea tabelelor de raportare reprezintă o obligație legală și este esențială pentru ca Eurostat să poată evalua în mod corespunzător calitatea datelor. Articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 479/2009, astfel cum a fost modificat, specifică faptul că statele membre trebuie să furnizeze Eurostat informațiile statistice relevante, care „(…) reprezintă, în special: (a) datele din conturile naționale; (b) inventarele; (c) tabelele de notificare în cadrul PDE; (d) chestionarele suplimentare și clarificările privind notificările.” Există patru tabele principale de notificare în cadrul PDE. Tabelul 1 se referă la raportarea deficitului/excedentului administrațiilor publice și la nivelurile datoriei, tabelele 2A-2D furnizează datele care explică tranziția între definițiile naționale ale soldului bugetar și deficitul/excedentul din fiecare subsector al administrației publice, tabelele 3A-3D furnizează datele care explică contribuțiile deficitului/excedentului administrațiilor publice și a altor factori relevanți la variația nivelului datoriei publice și a consolidării datoriei. Tabelul 4 cuprinde date care se referă în principal la credite și avansuri comerciale[9]. Completarea tabelelor PDE 1-3 reprezintă o obligație legală. Tabelele 1 și 2A (administrație centrală) cuprind anii 2010-2014, în timp ce celelalte tabele cuprind anii 2010-2013[10]. Majoritatea statelor membre au completat toate tabelele de notificare în cadrul PDE[11]. În raportarea din octombrie 2014, pentru tabelele PDE 2, toate statele membre au furnizat detalii cu privire la legătura dintre fondul de rulment și excedentul/deficitul PDE pentru toate subsectoarele. În Regatul Unit, fondul de rulment este considerat pe baza SEC 2010. În consecință, sunt raportate foarte puține ajustări de transformare a fondului de rulment în deficit/excedent conform SEC. De asemenea, unele țări au raportat un număr limitat de elemente de tranziție. În ceea ce privește tabelul PDE 3, nu toate statele membre au trimis toate defalcările. În special, nu au fost întotdeauna transmise detaliile solicitate pentru rubricile „credite” și „capital”. În pofida îmbunătățirilor înregistrate în unele state membre, gradul total de acoperire al tabelului PDE 4 rămâne inadecvat în multe cazuri. În special, mai multe țări nu furnizează date complete pentru stocul de pasive cuprinzând credite comerciale și avansuri care contribuie la o imagine mai completă a pasivelor administrațiilor publice. Există încă un potențial de îmbunătățire a exhaustivității tabelelor PDE. Cu toate acestea, nu se preconizează un impact considerabil al aspectelor nesoluționate asupra calității datelor. Toate statele membre au prezentat răspunsurile la „Chestionarul cu privire la tabelele de notificare”[12]. Deși gradul de acoperire și calitatea răspunsurilor au continuat să se îmbunătățească în comparație cu ultimii ani, încă sunt necesare progrese, deoarece unele țări nu au raportat toate detaliile solicitate în chestionar. Această constatare vizează în special datele privind creanțele administrației centrale și anularea datoriilor acesteia, defalcarea altor conturi debitoare/creditoare și înregistrarea garanțiilor guvernamentale (în principal acoperirea subsectorului administrației locale) și datele privind injecțiile de capital. 2.1.4. Tabele suplimentare referitoare la criza financiară De la 15 iulie 2009, Eurostat colectează un set de date privind criza financiară într-un tabel suplimentar. Datele colectate în 2014 acopereau perioada 2007 - 2013. Cu excepția a opt state membre (Bulgaria, Republica Cehă, Estonia, Croația, Malta, Polonia, România și Slovacia), toate celelalte state membre au raportat diverse intervenții operate de administrațiile publice în contextul crizei financiare în perioada 2007-2013. Eurostat a publicat o notă care însoțește comunicatele sale de presă referitoare la PDE și care analizează aceste date[13]. 2.1.5. Chestionar privind împrumuturile interguvernamentale Statele membre furnizează, de asemenea, informații privind împrumuturile interguvernamentale bilaterale, care au loc de obicei în contextul programelor de asistență financiară. Comunicatele de presă PDE cuprind aceste informații, precum și informații privind împrumuturile interguvernamentale în contextul Fondului european de stabilitate financiară (FESF). Pentru 2013, datele se referă în principal la acordarea de împrumuturi Greciei, Irlandei și Portugaliei. Astfel de împrumuturi interguvernamentale bilaterale și împrumuturile interguvernamentale în contextul FESF s-au intensificat semnificativ în contextul crizei financiare. Ele se scad atunci când se calculează agregatele pentru UE 28 și zona euro aferente datoriei publice (criteriul de la Maastricht)[14], deoarece ambele sunt indicate pe o bază consolidată. Din cauza acestei consolidări, agregatele pentru UE 28 și zona euro nu sunt egale cu suma aritmetică a datoriei statelor membre (adică împrumuturile interguvernamentale menționate nu sunt incluse, pentru a se evita dubla contabilizare). Prin urmare, valorile raportate de statele membre pentru anii 2011, 2012 și 2013 cuprind cifrele referitoare la FESF. 2.2. Conformitatea cu normele contabile și coerența datelor statistice 2.2.1. Schimbul de informații și clarificări În cursul perioadei de notificare dintre termenul de raportare (1 octombrie) și publicarea datelor (21 octombrie 2014), Eurostat a contactat autoritățile statistice naționale din fiecare stat membru pentru a solicita informații suplimentare și pentru a clarifica aplicarea normelor contabile în cazul unor operațiuni specifice. Acest proces a implicat o serie de schimburi de corespondență între Eurostat și autoritățile naționale. O primă serie de solicitări de clarificări a fost trimisă tuturor țărilor înainte de 4 octombrie. O a doua serie de solicitări a fost trimisă către 21 de țări și o a treia serie către cinci țări. O a patra și o a cincea serie de solicitări au fost transmise către un singur stat membru. În cazul anumitor țări, Eurostat a cerut revizuirea tabelelor de notificare. 2.2.2. Vizite de dialog și metodologice Regulamentul (CE) nr. 479/2009, astfel cum a fost modificat, prevede vizite de dialog și metodologice. Vizitele de dialog în statele membre sunt întreprinse în mod periodic în scopul revizuirii datelor raportate, al examinării aspectelor metodologice, al discutării surselor statistice, precum și în vederea evaluării respectării normelor contabile corespunzătoare, de exemplu în ceea ce privește delimitarea sectorului administrațiilor publice, data înregistrării și clasificarea operațiunilor și pasivelor administrațiilor publice. Frecvența vizitelor periodice de dialog privind PDE a crescut în ultimii ani și se decide pe baza unei proceduri de evaluare a riscului de țară elaborate de Eurostat. În cazul în care un stat membru solicită discutarea unui aspect important, care nu poate fi soluționat altfel decât printr-o întâlnire fizică cu autoritățile respective, se organizează o vizită ad-hoc în statul membru în cadrul unei proceduri simplificate. Până în noiembrie 2014, Eurostat a efectuat următoarele vizite de dialog privind PDE: Bulgaria (22-23 ianuarie), Belgia (3-5 februarie), Germania (26-27 februarie), Grecia (20-21 martie), Malta (20-21 mai), Ungaria (10-11 iunie), Franța (25-26 iunie), Austria (7-8 iulie), Grecia (22-23 septembrie), Cipru (24-25 septembrie), Danemarca (24-25 septembrie), Portugalia (10-11 noiembrie), Republica Cehă (19-20 noiembrie) și Irlanda (26-28 noiembrie). În plus, au avut loc vizite ad-hoc în Belgia (13-14 februarie), Polonia (2 septembrie), România (8 septembrie) și Luxemburg (18 septembrie). Eurostat a efectuat o vizită tehnică în Croația în perioada 2-4 iunie, o vizită premergătoare aderării la zona euro în Lituania în perioada 5-6 martie și o vizită de formare în Croația (8-9 septembrie). Constatările finale ale fiecărei vizite de dialog, împreună cu o descriere a acțiunilor convenite și a situației actuale sunt transmise Comitetului economic și financiar și sunt publicate pe site-ul internet al Eurostat. Punerea în aplicare a acestor acțiuni duce la îmbunătățirea calității datelor în timp. Vizitele metodologice sunt efectuate numai în cazul în care Eurostat identifică riscuri importante sau probleme în ceea ce privește calitatea datelor, în special cu privire la metodele, conceptele sau clasificările utilizate. Nu au fost efectuate vizite metodologice în cursul anului 2014. 2.2.3. Consultanță specifică din partea Eurostat Statele membre se consultă în mod regulat cu Eurostat pentru a clarifica diferite aspecte contabile naționale referitoare la operațiuni viitoare sau anterioare. Eurostat oferă consultanță conform orientărilor existente. Pentru a fi în conformitate cu dispoziția cu privire la transparență prevăzută în Regulamentul (CE) nr. 479/2009, astfel cum a fost modificat, Eurostat își publică recomandările[15], cu excepția cazurilor în care statul membru în cauză ridică obiecțiuni. În 2014, Eurostat a publicat șaisprezece recomandări ex-ante: 2.2.4. Deschiderea unei anchete în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1173/2011 al Parlamentului European și al Consiliului privind aplicarea eficientă a supravegherii bugetare în zona euro Regulamentul (UE) nr. 1173/2011 al Parlamentului European și al Consiliului împuternicește Comisia să deschidă o anchetă dacă există suspiciuni cu privire la manipularea statisticilor ca urmare a „raportării eronate intenționate” sau „din neglijență gravă”. Regulamentul (UE) nr. 1173/2011 prevede procedurile de anchetă și permite sancțiuni financiare (de până la 0,2 % din PIB) în cazul manipulării statisticilor. La 11 iulie 2014, Comisia Europeană a decis să deschidă o anchetă oficială privind posibila manipulare a statisticilor în regiunea Valencia (Comunidad Valenciana), Spania[16]. Ancheta va examina dacă raportarea eronată, în mod intenționat sau din neglijență gravă, a cheltuielilor din regiune a cauzat prezentarea de date eronate privind datoria publică și deficitul public al Spaniei în perioada 1988-2011. Este pentru prima dată când Comisia recurge la noile sale competențe din cadrul „pachetului de șase” acte legislative privind guvernanța economică pentru a ancheta suspiciunea de manipulare de către un stat membru a datelor privind datoria și deficitul. În cazul în care consideră că ancheta confirmă existența prezentării de date eronate, Comisia poate recomanda Consiliului impunerea unei amenzi statului membru. Ancheta se află în curs de desfășurare. Comisia nu pune sub semnul întrebării acuratețea actuală a statisticilor PDE din Spania. 2.2.5. Aspecte metodologice recente Ca de obicei, Eurostat a evaluat aplicarea în mod corespunzător a normelor SEC 2010, în special având în vedere deciziile sale recente în conformitate cu articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 479/2009. Aceste decizii sunt incluse în Manualul privind deficitul public și datoria publică (MDPDP), a cărui ultimă versiune a fost publicată în august 2014[17]. Noua versiune conține opt părți, dar numai unele capitole trebuie actualizate pentru a fi puse în conformitate cu SEC 2010. Eurostat oferă documentație suplimentară cu orientări metodologice privind normele contabile pentru PDE și SFP, care completează normele generale ale SEC 2010. Orientările sunt publicate sub responsabilitatea Eurostat, după consultarea statelor membre. În 2014 Eurostat a publicat trei orientări: - Clasificarea entităților centrale de stocare (ECS) în SEC 2010 - Creanțele privind impozitul amânat (Deferred Tax Assets - DTA) și înregistrarea creditelor fiscale referitoare la DTA în SEC 2010. - Tratamentul clauzelor de recuperare din vânzările de active de către autoritățile publice în conturile naționale. Din ianuarie 2013, Eurostat a publicat pe site-ul său „Inventarul proceselor PDE“. Documentul își propune să descrie procedurile și principiile aplicate de Eurostat în procesul de verificare a datelor PDE. 2.2.6. Coerența cu conturile publice aferente Termenele de notificare 1 aprilie și 1 octombrie, stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 479/2009, astfel cum a fost modificat, au fost introduse pentru a se asigura coerența cu conturile sectoriale publice anuale și trimestriale aferente, după cum s-a raportat în diverse tabele ale SEC către Eurostat. Eurostat analizează sistematic coerența notificărilor PDE cu conturile sectoriale aferente ale administrațiilor publice. De exemplu, totalul cheltuielilor și veniturilor administrațiilor publice ar trebui să corespundă cifrei raportate referitoare la deficit. Cu toate acestea, pentru conturile financiare trimestriale ale administrațiilor publice, termenul țărilor din zona euro pentru raportarea datelor provizorii se stabilește înainte de notificarea privind PDE la t+85 de zile. Coerența generală a datelor PDE cu conturile publice raportate conform SEC 2010 s-a îmbunătățit în ultimii ani și este, în general, mai bună pentru datele nefinanciare decât pentru datele financiare. În raportarea din octombrie 2014, coerența între cifrele PDE și principalele agregate anuale și trimestriale ale administrațiilor publice (tabelele SEC 2 și 25) a fost completă pentru datele nefinanciare și pentru datele trimestriale privind datoria publică. Cu toate acestea, sunt încă necesare eforturi din partea statelor membre pentru a asigura coerența dintre datele PDE și tabelele SEC în ceea ce privește datele financiare. Discrepanțe notabile între datele PDE și conturile financiare trimestriale au apărut în raportarea din octombrie 2014 pentru cinci state membre (Belgia, Germania, Grecia, Luxemburg și Austria). În patru țări s-au observat diferențe mai mici. 2.3. Publicare 2.3.1. Publicarea cifrelor principale și a tabelelor detaliate de raportare Articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 479/2009, astfel cum a fost modificat, precizează: „Comisia (Eurostat) furnizează datele efective privind deficitul public și datoria publică pentru aplicarea Protocolului privind procedura aplicabilă deficitelor excesive în termen de trei săptămâni de la termenele de raportare […]. Furnizarea datelor se efectuează prin publicare.” Datele privind deficitul public și datoria publică au fost publicate la 23 aprilie[18] și la 21 octombrie[19] 2014, împreună cu toate tabelele de raportare, astfel cum au fost notificate de statele membre. Începând cu luna februarie 2012, Eurostat publică periodic un comunicat de presă privind datele trimestriale aferente datoriei publice (criteriul de la Maastricht), la aproximativ t+115 zile. Începând cu luna februarie 2014, Eurostat publică, de asemenea, un comunicat de presă privind datele trimestriale aferente deficitului public. În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 479/2009, astfel cum a fost modificat, statele membre trebuie să facă publice datele lor efective privind deficitul și datoria. Toate statele membre publică cifrele privind deficitul și datoria la nivel național. Majoritatea statelor membre au raportat către Eurostat o practică de publicare a tuturor tabelelor PDE. Șase state membre (Bulgaria, Italia, Luxemburg, Malta, Polonia și Slovacia) publică numai unele dintre tabelele de raportare și un stat membru, Franța, nu publică niciun tabel PDE la nivel național. 2.3.2. Rezerve cu privire la calitatea datelor Eurostat a exprimat o rezervă cu privire la datele raportate în notificarea PDE din aprilie 2014 pentru Țările de Jos din cauza incertitudinilor cu privire la impactul statistic al intervențiilor guvernului referitoare la naționalizarea și restructurarea SNS Reaal în 2013. Acest aspect a fost clarificat cu autoritățile olandeze de statistică și Eurostat și-a retras rezerva în notificarea PDE din octombrie 2014. De asemenea, Eurostat și-a retras în aprilie 2014 o rezervă cu privire la datele raportate de Austria în notificarea PDE din octombrie 2013 din cauza incertitudinilor privind impactul statistic al concluziilor raportului efectuat de Biroul Federal de Audit referitor la landul Salzburg. În urma unor anchete efectuate de autoritățile statistice austriece, revizuirile necesare au fost introduse în cadrul cifrelor raportate privind deficitul și datoria. 2.3.3. Modificări ale datelor raportate Eurostat nu a adus modificări la datele raportate de statele membre în notificările PDE din aprilie și din octombrie 2014. 2.3.4. Publicarea metadatelor (inventarelor[20]) Regulamentul (CE) nr. 479/2009, astfel cum a fost modificat, precizează că inventarele PDE reprezintă informații statistice care urmează să fie furnizate de statele membre pentru a permite Eurostat verificarea conformității cu normele SEC. Mai mult, regulamentul precizează că publicarea la nivel național a acestor inventare este obligatorie. Eurostat a introdus un format actualizat pentru inventarele PDE care implica schimbări structurale și solicita informații mai detaliate. Inventarele PDE actualizate au fost publicate la 12 decembrie 2013[21]. Noile inventare PDE pentru douăzeci de state membre sunt disponibile pe site-ul internet al Eurostat. Pentru restul statelor membre: Belgia, Croația, Irlanda, Luxemburg, Țările de Jos, Austria și Regatul Unit, noile inventare se află încă în curs de elaborare. Eurostat este în dialog constant cu statele membre privind planurile lor de punere în aplicare. Întârzierile sunt explicate prin prioritatea acordată punerii în aplicare a SEC 2010. Un nou model de inventar adaptat la SEC 2010 a fost convenit, publicarea sa fiind prevăzută spre sfârșitul anului 2015. 3. Concluzii Eurostat recunoaște ameliorarea generală a coerenței și exhaustivității datelor raportate. Cu toate acestea, unele probleme persistă, iar statele membre ar trebui să își intensifice eforturile pentru a îmbunătăți acoperirea și calitatea creditelor comerciale raportate și pentru atingerea aceluiași nivel de calitate atunci când sunt calculate alte pasive ale administrațiilor publice. Acesta este, în special, cazul Belgiei, Danemarcei, Germaniei, Irlandei, Greciei, Franței, Croației, Italiei, Ciprului, Maltei, Țărilor de Jos și Regatului Unit. În 2014, Eurostat a exprimat o rezervă cu privire la datele raportate în notificarea PDE din aprilie 2014 pentru Țările de Jos. Rezerva a fost retrasă în octombrie 2014. Nu au existat alte rezerve sau modificări ale datelor raportate în comunicatul de presă PDE din octombrie 2014, care a fost prima notificare PDE în conformitate cu SEC 2010. Revizuirile datelor anterioare privind deficitul și datoria au fost pe deplin justificate de punerea în aplicare a SEC 2010. În ansamblu, concluzia Eurostat este că în 2014 au continuat să fie înregistrate progrese în ceea ce privește calitatea raportării datelor fiscale. În general, statele membre au furnizat informații de o mai bună calitate, atât în tabelele de notificare PDE, cât și în alte documente statistice relevante. [1] JO L 145, 10.6.2009, p. 1. [2] COM(2014)122 final. [3] JO L 174, 26.6.2013, p.1-727. [4] Articolul 3 alineatele (1) și (3) din Regulamentul (CE) nr. 479/2009, astfel cum a fost modificat. [5] Datele efective pot fi cifre definitive, semidefinitive sau estimative. [6] A se vedea http://ec.europa.eu/eurostat/documents/1015035/2022675/Revisions-gov-deficit-debt-2010-2013.pdf/e1fb4083-c18a-4f69-9dbc-138fb73ad9a5 [7] Scăderea deficitului. [8] Creșterea deficitului. [9] A se vedea declarațiile din procesul-verbal al Consiliului din data de 22 noiembrie 1993: https://webgate.ec.europa.eu/fpfis/mwikis/gfs/images/e/e7/Statements_9817.en93.pdf [10] Furnizarea datelor estimate în tabelele PDE, altele decât tabelele 1 și 2A, nu este prevăzută în mod explicit în Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului, astfel cum a fost modificat. [11] Tabelele de notificare în cadrul PDE raportate de statele membre pot fi consultate pe site-ul internet al Eurostat. A se vedea: http://ec.europa.eu/eurostat/web/government-finance-statistics/excessive-deficit-procedure/edp-notification-tables [12] Acest chestionar conține treisprezece secțiuni care solicită informații cantitative și uneori calitative din mai multe domenii, cum ar fi tranzacțiile cu taxe și contribuții sociale, tranzacțiile cu UE, achizițiile de echipament militar, garanțiile guvernamentale, anulările de datorii, injecțiile de capital efectuate de stat în societăți publice, parteneriatele public-privat etc. [13] A se vedea: http://ec.europa.eu/eurostat/documents/1015035/2022675/Background-note-fin-crisis-Oct-2014-final.pdf [14] Conform Protocolului privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat la tratate, datoria publică reprezintă datoria brută consolidată la finalul anului (la valoarea nominală) pentru întregul sector al administrației publice. Conform Regulamentului 479/2009, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) nr. 220/2014 al Comisiei, aceasta cuprinde următoarele categorii: numerar și depozite (AF.2), titluri de natura datoriei (AF.3) și credite (AF.4), astfel cum sunt definite în SEC 2010. [15] A se vedea: http://ec.europa.eu/eurostat/web/government-finance-statistics/methodology/advice-to-member-states [16] C(2014) 4856 final. [17] A se vedea: http://ec.europa.eu/eurostat/web/products-manuals-and-guidelines/-/KS-GQ-14-010 [18] A se vedea: http://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/5178982/2-23042014-AP-EN.PDF/83e13609-68f7-4cac-9dd7-0ccf92663564?version=1.0 [19] A se vedea: http://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/5182258/2-21102014-AP-EN.PDF/497e3b55-dca0-482f-93e0-d82f81bc92d7?version=1.0 [20] Inventare ale metodelor, procedurilor și surselor utilizate pentru compilarea datelor efective privind deficitul și datoria și a conturilor publice aferente. [21] http://ec.europa.eu/eurostat/web/government-finance-statistics/excessive-deficit-procedure/edp-inventories