I.Introducere

Spațiul Schengen fără controale la frontierele interne („spațiul Schengen”) este una dintre cele mai emblematice realizări ale integrării europene și una dintre cele mai concrete manifestări ale modului de viață european, stimulând economia și unindu-i pe europenii aflați de o parte și alta a frontierelor interne.

Ceea ce a început în 1985 ca un proiect interguvernamental între cinci state membre – Franța, Germania, Belgia, Țările de Jos și Luxemburg – s-a extins treptat pe parcursul a șapte etape de extindere, devenind astăzi cel mai mare spațiu de liberă circulație din lume. Avantajele eliminării frontierelor interne rămân la fel de importante ca și în 1985. Spațiul Schengen este o realitate pentru milioane de cetățeni: în fiecare zi, aproximativ 3,5 milioane de persoane trec frontierele interne pentru a munci, a studia sau a-și vizita familia și prietenii. Spațiul Schengen a consolidat securitatea noastră colectivă, permițându-le autorităților statelor membre să coopereze îndeaproape. Mai mult decât atât, spațiul Schengen este conceput să fie piatra de temelie a Uniunii Europene și a pieței unice în ansamblul ei. În actualul context geopolitic și economic dificil, un spațiu Schengen complet și pe deplin funcțional este esențial pentru asigurarea stabilității, rezilienței și redresării.

În prezent, spațiul Schengen cuprinde 26 de țări, are o suprafață de peste 4 milioane de kilometri pătrați și o populație de aproape 420 de milioane de locuitori. La spațiul Schengen participă 22 de state membre ale UE. Toate celelalte state membre, cu excepția unuia, au obligația de a adera la spațiul Schengen odată ce îndeplinesc condițiile necesare și, prin urmare, ar trebui să li se permită acest lucru. Patru dintre cele cinci state membre care nu fac parte din spațiul Schengen, și anume Bulgaria, Croația, Cipru și România, își asumă deja o parte din obligațiile prevăzute în acquis-ul Schengen, dar controalele la frontierele interne cu aceste state membre nu au fost încă eliminate. Irlanda participă la unele părți importante ale arhitecturii Schengen, cu excepția acquis-ului privind frontierele externe și eliminarea controalelor la frontierele interne. Patru state din afara UE, respectiv Islanda, Liechtenstein, Norvegia și Elveția, au semnat acorduri cu Uniunea privind asocierea lor la aplicarea acquis-ului Schengen și, prin urmare, fac și ele parte din spațiul Schengen. Odată ce Bulgaria, România și Croația vor aplica integral acquis-ul Schengen, spațiul Schengen va avea o suprafață de 4,5 milioane de kilometri pătrați și o populație de 450 de milioane de locuitori.

Acquis-ul Schengen face parte integrantă din cadrul juridic al UE, prevăzând obligații și responsabilități semnificative, pe care fiecare nou stat membru trebuie să le accepte în totalitate în calitate de țară candidată la aderare. În special, noile state membre trebuie să fie pregătite și să aibă capacitatea de a gestiona în mod eficace frontierele externe în numele tuturor celorlalte state Schengen și de a emite vize Schengen uniforme. Noile state membre trebuie să poată coopera în mod eficient cu agențiile de aplicare a legii din alte state, să se poată conecta la sistemele de informații relevante, cum ar fi Sistemul de informații Schengen, și să le poată utiliza, pentru a menține un nivel ridicat de securitate din momentul în care nu vor mai exista controale la frontierele interne. În fine, noile state membre trebuie să se asigure că drepturile fundamentale și cerințele în materie de protecție a datelor sunt respectate în cadrul activităților menționate.

Pe lângă îndeplinirea acestor cerințe, aplicarea integrală a acquis-ului Schengen se bazează pe aprobarea unanimă din partea tuturor celorlalte state membre care aplică integral acquis-ul Schengen. În acest sens, s-au înregistrat progrese semnificative și recent au fost luate măsuri politice importante pentru a sprijini aplicarea integrală a acquis-ului Schengen în Bulgaria, România și Croația. Acest lucru este susținut cu fermitate de Parlamentul European și reprezintă o prioritate-cheie a președinției cehe a Consiliului Uniunii Europene.

În plus, procesul de evaluare Schengen prin care se evaluează gradul de pregătire pentru aderarea la spațiul Schengen este în desfășurare pentru Cipru. Sistemul de informații Schengen din Cipru va deveni operațional în curând, iar acest proces va fi verificat printr-o evaluare Schengen pe această temă care va avea loc în 2023.

Prezenta comunicare face bilanțul rezultatelor solide înregistrate de Bulgaria, România și Croația în ceea ce privește adoptarea măsurilor necesare pentru a se asigura că sunt îndeplinite condițiile necesare pentru aplicarea tuturor părților relevante ale acquis-ului Schengen, astfel cum se prevede în actele de aderare din 2005 și, respectiv, din 2011. Prin prezenta comunicare se solicită Consiliului să ia fără întârziere deciziile necesare prin care să le permită acestor trei țări, care nu fac încă pe deplin parte din spațiul fără controale la frontierele interne, să adere la acesta.

Nu încape îndoială că Uniunea este pregătită pentru o astfel de decizie istorică. Datorită eforturilor comune depuse în ultimii ani, spațiul Schengen a devenit mai puternic și mai rezilient. Ciclul de guvernanță Schengen, instituit recent, oferă toate instrumentele necesare pentru evaluarea periodică a situației spațiului Schengen, accentul fiind mutat de pe cadrul administrativ pe o guvernanță și o responsabilitate politice comune. Consiliul Schengen și Forumul Schengen facilitează un dialog transparent și constructiv între instituțiile UE și statele membre. Noul mecanism consolidat de evaluare și monitorizare Schengen, care se va aplica Bulgariei, României și Croației imediat după luarea deciziilor privind aplicarea integrală a acquis-ului Schengen, va asigura identificarea în timp util a oricăror eventuale deficiențe și a măsurilor corective.

Ca atare, această a opta extindere a spațiului Schengen ar confirma și ar consolida încrederea reciprocă și unitatea dintre statele membre pe care se bazează spațiul Schengen și ar contribui la continuarea adaptării acestui proiect fundamental și la obținerea în continuare de progrese în privința acestuia.

II.Rezultate solide obținute de Bulgaria, România și Croația

Începând din 2011, Comisia a susținut în mod constant punctul de vedere potrivit căruia Bulgaria și România sunt pregătite să devină parte a spațiului Schengen fără controale la frontierele interne, afirmând același lucru și în ceea ce privește Croația începând din 2019. Comisia a solicitat în mod activ Consiliului să ia deciziile necesare prin care să permită Bulgariei, României și Croației să adere la spațiul fără controale interne. Parlamentul European a solicitat, la rândul său, același lucru, cu mai multe ocazii .

Ani la rândul aceste state membre au contribuit în mod semnificativ la buna funcționare a spațiului Schengen, inclusiv în timpul crizelor legate de migrație, al restricțiilor impuse pe timpul pandemiei și, mai recent, atunci când s-au confruntat cu consecințele fără precedent ale războiului din Ucraina. Dat fiind că toate evaluările Schengen cu privire la aceste țări au fost finalizate cu succes, Bulgaria, România și Croația se așteaptă în mod legitim să adere pe deplin la spațiul Schengen fără controale la frontierele interne. Recenta misiune voluntară de informare din Bulgaria și România, precum și ultima vizită efectuată în Croația și realizările acesteia în ceea ce privește monitorizarea drepturilor fundamentale la frontierele externe confirmă în mod decisiv faptul că aceste țări respectă în continuare în mod eficace standardele Schengen riguroase și că au dovedit că au obținut rezultate exemplare în materie de punere în aplicare. Deși aceste state membre pun în aplicare în mod activ cea mai mare parte a acquis-ului Schengen, ele nu se bucură de toate beneficiile care decurg din calitatea de membru al spațiului Schengen fără controale la frontierele interne.

Datorită poziției lor geografice strategice, Bulgaria, România și Croația joacă un rol esențial în securizarea frontierelor externe comune și în aducerea unei contribuții efective la asigurarea unui nivel ridicat de securitate și prosperitate, după cum au demonstrat-o crizele recente. Sunt instituite toate instrumentele, structurile și procedurile necesare pentru a gestiona în mod eficient trecerea frontierelor externe, precum și posibilele amenințări la adresa securității la aceste frontiere, contribuind astfel la combaterea criminalității grave care are o dimensiune transfrontalieră. Aceste țări au demonstrat, de asemenea, un nivel ridicat de angajament în ceea ce privește asigurarea unui răspuns eficace la presiunea migrației și la provocările aferente, instituind o cooperare strânsă cu țările din imediata lor vecinătate. În plus, în conformitate cu noul Regulament privind evaluarea Schengen, statele membre pentru care a fost adoptată o decizie a Consiliului care prevede că dispozițiile acquis-ului Schengen urmează să se aplice integral trebuie evaluate în termen de cel mult un an de la data la care acquis-ul Schengen începe să se aplice integral în statele membre respective . Acest lucru va fi valabil în cazul Bulgariei, României și Croației odată cu adoptarea deciziilor referitoare la fiecare dintre aceste state.

În temeiul articolului 4 alineatul (2) din Actul de aderare din 2005 , procesele de evaluare Schengen a Bulgariei și a României au fost încheiate cu succes în 2011. Procesul a început în 2009 și toate părțile relevante ale acquis-ului au fost evaluate temeinic, în conformitate cu procedurile aplicabile. Consiliul a recunoscut finalizarea procesului de evaluare în două concluzii separate din 9 iunie 2011 . Proiectul de decizie a Consiliului privind aplicarea integrală a dispozițiilor acquis-ului Schengen în Bulgaria și în România a primit un aviz favorabil din partea Parlamentului European la 8 iunie 2011 . În pofida rezultatului pozitiv și a finalizării procesului de evaluare Schengen, de peste unsprezece ani nu s-a luat nicio decizie a Consiliului privind aplicarea integrală a acquis-ului Schengen în Bulgaria și România și eliminarea controalelor la frontierele lor interne.

Având în vedere că procesele de evaluare a Bulgariei și României au fost finalizate în 2011 și că Regulamentul privind mecanismul de evaluare și monitorizare Schengen nu permite lansarea unei noi evaluări oficiale a Bulgariei și României, ambele țări au emis la 2 martie 2022, în vederea consolidării încrederii reciproce și a recunoașterii faptului că s-a înregistrat o dezvoltare a acquis-ului Schengen în perioada care s-a scurs de atunci, o declarație comună prin care invită, în mod voluntar, o echipă de experți care să fie coordonată de Comisie „să asigure aplicarea, printre altele, a celor mai recente evoluții ale acquis-ului Schengen de la încheierea evaluării, cu accent pe gestionarea frontierelor externe și pe cooperarea polițienească”.

De comun acord cu Bulgaria și România, ambele țări dând dovadă de flexibilitate și de angajament, și la cererea statelor membre, domeniul de aplicare al misiunii a fost extins în mod semnificativ pentru a acoperi toate elementele relevante ale acquis-ului Schengen, inclusiv cele mai recente evoluții înregistrate din 2011 până în prezent, cu accent pe frontierele externe și cooperarea polițienească. Au fost, de asemenea, analizate și evoluțiile din domeniul returnării, al Sistemului de informații Schengen, al Sistemului de informații privind vizele și al politicii în domeniul vizelor. Misiunea a luat în considerare aspectele legate de respectarea drepturilor fundamentale, inclusiv protecția datelor, și funcționarea autorităților care aplică părțile relevante ale acquis-ului Schengen. Vizitele au avut loc în România (9-11 octombrie 2022) și Bulgaria (12-14 octombrie 2022). Majoritatea statelor membre au contribuit la misiune, iar echipa a fost alcătuită din 17 experți din statele membre. Pe lângă cei cinci experți ai Comisiei, la misiunea de informare au participat observatori din partea Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă („Frontex”), a Europol și a Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene.

Misiunea voluntară de informare a confirmat concluziile proceselor de evaluare finalizate din 2011 și arată că Bulgaria și România nu numai că au continuat punerea în aplicare a noului acquis și a noilor instrumente, ci au consolidat, de asemenea, în mod semnificativ și exhaustiv aplicarea generală a acquis-ului Schengen în toate dimensiunile sale.

Bulgaria, care se învecinează cu Turcia, joacă un rol esențial în protejarea frontierelor externe ale UE și în menținerea unui nivel ridicat al securității interne. În acest scop, Bulgaria a instituit o gestionare solidă a frontierelor, care să asigure o supraveghere a frontierelor de calitate și verificări sistematice la frontiere. Așa cum se menționează în raportul aferent misiunii de informare, Bulgaria este încurajată să îmbunătățească în continuare tabloul situațional național prin punerea în aplicare pe deplin a modelului comun integrat de analiză a riscurilor. În pofida provocărilor externe existente, Bulgaria are o abordare coerentă în ceea ce privește returnarea resortisanților țărilor terțe fără drept de ședere și prevenirea deplasărilor secundare neautorizate. Se acordă prioritate acțiunilor de combatere a criminalității transfrontaliere ca urmare a instituirii unor instrumente active de cooperare polițienească internațională, inclusiv prin intermediul Europol și prin cooperarea cu Europol, precum și ca urmare a acordurilor operaționale pe care Bulgaria le-a încheiat cu țările învecinate, care permit supravegherea și urmărirea transfrontaliere. Sistemul de informații Schengen este bine stabilit. În ceea ce privește funcționarea autorităților, Strategia națională a Bulgariei pentru prevenirea și combaterea corupției este pusă în aplicare la toate nivelurile și este consolidată prin măsuri de prevenire și proceduri disciplinare solide. Bulgaria a demonstrat, de asemenea, că dispune de structurile necesare pentru a asigura respectarea drepturilor fundamentale, garantând accesul la protecție internațională, respectând principiul nereturnării, precum și cerințele privind protecția datelor în ceea ce privește aplicarea Sistemului de informații Schengen și a cooperării polițienești.