ISSN 1831-0966
CURTEA DE CONTURI
EUROPEANĂ
2012
RO
Raportul special nr. 5
SISTEMUL INFORMAŢIONAL COMUN PENTRU 
RELAŢIILE EXTERNE (CRIS)

SISTEMUL INFORMAŢIONAL COMUN 
PENTRU RELAŢIILE EXTERNE (CRIS)Raportul special nr. 5  2012
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) al doilea paragraf TFUE]
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBOURG
Tel. +352  4398-1
Fax +352  4398-46410
e-mail: eca-info@eca.europa.eu
Internet: http://eca.europa.eu
Raportul special  nr. 5  2012
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet  
pe serverul Europa (http://europa.eu).
O fișă catalografică figurează la sfârșitul prezentei publicații.
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2012
ISBN 978-92-9237-616-1
doi:10.2865/98915
© Uniunea Europeană, 2012
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Printed in Luxembourg
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)3
CUPRINS
Puncte
	 ABREVIERI 	ŞI	GLOSAR
I–IX	 SINTEZĂ
1-16	 INTRODUCERE
1–6	 TEMA 	AUDITULUI
7–13 	 DESCRIEREA 	SISTEMULUI 	CRIS
14–16 	 CADRUL 	DE	REGLEMENTARE
17–23	 SFERA 	ŞI	ABORDAREA 	AUDITULUI
24–74	 OBSERVAŢII
24–44 	 	DEŞI 	EXISTĂ 	O SERIE 	DE	DEFICIENŢE,	 PROCESUL 	DE	DEZVOLTARE 	A SISTEMULUI 	CRIS 	ESTE 	ÎN	PREZENT 	
DERULAT 	ASTFEL 	ÎNCÂT 	SĂ	SE	RĂSPUNDĂ 	NECESITĂŢILOR 	COMISIEI
24–29	 ÎN 	PREZENT,	 PROIECTELE 	DE	DEZVOLTARE 	A SISTEMULUI 	RĂSPUND 	UNOR 	NECESITĂŢI 	PRECIS 	IDENTIFICATE
30–35	 ESTE 	NEVOIE 	DE	FORMULAREA 	UNEI 	DEFINIŢII 	ACTUALIZATE 	A ROLULUI 	SISTEMULUI 	CRIS
36–41	 DEFICIENŢE 	LA	NIVELUL 	SISTEMULUI 	DE	CODURI 	ATRIBUITE 	DATELOR
42–44	 PROBLEME 	PERSISTENTE 	ÎN	CEEA 	CE	PRIVEŞTE 	UŞURINŢA 	DE	UTILIZARE
45–57	 	MODUL 	DE	GESTIONARE 	A SISTEMULUI 	CRIS 	NU	ESTE 	ÎNCĂ 	SUFICIENT 	DE	EFICACE 	ÎN	CEEA 	CE	PRIVEŞTE 	
ASIGURAREA 	INTEGRITĂŢII 	DATELOR
49–52	 DATE 	LIPSĂ
53–56	 DATE 	INCORECTE
57	 INTRODUCEREA 	CU	ÎNTÂRZIERE 	A DATELOR
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)4
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)58–74	 UN	NIVEL 	INSUFICIENT 	DE	SECURITATE 	A SISTEMULUI 	ŞI	A DATELOR 	DIN	CADRUL 	ACESTUIA
58–62	 RESPONSABILITĂŢILE 	ÎN	MATERIE 	DE	SECURITATE 	A DATELOR 	NU	SUNT 	DEFINITE 	ÎN	MOD 	CLAR
63–67	 	DEFICIENŢE 	CARE 	AFECTEAZĂ 	CAPACITATEA 	SISTEMULUI 	DE	A GARANTA 	CONFIDENŢIALITATEA 	ŞI	
INTEGRITATEA 	DATELOR
68–72	 DOCUMENTAŢIA 	SISTEMULUI 	ESTE 	INCOMPLETĂ
73–74	 MONITORIZARE 	INSUFICIENTĂ 	A PRELUCRĂRII 	DATELOR 	CU	CARACTER 	PERSONAL
75–81 	 CONCLUZII 	ŞI	RECOMANDĂRI
RĂSPUNSURILE 	COMISIEI
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)5
ABAC : Sistemul contabil al Comisiei, bazat pe contabilitatea de angajamente; a înlocuit Sincom2, un sistem contabil bazat pe 
contabilitatea de casă.
ABAC 	Datawarehouse : Sistem informaţional al Comisiei, care furnizează date financiare şi contabile în formă consolidată.
Coduri 	(pentru 	date) : Valori pe care le pot lua anumite date şi care sunt utilizate în cadrul unei baze de date pentru a clasifica 
alte date.
Confidenţialitate 	(a	datelor) : Caracterul selectiv al accesului la anumite informaţii sau la un sistem informaţional ori la o parte 
dintr -un sistem informaţional (precum algoritmi, programe şi documentaţie), respectiv faptul că accesul la acestea este rezervat 
persoanelor, organismelor şi procedurilor autorizate.
CRIS : Sistemul informaţional comun RELEX ( Common RELEX Information System )
Date 	cu	caracter 	personal : Orice informație referitoare la o persoană fizică identificată sau identificabilă; o persoană identifi -
cabilă este o persoană care poate fi identificată, direct sau indirect, în special prin referire la un număr de identificare sau la unul 
sau mai multe elemente specifice, proprii identității sale fizice, fiziologice, psihice, economice, culturale sau sociale.
DG: Direcţie Generală
Disponibilitate 	(a	datelor) : Capacitatea unui sistem informaţional de a executa o sarcină conform unor parametri determinaţi 
în ceea ce priveşte momentul executării sarcinilor, termenele -limită şi performanţa.
EuropeAid : Direcţia Generală Dezvoltare şi Cooperare − EuropeAid din cadrul Comisiei Europene (anterior, Oficiul de Cooperare 
− EuropeAid şi Direcţia Generală Dezvoltare)
FED : Fondurile europene de dezvoltare
Guvernanţa 	în	domeniul 	tehnologiei 	informaţiei : Se referă la acele structuri şi procese legate de modul de conducere şi de 
organizare a unei entităţi care au rolul de a garanta că, în cadrul entităţii, tehnologia informaţiei sprijină şi potenţează strategiile 
şi obiectivele entităţii.
Integritatea 	(datelor) : Garanţia că sistemul informaţional şi datele prelucrate de acesta nu pot fi modificate decât în mod 
deliberat şi legitim şi că sistemul va furniza în mod corect şi complet rezultatul solicitat.
IT: Tehnologia informaţiei ( Information technology )
OCDE : Organizaţia pentru Cooperare şi Dezvoltare Economică
OLAS : On‑Line Accounting System  (Sistem contabil online); sistem informaţional utilizat de Comisie până în anul 2008 pentru 
sprijinirea operaţiunilor FED.
Operator 	de	date 	(cu	caracter 	personal) : Instituția sau organul comunitar, direcția generală, unitatea sau orice altă entitate 
organizațională care stabileşte, singură sau împreună cu altele, scopurile şi mijloacele prelucrării datelor cu caracter personal.ABREVIERI ŞI GLOSAR
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)6
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)Prelucrarea 	datelor 	cu	caracter 	personal : Orice operațiune sau serie de operațiuni care se efectuează asupra date -
lor cu caracter personal, prin mijloace automatizate sau neautomatizate, cum ar fi colectarea, înregistrarea, organiza -
rea, stocarea, adaptarea sau modificarea, extragerea, consultarea, utilizarea, dezvăluirea prin transmitere, diseminare 
sau în orice alt mod, alăturarea ori combinarea, precum şi blocarea, ştergerea sau distrugerea.
RELEX : Acronim din limba franceză pentru relations extérieures  (relaţii externe)
ROM : Results‑Oriented Monitoring  (monitorizare orientată spre rezultate)
Securitate 	(a	datelor) : Securitatea datelor vizează capacitatea unui sistem informaţional de a garanta confidenţiali -
tatea, integritatea şi disponibilitatea datelor.
Sistem 	informaţional : Un ansamblu de echipamente, de metode şi de proceduri şi, acolo unde este cazul, de per -
soane/personal, organizat astfel încât să îndeplinească funcţii de prelucrare a informaţiilor.
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)7
SINTEZĂ
I.
CRIS reprezintă sistemul informaţional instituit de Comisie 
pentru a sprijini gestionarea acţiunilor externe. Funcţiile 
acestui sistem au fost extinse în mod permanent de la 
darea sa în funcţiune, petrecută în 2002. În prezent, CRIS 
reprezintă principalul sistem informaţional de referinţă 
pentru gestionarea, raportarea şi înregistrarea documen -
tară a acţiunilor externe, atât cele finanţate de la bugetul 
general al Uniunii Europene, cât şi cele finanţate prin 
fondurile europene de dezvoltare (FED).
II.
Sistemul CRIS le permite tuturor angajaţilor Comisiei 
care îndeplinesc sarcini legate de gestionarea acţiunilor 
externe  – atât angajaţii de la sediul Comisiei, cât şi cei 
din cadrul delegaţiilor UE  – să utilizeze o bază de date 
comună. CRIS furnizează date privind diferitele etape de 
gestionare, de la programare până la elaborare şi monito -
rizare, acoperind atât aspecte operaţionale, cât şi aspecte 
financiare ale acţiunilor în cauză. În plus, CRIS transmite 
date financiare către sistemul contabil al Comisiei, ABAC.
III.
Întrebarea globală de audit abordată de Curte a fost dacă 
sistemul CRIS răspundea sau nu în mod eficace nece -
sităţilor informaţionale ale Comisiei. În special, Curtea 
a evaluat dacă sistemul CRIS fusese conceput astfel încât 
să poată răspunde cu eficacitate necesităţilor Comisiei şi 
dacă informaţiile furnizate de sistem erau fiabile. Auditul 
a inclus examinarea documentaţiei deţinute de Comisie 
cu privire la sistem, precum şi efectuarea de teste de fond 
pe date din cadrul CRIS.
IV.
Curtea concluzionează că sistemul CRIS răspunde în mod 
eficace, în cea mai mare parte, necesităţilor Comisiei în 
materie de informaţii în domeniul acţiunilor externe. 
Totuşi, după zece ani de dezvoltare a sistemului, persistă 
încă anumite deficiențe. Acestea privesc, în special, urmă -
toarele aspecte: modul în care este definit rolul sistemului 
CRIS în raport cu sistemul contabil al Comisiei; sistemul 
de coduri atribuite datelor; nivelul insuficient de eficaci -
tate în ceea ce prive şte asigurarea integrității datelor; şi, 
la un nivel mai general, nivelul insuficient de securitate 
a sistemului şi a datelor din cadrul acestuia. Unele din 
observațiile din cuprinsul prezentului raport coroborează 
o serie de alte observații formulate în rapoarte anterioare 
ale Curții.
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)8
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)V.
Proiectele de dezvoltare a sistemului CRIS răspund în pre -
zent unor necesităţi informaţionale precis identificate, 
consemnate în documentaţia Comisiei. Totuşi, în pofida 
progreselor recente realizate în ceea ce priveşte guver -
nanţa CRIS, continuă să lipsească o formulare actualizată 
a rolului acestui sistem. În special, era neclar în ce măsură 
exista sau nu o justificare pentru faptul că sistemul CRIS 
duplica anumite funcţii ale sistemului contabil al Comisiei.
VI.
Proiectele de dezvoltare a sistemului CRIS din perioada 
2005-2008 nu s -au derulat într -un cadru suficient de for -
mal, ceea ce face ca, în prezent, codurile pentru date să 
nu fie definite în mod corespunzător. Drept urmare, con -
solidarea datelor în CRIS este deosebit de complicată şi 
prezintă o mare vulnerabilitate la erori. În special, CRIS nu 
prezintă fiabilitate în ceea ce priveşte furnizarea de date 
agregate pe țări beneficiare, pe instrumente financiare 
şi pe diversele politici, cu privire la ajutoarele externe.
VII.
Referitor la integritatea datelor din sistemul CRIS, Curtea 
a constatat că existau date care lipseau, care nu erau 
valide sau care nu se aflau la zi. Aceste deficiențe afec -
tau eficiența şi eficacitatea sistemului ca instrument de 
gestionare.
VIII.
Comisia nu reu şise încă să asigure un nivel suficient de 
securitate a sistemului şi a datelor din cadrul acestuia. 
Deşi existau proceduri cu privire la administrarea dreptu -
rilor de acces ale utilizatorilor, responsabilitățile în mate -
rie de securitate a datelor CRIS nu erau clar definite. În 
plus, anumite deficiențe ale sistemului afectau eficiența 
şi eficacitatea acestuia în ceea ce prive şte asigurarea 
confidențialității şi a integrității datelor. Nu în ultimul 
rând, Curtea a constatat că prelucrarea datelor cu caracter 
personal nu era monitorizată suficient.IX.
Pe baza observaţiilor sale, Curtea formulează următoarele 
recomandări, menite să crească gradul de eficacitate a sis -
temului CRIS în ceea ce priveşte modul în care răspunde 
acesta necesităţilor informaţionale ale Comisiei:
(a) Ar trebui să se enunțe în mod clar rolul atribuit siste -
mului informațional CRIS, în special în raport cu sis -
temul contabil al Comisiei, ABAC. Comisia ar trebui, 
în special, să depună eforturi pentru a reduce gradul 
de duplicare a funcțiilor ABAC în sistemul CRIS.
(b) Modul de organizare a  listelor de coduri folosite 
pentru datele din sistemul CRIS ar trebui eficienti -
zat, pentru a se garanta că nu există liste duplicate 
şi că valorile din cadrul listelor nu se suprapun. De 
asemenea, mecanismele actuale de control al calității 
datelor (verificări, procese) ar trebui revizuite şi con -
solidate, astfel încât să existe instrumente eficace 
de garantare a fiabilității datelor. Aceste măsuri ar 
trebui să vizeze, în special, asigurarea eficacității şi 
a eficienței sistemului CRIS în ceea ce prive şte furni -
zarea de informații agregate pe țări beneficiare, pe 
domenii de politici şi pe instrumente financiare.
(c) În cadrul proiectelor viitoare de dezvoltare a siste -
mului CRIS, ar trebui să se acorde atenția cuvenită 
creşterii u şurinței de utilizare a sistemului, luându -se 
în considerare numărul mare al utilizatorilor CRIS şi 
diversitatea acestora.
(d) Ar trebui să se stabilească în mod clar responsabili -
tăţile în materie de gestionare a securităţii datelor 
CRIS şi să se efectueze o evaluare globală a riscurilor 
legate de tehnologia informaţiei. Ar trebui să se apli -
ce măsurile necesare de precauţie în ceea ce priveş -
te protecţia datelor cu caracter personal şi a celor 
financiare.
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)9
INTRODUCERE
TEMA 	AUDITULUI
1.	 Acţiunile externe reprezintă măsurile derulate de Comisie în state din afara 
Uniunii Europene, de exemplu acţiunile legate de extinderea Uniunii, de 
dezvoltarea statelor din Africa, zona Caraibilor şi Pacific sau de politica de 
comerţ exterior. Gestionarea acţiunilor externe este un proces la care parti -
cipă atât serviciile centrale ale Comisiei, de la Bruxelles, cât şi delegaţiile UE, 
care activează în numeroase ţări din întreaga lume. În 2010, valoarea totală 
a angajamentelor asumate de Comisie pentru acţiunile externe s -a ridicat 
la 11  107 milioane de euro1. 
2.	 De-a lungul ultimului deceniu, Comisia a depus eforturi în vederea armo -
nizării şi a simplificării procedurilor sale de gestionare a acţiunilor externe. 
Comisia a luat măsuri, în special, în direcţia comasării serviciilor responsabile 
de execuţia acestor acţiuni. În paralel, Comisia a derulat şi un demers vizând 
crearea unui sistem informaţional armonizat, respectiv Sistemul informaţio -
nal comun RELEX (CRIS - Common RELEX Information System ), prin integrarea 
mai multor sisteme informaţionale eterogene. Acest sistem era menit să 
permită „furnizarea de informaţii financiare în timp real cu privire la proiecte 
şi la programe” în domeniul acţiunilor externe.
3.	 Un sistem informaţional reprezintă un ansamblu de echipamente, de metode 
şi de proceduri şi, acolo unde este cazul, de persoane/personal, organizat 
astfel încât să îndeplinească funcţii de prelucrare a informaţiilor2. În cadrul 
unei organizaţii, sistemele informaţionale sunt implementate, de obicei, 
pentru a furniza angajaţilor, inclusiv personalului de conducere, informa -
ţiile necesare astfel încât aceştia să îşi poată îndeplini responsabilităţile în 
materie de planificare, de monitorizare, de control şi de raportare.
4.	 În 2002, când a fost dat în funcţiune sistemul CRIS, funcţiile acestuia vizau 
execuţia financiară a proiectelor. Din 2002, sistemul a fost extins în mod 
permanent, oferind sprijin pentru un număr din ce în ce mai mare de as -
pecte financiare şi operaţionale din cadrul gestionării acţiunilor externe. În 
prezent, CRIS acoperă toate etapele acţiunilor în cauză, de la programare 
până la elaborare şi monitorizare.1 8 445 de milioane de euro 
de la bugetul general al UE 
şi 2 662 de milioane de euro 
de la bugetul FED. Sursa : 
Document de lucru al 
serviciilor Comisiei cu privire 
la Raportul anual 2011 privind 
politicile de dezvoltare şi 
asistență externă ale Uniunii 
Europene şi punerea în 
aplicare a acestora în 2010, 
SEC(2011) 880 final; însoţeşte 
Raportul anual 2011 privind 
politicile de dezvoltare şi 
asistență externă ale Uniunii 
Europene şi punerea în 
aplicare a acestora în 2010, 
COM(2011) 414 final.
2 Decizia C(2006) 3602 
a Comisiei din 16 august 2006 
privind securitatea sistemelor 
informaţionale utilizate de 
Comisia Europeană.
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)10
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)3 La data de 1 ianuarie 2011, 
serviciile fostei DG AIDCO 
şi ale fostei DG DEV au fost 
comasate în cadrul noii 
Direcţii Generale Dezvoltare 
şi Cooperare − EuropeAid 
(DG Dezvoltare şi Cooperare 
− EuropeAid); „EuropeAid” , 
denumirea publică sub care 
era mai larg cunoscută fosta 
DG AIDCO, este în prezent 
utilizată de DG Dezvoltare şi 
Cooperare − EuropeAid.
4 La data de 1 ianuarie 2011, 
fosta Direcţie Generală 
Relaţii Externe şi-a încetat 
funcţionarea, majoritatea 
activităţilor sale fiind preluate 
de Serviciul European 
de Acţiune Externă. 
Activităţile sale financiare 
au fost preluate de Serviciul 
Instrumente de Politică 
Externă.5.	 Sistemul CRIS este utilizat în principal de către Direcţia Generală (DG) Dez -
voltare şi Cooperare − EuropeAid3, de către Direcţia Generală Extindere şi 
de către Serviciul Instrumente de Politică Externă4. Principalul mod în care 
aceste servicii utilizează CRIS este ca interfaţă pentru a introduce în siste -
mul contabil al Comisiei (ABAC) datele financiare privind acţiunile externe. 
Operaţiunile financiare sunt iniţiate în sistemul CRIS, datele fiind introduse 
şi verificate în cadrul CRIS anterior transferului lor automat către sistemul 
ABAC. Astfel, se evită introducerea de două ori a datelor. În plus, CRIS per -
mite introducerea, prelucrarea şi stocarea datelor operaţionale cu privire la 
programele şi proiectele din domeniul acţiunilor externe; un exemplu de 
astfel de date îl reprezintă rezultatele activităţilor de audit şi de monitorizare. 
Aceste date pot fi utile în procesul de gestionare şi în cel decizional, precum 
şi în cadrul monitorizării globale a implementării acţiunilor externe.
6.	 Datorită rolului său în înregistrarea şi raportarea rezultatelor controalelor in -
terne, CRIS reprezintă în prezent o componentă -cheie a sistemului de control 
intern aplicat de Comisie pentru gestionarea acţiunilor externe.
DESCRIEREA 	SISTEMULUI 	CRIS
7.	 CRIS reprezintă un sistem informaţional computerizat: funcţionarea sa depin -
de în mod esenţial de echipamente informatice şi de echipamente de tele -
comunicaţii (hardware) şi de proceduri electronice (software). Componenta 
de software a sistemului CRIS constă, în mare, în următoarele elemente: 
o bază de date, o interfaţă web pentru introducerea şi consultarea datelor de 
către utilizatori şi o interfaţă (o conexiune) cu sistemul contabil al Comisiei, 
ABAC. Datorită faptului că funcţionează prin intermediul unei baze de date 
centrale (unice), CRIS le permite tuturor utilizatorilor din cadrul Comisiei şi 
al delegaţiilor UE să aibă acces la date identice.
8.	 Interfaţa pentru utilizatori este structurată pe mai multe module diferite. Cea 
mai mare parte a acestor module corespund diferitelor etape ale ciclului de 
proiect şi ale ciclului anual de gestionare, după cum se arată în figura 1 , iar 
restul modulelor sunt utilizate pentru administrarea sistemului.
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)11
FIGURA 	1
MODULELE 	CRIS 	ŞI	ETAPELE 	PE	CARE 	LE	ACOPERĂ 	ACESTEA 	ÎN	CICLUL 	PROIECTELOR 	ŞI	
ÎN	CICLUL 	ANUAL 	DE	GESTIONARE
Etapa din ciclul de proiect/ ciclul de gestionare Principalele module CRIS utilizate
Stabilirea strategiei
pentru politica vizată
şi a strategiei la nivel de ţară
Pregătirea acţiunii
Execuţie şi raportareProgramare
Previziuni /f_inanciare
Decizii
Proceduri de achiziţii/
cereri de propuneri
Înscriere online -
bază de date potenţiali candidaţi
Dosar entitate juridică/
dosar cont bancar 
Contracte-cadru
Proiecte
Contracte
Garanţii /f_inanciare
Facturi/plăţi
Previzionare venituri
Ordine de recuperare
Audit
Monitorizare orientată spre rezultate
(ROM)
Evaluări
Sursa : Curtea de Conturi Europeană.
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)12
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)9.	 În general, fiecare modul din cadrul sistemului CRIS le permite utilizatorilor 
să execute următoarele sarcini (printre alte funcţii):
 οcrearea, modificarea şi validarea de „fişe” electronice;
 οcăutarea în ansamblul fişelor existente;
 οconsultarea fişelor şi a datelor aferente acestora; unele dintre aceste date 
pot fi calculate în mod automat de către sistem;
 οataşarea de documente la fişele din sistem;
 οcorelarea fişelor cu fişe dintr -un modul diferit.
10.  De exemplu, utilizatorii modulului Contracte pot căuta în sistemul CRIS fişele 
privind toate contractele atribuite unui beneficiar dat. Toate fişele găsite în 
urma unei astfel de căutări vor conţine, în mod normal, printre alte infor -
maţii, următoarele date: numărul contractului în cauză şi o scurtă descriere 
a acestuia; stadiul şi tipul contractului; numele serviciului responsabil şi 
numele persoanelor responsabile; zona geografică vizată; data de semnare 
şi cea de încetare a contractului; valoarea contractului şi liniile bugetare 
aferente. La o astfel de fişă este ataşată, în mod normal, şi o copie scanată 
a contractului şi a anexelor la acesta. În plus, o fişă de acest tip este, în gene -
ral, corelată cu alte fişe, de exemplu fişe din modulul Facturi, corespunzând 
diverselor facturi primite de la beneficiar. Astfel, din fişa iniţială, utilizatorul 
poate naviga către toate fişele legate de acţiunea în cauză şi poate consulta 
în mod direct versiunea electronică a documentelor subiacente.
11.  Interfaţa pentru utilizatori a sistemului CRIS este completată de două alte 
instrumente:
 οun sistem pentru raportare, denumit CRIS Datawarehouse, prin interme -
diul căruia utilizatorii pot agrega datele din sistemul CRIS şi
 οun sistem pentru documentare, denumit CRIS Knowledge Base, prin inter -
mediul căruia se poate accesa toată documentaţia disponibilă cu privire 
la modul de utilizare a sistemului CRIS.
12.  Numărul utilizatorilor CRIS a crescut de -a lungul anilor. În 2010, CRIS a fost 
utilizat de către 5  000 de utilizatori individuali, peste 3  000 dintre aceştia 
reprezentând utilizatori din cadrul delegaţiilor UE, după cum se arată în 
tabel . Numărul mediu de sesiuni de utilizare efectuate în cursul unei zile 
lucrătoare obişnuite a fost de aproximativ 3  000.
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)13
13.  Dezvoltarea şi mentenanţa sistemului CRIS sunt finanţate prin credite alocate 
de la bugetul general al UE şi prin credite alocate de la bugetul fondurilor 
europene de dezvoltare (FED). Bugetul total solicitat pentru dezvoltarea şi 
mentenanţa sistemului CRIS şi pentru serviciile de suport aferente acestuia 
a crescut de -a lungul timpului, atingând 13 milioane de euro în 2011. Acest 
buget este administrat de EuropeAid, care coordonează dezvoltarea şi men -
tenanţa sistemului CRIS în colaborare cu alte direcţii generale care utilizează 
sistemul sau care asigură sprijin pentru funcţionarea acestuia.
Repartizarea utilizatorilor Utilizatori ai sistemului CRIS în 2010 Numărul de sesiuni de utilizare în 2010
Delegaţii UE 3 095 62 % 562 861 70,5 %
EuropeAid 1 319 26 % 178 993 22,5 %
Fosta DG RELEX 164 3 % 7 404 1 %
DG Extindere 277 6 % 44 373 5,5 %
DG Ajutor Umanitar şi Protecţie 
Civilă (ECHO)45 1 % 1 222 0 %
Alte direcţii generale sau alte 
servicii105 2 % 3 683 0,5 %
TOTAL 5 005 100 % 798 536 100 %TABEL
NUMĂRUL 	UTILIZATORILOR 	SISTEMULUI 	CRIS 	ÎN	2010
Sursa : Cifre calculate de Curte pe baza datelor din sistemul CRIS.
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)14
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)5 Regulamentul (CE, 
Euratom) nr. 1605/2002 al 
Consiliului din 25 iunie 2002 
privind regulamentul 
financiar aplicabil bugetului 
general al Comunităţilor 
Europene (JO L 248, 
16.9.2002, p. 1).
6 Regulamentul (CE, 
Euratom) nr. 2342/2002 
al Comisiei din 
23 decembrie 2002 de 
stabilire a normelor de 
aplicare a Regulamentului 
(CE, Euratom) nr. 1605/2002 
al Consiliului privind 
regulamentul financiar 
aplicabil bugetului general 
al Comunităţilor Europene 
(JO L 357, 31.12.2002, p. 1). În 
special, articolul 48 prevede 
că sistemele şi procedurile de 
gestiune şi de control intern 
trebuie să fie concepute astfel 
încât să asigure, printre altele, 
producția fiabilă de informații 
financiare şi de gestiune.
7 Regulamentul (CE) 
nr. 45/2001 al Parlamentului 
European şi al Consiliului din 
18 decembrie 2000 privind 
protecția persoanelor fizice 
cu privire la prelucrarea 
datelor cu caracter personal 
de către instituțiile şi organele 
comunitare şi privind libera 
circulație a acestor date 
(JO L 8, 12.1.2001, p. 1).
8 A se vedea nota de subsol 2.CADRUL 	DE	REGLEMENTARE
14.  Regulamentul financiar al Uniunii Europene5 şi normele de aplicare a aces -
tui regulament6 stabilesc principiile fundamentale în materie de execuţie 
a bugetului. Aceste texte de lege precizează, în special, faptul că ordonatorii 
de credite trebuie să pună la punct structuri organizatorice adecvate, să 
implementeze proceduri corespunzătoare de control şi să raporteze, către 
instituţia în care îşi desfăşoară activitatea, cu privire la modul în care s -au 
achitat de responsabilităţile care le -au fost încredinţate. Legislaţia menţio -
nată conţine, de asemenea, prevederi vizând în mod anume sistemele in -
formaţionale financiare.
15.  Regulamentul (CE) nr. 45/20017 prevede norme pentru protecţia persoanelor 
fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituţiile 
şi organele Uniunii Europene.
16.  În fine, Decizia C(2006) 3602 a Comisiei8 prevede măsuri de securitate pentru 
protecţia sistemelor informaţionale ale Comisiei şi a informaţiilor prelucrate 
prin intermediul acestor sisteme, împotriva ameninţărilor existente cu privire 
la disponibilitatea acestor sisteme şi informaţii şi cu privire la integritatea şi 
confidenţialitatea lor.
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)15
SFERA ŞI ABORDAREA AUDITULUI
17.  Întrebarea globală de audit abordată de Curte a fost dacă sistemul CRIS 
răspunde în mod eficace necesităţilor Comisiei în materie de informaţii, în 
domeniul acţiunilor externe.
18.  Această întrebare globală a fost abordată prin intermediul a trei întrebări 
subordonate:
(a) sistemul CRIS este conceput astfel încât să poată răspunde în mod 
eficace necesităţilor Comisiei? (a se vedea punctele 24-44)
(b) informaţiile furnizate de CRIS sunt fiabile? (a se vedea punctele 45-57)
(c) Comisia a luat măsuri suficiente pentru a asigura protecţia sistemului 
CRIS şi a datelor din cadrul acestuia? (a se vedea punctele 58-74).
19.  În ceea ce priveşte întrebarea (a) şi întrebarea (c), auditul s -a bazat, în cea 
mai mare parte, pe analiza documentaţiei relevante, precum şi pe explicaţiile 
obţinute de la membrii personalului Comisiei în cursul interviurilor de audit. 
Această componentă a auditului a vizat în principal dezvoltarea sistemului 
CRIS cu începere din anul 2005. S -au luat însă în considerare şi evenimente 
derulate între 2000  şi 2005, în măsura în care a fost disponibilă documentaţie 
relevantă. Această componentă a auditului s -a concentrat asupra EuropeAid, 
care reprezintă actorul -cheie în procesul de dezvoltare a sistemului CRIS. De 
asemenea, în luna mai 2011, Curtea a efectuat un sondaj electronic în rândul 
utilizatorilor CRIS din delegaţiile UE.
20.  Cea de a doua componentă a auditului − cea referitoare la întrebarea (b) 
− a constat în analiza fiabilităţii informaţiilor furnizate de CRIS. Acest lucru 
s-a realizat prin intermediul unor teste de fond efectuate pe date din cadrul 
sistemului CRIS. Testele respective au fost efectuate pe date extrase în mod 
direct din baza de date a sistemului CRIS, la sfârşitul lunii martie 2011. Prin 
intermediul acestor teste, s -a urmărit să se determine dacă datele din siste -
mul CRIS erau complete, valide, coerente şi la zi.
21.  Sfera auditului a inclus informaţiile referitoare la toate creditele bugetare 
a căror gestiune este asigurată pe baza sistemului CRIS, atât cele alocate de 
la bugetul general al Uniunii Europene, cât şi cele alocate de la bugetul FED.
22.  Din considerente de eficienţă, activitatea de audit s -a axat pe opt din cele 
21 de module ale sistemului CRIS, cele opt module selectate incluzând atât 
module financiare, cât şi module operaţionale9. Acest mod de lucru a permis 
Curţii să efectueze testări mai detaliate ale modulelor selectate, păstrând însă, 
în acelaşi timp, şi o imagine de ansamblu asupra întregului sistem.
23.  Auditul nu a urmărit să evalueze aspectele cu pronunţat caracter tehnic referi -
toare la sistemul CRIS, o astfel de analiză intrând, de obicei, în sfera unui audit 
al sistemelor informatice. De asemenea, acest audit nu a urmărit să evalueze 
raportul cost -eficacitate al mentenanţei şi al dezvoltării sistemului CRIS.9 Modulele selectate pentru 
audit au fost următoarele: 
Decizii, Contracte, Dosare 
entităţi juridice, Facturi, 
Previzionare financiară, Audit, 
Evaluări şi ROM.
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)16
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)DEŞI 	EXISTĂ 	O SERIE 	DE	DEFICIENŢE, 	PROCESUL 	
DE	DEZVOLTARE 	A SISTEMULUI 	CRIS 	ESTE 	ÎN	
PREZENT 	DERULAT 	ASTFEL 	ÎNCÂT 	SĂ	SE	RĂSPUNDĂ 	
NECESITĂŢILOR 	COMISIEI
ÎN	PREZENT, 	PROIECTELE 	DE	DEZVOLTARE 	A SISTEMULUI 	RĂSPUND 	UNOR 	
NECESITĂŢI 	PRECIS 	IDENTIFICATE
24.  Guvernanţa în domeniul tehnologiei informaţiei (IT ) priveşte „acele structuri 
şi procese legate de modul de conducere şi de organizare a unei entităţi care 
au rolul de a garanta că, în cadrul entităţii, tehnologia informaţiei sprijină şi 
potenţează strategiile şi obiectivele entităţii”10. 
25.  Potrivit standardelor de control intern ale Comisiei, trebuie să existe structuri 
corespunzătoare de guvernanţă în domeniul IT11. În special, trebuie satisfă -
cute următoarele cerinţe:
 οfiecare direcţie generală trebuie să definească modul de organiza -
re adecvat pentru gestionarea sistemelor informaţionale de care este 
responsabilă;
 οtrebuie elaborat un plan director anual în materie de IT, care să abordeze 
toate proiectele de dezvoltare referitoare la sistemele informaţionale;
 οpentru fiecare sistem informaţional aflat sub responsabilitatea unei di -
recţii generale, trebuie să se desemneze un coordonator din partea ser -
viciului/serviciilor care utilizează sistemul; acest coordonator trebuie să 
fie clar identificat şi are rolul de a reprezenta interesele utilizatorilor; de 
asemenea, fiecare sistem informaţional trebuie să se afle sub suprave -
gherea unui comitet director;
 οtoate noile proiecte din domeniul sistemelor informaţionale trebuie să fie 
aprobate pe baza unui document de viziune, care să prezinte o descriere 
a proiectului în cauză;
 οtoate noile sisteme informaţionale trebuie dezvoltate utilizându -se me -
todele standard ale Comisiei în materie de gestionare a proiectelor şi de 
dezvoltare.
26.  Aceste măsuri au în special rolul de a garanta că proiectele de dezvoltare 
privind sistemele informaţionale răspund necesităţilor organizaţiei şi că sunt 
concepute astfel încât să răspundă acestor necesităţi în mod eficace12. 10 Definiţie a Institutului 
pentru Guvernanţa IT ( IT 
Governance Institute® ), 
aşa cum a fost citată în 
documentul SEC(2004) 
1267 din 20 octombrie 2004 
(Comunicarea către Comisie 
cu privire la îmbunătăţirea 
guvernanţei IT în cadrul 
Comisiei).
11 Standardul de control 
intern nr. 7. A se vedea, de 
asemenea, documentul 
SEC(2004) 1267.
12 În documentul SEC(2004) 
1267, se prevede că toate 
proiectele de dezvoltare 
a unui sistem informaţional 
trebuie să includă elaborarea 
unui „memoriu justificativ/
studiu de fezabilitate” , care să 
explice de ce se procedează 
la realizarea sistemului în 
cauză, ce funcţie urmează 
să îndeplinească sistemul, 
cum anume urmează 
acesta să îndeplinească 
funcţia respectivă, care 
sunt aspectele din cadrul 
organizaţiei asupra cărora 
sistemul va avea un impact şi 
care sunt costurile acestuia.OBSERVAŢII
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)17
27.  Curtea a constatat că, în perioada 2005-2008, nu a existat un demers siste -
matic şi clar consemnat documentar în vederea identificării şi a ierarhizării 
necesităţilor în materie de informaţii. Acest lucru a contribuit la realizarea 
unor proiecte de dezvoltare care nu răspundeau în mod adecvat necesită -
ţilor Comisiei sau chiar, în cazurile extreme, la realizarea unor proiecte de 
dezvoltare lipsite de orice fel de utilitate (a se vedea caseta 1 ). De asemenea, 
în cazul majorităţii proiectelor IT, procesul de gestionare a fost unul relativ 
informal, cu excepţia unui proiect de amploare vizând preluarea sistemului 
OLAS (sistemul informaţional utilizat anterior pentru a sprijini operaţiunile 
FED).
28.  Din anul 2008, Comisia a început să introducă o structură mai avansată 
de guvernanţă IT pentru sistemul CRIS. Un aspect notabil în acest sens îl 
reprezintă faptul că necesităţile în materie de informaţii sunt, în prezent, 
identificate şi analizate în mod sistematic. De asemenea, toate noile proiecte 
derulate de EuropeAid în materie de dezvoltare a sistemelor informaţionale 
trebuie, în prezent, să fie aprobate pe baza unui document de viziune, care 
să descrie obiectivele proiectului, riscurile pe care le implică acesta şi re -
sursele necesare. Pe baza acestor elemente, EuropeAid elaborează anual un 
plan director în materie de IT, care prezintă toate proiectele preconizate în 
materie de dezvoltare a sistemelor informaţionale. Pentru fiecare proiect, se 
desemnează un coordonator din partea serviciului/serviciilor-„client”, care 
are rolul de a reprezenta interesele utilizatorilor; proiectele de amploare sunt 
derulate sub supravegherea unui comitet director.
29.  De asemenea, EuropeAid a implementat şi aplică în prezent o metodologie 
de gestionare a proiectelor, iar noile proiecte de dezvoltare a sistemelor 
informaţionale fac obiectul consemnării documentare pe parcursul derulării 
lor.
CASETA 	1
MODULUL 	EVALUĂRI 	NU	A FOST 	NICIODATĂ 	UTILIZAT
Într-un document de lucru al Comisiei din anul 2004, se făcea aluzie la faptul că modulul Evaluări din cadrul 
CRIS ar fi urmat să permită furnizarea unei situaţii complete a evaluărilor intermediare şi finale gestionate de 
delegaţii şi de unităţile operaţionale. Acest modul nu a fost însă utilizat niciodată şi nu conţinea niciun fel 
de date. Comisia nu a fost în măsură să furnizeze niciun fel de documentaţie care să poată explica această 
situaţie.
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)18
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)13 A se vedea nota de 
subsol 12.
14 De la darea sa în 
funcţiune, sistemul CRIS 
a preluat, succesiv, funcţiile 
şi datele următoarelor 
sisteme informaţionale: 
Griot (sistemul fostei Direcţii 
Generale DGIA, în 2002), 
Désirée (sistemul fostei 
Direcţii Generale DGIB, în 
2002-2003), MIS (sistemul 
informaţional al fostei 
Direcţii Generale DGVIII, în 
2003-2004) şi OLAS (sistemul 
informaţional al fostei Direcţii 
Generale DEV, în 2008).ESTE 	NEVOIE 	DE	FORMULAREA 	UNEI 	DEFINIŢII 	ACTUALIZATE 	A ROLULUI 	
SISTEMULUI 	CRIS
30.  Bunele practici impun ca pentru toate proiectele de dezvoltare a sistemelor 
informaţionale să se elaboreze o documentaţie în care să se explice de ce 
se procedează la realizarea sistemului în cauză, ce funcţie urmează să înde -
plinească sistemul şi cum anume urmează acesta să îndeplinească funcţia 
respectivă13. Curtea a verificat dacă pentru dezvoltarea sistemului CRIS, în 
ansamblul ei, fusese elaborată o astfel de documentaţie.
31.  Potrivit documentelor identificate de Curte, obiectivul avut în vedere de 
Comisie în anul 2000, atunci când aceasta a decis să realizeze sistemul CRIS, 
era „furnizarea de informaţii financiare în timp real cu privire la proiecte şi 
la programe” în domeniul acţiunilor externe şi „în special, capacitatea de 
a furniza o imagine corectă asupra repartizării angajamentelor şi plăţilor pe 
ţări şi pe sectoare în diferitele regiuni geografice”. CRIS era menit să vină în 
completarea sistemului contabil al Comisiei, punând la dispoziţie funcţii şi 
informaţii specifice domeniului acţiunilor externe.
32.  Astfel, în perioada 2002-2004, modulele iniţiale ale sistemului CRIS au vizat 
în principal o serie de aspecte de gestiune financiară legate de acţiunile 
externe, precum deciziile, contractele şi facturile. Din 2004 însă, funcţiile 
sistemului au fost extinse în mod continuu, în special prin includerea mai 
multor aspecte operaţionale ale acţiunilor externe. S -au adăugat progre -
siv noi module, iar modulele deja existente au fost adaptate (a se vedea 
figura 2 ). De asemenea, s -a procedat la încorporarea în cadrul CRIS a diverse 
sisteme informaţionale separate, ceea ce a extins sfera acoperită de CRIS în 
domeniul acţiunilor externe14. În 2005, în sistemul CRIS au fost introduse 
funcţii pentru utilizarea contabilităţii de angajamente, acest lucru implicând 
o serie de schimbări majore. O altă schimbare majoră, de data aceasta pe -
trecută în 2008, a fost preluarea (încorporarea) sistemului OLAS (a se vedea 
punctul 27).
33.  Faţă de anul 2002, au intervenit schimbări semnificative şi la nivelul sistemu -
lui contabil al Comisiei. Este vorba, în special, de introducerea a numeroase 
funcţii noi, precum înregistrarea contractelor, noile funcţii fiind un rezultat 
al introducerii contabilităţii de angajamente în 2005 şi al înlocuirii fostului 
sistem contabil Sincom2 cu sistemul ABAC.
34.  În pofida schimbărilor semnificative intervenite atât la nivelul CRIS, cât şi 
la nivelul ABAC, Curtea nu a putut identifica niciun document în care să se 
prezinte o formulare actualizată a rolului sistemului CRIS în sistemul infor -
maţional global al Comisiei, a obiectivelor sistemului CRIS sau a sferei exacte 
a operaţiunilor pe care le sprijină acesta.
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)19
FIGURA 	2
CRONOLOGIA 	DEZVOLTĂRII 	SISTEMULUI 	CRIS
NOI MODULE CRISDEZVOLTAREA INTERFEŢEI
DINTRE CRIS ŞI ABAC
PREVIZIONARE FINANCIARĂCONTRACTE-CADRU
ROMFACTURI
(schimbări majore)RECUPERĂRIPREVIZIONARE VENITURIGARANŢII FINANCIAREAUDITPREVIZIONARE FINANCIARĂ
(prima versiune)CONTRACTE
FACTURI
FORMULARE CAD
PROCEDURI DE ACHIZIŢII/
CERERI DE PROPUNERI 
PROGRAMAREDECIZII
ANGAJAMENTE
PLĂŢI
CONTRACTE
FACTURI
RECUPERĂRI
GARANŢII
1999-2002
2002
2003
2004AN
2006
2009
20082007
2005
2010CRIS
Sursa : Curtea de Conturi Europeană.
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)20
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)35.  În special, rolul sistemului CRIS în raport cu sistemul ABAC nu era definit 
în mod corespunzător, multe din funcţiile din cadrul ABAC fiind duplicate 
în cadrul CRIS. Era neclar dacă se obţinea sau nu o valoare adăugată prin 
continuarea introducerii operaţiunilor financiare în sistemul CRIS, în locul in -
troducerii lor direct în sistemul ABAC (a se vedea caseta 2 ). Cu toate acestea, 
din cauza acestei interdependenţe dintre CRIS şi ABAC, aproximativ o treime 
din resursele umane ale serviciului IT al EuropeAid sunt utilizate, în prezent, 
pentru a păstra sistemul CRIS la zi în raport cu evoluţia ABAC, aceste resurse 
nefiind, astfel, disponibile pentru sprijinirea operaţiunilor aferente acţiunilor 
externe.
DEFICIENŢE 	LA	NIVELUL 	SISTEMULUI 	DE	CODURI 	ATRIBUITE 	DATELOR
36.  În cadrul unui sistem informaţional, atribuirea de coduri pentru datele din 
sistem permite accesarea uşoară a datelor stocate, utilizând instrumente 
automatizate de căutare. Utilizarea unor astfel de coduri permite, de aseme -
nea, consolidarea datelor în vederea întocmirii de raportări. Astfel, eficienţa 
şi eficacitatea unui sistem în materie de accesare şi de consolidare facilă 
a datelor stocate depind în foarte mare măsură de calitatea codurilor şi de 
consecvenţa aplicată în utilizarea lor.
37.  Obiectivul stabilit pentru sistemul CRIS în anul 2000 era acela de a furniza 
în timp real informaţii financiare, inclusiv informaţii financiare consolidate 
(agregate), cu privire la proiectele şi la programele din domeniul acţiunilor 
externe (a se vedea punctul 31). Curtea a examinat codurile utilizate pentru 
datele din sistemul CRIS, pentru a determina dacă aceste coduri erau defi -
nite în aşa fel încât să contribuie în mod eficace la îndeplinirea obiectivului 
menţionat.
CASETA 	2
TRANSFER 	INEFICIENT 	DE	DATE 	ÎNTRE 	CRIS 	ŞI	ABAC
Interfaţa existentă între CRIS şi ABAC nu permite un schimb performant de date. Astfel, ABAC derulează în 
mod automat verificări ale exhaustivităţii şi coerenţei datelor referitoare la operaţiunile financiare, înaintea 
înregistrării acestor date. Întrucât verificările realizate de sistemul ABAC nu coincid întotdeauna cu cele 
realizate de sistemul CRIS, datele cu privire la operaţiunile financiare sunt uneori blocate atunci când are 
loc transferul din CRIS în ABAC, transfer care se efectuează într -o etapă avansată a procesului de validare. În 
aceste situaţii, datele trebuie corectate şi trebuie validate din nou în sistemul CRIS şi apoi transferate, încă 
o dată, către sistemul ABAC.
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)21
38.  Curtea a constatat că, din cauza multiplelor proiecte de dezvoltare a siste -
mului care fuseseră derulate într -un cadru insuficient de formal (a se vedea 
punctul 27), unele din cele peste 100 de liste de coduri reprezentau, de fapt, 
duplicate. Listele de coduri iniţial duplicate pot, în timp, să evolueze diferit. 
În plus, existenţa unor liste duplicate face ca agregarea şi reconcilierea da -
telor să fie mai complicată, să necesite mai mult timp şi să prezinte o mai 
mare vulnerabilitate la erori. Cu câţiva ani în urmă, fusese lansat un proiect 
vizând eficientizarea organizării codurilor pentru datele din sistemul CRIS, 
prin stocarea acestor coduri într -un tabel comun. Acest proiect nu a fost însă 
finalizat, sistemul rămânând fragmentat, cu anumite liste de coduri stocate 
încă în tabele separate sau duplicate.
39.  Curtea a identificat, de asemenea, o serie de liste de coduri care conţineau 
valori al căror conţinut se suprapunea, ceea ce reprezenta un obstacol pentru 
agregarea eficace a datelor. De exemplu, în modulul Facturi, precum în mul -
te alte module CRIS, se făcea uz de o listă de coduri care reprezentau zone 
geografice. În cadrul acestei liste, unele coduri indicau state, pe când alte 
coduri indicau grupuri de state. Din acest motiv, unele din datele înregistrate 
într-o anumită ţară cu privire la plăţi utilizau codul ţării în cauză, pe când 
altele utilizau codul unei regiuni geografice mai largi, care includea şi ţara 
respectivă. În consecinţă, CRIS nu are capacitatea de a genera cu uşurinţă 
lista plăţilor efectuate către beneficiarii dintr -o ţară dată sau suma totală 
a plăţilor efectuate către un astfel de grup de beneficiari. Un exemplu în 
acest sens este prezentat în caseta 3 .
40.  O problemă similară o reprezintă faptul că sistemul CRIS nu permite calcula -
rea cu uşurinţă a sumei totale cheltuite pentru o anumită politică sau a sumei 
totale finanţate prin intermediul unui anumit instrument financiar. Astfel, 
lista de domenii utilizată pentru a clasifica într -un domeniu dat fişele din 
numeroase module CRIS conţine atât zone geografice (Asia, de exemplu), cât 
şi instrumente financiare ( TACIS15, de exemplu) şi politici tematice (precum 
securitatea alimentară).15 Programul de asistenţă 
tehnică pentru Comunitatea 
Statelor Independente 
(Technical Assistance to 
the Commonwealth of 
Independent States ).
CASETA 	3
CODURI 	GEOGRAFICE 	AMBIGUE 	ÎN	DATELE 	CU	PRIVIRE 	LA	PLĂŢI
În cadrul fişelor create în CRIS cu privire la plăţi, este posibil să se regăsească, de exemplu, atât fişe care fac 
referire la statul Tanzania, cât şi fişe care fac referire la zona geografică „Sahara de Sud”. Astfel, dacă se gene -
rează o listă de plăţi pentru Tanzania, lista respectivă va conţine doar fişele care corespund în mod expres 
Tanzaniei şi va exclude fişele care corespund regiunii mai largi menţionate, chiar dacă este posibil ca o parte 
din plăţile aferente celei de a doua categorii de fişe să fi avut drept beneficiară Tanzania.
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)22
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)16 În Raportul anual referitor 
la fondurile europene 
de dezvoltare pentru 
exerciţiul financiar 2005, 
Curtea a remarcat: „[…] 
deficienţele existente în cadrul 
sistemului computerizat 
de informaţii de gestiune 
(CRIS), în special sistemul de 
atribuire de coduri pentru 
date, împiedică realizarea 
unei supravegheri globale 
eficiente a programelor 
de microproiecte de către 
serviciile centrale ale Comisiei. 
De exemplu, generarea unei 
liste fiabile a programelor de 
microproiecte care au fost 
implementate sau care sunt în 
curs de implementare rămâne 
în continuare dificilă. Aceasta 
este însă o problemă mai 
generală, care nu afectează 
numai programele de 
microproiecte […]” .
În Raportul anual privind 
exerciţiul financiar 2006, Curtea 
a semnalat următoarele: 
„Sistemul comun de 
informaţii Relex ( Common 
Relex Information System  - 
CRIS) furnizează date pentru 
gestionarea cotidiană a 
proiectelor. În mare parte 
datorită limitărilor legate de 
definirea datelor, sistemul nu 
permite obţinerea anumitor 
analize de informaţii financiare 
vizate.”
În Raportul special nr. 4/2009 
privind modul în care Comisia 
gestionează implicarea actorilor 
nestatali în cooperarea cu 
Comunitatea Europeană în 
scopul dezvoltării, Curtea a 
remarcat: „[…] EuropeAid nu 
dispune în prezent de surse 
de date uşor accesibile privind 
finanţarea ANS -urilor […]. 
Datele existente în Sistemul 
comun de informaţii RELEX 
(Common RELEX Information 
System  - CRIS) sunt incomplete, 
iar identificarea operatorilor nu 
prezintă fiabilitate.”
17 A se vedea nota de subsol 12.
18 În Raportul anual privind 
exerciţiul financiar 2008, Curtea 
a remarcat: „[…] utilizatorii 
sistemului [CRIS] se confruntă 
în mod frecvent cu anumite 
constrângeri tehnice, care 
pot afecta regularitatea 
operaţiunilor prelucrate (nu 
în puţine cazuri s-a constatat 
că, din cauza indisponibilităţii 
sistemului, s-au efectuat 
plăţi după termenele -limită 
stabilite)” .41.  Ca urmare a acestei situaţii, agregarea datelor  – în special a datelor financia -
re – din sistemul CRIS în vederea întocmirii de raportări reprezintă un proces 
deosebit de problematic. Acest lucru afectează eficienţa şi eficacitatea CRIS 
ca instrument de raportare şi de gestionare16. 
PROBLEME 	PERSISTENTE 	ÎN	CEEA 	CE	PRIVEŞTE 	UŞURINŢA 	DE	UTILIZARE
42.  Potrivit comunicării către Comisie referitoare la îmbunătăţirea guvernanţei 
IT în cadrul Comisiei17, cel mai important actor în ceea ce priveşte sistemele 
informaţionale îl reprezintă utilizatorii, sistemele informaţionale trebuind să 
răspundă nevoilor acestora. Astfel, dacă se doreşte evaluarea eficacităţii unui 
sistem informaţional în ceea ce priveşte satisfacerea necesităţilor utilizatori -
lor, utilizatorii reprezintă un interlocutor pertinent pentru a se pronunţa în 
acest sens.
43.  În mai 2011, Curtea a efectuat un sondaj în rândul utilizatorilor CRIS din de -
legaţiile Uniunii Europene, pentru a determina în ce măsură acest grup de 
utilizatori ai sistemului CRIS era sau nu afectat de anumite probleme. Dintre 
cele 92 de delegaţii cărora le -au fost transmise chestionare, au răspuns 44. 
Principalele concluzii desprinse în urma analizei acestor răspunsuri sunt 
prezentate în continuare:
 οutilizatorii sistemului CRIS se confruntă frecvent cu perioade de indispo -
nibilitate a sistemului, aceste perioade fiind, în plus, lungi (14 delegaţii 
din cele 44 au afirmat că li s -a întâmplat să nu poată accesa sistemul timp 
de mai mult de o săptămână);
 οaproape toate delegaţiile care au răspuns la sondaj (41 din 44) s -au con -
fruntat în anul 2010 cu întârzieri în introducerea sau în validarea operaţi -
unilor, din cauza deficienţelor referitoare la modul în care a fost proiectat 
sistemul CRIS18; 
 ο21 de respondenţi din cei 44 considerau că unele coduri pentru date 
erau, uneori, introduse fără să existe certitudinea că sunt corecte, utili -
zatorii fiind nevoiţi să „ghicească”, din cauza dificultăţilor legate de inter -
pretarea sensului acestor coduri sau de traducerea lor;
 ο6 delegaţii din cele 44 au semnalat faptul că întârzierile survenite din 
cauza sistemului CRIS generează costuri pentru Comisie; două dintre 
aceste delegaţii au furnizat şi estimări cu privire la penalităţile/pierderile 
de acest tip, respectiv 300  de euro în cazul unei delegaţii şi 3  000 de euro 
în cazul celeilalte.
44.  Rezultatele sondajului efectuat de Curte sunt coroborate de cele obţinute 
în urma a două alte sondaje, efectuate de Comisie în 2008, respectiv 2010; 
aceste două sondaje au vizat atât utilizatorii CRIS care îşi desfăşoară activi -
tatea la sediul Comisiei, cât şi utilizatorii din cadrul delegaţiilor UE. Aceste 
sondaje au arătat că, deşi opiniile utilizatorilor cu privire la sistemul CRIS 
deveniseră mai favorabile, situaţia rămânea totuşi una eterogenă, după cum 
se ilustrează în figura 3 .
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)23
MODUL 	DE	GESTIONARE 	A SISTEMULUI 	CRIS 	NU	
ESTE 	ÎNCĂ 	SUFICIENT 	DE	EFICACE 	ÎN	CEEA 	CE	
PRIVEŞTE 	ASIGURAREA 	INTEGRITĂŢII 	DATELOR
45.  Pentru ca un sistem informaţional să fie eficace, nu este suficient doar ca 
acesta să furnizeze date, ci trebuie să fie asigurată şi integritatea datelor. 
Integritatea datelor se referă la capacitatea unui sistem informaţional de 
a furniza în mod corect şi complet rezultatul solicitat, astfel încât sistemul 
respectiv să poată fi considerat fiabil19. 
46.  În materie de securitate, CRIS este considerat de către Comisie drept un sis -
tem critic, acest lucru însemnând că indisponibilitatea sistemului sau lipsa 
integrităţii datelor sale poate afecta poziţia Comisiei în relaţiile acesteia cu 
alte instituţii, cu statele membre sau cu alţi factori20. 19 Decizia C(2006) 3602 
a Comisiei.
20 Decizia C(2006) 3602 
a Comisiei prevede că 
sistemele informaţionale 
critice reprezintă „sistemele 
a căror indisponibilitate sau 
lipsă de integritate ar putea 
afecta poziţia Comisiei în 
relaţiile sale cu alte instituţii, 
cu statele membre sau cu 
alţi factori: de exemplu, 
prin prejudicierea imaginii 
Comisiei sau a imaginii altor 
instituţii în ochii statelor 
membre sau ai opiniei 
publice, prin prejudicierea 
gravă a unor persoane fizice 
sau juridice, prin depăşirea 
resurselor bugetare sau prin 
producerea unei pierderi 
financiare semnificative, 
cu consecinţe foarte grave 
pentru situaţia financiară 
a Comisiei” .
FIGURA 	3
EVOLUŢIA 	ÎNTRE 	2008 	ŞI	2010 	A OPINIILOR 	UTILIZATORILOR 	CRIS 	CU	PRIVIRE 	LA	
O SERIE 	DE	ASPECTE 	ALE 	SISTEMULUI 	(PE	O SCARĂ 	DE	LA	1	-	SLAB 	LA	5	-	EXCELENT)
1 2 3 4 5Evaluare globalăInformaţiile din manualeAcces la manualeSecuritateViteză de reacţieDisponibilitateUşurinţă de utilizareFuncţionalităţiFiabilitateCăutare
2010 2008
Sursa : Document de lucru al Comisiei - Rezultatele pentru 2010 ale sondajului The CRIS system – your opinion  („Sistemul CRIS 
- exprimă-ţi opinia”), februarie 2011.
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)24
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)47.  Comisia a instituit mai multe mecanisme menite să asigure integritatea da -
telor din sistemul CRIS:
 οrealizarea automată de verificări este încorporată în software -ul siste -
mului CRIS;
 οfiecare operaţiune financiară introdusă în CRIS trebuie să fie validată de 
mai mulţi membri diferiţi ai personalului;
 οîn cadrul EuropeAid, există o mică echipă de funcţionari  – Echipa pentru 
calitatea datelor  – care efectuează verificări ale calităţii datelor şi care 
coordonează procesul de corectare pentru foarte multe din datele iden -
tificate drept incorecte sau absente21; 
 οîn rapoartele de audit intern şi extern, se semnalează în mod regulat 
problemele sistemice legate de calitatea datelor şi se formulează reco -
mandări pentru îmbunătăţirea situaţiei; şi
 οcontroalele ex post  efectuate pe eşantioane de operaţiuni financiare 
permit de asemenea identificarea eventualelor probleme de calitate 
a datelor.
48.  Curtea a efectuat teste de fond pe seturi de date din sistemul CRIS, pentru 
a verifica dacă acest sistem informaţional putea fi considerat eficace în ma -
terie de asigurare a integrităţii datelor. Mai precis, Curtea a verificat dacă 
datele examinate erau complete, valide şi la zi:
CompleteToate operaţiunile au fost înregistrate şi toate câmpurile relevante de 
date au fost completate.
ValideDatele sunt coerente la nivelul de ansamblu al sistemului 
informaţional (nu există fişe care să nu concorde una cu cealaltă) şi 
reflectă situaţia aşa cum se prezenta aceasta la faţa locului.
La	zi Informaţiile au fost introduse la timp.
DATE 	LIPSĂ
49.  Curtea a identificat, referitor la facturi, date care fuseseră introduse direct în 
ABAC, în loc să fie introduse în CRIS. Din acest motiv, a fost nevoie uneori să se 
creeze în CRIS fişe „globale” pentru plăţi, menite să asigure faptul că sumele to -
tale înscrise în CRIS sunt egale cu sumele totale înscrise în ABAC. Curtea a iden -
tificat 118 astfel de fişe create pentru reconcilierea cifrelor între cele două sis -
teme (31 de fişe în 2009, aferente unei sume totale de 65 de milioane de euro 
şi 87 de fişe în 2010, aferente unei sume totale de 175 de milioane de euro). 
Existenţa acestor fişe „globale” nu compensează însă lipsa informaţiilor detali -
ate în sistemul CRIS. În acest context, se poate menţiona, în special, faptul că 
fişele „globale” menţionate nu erau atribuite unei zone geografice anume (a se 
vedea punctul 39). Introducerea direct în ABAC a datelor referitoare la facturi 
constituie un impediment în ceea ce priveşte capacitatea sistemului CRIS de 
a furniza informaţii consolidate.21 Potrivit documentelor de 
gestiune ale Comisiei, această 
echipă a reuşit, în anul 2010, 
să identifice 80 000 de 
anomalii la nivelul datelor 
şi a coordonat corectarea 
a peste 70 000 dintre ele.
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)25
50.  Funcţiile pentru ataşarea de documente la fişele din sistemul CRIS nu erau 
încă utilizate în mod sistematic. De exemplu, în ceea ce priveşte fişele refe -
ritoare la decizii, o treime din fişele (închise sau încă deschise) actualizate 
în 2010 nu conţineau niciun document ataşat. În ceea ce priveşte fişele 
referitoare la contracte, 14 % din fişele (închise sau încă deschise) aferente 
contractelor semnate în 2009  sau 2010 nu conţineau niciun document ata -
şat. Această situaţie limitează eficienţa şi eficacitatea sistemului în ceea ce 
priveşte gestionarea proiectelor şi accesul la documente.
51.  În plus, Curtea a identificat cazuri în care nu se făcuse uz de posibilitatea 
oferită de sistem de a corela mai multe fişe care fac parte din module dife -
rite, dar care vizează acelaşi proiect; utilizarea acestei funcţii le -ar fi permis 
utilizatorilor să navigheze din fişa consultată iniţial către toate fişele legate 
de o anumită acţiune (a se vedea punctul 10). De exemplu, 9  000 din 105  000 
de fişe referitoare la contracte (9 %) nu erau corelate cu nicio decizie de fi -
nanţare. De asemenea, peste 300 din 3  000 de fişe (închise sau încă deschise) 
referitoare la audituri22 (10 %) nu erau corelate cu niciun contract şi cu nicio 
decizie23. Această situaţie afectează eficienţa sistemului CRIS ca instrument 
de gestionare a proiectelor.
52.  Deoarece este membră a Comitetului de asistenţă pentru dezvoltare (CAD) 
din cadrul OCDE, Comisia transmite în mod regulat către OCDE raportări cu 
privire la activităţile sale în materie de asistenţă externă. Acest lucru impli -
că un demers de clasificare a activităţilor respective, pe categorii standard 
(codurile sectoriale CAD). În sistemul CRIS, fişele create pentru contracte şi 
pentru proiecte pot fi asociate unui astfel de cod sectorial CAD. Însă, deşi 
aproape toate fişele referitoare la contracte primiseră un cod de acest tip, 
doar 30 % din fişele referitoare la proiecte erau corelate, la rândul lor, cu un 
cod sectorial CAD. Din cauza acestei situaţii, datele din sistemul CRIS nu pot 
fi utilizate pentru elaborarea unor statistici fiabile organizate după codurile 
CAD ale OCDE (a se vedea caseta 4 ).22 Este vorba de audituri 
(cu privire la operaţiunile 
externe) care sunt, în general, 
efectuate de societăţi externe 
de audit care au încheiat 
contracte în acest sens cu 
Comisia.
23 În Raportul anual privind 
exerciţiul financiar 2004, 
Curtea semnala deja 
următoarele: „în sistemul 
CRIS ar trebui înregistrate 
informaţiile referitoare la toate 
auditurile, inclusiv auditurile 
comandate de organizaţiile 
de implementare; de 
asemenea, aceste informaţii 
ar trebui să fie corelate 
cu celelalte informaţii 
legate de gestionarea 
proiectului” . Curtea a formulat 
o recomandare similară şi 
în Raportul anual privind 
exerciţiul financiar 2005.
CASETA 	4
PROIECTELE 	NU	POT 	FI	EXTRASE 	ŞI	PREZENTATE 	PE	CODURI 	SECTORIALE 	CAD
Întrucât doar 30 % din fişele din CRIS referitoare la proiecte fac trimitere la un cod sectorial CAD, realizarea 
unei căutări având drept obiect toate proiectele legate, de exemplu, de „protecţia resurselor de apă” va ge -
nera o listă de proiecte care va fi în mod aproape cert incompletă şi care nu va putea fi considerată fiabilă.
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)26
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)24 În Raportul anual privind 
exerciţiul financiar 2008, 
Curtea a remarcat: „Pe 
parcursul testelor efectuate 
pe operaţiuni, s-a constatat 
că informaţiile conţinute în 
CRIS nu sunt întotdeauna 
pe deplin corecte. Au fost 
detectate erori de codificare 
în ceea ce priveşte o serie de 
date legate atât de plăţi, cât şi 
de angajamente (de exemplu, 
în cazul unor proiecte şi/sau 
contracte pentru care codul 
de ţară este introdus greşit 
în sistemul CRIS). Alte erori 
ar putea afecta fiabilitatea 
situaţiilor financiare ale 
Comisiei (de exemplu, cu 
privire la datele de expirare 
ale garanţiilor bancare sau la 
modalităţile de gestiune ale 
proiectelor/contractelor)” .DATE 	CARE 	NU	ERAU 	VALIDE
53.  Curtea nu a identificat în sistemul CRIS date financiare duplicate (mai exact, 
nu a identificat nicio operaţiune care să fi fost înregistrată mai mult de 
o singură dată).
54.  Curtea a identificat însă fişe cărora nu le corespundea nicio operaţiune 
financiară efectivă sau niciun eveniment operaţional efectiv. Aceste fişe, 
denumite în comunicarea curentă fişe „test” sau fişe „fictive” de către utili -
zatorii sistemului CRIS, erau uneori create ca soluţie la probleme ţinând de 
limitările tehnice ale sistemului. Ca exemplu notabil, se poate menţiona că, 
din 15  000 de fişe pentru contracte care fuseseră închise în CRIS în 2009 şi 
în 2010, 100 s -au dovedit a fi de acest tip. Existenţa unor astfel de fişe poate 
genera incorectitudini la nivelul datelor consolidate şi, în plus, poate crea 
confuzie în rândul utilizatorilor, conducând la erori şi la ineficienţă.
55.  Curtea a identificat în sistemul CRIS şi fişe care conţineau date discordante. 
De exemplu:
 ο2 % din 6  000 de fişe referitoare la audituri figurau ca „provizorii”, însă 
indicau, în acelaşi timp, o dată de primire a raportului final aflată deja 
în trecut;
 ο7  % din 2  300 de fişe închise referitoare la contracte semnate în 
2009  şi 2010 indicau că data semnării contractului era ulterioară celei 
de începere a derulării acestuia;
 ο1 % din 5  000 de fişe referitoare la decizii figurau ca fiind „deschise”, însă 
indicau, în acelaşi timp, o dată de închidere aflată deja în trecut.
 Acest tip de neconcordanţe indică adesea prezenţa unor date incorecte sau 
a unor erori administrative24. 
56.  Curtea a identificat o serie de fişe care pun în lumină existenţa unor diferenţe 
între datele din sistemul CRIS şi cele din sistemul ABAC Datawarehouse, un 
sistem central al Comisiei utilizat pentru a furniza personalului de conducere 
informaţii financiare şi contabile în formă consolidată.
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)27
25 A se vedea nota de subsol 2.
26 Articolul 61 din 
Regulamentul financiar 
prevede următoarele: „Fiecare 
instituție numeşte un contabil 
care răspunde în fiecare 
instituție de: […] instituirea şi 
validarea sistemelor contabile 
şi, dacă este cazul, validarea 
sistemelor instituite de 
ordonatorul de credite pentru 
furnizarea sau justificarea 
informațiilor contabile […]” .
27 La articolul 57 din Normele 
de aplicare a Regulamentului 
financiar, se prevede că „în 
cazul în care sistemele de 
gestiune financiară constituite 
de către ordonatorul de 
credite furnizează date 
pentru contabilitatea 
instituției sau sunt utilizate 
pentru justificarea datelor 
din contabilitate, contabilul 
trebuie să îşi dea acordul 
pentru introducerea sau 
modificarea sistemelor în 
cauză” .INTRODUCEREA 	CU	ÎNTÂRZIERE 	A DATELOR
57.  În ceea ce priveşte promptitudinea introducerii datelor în sistemul CRIS, 
Curtea a identificat fişe în cazul cărora exista un interval prea lung între 
producerea operaţiunii subiacente şi introducerea în sistem a informaţii -
lor referitoare la aceasta. De exemplu, regula de urmat în cadrul Comisiei 
prevede înregistrarea facturilor în termen de cinci zile de la primirea lor. În 
2010 însă, doar jumătate din facturi au fost înregistrate în CRIS în termenul 
respectiv, 13 % din facturi rămânând încă neînregistrate şi la o lună după 
primire. O situaţie similară a fost constatată în ceea ce priveşte rapoartele de 
audit  – în anul 2010, perioada medie dintre primirea unui raport de audit de 
către Comisie şi ataşarea raportului la fişa aferentă din sistemul CRIS a fost 
de şase săptămâni.
UN	NIVEL 	INSUFICIENT 	DE	SECURITATE 	
A SISTEMULUI 	ŞI	A DATELOR 	DIN	CADRUL 	ACESTUIA
RESPONSABILITĂŢILE 	ÎN	MATERIE 	DE	SECURITATE 	A DATELOR 	NU	SUNT 	
DEFINITE 	ÎN	MOD 	CLAR
58.  În Decizia C(2006) 3602 a Comisiei cu privire la securitatea sistemelor infor -
maţionale ale Comisiei25, se prevede că fiecare director general trebuie să 
desemneze câte cel puţin un ofiţer local pentru securitatea informaţiilor, 
această persoană având rolul de a se asigura că furnizorii de servicii IT şi fur -
nizorii de sisteme aplică măsuri corespunzătoare de securitate. Documentul 
respectiv prevede, de asemenea, că direcţiile generale pot delega către un 
serviciu orizontal (precum Direcţia Generală Informatică), fie parţial, fie în 
întregime, implementarea şi gestionarea planurilor lor de securitate. Dacă se 
recurge la această soluţie, este însă obligatoriu ca direcţiile generale să se 
asigure că serviciul în cauză aplică măsurile de securitate necesare. Pentru 
a oficializa şi consemna termenii care se aplică actului de delegare, cele 
două părţi trebuie să întocmească un acord privind nivelul serviciilor, care 
să definească, în special, măsurile de monitorizare a implementării.
59.  În plus, conform Regulamentului financiar, contabilul instituţiei are respon -
sabilitatea de a valida sistemele informaţionale instituite pentru furnizarea 
sau pentru justificarea informaţiilor contabile26. De asemenea, conform Nor -
melor de aplicare a Regulamentului financiar, modificarea acestor sisteme 
nu poate avea loc decât cu acordul contabilului27. 
60.  În urma auditului său, Curtea a constatat că procedurile şi responsabilităţile 
legate de alocarea, de gestionarea şi de anularea drepturilor de acces la sis -
temul CRIS se regăseau consemnate în documente. La un nivel mai general 
însă, responsabilităţile în ceea ce priveşte gestionarea CRIS nu erau clar 
definite. În acest sens, se poate menţiona, în special, faptul că sistemul CRIS 
nu intra în sfera responsabilităţilor ofiţerului local al EuropeAid însărcinat 
cu securitatea informaţiilor.
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)28
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)28 La momentul auditului 
Curţii, CRIS nu fusese încă 
validat pentru informaţiile 
contabile legate de 
operaţiunile finanţate de FED.
29 Standardul de control 
intern nr. 12.
30 A se vedea nota de subsol 2.61.  Între EuropeAid, care reprezintă „proprietara” sistemului CRIS, şi Direcţia Ge -
nerală Informatică, căreia EuropeAid i -a delegat responsabilităţi legate de 
sistem (în special cele privind securizarea serverelor pe care sunt găzduite 
software -ul şi datele CRIS), nu fusese semnat niciun acord privind nivelul 
serviciilor. În absenţa unui astfel de document, nu este clar ce responsabi -
lităţi revin fiecăruia dintre directorii generali implicaţi.
62.  În luna iulie 2008, contabilul Comisiei a validat sistemul CRIS ca sistem local 
de furnizare şi de justificare a informaţiilor contabile pentru operaţiunile 
finanţate de la bugetul general al Uniunii Europene28. Însă, deşi sistemului 
CRIS i -au fost aduse modificări importante în 2010, acesta nu a fost inclus în 
lista modificărilor notificate contabilului Comisiei pentru exerciţiul respectiv, 
contrar prevederilor Normelor de aplicare a Regulamentului financiar (a se 
vedea punctul 59).
DEFICIENŢE 	CARE 	AFECTEAZĂ 	CAPACITATEA 	SISTEMULUI 	DE	A GARANTA 	
CONFIDENŢIALITATEA 	ŞI	INTEGRITATEA 	DATELOR
63.  Standardele de control intern ale Comisiei impun ca sistemele informatice 
utilizate de direcţiile generale să fie protejate împotriva pericolelor la adresa 
confidenţialităţii şi a integrităţii lor29. 
64.  Curtea a identificat două aspecte care ridică semne de întrebare în ceea 
ce priveşte capacitatea sistemului CRIS de a garanta confidenţialitatea şi 
integritatea datelor (a se vedea punctul 65 şi, respectiv, punctul 67).
65.  Confidenţialitatea datelor vizează, în special, caracterul selectiv al accesului 
la acestea, mai exact faptul că accesul la date este rezervat persoanelor 
autorizate30. În cazul sistemului CRIS, accesul la sistem este acordat în mod 
automat personalului Comisiei din direcţiile generale Dezvoltare şi Coope -
rare − EuropeAid, Extindere, Ajutor Umanitar şi Protecţie Civilă (ECHO) şi 
din Serviciul Instrumente de Politică Externă, precum şi utilizatorilor externi 
din aceste servicii. De acces automat beneficiază, de asemenea, personalul 
Comisiei din delegaţiile Uniunii Europene. Accesul la sistem se poate acorda 
şi la cerere, pentru utilizatorii externi temporari din cadrul serviciilor menţio -
nate, pentru personalul din alte servicii şi pentru angajaţii Curţii de Conturi 
Europene. În anumite cazuri, de acces la sistem pot beneficia şi utilizatori 
din afara instituţiilor Uniunii Europene.
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)29
66.  CRIS nu conţine însă un mecanism standard pentru a limita drepturile de 
acces ale utilizatorilor, astfel încât ace ştia să nu aibă acces decât la categorii 
determinate de date. Au existat două cazuri în care, pentru ca documentele 
sensibile să nu fie accesibile tuturor utilizatorilor, a fost necesară dezvolta -
rea unor mecanisme tehnice ad -hoc31. În afara acestor două excepţii, toţi 
utilizatorii CRIS beneficiază în mod automat de acces la toate datele din 
sistem. Această situaţie ridică semne de întrebare în ceea ce priveşte con -
fidenţialitatea datelor CRIS, mai ales având în vedere că de acces la sistem 
beneficiază şi unii utilizatori externi.
67.  Pentru a asigura integritatea datelor, trebuie să existe măsuri care să ga -
ranteze că sistemul informaţional şi datele prelucrate de acesta nu pot fi 
modificate decât în mod deliberat şi legitim32. Printre alte funcţii, CRIS in -
clude mecanisme care au rolul de a le permite agenţilor financiari să vali -
deze operaţiunile în cadrul sistemului33. Curtea a constatat însă că în sistem 
existau înregistrări − ale unor validări financiare efectuate de un utilizator 
autorizat − care au fost ulterior modificate de o altă persoană.
DOCUMENTAŢIA 	SISTEMULUI 	ESTE 	INCOMPLETĂ
68.  Documentația sistemului reprezintă un instrument important în materie de 
garantare a securității şi, în special, a integrității datelor, atât pentru dezvol -
tatorii IT, cât şi pentru utilizatorii sistemului. Acest tip de documentație le 
permite dezvoltatorilor şi utilizatorilor să înțeleagă modul în care sistemul 
tratează datele şi modul în care ar trebui interpretate datele şi codurile; în 
special, le permite dezvoltatorilor să păstreze coerența sistemului atunci 
când efectuează modificări, iar utilizatorilor, să introducă datele în spațiile 
corecte. În Normele de aplicare a Regulamentului financiar se prevede că, 
pentru sistemele informatice utilizate în scopul prelucrării operațiunilor de 
execuție bugetară, trebuie să se întocmească o descriere completă, care 
să fie actualizată permanent34. O astfel de descriere trebuie să definească 
conținutul tuturor câmpurilor de date şi să precizeze modul în care siste -
mul tratează fiecare operațiune în parte. De asemenea, descrierea în cauză 
trebuie să prezinte în detaliu mecanismele prin care sistemul garantează 
existența unei piste de audit complete pentru fiecare operațiune.
69.  Curtea a constatat că, în cazul a două dintre cele opt module CRIS selectate 
pentru audit (a se vedea punctul 22), nu exista o documentaţie referitoare 
la conținutul câmpurilor de date  – glosarul datelor. În cazul celorlalte şase 
module, glosarul datelor era complet şi la zi.31 Aceste restricţii ad-hoc 
pentru accesul utilizatorilor 
au fost implementate pentru 
modulul Proceduri de achiziţii 
şi pentru fişele clasificate 
drept confidenţiale întocmite 
cu privire la contracte.
32 A se vedea nota de subsol 2.
33 Articolul 84 din 
Regulamentul financiar 
prevede că „în cazul în care 
operațiunile de venituri şi 
cheltuieli sunt gestionate 
prin intermediul unor sisteme 
computerizate, documentele 
pot fi semnate printr -o 
procedură computerizată sau 
electronică” .
34 Articolul 107 din 
Regulamentul (CE, Euratom) 
nr. 2342/2002.
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)30
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)70.  În ceea ce prive şte documentația privind analiza funcțională, în care este 
descrisă modalitatea în care sistemul prelucrează diversele operațiuni, s -a 
putut constata că aceasta era disponibilă în cazul tuturor modulelor se -
lectate pentru audit. La un nivel mai general însă, descrierea arhitecturii 
tehnice a sistemului era deficitară. De exemplu, nu erau descrise relațiile 
dintre diferitele tabele de date din sistemul CRIS din perspectiva integrității 
referențiale35. 
71.  Curtea a constatat, de asemenea, faptul că existau manuale de utilizare 
pentru toate modulele auditate, cu excepția modulului Evaluări, care nu era 
exploatat (a se vedea caseta 1 ). Trei dintre cele şapte manuale de utilizare 
erau însă incomplete sau conţineau parţial informaţii neactualizate.
72.  CRIS include un mecanism de înregistrare a activității din sistem („pistă de 
audit”), care, în principiu, permite reconstituirea cronologiei modificării da -
telor (cu alte cuvinte, ce acțiuni au fost efectuate într -o anumită fi şă şi cine 
şi când le -a efectuat). Datele captate prin acest mecanism de înregistrare 
nu puteau fi însă accesate de către utilizatori prin intermediul interfeței 
CRIS; accesul la aceste informații era posibil doar pentru personalul IT, iar 
interpretarea lor necesita o foarte bună cunoa ştere a arhitecturii informatice 
a sistemului. Acest lucru limitează utilitatea potențială a pistei de audit, care 
nu este exploatată decât în cazuri excepționale, dacă informațiile aferente 
sunt solicitate în mod special.
MONITORIZARE 	INSUFICIENTĂ 	A PRELUCRĂRII 	DATELOR 	CU	CARACTER 	
PERSONAL
73.  Regulamentul (CE) nr. 45/2001 prevede norme în ceea ce prive şte prelucrarea 
datelor cu caracter personal. Regulamentul impune, în special, ca operatorul 
de date să transmită notificări în avans responsabilului cu protecția datelor 
desemnat în cadrul Comisiei36. 
74.  Operatorii de date i -au transmis responsabilului cu protecția datelor desem -
nat în cadrul Comisiei un număr de patru notificări referitoare la prelucra -
rea de date cu caracter personal în sistemul CRIS. Una dintre notificări viza 
sistemul CRIS în ansamblul acestuia, iar celelalte trei vizau doar anumite 
module. Curtea a constatat însă că la fi şele din CRIS fuseseră ata şate anumite 
documente care, de şi conțineau date cu caracter personal, nu erau acoperite 
de niciuna dintre aceste notificări. Aceste documente includeau peste 2  000 
de CV -uri care erau ata şate la fi şe din diverse module ale CRIS şi care erau, 
astfel, accesibile tuturor utilizatorilor CRIS (a se vedea punctele 65 şi 66).35 O astfel de relaţie 
înseamnă, de exemplu, că 
o fişă din modulul Contracte 
nu poate fi ştearsă din 
sistem atâta timp cât se face 
trimitere la ea într -o fişă 
din modulul Plăţi; astfel, în 
contextul acestui exemplu, 
existenţa unei asemenea 
relaţii este de natură să 
garanteze că fiecare plată 
poate fi oricând corelată cu 
un contract − cu alte cuvinte, 
că nu există plăţi „orfane” .
36 Articolul 25 din 
Regulamentul (CE) 
nr. 45/2001 prevede că 
„operatorul notifică în 
avans responsabilului cu 
protecția datelor despre 
orice prelucrare sau serie de 
prelucrări destinate unuia 
sau mai multor scopuri 
asemănătoare.”
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)31
CONCLUZII ŞI RECOMANDĂRI
75.  Curtea concluzionează că sistemul CRIS răspunde într -un mod eficace, în cea 
mai mare parte, necesităților Comisiei în materie de informații în domeniul 
acțiunilor externe. Totu şi, după zece ani de dezvoltare a sistemului, persistă 
încă anumite deficiențe. Acestea privesc, în special, următoarele aspecte: 
modul în care este definit rolul sistemului CRIS în raport cu sistemul contabil 
al Comisiei; sistemul de coduri atribuite datelor; nivelul insuficient de efi -
cacitate în ceea ce prive şte asigurarea integrității datelor; şi, la un nivel mai 
general, nivelul insuficient de securitate a sistemului şi a datelor din cadrul 
acestuia. Unele din observațiile din cuprinsul prezentului raport coroborează 
o serie de alte observații formulate în rapoarte anterioare ale Curții.
76.  În 2002, la darea în folosință a sistemului CRIS, obiectivul Comisiei era de 
a putea furniza informații financiare în timp real, inclusiv informații financiare 
consolidate, cu privire la proiectele şi la programele din domeniul acțiunilor 
externe. Din 2002, sistemul CRIS a fost adaptat în mod permanent, pentru 
a răspunde diverselor noi necesități în materie de informații, iar acest lucru 
a dus la modificarea semnificativă a sistemului. Astfel, se poate menționa, 
în mod special, faptul că, pe lângă aspectele financiare ale acțiunilor exter -
ne, CRIS acoperă în prezent şi numeroase aspecte operaţionale ale acestor 
acțiuni. În acela şi timp, s -au produs schimbări şi în sistemul informațional 
contabil al Comisiei, în cadrul acestuia fiind introduse numeroase funcții noi. 
În pofida apariției acestor noi elemente, nu s -a procedat însă la reformularea 
rolului şi a obiectivelor sistemului CRIS. Astfel, trebuie menționat, în special, 
faptul că rolul sistemului CRIS nu mai este în prezent definit în mod cores -
punzător în raport cu rolul sistemului contabil al Comisiei, CRIS duplicând 
multe din funcțiile acestui sistem.
Ar trebui să se enunțe în mod clar rolul atribuit sistemului informațional 
CRIS, în special în raport cu sistemul contabil al Comisiei, ABAC. Comisia ar 
trebui, în special, să depună eforturi pentru a reduce gradul de duplicare 
a funcțiilor ABAC în sistemul CRIS.RECOMANDAREA 	1
77.  Începând din 2008, Comisia a  luat diverse măsuri pentru a  se asigu -
ra că proiectele de dezvoltare a sistemului CRIS răspund unor necesități 
informaționale precis identificate. În prezent, toate proiectele de dezvoltare 
a sistemului CRIS fac obiectul aprobării pe baza unui document de viziune, 
care trebuie să descrie obiectivele şi riscurile proiectului şi resursele aferente 
acestuia. În plus, Comisia face în prezent uz de o metodologie de gestionare 
a proiectelor.
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)32
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)78.  Între 2005  şi 2008, au fost derulate proiecte multiple de dezvoltare a sis -
temului CRIS, într -un cadru insuficient de formal. Din cauza acestui lucru, 
codurile pentru date folosite în cadrul sistemului nu sunt, în prezent, definite 
corespunzător. Curtea a constatat că o serie de liste de coduri fuseseră dupli -
cate, în timp ce altele conțineau coduri care se suprapuneau. Drept urmare, 
consolidarea datelor este deosebit de complicată şi prezintă o mare vulne -
rabilitate la erori. În special, CRIS nu permite furnizarea cu u şurință a datelor 
agregate cu privire la acțiunile externe pe țări beneficiare, pe instrumente 
financiare şi pe diversele politici.
79.  În ceea ce prive şte integritatea datelor din sistemul CRIS, Curtea a constatat 
că existau fişe în cazul cărora anumite informaţii fie lipseau, fie nu erau valide 
sau nu se aflau la zi. Aceste deficiențe afectau fiabilitatea sistemului, precum 
şi eficiența şi eficacitatea acestuia ca instrument de gestionare.
Modul de organizare a listelor de coduri folosite pentru datele din sistemul 
CRIS ar trebui eficientizat, pentru a se garanta că nu există liste duplicate și 
că valorile din cadrul listelor nu se suprapun. De asemenea, mecanismele 
actuale de control al calității datelor (verificări, procese) ar trebui revizu -
ite și consolidate, astfel încât să existe instrumente eficace de garantare 
a fiabilității datelor. Aceste măsuri ar trebui să vizeze, în special, asigurarea 
eficacității și a eficienței sistemului CRIS în ceea ce privește furnizarea de 
informații agregate pe țări beneficiare, pe domenii de politici și pe instru -
mente financiare.RECOMANDAREA 	2
80.  Un sondaj efectuat de Curte în rândul utilizatorilor CRIS din delegațiile Uniu -
nii Europene a arătat că ace ştia se confruntă cu dificultăți în ceea ce prive şte 
CRIS. Utilizatorii au semnalat, în special, faptul că existau perioade lungi şi 
frecvente de indisponibilitate a sistemului, că deficiențele legate de modul 
în care a fost proiectat sistemul cauzau întârzieri la înregistrarea operațiunilor 
şi că interpretarea codurilor pentru date punea dificultăți.
În cadrul proiectelor viitoare de dezvoltare a sistemului CRIS, ar trebui 
să se acorde atenția cuvenită creșterii ușurinței de utilizare a sistemului, 
luându -se în considerare numărul mare al utilizatorilor CRIS și diversitatea 
acestora.RECOMANDAREA 	3
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)33
81.  Curtea a constatat că serviciile Comisiei nu reu şiseră încă să asigure un 
nivel suficient de securitate a sistemului şi a datelor din cadrul acestuia. 
Deşi existau proceduri cu privire la administrarea drepturilor de acces ale 
utilizatorilor, responsabilitățile în materie de securitate a datelor CRIS nu erau 
clar definite. În plus, anumite deficiențe ale sistemului afectează eficiența 
şi eficacitatea acestuia în ceea ce prive şte asigurarea confidențialității şi 
a integrității datelor. Nu în ultimul rând, Curtea a constatat că prelucrarea 
datelor cu caracter personal nu era monitorizată suficient.
Ar trebui să se stabilească în mod clar responsabilităţile în materie de 
gestionare a securităţii datelor CRIS și să se efectueze o evaluare globală 
a riscurilor legate de tehnologia informaţiei. Ar trebui să se aplice măsurile 
necesare de precauţie, în special în ceea ce prive ște protecţia datelor cu 
caracter personal și a celor financiare.RECOMANDAREA 	4
Prezentul raport a fost adoptat de Camera III, condusă de domnul Karel 
PINXTEN, membru al Curţii de Conturi, la Luxemburg, în şedinţa sa din 
6 martie  2012.
Pentru Cur tea de Conturi
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
Preşedinte

Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)34
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)RĂSPUNSURILE
COMISIEI
SINTEZĂ
IV.
A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 75.
V.
În ceea ce prive şte rolul CRIS, a se vedea, de asemenea, răs -
punsurile la punctul 76 şi la recomandarea 1.
În ceea ce prive şte funcțiile duplicate, a se vedea răspunsurile 
Comisiei la punctul 35, la punctul 76 şi la recomandarea 1.
VI.
A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 78.
VII.
A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 79.
VIII.
A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 81.
IX.	(a)
CRIS este sistemul de informații de gestiune al direcției gene -
rale responsabile de relațiile externe a Comisiei1. Acesta este 
un sistem integrat care include o interfață directă cu sistemul 
contabil al Comisiei (ABAC), raționalizând astfel instrumen -
tele pe care personalul responsabil de cooperarea externă 
le utilizează pentru activitatea lor zilnică. Obiectivele sale au 
fost definite în decembrie 2011, în documentul „Stratégie des 
systèmes d’information de la DG EuropeAid jusque 2016”.
În procesul de raționalizare a structurii informatice, Comisia 
lucrează în prezent la o mai bună integrare a tuturor sisteme -
lor sale. Obiectivul de a reduce duplicarea funcțiilor ABAC va fi 
atins prin utilizarea directă a funcționalităților ABAC din CRIS 
prin intermediul serviciilor internet ale ABAC. EuropeAid face 
parte dintr -un proiect pilot inițiat în acest sens în întreaga 
Comisie.
1 Doar parțial în ceea ce priveşte ECHO.
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)35
RĂSPUNSURILE  
COMISIEI
INTRODUCERE
2.
A se vedea definiția Comisiei de la punctul IX (a) în ceea ce 
prive şte CRIS.
Încă de la început, din 2002, CRIS a fost conceput în scopuri 
de gestionare operațională, precum şi de gestionare financi -
ară. La momentul respectiv, aspectele legate de gestionarea 
operațională (procesele operaționale de bază) au fost tratate 
la nivelul modulului Acțiuni/Proiecte şi Programare.
OBSERVAȚII
27.
Situația descrisă de Curte este cea existentă înainte de 2009, 
când a fost instituită o nouă guvernanță şi departamentul IT 
a fost reorganizat. Toate modificările din sisteme sunt prece -
date în prezent de o procedură completă consemnată docu -
mentar (identificare, aprobare, stabilirea priorităților, analiză, 
dezvoltare, teste). Comisia a efectuat, de asemenea, modela -
rea proceselor sale operaționale, pentru a le alinia mai bine cu 
specificațiile funcționale ale sistemului.
Caseta 	1	
Modulul limitat Evaluări din cadrul CRIS a  fost instituit cu 
scopul de a constitui o bază de date foarte simplă a evaluă -
rilor în scopuri de raportare. Mai târziu, când s -a constatat că 
necesitățile au evoluat şi că sunt mai complexe decât se pre -
conizase inițial, s -a decis în final să se dezvolte un proiect mai 
ambițios denumit „evaluarea gestionării ciclului unui proiect”, 
capabil să suporte întregul proces de evaluare într -o nouă 
arhitectură tehnică completă. Se preconizează că acest proiect 
va fi operațional în 2013 şi că va furniza fără îndoială o valoare 
adăugată mai mare întregului proces de evaluare.
31.
Unul dintre obiectivele principale ale instituirii şi dezvoltării 
CRIS a fost, de asemenea, necesitatea de a raționaliza cele trei 
sisteme ale fostelor DG1A, DG1B şi DG8, în urma fuzionării 
celor trei servicii. Comisia nu dorea să mențină în continuare 
trei sisteme diferite cu interfețe diferite pentru ABAC.IX.	(b)
Comisia va continua eforturile pe care le depune în prezent în 
ceea ce prive şte monitorizarea datelor şi îmbunătățirea pro -
ceselor de validare a datelor în CRIS. O serie de măsuri au fost 
deja luate în acest domeniu, printre care numirea proprietari -
lor de date începând cu 2009, în vederea gestionării codurilor 
datelor şi a definirii standardelor care urmează să fie puse în 
aplicare.
IX.	(c)
Complexitatea mediului de afaceri şi diversitatea rolurilor şi 
responsabilităților utilizatorilor duc în mod inevitabil la o anu -
mită complexitate în ceea ce prive şte un astfel de sistem inte -
grat. Cu toate acestea, Comisia acceptă această recomandare. 
Ameliorarea u şurinței de utilizare a sistemului reprezintă un 
obiectiv major, printre altele, în următoarele proiecte:
 -  proiectul cu angajamente multiple în modulul Contracte 
şi modulul Decizii;
 -  proiectul de raționalizare a facturilor şi
 -  reproiectarea modulului Audit.
IX.	(d)
În cursul anului 2012 va demara o evaluare globală a riscuri -
lor legate de tehnologia informației şi Comisia va desemna un 
ofițer local pentru securitatea informațiilor pentru CRIS.
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)RĂSPUNSURILE  
COMISIEI36
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)34.
Î n ceea ce prive şte definirea rolului CRIS, vă rugăm să 
consultați răspunsul la punctul IXa.
Obiectivele sale au fost definite în decembrie 2011, în docu -
mentul „Stratégie des systèmes d’information de la DG Euro -
peAid jusque 2016”.
35.
CRIS oferă utilizatorilor posibilitatea de a  gestiona datele 
operaționale şi financiare legate de proiectele lor printr -un 
singur instrument integrat.
În ceea ce prive şte duplicarea funcțiilor, în momentul în care 
CRIS a fost instituit, un anumit nivel de duplicare a funcțiilor 
era inevitabil, deoarece utilizarea directă a sistemului central 
s-a dovedit dificilă (SINCOM II nu era online în acel moment) în 
diferitele delegații ale UE proaspăt numite în cursul procesului 
de descentralizare. După introducerea unui nou sistem con -
tabil (ABAC Workflow) în 2005 şi după stabilirea principalelor 
priorități pentru următorii ani (integrarea FED, noile module), 
Comisia a început să lucreze la îmbunătățirea acestei situații 
din perspectiva raționalizării peisajului său informatic. Acest 
proces, lansat în 2010, va clarifica, atunci când va fi necesar, 
rolul fiecărei aplicații a Comisiei şi va duce la absorbția sau la 
integrarea sistemelor, astfel încât duplicarea funcționalităților 
va fi redusă în mod semnificativ.
Duplicarea funcțiilor nu presupune nicio duplicare în procesul 
de introducere a datelor.
În ceea ce prive şte interdependența CRIS şi ABAC, estimarea 
impactului la nivelul resurselor a fost îmbunătățită în decem -
brie 2011, ceea ce a dus la o nouă estimare a unei şesimi din 
resursele informatice.
Caseta 	2	
Noua arhitectură ABAC va pune la dispoziția tuturor sisteme -
lor locale serviciile sale de validare. Astfel, înainte de a trimite 
o operațiune către ABAC în vederea înregistrării, CRIS va uti -
liza aceste servicii de validare fie pentru a informa utilizato -
rii finali cu privire la erorile legate de introducerea datelor, 
astfel încât ace ştia să poată efectua corecțiile necesare, fie, 
în cazul în care datele sunt corecte, pentru a apela automat 
serviciile de înregistrare ale ABAC. În actuala arhitectură, ABAC 
nu oferă funcționalități pentru ca operațiunile să fie evalu -
ate fără a fi stocate în prealabil în baza de date. Prin urmare, 
CRIS declan şează controalele concepute la nivel local înainte 
de transmiterea acestora în ABAC prin intermediul interfeței. 
Aceasta explică de ce validarea trebuie efectuată, deocamdată, 
în CRIS.38.
În ceea ce prive şte gestionarea codurilor, în prezent se 
desfă şoară două proiecte vizând soluționarea duplicării liste -
lor de coduri folosite pentru date. Un prim proiect urmăre şte 
să centralizeze şi să consolideze datele de referință şi să ofere 
servicii de replicare a sistemelor informatice. Al doilea proiect 
vine în continuarea celui dintâi şi are ca scop reorganizarea 
modului în care listele de coduri sunt stocate în sistemul CRIS.
Ambele proiecte au demarat în 2010 şi vor fi dezvoltate pro -
gresiv până în 2014. Ele vor duce la îmbunătățiri semnificative 
în acest sens.
39.
În cazul menționat de Curte, este posibil ca zonele geografice, 
în sine, să nu se excludă reciproc: o anumită țară face întot -
deauna parte dintr -una sau mai multe zone geografice date, 
ceea ce poate duce la unele duplicări inevitabile.
Complexitatea consolidării, astfel cum este descrisă de Curte, 
se datorează marii diversități de programe şi proceduri gestio -
nate de Comisie în cadrul acțiunilor externe. Ca urmare, ea nu 
se datorează în mod obligatoriu sistemului CRIS.
Caseta 	3	
Situația la care face referire Curtea este inevitabilă, dată fiind 
diversitatea programelor gestionate într -o anumită țară. 
Într-adevăr, ajutorului extern îi poate corespunde o regiune 
beneficiară care se întinde pe mai multe țări. Cu toate acestea, 
în multe cazuri, această problemă poate fi depă şită cu u şurință 
printr -o mai bună monitorizare operațională şi prin combina -
rea diferitelor coduri CRIS existente.
40.
Și alte criterii disponibile în sistemul CRIS pot fi utilizate pen -
tru ameliorarea consolidării sumei totale cheltuite pentru 
un anumit instrument financiar. De exemplu, liniile bugetare 
corespunzătoare pot fi utilizate pentru a identifica suma chel -
tuită pentru un anumit instrument financiar. În mod similar, 
rubrica „zona care beneficiază de acțiune” poate fi utilizată 
pentru a identifica suma cheltuită într -o anumită țară.
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)37
RĂSPUNSURILE  
COMISIEI
41.
Complexitatea procesului de consolidare a datelor financiare 
este mai degrabă legată direct de natura activităților Comisiei 
în cadrul acțiunilor externe, decât de deficiențele CRIS. 
43.	Primul 	punct
În ianuarie 2011, CRIS a fost indisponibil mai bine de o săptă -
mână, din cauza fuzionării dintre EuropeAid şi DG Dezvoltare, 
precum şi a instituirii Serviciului European de Acțiune Externă 
(SEAE) şi a Serviciului Instrumente de Politică Externă (FPI).
Această circumstanță a fost totu şi una excepțională. În gene -
ral, întreruperile sunt monitorizate îndeaproape de către 
Comisie. În 2011, dacă nu se ia în calcul situația de mai sus, 
CRIS a funcționat mai mult de 99 % din timp.
Deoarece sistemul are la bază o aplicație web, disponibilitatea 
acestuia în delegații depinde, de asemenea, de disponibilita -
tea altor straturi tehnice (rețele, servere locale etc.).
43.	Al	doilea 	punct
Au fost depuse eforturi semnificative în vederea remedie -
rii acestor deficiențe de proiectare la începutul anului 2011; 
aceste eforturi vor fi continuate. Reorganizarea sarcinilor 
de sprijin a  crescut, de asemenea, calitatea serviciilor. În 
consecință, numărul de incidente înregistrate în 2011 s -a dimi -
nuat, din punct de vedere structural, în comparație cu 2010.
43.	Al	treilea 	punct
Complexitatea procesului de codificare reflec tă însă şi 
complexitatea şi diversitatea procedurilor operaționale şi 
reglementărilor.
Având în vedere acest mediu complex de afaceri, CRIS adaugă 
codurilor de clasificare impuse de sistemul financiar central 
o codificare specifică. În cazul în care este programată o reexa -
minare a funcționalității operaționale (de exemplu, noul Regu -
lament financiar/noile norme de punere în aplicare), se va 
acorda o atenție deosebită garantării unei reexaminări trans -
versale armonizate a acestor „date de bază”. În plus, fluxurile 
de informații disponibile s -au îmbunătățit în mod semnificativ 
în ultimii ani (baze de cuno ştințe, note de lansare sistematice, 
contul Twitter pentru CRIS, rețele USM etc.). 49.
Scopul facturilor de ajustare este de a actualiza sumele cheltu -
ite corespunzătoare deciziilor (angajamente de nivel 1) şi con -
tractelor CRIS (angajamente de nivel 2), ori de câte ori anumite 
operațiuni nu pot fi prelucrate prin sistemul CRIS din cauza 
limitărilor funcționale sau deoarece punerea în aplicare se 
realizează cu servicii care nu pot utiliza CRIS. Din cauza aces -
tei constrângeri tehnice, aceste operațiuni trebuie prelucrate 
în ABAC în mod direct sau prin intermediul unui sistem local 
diferit. Prin urmare, ulterior este necesar un proces de ajustare.
Ajustarea nu este menită să reproducă toate informațiile sta -
tistice care ar putea fi deja obținute în altă parte, ci doar să 
alinieze sumele CRIS şi ABAC ce au fost cheltuite pentru anga -
jamentele respective pe o anumită perioadă de timp (de obi -
cei întregul an bugetar).
În comparație cu numărul global de operațiuni gestionate prin 
CRIS, numărul de cazuri în care este necesară ajustarea este 
foarte limitat. Chiar şi în aceste cazuri, toate statisticile referi -
toare la decizii sau contracte sunt întotdeauna disponibile prin 
codul de țară. Însă, în aceste situații, statisticile cu privire la 
facturile/plățile tării beneficiare trebuie să fie obținute în mod 
direct de la sistemul ABAC Datawarehouse.
50.
În urma unei note dispozitive din 8  octombrie  2009, anexarea 
de documente la fi şele referitoare la contracte şi decizii este 
obligatorie. Respectiva notă dispozitivă a fost completată ulte -
rior în urma unor evoluții specifice ale sistemului CRIS, care au 
extins posibilitatea de a bloca validarea operațiunilor în cazul 
în care documentele necesare nu sunt ata şate acestuia în mod 
corespunzător.
Aceste noi caracteristici au fost implementate în noiembrie 
2010.
51.
Începând din septembrie 2011, fi şele referitoare la contracte, 
menționate de Curte, sunt legate automat de o înregistrare 
a unei decizii de finanțare. În ceea ce prive şte fi şele referitoare 
la audituri, majoritatea cazurilor (96 %) datează dinainte de 
2009, când era încă posibil ca orice utilizator să închidă o fi şă 
referitoare la un audit fără a o lega de un contract de audit. De 
atunci, cu excepția unor cazuri foarte specifice, sistemul nu 
mai permite acest lucru. Aceste cazuri foarte specifice (restul 
de 4 % din cazurile raportate de către Curte) implică audituri 
ale fondurilor STABEX ( Stabilizarea încasărilor la export ), sau 
evaluări ale conformității organizațiilor internaționale, care, 
prin definiție, nu sunt legate de niciun contract auditat.
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)RĂSPUNSURILE  
COMISIEI38
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)52.
Până în 2009, CRIS a  fost utilizat ca una dintre sursele de 
informații pentru sistemul de raportare CAD, în ciuda faptu -
lui că, din motive de calitate, datele trebuiau remaniate şi că 
unele verificări manuale erau realizate înainte de transmiterea 
rapoartelor către OCDE.
De atunci au fost depuse eforturi semnificative în vederea 
îmbunătățirii procesului de introducere a formularelor CAD, 
astfel încât, în prezent, toate formularele CAD sunt anexate în 
mod corespunzător tuturor noilor fi şe referitoare la proiecte. 
O verificare ex ante  a codurilor CAD este realizată la nivel cen -
tral pentru toate proiectele (viza RESPCAD).
În conformitate cu ultimele statistici disponibile din CRIS, cel 
puțin 84 % din proiectele şi 95 % din contractele existente 
începând cu 2009 au un formular CAD asociat fiecăruia dintre 
acestea, ținând seama de faptul că nu toate direcțiile generale 
care utilizează CRIS utilizează şi formularul CAD.
În plus, un exercițiu vizând actualizarea datelor istorice privind 
operațiunile din 2003 şi cele de după această dată ( şi proiec -
tele deschise înainte de 2003), a fost lansat în 2010 şi va fi pus 
în practică în 2012.
Caseta 	4	
A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 52.
54.
Terminologia oficială a Comisiei pentru fi şele „test” este sin -
tagma „fi şe referitoare la angajamentele tehnice”. Pentru 
a rezolva această problemă, un proiect numit „proiectul cu 
angajamente multiple” a demarat în 2010. Aceasta permite 
stabilirea unei legături între o fi şă referitoare la un contract şi 
mai multe angajamente bugetare de diferite tipuri. De îndată 
ce acest proiect va fi implementat în totalitate, nu va mai fi 
necesar să se creeze nicio fi şă referitoare la „angajamentele 
tehnice”.
55.	Primul 	punct
Comisia recunoa şte faptul că fi şele referitoare la audituri, 
raportate de către Curte, ar fi trebuit să fie deja închise la 
momentul auditului Curții. Această situație se datorează 
parțial unor „norme operaționale” care împiedică utilizato -
rul final să acorde viza finală şi să efectueze astfel închiderea 
fişei. De atunci, mai mult de jumătate din aceste cazuri au fost 
închise. În următoarea versiune a modulului de audit CRIS, 
procedurile privind închiderea fi şelor referitoare la audituri vor 
fi simplificate şi adaptate, astfel încât să permită închiderea 
fişelor fără întârziere.55.	Al	doilea 	punct
Aproximativ o treime din cazurile identificate de către Curte 
se referă la o situație normală [contracte de finanțare înche -
iate cu o dată de începere a activității înainte de data semnării 
sau intervenții de sprijin bugetar sau alte angajamente tehnice 
(înregistrări pro forma )] pentru care data semnăturii poate fi 
introdusă, dar nu este relevantă sau obligatorie.
55.	Al	treilea 	punct
Această situație este consecința unei omisiuni în faza de dez -
voltare, care a fost corectată de mult timp (cea mai recentă 
decizie din e şantion datează din 2005). La momentul respectiv, 
în cazul redeschiderii unei decizii, data de închidere nu era 
eliminată în mod automat.
Riscul de a efectua o astfel de eroare fie nu mai există, datorită 
unei îmbunătățiri continue a sistemului CRIS în ultimii ani, fie 
este pe cale de a fi eliminat în proiectele de dezvoltare aflate 
în curs de desfă şurare.
56.
Între sistemul ABAC Datawarehouse (sursa datelor: ABAC Wor -
kflow) şi sistemul CRIS ar putea uneori să apară neconcordanțe 
ca urmare a deficiențelor sau operațiunilor excepționale rea -
lizate direct în ABAC, dar acestea sunt monitorizate şi fac 
obiectul unor corecții sau procese de ajustare. Modul în care 
datele financiare sunt prelucrate în sistemul CRIS este validat 
cu regularitate de către contabilul Comisiei.
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)39
RĂSPUNSURILE  
COMISIEI
57.
În ceea ce prive şte înregistrarea facturilor, un proiect infor -
matic va fi lansat în anul 2012 pentru a  examina toate 
posibilitățile de simplificare a  procesului de introducere 
a datelor, în special în ceea ce prive şte introducerea valorii 
brute, pentru care agentul care introduce datele trebuie să 
efectueze un calcul complex.  În ceea ce prive şte anexele la 
fişele referitoare la audituri, Comisia a redus recent în mod 
semnificativ perioada medie care se scurge între primirea 
unui raport final de audit şi introducerea sa ca anexă la fi şa 
corespunzătoare din CRIS, referitoare la audit. Cu toate aces -
tea, viteza cu care fi şele referitoare la audituri sunt înregistrate 
în CRIS nu are nicio consecință asupra contabilității şi puține 
consecințe asupra informațiilor de gestiune, cu condiția 
ca fi şele să fie înregistrate la timp în scopul obligației de 
raportare.
60.
Problema responsabilităților insuficient definite pentru ges -
tionarea securității CRIS la nivel global va fi soluționată prin 
numirea unui ofițer local însărcinat cu securitatea informațiilor 
CRIS.
61.
Direc ția generală I nformatică (DG DIGIT ) a  semnat un 
memorandum de înțelegere (MoU) pentru fiecare sistem de 
informații al EuropeAid. Unul se referă la CRIS. De asemenea, 
deoarece CRIS a fost definit ca fiind „esențial”, DG DIGIT a insti -
tuit un sistem de rezervă. 
62.
Contabilul Comisiei validează CRIS în mod periodic ca sistem 
local, iar ultima validare a avut loc în decembrie 2011. Pe viitor, 
procedurile interne privind informarea în timp util a contabilu -
lui Comisiei cu privire la modificările importante ale sistemului 
CRIS vor fi îmbunătățite.
65.
Procedura privind accesul la CRIS utilizează atât sistemul de 
autentificare ECAS, cât şi sistemul de autorizare bazat pe cali -
tatea de membru al „Commission Enterprise Directory”.
Toate celelalte autorizații de acces sunt acordate pe baza unor 
proceduri clar definite, care prevăd aprobările corespunză -
toare şi vizele necesare.66.
Comisia va aborda această observație prin intermediul lucră -
rilor sale multianuale de reajustare a CRIS şi va reexamina nor -
mele de securitate în 2014, în special prin intermediul pro -
iectului de gestionare a securității pentru utilizatorii externi 
şi interni.
67.
Pentru a garanta calitatea datelor, trebuie să existe o proce -
dură care să corecteze datele după ce o notificare formală 
a stabilit că există date eronate. Astfel de modificări au loc 
numai în cazul în care corecțiile necesare ale datelor sunt 
efectuate de unitatea informatică, în urma unui e şec în CRIS 
sau a unei postprelucrări. Ele sunt aplicate de echipa de spri -
jin, de echipa responsabilă de dezvoltare sau de cea respon -
sabilă de calitatea datelor. Au fost instituite proceduri pentru 
a se garanta că astfel de acțiuni sunt inițiate prin intermediul 
unui formular de cerere, care trebuie validat de către adminis -
tratorul modulului în cauză. Modificările sunt mai întâi exe -
cutate într -un mediu de preproducție, apoi validate de către 
administrator şi în cele din urmă puse în producție.
69.
În ceea ce prive şte cele două module identificate de Curte şi 
pentru care glosarul lipsea:
 - modulul Evaluări va fi înlocuit cu modulul Evaluarea ges -
tionării ciclului unui proiect (a se vedea, de asemenea, 
răspunsul la caseta 1);
 - modulul ROM ( result oriented monitoring , monitorizare ori -
entată spre rezultate) va fi eliminat treptat în cursul anului 
2012.
70.
Comisia va îmbunătăți documentația în contextul lucrări -
lor sale multianuale de reajustare a CRIS care sunt în curs de 
desfă şurare.
71.
Din cele trei cazuri în care manualul era perimat, situația s -a 
îmbunătățit între timp:
 - manualul privind auditul a  fost actualizat în septem -
brie 2011;
 - manualul privind previziunile financiare a fost actualizat 
în decembrie 2011 şi
 - manualul privind LEF ( legal entity file , fişierul entităților 
juridice) va fi actualizat în 2012.
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)RĂSPUNSURILE  
COMISIEI40
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)72.
Reconstituirea cronologiei modificării datelor în sistem este 
posibilă la două niveluri diferite:
 οla nivel tehnic, există într -adevăr un sistem cu o pistă de 
audit care este accesibilă numai personalului IT deja famili -
arizat cu operațiunile de întreținere complexe;
 οla nivel funcțional, toți utilizatorii pot
 - consulta modul în care informațiile au fost modificate prin 
consultarea documentelor anexate la fi şele avute în vedere 
şi
 - vizualiza trimiterile la corecțiile posibile efectuate de ser -
viciile IT în ceea ce prive şte operațiunile avute în vedere, 
astfel cum se explică la primul punct. La rândul lor, aces -
te trimiteri le permit respectivelor servicii să aibă acces 
la documentația corespunzătoare privind aceste corecții 
(de exemplu, raportul privind operațiunile de curățare 
a fişierelor).
74.
CV-ul şi alte date cu caracter personal care figurează în 
documentele ata şate fi şelor CRIS sunt anexe la contracte 
şi, ca atare, ele sunt încorporate în mod implicit în notifica -
rea DPO-752 pentru CRIS („CRIS dispune, de asemenea, de 
capacități de stocare a documentelor justificative. Documen -
tele stocate de către CRIS sunt în principal contractele şi fac -
turi”). Cu toate acestea, prezența datelor cu caracter personal 
în aceste documente nu este menționată în mod explicit în 
notificare. Ar trebui subliniat faptul că documentele justifica -
tive sunt supuse unei stocări „pasive”, aplicația neefectuând 
nicio procesare suplimentară. În consecință, acestea nu conțin 
date care pot face obiectul unei funcții de căutare, adică nu 
este posibil să se opereze o  căutare în sistemul CRIS indi -
cându -se numele unei anumite persoane care figurează într -o 
anexă.CONCLUZII 	ŞI	RECOMANDĂRI
75.
CRIS este unul dintre numeroasele sisteme locale existente în 
cadrul Comisiei şi, ca atare, sprijină necesitățile operaționale 
specifice ale direcțiilor generale care îl utilizează. În plus, 
dat fiind că are şi funcționalități financiare, sistemul include 
o interfață cu sistemul contabil central al Comisiei. 
D e  l a  p u n e re a  î n  f u n c ț i u n e  a   C R I S ,  î n  2 0 0 2 ,  Co m i s i a 
a îmbunătățit în mod semnificativ sistemul. De exemplu, în 
ceea ce prive şte atribuirea de coduri datelor, Comisia a insti -
tuit clasificări comune la nivel global. Deocamdată, acestea nu 
sunt încă pe deplin unificate, având în vedere complexitatea 
integrării, care se datorează preexistenței bazei de date CRIS 
Contract. Eforturi semnificative în acest domeniu au fost deja 
realizate în anii precedenți, de exemplu, prin instituirea unui 
grup de lucru interservicii pentru CRIS/ABAC Contracts. 
În ceea ce prive şte integritatea datelor, au fost adoptate pro -
ceduri de monitorizare, urmate de postprelucrări şi de introdu -
cerea de norme operaționale în sistem sau de îmbunătățirea 
acestora. În plus, au fost definite responsabilitățile pentru 
codurile datelor în sistemul CRIS, iar îmbunătățirile tehnice 
sunt în curs, prin intermediul proiectului multianual care va fi 
finalizat până la sfâr şitul anului 2014.
76.
Comisia a demarat un proces de raționalizare a peisajului său 
informatic, în care obiectivul principal este de a evita ca mai 
multe sisteme să acopere procese identice sau similare şi de 
a integra nevoile specifice din cadrul unei direcții generale în 
soluții gândite la nivel instituțional.
Î n  c e e a  c e  p r i ve şte  a s p e c te l e  f i n a n c i a re  şi  c o n t a b i l e, 
acest proces de raționalizare va duce la utilizarea directă 
a funcționalităților ABAC prin intermediul CRIS, cu ajutorul 
serviciilor online ale ABAC.
Recomandarea 	1
CRIS este sistemul de informații de gestiune al direcției gene -
rale responsabile de relațiile externe a Comisiei. Acesta este 
un sistem integrat care include o interfață directă cu sistemul 
contabil al Comisiei (ABAC), raționalizând astfel instrumen -
tele pe care personalul responsabil de cooperarea externă 
le utilizează pentru activitatea lor zilnică. Obiectivele sale au 
fost definite în decembrie 2011, în documentul „Stratégie des 
systèmes d’information de la DG EuropeAid jusque 2016”.
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)41
RĂSPUNSURILE  
COMISIEI
În procesul de raționalizare a structurii informatice, Comisia 
lucrează în prezent la o mai bună integrare a tuturor sisteme -
lor sale. Obiectivul de a reduce duplicarea funcțiilor ABAC va fi 
atins prin utilizarea directă a funcționalităților ABAC din CRIS 
prin intermediul serviciilor internet ale ABAC. EuropeAid face 
parte dintr -un proiect -pilot inițiat în acest sens în întreaga 
Comisie.
78.
Complexitatea consolidării se datorează marii diversități 
de programe şi proceduri gestionate de Comisie în cadrul 
acțiunilor externe şi nu i se poate imputa în mod automat sis -
temului CRIS. În ceea ce prive şte exemplul citat de Curte, aju -
torului extern îi poate, într -adevăr, corespunde în mod global 
o regiune beneficiară care se întinde pe mai multe țări.
Cu toate acestea, cu excepția respectivelor cazuri, Comisia 
este în măsură să furnizeze, prin intermediul CRIS, informații 
agregate fiabile pentru fiecare țară, pentru fiecare instrument 
financiar şi pentru fiecare domeniu de politică.
79.
Există anumite întârzieri în introducerea unor date, iar anumite 
documente care ar fi trebuit să fie ata şate în CRIS lipsesc, însă 
nicio informație financiară şi/sau nicio altă informație critică 
nu lipse şte din sistem. Sunt în curs eforturi pentru a reduce 
perioada de timp în care informațiile sunt transmise către 
CRIS. În plus, în ceea ce prive şte aspectele legate de calitatea 
datelor în general, s -au realizat progrese semnificative în ulti -
mii trei ani:
 - au fost desemnați proprietari de date care să răspundă de 
datele corespunzătoare;
 - a fost instituită o echipă responsabilă de calitatea datelor 
care efectuează acțiunile de monitorizare şi pune în apli -
care acțiunile corective;
 - a fost instituită o guvernanță a calității datelor.
Recomandarea 	2
Comisia va continua eforturile pe care le depune în prezent în 
ceea ce prive şte monitorizarea datelor şi îmbunătățirea pro -
ceselor de validare a datelor în CRIS. O serie de măsuri au fost 
deja luate în acest domeniu, printre care numirea proprietari -
lor de date începând cu 2009, în vederea gestionării codurilor 
datelor şi a definirii standardelor care urmează să fie puse în 
aplicare.80.
Deoarece sistemul are la bază o aplicație web, disponibilitatea 
acestuia în delegații depinde, în primul rând, de disponibili -
tatea altor straturi tehnice (rețele, servere locale etc.). Unele 
dintre acestea nu țin de responsabilitatea Comisiei, cum este 
cazul, de exemplu, al rețelei gestionate de către SEAE. În ceea 
ce prive şte serverele aplicației şi ale bazei de date, Comisia 
a înregistrat un nivel ridicat de disponibilitate a sistemului. 
De exemplu, în 2011, cu excepția unei opriri a sistemului CRIS 
timp de mai bine de o săptămână, ca urmare a fuziunii dintre 
fostul EuropeAid şi DG Dezvoltare şi a instituirii SEAE şi FPI, 
CRIS a funcționat mai mult de 99 % din timp.
Reducerea deficiențelor sistemului, atât la nivel general (de 
sistem), cât şi la nivel local (de tranzacții) reprezintă o preo -
cupare constantă pentru Comisie. În prezent există un context 
de guvernanță globală care duce la detectarea/corectarea din 
timp a deficiențelor care riscă să blocheze sistemul. De ase -
menea, au fost întreprinse o serie de măsuri de îmbunătățire 
a calității rezultatelor, printre care revizuirea codului şi analiza 
tehnică şi funcțională înainte de implementare şi au fost reali -
zate o serie de teste.
Comunicarea cu privire la codurile pentru date a  fost 
raționalizată prin utilizarea bazei de cuno ştințe CRIS şi a fost 
îmbunătățită, printre altele, prin pregătirea sistematică a note -
lor de lansare săptămânale şi prin actualizarea periodică 
a manualelor.
Recomandarea 	3
Complexitatea mediului de afaceri şi diversitatea rolurilor şi 
responsabilităților utilizatorilor duc în mod inevitabil la o anu -
mită complexitate în ceea ce prive şte un astfel de sistem inte -
grat. Cu toate acestea, Comisia acceptă această recomandare. 
Ameliorarea u şurinței de utilizare a sistemului reprezintă un 
obiectiv major, printre altele, în următoarele proiecte: 
 - proiectul cu angajamente multiple în modulul Contracte 
şi modulul Decizii;
 - proiectul de raționalizare a facturilor şi
 - reproiectarea modulului Audit.
Raportul special nr. 5/2012 – Sistemul informaţional comun pentru relaţiile externe (CRIS)RĂSPUNSURILE  
COMISIEI42
81.
Chestiunea insuficienței securității sistemului va fi soluționată 
prin numirea unui ofițer local însărcinat cu securitatea 
informațiilor CRIS. Pentru a asigura confidențialitatea, Comisia 
a definit în mod clar procedurile de autorizare a accesului. În 
plus, accesul prin intermediul CRIS la datele clasificate drept 
confidențiale este limitat. Chestiunea ameliorării gestionării 
drepturilor utilizatorilor externi va fi abordată în anii urmă -
tori prin intermediul unui proiect specific care urmează să fie 
finalizat până în 2014. În ceea ce prive şte datele cu caracter 
personal în sistemul CRIS, Comisia aplică normele prevăzute în 
Regulamentul (CE) nr. 45/2001 şi procedurile notificate şi vali -
date de responsabilul cu protecția datelor (RPD) al Comisiei.
Recomandarea 	4
În cursul anului 2012 va demara o evaluare globală a riscuri -
lor legate de tehnologia informației şi Comisia va desemna un 
ofițer local pentru securitatea informațiilor pentru CRIS.
Curtea de Conturi Europeană
Raportul	special	nr. 5/2012
Sistemul	informaţional	comun	pentru	relaţiile	externe	(CRIS)
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene
2012 — 42 p. — 21 × 29,7 cm
ISBN 978-92-9237-616-1
doi:10.2865/98915

CUM 	VĂ	PUTEȚI 	PROCURA 	PUBLICAȚIILE 	UNIUNII 	EUROPENE?
Publicații	 gratuite:
• prin EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
• la reprezentanțele sau delegațiile Uniunii Europene. Puteți obține datele de contact ale acestora  
 vizitând http://ec.europa.eu sau trimițând un fax la +352 2929-42758.
Publicații	 contra	 cost:
• prin EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Abonamente	 contra	 cost	 (de	exemplu,	 la	Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 	sau	la	repertoriile	
jurisprudenței	 Curții	 de	Justiție	 a Uniunii	 Europene):
• contactând direct unul dintre agenții de vânzări ai Oficiului pentru Publicații al Uniunii Europene  
 (http://publications.europa.eu/others/agents/index_ro.htm).
QJ-AB-12-004-RO -C
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ
CRIS REPREZINTĂ SISTEMUL INFORMAŢIONAL INSTITUIT DE COMISIE PENTRU 
A SPRIJINI GESTIONAREA ACŢIUNILOR EXTERNE. SISTEMUL CRIS LE PERMITE 
TUTUROR MEMBRILOR PERSONALULUI CARE ÎNDEPLINESC SARCINI LEGATE DE 
GESTIONAREA ACŢIUNILOR EXTERNE SĂ UTILIZEZE O BAZĂ DE DATE COMUNĂ. 
CRIS FURNIZEAZĂ DATE PRIVIND DIFERITELE ETAPE DE GESTIONARE ŞI TRANS -
MITE DATE FINANCIARE CĂTRE SISTEMUL CONTABIL AL COMISIEI, ABAC. CURTEA 
A CONSTATAT CĂ SISTEMUL CRIS RĂSPUNDE ÎN MOD EFICACE, ÎN CEA MAI MARE 
PARTE, NECESITĂŢILOR COMISIEI ÎN MATERIE DE INFORMAŢII ÎN DOMENIUL ACŢI -
UNILOR EXTERNE. TOTUŞI, DUPĂ ZECE ANI DE DEZVOLTARE A SISTEMULUI, PER -
SISTĂ ÎNCĂ ANUMITE DEFICIENȚE. ACESTEA PRIVESC, ÎN SPECIAL, URMĂTOARELE 
ASPECTE: MODUL ÎN CARE ESTE DEFINIT ROLUL SISTEMULUI CRIS ÎN RAPORT 
CU SISTEMUL CONTABIL AL COMISIEI; SISTEMUL DE CODURI ATRIBUITE DATE -
LOR; NIVELUL INSUFICIENT DE EFICACITATE ÎN CEEA CE PRIVE ŞTE ASIGURAREA 
INTEGRITĂȚII DATELOR; ŞI, LA UN NIVEL MAI GENERAL, NIVELUL INSUFICIENT DE 
SECURITATE A SISTEMULUI ŞI A DATELOR DIN CADRUL ACESTUIA.