EXPUNERE DE MOTIVE

1.CONTEXTUL PROPUNERII

•Motivele și obiectivele propunerii

Comunicarea „Pactul ecologic european”a1a a lansat o nouă strategie de creștere pentru UE, care are drept scop transformarea UE într-o societate echitabilă și prosperă, care să îmbunătățească calitatea vieții atât pentru generațiile de azi, cât și pentru cele de mâine, cu o economie modernă, competitivă și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, în care să nu existe emisii nete de gaze cu efect de seră în 2050 și în care creșterea economică să fie decuplată de utilizarea resurselor. Pactul ecologic european reafirmă ambiția Comisiei de a face din Europa, până în 2050, primul continent neutru din punct de vedere climatic.

Combaterea schimbărilor climatice reprezintă o provocare căreia trebuie să îi găsim de urgență un răspuns. Atmosfera este în încălzire, lucru care îi afectează deja pe cetățeni. Cetățenii europeni consideră că schimbările climatice reprezintă o problemă gravă și doresc o intensificare a acțiunilor în acest sensa2a. Schimbările climatice au un impact din ce în ce mai mare nu numai asupra sistemului nostru sanitar și alimentar, ci și asupra ecosistemelor și a biodiversității planetei noastre. Raportul special al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) privind impactul încălzirii globale cu 1,5 °C peste nivelurile preindustriale și direcțiile conexe de evoluție a emisiilor globale de gaze cu efect de seră la nivel mondial confirmă faptul că, odată cu creșterea temperaturii medii globale cresc rapid și efectele schimbărilor climatice, iar dacă această temperatură va ajunge la 2 °C, lumea va fi afectată în mod dramatic de schimbările climatice. Potrivit raportului, pentru a face pași pentru a putea limita creșterea temperaturii la 1,5 °C, este necesar ca la nivel global să se atingă neutralitatea emisiilor de CO2 în jurul anului 2050, iar neutralitatea pentru toate celelalte gaze cu efect de seră, la un moment dat în cursul acestui secol. Prin această provocare căreia trebuie să îi găsim de urgență un răspuns, UE este invitată să își intensifice acțiunile pentru a-și demonstra poziția de lider mondial prin atingerea, până în 2050, a obiectivului neutralității climatice în toate sectoarele economiei și prin compensarea, până în 2050, nu numai a emisiilor de CO2 rămase, ci și a celorlalte emisii de gaze cu efect de seră rămase, astfel cum se prevede în Comunicarea „O planetă curată pentru toți – O viziune europeană strategică pe termen lung pentru o economie prosperă, modernă, competitivă și neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei”a3a și astfel cum se confirmă în comunicarea „Pactul ecologic european”.

Atât Parlamentul European, cât și Consiliul European au aprobat obiectivul pe termen lung al UE în materie de neutralitate climatică.

Parlamentul European a aprobat, în rezoluția sa din 14 martie 2019 referitoare la schimbările climaticea4a, obiectivul UE de a atinge până în 2050 un nivel net al emisiilor de gaze cu efect de seră egal cu zero. În rezoluțiile sale din 28 noiembrie 2019, acesta a subliniat faptul că Uniunea, în calitatea sa de lider mondial, împreună cu alte economii mondiale importante trebuie să se străduiască să atingă un nivel net al emisiilor de gaze cu efect de seră egal cu zero cât mai curând posibil și până cel târziu în 2050a5a și a declarat urgența climatică și de mediua6a. Parlamentul European a îndemnat, de asemenea, Comisia să evalueze sub toate aspectele impactul tuturor propunerilor legislative și bugetare relevante asupra climei și a mediului și să se asigure că acestea sunt aliniate pe deplin la obiectivul de limitare a încălzirii globale la sub 1,5 °C și că nu contribuie la declinul biodiversității, iar reforma politicilor de investiții în agricultură, comerț, transport, energie și infrastructură este amplă. În Rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european, Parlamentul European a lansat un apel ca tranziția necesară către o societate neutră din punctul de vedere al efectelor asupra climei să aibă loc până cel târziu în 2050 și ca această tranziție să devină o reușită europeanăa7a.

În cadrul Agendei sale strategice pentru perioada 2019-2024a8a, Consiliul European a stabilit că una dintre principalele patru priorități este construirea unei Europe verzi, echitabile, sociale și neutre din punctul de vedere al impactului asupra climei. În concluziile sale din 12 decembrie 2019, Consiliul European, în lumina celor mai recente date științifice disponibile și având în vedere nevoia de a intensifica acțiunile climatice la nivel mondial, și-a exprimat susținerea pentru obiectivul creării, până în 2050, a unei Uniuni neutre din punct de vedere climatic, în conformitate cu obiectivele Acordului de la Parisa9a. Consiliul European a recunoscut necesitatea instituirii unui cadru favorabil și faptul că tranziția presupune investiții publice și private de anvergură. Consiliul European a concluzionat, de asemenea, că toate actele legislative și politicile relevante ale UE trebuie să fie corelate cu îndeplinirea obiectivului neutralității climatice și să contribuie la acesta, cu respectarea unor condiții de concurență echitabile, și a invitat Comisia să analizeze dacă acest lucru impune o modificare a normelor actuale.

UE a instituit un cadru cuprinzător de politici de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. A început deja să modernizeze și să transforme economia în scopul realizării neutralității climatice. Între 1990 și 2018, UE a redus cu 23 %a10a emisiile de gaze cu efect de seră, în condițiile în care economia a crescut cu 61 %. Trebuie luate măsuri suplimentare; fiecare sector va trebui să contribuie la îndeplinirea obiectivului, întrucât politicile actuale vor reduce emisiile de gaze cu efect de seră cu doar 60 % până în 2050 și, prin urmare, rămân încă multe de făcut pentru realizarea neutralității climatice.

În acest context, prezenta propunere vizează stabilirea cadrului care să permită realizarea neutralității climatice a UE. Scopul său este de a oferi o direcție prin stabilirea unei traiectorii către neutralitatea climatică, transparență și responsabilitate, iar întreprinderilor, lucrătorilor, investitorilor și consumatorilor, mai multă certitudine și încredere în ceea ce privește angajamentul UE, susținând astfel prosperitatea și crearea de locuri de muncă. Astfel, scopul său este de a introduce în legislație obiectivul UE de realizare a neutralității climatice până în 2050, în conformitate cu descoperirile științifice raportate de IPCC și de Platforma interguvernamentală științifico-politică privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice (IPBES), și de a contribui la punerea în aplicare a Acordului de la Paris privind schimbările climatice, inclusiv a obiectivului său pe termen lung de menținere a creșterii temperaturii globale cu mult sub 2 °C față de nivelurile preindustriale și de continuare a eforturilor menite să mențină această temperatură sub 1,5 °C. Propunerea vizează, de asemenea, să contribuie la punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă. Propunerea prevede, de asemenea, condițiile pentru stabilirea unei traiectorii care să permită Uniunii să realizeze neutralitatea climatică până în 2050, o evaluare periodică a progreselor înregistrate în ceea ce privește neutralitatea climatică și nivelul de ambiție al traiectoriei identificate, precum și mecanismele de folosit în cazul unor progrese insuficiente sau al unei lipse de coerență cu obiectivul UE de realizare a neutralității climatice până în 2050.

În pofida eforturilor de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră, schimbările climatice au deja și vor continua să aibă un impact asupra mediului, a cetățenilor și a economiei UE. Este esențial să se ia în continuare măsuri, tot mai ambițioase, în ceea ce privește adaptarea la schimbările climatice, inclusiv prin consolidarea eforturilor de imunizare la schimbările climatice, prin consolidarea rezilienței și a acțiunilor de prevenire și pregătire, precum și în ceea ce privește asigurarea unei tranziții juste.

•Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică vizat

Propunerea urmărește să completeze cadrul de politică existent prin stabilirea direcției pe termen lung și prin consacrarea în legislația UE a obiectivului de realizare a neutralității climatice până în 2050, prin consolidarea eforturilor de adaptare, prin instituirea unui proces de definire a unei traiectorii până în 2050 și de revizuire a acesteia, a unei evaluări periodice și a unei proceduri în cazul unor progrese insuficiente sau a unei lipse de coerență. De asemenea, aceasta îi conferă Comisiei sarcina de a revizui politicile existente și legislația Uniunii pentru a asigura coerența acestora cu obiectivul neutralității climatice, precum și cu traiectoria identificată. Coerența cu Regulamentul (UE) 2018/1999 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice a fost asigurată prin includerea de modificări în acest sens în regulamentul respectiv. S-au adoptat și alte inițiative care se înscriu în continuarea Pactului, cum ar fi Planul de investiții al Pactului ecologic europeana11a și propunerea de regulament de instituire a Fondului pentru o tranziție justăa12a. Sunt în curs de pregătire și alte inițiative, care vor sprijini atingerea obiectivelor prezentului regulament. Printre acestea se numără și noua strategie a UE privind adaptarea la schimbările climatice, care este mai ambițioasă, lansarea Pactului climatic european și o strategie industrială a UE pentru a aborda dubla provocare pe care o reprezintă transformarea ecologică și cea digitală și un nou plan de acțiune pentru economia circulară, precum și o strategie privind finanțarea durabilă, menită să asigure o integrare și mai mare a preocupării pentru durabilitate în cadrul de guvernanță corporativă.

În ceea ce privește relația cu instrumentele de politică existente în perspectiva anului 2030, Comisia ar trebui să evalueze situația și să facă propuneri care să vizeze asumarea de către Uniune a unui obiectiv mai ambițios de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru 2030, pentru a asigura coerența acestuia cu obiectivul de realizare a neutralității climatice până în 2050. Până în septembrie 2020, Comisia urmează să prezinte un plan însoțit de o evaluare a impactului vizând asumarea de către UE a unui obiectiv mai ambițios în materie de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră, respectiv o reducere realizată în mod responsabil, care, în 2030, să fie de cel puțin 50 % și să tindă spre 55 % în comparație cu nivelurile din 1990. Comisia va propune modificarea în consecință a prezentului regulament, iar, până în iunie 2021, va revizui și va propune revizuirea, după caz, a tuturor instrumentelor de politică relevante legate de climă.

Pentru perioada 2030-2050, Comisiei ar urma să i se confere competența de a adopta acte delegate pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea unei traiectorii la nivelul Uniunii, astfel încât să se atingă, în timp, obiectivul pentru 2050.

Provocarea globală pe care o reprezintă schimbările climatice necesită luarea de măsuri la nivel mondial. UE nu poate rezolva singură problema schimbărilor climatice și, deși este responsabilă de mai puțin de 10 % din emisiile globale de gaze cu efect de seră, este lider în tranziția globală către o economie cu zero emisii nete de gaze cu efect de seră. Având în vedere faptul că progresele înregistrate la nivel mondial în direcția atingerii obiectivelor Acordului de la Paris sunt insuficiente, UE trebuie să își asume acum mai mult decât oricând poziția de lider. UE își stabilește propriile obiective ambițioase, însă va continua, de asemenea, să poarte negocieri internaționale pentru a convinge marii poluatori să își asume obiective mai ambițioase în pregătirea Conferinței Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice care va avea loc în 2020 la Glasgow. UE va continua să promoveze și să pună în aplicare în întreaga lume o politică climatică ambițioasă, inclusiv printr-o puternică activitate diplomatică în materie de acțiuni în domeniul climei, și să colaboreze intens cu toți partenerii pentru a intensifica efortul colectiv, asigurând totodată condiții de concurență echitabile.

•Coerența cu alte politici ale Uniunii

Toate acțiunile și politicile UE ar trebui să fie conjugate pentru a ajuta UE să realizeze o tranziție justă și de succes către neutralitatea climatică și un viitor durabil, după cum a afirmat Comisia în comunicarea sa intitulată „Pactul ecologic european”. Ca atare, această inițiativă este legată de multe alte domenii de politică, inclusiv de politicile externe ale Uniunii. Comisia a anunțat că va îmbunătăți modul în care orientările sale privind o mai bună reglementare și instrumentele de sprijin abordează aspectele legate de durabilitate și inovare, obiectivul fiind ca toate inițiativele UE să respecte legământul verde de a nu cauza prejudicii.