RO    RO RO 
 
RO    RO  COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 20.9.2010 
SEC(2010) 1035 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
 
Document de înso țire a 
PROPUNERII COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU 
 
privind „PROGRAMUL PENTRU POLITI CA ÎN DOMENIUL SPECTRULUI DE 
FRECVEN ȚE RADIO”  
    
EVALUAREA IMPACTULUI - REZUMAT 
  
{COM(2010) 471} 
{SEC(2010) 1034} 
 
RO 2   RO EVALUAREA IMPACTULUI - REZUMAT 
1. CONTEXT GENERAL  
Spectrul radio este esen țial pentru dezvoltarea societ ății digitale și a serviciilor wireless 
rapide, pentru stimularea redres ării economice și a creșterii și pentru asigurar ea locurilor de 
muncă de calitate și a competitivit ății pe termen lung a UE. Orient ările și obiectivele politicii 
în domeniul spectrului radio trebuie privite mai ales la nivel european, în contextul Agendei 
digitale pentru Europa și al strategiei europene pentru cre ștere inteligent ă, sustenabil ă și 
incluzivă „Europa 2020”. 
Programul pentru politica în domeniul spectrului de frecven țe radio (RSPP) propus stabile ște 
orientări de politic ă și obiective pentru plan ificarea strategic ă și armonizarea utiliz ării 
spectrului radio în UE, dup ă cum prevede cadrul de reglementare a comunica țiilor electronice 
revizuit în 20091. Acest prim program va acoperi perioada 2011-2015 și va asigura 
convergen ța și coerența politicilor în UE, permi țând suficient ă flexibilitate pentru a face fa ță 
evoluțiilor tehnologiei și pieței în aceast ă perioadă. 
Cea mai mare parte a component elor RSPP a fost identificat ă la Întâlnirea la nivel înalt pe 
tema spectrului de frecven țe radio ( Spectrum Summit ), organizat ă în martie 2010 de c ătre 
Parlamentul și Comisie, la care a participat majoritatea p ărților interesate. Programul se 
bazează, de asemenea, pe rezultatele unei consult ări publice și pe avizul Grupului pentru 
politica în domeniul spectrului de frecven țe radio (RSPG).  
2. DEFINIREA PROBLEMEI  
Spectrul este o resurs ă restrânsă, a cărei utilizare are limite fizice și tehnologice. Cererea de 
spectru de calitate și rentabil dep ășește deseori disponibilitatea, în  special atunci când apar noi 
tehnologii și aplicații. Disponibilitatea redus ă poate rezulta, de asemenea, din ineficien ța 
gestionării din punct de vedere reglementar sau a utiliz ării tehnice a spectrului.  
Caracterul restrâns limiteaz ă beneficiile economice și sociale și provoac ă un dezechilibru între 
cererea crescând ă de noi servicii wireless și disponibilitatea spectr ului. Acest fapt creeaz ă 
costuri suplimentare, duce la pierderea unor oportunit ăți de afaceri, inhib ă dezvoltarea 
tehnologiilor și a serviciilor inovative și împiedic ă furnizarea anumitor servicii publice și 
comerciale.  
2.1. Utilizarea suboptim ă a spectrului 
Eficiența utilizării spectrului este influen țată de: 
– riscul de interferen ță între utilizatori și amploarea eventualelor prejudicii; 
– nivelul de eficien ță al echipamentelor și al rețelelor; 
– gestionarea din punct de vedere regl ementar a spectrului, care influen țează „intensitatea 
utilizării” și care include modelele de alocare a frecven țelor (pentru uz administrativ, 
                                                 
1 Articolul 8a alineatul (3) din noua Directiv ă cadru. 
 
RO 3   RO comercial, colectiv), utilizarea tehnologiilor  care permit exploatarea în comun eficace a 
spectrului (de exemplu, radio cognitiv) și stimulentele pentru investi ții în infrastructuri mai 
eficiente (de exemplu, un sistem de tarifare stimulativ aplicat de autorit ățile 
administrative), inclusiv în se ctorul public, care este un mare  utilizator al spectrului; 
– coerența condițiilor de acces la spectru în întreaga UE și în țările vecine, nemembre ale 
UE. 
2.2. Abordarea dependen ței din ce în ce mai mari de aplica ții care utilizeaz ă 
spectrul  
Ca urmare a disponibilit ății sale reduse, accesul la spectru depinde de priorit ăți și de alegerile 
efectuate. În timp ce unele alegeri pot fi l ăsate în sarcina pie ței (care ac ționează, de exemplu, 
prin licita ții), anumite priorit ăți, cum sunt cele legate de siguran ța vieții, trebuie stabilite de 
autoritățile publice. 
Deciziile de gestionare a spectrului pot influen ța sau distorsiona concuren ța atunci când 
schimbă rolul sau for ța operatorilor de pe pia ță, de exemplu, prin of erirea de avantaje 
concurențiale nemeritate sau nesolicitate utilizatorilor importan ți. În consecin ță, alegerile 
efectuate în cadrul politicii trebuie s ă asigure respectarea „drepturilor mo ștenite” fără 
distorsionarea concuren ței. 
2.3. Avantajele ac țiunii la nivelul UE  
Transmisiile radio nu se opresc la frontiere, iar incoeren ța dintre abord ările naționale poate 
limita utilizarea spectrului. 
Coordonarea insuficient ă poate avea și alte efecte negative, cum sunt: 
– fragmentarea pie ței interne, împiedicarea economiilor de scar ă și, prin urmare, cre șterea 
costurilor; 
– interferen țele transfrontaliere care împiedic ă utilizarea spectrului în cel mai eficient mod de 
către toate statele membre; 
– coordonarea mai pu țin eficace a spectrului la nivel interna țional în afara UE, deoarece nu 
există o „voce comun ă”; 
– pierderea unor oportunit ăți de stimulare a inov ării la nivel european și întârzierea eventual ă 
a unor investi ții strategice.  
Atât noul cadru de reglementa re a serviciilor de comunica ții electronice, cât și Directiva 
privind spectrul radio reflect ă beneficiile coordon ării la nivelul UE în limitele prerogativelor 
naționale privind spectrul existente (de exemplu, în domeniul militar, cultural). 
3. OBIECTIVE  
Primul program pentru politica în  domeniul spectrului de frecven țe radio (RSPP) va eviden ția 
modul în care utilizarea spectru lui poate contribui la îndeplin irea principalelor obiective de 
politică ale UE pân ă în 2015 și va avea în vedere, în gene ral, modul în care pot fi m ărite 
beneficiile sociale, economice și de mediu ale accesului la spectru. 
 
RO 4   RO Având în vedere problemele sus-men ționate, pot fi identificate urm ătoarele obiective: 
• susținerea, prin intermediul poli ticii în domeniul spectrului, a obiectivelor pentru banda 
largă wireless, stabilite în Strategia UE 2020 și în Agenda digital ă pentru Europa; 
• promovarea utiliz ării eficiente a spectrului în cadrul politicilor UE, în special prin 
stimularea flexibilit ății și a concuren ței; 
• promovarea inov ării la nivel european; 
• soluționarea deficien țelor în gestionarea spectrului în domeniile de competen ță a UE; 
• susținerea obiectivelor de combatere a schimb ărilor climatice și de promovare a eficien ței 
energetice, stabilite în Strategia UE 2020 și în Agenda digital ă pentru Europa; 
• protejarea intereselor politicilor europene în context interna țional și asistarea statelor 
membre în rela țiile cu țări terțe;  
• contribuția la promovarea pie ței interne a echipamentelor, serviciilor și rețelelor. 
4. OPțIUNI DE POLITIC Ă 
Opțiunile de politic ă au fost selectate pe baza valorii ad ăugate poten țiale care rezult ă din 
armonizarea mai accentuat ă și coordonarea mai strâns ă la nivelul UE și pe baza tipului de 
măsuri care ar putea cre ște eficiența spectrului și ar putea aduce beneficii economice, sociale 
și de mediu. 
Evaluarea impactului (EI) ia în cons iderare trei scenarii pentru RSPP: 
– gestionarea spectrului r ămâne în cadrul actual, f ără a fi adăugate orient ări și obiective de 
politică în cadrul unui program strategic pentru politic ă; 
– RSPP se limiteaz ă la domeniul de aplicare a Direct ivei cadru, respectiv serviciile de 
comunica ții electronice (SCE); 
– RSPP acoper ă toate domeniile în care utilizarea spectrului influen țează piața unică. 
EI analizeaz ă, de asemenea, nivelul strategic adec vat pentru fiecare domeniu tematic: 
– niciun obiectiv strategi c nu este abordat în cadrul primului RSPP; 
– este identificat un obiectiv strategic pe ntru a fi analizat mai profund împreun ă cu părțile 
interesate; 
– este identificat un obiectiv strategic care va fi urmat de ac țiuni concrete privind con ținutul 
sau procedura.  
5. EVALUAREA IMPACTULUI  
Deoarece RSPP este un instrument strate gic de nivel înalt, a fost imposibil ă efectuarea unei 
analize detaliate complete a fiec ărui impact poten țial sau a propor ționalității fiecărei opțiuni. 
 
RO 5   RO În consecin ță, prezenta EI contureaz ă domeniile corespunz ătoare fiec ărei opțiuni și analizeaz ă 
dacă intervenția UE ar ad ăuga valoare și ar fi mai eficient ă decât acțiunea la nivel na țional sau 
local. Deoarece se plaseaz ă la nivel strategic, ca și proiectul de RSPP, EI verific ă dacă măsura 
legislativă propusă respectă principiul propor ționalității; acest fapt r ăspunde necesit ății 
exprimate în cadrul de reglementare și de către părțile interesate de a identifica direc ția 
strategică la nivelul UE care trebuie urmat ă de politica în domeniul spectrului, având în 
vedere că acțiunile de politic ă ale UE nu mai pot fi decise ad-hoc datorit ă impactului lor 
asupra unui num ăr de sectoare și domenii în care UE î și exercită competen ța în grade diferite. 
5.1. Impactul op țiunilor la primul nivel  
5.1.1.  Nu se instituie un RSPP 
Această opțiune ar exclude posibilitatea de a profita de beneficiile descrise în celelalte dou ă 
opțiuni și ar contrazice dorin ța legislatorului. 
5.1.2.  RSPP se limiteaz ă la serviciile de comunica ții electronice 
Această opțiune ar permite elaborarea, cu mai mare transparen ță și predictibilitate, a 
priorităților politicilor UE. Consult ările ample ar oferi oportunit ăți suplimentare de a culege 
informații cu privire la cererea și la obstacolele cu care p ărțile interesate se vor confrunta în 
viitor. Aprobarea explicit ă de către statele membre și de către Parlamentul European ar 
constitui un impuls pentru ini țiative ulterioare. 
Pregătirea programului nu genereaz ă costuri semnificative în plus fa ță de costurile activit ăților 
administrative normale ale UE. 
5.1.3.  RSPP se extinde dincolo de  serviciile de comunica ții electronice 
Consultările publice și Întâlnirea la nivel înalt pe tema spectrului de frecven țe radio au 
demonstrat c ă aspectele-cheie dep ășesc deseori domeniul comunica țiilor electronice 
extinzându-se asupra mai multor interese sectoria le (de exemplu, radiod ifuziunea serviciilor 
de comunica ții electronice, transporturile, armata, utilizarea public ă, mediul, spa țiul). O baz ă 
mai largă de informa ții va permite echilibrarea mai bun ă a programului și va lua în 
considerare toate utiliz ările actuale și potențiale ale spectrului. Oportunit ățile de utilizare în 
comun a spectrului pot fi extinse luând în considerare to ți utilizatorii și respectând 
competen țele naționale. Părțile interesate și-au exprimat clar preferin ța pentru cel mai larg 
domeniu de aplicare posibil. 
5.2. Impactul op țiunilor la al doilea nivel  
Obiectivele de politic ă se pot referi la con ținutul politicii sau la proces/metodologie și pot 
privi comunica țiile electronice sau un domeniu mai extin s. Au fost identificate cinci teme. 
5.2.1.  Contribuția la Agenda digital ă pentru Europa 
Strategia „Europa 2020” urm ărește, prin intermediul ini țiativei sale emblematice „O agend ă 
digitală pentru Europa”, asigurarea unor benefic ii economice sustenabile decurgând dintr-o 
piață unică digitală bazată pe internetul ultrarapid și pe aplica țiile interoperabile, care s ă 
contribuie la îndeplinirea obiectivelor  de acces generalizat la banda larg ă până în 2013 și de 
acces la internet cu viteze de peste 30 Mbps pân ă în 2020, când 50% din familiile europene 
vor avea conexiune la internet  cu viteza de peste 100 Mbps. 
 
RO 6   RO Serviciile wireless pot contribui la realizarea ac estui obiectiv completând infrastructurile pe 
cablu care nu pot acoperi întregul  teritoriu. Serviciile în band ă largă wireless ar reprezenta 
astfel o completare la accesul fix și ar asigura mobilitatea în utilizare. 
S-au luat în considerare urm ătoarele op țiunile de politic ă: 
– niciun obiectiv nu este definit în primul RSPP : această opțiune ar permite statelor membre 
să adopte strategii diverg ente în ceea ce prive ște instalarea benzii largi wireless, creând 
confuzie în UE. 
– este identificat un  obiectiv care urmeaz ă să fie analizat/studiat în mod aprofundat : această 
opțiune permite efectuarea în cadr ul politicii a unor  alegeri mai bine documentate datorit ă 
datelor mai complete; în acest caz, trebuie, în special, mai bine în țeles rolul poten țial al 
fiecărei platforme de furnizare de servicii. 
– sunt identificate de la început m ăsuri concrete : printre m ăsurile posibile se num ără: 
1. pe termen scurt, punerea la dispozi ție a mai multor frecven țe pentru banda larg ă 
impunând asignarea frecven țelor deja alocate în acest scop și asigurând accesul 
tuturor cet ățenilor la banda larg ă la viteze suficiente pân ă în 2015; 
2. desemnarea spectrului armonizat  pentru servicii în band ă largă prin satelit; 
3. asigurarea coordon ării dividendului digita l: stabilirea unei da te comune pentru 
punerea în aplicare a Deciziei  privind banda de 800 MHz,  garantarea faptului c ă 
dividendul digital este utili zat pe deplin pentru îmbun ătățirea accesului la banda larg ă 
în regiunile slab populate și pentru grupurile sociale vulnerabile.  
Orice altă măsură specifică ar necesita mai întâi o mai bun ă înțelegere a tendin țelor probabile 
ale pieței și tehnologiei.  
5.2.2.  Asigurarea accesului u șor și egal 
Pentru facilitarea accesului  la spectru este necesar ă înlăturarea obstacolelor normative care 
frânează inovarea și intrarea pe pia ță, cum sunt restric țiile impuse serviciilor și tehnologiilor, 
introducând flexibilitatea și autorizând comer țul cu frecven țe. Pentru asigurarea accesului egal 
la spectru este nevoie de un mediu concuren țial real și de evitarea distorsion ării concuren ței 
atunci când drepturile de utilizare existe nte sunt reasignate  (reconfigurate).  
S-au luat în considerare urm ătoarele op țiuni de politic ă: 
– niciun obiectiv nu este definit în primul RSPP : această opțiune presupune c ă există deja 
suficientă flexibilitate la nivelul UE. 
– este identificat un obiectiv care urmeaz ă să fie analizat/studiat în mod aprofundat : există 
voci care sus țin această opțiune, dar sunt deja disponibile numeroase studii tehnice și 
economice și nu este clar ce fel de cercetare suplimentar ă ar fi necesar ă. Problema real ă o 
reprezintă voința politică a statelor membre de a pune ef ectiv în aplicare mecanisme de 
piață. 
– sunt identificate de la început m ăsuri concrete : principalele m ăsuri luate în considerare sunt 
elaborarea orient ărilor comune pentru condi țiile și procedurile de autorizare cu scopul de a 
 
RO 7   RO îmbunătăți flexibilitatea utiliz ării spectrului și de a evita distorsionarea concuren ței, 
precum și identificarea și alocarea de frecven țe suplimentare, în conformitate cu condi ții 
tehnice armonizate, pentru aplica ții inovatoare, în cadrul autoriza țiilor generale. Aceast ă 
opțiune ar aduce beneficii semnificative economiei și inovării. 
5.2.3.  Creșterea eficien ței utilizării spectrului 
Eficiența utilizării spectrului este un principiu al Directivei cadru și al Directivei privind 
spectrul radio. Cele trei op țiuni merg de la absen ța oricărei acțiuni, la ac țiunile adresate 
aplicațiilor specifice (de exemplu, o u tilizare în comun mai eficient ă a spectrului care s ă 
faciliteze utilizarea coordonat ă a spectrului pentru protec ția publică și refacerea dup ă un 
dezastru). Op țiunea median ă susține crearea unui inventar al utiliz ărilor existente ale 
spectrului și efectuarea în continuare a unor analize și studii care s ă pregătească inițiativele de 
reglementare pentru tehnologii care utilizeaz ă mai eficient spectrul.  
5.2.4.  Contribuția la combaterea schimb ărilor climatice 
Strategia „Europa 2020” urm ărește asigurarea unei cre șteri sustenabile și a unei economii 
sustenabile, eficiente din punct de vedere al resurselor și competitive. Aplica țiile bazate pe 
spectru pot contribui la atingerea acestor obiective, în special, în dou ă domenii: reducerea 
consumul de energie prin intermediul re țelelor inteligente și reducerea emisiilor de dioxid de 
carbon prin intermediul sistemelor inte ligente de gestionare a traficului. 
Opțiunea care nu pr esupune nicio ac țiune este incompatibil ă cu prioritatea politic ă ridicată a 
acestei teme în UE. Efectuarea în continuare a unor studii și analize se limiteaz ă la sistemele 
inteligente de transport. A treia op țiune presupune avansul cu ajutorul unor m ăsuri concrete, 
dar aceste m ăsuri nu au fost înc ă identificate în mod clar.  
5.2.5.  Îmbunătățirea relațiilor externe 
În conformitate cu noul cadru de reglemen tare, Comisia poate propune Parlamentului și 
Consiliului obiective comune de politic ă pentru coordonarea interna țională a politicii în 
domeniul spectrului. Cea mai apropiat ă aplicare în practic ă a acestei oportunit ăți este legat ă 
de Conferin ța Mondial ă de Radiocomunica ții a Uniunii Interna ționale a Telecomunica țiilor, în 
care se vor negocia aspecte cu impact direct asupra politicii UE în domeniul spectrului. RSPP 
ar fi cel mai adecvat instrument în vederea stabilirii obiectivelor pentru ap ărarea la nivel 
internațional a politicilor UE.  
Prima opțiune, respectiv status quo , nu ar crea nici benefic ii, nici riscuri. A doua op țiune ar fi 
limitarea la comunica țiile electronice a aspectel or RSPP care privesc rela țiile externe. În acest 
mod, ar fi abordat ă numai o parte din elementele-cheie de pe agenda interna țională. A treia 
opțiune, care dep ășește domeniul comunica țiilor electronice, ar acoperi în mod optim toate 
politicile sectoriale care prezint ă interes pentru UE. 
5.2.6.  Evaluarea sarcinii administrative 
Deși beneficiile și costurile RSPP variaz ă semnificativ în func ție de inițiative și de opțiuni, în 
toate cazurile examinate beneficiile ar dep ăși în mod clar costurile administrative 
suplimentare. Este necesar ă o evaluare suplimentar ă a acestui aspect, dup ă ce sunt propuse 
măsurile concrete.  
 
RO 8   RO 6. COMPARAREA OP țIUNILOR  
6.1. Compararea op țiunilor la primul nivel (domeniu l de aplicare strategic al RSPP) 
Cea mai bun ă alternativ ă pentru domeniul de aplicare a primului RSPP, care a întrunit și 
sprijinul larg al p ărților interesate externe, este exti nderea acestuia di ncolo de comunica țiile 
electronice, în conformitate cu op țiunea 3. 
6.2. Impactul op țiunilor la al doilea nivel  
6.2.1.  Contribuția la Agenda digital ă pentru Europa 
În ceea ce prive ște accesul la banda larg ă prin servicii wireless terestre, op țiunea 3 reflect ă în 
cel mai bun mod priorit ățile Strategiei „Europa 2020” și dorința părților interesate (m ăsurile 
descrise la punctul 5.2.1). 
În ceea ce prive ște serviciile în band ă largă prin satelit, este recomandabil ă opțiunea 2 
deoarece, înainte de luarea unor m ăsuri concrete, trebuie efectuate studii suplimentare care s ă 
evalueze fezabilitatea asigur ării accesului generalizat prin satelit la o vitez ă stabilită, precum 
și costurile acestuia pentru consumatori.  
6.2.2.  Asigurarea accesului u șor și egal 
Deși EI identific ă coordonarea obligatorie ca fiind cea mai bun ă opțiune (introducerea 
coordonat ă pe scară largă a unei abord ări bazate pe pia ță care să asigure condi ții de utilizare 
flexibile și armonizate), statele membre sprijin ă numai varianta coordon ării voluntare. Cu 
toate acestea, Comisia consider ă că opțiunea 3 este singura fezabil ă și va propune m ăsuri 
pentru îmbun ătățirea coordon ării fără afectarea flexibilit ății la nivel na țional. 
6.2.3.  Creșterea eficien ței utilizării spectrului 
Se preferă opțiunea 2 (continuarea studiilor), deoa rece toate subiectele propuse trebuie s ă fie 
mai profund investigate, înainte de a lua m ăsuri de reglementare. Acest lucru va permite, de 
asemenea, realizarea consensului între p ărțile implicate, în speci al în sectorul public. 
6.2.4.  Contribuția la combaterea schimb ărilor climatice 
Se reține opțiunea 1, pentru „sisteme de transport inte ligente”, deoarece deci ziile principale de 
alocare a spectrului au fost luate recent. Comisia va continua totu și monitorizarea. 
În ceea ce prive ște eficien ța energetic ă, este necesar ă o analiz ă mai detaliat ă înaintea 
elaborării propunerilor concrete și, în consecin ță, se alege op țiunea 2. 
6.2.5.  Îmbunătățirea relațiilor externe 
Se recomand ă opțiunea 3. Deoarece majoritatea acordurilor interna ționale se aplic ă pe 
perioade lungi de timp, trebuie salvgardate interesele europene, iar agenda dezbaterilor 
internaționale trebuie „asigurat ă față de provoc ările viitorului” pentru a putea satisface 
cerințele referitoare la spectru ale politicilor importante. În afar ă de comunica țiile electronice, 
politicile relevante ale UE includ dezvoltarea sustenabil ă și schimb ările climatice. 
Legislatorul dore ște realizarea unei mai mari coordon ări la nivelul UE în  cadrul negocierilor 
internaționale privind spectrul. 
 
RO 9   RO 6.3. Concluzii privind evalu ări ale impactului subsecvente  
Deoarece trebuie efectuate evalu ări ale impactului separate pentru m ăsurile subsecvente cu 
impact semnificativ, EI enumer ă deja măsurile subsecvente pentru care este nevoie, în mod 
evident, de o EI. 
Este planificat ă o comunicare cu privir e la utilizarea colectiv ă a spectrului. Când vor fi 
disponibile mai multe informa ții, va fi elaborat ă o EI care va înso ți măsurile ulterioare privind 
autorizarea și utilizarea colectiv ă a spectrului.  
Nu au fost efectuate în trecut evalu ări ale impactului pentru m ăsurile tehnice de armonizare. 
RSPP ar putea solicita ap licarea unor as tfel de m ăsuri, în cazul unor ti puri specifice de 
utilizare a spectrului, pentru care se va efectua o evaluare a impactului, dac ă acesta este 
suficient de puternic și dacă procesul decizional (î n care sunt implicate p ărțile interesate, 
CEPT, RSPG și Comitetul pentru spectrul radio) nu justific ă suficient m ăsura.  
În cazul în care este aleas ă opțiunea 2, va fi examinat ă necesitatea efectu ării unei EI 
suplimentare, pe baza orient ărilor Comisiei, a activit ăților pregătitoare și a identific ării formei 
pe care o poate lua o eventual ă acțiune. 
7. MONITORIZARE șI EVALUARE  
Ca urmare a naturii strategice generale a RSPP, evaluarea și monitorizarea trebuie s ă se 
situeze, de asemenea, la un nivel strategic general. M ăsurile concrete ulterioare, care urmeaz ă 
să fie adoptate în temeiul RSPP, vor fi ev aluate individual, la  timpul cuvenit. 
Monitorizarea indicatorilor specifici ai pol iticilor UE va beneficia în urma evalu ării mai 
detaliate a ini țiativelor individuale din cadrul unor politici sectoriale precum eficien ța 
energetică, politica spa țială sau Agenda digital ă.  
Comisia va evalua, de asemen ea, în cooperare cu RSPG, m ăsura în care evolu ția tehnologic ă 
și cea a cadrului de reglementare, la nivel na țional și internațional, influen țează cererea de 
spectru și utilizarea acestuia.