[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 29.10.2008

COM(2008) 430 final

Propunere de

REGULAMENT AL CONSILIULUI

de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește utilizarea substanțelor antimicrobiene pentru a elimina contaminarea suprafețelor carcaselor de păsări de curte

(prezentată de Comisie)

EXPUNERE DE MOTIVE

Regulamentul (CE) nr. 853/2004 stabile ște norme specifice privind igiena alimentelor de origine animală pentru operatorii din sectorul alimentar și prevede că operatorii din sectorul alimentar nu trebuie să utilizeze nicio substanță în afară de apă pentru a elimina contaminarea suprafețelor produselor de origine animală, cu excepția cazului în care utilizarea substanței respective a fost aprobată în conformitate cu regulamentul menționat anterior. Acesta mai prevede că folosirea substanțelor autorizate nu afectează obligațiile operatorilor din sectorul alimentar de a respecta dispozițiile regulamentului în cauză.

În octombrie 1998 și în aprilie 2003, Comitetul științific pentru măsuri veterinare legate de sănătatea publică (CSMVSP) a publicat diferite avize științifice și a ajuns la concluzia că utilizarea substanțelor antimicrobiene poate contribui la diminuarea numărului de agenți patogeni din păsările de curte, cu condiția ca substanțele respective să fie utilizate în cadrul unui sistem de control integrat al lanțului alimentar.

În contextul Acordului veterinar încheiat între Comunitatea Europeană și Statele Unite ale Americii, Statele Unite au prezentat dosare privind utilizarea a patru substanțe antimicrobiene pe carcasele de păsări de curte. Aceste dosare au fost transmise Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) care a adoptat un aviz în decembrie 2005. Concluzia EFSA a fost că utilizarea acestor substanțe (dioxid de clor, clorură de sodiu acidificată, fosfat de trisodiu și peroxiacizi) în condițiile descrise nu prezintă niciun risc pentru sănătatea publică și că utilizarea soluțiilor antimicrobiene nu înlocuiește necesitatea respectării unor bune practici în materie de igienă în timpul prelucrării carcaselor de păsări de curte, în special în timpul manipulării acestora. Cu toate acestea, în al doilea aviz adoptat în decembrie 2005, EFSA a precizat că informațiile transmise cu privire la peroxiacizi indică o eficacitate limitată a acestora, ceea ce impune necesitatea definirii unor condiții de utilizare specifice.

La data de 6 martie 2008, EFSA, în avizul său științific privind evaluarea efectelor posibile ale celor patru substanțe antimicrobiene de tratament asupra apariției unei rezistențe antimicrobiene, conchide că nu există în prezent date publicate care să ducă în vreun fel la concluzii referitoare la apariția unei sensibilități dobândite reduse la aceste substanțe atunci când sunt aplicate pe carcasele de păsări de curte și la o rezistență la substanțele antimicrobiene terapeutice.

În cele din urmă, la data de 31 martie 2008, Comitetul științific pentru riscuri sanitare emergente și noi (CSRSEN) și Comitetul științific pentru riscurile asupra sănătății și mediului (CSRSM), în avizul lor comun privind impactul asupra mediului și efectul asupra rezistenței antimicrobiene al celor patru substanțe utilizate pentru a elimina contaminarea suprafețelor carcaselor de păsări de curte, au concluzionat că nu sunt suficiente informații disponibile pentru producerea unor evaluări cantitative complete din care să reiasă că există o preocupare legată de mediu cu privire la posibilitatea de a disemina sau de a selecta tulpini mai rezistente și, în sfârșit, că se estimează că riscul pentru mediu este redus în ceea ce privește potențialele reziduuri din carcase.

În acest context, un proiect de regulament al Comisiei privind aprobarea utilizării a patru substanțe pentru eliminarea contaminării suprafețelor carcaselor de păsări de curte și de stabilire a condițiilor de utilizare a substanțelor respective a fost prezentat Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, la data de 2 iunie 2008, pentru a fi supus la vot. Avizul comitetului a fost împotriva propunerii: douăzeci și șase de state membre au votat împotrivă, iar un stat membru s-a abținut.

Prin urmare, în temeiul articolului 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 853/2004 și în conformitate cu articolul 5 din Decizia 1999/468/CE a Consiliului, modificată prin Decizia 2006/512/CE a Consiliului, Comisia prezintă Consiliului o propunere privind măsurile care trebuie luate, Consiliul având la dispoziție trei luni în care să hotărască cu majoritate calificată, și informează Parlamentul.

Prezenta propunere nu are implicații financiare asupra bugetului comunitar.

Propunere de

REGULAMENT AL CONSILIULUI

de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește utilizarea substanțelor antimicrobiene pentru a elimina contaminarea suprafețelor carcaselor de păsări de curte

(Text cu relevanță pentru SEE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme specifice de igienă care se aplică alimentelor de origine animală[1], în special articolul 3 alineatul (2),

întrucât:

(1) Regulamentul (CE) nr. 853/2004 stabilește norme specifice privind igiena alimentelor de origine animală pentru operatorii din sectorul alimentar. Acesta prevede că operatorii din sectorul alimentar nu trebuie să utilizeze nicio substanță cu excepția apei pentru a elimina contaminarea suprafețelor produselor de origine animală, cu excepția cazului în care utilizarea substanței respective a fost aprobată în conformitate cu regulamentul menționat.

(2) Prin urmare, este adecvat să se aprobe utilizarea anumitor substanțe antimicrobiene pentru a elimina contaminarea suprafețelor carcaselor de păsări de curte.

(3) Directiva 91/271/CEE a Consiliului din 21 mai 1991 privind tratarea apelor urbane reziduale[2] stabilește norme referitoare la tratarea și evacuarea apelor uzate care provin din anumite sectoare industriale.

(4) Directiva 98/24/CE a Consiliului din 7 aprilie 1998 privind protecția sănătății și securității lucrătorilor împotriva riscurilor legate de prezența agenților chimici la locul de muncă (a paisprezecea directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE)[3] stabilește cerințele minime de protecție a lucrătorilor la locul de muncă împotriva riscurilor în materie de securitate și sănătate generate de prezența agenților chimici.

(5) Regulamentul (CE) nr. 2160/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 noiembrie 2003 privind controlul salmonelei și al altor agenți zoonotici specifici, prezenți în rețeaua alimentară[4] prevede măsurile care trebuie luate pentru depistarea și controlul salmonelei și al altor agenți zoonotici, în toate stadiile relevante ale producției, prelucrării și distribuției. Acesta prevede programe naționale de control pentru depistarea zoonozelor și a agenților zoonotici în etapa primară a producției orientată spre agenți patogeni specifici.

(6) Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a animalelor[5] stabilește norme generale pentru efectuarea controalelor oficiale în vederea verificării respectării normelor privind prevenirea, eliminarea sau reducerea la niveluri acceptabile a riscurilor pentru oameni și animale.

(7) Actele menționate prevăd anumite standarde de igienă și alte obligații care revin operatorilor din sectorul alimentar, precum și controale care trebuie efectuate de către autoritățile competente. Cu toate acestea, este necesar să se prevadă condiții și cerințe suplimentare pentru operatorii din sectorul alimentar și cu privire la controalele efectuate de autoritățile competente, pe lângă cele prevăzute în legislația comunitară existentă, în vederea utilizării de substanțe antimicrobiene pentru a elimina contaminarea suprafețelor carcaselor de păsări de curte.

(8) În cadrul punerii în aplicare a politicilor comunitare, se asigură un nivel înalt de protecție a sănătății umane. Măsurile adoptate de Comunitate în materie de produse alimentare și hrană pentru animale trebuie să se bazeze pe o evaluare adecvată a posibilelor riscuri pentru sănătatea omului sau pentru sănătatea animală și trebuie, ținându-se cont de dovezile științifice existente, să mențină sau, dacă există argumente științifice, să crească nivelul de protecție a sănătății umane și animale asigurat în Comunitate. Cu toate acestea, este imposibil să se ia în considerare eliminarea completă a oricărui risc ca obiectiv realist al deciziei de gestionare a riscurilor în materie. Administratorului de riscuri îi revin rolul și responsabilitatea de a decide care este nivelul acceptabil al riscului, luând în considerare toate elementele prezente într-o evaluare științifică a riscurilor.

(9) În plus, se asigură un nivel înalt de protecție a mediului prin aplicarea politicilor comunitare, atât prin acte privind politica de mediu, cât și prin includerea unor cerințe în materie de politică de mediu în stabilirea și punerea în aplicare a altor politici și activități comunitare.

(10) Comitetul științific pentru măsurile veterinare legate de sănătatea publică („CSMVSP”) a publicat la 30 octombrie 1998 un raport privind „beneficiile și limitările tratamentelor antimicrobiene pentru carcasele de păsări de curte” recomandând ca, înainte de autorizarea oricărui compus de decontaminare sau a oricărei tehnici de decontaminare, acestea să facă obiectul unei evaluări complete.

(11) CSMVSP a emis, de asemenea, la 14 și 15 aprilie 2003 un aviz privind „evaluarea tratamentelor antimicrobiene pentru carcasele de păsări de curte” concluzionând că decontaminarea poate constitui un element folositor în reducerea pe viitor a numărului de agenți patogeni, cu condiția ca o strategie de control integrat care să fie aplicată în întregul lanț alimentar, inclusiv măsuri de igienă aplicate producției primare, în timpul transportului, la abatorizare și în unitățile de prelucrare.

(12) La data de 6 decembrie 2005, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) a adoptat un aviz științific în care a concluzionat că tratamentul carcaselor de păsări de curte cu dioxid de clor, clorură de sodiu acidificată, fosfat de trisodiu sau peroxiacizi nu pune probleme de siguranță. De asemenea, aceasta a remarcat că, prin comparație cu îmbibarea și scufundarea în apa folosită în mod repetat pentru băile de răcire, pulverizarea reduce expunerea la reziduuri și subproduse de origine animală care pot rezulta din aplicarea substanțelor antimicrobiene.

(13) Efectele toxicologice ale aplicării mai multor substanțe antimicrobiene utilizate simultan sau consecutiv pentru a elimina contaminarea suprafețelor alimentelor de origine animală nu au fost corect evaluate. Prin urmare, nu ar trebui să se utilizeze combinații de mai multe substanțe antimicrobiene.

(14) La data de 6 martie 2008, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) a adoptat un aviz științific „privind evaluarea efectelor posibile ale celor patru substanțe antimicrobiene de tratament asupra apariției unei rezistențe antimicrobiene”. S-a concluzionat că nu există în prezent date publicate care să ducă la concluzia că aplicarea celor patru substanțe menționate în avizul său din 6 decembrie 2005 va conduce la o scădere a sensibilității dobândite la aceste substanțe și la rezistența la substanțe antimicrobiene terapeutice. Aceste constatări au determinat EFSA să încurajeze continuarea cercetărilor privind probabilitatea apariției unei astfel de sensibilități la aceste tipuri de substanțe și posibilitatea rezistenței la antibiotice terapeutice și la alți agenți antimicrobieni.

(15) La 18 martie 2008 și la 2 aprilie 2008, Comitetul științific pentru riscurile asupra sănătății și mediului (SCHER) și Comitetul științific pentru riscuri sanitare emergente și noi (CSRSEN) au adoptat un aviz științific comun privind impactul asupra mediului și efectul asupra rezistenței antimicrobiene al celor patru substanțe utilizate pentru a elimina contaminarea suprafețelor carcaselor de păsări de curte, în care au afirmat că „actualele cunoștințe privind efectele negative potențiale ale utilizării de biocide diferite sunt insuficiente”. Ca răspuns la mandatul Comisiei privind cele patru substanțe, comitetele au concluzionat că nu sunt suficiente informații disponibile pentru producerea unor evaluări cantitative complete. Există o preocupare legată de mediu cu privire la posibilitatea de a disemina sau de a selecta tulpini mai rezistente și în ceea ce privește potențialele reziduuri din carcasele păsărilor. Totuși, atât SCHER cât și CSRSEN consideră că riscul pentru mediu este redus.

(16) Comisia, în rolul său de administrator de riscuri responsabil cu stabilirea nivelului acceptabil de risc pentru sănătatea publică și animală și pentru mediu, consideră că riscul unui efect potențial de rezistență antimicrobiană și al unui posibil impact asupra mediului al celor patru substanțe antimicrobiene nu poate fi exclus. În consecință, condiții și cerințe foarte stricte privind utilizarea acestor patru substanțe, în special referitoare la timpul de expunere, concentrația substanțelor și limitarea aplicării la o singură substanță, ar trebui să fie stabilite în vederea reducerii altor riscuri.

(17) Mai multe substanțe antimicrobiene care sunt utilizate pentru a elimina contaminarea suprafețelor carcaselor de păsări de curte ar putea reprezenta un risc pentru mediul acvatic, sănătatea personalului care lucrează în cadrul sistemelor de ape uzate și funcționarea și eficiența sistemelor de canalizare și/sau a stațiilor de epurare a apelor reziduale. Utilizarea de substanțe antimicrobiene care conțin clor ar putea duce la formarea unor compuși clororganici, unii dintre aceștia fiind persistenți, bioacumulativi sau cancerigeni. Compușii fosforului reprezintă, de asemenea, una dintre sursele de eutroficare a mărilor regionale europene, care duc la înmulțirea masivă a algelor și la alte perturbări nedorite al mediului acvatic. În consecință, ar trebui adoptate dispoziții pentru instituirea unor controale adecvate ale eliminării unor astfel de substanțe.

(18) Utilizarea substanțelor antimicrobiene, altele decât apa potabilă, pentru carcasele de păsări de curte ar trebui indicată pe etichetele carcaselor de păsări de curte și pe bucățile și preparatele din carne derivate de la carcasele de păsări respective, în vederea informării consumatorului. În consecință, este indicat ca cerințele în materie de etichetare să fie definite în prezentul regulament.

(19) Substanțele utilizate pentru a elimina contaminarea suprafețelor carcaselor de păsări de curte și nu în scopuri de conservare nu afectează definiția „cărnii proaspete” de la punctul 1.10 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 853/2004.

(20) Cu toate acestea, prezentul regulament ar trebui să se aplice numai după modificarea definiției cărnii de pasăre, stabilită la punctul 1 din Partea B.II a anexei XIV la Regulamentul (CE) nr. 123/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP)[6]. Modificarea respectivă ar permite introducerea pe piață și comercializarea cărnii care a fost tratată cu substanțe antimicrobiene drept carne de pasăre.

(21) Este indicat să se aprobe utilizarea dioxidului de clor, a clorurii de sodiu acidificate, a fosfatului de trisodiu și a peroxiacizilor pentru a elimina contaminarea suprafețelor carcaselor de păsări de curte până la furnizarea de către operatorii din sectorul alimentar din statele membre a unor noi date științifice privind utilizarea unor astfel de substanțe. Acele informații ar trebui să se refere la posibilul impact asupra mediului și la posibila apariție a unei rezistențe antimicrobiene. Operatorii din sectorul alimentar din țările terțe sunt invitați să înainteze datele acestora din urmă. Aceste date vor constitui temeiul revizuirii autorizației, precum și a condițiilor de utilizare a acestor substanțe.

(22) Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală a emis un aviz nefavorabil cu privire la măsurile propuse de Comisie și, prin urmare, măsurile prevăzute de prezentul regulament trebuie să fie adoptate de Consiliu,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1 Substanțe autorizate

Substanțele antimicrobiene enumerate în anexă (denumite în continuare „substanțe autorizate”) sunt autorizate pentru eliminarea contaminării suprafețelor carcaselor de păsări de curte.

Articolul 2Obliga țiile operatorilor din sectorul alimentar privind utilizarea substanțelor autorizate

Operatorii din sectorul alimentar aplică substanțele autorizate doar pe carcasele întregi de păsări de curte și nu pe părți de carcase sau pe bucăți de pasăre.

Ei aplică doar substanțele autorizate pe carcasele de păsări de curte în condițiile stabilite în anexă și respectând cerințele următoare:

(a) nu trebuie să aibă loc o aplicare simultană sau consecutivă a mai multor substanțe autorizate pe carcasa de pasăre;

(b) atunci când substanța autorizată este utilizată de mai multe ori în timpul procesului de producție, timpul total de contact nu trebuie să depășească perioadele prevăzute la punctele 2, 3 și 4 din anexă.

(c) atunci când substanța autorizată este folosită într-un rezervor de prerăcire sau răcire, soluția care conține această substanță trebuie să fie înlocuită la intervale regulate, pentru a fi menținută concentrația prescrisă a substanței autorizate;

(d) la momentul potrivit în procesul de producție, carcasele de pasări de curte trebuie clătite cu apă potabilă, inclusiv în interiorul carcasei eviscerate de pasăre, după aplicarea substanței autorizate, pentru a se asigura că substanța este înlăturată în mod intenționat într-o asemenea măsură încât nu are un efect tehnologic asupra produsului finit;

(e) eficiența operațiunii de clătire, care trebuie să garanteze că nu rămân reziduuri ale substanței autorizate sau derivați ai acesteia în produsul finit, trebuie să fie demonstrată în mod științific printr-o monitorizare permanentă corespunzătoare.

(f) aplicarea substanței autorizate și clătirea trebuie să se efectueze în camera de sacrificare înainte de introducerea carcaselor de păsări în camera de răcire sau de refrigerare;

Articolul 3 Obligațiile operatorilor din sectorul alimentar privind culegerea de date

1. Operatorii din sectorul alimentar culeg date în următoarele scopuri de cercetare:

(a) probabilitatea scăderii sensibilității dobândite la substanțele autorizate și posibilitatea apariției unei rezistențe la substanțe antimicrobiene terapeutice;

(b) impactul asupra mediului al eliminării soluțiilor uzate ale substanțelor autorizate și a apei de lixiviere;

(c) posibilitatea ca tulpini rezistente să fie diseminate sau selectate în apele uzate.

2. Operatorii din sectorul alimentar pun la dispoziția autorității competente datele prevăzute la alineatul (1) de îndată ce Comisia stabilește specificațiile tehnice.

Articolul 4 Etichetarea

În cazul în care o substanță autorizată a fost utilizată pentru a elimina contaminarea suprafețelor carcaselor de păsări de curte, operatorul din sectorul alimentar etichetează carcasele de păsări de curte și orice bucată de pasăre de curte și preparate din carne de pasăre derivate din acestea, în mod vizibil, clar lizibil și de neșters, ca fiind fie:

(a) tratate cu substanțe antimicrobiene, fie

(b) decontaminate cu ajutorul produselor chimice.

Articolul 5Apele uzate

1. Operatorii din sectorul alimentar respectă următoarele standarde de calitate a efluenților rezultați din apele uzate atunci când folosirea substanțelor autorizate are legătură cu evacuarea apelor uzate într-un sistem de colectare și tratare a apelor urbane sau cu evacuarea apelor uzate industriale în ape după tratare:

(a) calitatea efluenților pentru evacuarea în sisteme de colectare și tratare a apelor urbane:

total clor (exprimat în Cl2): 0.4 mg/l

compuși clororganici, exprimați în compuși organicihalogenați absorbabili (AOX) 1,0 mg/l

(b) calitatea efluenților pentru evacuarea în apele de suprafață:

total clor (exprimat în Cl2): 0.4 mg/l

total fosfor (exprimat în P): 2,0 mg/l

compuși clororganici, exprimați în compuși organicihalogenați absorbabili (AOX) 0,1 mg/l

2. Operatorii din sectorul alimentar monitorizează respectarea standardelor de calitate a efluenților, prevăzute la alineatul (1), cel puțin o dată pe lună pe baza eșantionării, proporțional cu debitul, în 24 de ore.

Monitorizarea calității efluenților se întemeiază pe Standardele Internaționale ISO 7393-1:1985/2001, ISO 7393-2:1985, ISO 7393-3:1990, ISO 6878:2004 și ISO 9562:2004. Cu toate acestea, autoritatea competentă poate permite utilizarea altor metode dacă se poate demonstra că rezultatele obținute sunt echivalente cu cele obținute prin intermediul metodelor ISO.

Articolul 6Controale oficiale

1. Atunci când o substanță autorizată este folosită pentru a elimina contaminarea suprafețelor carcaselor de păsări de curte, autoritatea competentă:

(a) crește frecvența și/sau extinde durata controalelor oficiale, în special a controalelor oficiale prevăzute la articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 882/2004, accentuând în mod special obligațiile operatorilor din sectorul alimentar prevăzute la articolul 2 din prezentul regulament;

(b) poate, de la caz la caz, să stabilească condiții suplimentare privind utilizarea substanței respective.

2. Autoritatea competentă desfășoară controale oficiale asupra monitorizării realizate de operatorii din sectorul alimentar astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (2).

Articolul 7 Obligațiile autorității competente privind culegerea de date

Autoritatea competentă transmite Comisiei datele prevăzute la articolul 3, la fiecare șase luni de la data aplicării prezentului regulament.

Articolul 8 Intrarea în vigoare, revizuirea și aplicarea

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .

Se aplică de la data aplicării Regulamentului Consiliului de modificare a definiției cărnii de pasăre de la punctul 1 din partea B.II a anexei XIV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului.

La doi ani de la data aplicării, Comisia revizuiește prezentul regulament în lumina datelor științifice apărute privind utilizarea substanțelor enumerate în anexă și, dacă este nevoie, propune orice adaptare necesară a autorizației.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles,

Pentru Consiliu

Președintele

ANEXĂ

Lista substanțelor autorizate și condițiile pentru aplicarea lor (în conformitate cu articolul 2)

1. Dioxid de clor:

(a) la o concentrație maximă de 3 mg/kg de dioxid de clor rezidual în apă, în fazele procesului de producție în care este utilizată substanța autorizată;

(b) în cazul răcirii prin imersiune continuă, contra curentului, timpul de contact trebuie să fie proporțional cu mărimea carcaselor de păsări de curte și evaluat în legătură cu concentrația de dioxid de clor folosită.

2. Clorură de sodiu acidificată:

(a) în apa de tratament a păsărilor aplicată ca soluție de răcire sau prerăcire la concentrații cuprinse între 50 și 150 mg/kg de clorură de sodiu combinată cu un acid permis pentru utilizarea alimentară care permite atingerea unui pH între 2,8 – 3,2 în soluție; soluția se aplică precum o baie de imersie timp de maxim 5-8 secunde în total;

(b) în apa de tratament a păsărilor aplicată ca soluție pulverizată la concentrații cuprinse între 500 și 1 200 mg/kg de clorură de sodiu combinată cu un acid permis pentru utilizarea alimentară care permite atingerea unui pH între 2,3 și 2,9 în soluție; soluția se aplică sub formă de pulverizare timp de maxim 15 secunde în total.

3. Fosfat de trisodiu:

în apa de tratament a păsărilor la concentrații cuprinse între 80g/kg și 120 g/kg. Soluția se aplică prin îmbăierea sau pulverizarea carcaselor de păsări de curte, care nu au fost răcite, timp de cel mult 15 secunde în total.

4. Peroxiacizi:

în apa de tratament a păsărilor se poate utiliza un amestec de acid peroxiacetic, acid octanoic, acid acetic, peroxid de hidrogen, acid peroxioctanoic și 1-hidroxietilidenă-1, 1-acid difosfonic (HEDP) la o concentrație maximă de 220 mg/kg de acid peroxiacetic, 110 mg/kg peroxid de hidrogen și 13 mg/kg HEDP până la 15 secunde în total atunci când este aplicat sub formă de pulverizare sau baie.

[1] JO L 139, 30.4.2004, p. 55; versiune corectată (JO L 226, 25.6.2004, p. 22). Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1243/2007 al Comisiei (JO L 281, 25.10.2007, p. 8).

[2] JO L 135, 30.5.1991, p. 40. Directivă modificată ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1882/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 284, 31.10.2003, p. 1).

[3] JO L 131, 5.5.1998, p. 11. Directivă modificată prin Directiva 2007/30/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 165, 27.6.2007, p. 21).

[4] JO L 325, 12.12.2003, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1237/2007 al Comisiei (JO L 280, 24.10.2007, p. 5).

[5] JO L 165, 30.4.2004, p. 1; versiune corectată (JO L 191, 28.5.2004, p. 1). Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 301/2008 al Consiliului (JO L 97, 9.4.2008, p. 85).

[6] JO L 299, 16.11.2007, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 248/2008 al Consiliului (JO L 76, 19.3.2008, p. 6).