Rezumat Au fost întreprinse mai multe inițiative recente pentru îmbunătățirea independenței, calității și eficienței sistemului de justiție din Franța. În special, a fost propusă o reformă care să lărgească sfera de competențe a Consiliului Superior al Magistraturii, fapt care ar duce la consolidarea în continuare a independenței judiciare. Independența judiciară este percepută ca fiind la un nivel ridicat de întreprinderi și la un nivel mediu de publicul larg. Au fost întreprinse și alte inițiative menite să sporească eficiența și calitatea sistemului de justiție, îndeosebi cu privire la digitalizare și la resursele sistemului de justiție. Aceste măsuri ar putea, printre altele, să contribuie la sporirea eficienței justiției civile, care s-a deteriorat în ultimii ani. În ultimii ani, Franța și-a consolidat cadrul instituțional de prevenire și de combatere a corupției în sectorul public și în sectorul privat. Au fost înființate noi instituții specializate în domeniul anticorupție, precum Înalta Autoritate pentru Transparența Vieții Publice (HATVP) și Agenția Franceză Anticorupție (AFA). Odată cu adoptarea legii Sapin II, în anul 2016, sfera competențelor HATVP a fost extinsă la gestionarea registrului de lobby, iar autoritatea va fi de acum responsabilă și de regulamentul „ușilor turnante”. Legea Sapin II a introdus, de asemenea, un cadru cuprinzător pentru protecția avertizorilor de integritate. Sistemul declarațiilor de avere cuprinde informații detaliate cu privire la activitățile și interesele anterioare și curente, informații care sunt publicate în format de date deschise. Parchetul Național Financiar are un istoric bun în ceea ce privește pronunțarea condamnărilor în cazurile de corupție la nivel înalt și deturnare de fonduri publice. Franța are un cadru juridic și instituțional consacrat de sprijinire a pluralismului mass-mediei. Autoritatea de reglementare a în domeniul audiovizual este independentă și monitorizează îndeaproape piața mass-media. Normele cu privire la transparența acționariatului în mass-media asigură disponibilitatea pentru public a informațiilor privind proprietatea întreprinderilor mass-media. În plus, impactul proprietarilor direcți și indirecți asupra concurenței este evaluat în cazul modificărilor în dreptul de proprietate asupra întreprinderilor mass-media. Alocarea publicității de stat este reglementată și distribuită între diferitele tipuri de media. Influența politică asupra mass-mediei este considerată ca fiind scăzută, și datorită garanțiilor referitoare la persoanele aflate în funcții publice și de membrii autorității de reglementare în domeniul mass-mediei. Independența editorială se bucură de o protecție puternică, dar mare parte din această protecție se aplică doar în cazul jurnaliștilor contractuali. Mai mult, s-a constatat în ultimii ani o creștere a amenințărilor la adresa jurnaliștilor, atât în mediul online cât și în cel offline, inclusiv a atacurilor fizice. Procesul de adoptare a legilor include o evaluare a impactului și consultarea frecventă a părților interesate, iar Consiliul de Stat contribuie la asigurarea calității legislației. Inițiativa recentă a Convenției Cetățenilor examinează o modalitate inovatoare de implicare a cetățenilor în procesul legislativ. Mai multe autorități independente, printre care Apărătorul drepturilor și Comisia de consultare națională pentru protecția și promovarea drepturilor omului, contribuie la garantarea drepturilor fundamentale. Consiliul Constituțional, Consiliul de Stat și alte autorități independente joacă un rol principal în sistemul de control și echilibru.



I.Sistemul de justiție

Sistemul de justiție este alcătuit din două ramuri autonome de instanțe judecătorești: instanțele de drept comun cu jurisdicție în cauze civile și penale, pe de o parte, și tribunalele administrative, pe de altă parte. Ambele ramuri sunt structurate pe trei niveluri de instanță: tribunale de primă instanță, curți de apel și instanțe superioare (Curtea de Casație și, respectiv, Consiliul de Stat). Consiliul de Stat are și o ramură consultativă care prezintă opinii referitoare la proiectele de legi și are sarcina gestionării tribunalelor administrative și a curților de apel. Consiliul Constituțional are competența de a verifica constituționalitatea legilor. Consiliul Superior al Magistraturii, format în majoritate din magistrați selectați de colegi, joacă un rol important în garantarea independenței judiciare. Parchetul face parte din sistemul judiciar și se află sub autoritatea Ministrului Justiției. Acesta din urmă poate emite instrucțiuni generale cu privire la politica de urmărire penală, dar nu poate emite instrucțiuni în cazuri individuale. Avocații sunt reprezentați de diferite asociații ale barourilor pe întreg teritoriul Franței.

Independență

Recent, au fost propuse reforme pentru continuarea consolidării independenței sistemului judiciar. Consiliul Superior al Magistraturii joacă un rol important în garantarea independenței judiciare. Acesta are competența de a numi candidați pentru o serie de posturi principale, în timp ce judecătorii sunt, în general, numiți de ministrul justiției în urma unui aviz cu caracter obligatoriu emis de Consiliu. Procurorii sunt numiți de ministrul justiției pe baza avizului pur consultativ al Consiliului. Membrii sistemului judiciar sunt ulterior numiți în mod oficial de Președintele Republicii. Reforma constituțională propusă ar face ca avizul Consiliului Superior al Magistraturii cu privire la numirea procurorilor candidați să devină obligatoriu pentru puterea executivă, consolidând rolul Consiliului în procesul de numire. Mai mult, Consiliul Superior este organismul care are competența de a lua decizii cu privire la măsurile disciplinare în cazul judecătorilor, în timp ce ministrul justiției adoptă decizii disciplinare în cazul procurorilor, în temeiul unui aviz fără caracter obligatoriu al Consiliului Superior. Conform propunerii de reformă, Consiliul Superior ar deveni organismul cu competență în luarea deciziilor cu privire la măsurile disciplinare în cazul procurorilor. GRECO a salutat modificările constituționale propuse. În plus, reforma propusă ar putea pune capăt dreptului foștilor președinți ai Republicii de a deveni, după terminarea mandatului, membri în Consiliul Constituțional. Reforma ar duce, de asemenea, la abolirea Curții de Justiție a Republicii, care are competența de a audiere a cauzelor penale legate de fapte comise de membrii guvernului în exercitarea funcțiilor deținute. Competența de audiere a acestor cauze ar reveni, în schimb, Curții de Apel din Paris. Pe lângă aceste reforme propuse, au avut loc și alte modificări, precum adoptarea de către Consiliul Superior, în ianuarie 2019, a unei Culegeri de obligații deontologice ale magistraților. Acest Compendiu recomandă ca membrii activi ai sistemului judiciar să nu solicite distincții de onoare pentru ei înșiși, pentru a evita orice fel de suspiciune din partea cetățenilor în ceea ce privește independența lor. În această privință, Consiliul Europei își exprimase anterior îngrijorările cu privire la posibilitatea de a acorda judecătorilor distincții de onoare și decorații oficiale.

Independența judiciară este percepută ca fiind la un nivel ridicat de întreprinderi și la un nivel mediu de publicul larg. Un procent de 56 % dintre cetățeni, precum și 68 % dintre întreprinderi, consideră că gradul de independență al instanțelor judecătorești este „destul de bun sau foarte bun”. Deși nivelul la care este percepută independența de către întreprinderi a crescut în ultimii ani, totuși, din anul 2016, acest nivel a rămas în mare parte stabil în rândul cetățenilor.

Calitate

În prezent, se depun eforturi pentru a dezvolta în continuare digitalizarea sistemului de justiție. Informațiile online cu privire la sistemul judiciar sunt disponibile într-o măsură cuprinzătoare publicului larg, iar posibilitatea de a transmite citații și de a urmări online etapele unei proceduri judiciare este larg răspândită în rândul instanțelor. Cu toate acestea, posibilitatea de a înainta o cauză prin mijloace electronice rămâne limitată, la fel și categoriile de hotărâri care sunt publicate online. În acest sens, un decret recent privind accesul publicului larg la deciziile judecătorești reprezintă următorul pas în procesul de digitalizare. Totuși, părțile interesate au criticat anterior modalitățile de publicare și au subliniat nevoia de a asigura siguranța și confidențialitatea membrilor sistemului judiciar. În plus, Legea de programare în domeniul justiției pentru perioada 2018-2022 urmărește continuarea digitalizării procedurilor judiciare, fiind în desfășurare un proces de facilitare a depunerii cererilor de asistență judiciară prin mijloace electronice.

Scopul acestor inițiative este de a spori resursele sistemului judiciar. Deși valoarea totală a cheltuielilor publice cu instanțele judecătorești, exprimată în EUR pe cap de locuitor, se situează deasupra mediei, cheltuielile ca procent din PIB sunt destul de reduse. Legea de programare în domeniul justiției pentru perioada 2018-2022 prevede o creștere semnificativă a resurselor financiare alocate sistemului judiciar, cu o diferență de 24 % între bugetul anului 2017 de 6,7 miliarde EUR și valoarea de 8,3 miliarde EUR planificată pentru anul 2022. În plus, din luna iulie 2019 este în desfășurare o consultare între ministrul justiției și părțile interesate, cu scopul de a elabora un instrument fiabil de măsurare a volumului de activitate. Existența unui astfel de instrument ar fi de folos pentru o gestionare optimă a resurselor umane și financiare ale sistemului judiciar. În privința asistenței judiciare, pragul venitului aplicabil pentru a putea beneficia de asistență judiciară completă se situează cu puțin sub pragul de sărăcie stabilit de Eurostat. Legea de programare în domeniul justiției pentru perioada 2018-2022 introduce medierea obligatorie pentru unele cauze privind cereri cu valoare redusă, ceea ce ar putea avea consecințe asupra accesului cetățenilor la justiție.

Anumite măsuri legate de funcționarea sistemului de justiție au fost introduse în perioada pandemiei de COVID-19. Printre aceste măsuri s-a numărat și eliberarea anticipată a unor categorii de deținuți, dar a fost introdusă și prelungirea automată a duratei arestului preventiv. Măsura a fost întâmpinată cu critici dure de părțile interesate, care au subliniat riscul legat de asigurarea dreptului fundamental la libertate. Consiliul de Stat a respins o acțiune în justiție prin care se contesta legalitatea prelungirii arestului preventiv. Curtea de Casație a decis că instanța care ar fi hotărât în mod normal cu privire la prelungire ar trebui să revizuiască rapid validitatea deciziei de prelungire.

Eficiență

Justiția civilă se confruntă cu unele dificultăți legate de eficiență. Timpul estimat necesar pentru soluționarea litigiilor civile și comerciale a crescut în ultimii ani, în anul 2018 durata medie fiind de peste 400 de zile. Mai mult, rata de soluționare a litigiilor civile și comerciale a scăzut la 96 % în anul 2018, existând un număr semnificativ de litigii civile și comerciale pendinte. Introducerea recentă a executării provizorii a sentințelor de primă instanță are scopul de a încuraja și mai mult eficiența sistemului de justiție. Mai mult, recenta fuzionare a unor tribunale de primă instanță într-o formă unică de „tribunal judiciaire” poate să ajute la atingerea acestui obiectiv, deși părțile interesate au exprimat unele îngrijorări cu privire la impactul acestei reforme asupra accesului cetățenilor la justiție.

II. Cadrul anticorupție

Franța are un cadru instituțional și legislativ în mare parte operațional. Există legi de prevenire și combatere a corupției în sectorul privat și cel public, inclusiv pentru protecția avertizorilor de integritate, declarația de avere, activitatea de lobby și mecanismul „ușilor turnante”. Printre autoritățile implicate în combaterea corupției se numără Agenția anticorupție, Înalta Autoritate pentru Transparența Vieții Publice și Oficiul Central pentru Combaterea Corupției și a Infracțiunilor Fiscale. Parchetul Național Financial are competența de investigare a cazurilor de corupție la nivel înalt.