CUPRINS

1. Introducere 2

2. Constatările principale 2

Un catalizator al schimbărilor structurale 2

O poveste de succes pentru persoane şi instituţii 3

3. Progresele înregistrate în atingerea obiectivelor cantitative 4

Creşterea constantă a mobilităţii 4

Cererea puternică de parteneriate, proiecte şi reţele 5

4. Valoarea adăugată europeană şi impactul LLP 5

Sprijinul pentru dezvoltarea politicilor la nivelul UE şi la nivel naţional 5

Modernizarea instituţiilor de educaţie şi formare 6

Un stimulent al competenţelor individuale 6

O valoare adăugată europeană 6

5. Eficienţa gestionării şi orientarea către clienţi 7

Integrarea programelor anterioare în LLP 7

Punerea în aplicare şi gestionarea 8

Absorbţia bugetului şi raportul cost-eficacitate 8

6. Recomandări în urma evaluării 9

7. Concluzii 9

ANEXA 11

Subvenţiile şi distrubuţia bugetului LLP pe subprograme în perioada 2007-2009 11

INTRODUCERE

În conformitate cu articolul 15 alineatul (5) din Decizia nr. 1720/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 noiembrie 2006 de stabilire a unui program de acțiune în domeniul învățării continue (Decizia LLP)[1], prezentul raport cuprinde informații privind programul de învățare pe tot parcursul vieții ( Lifelong Learning Programme, LLP). La baza raportului se află constatările evaluării intermediare LLP[2], rapoartele naționale privind punerea în aplicare a LLP primite de la cele 31 de țări participante[3] și informațiile colectate de Comisie.

CONSTATăRILE PRINCIPALE

Pe parcursul primilor trei ani ai programului, acesta a finanțat, cu aproximativ 3 miliarde EUR, activități transnaționale de educație și formare care au promovat modernizarea sistemelor de învățământ din 31 de țări europene . Programul a gestionat 900 000 de stagii în sistemul de învățământ, de care au beneficiat cetățeni europeni , dintre care peste 720 000 au fost studenți şi aproape 180 000 au fost cadre didactice/formatori/membri ai personalului. Peste 50 000 de organizaţii europene au participat la diferite forme de activităţi de cooperare.

Un catalizator al schimbărilor structurale

LLP acţionează ca un catalizator al schimbărilor structurale prin sprijinul acordat dezvoltării politicilor, cooperării şi mobilităţii. Programul îmbunătăţeşte procesul de elaborare a politicilor prin punerea la dispoziție de studii, analize şi instrumente de calitate, precum şi a unor forumuri pentru schimbul de informaţii asupra bunelor practici prin intermediul metodei deschise de coordonare (MDC). Erasmus, partea din programul LLC care se adresează învăţământului superior, a deschis drumul către procesul Bologna, pentru convergenţa ciclurilor de studiu din învăţământul superior şi pentru dezvoltarea unui sistem de recunoaştere a studiilor efectuate în străinătate pe baza rezultatelor obținute în procesul de învățare. Leonardo da Vinci (LdV), partea referitoare la educaţie şi formare profesională (EFP), sprijină punerea în aplicare a procesului Copenhaga, dezvoltând calitatea şi relevanţa educaţiei şi formării profesionale, sporind transparenţa calificărilor şi promovând mobilitatea studenţilor şi profesioniştilor din domeniul EFP. De asemenea, LLP a stimulat înţelegerea construcţiei europene şi educaţia tinerilor profesionişti pe teme legate de Uniunea Europeană în cadrul programului Jean Monnet.

LLP a promovat iniţiativele de cooperare în Europa la toate nivelurile de educaţie şi formare, inclusiv între şcoli, în cadrul programului Comenius, şi între furnizorii de servicii educaţionale pentru adulţi în cadrul programului Grundtvig.

Respondenţii din cadrul sondajelor de evaluare au subliniat rolul LLP în special în ceea ce priveşte cooperarea şi schimburile în domeniul politicilor, dezvoltarea dimensiunii europene a educaţiei şi formării şi măsura în care LLP creează o valoare adăugată în comparaţie cu programe internaţionale sau naţionale similare. S-a constatat că în absenţa LLP, evoluţiile din aceste domenii ar fi fragmentate (în termeni de sferă a activităţilor şi reprezentare a ţărilor participante), activităţile s-ar desfăşura la o scară mai mică şi mai puţin extinsă şi un număr important de rezultate nu ar fi obţinute.

Totuşi, potenţialul nu a fost exploatat la maximum. Un număr foarte mare de obiective stabilite pentru program au fost transpuse într-o multitudine de acţiuni specifice, unora dintre acestea lipsindu-le masa critică pentru a avea un impact de durată. Progresele către abordarea din perspectiva învăţării pe tot parcursul vieţii spre deosebire de o abordare bazată pe sectoare educaţionale sunt încă destul de limitate. În sfârşit, în timp ce impactul cel mai mare al acţiunilor LLP poate fi observat la nivel individual şi la nivel instituţional, impactul la nivel sistemic – la nivelul politicilor – este destul de moderat. Valoarea adăugată directă a acestuia este legată în principal de recunoaşterea calificărilor şi de transparenţa sporită a sistemului de învăţământ şi formare în întreaga Europă, însă influenţa directă a acţiunilor LLP asupra modernizării sistemelor de învăţământ şi formare este încă greu de observat şi de estimat.

O poveste de succes pentru persoane şi instituţii

Mobilitatea LLP poate fi considerată un exemplu de reuşită. Un studiu cu privire la valoarea mobilităţii Erasmus pentru studenţi şi cadre didactice a indicat că o perioadă temporară de studiu într-o altă ţară europeană a contribuit la îmbunătăţirea competenţelor internaţionale, a facilitat accesul pe piaţa forţei de muncă şi a contribuit la plasarea foştilor studenţi în poziţii profesionale internaţionale vizibile. Mobilitatea în cadrul LLP a contribuit, de asemenea, la dezvoltarea identităţii europene şi a valorilor precum combaterea rasismului, prejudecăţilor, xenofobiei şi discriminărilor.

Totuşi, LLP se confruntă în continuare cu anumite dificultăţi. Problemele în ceea ce priveşte participarea persoanelor şi organizaţiilor din afara mediilor educaţionale tradiţionale, nivelurile foarte ridicate ale cererii comparativ cu oferta, implicarea încă limitată a întreprinderilor în calitate de spaţii pentru plasarea studenţilor mobili sau cunoştinţele lingvistice insuficiente ale participanţilor (în special adulţi) la acţiunile de mobilitate rămân factori importanţi care limitează sfera programului.

Un cadru îmbunătăţit de gestionare şi control

Programul LLP este organizat în proporţie de 80% de o reţea de 40 de agenţii naţionale care gestionează împreună aproximativ 900 de milioane EUR pe an, în timp ce celelalte reţele şi proiecte de cooperare la scară mai largă sunt gestionate de Agenţia Executivă pentru Educaţie, Audiovizual şi Cultură (EACEA). Agenţiile naţionale au utilizat în mod eficace fondurile alocate (peste 90%) în primii 3 ani de punere în aplicare. Utilizarea intensă a subvenţiilor în sumă forfetară şi a formularelor electronice a reprezentat un factor determinant pentru obţinerea atât a satisfacţiei clienţilor, cât şi a eficienţei utilizării costurilor. Auditurile financiare ale agenţiilor naţionale au arătat, de asemenea, o bună practică de gestiune, ratele de eroare fiind foarte scăzute (<2%).

Există încă anumite domenii în care mai pot fi realizate îmbunătăţiri: numărul de audituri sau audituri parţiale este ridicat şi acestea nu sunt încă suficient coordonate. Gestionarea programelor anterioare independente nu este încă integrată complet. Posibilităţile oferite de instrumentele electronice de gestionare nu sunt încă explorate pe deplin. Programul a avut o etapă iniţială dificilă, fiind necesare ajustări succesive la toate nivelurile: formulare, sisteme informatice, reguli de gestionare, principii şi cerinţe de raportare. Trebuie recunoscut faptul că în prezent principalele părţi interesate apreciază pozitiv gestionarea programului reflectă mai mult imaginea generală a acestuia din anul 2010 decât percepţia generală din perioada 2007-2009. În prezent, se face un apel general la stabilitate, lăsând principiile şi procesele să se stabilizeze, şi o la exploatare mai bună a costurilor în vederea pregătirii pentru etapa de punere în aplicare.

Prog RESELE ÎNREGISTRATE ÎN ATINGEREA OBIECTIVELOR CANTITATIVE

Cele mai recente date arată că s-au înregistrat progrese rezonabile în atingerea obiectivelor cantitative. Aproximativ 450 000 de elevi au fost implicaţi anual în activităţile educaţionale Comenius (obiectivul fiind de cel puţin 3 milioane în perioada 2007–2013), ceea ce ar însemna un total de 3 150 000 de elevi implicaţi până în 2013. De la debutul programului Erasmus în 1987, 2,15 milioane de studenţi au participat la acţiunile de mobilitate până în 2009 (obiectivul fiind de 3 milioane până în 2012). LdV a sprijinit peste 72 000 de stagii în întreprinderi în 2009 şi aproximativ 79 000 în 2010, o creştere cu aproximativ 10% (obiectivul este de cel puţin 80 000 de stagii în întreprinderi pe an până în 2013). În sfârşit, Grundtvig a sprijinit mobilitatea unui număr de aproximativ 6 100 de angajaţi şi cursanţi adulţi în 2009 (cel puţin 7 000 de persoane urmează să fie implicate anual în mobilitatea în scopul educaţiei adulţilor până în 2013).Totuşi, pe baza datelor din perioada 2007-2009, evaluatorii au atras atenţia asupra riscului ca unele dintre obiectivele cantitative ale LLP stabilite de temeiul juridic al subprogramelor sectoriale să nu fie atinse din cauza volumului insuficient al bugetului programelor, precum şi a altor obstacole, legate în special de mobilitate.

Creşterea constantă a mobilităţii

Peste 60% din totalul bugetului LLP sprijină mobilitatea transnaţională. Cele mai mari sume sunt alocate învăţământului superior în cadrul Erasmus – în anul universitar 2008/2009, aproximativ 200 000 de studenţi au plecat în străinătate pentru studii sau stagii, această cifră reprezentând o creştere de 15,5% comparativ cu anul universitar 2006/2007. Stagiile în întreprinderi s-au bucurat de un succes din ce în ce mai mare – în anul 2008/2009, peste 30 000 de studenţi Erasmus au fost plasaţi în întreprinderi, o creştere de la an la an de peste 50%.

Evaluarea intermediară a subliniat relevanţa deosebită a stagiilor Leonardo da Vinci pentru capacitatea de inserţie profesională şi competenţele antreprenoriale ale participanţilor. Peste 67 000 de stagiari, ucenici, persoane aflate în căutarea unui loc de muncă, formatori şi cadre didactice din sistemul de educaţie şi formare profesională au beneficiat de astfel de stagii în 2009. Implicarea IMM-urilor a fost considerabilă în acest sens – 80% dintre stagiarii din cadrul programului Leonardo da Vinci fiind plasaţi în întreprinderi cu mai puţin de 250 de angajaţi.

Mobilitatea a fost accelerată şi în cadrul programului Grundtvig pentru educaţia adulţilor fără scop profesional . În 2009, au fost atribuite cu peste 41% mai multe subvenţii pentru mobilitatea personalului comparativ cu anul anterior, datorită introducerii noului program de vizite, schimburi şi stagii de asistent pentru personalul din domeniul educaţiei pentru adulţi.

În scopul îmbunătăţirii calităţii învăţământului primar şi secundar, în cadrul Comenius au fost acordate în 2009 aproximativ 10 600 de subvenţii individuale de mobilitate pentru formarea cadrelor didactice şi 1 170 de stagii de asistenţă pentru viitoarele cadre didactice, ceea ce înseamnă creşteri de 22 şi, respectiv, 6,5% faţă de 2007. O nouă acţiune de mobilitate Comenius – mobilitatea individuală a elevilor – a fost lansată în 2009, primii 700 de elevi studiind în străinătate în 2010.

Cererea puternică de parteneriate, proiecte şi reţele

Cea de-a doua parte ca mărime din bugetul LLP este destinată parteneriatelor şi reţelelor şi proiectelor de cooperare. eTwinning ( e-înfrăţire ) pune la dispoziţie infrastructura tehnică şi sprijinul pedagogic pentru cadre didactice şi şcoli în vederea creării de reţele şi desfăşurării unor proiecte proprii de cooperare între şcolile europene. Începând din 2007, au fost înregistrate peste 17 500 de proiecte în care au fost implicate aproximativ 50 000 de şcoli. Pe platforma eTwinning sunt înregistrate peste 125 000 de cadre didactice. O nouă acţiune de parteneriat Comenius Regio , având ca scop sprijinirea implicării autorităţilor locale şi regionale în educaţia şcolară, a fost lansată în 2008, în 2009 fiind acordate 280 de subvenţii. Proiectele de cooperare Leonardo da Vinci au venit în sprijinul reformei naţionale generate de procesul Copenhaga. Părţile interesate din domeniul EFP au testat şi au integrat instrumentele europene precum CEC, EQAVET şi ECVET la nivel naţional. În cadrul programului Grundtvig/educaţie pentru adulţi , cooperarea s-a axat în special pe grupurile dezavantajate şi pe voluntarii din cadrul noilor proiecte de voluntariat dedicate persoanelor în vârstă, finanţate începând cu anul 2009.

În cadrul LLP, s-a acordat o atenţie deosebită promovării învăţării limbilor străine şi utilizării TIC în educaţie şi formare. Aceasta s-a reflectat în perioada 2007-2009 în sprijinul acordat unui număr de 85, respectiv, 65 de reţele şi proiecte la scară largă. Cererea pentru diferite activităţi oferite de program este mult mai ridicată decât fondurile disponibile. Prin urmare, în medie, mai puţin de jumătate din cererile din cele patru programe sectoriale au fost selectate pentru finanţare în perioada 2007-2009.

VALOAREA ADăUGATă EUROPEANă şI IMPACTUL LLP

Evaluarea intermediară a confirmat că LLP a ajuns cu succes la personalul şi cursanţii din cadrul educaţiei şi formării formale şi a îndeplinit majoritatea necesităţilor acestora cu privire la calitatea învăţării, dobândirea, recunoaşterea şi validarea aptitudinilor şi competenţelor, dezvoltarea personală, învăţarea limbilor străine şi competenţele sociale.

Sprijinul pentru dezvoltarea politicilor la nivelul UE şi la nivel naţional

Evaluarea a confirmat relevanţa deosebită a LLP pentru elaborarea politicilor, existând o legătură clară cu Cadrul strategic pentru educaţie şi formare 2020. Cooperarea în domeniul elaborării politicilor în conformitate cu MDC a fost stimulată prin finanţarea prin intermediul activităţilor transversale ale LLP şi prin sprijinirea proiectelor de învăţare reciprocă. Programul a avut, de asemenea, un rol important în promovarea unui spaţiu european al învăţării continue, sprijinind atât dezvoltarea, cât şi punerea în aplicare a unor instrumente de transparenţă, transferabilitate şi recunoaştere a calificărilor, precum Cadrul european al calificărilor (CEC), Sistemul european de credite transferabile (ECTS), Sistemul european de credite pentru educaţie şi formare profesională (ECVET) şi Europass. Peste 80% din respondenţii din cadrul evaluării au considerat că în absenţa LLP, nivelul şi calitatea activităţilor având ca scop dezvoltarea de instrumente şi metode pentru recunoaşterea şi evaluarea aptitudinilor şi competenţelor ar fi mai scăzute.

În plus, componenta Jean Monnet a LLP sprijină în mod eficace studiile privind integrarea europeană.

Modernizarea instituţiilor de educaţie şi formare

Programul a contribuit la deschiderea şi modernizarea instituţiilor de învăţământ prin introducerea unor noi metode de predare, schimbul de bune practici, revizuirea şi internaţionalizarea programelor de învăţământ, precum şi prin îmbunătăţirea gestionării şi guvernanţei instituţionale.

Majoritatea şcolilor participante la programul Comenius şi-au îmbunătăţit mediul de lucru şi au introdus noi metode de predare şi învăţare inspirate de partenerii din străinătate. Acestea au devenit mai deschise la colaborarea internaţională şi şi-au consolidat imaginea şi statutul local, atrăgându-i astfel pe părinţi şi reţinând cadrele didactice motivate. LdV a contribuit la adaptarea programelor de formare profesională la necesităţile pieţei forţei de muncă şi la îmbunătăţirea transparenţei la nivelul UE în privinţa programelor de învăţământ, calificărilor şi standardelor profesionale. Prin participarea la cooperarea europeană – de multe ori pentru prima dată – prin programul Grundtvig, organizaţiile implicate în educaţia adulţilor au dezvoltat metode de învăţare îmbunătăţite, strategii mai eficace pentru a ajunge la persoanele marginalizate din punct de vedere social, noi modalităţi de validare a aptitudinilor şi competenţelor şi au îmbunătăţit organizarea cursurilor pentru formarea personalului din domeniul educaţiei adulţilor. Participarea la programul Erasmus a îmbunătăţit serviciile dedicate studenţilor şi a promovat noi metode de învăţare şi predare şi profesionalizarea procedurilor de gestionare.

Un stimulent al competenţelor individuale

Evaluarea a arătat că dezvoltarea competenţelor principale este considerată de către beneficiarii individuali ai programului ca având impactul cel mai pozitiv în urma participării la LLP. În urma acesteia se situează îmbunătăţirile în ceea ce priveşte încrederea în sine, adaptabilitatea şi capacitatea de lucru în echipă. Participanţii şi-au îmbunătăţit simţul de iniţiativă şi competenţele antreprenoriale. Studenţii mobili Erasmus au dobândit cunoştinţe academice diferite de cele dobândite în ţara de origine, şi-au consolidat competenţele interculturale şi în materie de limbi străine, şi-au îmbunătăţit perspectivele profesionale şi sentimentul de a fi cetăţeni europeni. Studenţii nemobili au beneficiat de cursurile organizate de cadrele didactice venite din străinătate. În urma schimburilor, personalul participant a obţinut metode noi de predare şi de lucru şi noi contacte din mediul academic pentru cooperarea ulterioară.

Astfel cum se arată în răspunsurile la sondajele de evaluare, competenţele noi dobândite au îmbunătăţit capacitatea de inserţie profesională pentru aproximativ 70% din participanţii la acţiuni LLP incluşi în sondaj.

O valoare adăugată europeană

Sondajele autorităţilor naţionale şi ale agenţiilor naţionale au indicat o valoare adăugată europeană a LLP în special în trei domenii. În primul rând, în absenţa LLP, cooperarea pentru elaborarea politicilor şi schimburile reciproce între ţările participante ar fi fost considerabil mai scăzute şi mai fragmentate. În al doilea rând, programul a sprijinit dezvoltarea dimensiunii europene în educaţie şi formare printr-o cooperare mai intensă între furnizorii de servicii de educaţie, modificarea structurilor şi practicilor instituţiilor de învăţământ, încurajarea apariţiei unor noi programe naţionale şi multinaţionale de mobilitate şi crearea unui sentiment al cetăţeniei europene în rândul cursanţilor, cadrelor didactice şi formatorilor mobili. În al treilea rând, LLP a completat programele internaţionale, bilaterale şi naţionale existente. Evaluarea a subliniat că marea majoritate a programelor de mobilitate existente se axează în mod predominant pe învăţământul superior şi mult mai puţin pe învăţământul preuniversitar, EFP sau educaţia adulţilor, în special. Astfel, valoarea programului rezidă în mod clar în gama largă de grupuri ţintă cărora li se adresează şi în acoperirea geografică extinsă a acţiunilor.

Spre deosebire de alte intervenţii la scară largă ale UE, precum Fondurile structurale, valoarea LLP rezidă în sprijinul pe care programul îl oferă cooperării transnaţionale, oferind acces la o gamă mai largă de bune practici şi idei inovatoare decât ar fi posibil la nivel naţional sau bilateral. Au fost totuşi identificate anumite domenii în care mai sunt necesare îmbunătăţiri. În special, obiectivele programului sunt prea numeroase şi uneori prea vagi şi, astfel, dificil de măsurat. Acestea vizează o gamă largă de domenii care de multe ori se suprapun. În afară de aceasta, rezultatele proiectelor LLP nu sunt încă valorificate complet. Deşi organizaţiile participante distribuie informaţii la scară largă, aceste rezultate de multe ori nu sunt puse în aplicare de alte organizaţii sau integrate de sistemele de elaborare a politicilor. Astfel, există încă un dezechilibru între beneficiarii instituţionali ai LLP şi principalii factori de decizie.

EFICIENţA GESTIONăRII şI ORIENTAREA CăTRE CLIENţI

Integrarea programelor anterioare în LLP

Integrarea a trei programe anterioare[4] în LLP a reprezentat un succes în special în raport cu gestionarea globală, datorită simplificărilor administrative considerabile, precum şi difuzării informaţiilor către grupurile ţintă. Totuşi, analiza în scopul evaluării a indicat mai multe domenii în care ar putea exista suprapuneri tematice între subprograme, de exemplu între parteneriatele Leonardo da Vinci şi Comenius, atunci când în unele ţări nu există o delimitare clară între educaţia profesională şi formarea de ordin tehnic în şcolile de nivel secundar sau între acţiunile Grundtvig, care oferă proiecte de învăţare de nivel şcolar pentru adulţi, şi Leonardo da Vinci (în special în ceea ce priveşte dobândirea de competențe generale „indirect profesionale” sau „relevante pentru capacitatea de inserţie profesională”).

În plus, perspectiva învăţării pe tot parcursul vieţii nu a fost încă valorificată în totalitate. Există încă anumite dificultăţi în desfăşurarea de proiecte transsectoriale. În acest sens, existenţa unui „program transversal” nu a compensat suficient segmentarea principalei părţi a LLP. Programul în sine continuă să fie complex. În 2009, LLP a sprijinit 65 de acţiuni[5], cu nouă mai multe decât la începutul programului în 2007.

Punerea în aplicare şi gestionarea

Peste trei sferturi din bugetul LLP, aproximativ 900 de milioane EUR pe an, reprezentând aproximativ 40 000 de contracte, sunt gestionate de o reţea de agenţii naţionale care sunt responsabile de acţiuni „descentralizate” de parteneriate şi mobilitate la scară redusă, la nivel naţional. Proiectele şi reţelele „centralizate” de cooperare internaţională la scară mai largă şi acţiunile programului Jean Monnet sunt gestionate de EACEA.

În ansamblu, în urma evaluării s-a concluzionat că punerea în aplicare şi structura de gestionare a tuturor acţiunilor au fost corespunzătoare în anii 2007-2009. Agenţiile naţionale s-au confruntat iniţial cu dificultăţi în special în legătură cu modificările referitoare atât la cerinţele de raportare, cât şi la cele de ordin tehnic aplicabile gestionării programului. Totuşi, în timp, aceste modificări au contribuit la îmbunătăţiri în gestionarea acestora şi, în special, în sistemele de supraveghere şi control.

Îmbunătăţirile din domeniul mecanismelor de control şi monitorizare au fost sprijinite de utilizarea mai multor instrumente de gestionare bazate pe TIC, în special de cele două baze de date – LLPLink pentru acţiunile descentralizate şi Saykiss pentru cele centralizate. Evaluatorii au subliniat totuşi că, în special în cazul LLPLink, care a fost dată în folosinţă într-o perioadă foarte scurtă de timp, ar putea fi efectuate îmbunătăţiri suplimentare, în vederea creşterii eficienţei gestionării, monitorizării şi măsurilor de control privind LLP.

Introducerea la scară largă a subvenţiilor bazate pe sume fixe (subvenţii în sumă forfetară şi rate fixe bazate pe un barem de costuri unitare) a permis simplificarea semnificativă a măsurilor administrative privind LLP. Cu toate acestea, o serie de acţiuni LLP, în special cele centralizate, precum şi mai multe forme de mobilitate includ încă o combinaţie de costuri fixe şi costuri reale. Astfel, s-ar putea efectua o simplificare suplimentară şi o reducere şi mai mare a sarcinii administrative atât pentru beneficiari, cât şi pentru organele de gestionare ale LLP.

Sistemul de monitorizare generală a LLP a fost afectat, potrivit concluziilor formulate în urma evaluării, de faptul că până în 2010 nu se elaboraseră indicatorii programului şi cadrul de monitorizare. În plus, indicatorii aprobaţi s-au axat în principal pe rezultate, întrucât monitorizarea rezultatelor şi potenţialul impact au fost mai puţin sistematice.

Absorbţia bugetului şi raportul cost-eficacitate

În termeni globali, instituţiile de învăţământ superior au primit prin intermediul Erasmus în medie aproximativ 45% din fondurile LLP, fiind urmate de formarea profesională prin intermediul programului Leonardo da Vinci cu 26% din fonduri, educaţia şcolară în cadrul Comenius cu 16% şi educaţia adulţilor fără scopuri profesionale prin intermediul Grundtvig cu 5%. Programul transversal şi programul Jean Monnet reprezintă aproximativ 5% şi, respectiv, 2%.

Pe baza raportului dintre subvenţia de funcţionare alocată AN/subvenţia pentru EACEA şi suma totală a fondurilor LLP gestionate de agenţiile respective, analiza în scopul evaluării estimează că subvenţiile de funcţionare alocate acestor organisme de gestionare a reprezentat 5,4% din totalul fondurilor LLP în perioada 2007-2009. Rezultatele interviurilor studiilor de caz din cadrul evaluării arată că „alte instrumente de politică, precum MDC, nu ar prezenta un raport cost-eficacitate mai bun” în atingerea obiectivelor şi rezultatelor dorite.

Analiza în scopul evaluării a confirmat că alocarea fondurilor în perioada 2007 - 2009 pentru subprogramele şi acţiunile sectoriale a fost conformă cu cerinţele minime stabilite de temeiul juridic[6]. Unele realocări de fonduri erau totuşi recomandate pentru acele subprograme care prezentau la momentul respectiv dificultăţi în atingerea obiectivelor cantitative.

RECOMANDăRI ÎN URMA EVALUăRII

Principalele recomandări ale evaluatorilor independenţi pot fi rezumate după cum urmează (pentru lista completă, vă rugăm să consultaţi http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports):

1. Programul ar trebui să încerce să se alinieze mai bine la priorităţile şi obiectivele strategiei Europa 2020 şi ale Cadrului strategic pentru cooperare europeană în domeniul educaţiei şi formării (ET 2020), cu sprijinul definiţiei indicatorilor de monitorizare a impactului;

2. Programul ar trebui să ia mai multe măsuri pentru a implica persoanele din afara sectorului de educaţie formală iniţială şi de formare;

3. Programul ar trebui să ia mai multe măsuri pentru ca obiectivele, acţiunile şi instrumentele de punere în aplicare să fie mai bine integrate şi mai armonizate între toate sectoarele şi subprogramele, pentru a susţine în mod mai adecvat o perspectivă a învăţării pe tot parcursul vieţii;

4. Programul ar trebui să investească în continuare în mecanismele de recunoaştere şi validare a competenţelor;

5. Pentru a-şi spori eficienţa, programul ar trebui să găsească noi posibilităţi de simplificare administrativă, în special prin extinderea proporţiei de proiecte finanţate pe bază de costuri fixe. În celelalte domenii ale sistemului de gestionare ar trebui să se găsească, totuşi, o perioadă de stabilitate până în 2013, pentru a putea fi valorificate îmbunătăţirile recente.

6. Cooperarea între agenţia executivă şi agenţiile naţionale ar trebui să fie clarificată şi consolidată.

CONCLUZII

Programul de învăţare pe tot parcursul vieții este considerat de evaluatorii externi drept un instrument relevant şi determinant pentru atingerea obiectivelor principale în materie de educaţie şi formare convenite la nivelul UE şi, astfel, pentru contribuţia la atingerea obiectivelor strategice cuprinzătoare ale Uniunii Europene. De asemenea, programul este important pentru vieţile cetăţenilor implicaţi, este uşor de înţeles, foarte popular şi vizează necesităţile diferitelor comunităţi cărora li se adresează. Cadrul de control funcţionează cu eficacitate.

Totuşi, se pot aduce în continuare îmbunătăţiri. Unele dintre acestea sunt de natură managerială şi intră în sfera de competenţă a Comisiei. Majoritatea sunt la scară mult mai largă şi ar necesita o revizuire şi o regândire a conceptului programului.

Pe baza evaluării intermediare a LLP, Comisia intenţionează:

- să stabilească un cadru de gestionare care să atingă un nivel adecvat de calitate, cu reguli stabile, proceduri şi instrumente informatice care să minimizeze eforturile pe parcursul lanţului de punere în aplicare: Comisia, agenţiile naţionale, beneficiarii finali. Potenţialele modificări vor fi evaluate pe baza unei analize aprofundate cost-beneficii și a unei analize a riscurilor;

- să examineze neîntârziat posibilitatea de a simplifica auditurile prin înlocuirea actualei abordări privind eşantionarea aleatorie cu una nouă, bazată pe o strategie de evaluare a riscurilor grave;

- să testeze noile platforme de schimb sau extinderea platformelor existente sau alte modalităţi de a facilita schimburile de informaţii şi de know-how pentru a echilibra oferta şi cererea de proiecte de cooperare şi mobilitate (de exemplu, căutarea de parteneri pentru plasamentele Leonardo sau Erasmus).

Fără a aduce atingere propunerilor sale pentru următoarea generaţie a programului în contextul noului cadru financiar multianual (MFF), Comisia intenţionează:

- să reflecte asupra unui cadru complex de politică pentru noul MFF, încercând să realizeze sinergii între diferitele tipuri de investiţii finanţate de UE în educaţie şi formare, pentru a evita suprapunerile şi pentru a maximiza impactul;

- să analizeze modalităţile prin care ar putea consolida în continuare punctele forte ale programului existent, pentru a contribui la realizarea obiectivelor cuprinzătoare ale strategiei Europa 2020, educaţie şi formare 2020 şi agenda digitală. Acţiunile la nivelul UE prin care sunt angajate toate statele membre în activităţi similare cu obiective comune, mobilitatea transfrontalieră în scopul învăţării, furnizarea de date pentru reforma politicilor, rolul de incubator pentru acţiuni inovatoare şi bune practici, schimburile şi crearea de reţele la costuri reduse reprezintă domenii în care programul obţine rezultate excelente;

- să reflecteze asupra celei mai bune modalităţi de a obţine un echilibru între obiective ambiţioase, în special prin concentrări semnificative, eficientizare, simplificare şi o măsurare mai adecvată a impactului;

- să elaboreze cadrul de gestionare şi control pentru următoarea generaţie a programului pentru a asigura o etapă iniţială fără obstacole şi valorificarea integrală a tuturor simplificărilor.

ANEXA

Subvenţiile şi distrubuţia bugetului LLP pe subprograme în perioada 2007-2009

(Sursa: Raportul de evaluare intermediară a LLP; Raport de activitate LLP 2009-2010 – date actualizate)

[pic]

Comenius: include stagii de asistenţă, formare în cadrul serviciului, parteneriate multilaterale şi bilaterale între şcoli, parteneriate Regio, proiecte multilaterale; reţele multilaterale, măsuri de însoţire şi vizite pregătitoare.

Erasmus: include mobilitatea studenţilor, mobilitatea personalului, programe intensive, cursuri de limbi străine şi vizite pregătitoare.

Leonardo da Vinci: include proiecte de mobilitate pentru persoane în cadrul formării profesionale iniţiale, persoane din cadrul pieţei forţei de muncă şi profesionişti în domeniul EFP, parteneriate, proiecte multilaterale (transfer de inovare şi dezvoltarea inovării), reţele multilaterale, măsuri de însoţire şi vizite pregătitoare.

Grundtvig: include vizite/schimburi pentru personalul din domeniul educaţiei pentru adulți, stagii de asistență, formare în cadrul serviciului pentru personalul din domeniul educației adulților, ateliere, proiecte de voluntariat pentru persoane în vârstă, parteneriate pentru învățare, proiecte multilaterale, rețele multilaterale, măsuri de însoțire și vizite pregătitoare.

Programul transversal – Activitatea principală 1/politică: date privind cererile și subvențiile nu includ acțiunile de vizite de studiu.

[1] JO L 327, 15.11.2006, p. 45.

[2] Evaluarea intermediară a Programului de învăţare pe tot parcursul vieţii a fost efectuată în perioada ianuarie-decembrie 2010 de către consorţiul internaţional condus de Institutul de Politici Publice şi Management din Lituania. Raportul complet de evaluare intermediară poate fi consultat la http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports.

[3] Rapoartele naţionale prezentate de ţările participante la LLP (27 de state membre ale UE, ţările SEE şi Turcia), în conformitate cu articolul 15 alineatul (4) din Decizia LLP, care au vizat perioada 2007-2009, au reprezentat surse importante de informaţii şi date pentru evaluarea globală intermediară a LLP.

[4] Socrates, Leonardo da Vinci şi eLearning

[5] 23 în mobilitate, 5 în parteneriate, 11 pentru proiecte multilaterale, 13 pentru reţele multilaterale şi măsuri de însoţire şi 13 acţiuni pentru studii, observaţii şi pentru programul Jean Monnet.

[6] În conformitate cu articolul B 11 din anexa la Decizia LLP, alocările minime pentru subprogramele sectoriale au fost stabilite după cum urmează: Comenius – 13%, Erasmus – 40%, LdV – 25% şi Grundtvig – 4%.