RO    RO RO 
 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 13.11.2008 
SEC(2008) 2863 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
Document de înso țire pentru 
 
Propunere de 
DIRECTIV Ă A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI 
privind indicarea, prin etichetare și informa ții standard despre produs, a consumului de 
energie și de alte resurse al produselor cu impact energetic 
 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
  
{COM(2008) 778 final} 
{SEC(2008) 2862} 
 
RO 2   RO REZUMAT 
Prezenta evaluare a impactului înso țește propunerea de reformare a Directivei 92/75/CEE 
privind etichetarea energetic ă pentru aparatele de uz casnic1 (denumit ă în continuare 
„directiva privind etichetarea energetic ă”). Reformarea directivei  privind etichetarea 
energetică reprezint ă unul din elementele Planului de ac țiune privind consumul și producția 
durabile și politica industrial ă durabilă (PCD/PID). 
 
Conform directivei privi nd etichetarea energetic ă, adoptată în 1992, detaili știi trebuie s ă 
afișeze, la punctele de vânzare, o etichet ă comparativ ă care să îi informeze pe consumatori cu 
privire la nivelul consumului  de energie al produselor de uz casnic. Conform estim ărilor, 
etichetarea energetic ă a contribuit la economii anuale de energie de ordinul a 3 Mtep2, 
corespunzând unor reduceri anuale a emisiilo r de CO2 de 14 Mt în perioada 1996-2004. 
Eticheta energetic ă este obligatorie pentru ace le produse care fac obiectul m ăsurilor de punere 
în aplicare prev ăzute de directiva cadru pr ivind etichetarea energetic ă. Sistemul de etichetare 
                                                 
1 Directiva 92/75/CEE a Consiliului din 22 septem brie 1992 privind indicarea, prin etichetare și 
informații standard despre produs, a consumului de energie și de alte resurse la aparatele de uz casnic. 
2 Aceste estim ări nu iau în calcul economiile de energi e aferente angajamentelor voluntare f ăcute de 
CECED (electrocasnice albe) și EICTA (televizoare).  
 
RO 3   RO energetică și-a adus cu succes contribu ția la evolu ția pieței aparatelor de uz casnic c ătre 
produse mai eficiente din punct de vede re energetic. Acest sistem ofer ă consumatorilor 
informații utile și comparabile, permi țându-le acestora s ă ia în considerare posibilitatea 
investirii în aparate mai performa nte pentru a realiza economii, ținând totodat ă seama de 
costurile de func ționare (în special consumul ener getic în faza de utilizare). 
De asemenea, directiva privind etichetarea energetic ă îi sprijin ă pe fabrican ți în ceea ce 
privește introducerea pe pia ță a produselor lor și culegerea roadelor de pe urma investi țiilor în 
introducerea de aparate mai performante și mai inovatoare. A șadar, sistemul este considerat 
ca fiind un instrument cu avantaje reci proce pentru consumatori, industrie și mediu. 
Conform Planului de ac țiune privind consumul și producția durabile și politica industrial ă 
durabilă (PCD/PID), directiva priv ind etichetarea energetic ă, împreun ă cu directiva privind 
eticheta ecologic ă, ar putea conduce la economii mai mari de energie și o reducere a efectelor 
asupra mediului, dac ă este extins ă la toate grupele de produse cu impact energetic (acele 
produse care au efect asupra consumului  de energie în faza de utilizare). 
În prezent, directiva priv ind etichetarea energetic ă reprezint ă un cadru care abiliteaz ă Comisia 
(sprijinită de Comitetul de reglementare) s ă adopte m ăsuri de punere în aplicare a etichet ării 
pentru anumite aparate de uz casnic3. Etichetele care le sunt ap licate în prezent fac obiectul 
unei actualiz ări prevăzute spre a fi adoptat ă în perioada 2009-2010. 
Conform evalu ării impactului pentru PCD/PID, domeniu l de aplicare limitat al directivei 
privind etichetarea energetic ă restricționează potențialul acesteia de a diminua și mai mult 
schimbările climatice și de a contribui la obiectivul  global al UE privind cre șterea eficien ței 
energetice cu 20% pân ă în 2020, precum și de a realiza obiectivele în materie de produc ție și 
consum durabile. Prin urmare, prezentul rapor t privind evaluarea impactului analizeaz ă 
posibilitatea consolid ării domeniului de aplicare și implement ării directivei privind etichetarea 
energetică, cum se poate realiza acest lucru și care ar fi efectele. Cu toate acestea, având în 
vedere că directiva privind etichetarea energetic ă este o directiv ă cadru fără impact direct 
asupra produselor, efectele economice, sociale și de mediu pot fi cuantificate cu precizie doar 
în cazul m ăsurilor de punere în  aplicare care urmeaz ă să fie adoptate pentru anumite produse. 
Eventualele avantaje și dezavantaje ale unei posibile revizuiri sunt analizate din perspectiva 
unui num ăr de grupuri de produse prioritare selec ționate, care au efecte semnificative asupra 
mediului și în cazul c ărora etichetarea pare s ă reprezinte un instrument de politic ă relevant. 
În ceea ce prive ște aplicarea directivei privind etichetarea energetic ă, obiectivul este acela de 
a ameliora eficacitatea directivei și a măsurilor de punere în aplicare aferente, diminuând 
totodată sarcina administrativ ă, și de a analiza posibilit atea de a utiliza aceast ă directivă, pe 
piața internă, drept pentru achizi țiile publice obligatorii și măsurile de stimulare armonizate. 
                                                 
3 Frigidere, congelatoare și combina ții ale acestora, ma șini de sp ălat rufe, ma șini de uscat rufe și 
combinații ale acestora, ma șini de sp ălat vase, cuptoare, boilere și boilere cu acumulare, surse de 
iluminat și aparate de aer condi ționat. 
 
RO 4   RO Au fost analizate urm ătoarele patru op țiuni: 
(1) Nicio schimbare de politic ă, cu două subopțiuni: 
(1a) Statu quo ,  
(1b) Statu quo  + punere integral ă în aplicare a domeniului de aplicare actual al 
directivei privind e tichetarea energetic ă. 
(2) Punerea în aplicare a unei ac țiuni fără caracter de reglementare. 
(3) Modificarea directivei – punerea integral ă în aplicare a actualului domeniu de 
aplicare al directivei privind etichetarea energetic ă, extins la toate produsele cu 
impact energetic, exclusiv  mijloacele de transport. 
(4) Abrogarea directivei și punerea în aplicare a dispozi țiilor sale în cadrul directivei 
privind ecoproiectarea – punerea integral ă în aplicare a actualului domeniu de 
aplicare al directivei privind etichetarea energetic ă, extins la toate produsele cu 
impact energetic, exclusiv mijloacele de transport.  
Conform evalu ării impactului, op țiunea de politic ă 1b (punerea integral ă în aplicare a cadrului 
legislativ actual) ar putea genera, pe baza aparat elor de uz casnic considerate drept prioritare, 
economii de aproximativ 22 Mtep pân ă în 2020, corespunz ătoare unei reduceri a emisiilor de 
CO2 cu aproximativ 65 Mt. Mai mult de jum ătate din aceste economii ar proveni numai din 
sectorul aparatelor de înc ălzire și al aparatelor de înc ălzire a apei, care nu au f ăcut încă 
obiectul directivei privi nd etichetarea energetic ă. Restul economiilor ar fi generate de 
actualizarea celor opt m ăsuri existente, precum și de o nou ă măsură privind televizoarele.  
Opțiune 2 (acorduri sau angajament e voluntare) ar prezenta avanta jul de a nu îngreuna foarte 
mult povara administrativ ă care afecteaz ă întreprinderile și administra țiile, în func ție de 
modalitatea de punere în aplicare a m ăsurilor fără caracter de reglementare, îns ă ar trebui s ă 
se bazeze în întregime pe  gradul de fezabilitate și pe bunăvoința industriei, care a respins 
această opțiune (CECED4 și EICTA5). Capacitatea acestei op țiuni de politic ă de a contribui la 
reducerea consumului de energie a fost considerat ă, în cel mai bun caz, ca fiind marginal ă. 
Opțiunea 3 (exploatarea la maximum a cadrului legislativ actual și extinderea domeniului de 
aplicare la toate produsele cu impact energetic) implic ă poveri administrative în ceea ce 
privește reformarea, îns ă ar genera o reducere cu 4 milioane de euro a costurilor de 
transpunere pentru fiecare m ăsură actualizat ă și nou-elaborat ă de punere în aplicare, în cazul 
în care directivele de punere în aplicare ar fi înlocuite de regulamente de punere în aplicare. 
Se estimeaz ă că extinderea domeniului de aplicare al di rectivei privind etichetarea energetic ă 
la produsele cu impact energe tic ar putea genera economii s uplimentare de aproximativ 27 
Mtep pân ă în 20206, corespunz ătoare unei reduceri a emisiilor de CO2 de aproximativ 80 Mt, 
                                                 
4 Comitetul European al Produc ătorilor de Echipamente Casnice 
5 Asocia ția European ă pentru Tehnologia Informa țiilor și Comunica țiilor 
6 Aceast ă cifră a fost calculat ă pe baza economiilor estimate de 22 Mtep pân ă în 2020, rezultate în urma 
punerii integrale în aplicare a directivei privind etichetarea energetic ă, la care se adaug ă economii 
suplimentare de 5 Mtep, rezultate în urma extinderii domeniului de aplicare, ținându-se seama de 
aspecte legate de trei grupuri de produse prioritare (ferestre, frigidere cu utilizare comercial ă și aparate 
de încălzire).  
 
RO 5   RO în compara ție cu situa ția de statu quo . Comparativ cu op țiunea 1b, aceast ă opțiune ar genera 
economii suplimentare de aproximativ 5 Mtep numai datorit ă celor trei gr upe de produse 
prioritare avute în vedere (aparate de înc ălzire și răcire cu utilizare comercial ă și ferestre). 
Studiile preg ătitoare referitoare la dire ctiva privind ecoproiectarea și evaluările de impact 
specifice fiec ărui produs vor furniza da te mai precise referitoare la posibilele economii 
generate de aceste produse. Modific ări suplimentare, cum ar fi  introducerea de dispozi ții 
referitoare la protec ția juridică a utilizării etichetei, clarificarea obliga țiilor de informare și 
introducerea unui cadru pentru achizi ții publice și măsuri de stimulare obligatorii ar putea 
consolida și mai mult eficacitatea sistemului și realiza noi economii. 
Opțiunea 4, constând în abrogarea dire ctivei privind etichetarea energetic ă și punerea în 
aplicare a etichet ării energetice în cadrul directivei pr ivind ecoproiectarea, ar putea duce, în 
teorie, la atingerea aceluia și nivel de economii ca și în cazul op țiunii 3 și ar reduce num ărul 
instrumentelor de reglementare, îns ă nu ar constitui în niciun caz o simplificare. Aceasta se 
datorează naturii diferite a instrumentelor juridice : Directiva privind ecoproiectarea interzice 
produsele mai pu țin performante din punctul de vedere al performan ței ecologice globale a 
acestora, concentrându-se asupra tuturor as pectelor de mediu pe întreaga durat ă de viață a 
produsului. Directiva privi nd etichetarea energetic ă prevede o etichet ă energetic ă care să le 
indice consumatorilor performan țele în ceea ce prive ște eficien ța energetic ă a produsului în 
faza de utilizare ( și utilizarea corespunz ătoare, dup ă caz, a altor resurse, precum apa.)  
Din analizarea și studiul comparativ al op țiunilor de politic ă reiese faptul c ă opțiunile 1b și 3 
sunt cele mai rentabile și mai potrivite pentru a î ndeplini obiectivele de politic ă, beneficiind 
totodată și de cel mai mare sprijin din partea p ărților interesate. 
În cadrul Planului de ac țiune privind consumul și producția durabile și politica industrial ă 
durabilă, coroborat cu directiv a privind ecoproiectarea și cu regulamentul privind eticheta 
ecologică și cu alte instrumente aferente, au fost propuse m ăsuri de monitorizare și de 
evaluare.