[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 22.1.2008

COM(2008) 6 final

RAPORT AL COMISIEI CĂTRE CONSILIU ȘI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN

Raport al Comisiei către Consiliu şi către Parlamentul European privind punerea în aplicare a acţiunii Forest Focus în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2152/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 noiembrie 2003 privind supravegherea pădurilor și interacțiunile ecologice în cadrul Comunității (Forest Focus) {SEC(2008) 30}

INTRODUCERE şI DOMENIU DE APLICARE

Prezentul raport răspunde cerinţelor de raportare prevăzute la articolul 19 din Regulamentul 2152/2003. Prin regulamentul în cauză a fost instituită o acțiune comunitară (denumită în continuare „Forest Focus”) care să permită o supraveghere extinsă, armonizată, globală și pe termen lung a stării pădurilor pentru o perioadă de 4 ani, începând cu 1 ianuarie 2003 până la 31 decembrie 2006.

Regulamentul menţionat a fost abrogat prin Regulamentul (CE) nr. 614/2007 al Parlamentului European şi al Consiliului privind Instrumentul financiar pentru mediu (LIFE+). Având în vedere că LIFE+ prevede măsuri relevante în ceea ce priveşte domeniul de aplicare a Forest Focus, s-a sugerat să nu se iniţieze nicio propunere referitoare la continuarea acţiunii Forest Focus după 2006.

În consecinţă, domeniul de aplicare a prezentului raport nu depăşeşte faza de punere în aplicare a Forest Focus.

FOREST FOCUS: ACţIUNEA şI PUNEREA SA ÎN APLICARE

Context și obiective

Forest Focus are la bază legislaţia anterioară referitoare mai ales la supravegherea stării de sănătate a pădurilor în temeiul Convenţiei CEE-ONU privind poluarea atmosferică transfrontalieră la mare distanţă (CLRTAP) la care Comunitatea este parte[1]. Legislaţia comunitară relevantă, şi anume Regulamentul (CEE) nr. 3528/86 al Consiliului din 17 noiembrie 1986 privind protecția pădurilor Comunității împotriva poluării atmosferice[2] și Regulamentul (CEE) nr. 2158/92 al Consiliului din 23 iulie 1992 privind protecția pădurilor din Comunitate împotriva incendiilor[3], a expirat la sfârşitul anului 2002.

Forest Focus a avut ca obiectiv principal supravegherea poluării atmosferice a pădurilor, supravegherea incendiilor forestiere, a cauzelor şi efectelor acestora, precum şi prevenirea incendiilor forestiere. Această acţiune a prevăzut, de asemenea, elaborarea unor noi instrumente de supraveghere utilizate pentru supravegherea solurilor, captarea carbonului, biodiversitate, schimbările climatice şi funcţiile protectoare ale pădurilor, precum şi evaluarea eficienţei activităţilor de supraveghere. În acest context, statele membre desfăşoară în prezent studii, experimente şi proiecte demonstrative care vor fi finalizate în 2008.

În cadrul acestei acţiuni, au fost menţinute reţele alcătuite din mii de puncte şi parcele de observare (parcele de nivelurile I şi II, a se vedea nota de subsol 1), în vederea elaborării unor inventare periodice şi a efectuării unei supravegheri continue a ecosistemelor forestiere.

Funcționare

Comisia a fost responsabilă cu coordonarea, supravegherea şi dezvoltarea acţiunii. În vederea îndeplinirii obiectivelor Forest Focus, statelor membre li s-a solicitat să elaboreze programe naţionale cu o durată de doi ani pentru 2003/2004 şi 2005/2006 (împărţite în două etape, pentru 2005 şi pentru 2006). Aceste programe au fost înaintate Comisiei spre aprobare, ele făcând, de asemenea, obiectul unor evaluări ex-ante .

Fiecare stat membru i s-a solicitat să desemneze o autoritate competentă responsabilă cu gestionarea programului său naţional. Cu toate acestea, având în vedere că Belgia, Germania şi Portugalia au desemnat fiecare mai multe autorităţi competente, numărul total al autorităţilor competente responsabile cu punerea în aplicare a acţiunii se ridică la 41. Printre acestea se numără şi autorităţile competente din UE 10 (cu excepţia Maltei), care au aderat la această acţiune în 2004.

Comisia a adoptat decizii[4] privind desemnarea autorităților naţionale responsabile cu punerea în aplicare a acţiunii, a programelor naţionale şi a bugetului acestora şi a notificat statelor membre participante deciziile respective. În consecinţă, Comisia a încheiat acorduri cu autorităţile naţionale competente pentru fiecare dintre perioadele de desfăşurare a programelor naţionale. Pe baza acestor decizii, Comisia a încheiat, în total, 123 de acorduri cu autorităţile competente vizând întreaga perioadă 2003-2006.

Bugetul total al Forest Focus pentru perioada respectivă de patru ani a fost de 65 MEUR, inclusiv 9 MEUR pentru măsurile de prevenire a incendiilor. Contribuţia financiară a Uniunii Europene la costul programelor naţionale s-a ridicat fie la 50%, fie la 75%, în funcţie de tipul de activitate. În anexa I figurează defalcarea pe ani a activităţilor desfăşurate în cadrul acestei acţiuni.

Activităţile Forest Focus aferente fiecărui program naţional pot fi divizate astfel (a se vedea figurile 1 şi 2):

- activităţi A privind gestionarea şi coordonarea de proiect, cum ar fi activități legate de coordonarea programului național;

- activităţi B1 desfăşurate pe baza reţelei de supraveghere de nivel I , cum ar fi instalarea şi întreţinerea reţelei sistematice;

- activităţi B2 desfăşurate în cadrul parcelelor de observare de nivel II care implică supravegherea intensivă , adică activităţi precum efectuarea de măsurători privind starea coroanelor;

- activităţi B3 privind prevenirea incendiilor forestiere , inclusiv sistemul european de informaţii privind incendiile forestiere. Printre activităţi se numără instalarea unor sisteme de oprire a propagării incendiilor, întreţinerea şi dezvoltarea ulterioară a sistemului european de informaţii privind incendiile forestiere (EFFIS), precum şi campanii de conştientizare publică;

- activităţi C: studii şi proiecte demonstrative , cum ar fi studii asupra identificării cauzelor şi a dinamicii incendiilor forestiere, faze pilot de supraveghere (a se vedea, de asemenea, lista studiilor din anexă).

[pic]

Figura 1: alocare bugetară în procente în funcție de tipul de activitate. (A: coordonare şi gestionare de proiect; B1: supraveghere de nivel I; B2: supraveghere intensivă de nivel II; B3: prevenirea incendiilor forestiere; C: studii şi proiecte demonstrative)

Comisia (DG Centrul Comun de Cercetare) a sprijinit şi continuă să sprijine această acţiune, atât din punct de vedere tehnic, cât şi ştiinţific. Organismul său de coordonare ştiinţifică a înfiinţat o bază de date care are rolul de a satisface necesităţile sistemului de colectare de date al acţiunii şi a elaborat şi îmbunătăţit sistemul european de informaţii privind incendiile forestiere (EFFIS) în conformitate cu solicitările formulate de către statele membre şi de către Parlament. Centrul Comun de Cercetare gestionează Centrul european de date privind pădurile al Comisiei.

Pe baza unui acord de subvenţionare încheiat cu Comisia, PCI păduri (a se vedea nota de subsol 1) a asigurat funcţionarea unor grupuri de experţi şi a elaborat metode şi standarde armonizate de supraveghere a stării pădurilor la nivelurile I şi II, elaborând inclusiv un manual comun privind supravegherea, precum şi sisteme de asigurare/control al calităţii destinate observaţiilor de pe teren şi analizelor de laborator. La îndeplinirea acestor sarcini, PCI păduri a beneficiat de sprijinul a şase parteneri, în special institutele de cercetare în domeniul fondului forestier.

[pic]

Figura 2: alocare bugetară pe tip de activitate în perioada 2003–2006. (A: coordonare şi gestionare de proiect; B1: supraveghere de nivel I; B2: supraveghere intensivă de nivel II; B3: prevenirea incendiilor forestiere; C: studii şi proiecte demonstrative)

RAPORTARE

Statele membre şi-au îndeplinit obligaţiile anuale de raportare prin înaintarea de date anuale către Comisie (şi, de asemenea, prin punerea acestora la dispoziţia publicului[5]), reunite în cadrul Forest Focus și însoţite de un raport anual. Rapoartele intermediare care vizează prima perioadă a programului (2003–2004) au fost deja înaintate Comisiei. Rapoartele finale trebuie înaintate odată cu finalizarea fiecăruia dintre programele naționale, într-un termen care se anticipează a fi de maximum trei ani de la încheierea perioadei de desfăşurare a programului în cauză. Acest termen se datorează, în principal, necesităţii de a finaliza anumite studii. Mai mult, organele competente responsabile cu punerea în aplicare a acţiunii trebuie să notifice periodic Comisiei progresele realizate în acest sens.

Raportarea de ordin general privind Forest Focus este asigurată prin intermediul unor rapoarte anuale publicate de Comisia Europeană şi de PCI păduri, precum şi printr-o serie de publicaţii ştiinţifice (a se vedea http://www.icp-forests.org/Reports.htm) utilizate ca mijloace de informare cu privire la politicile naţionale în domeniul fondului forestier şi al protecției mediului. Elaborarea şi publicarea rapoartelor PCI păduri este cofinanţată de Comisie pe baza unui acord de subvenţionare.

ASPECTE DETALIATE PRIVIND PUNEREA ÎN APLICARE

Incendii forestiere

În 1998, Comisia şi statele membre au înfiinţat un grup permanent, dar neoficial, de experţi în materie de incendii forestiere, care să deţină rolul unei platforme pentru realizarea schimbului de informaţii, în scopul elaborării unor metode avansate de evaluare a riscului de incendii forestiere şi al cartografierii, la scară europeană, a zonelor incendiate. În anii care au urmat, aceste activităţi au dus la elaborarea sistemului european de informaţii privind incendiile forestiere (EFFIS)[6] de către Centrul Comun de Cercetare. EFFIS a continuat să beneficieze de sprijin în temeiul acţiunii Forest Focus ca urmare a unui acord administrativ încheiat între DG Mediu şi DG Centrul Comun de Cercetare. Stocarea şi evaluarea datelor colectate de către statele membre şi coordonarea la nivel european a activităţilor privind incendiile se realizează în contextul EFFIS, care furnizează prognoze zilnice privind riscul de incendii, analizează evoluţia anuală a riscului de incendii şi evaluează cel mai recent sezon de incendii, identificând astfel eventualele slăbiciuni în gestionarea şi combaterea incendiilor de pe teritoriul UE sau din afara acestuia. Activităţile EFFIS sunt coordonate de către Comisie în scopul furnizării de informaţii utilizatorilor finali, din rândul cărora se disting, în principal, serviciile de protecţie civilă şi cele privind fondul forestier din statele membre. EFFIS este utilizat, de asemenea, în vederea evaluării cererilor de asistență financiară destinată acoperirii daunelor privind fondul forestier prezentate în cadrul Fondului de Solidaritate al Uniunii Europene[7]. Grupul de experţi în materie de incendii forestiere este alcătuit din experţi provenind de la autorităţile naţionale, inclusiv autorităţile de protecţie civilă. Acest grup reprezintă singura reţea comună de experţi în materie de incendii la nivelul UE şi include reprezentanţi din toate statele membre, precum şi din câteva ţări terţe mediteraneene care se confruntă cu un număr semnificativ de riscuri de incendii. Această colaborare cu ţări terţe vecine este deosebit de importantă, având în vedere faptul că stabilirea măsurilor preventive transfrontaliere şi a celor de asistenţă reciprocă în cazul activităţilor de combatere a incendiilor se bazează pe cartografierea comună a riscului de incendii la nivel european.

Forest Focus a prevăzut finanţarea unor măsuri structurale de prevenire a incendiilor, cum ar fi construirea de drumuri forestiere, de puncte de alimentare cu apă sau de puncte de detectare a incendiilor, cu condiţia ca acestea să nu beneficieze de asistenţă în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1257/1999[8] privind dezvoltarea rurală şi să nu fie incluse în programele de dezvoltare rurală la nivel național sau regional.

În 2004, a fost instituit un grup de lucru ad-hoc al experţilor în materie de incendii forestiere alcătuit din reprezentanţi ai statelor membre interesate şi din principalele organizaţii non-guvernamentale implicate în sectorul forestier, în scopul înaintării către Comisie a unor propuneri, referitoare la modalitatea de abordare a strategiilor de prevenire a incendiilor forestiere după 2006.

Printre recomandările sale[9], acest grup de lucru a propus ca atât regulamentul privind LIFE+, cât şi regulamentul privind dezvoltarea rurală, să prevadă dispoziţii specifice de protecţie a mediului împotriva incendiilor. Ambele regulamente prevăd astfel de dispoziţii pentru perioada 2007–2013. Regulamentul LIFE+ conţine dispoziţii privind campanii de informare şi de conştientizare publică în legătură cu incendiile forestiere, precum şi campanii privind instruirea agenţilor implicaţi în măsurile de prevenire a incendiilor. Regulamentul privind dezvoltarea rurală prevede măsuri de prevenire a incendiilor şi de restaurare. Mai mult, grupul de lucru a acordat sprijin EFFIS, considerat ca fiind un instrument strategic de planificare şi un element esenţial necesar activităţii de supraveghere a incendiilor forestiere. Desfăşurarea activităţii EFFIS, care a beneficiat de sprijinul acţiunii Forest Focus, este asigurată până la sfârşitul anului 2010 prin intermediul unei subvenţii din partea Parlamentului European destinată protecţiei şi conservării fondului forestier.

Începând din 2000, şi în strânsă colaborare cu grupul de experţi, Comisia elaborează un raport anual privind incendiile forestiere[10] care include referiri la statistici privind incendiile din majoritatea statelor membre afectate (a se vedea tabelele intitulate „numărul incendiilor” şi „zona incendiată” din anexă).

Starea fondului forestier şi alte tipuri de supraveghere a mediului – raportul de evaluare

Cu toate că anumite studii din cadrul Forest Focus nu vor fi finalizate până în 2008, Comisia a comandat o evaluare externă referitoare, în principal, la gestionarea programului şi la supravegherea stării fondului forestier în 2005. Evaluarea a fost realizată de către institutele de cercetare „Forest Research” (Regatul Unit) şi „Finnish Forest Research Institute” (Finlanda) (a se vedea: http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/final_report.pdf ).

În urma evaluării s-au constat următoarele:

Gestionarea programelor a fost eficientă din punct de vedere al costurilor, dar în statele membre în care funcţionează mai multe autorităţi competente, povara administrativă a fost mai mare.

Activităţile de supraveghere (parcelele de observare de nivelurile I şi II) ar trebui să vizeze şi alte aspecte în afara celui legat de efectele poluării atmosferice asupra stării de sănătate a fondului forestier. Aceste activităţi ar trebui să includă parametri referitori la schimbările climatice, la biodiversitate şi la funcțiile protectoare ale pădurilor.

În cazul în care are loc o activitate de supraveghere a fondului forestier, ar trebui luate în considerare datele provenite din inventarele forestiere naţionale.

Ar trebui asigurată continuarea acţiunii de supraveghere.

De asemenea, raportul subliniază faptul că dispoziţiile finale din regulamentul privind Forest Focus prevăd eliminarea oricărei obligaţii a statelor membre de a desfăşura o supraveghere coordonată la nivelul UE a fondului forestier şi că, în vederea evitării pe viitor a activităţilor necoordonate, ar trebui elaborat, de asemenea la nivel UE, un cadru care să permită desfăşurarea eficientă a gestionării, a înregistrării de date, a analizelor, a controlului calităţii şi a raportării.

Comisia subliniază faptul că, deşi această evaluare a fost efectuată în fazele iniţiale ale procesului de punere în aplicare, recomandarea sa principală referitoare la extinderea activităţilor de supraveghere este în prezent inclusă în domeniul de aplicare al LIFE+.

Comisia reaminteşte faptul că planul de acţiune al UE privind pădurile[11] pentru perioada 2007–2011 prevede, de asemenea, continuarea activităţilor de supraveghere a fondului forestier. Acţiunea cheie nr. 8 din planul de acţiune propune elaborarea unui sistem european de supraveghere a fondului forestier. Concluziile Consiliului[12] privind planul de acţiune al UE privind pădurile indică, de asemenea, angajamentul clar din partea statelor membre de continuare a dezvoltării unui sistem european de supraveghere a fondului forestier.

Nu au fost încă primite propuneri în cadrul LIFE+, dar acestea pot include implicarea autorităţilor silvice naţionale responsabile cu inventarele. Având în vedere că LIFE+ este un proiect bazat pe participare voluntară, pe viitor supravegherea ar trebui orientată mai ales către aspecte strategice specifice, precum schimbările climatice, biodiversitatea şi funcţiile protectoare ale pădurii, şi nu asupra unei continuări a seriei de observaţii bazate pe parametrii tradiţionali referitori la poluarea atmosferică, ca în cazul Forest Focus.

În ceea ce priveşte gestionarea acestei acţiuni, Comisia indică faptul că valoarea medie a contribuţiei financiare per program este scăzută. Pentru perioada 2003–2004, aceasta s-a ridicat la aproximativ 0,5 MEUR per parte contractantă, cu o gamă de valori cuprinsă între 20 000 EUR şi 2,7 MEUR. Pentru 2005, contribuţia financiară a fost de 0,4 MEUR, cu o gamă de valori cuprinsă între 20 000 EUR şi 2,1 MEUR, iar pentru 2006, aceasta a fost de 0,4 MEUR, cu o gamă de valori cuprinsă între 28 000 EUR şi 2,1 MEUR. Diversele autorităţi competente au dedicat aproximativ 7% din această contribuţie financiară coordonării şi gestionării programelor naţionale.

[1] PCI păduri (Programul de cooperare internaţional privind evaluarea şi supravegherea efectelor poluării atmosferice asupra pădurilor) a fost lansat în 1985 în temeiul Convenţiei privind poluarea atmosferică transfrontalieră la mare distanţă a Comisiei Economice pentru Europa a Organizaţiei Naţiunilor Unite (CEE-ONU) ca urmare a conştientizării publice sporite cu privire la posibilele efecte negative ale poluării atmosferice asupra pădurilor. PCI păduri supraveghează starea fondului forestier din Europa, în colaborare cu Comisia Europeană, prin intermediul a două niveluri diferite de intensitate privind supravegherea. Prima arie (denumită nivelul I) se bazează pe aproximativ 6 000 de parcele de observare situate într-o arie transfrontalieră sistematică de 16 x 16 km pe întreg teritoriul Europei. Nivelul de supraveghere intensivă este alcătuit din aproximativ 800 de parcele de observare de nivelul II în ecosisteme forestiere selecţionate din Europa. Aceste parcele de observare de nivelurile I şi II sunt comune programului Forest Focus. În prezent, 40 de ţări participă la PCI păduri. A se consulta, de asemenea: http://www.icp-forests.org/Political.htm

[2] JO L 326, 21.11.1985, p. 2.

[3] JO L 217, 31.7.1992, pp. 3-7.

[4] Decizia 2003-2004: Decizia C(2004)4901final a Comisiei

Decizia 2005: Decizia C(2006) 874 final a Comisiei

Decizia 2006: Decizia C(2006) 2466 final a Comisiei

[5] Deşi problema publicării şi diseminării de date a făcut obiectul unor discuţii repetate cu organele competente, nu a fost posibilă ajungerea la niciun acord în acest sens. În consecinţă, nu există date disponibile publicului larg decât cu acordul prealabil al proprietarilor datelor.

[6] EFFIS vizează furnizarea de informaţii relevante privind protecţia pădurilor împotriva incendiilor în Europa, abordând atât condiţiile de dinainte, cât şi cele de după incendiu http://effis.jrc.it/wmi/viewer.html

[7] Regulamentul 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002, JO L 311, 14.11.2002, p.3.

[8] JO L 160, 26.6.1999, p.80.

[9] http://ec.europa.eu/environment/forests/wgffp.htm,

[10] http://forest.jrc.it/documents/2006/ForestFiresInEurope2005.pdf

[11] COM(2006) 302 final, 15.6.2006.

[12] Concluziile Consiliului asupra planului de acţiune al UE privind pădurile pentru perioada 2007–2011. A 2758-a reuniune a Consiliului Agricultură şi Pescuit. 24–25 octombrie 2006.