[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 21.12.2009

COM(2009)697 final

2009/0185 (NLE)

Propunere de

REGULAMENT AL CONSILIULUI

de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de etanolamine originare din Statele Unite ale Americii

EXPUNERE DE MOTIVE

1) CONTEXTUL PROPUNERII |

Motivele şi obiectivele propunerii Prezenta propunere se referă la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecţia împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea ţărilor care nu sunt membre ale Comunităţii Europene („regulamentul de bază”) în procedura de reexaminare a măsurilor care urmează să expire în ceea ce priveşte importurile de etanolamine originare din Statele Unite ale Americii („SUA”). |

Contextul general Prezenta propunere survine în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază şi este rezultatul unei anchete realizate în conformitate cu cerinţele de fond şi de procedură prevăzute în regulamentul de bază. |

Dispoziţiile în vigoare în domeniul propunerii Regulamentul (CE) nr. 1583/2006 al Consiliului din 23 octombrie 2009 (JO L 294, 25.10.2006). |

Coerenţa cu alte politici şi obiective ale Uniunii Nu se aplică. |

2) CONSULTAREA PăRţILOR INTERESATE şI EVALUAREA IMPACTULUI |

Consultarea părţilor interesate |

Părţile interesate vizate de procedură au avut deja posibilitatea de a-şi apăra interesele în cursul desfăşurării anchetei, în conformitate cu dispoziţiile regulamentului de bază. |

Obţinerea şi utilizarea expertizei |

Nu a fost nevoie de expertiză externă |

Evaluarea impactului Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază. Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, însă condiţia ca măsurile să nu fie contrare „interesului Comunităţii” înseamnă că evaluarea impactului mai larg al măsurilor face parte integrantă din anchetă. |

3) ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII |

Rezumatul acţiunii propuse La 25 octombrie 2008, Comisia a anunţat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene („aviz de deschidere”), deschiderea unei reexaminări a măsurilor antidumping care urmează să expire, aplicabile importurile de etanolamine originare din SUA. Reexaminarea măsurilor care urmează să expire a fost iniţiată ca urmare a unei cereri depuse, la 25 iulie 2008, de către patru producători comunitari reprezentând o proporţie însemnată, în acest caz peste 50%, din producţia comunitară totală de etanolamine. Măsurile în vigoare în momentul de faţă reprezintă o taxă antidumping definitivă impusă prin Regulamentul (CE) nr. 1583/2006 al Consiliului privind importurile în Comunitate de etanolamine originare în SUA. Propunerea anexată a Comisiei de regulament al Consiliului conţine concluziile reexaminării măsurilor care urmează să expire în ceea ce priveşte dumpingul, prejudiciul şi interesul comunitar. Statele membre au fost consultate în cadrul Comitetului antidumping din 19 noiembrie 2009. Se propune adoptarea de către Consiliu a propunerii de regulament anexate, care ar trebui publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene până la 23 ianuarie 2010. |

Temei juridic Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecţia împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea ţărilor care nu sunt membre ale Comunităţii Europene. |

Principiul subsidiarităţii Propunerea intră în domeniul de competenţă exclusivă a Comunităţii. Prin urmare, principiul subsidiarităţii nu se aplică. |

Principiul proporţionalităţii Prezenta propunere respectă principiul proporţionalităţii din motivele de mai jos. |

Tipul acţiunii este descris în regulamentul de bază menţionat mai sus şi nu permite luarea de decizii la nivel naţional. |

Nu sunt necesare indicaţii privind măsura în care sarcina financiară şi administrativă care revine Comunităţii, guvernelor naţionale, autorităţilor locale şi regionale, agenţilor economici şi cetăţenilor este minimizată şi proporţională cu scopul propunerii, însă regulamentul de bază limitează nivelul taxelor ce pot fi instituite la valoarea necesară remedierii prejudiciului cauzat de practicile de dumping identificate. |

Alegerea instrumentelor |

Instrumente propuse: regulament. |

Alte mijloace nu ar fi adecvate din următorul/următoarele motiv(e). Regulamentul de bază menţionat anterior nu prevede opţiuni alternative. |

4) IMPLICAţII BUGETARE |

Propunerea nu are nicio implicaţie asupra bugetului comunitar. |

2009/0185 (NLE)

Propunere de

REGULAMENT AL CONSILIULUI

de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de etanolamine originare din Statele Unite ale Americii

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană şi Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecţia împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea ţărilor care nu sunt membre ale Comunităţii Europene[1] (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) şi articolul 11 alineatul (2),

având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

A. PROCEDURA

1. Măsurile în vigoare

1. În februarie 1994, prin Regulamentul (CE) nr. 229/94[2], Consiliul a instituit taxe antidumping definitive asupra importurilor de etanolamine (produsul în cauză) originare din Statele Unite ale Americii (denumite în continuare „SUA”).

2. Ca urmare a unei cereri din partea Conseil européen des fédérations de l'industrie chimique (CEFIC), o examinare a măsurilor care urmează să expire în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază a fost iniţiată în iulie 2005. Prin Regulamentul (CE) nr. 1583/2006[3], Consiliul a încheiat respectiva reexaminare şi a instituit taxe antidumping definitive la importurile de etanolamine originare din SUA. Taxele se prezentau sub forma unei taxe specifice fixe.

2. Cererea de reexaminare a expirării măsurilor

3. În urma publicării, în martie 2008, a unui aviz de expirare iminentă a măsurilor anti-dumping aplicabile importurilor de etanolamine originare din SUA[4], Comisia a primit, la 25 iulie 2008, o cerere de reexaminare în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

4. Cererea a fost depusă de BASF SE/AG, INEOS Oxide Ltd, Sasol Germany GmbH, şi Akzo Nobel Functional Chemicals AB („solicitanţii”) în numele producătorilor reprezentând, în acest caz, peste 50% din producţia comunitară totală de etanolamine.

5. Cererea s-a bazat pe motivul că expirarea măsurilor va determina, cel mai probabil, continuarea sau reapariţia dumpingului şi prejudiciului cauzat industriei comunitare.

6. Întrucât a decis, după consultarea Comitetului consultativ, că existau suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări, Comisia a întreprins o anchetă[5] în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

3. Ancheta

7. Serviciile Comisiei au informat oficial producătorii comunitari, producătorii-exportatori americani, importatorii/comercianţii, industriile utilizatoare cunoscute ca fiind vizate de măsurile respective, precum şi autorităţile din Statele Unite cu privire la deschiderea reexaminării. Părţilor interesate li s-a oferit posibilitatea de a-şi face cunoscute punctele de vedere în scris şi de a putea solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.

8. Serviciile Comisiei au trimis, de asemenea, un chestionar tuturor părţilor cunoscute ca fiind vizate de măsurile în cauză şi celor care au solicitat un chestionar în termenul precizat de avizul de deschidere.

9. De asemenea, Comisia a oferit părţilor interesate posibilitatea de a-şi face cunoscute punctele de vedere în scris şi de a putea cere să fie audiate în termenul stabilit în avizul de deschidere.

10. Comisia a primit răspuns de la doi producători-exportatori din Statele Unite, de la un importator asociat din Comunitate, de la un importator asociat din Elveţia, de la patru producători comunitari („producători comunitari reclamanţi”), precum şi de la un utilizator industrial din Comunitate. Un alt producător-exportator din SUA (Huntsman Petrochemical Corporation) a transmis un document („document de poziţie”) în care susţinea abrogarea măsurilor, însă nu a răspuns la chestionar.

11. Serviciile Comisiei au solicitat şi au verificat toate informaţiile considerate necesare în sensul stabilirii probabilităţii continuării sau reapariţiei dumpingului şi a prejudiciului şi analizării interesului Comunităţii. S-au efectuat vizite de verificare în incintele următoarelor societăţi:

a. Producători comunitari solicitanţi:

BASF SE/AG, Ludwigshafen, Germania

INEOS Oxide Ltd., Southampton, Regatul Unit

Sasol Germany GmbH, Hamburg, Germania

Akzo Nobel Functional Chemicals AB, Stenungsund, Suedia

b. Producători-exportatori din SUA

The Dow Chemical Company, Midland, Michigan and Seadrift, Texas, SUA

INEOS Oxide LLC, Houston, Texas and Plaquemine, Louisiana, SUA

c. Importatori asociaţi din Comunitate

INEOS Oxide Ltd., Zwijndrecht, Belgia

d. Importator asociat din Elveţia

Dow Europe GmbH, Horgen, Elveţia

e. Utilizatori industriali comunitari:

Evonik Degussa GmbH, Essen, Germania

4. Perioada de anchetă

12. Ancheta privind continuarea sau reapariţia dumpingului şi a prejudiciului cauzat de acesta a fost efectuată între 1 octombrie 2007 şi 30 septembrie 2008 (denumită în continuare „perioadă anchetei de reexaminare” – „PAR”).

13. Examinarea evoluţiei situaţiei în sensul evaluării probabilităţii unei continuări sau a unei reapariţii a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2005 şi sfârşitul PAR (denumită în continuare „perioada în cauză”). În afară de aceasta, tendinţele în vederea evaluării probabilităţii unei continuări sau reapariţii a prejudiciului au fost evaluate şi din perspectiva impactului crizei economice mondiale asupra pieţei etanolaminelor după PAR.

B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ŞI PRODUSUL SIMILAR

1. Produs în cauză

14. Produsul în cauză este acelaşi cu cel care a făcut obiectul anchetelor precedente, adică etanolamine încadrate în prezent la codurile CN ex 2922 11 00, ex 2922 12 00 şi 2922 13 10 originare din Statele Unite ale Americii. Etanolaminele rezultă dintr-o reacţie între oxidul de etilenă (OE), el însuşi un rezultat al reacţiei dintre etilenă şi oxigen, şi amoniac. Această sinteză produce trei reacţii concurente şi are ca rezultat formarea a trei tipuri diferite de etanolamine: monoetanolamina (MEA), dietanolamina (DEA) şi trietanolamina (TEA), în funcţie de numărul de legături ale OE. Numărul maxim de combinaţii este limitat de numărul de elemente de hidrogen conţinute în amoniac, respectiv trei. Proporţiile celor trei tipuri de produse menţionate anterior în producţia totală sunt determinate de configuraţia instalaţiei de producţie, dar pot fi, într-o anumită măsură, controlate prin alegerea raportului („molar”) amoniac/oxid de etilenă.

15. Produsul în cauză se utilizează ca intermediar şi/sau aditiv pentru agenţii tensioactivi utilizaţi la fabricarea detergenţilor şi produselor de îngrijire personală, produselor cosmetice, îngrăşămintelor şi agenţilor de protecţie a culturilor (glifosat), produselor anticorosive, lubrifianţilor, produselor auxiliare textile şi balsamurilor de rufe (esterquat), substanţelor chimice fotografice, produselor destinate metalurgiei şi industriei hârtiei, produselor de tratare a lemnului, produselor de măcinare şi lianţilor pentru industriile cimentului şi produselor de purificare a gazului (spălare a gazului prin eliminarea acizilor). Produsul se poate utiliza, de asemenea, chiar de către producători sau de producătorii asociaţi ai acestora la fabricarea de etilenamine. Noi aplicaţii MEA includ taurina şi dispozitivele electronice, în special produsele aparţinând sectorului LCD.

2. Produsul similar

16. Ca şi în ancheta iniţială şi în reexaminările anterioare, s-a stabilit că produsul în cauză fabricat în Statele Unite şi vândut în Comunitate prezintă aceleaşi caracteristici fizice şi tehnice ca produsul fabricat şi vândut de producătorii comunitari în Comunitate şi că respectivele produse sunt destinate aceloraşi utilizări finale. În afară de aceasta, s-a demonstrat că produsul în cauză fabricat în Statele Unite şi vândut în Comunitate este identic cu cel vândut pe piaţa internă din Statele Unite. În consecinţă, toate aceste produse trebuie considerate produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU REAPARIŢIEI DUMPINGULUI

17. În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă există sau nu dumping şi, după caz, dacă expirarea măsurilor riscă sau nu să determine continuarea sau reapariţia dumpingului.

1. Observaţii preliminare

18. Dintre cei patru producători–exportatori americani menţionaţi în cerere, doi au cooperat în cadrul anchetei, unul nu a cooperat, ci doar a depus un document de poziţie, în timp ce a patra societate americană menţionată în plângere nu a răspuns şi nu a transmis niciun fel de informaţii.

19. Cei doi producători-exportatori care au cooperat reprezentau proporţia cea mai mare (şi anume, peste 90% - cifra precisă nu poate fi dezvăluită din motive de confidenţialitate) din importurile în Comunitate în cursul PAR, care s-au ridicat la 37 583 tone şi care sunt cu 8,5% mai reduse decât importurile din perioada anchetei precedente (1 iulie 2004 – 30 iunie 2005). Importurile în Comunitate ale produsului în cauză originare din SUA reprezentau 14% din consumul comunitar în cursul PAR.

2. Importurile care fac obiectul unui dumping în cursul PAR

Valoare normală

20. În ceea ce îi priveşte pe cei doi producători-exportatori din Statele Unite care au cooperat la anchetă, valoarea normală a fost stabilită pentru fiecare tip de produs în cauză, pe baza preţului plătit sau care urmează a fi plătit pe piaţa internă din Statele Unite de către clienţii independenţi, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază, deoarece s-a constatat că aceste vânzări au fost efectuate în cantităţi suficiente şi în cadrul operaţiunilor comerciale normale.

Preţ de export

21. La fel ca în ancheta iniţială şi în reexaminările precedente, prezenta anchetă a stabilit încă o dată că cei doi producători-exportatori din Statele Unite care au cooperat au exportat produsul în cauză către piaţa comunitară prin intermediul unor întreprinderi asociate. Din acest motiv şi în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, preţurile de export au fost calculate pe baza preţului cu care produsele importate au fost revândute prima dată unor cumpărători independenţi din Comunitate. S-au efectuat ajustări pentru a se ţine seama de toate cheltuielile intervenite între import şi revânzare, inclusiv costurile de desfacere, cheltuielile generale şi administrative, precum şi profitul realizat în Comunitate de către întreprinderile importatoare în cursul PAR. În ceea ce priveşte marja de profit, profitul real al comercianţilor asociaţi nu a putut fi utilizat, deoarece relaţia dintre producătorii-exportatori şi comercianţii asociaţi anula certitudinea acestor preţuri. Prin urmare, marja de profit a acestora a fost stabilită la o rată rezonabilă, care nu depăşeşte marja reală de profit obţinută de comercianţii asociaţi şi care corespunde marjelor de profit utilizate pentru scopuri similare în reexaminarea anterioară.

Comparaţie

22. Valoarea normală a fost comparată cu preţul mediu la export al fiecărui tip de produs în cauză pe baza preţului franco fabrică şi în aceeaşi etapă de comercializare. În conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază şi în scopul asigurării unei comparaţii corecte, au fost luate în considerare diferenţele constatate în privinţa factorilor despre care s-a pretins şi s-a demonstrat că afectează comparabilitatea. În consecinţă, s-au realizat ajustări în legătură cu transportul fluvial şi maritim, reducerile amânate, costurile de manipulare şi de ambalare, costurile de creditare şi taxele la import, toate acestea fiind deduse din preţurile de revânzare pentru a se obţine nivelul franco fabrică.

Marja de dumping

23. În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparaţii între valoarea normală medie ponderată şi media ponderată a preţurilor de export, în aceeaşi etapă de comercializare. Această comparaţie a evidenţiat existenţa unui dumping în cursul perioadei de anchetă, deşi acesta avea un nivel mai scăzut decât cel stabilit în cadrul reexaminării precedente. Marja de dumping medie ponderată, exprimată în procent din preţul de import CIF la frontiera comunitară, a fost stabilită la 11,9 % pentru INEOS Oxide LLC şi la 0 % pentru Dow Chemical. În privinţa celorlalţi producători americani, care nu au cooperat în cadrul anchetei şi au reprezentat, în cursul PAR, mai puţin de 5% din importurile din SUA ale produsului în cauză în Comunitate (cifra precisă nu poate fi dezvăluită din motive de confidenţialitate), a fost necesar ca marja de dumping să fie calculată în funcţie de informaţiile disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. După cum s-a arătat mai sus, ancheta a stabilit existenţa dumpingului. Astfel, în conformitate cu dispoziţiile articolului 18 alineatul (6) din regulamentul de bază, existenţa dumpingului la nivelul constatat pentru INEOS Oxide LLC, respectiv 11,9%, este atribuită acelor exportatori care nu au cooperat în cadrul anchetei. Într-adevăr, nu există motive să se considere că o parte care nu a cooperat în cadrul anchetei practica dumpingul la un nivel mai redus decât o parte care a cooperat şi nici ca această parte să fie favorizată faţă de părţile care au cooperat. Trebuie observat faptul că nu au existat informaţii verificabile privind producătorii americani care nu au cooperat la anchetă. Pe de altă parte, răspunsurile la chestionar care pot fi verificate, acordate de producătorii-exportatori americani care au cooperat, verificate prin comparaţie cu statisticile Eurostat, elimină posibilitatea ca cantităţile lipsă să fi fost exportate de producătorii-exportatori americani care au cooperat.

3. Evoluţia importurilor în caz de abrogare a măsurilor

Observaţii preliminare

24. După efectuarea analizei referitoare la existenţa unui dumping în cursul PAR, s-a efectuat o examinare a probabilităţii continuării dumpingului.

Nivelul dumpingului în cazul abrogării măsurilor

25. Abrogarea măsurilor ar permite exportatorilor să îşi reducă preţurile de export. O reducere a preţurilor de export ar face produsul american mai atrăgător pe piaţa comunitară. Dacă preţurile de export s-ar reduce proporţional cu nivelul taxelor, marjele de dumping observate în cursul PAR ar fi de 12% pentru INEOS Oxide LLC şi părţile care nu au cooperat (în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază) şi în continuare inexistente pentru Dow Chemical. Diferenţa redusă între marja de dumping în cazul în care este inclusă taxa antidumping şi marja în cazul în care această taxă nu este inclusă se datorează faptului că, în cursul PAR, nivelul preţurilor etanolaminelor era destul de ridicat, ceea ce înseamnă că taxa antidumping impusă sub forma unei sume fixe specifice a avut un impact minim. Ulterior PAR, preţurile etanolaminelor au scăzut cu un nivel semnificativ, astfel cum se explică în detaliu mai jos.

Posibilităţi de export suplimentare către piaţa comunitară datorită capacităţilor de producţie neutilizate în Statele Unite în cursul PAR

26. Capacitatea de producţie neutilizată în Statele Unite în cursul PAR nu este neglijabilă. Se stimează că existau aproximativ 60 000 tone de capacitate de producţie neutilizată în SUA în cursul PAR. Această cifră a fost calculată pe baza volumurilor produse de cei doi producători–exportatori care au cooperat în cadrul anchetei, potrivit cărora, în mod normal, ratele de producţie sunt de aproximativ 90% din capacitatea nominală, a ipotezei că randamentul efectiv al producătorilor americani care nu au cooperat la anchetă nu ar fi fost mai scăzut de 80% din producţia nominală, precum şi pe baza datelor provenind de la publicaţii de prestigiu. Cifra menţionată mai sus poate ajunge până la în jur de 85 000 de tone, în cazul în care se realizează rate de producţie mai ambiţioase. În comparaţie cu o capacitate nominală totală estimată în SUA la 732 000 tone, cererea totală estimată, inclusiv consumul captiv, s-a ridicat la 588 000 tone. Rata de utilizare relativ scăzută a capacităţilor a reprezentat consecinţa unui număr de incidente care au avut loc în ultimii ani, respectiv închiderile selective de fabrici efectuate de către unul dintre producătorii americani pentru a-şi menţine stocurile la un nivel redus, punerea în aplicare a dezvoltării capacităţilor acestora (ultima creştere a capacităţii Dow Chemical a fost de 45 000 de tone, iar cea a producătorului-exportator american care nu a cooperat a fost de 32 000 tone) şi impactul uraganelor Gustav şi Ike asupra unor spaţii de producţie şi, respectiv, asupra anumitor spaţii de producţie a materiei prime. În ceea ce priveşte uraganele Ike şi Gustav, acestea au avut un anumit impact şi în cursul PAR, însă după această perioadă, impactul lor a fost înlăturat. Conform estimărilor PCI Consulting Group (PCI), acest impact a constat în pierderea a 39 000 tone de producţie[6]. Existenţa unor capacităţi potenţiale de producţie neutilizate în SUA în 2007 şi 2008, în perioada acoperită de PAR, este confirmată şi de o prestigioasă publicaţie anuală care studiază piaţa etanolaminelor[7]. Această publicaţie a estimat un exces de ofertă de 65 000 tone pe piaţa americană pentru anul 2007. Capacitatea neutilizată de aproximativ 60 000 tone ar trebui să fie comparată cu volumul exporturilor din SUA către Comunitate în cursul PAR (37 583 tone) şi consumul comunitar total (268 000 tone). Din cele de mai sus reiese că există potenţial pentru creşterea exporturilor din SUA şi pentru preluarea unei părţi din piaţa comunitară.

Posibilităţi suplimentare pentru exportul către piaţa comunitară datorită perspectivelor nefavorabile ale altor pieţe de export ale Statelor Unite

27. Ancheta a arătat că producătorii americani se vor confrunta cu dificultăţi în a aproviziona un număr important de pieţe americane de export, deoarece acestea şi-au asigurat recent sau urmează să îşi asigure necesarul de consum din resurse proprii. Într-adevăr, în anumite pieţe din ţări terţe, aprovizionate de Statele Unite, există dezvoltări de capacităţi care au fost finalizate recent sau sunt în curs de finalizare. Aceste sunt: (i) recenta creştere a capacităţii (cuprinsă între 55 000 şi 65 000 tone[8]) din Brazilia, o importantă piaţă de export pentru producătorii americani, (ii) o creştere totală de 180 000 tone în China, piaţă pe care unii producători americani exportă prin intermediul unor societăţi mixte stabilite în diferite ţări asiatice şi (iii) creşteri în Taiwan şi Thailanda (luate împreună, de 90 000 tone), piaţa asiatică devenind astfel o zonă caracterizată de supracapacitate, cu posibilităţi restrânse de export pentru orice părţi din afara zonei Asiei. Exporturile americane totale pe alte pieţe decât cea comunitară s-au ridicat la 137 600[9] tone în 2008, 61 600 tone[10] fiind destinate pieţei asiatice. Astfel, o importantă cantitate va trebui redirecţionată către pieţe noi.

28. În concluzie, după cum s-a arătat la alineatul 0, există o anumită capacitate neutilizată semnificativă disponibilă, care ar putea fi alocată producţiei unei cantităţi mai mari de etanolamine şi vânzării acestora pe piaţa comunitară în cazul abrogării măsurilor. În plus, pieţe importante de export ale Statelor Unite vor fi probabil saturate ca urmare a creşterii producţiei locale, piaţa comunitară urmând să devină, în aceste condiţii, o opţiune atractivă pentru exporturile americane.

Posibilităţi suplimentare pentru exportul către piaţa comunitară datorită comportamentului unuia dintre producătorii americani care nu au cooperat

29. A fost examinată, de asemenea, posibilul comportament comercial al părţii americane care nu a cooperat, menţionate la considerentul (10). Trebuie amintit că singurele informaţii transmise de această parte au constat într-un document de poziţie în care se concluziona că nu există prejudicii provocate de importurile de etanolamine de origine americană şi nici probabilitatea reapariţiei unui dumping prejudiciabil. Societatea a argumentat că, în cursul PAR, a efectuat doar vânzări nesemnificative ale produsului către două părţi independente şi o parte asociată din UE. De asemenea, a afirmat că intenţionează să menţină un model corect şi regulat în vânzările către UE, însă nu a furnizat date concrete sau verificabile privind rezultatele vânzărilor produsului în cauză în cursul PAR sau planurile de viitor în sectorul etanolaminelor pe piaţa din UE. Prin urmare, constatările referitoare la acest producător american care nu a cooperat au avut la bază, în mod necesar, datele disponibile, în conformitate cu dispoziţiile articolului 18 din regulamentul de bază. În această privinţă, informaţiile publice au fost obţinute prin consultarea site-ului web al acestei părţi, precum şi a datelor relevante publicate în CEH Product Review on Ethanolamines (Manualul privind economia industriei chimice – analiză de produs: etanolamine, SRI Consulting), o prestigioasă publicaţie în domeniu. Pe baza celor de mai sus, s-a concluzionat că producătorul american care nu a cooperat deţinea, în cursul PAR, 29% din capacitatea de producţie americană a produsului în cauză, acesta fiind considerat un sector de activitate aparţinând celor mai performante divizii de producţie ale societăţii. Importanţa globală a pieţei UE a fost confirmată şi de faptul că vânzările către Comunitate reprezintă aproximativ 33% din vânzările totale ale societăţii. Având în vedere importanţa acestui producător pe piaţa americană, capacitatea de producţie a acestuia, importanţa globală a Comunităţii pentru activitatea comercială a acestuia şi importanţa pieţei UE pentru piaţa mondială a etanolaminelor, este rezonabil să se presupună că acest producător american care nu a cooperat îşi va intensifica exporturile către Comunitate în cazul în care măsurile vor expira. Majoritatea datelor colectate în cursul PAR arată că producătorul este stimulat în acest sens, în special ca urmare a preţurilor ridicate ale produsului în cauză pe piaţa comunitară.

Măsuri de protecţie comercială pe pieţele de export din ţări terţe

30. Începând din noiembrie 2004, China a impus taxe antidumping la importurile de MEA şi DEA originare din Japonia, SUA, Iran, Malaysia, Taiwan şi Mexic. Etanolaminele provenite din SUA fac obiectul unor taxe cuprinse între 20% şi 74%. În 2008, 11% din exporturile totale ale SUA au avut ca destinaţie China[11], o piaţă cu o cerere în creştere pentru produsul în cauză, care în 2007 producea aproximativ 24% din necesarul intern total de etanolamine. Trebuie subliniat că Dow Chemical a format cu Petronas o asociere în participaţiune, numită Optimal, şi a instalat în Malaysia o capacitate de producţie de 75 000 tone, dedicată, începând din 2002, pieţei asiatice de etanolamine. Totuşi, exporturile americane propriu-zise către China fac obiectul măsurilor antidumping, limitând practic orice potenţial de absorbţie semnificativă a capacităţilor neutilizate.

31. În plus, se pare că potenţialul american de export de etanolamine către China este subminat şi ca urmare a modificării regimului vamal al Chinei privind etanolaminele importate din statele ASEAN (taxa de import a fost redusă de la 5% la 0%), oferind astfel un avantaj suplimentar producătorilor de etanolamine din ţările ASEAN exportatoare în China[12].

Evoluţia cererii în SUA până la PAR

32. Piaţa etanolaminelor a fost caracterizată de o creştere importantă a cererii pentru DEA, generată de utilizarea acesteia pentru producerea erbicidelor pe bază de glifosat. Cererea de TEA este generată în mod specific de utilizarea în sectorul producţiei de ciment şi de către producătorii de balsamuri de rufe. Piaţa principală pentru MEA este sinteza compuşilor organici (în special etilenamine). Un regulament american, în vigoare de la 1 ianuarie 2005, care interzicea utilizarea produselor alternative pe bază de metal pentru prelucrarea lemnului, a condus la o creştere a cererii pentru MEA. Cu toate acestea, informaţiile provenite din principalele publicaţii de specialitate sugerează că impactul iniţiativei legislative americane din 2005 asupra cererii nu va mai determina procentaje ridicate de creştere a consumului în viitor. Într-adevăr, informaţiile disponibile confirmă că cererea de MEA pentru produsele de prelucrare a lemnului a crescut de la 3 000 tone în 2001 până la 107 000 tone în 2007. Cu toate acestea, începând din 2006, ratele anuale de creştere sunt modeste (de exemplu, 3%) şi nu se prevede modificarea semnificativă a acestora în viitor. Aceasta se datorează stabilizării acestui segment de piaţă şi concurenţei de pe piaţa articolelor de tratare a lemnului cu produse care nu includ MEA (cum ar fi conservanţii pentru lemn pe bază de borat, speciile de lemn cu rezistenţă naturală la dăunători şi oţelul reciclat). În concluzie, cererea a fost în creştere până la PAR, anticipându-se însă o stabilizare.

Evoluţia posibilă a cererii în SUA şi pe alte pieţe

33. Au fost analizate, de asemenea, informaţii privind posibila evoluţie a cererii în SUA şi restul lumii până în 2013. Toate datele din considerentele de mai jos se bazează pe informaţii transmise de reclamanţi, Dow Chemical, INEOS Oxide LLC şi principalele publicaţii de referinţă ale industriei tipărite de SRI Consulting, PCI Consulting Group şi Tecnon OrbiChem Ltd. Aceste date nu reflectă încă impactul crizei economice actuale.

34. Conform acestor informaţii, se aşteaptă ca rata medie de creştere a cererii din SUA să ajungă la 3,1%. Ratele de creştere ale altor pieţe sunt mai pronunţate. Se preconizează că rata medie de creştere anuală din Comunitate nu va atinge 4%, comparativ cu 4,6% în China, 5% în America Centrală şi de Sud şi 13,4% în Orientul Mijlociu. Această situaţie confirmă faptul că producătorii americani vor fi obligaţi să caute noi pieţe de export şi să depună eforturi pentru a-şi consolida prezenţa şi veniturile în zonele în care se preconizează o creştere a cererii şi în care există oportunităţi de sporire a cotelor de piaţă.

35. Dacă evoluţia cererii este comparată cu capacitatea de producţie disponibilă, încă o dată pe baza datelor dinainte de criză, se obţine următorul tablou: în SUA, unde producţia reală în cursul PAR a fost cu aproximativ 65 000 tone mai mare decât consumul efectiv al produsului plus capacitatea neutilizată, absorbţia capacităţii suplimentare de producţie care a devenit recent operaţională va necesita o anumită perioadă de timp. Conform informaţiilor disponibile, capacitatea în exces din SUA nu va dispărea înainte de 2013. Prin urmare, este puţin probabil ca producătorii americani să fie mai puţin stimulaţi să îşi continue exporturile.

36. Prin contrast, în 2007, cererea de pe piaţa europeană a depăşit cu puţin[13] capacitatea de producţie comunitară. Cu toate acestea, pe baza datelor privind perioada anterioară crizei, este puţin probabil ca această situaţie să se menţină. Într-adevăr, dacă ratele de creştere preconizate sunt comparate cu creşterile de capacitate anunţate, este posibilă apariţia unei capacităţi neutilizate în cazul în care INEOS Oxide Ltd îşi pune în aplicare planurile de investiţii. O astfel de extindere a capacităţii nu ar trebui să devină operaţională înainte de sfârşitul anului 2010. Astfel, piaţa comunitară va deveni foarte vulnerabilă la orice presiune exercitată ca urmare a necesităţii ca producătorii americani să asigure pieţe pentru surplusul de producţie.

37. În general, capacitatea mondială de producţie ar putea creşte de la aproximativ 1 764 000 tone la 2 423 000 tone (capacitate nominală) până în 2013. Aceasta include noile capacităţi instalate în Comunitate (+119 000), Rusia (+50 000), Arabia Saudită (+100 000) şi Asia (+394 000)[14]. În China, capacitatea de producţie a etanolaminelor urmează să crească cu 344 000 tone în perioada 2009-2011. Având în vedere faptul că un producător american vinde produsul în cauză în China prin intermediul unei societăţi mixte din Malaysia, este evident că orice creştere a consumului din resurse proprii în China va reduce considerabil oportunităţile de export ale producătorilor americani. În ceea ce priveşte restul pieţelor asiatice, informaţiile disponibile confirmă că şi acestea devin autonome, sporind presiunea asupra producătorilor americani în sensul găsirii unor pieţe noi.

38. Având în vedere rata prevăzută a creşterii de 3,5-4%, cererea la nivel mondial va creşte la 1 836 000 tone până în 2013. Deoarece o parte din surplusul de capacitate este întotdeauna absorbită de perioadele de întrerupere datorate lucrărilor întreţinere şi deoarece, în consecinţă, este necesară o anumită marjă de siguranţă, previziunea pentru anul 2013 indică un echilibru în Statele Unite şi un excedent de capacitate pe restul pieţelor. În ansamblu, diferitele creşteri de capacitate şi proiecţii ale situaţiei pieţei până în 2013 indică probabilitatea ca producătorii-exportatori americani să practice dumpingul pe piaţa comunitară, deoarece echilibrarea cererii şi ofertei pe piaţa americană nu va avea probabil loc înainte de 2013.

Reorientarea de la producţia de MEG către producţia de etanolamine

39. Trebuie subliniat că etanolaminele constituie o parte a sectorului derivaţilor de oxid de etilenă. Din acest sector face parte şi monoetilenglicolul (MEG). Există indicaţii potrivit cărora, ca urmare a recesiunii de pe piaţa glicolului, majoritatea producătorilor de derivaţi de oxid de etilenă din Asia încearcă să excludă MEG dintre aceste produse, introducând astfel cantităţi mai mari de etanolamine pe piaţă. Într-adevăr, ca urmare a preţurilor reduse ale MEG din 2008, producătorii din Asia care au capacităţi de producţie pentru MEG şi etanolamine le preferă pe cele din urmă, căutând să îşi îmbunătăţească rentabilitatea generală[15]. Aceasta va conduce probabil la înrăutăţirea condiţiilor pe piaţa etanolaminelor din Asia, care reprezenta 18%[16] din totalul exporturilor americane în 2008. Pe baza informaţiilor de la începutul actualei crize economice, unele previziuni susţineau că în Asia vor continua să existe deficienţe pe termen foarte scurt[17], dar acestea ar trebui să fie surmontate pe termen mediu ca urmare a creşterii substanţiale a producţiei de etanolamine în Asia, după cum s-a arătat la considerentul 0.

40. Informaţiile disponibile după PAR confirmă că preţurile foarte mici ale produselor MEG determină producătorii de MEG şi etanolamine să favorizeze producţia acestora din urmă, pentru a-şi îmbunătăţi rentabilitatea generală. În ceea ce priveşte evoluţia capacităţilor mondiale de producţie a MEG, informaţiile[18] sugerează că acestea au crescut cu aproximativ 19% în perioada examinată. Cu excepţia Asiei, această creştere a fost atribuită dezvoltării capacităţilor din ţările Orientului Mijlociu (Iran, Kuweit şi Arabia Saudită), unde expansiunea MEG va continua până în 2015. În perioada examinată, în Mexic a avut loc o creştere cu 40 000 de tone a producţiei EAO, în timp ce informaţiile disponibile sugerează posibilitatea unei reorientări a producţiei de MEG către producţia de etanolamine. Această situaţie confirmă faptul că piaţa mondială se confruntă cu probleme serioase de supraproducţie a MEG, explicând astfel scăderea preţurilor MEG pe plan mondial.

41. Deoarece SUA este cea mai importantă piaţă de etanolamine din lume, este de aşteptat să fie prima care va cunoaşte consecinţele supracapacităţii de producţie a MEG, precum scăderea preţurilor MEG şi reorientarea materiei prime aferente (oxid de etilenă) de la producţia de MEG către producţia de etanolamine. Este evident că supracapacitatea de producţie de MEG şi consecinţele acesteia, împreună cu surplusul de etanolamine deja identificat pe piaţa americană, vor exercita presiuni asupra preţurilor etanolaminelor.

Relaţia între preţurile americane de export şi preţurile din UE

42. În general, vânzările pe piaţa comunitară se efectuează mai rar pe bază de contracte pe termen fix decât pe piaţa americană, dar toate contractele verificate conţineau clauze care permiteau o adaptare rapidă a preţurilor (în mod normal, în termen de câteva săptămâni) în cazul unei eventuale fluctuaţii a acestora. În consecinţă, existenţa unui contract de vânzare nu presupune că preţurile de vânzare sunt valabile pentru o perioadă mai lungă şi că sunt, prin urmare, stabile. Preţurile unitare sunt influenţate într-o mare măsură de preţurile de pe piaţa mondială.

43. Utilizatorii industriali din Statele Unite şi UE obţin condiţii similare pe ambele pieţe, aceştia fiind de cele mai multe ori societăţi multinaţionale care îşi negociază sursele de aprovizionare la nivel mondial şi selectează furnizorii care au capacitatea de a face livrări la o scară similară. Vânzările către comercianţi şi distribuitori ale celor doi producători-exportatori care au cooperat în cadrul anchetei reprezintă doar între 10% şi 20% din volumele vândute pe piaţa internă americană şi 25%-35% din vânzările pe piaţa comunitară. Conform datelor verificate, preţurile pentru comercianţi pe piaţa internă americană erau în medie cu 7% mai reduse decât preţurile comunitare, iar preţurile de vânzare din SUA pentru utilizatorii industriali interni erau cu aproximativ 30% mai reduse decât cele pentru utilizatorii comunitari. Aceste date confirmă faptul că în perioada PAR au existat diferenţe semnificative între cele două pieţe, preţurile de pe piaţa comunitară fiind mai ridicate decât preţurile americane. Prin urmare, având în vedere saturarea celorlalte pieţe de export ale SUA şi nivelul preţurilor din UE, încetarea măsurilor va constitui un puternic stimulent pentru creşterea exporturilor către UE în cazul în care diferenţa de preţ continuă să persiste în viitorul apropiat. În această privinţă, se observă că, după cum se arată la considerentul (47), datele relevante ulterioare PAR sugerează că preţurile de pe piaţa americană au depăşit preţurile comunitare în această perioadă, ca urmare a crizei economice mondiale.

44. Pe baza datelor referitoare la PAR şi având în vedere diferenţa de preţ deloc neglijabilă între preţurile de pe piaţa americană şi cea a UE pentru utilizatori industriali , care constituie majoritatea utilizatorilor, încetarea măsurilor va constitui un stimulent important pentru reorientarea vânzărilor din Statele Unite către UE. Totuşi, această situaţie s-a modificat după PAR, iar majoritatea tipurilor de produse americane exportate vor avea un preţ competitiv doar dacă sunt oferite la preţuri de dumping (a se vedea considerentul (47) de mai jos) .

Raportul între preţurile de export către ţări terţe şi către Comunitate

45. Ancheta a arătat că principalele pieţe de export ale SUA în cursul PAR erau Canada, Mexic, Brazilia şi Comunitatea. În ceea ce priveşte preţurile de vânzare, preţurile de export americane către ţări terţe sunt în general mai ridicate decât preţurile de pe piaţa internă americană, iar preţurile de export americane către UE sunt în general mai ridicate decât cele către restul lumii. Deşi această situaţie ar putea să se datoreze volumelor de export mai reduse (de obicei, volumele reduse determină creşterea preţurilor), aceasta confirmă importanţa pieţelor de export pentru producătorii americani, care pot obţine întotdeauna preţuri mai mari şi, astfel, consideră aceste pieţe ca fiind foarte atractive în cazul în care pe piaţa americană apar probleme precum cele de exces de ofertă/supracapacitate sau de scădere a cererii.

46. În general, preţul etanolaminelor s-a redus către sfârşitul anului 2008, de la un maxim istoric atins în al treilea trimestru şi la începutul celui de al patrulea trimestru din 2008. Preţurile au scăzut ca urmare a reducerii cererii şi preţurilor mult mai avantajoase ale etilenei[19]. Este evident că această scădere a preţurilor a avut loc şi pieţele tradiţionale de export ale Statelor Unite, precum Canada, Mexic sau Brazilia[20], demonstrând astfel că preţurile ulterioare PAR de pe pieţele de export tradiţionale ale SUA sunt mai reduse decât cele din UE.

47. În concluzie, pentru cei doi producători-exportatori care au cooperat în cadrul anchetei, piaţa americană rămâne, în principiu, cea mai importantă piaţă de vânzare. Comunitatea şi Canada (cea din urmă nu are capacităţi de producţie a etanolaminelor) absorb majoritatea exporturilor americane ale produsului în cauză, urmate de Brazilia şi Mexic. În cursul PAR, aproximativ 20% din producţia americană a fost exportată la preţuri în general mai ridicate decât cele practicate pe piaţa internă americană. Astfel, în cursul PAR, vânzările către Comunitate şi către restul lumii au jucat un rol important în utilizarea şi rentabilitatea globală a capacităţilor de producţie instalate. Deşi preţurile s-au modificat substanţial ulterior PAR (a se vedea mai jos), nu există nicio îndoială că pieţele de export rămân în continuare importante din punct de vedere al rentabilităţii şi utilizării capacităţilor. Nu există niciun element care să sugereze că afirmaţiile de mai sus nu sunt valabile şi în cazul producătorilor americani care nu au cooperat.

Efectele crizei economice actuale

48. Un element care se preconizează că va avea un rol esenţial în evoluţia capacităţii şi cererii la nivel mondial în viitorul apropiat este impactul recentei crize economice mondiale. DOW Chemical a susţinut că această criză nu va avea un efect semnificativ asupra sectorului etanolaminelor şi că este aproape de final, iar preţurile urmează să crească din nou în a doua jumătate a anului 2009. Industria comunitară, pe de altă parte, a afirmat că cererea s-a redus cu 30%, preţurile de vânzare au scăzut abrupt, iar această scădere a fost mai pronunţată decât scăderea preţurilor la materiile prime utilizate pentru producţia etanolaminelor, şi anume oxid de etilenă şi amoniac.

Afirmaţiile DOW Chemical nu au fost considerate convingătoare. De-a lungul timpului, cererea din anumite sectoare de utilizare finală a produsului în cauză, precum produsele de îngrijire personală, a fost afectată negativ de recesiunile economice. După cum s-a arătat mai sus, se aşteaptă ca impactul asupra cererii al legislaţiei americane privind produsele de tratare a lemnului să se reducă, în timp ce bine cunoscutele slăbiciuni ale sectorului construcţiilor şi producţiei de automobile din Europa şi SUA se răsfrâng şi asupra cererii pentru produsul în cauză în sectorul cimentului, respectiv al lichidelor auto, cel puţin în viitorul apropiat. În plus, aplicaţiile textile din SUA au înregistrat o tendinţă descendentă în timp, urmată de o stabilizare în 2007. În ansamblu, afirmaţiile Dow Chemical privind criza economică şi viitoarea evoluţie a preţurilor nu au fost confirmate de informaţiile publice transmise în cursul prezentei anchete. Informaţiile disponibile transmise de principalele publicaţii de specialitate au confirmat afirmaţia industriei comunitare potrivit căreia cererea s-a redus semnificativ, chiar cu 40% în unele sectoare.

Datele disponibile ulterioare PAR sugerează că dumpingul a crescut comparativ cu situaţia predominantă din cursul PAR. După cum s-a arătat mai sus, în cursul PAR a existat o diferenţă semnificativă între piaţa UE şi piaţa din SUA, preţurile UE fiind adesea mai ridicate decât preţurile din SUA. Astfel, s-a constatat existenţa dumping-ului în ceea ce priveşte doi producători, dar nu şi în cazul celui de al treilea. Către sfârşitul perioadei de anchetă şi în octombrie 2008 s-a manifestat o „supraîncălzire” evidentă a pieţei. În special, preţurile din SUA au crescut semnificativ şi au depăşit preţurile UE în cazul a două dintre tipuri de produse (MEA şi DEA, care constituiau 41% din exporturile americane), în timp ce diferenţa în privinţa TEA s-a redus foarte mult. Chiar dacă preţurile au scăzut semnificativ după octombrie 2008, cele mai recente date disponibile sugerează că preţurile din Statele Unite, în special cele ale MEA şi DEA, sunt în continuare mai ridicate decât cele din Europa. Cu alte cuvinte, dacă intenţionează să concureze din punct de vedere al preţului cu produsele europene, orice exporturi din SUA trebuie să intre pe piaţa europeană la preţuri de dumping.

Concluziile privind probabilitatea unei continuări sau reapariţii a dumpingului

49. Trebuie reamintit că cei doi producători-exportatori care au cooperat în cadrul anchetei au continuat practicile de dumping în cursul PAR, însă la un nivel mai scăzut decât cel observat în timpul anchetei precedente de reexaminare. Au fost constatate practici de dumping şi în ceea ce priveşte producătorii-exportatori care nu au cooperat.

50. Comparativ cu ancheta precedentă de reexaminare, cota de piaţă a importurilor din Statele Unite a scăzut de la 16,7% la 14%. În SUA continuă să existe o capacitate neutilizată de aproximativ 60 000 tone, chiar dacă acest nivel este mai redus comparativ cu cel constatat în ancheta precedentă. Trebuie observat că rata scăzută de utilizare în cursul PAR a fost rezultatul unor evenimente temporare, iar utilizarea unei capacităţi estimate de 29% din capacitatea instalată din Statele Unite nu a putut fi investigată din cauza lipsei de cooperare. În acelaşi timp, se prevede că cererea de pe piaţa americană va creşte într-un ritm mai lent decât cererea de pe piaţa comunitară, iar excedentul de capacitate din SUA este prevăzut a fi amortizat cel mai devreme până în 2013. În plus, producătorii din SUA sunt stimulaţi să îşi sporească vânzările pe piaţa comunitară în cazul abrogării măsurilor deoarece, în unele cazuri, s-a constatat că preţurile din Comunitate erau mai ridicate decât preţurile practicate pe piaţa internă americană sau pe alte pieţe de export deservite de producătorii americani în cursul PAR. Cele de mai sus arată că societăţile americane au interesul de a-şi spori prezenţa pe piaţa comunitară. Aceasta ar putea conduce la un exces de ofertă şi la o scădere dramatică a preţurilor, ceea ce va avea ca rezultat un volum şi mai mare de importuri care fac obiectul unui dumping decât cel din cursul PAR. Probabilitatea continuării/creşterii importurilor care fac obiectul unui dumping stabilită pe baza datelor obţinute în cursul PAR creşte şi mai mult dacă sunt luate în considerare evoluţiile ulterioare PAR. După PAR şi ca urmare a crizei economice mondiale, preţurile din SUA au depăşit preţurile din UE în cazul unei părţi importante a produsului în cauză, în timp ce preţurile din restul lumii sunt, în general, mai scăzute. Evoluţia ulterioară PAR arată în mod clar că, dacă producătorii americani vor dori să concureze cu industria comunitară, produsele lor ar trebui să intre pe piaţă la preţuri de dumping la scară mai mare decât în cursul PAR.

51. În concluzie, există o probabilitate de continuare a dumpingului şi un risc de creştere a volumului importurilor, ceea ce ar putea exercita o presiune în sensul scăderii preţurilor în Comunitate, cel puţin până în 2013, dacă măsurile ar fi abrogate.

D. DEFINIŢIA INDUSTRIEI COMUNITARE

52. Plângerea a fost depusă în numele a patru cunoscuţi producători de etanolamine din UE, reprezentând o proporţie însemnată, în acest caz peste 95%, din producţia comunitară totală cunoscută a produsului similar.

53. Cei patru producători comunitari reclamanţi au cooperat pe deplin în cadrul anchetei. O altă societate comunitară, LUKOIL Neftochim Bourgas AD, a susţinut cererea în calitate de producător comunitar, dar nu a răspuns la chestionar şi nu a furnizat alte informaţii sau date. Producătorii comunitari solicitanţi deţin unităţi de producţie în Franţa, Germania, Suedia şi Belgia.

54. Trebuie observat că unul dintre producătorii comunitari, INEOS Oxide Ltd, deţine participaţii şi în cadrul unei societăţi de producţie din SUA. În timpul anchetei, acest producător a declarat că se consideră producător comunitar autentic. În cursul PAR, societatea importa produsul în cauză de la producătorul său asociat din Statele Unite, dar procentul importurilor în raport cu producţia sa comunitară este mai mic de 10%. În plus, conform informaţiilor disponibile, acest producător intenţionează să îşi extindă capacitatea de producţie în Comunitate până la sfârşitul anului 2010. Având în vedere cele de mai sus, această societate poate fi considerată un producător comunitar autentic, deoarece importurile nu reprezintă principala sa activitate economică. Prin urmare, nu s-a considerat necesar ca producătorul în cauză să fie exclus din cadrul definit al industriei comunitare, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază.

55. Pe această bază, cei trei producători comunitari sunt BASF SE/AG, INEOS Oxide Ltd, Sasol Germany GmbH şi Akzo Nobel Functional Chemicals AB şi constituie industria comunitară în sensul articolului 4 alineatul (1) şi articolul 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceştia vor fi numiţi în continuare „industria comunitară”.

56. Ancheta a arătat, la fel ca ancheta precedentă de reexaminare, că o parte din producţia de etanolamine a Comunităţii este destinată unei utilizări interne sau captive. Trei dintre cele patru societăţi aparţinând industriei comunitare produc pentru utilizare captivă. Ancheta a confirmat că industria comunitară nu cumpără produsul în cauză pentru utilizare captivă de la părţi independente, în interiorul sau în exteriorul Comunităţii, şi că producţia captivă este utilizată pentru fabricarea altor produse din aval. În consecinţă, etanolaminele destinate utilizării captive nu se consideră a fi în concurenţă cu etanolaminele disponibile pe piaţa comunitară (denumită în continuare „piaţa liberă”).

E. SITUAŢIA DE PE PIAŢA COMUNITARĂ

1. Consumul comunitar

57. Consumul comunitar a fost calculat adunând volumul producţiei proprii a producătorilor comunitari, destinat vânzării libere pe piaţa comunitară şi utilizării captive de către aceşti producători şi volumul importurilor din ţările terţe către piaţa comunitară, scăzându-se apoi exporturile producătorilor comunitari. Au fost adăugate şi estimările privind producătorul care nu a cooperat, care reprezintă un procent foarte redus din producţia comunitară.

58. Pe această bază, consumul comunitar a evoluat după cum urmează:

Consum (în tone) | 2005 | 2006 | 2007 | PAR |

Total | 439 521 | 438 872 | 479 361 | 475 269 |

Indice | 100 | 100 | 109 | 108 |

Captiv | 248 994 | 246 857 | 243 995 | 206 982 |

Indice | 100 | 99 | 98 | 83 |

Piaţa liberă | 190 505 | 192 010 | 235 461 | 268 386 |

Indice | 100 | 101 | 124 | 141 |

Sursă: Răspunsurile la chestionare şi Eurostat |

59. Consumul pe piaţa liberă a crescut cu 41% în cursul perioadei examinate, cea mai importantă creştere având loc între 2007 şi PAR. În ceea ce priveşte piaţa captivă, consumul a scăzut cu 17%.

2. Importurile din SUA

Volumul, preţul şi cota de piaţă a importurilor care fac obiectul unui dumping din ţara în cauză

60. Volumul importurilor americane ale produsului în cauză în Comunitate a scăzut cu 16% în perioada examinată. Cu toate acestea, s-a observat o uşoară creştere a importurilor între 2007 şi PAR. În ansamblu, producătorii din SUA nu şi-au intensificat importurile către UE din cauza (i) problemelor operaţionale (impactul semnificativ al uraganelor asupra producţiei şi exporturilor din Statele Unite) şi a necesităţii ulterioare de a satisface cererea de pe piaţa internă din Statele Unite şi (ii) reducerii cererii/ofertei la nivel global ca urmare a deficienţelor de producţie în alte părţi ale lumii şi a avantajelor economice ale realocării materiilor prime utilizate pentru etanolamine către producţia de MEG. În pus, în timpul perioadei analizate, un producător american şi-a oprit aproape în întregime exporturile către UE, contribuind astfel la scăderea înregistrată. De asemenea, ar trebui remarcat faptul că o parte considerabilă a importurilor din SUA, realizate în PAR, nu au făcut obiectul unui dumping.

Importuri (în tone) | 2005 | 2006 | 2007 | PAR |

Produsul în cauză | 44 912 | 39 641 | 35 892 | 37 583 |

Indice | 100 | 88 | 80 | 84 |

Sursă: Răspunsurile la chestionare şi Eurostat |

61. Preţul mediu al importurilor a crescut constant în perioada examinată. În ansamblu, preţul mediu al importurilor din SUA a fost întotdeauna mai redus decât preţurile medii ale industriei comunitare.

Preţ mediu de import pe tonă (în EUR) | 2005 | 2006 | 2007 | PAR |

Produsul în cauză | 825 | 974 | 1 000 | 1 114 |

Indice | 100 | 118 | 121 | 135 |

Sursă: Răspunsurile la chestionare şi Eurostat |

62. Cota de piaţă deţinută de importurile din SUA a scăzut cu 9,6 puncte procentuale în perioada examinată. Această scădere este atribuită, de asemenea, problemelor enumerate la considerentul 0 de mai sus.

Cota de piaţă în SUA | 2005 | 2006 | 2007 | PAR |

Produsul în cauză | 23,6% | 20,6% | 15,2% | 14,0% |

Indice | 100 | 88 | 65 | 59 |

Sursă: Răspunsurile la chestionare şi Eurostat |

Subcotarea

63. Pentru a analiza subcotarea preţurilor, preţurile de import ale celor doi producători-exportatori care au cooperat percepute de la clienţii independenţi au fost comparate cu preţurile industriei comunitare, pe baza mediilor ponderate pentru tipuri de produse comparabile în cursul PAR. Preţurile industriei comunitare au fost ajustate la un nivel franco fabrică şi comparate cu preţurile de import CIF la frontiera comunitară, incluzând toate tipurile de taxe vamale. Compararea preţurilor s-a realizat având în vedere tranzacţii în aceeaşi etapă de comercializare, care au fost ajustate, când a fost necesar, şi după deducerea rabaturilor şi a remizelor.

64. Pe baza metodologiei de mai sus, nu s-a constatat o subcotare a preţurilor de vânzare ale industriei comunitare.

3. Importuri din alte ţări terţe

65. Importurile din alte ţări terţe au crescut constant în perioada examinată, cantitatea de vârf înregistrându-se în 2007, după care a urmat o scădere între 2007 şi PAR. Cu toate acestea, în perioada examinată s-au situat permanent la un nivel considerabil mai redus comparativ cu cele din SUA. Celelalte ţări exportatoare principale sunt Rusia, Mexic, Iran şi Taiwan. Cu excepţia Rusiei, care şi-a intensificat constant exporturile, celelalte ţări prezintă o evoluţie inconsecventă a acestora, cu creşteri şi scăderi ale cantităţilor de la an la an.

Importuri din alte ţări | 2005 | 2006 | 2007 | PAR |

Tone | 7 862 | 16 021 | 23 086 | 19 644 |

Indice | 100 | 204 | 294 | 250 |

Cotă de piaţă | 4,1% | 8,3% | 9,8% | 7,3% |

Indice | 100 | 202 | 238 | 177 |

Preţ de import EUR/tonă | 1 215 | 1 177 | 1 402 | 1 459 |

Indice | 100 | 97 | 115 | 120 |

Sursă: Eurostat |

4. Situaţia economică a industriei comunitare

66. Trebuie amintit că industria produce şi pentru utilizarea captivă. Pe baza vânzărilor pe piaţa liberă şi a utilizării captive, s-au stabilit următorii indicatori: stocuri, producţie, capacitate, utilizarea capacităţii, investiţii, randament al investiţiilor, flux de numerar, capacitatea de a mobiliza capitaluri, forţă de muncă, productivitate şi salarii. Indicatorii rămaşi, în special vânzările şi profitul, se referă la vânzările pe piaţa liberă. Ca urmare a dezvoltării pieţei captive, manifestată prin faptul că, în linii mari, consumul captiv corespunde evoluţiei vânzărilor de pe piaţa liberă, constatările privind piaţa captivă pot fi extrapolate.

Producţie, capacitate şi utilizarea capacităţilor

67. În cursul perioadei examinate, producţia şi capacitatea industriei comunitare au sporit treptat cu 13%. Utilizarea capacităţii în industria comunitară a rămas stabilă, la un nivel apropiat de 90%. Conform informaţiilor disponibile, acest nivel al utilizării capacităţii este apropiat de nivelul maxim pentru industria în cauză. Creşterea paralelă a producţiei şi capacităţii, care a rămas, în orice caz, la un nivel mai redus decât consumul comunitar în creştere, confirmă faptul că industria comunitară a beneficiat în urma măsurilor existente şi a creşterii cererii pentru produsul în cauză (atribuită creşterii cererii din partea diverselor industrii din aval utilizatoare de etanolamine).

2005 | 2006 | 2007 | PAR |

Producţie (tone) | 375 119 | 371 688 | 407 744 | 424 526 |

Indice | 100 | 99 | 109 | 113 |

Capacitate (tone) | 424 000 | 432 000 | 458 000 | 477 000 |

Indice | 100 | 102 | 108 | 113 |

Utilizarea capacităţii | 88% | 86% | 89% | 89% |

Indice | 100 | 97 | 101 | 101 |

Sursă: Răspunsurile la chestionare |

Stocuri

68. Stocurile industriei comunitare au crescut în acelaşi ritm cu creşterea generală a consumului la nivel comunitar. În orice caz, acest indicator nu este considerat foarte semnificativ, producţia de etanolamine fiind adaptată necesităţilor clienţilor şi, de cele mai multe ori, executată pe bază de contracte pe termen lung, încheiate de obicei la sfârşitul anului calendaristic.

2005 | 2006 | 2007 | PAR |

Stocuri (tone) | 8 906 | 10 113 | 9 250 | 11 097 |

Indice | 100 | 114 | 104 | 125 |

Sursă: Răspunsurile la chestionare |

Volumul vânzărilor, preţul de vânzare şi cota de piaţă

69. Vânzările industriei comunitare au crescut semnificativ în perioada examinată (cu până la 54%). Cu toate acestea, ca urmare a creşterii concomitente considerabile a consumului de pe piaţa liberă comunitară, majorarea cotei de piaţă a industriei comunitare a fost relativ modestă (a crescut cu 6,4 puncte procentuale) în perioada examinată. Aceste tendinţe confirmă faptul că industria comunitară a beneficiat de pe urma măsurilor în vigoare. Preţul mediu unitar al producţiei industriei comunitare s-a majorat cu 31% în perioada examinată. Această situaţie reflectă creşterea substanţială a preţurilor materiei prime utilizate pentru fabricarea etanolaminelor, dar şi creşterea rentabilităţii, în special în cursul PAR.

70. Majorarea observată a preţurilor de vânzare ale industriei comunitare corespunde, de asemenea, majorării preţurilor etanolaminelor de pe piaţa mondială. Acest fenomen este atribuit unei serii de evenimente extraordinare şi temporare care s-au manifestat în cursul perioadei analizate şi, în special, între 2007 şi PAR. Pe de o parte, costurile materiilor prime (oxid de etilenă – acesta fiind în principal un derivat pe bază de petrol – şi amoniac) au crescut semnificativ în această perioadă. Pe de altă parte, piaţa mondială a cunoscut dezechilibre importante între cerere şi ofertă în aceeaşi perioadă. Aceasta a fost rezultatul mai multor factori diferiţi, precum: probleme cauzate producţiei şi exporturilor din SUA ca urmare a uraganelor, dificultăţi de producţie din Asia, cerere masivă de produse din aval (produse agrochimice, în special glifosat) pe bază de etanolamine şi dificultăţi de fabricare a produselor (în special MEG) care utilizează aceleaşi materii prime folosite în producţia etanolaminelor, ceea ce a determinat producătorii de MEG şi etanolamine să se reorienteze temporar către aceasta din urmă.

Vânzările în Comunitate ale produsului similar destinate consumului de pe piaţa liberă | 2005 | 2006 | 2007 | PAR |

Volum (tone) | 132 003 | 130 575 | 169 403 | 203 090 |

Indice | 100 | 99 | 128 | 154 |

Preţ mediu de vânzare (EUR/tonă) | 1 044 | 1 141 | 1 189 | 1 366 |

Indice | 100 | 109 | 114 | 131 |

Cotă de piaţă | 69,0% | 68,0% | 72,9% | 76,6% |

Indice | 100 | 98 | 106 | 111 |

Sursă: Răspunsurile la chestionare |

Rentabilitatea

71. Industria comunitară şi-a îmbunătăţit semnificativ rentabilitatea în perioada examinată. Această îmbunătăţire a avut loc în următorul context: creşterea preţurilor la nivel mondial la etanolamine, decizia unui producător american de a-şi întrerupe aproape în totalitate exporturile către UE, ceea ce a contribuit la reducerea importurilor din SUA, şi creşterea cererii de etanolamine la nivel comunitar şi mondial. Aceasta din urmă a avut ca rezultat creşterea volumului de vânzări, precum şi a preţurilor de vânzare, ultimele majorându-se, până la sfârşitul PAR, cu un procent mai ridicat decât ritmul de creştere al costurilor de producţie.

2005 | 2006 | 2007 | PAR |

Rentabilitatea industriei comunitare | 10,1% | 16,0% | 15,8% | 21,9% |

Indice | 100 | 159 | 157 | 217 |

Sursă: Răspunsurile la chestionare |

Investiţiile, randamentul investiţiilor, fluxul de lichidităţi şi capacitatea de mobilizare a capitalurilor

72. Nivelul investiţiilor nu prezintă o evoluţie constantă în perioada examinată. Pe de o parte, au fost necesare investiţii pentru funcţionarea unităţilor de producţie şi, pe de altă parte, pentru creşteri moderate ale capacităţilor în scopul satisfacerii consumului în creştere şi a necesarului de exporturi. Randamentul investiţiilor, exprimat în funcţie de profitul net al industriei comunitare şi valoarea contabilă netă a investiţiilor acesteia, prezintă o tendinţă semnificativă de creştere în perioada examinată. Fluxul de numerar al industriei comunitare arată, de asemenea, o îmbunătăţire substanţială în perioada examinată.

2005 | 2006 | 2007 | RIP |

Investiţii (EUR) | 980 213 | 6 396 684 | 1 505 707 | 2 454 173 |

Indice | 100 | 654 | 154 | 250 |

Randamentul activelor nete | 45% | 54% | 55% | 87% |

Indice | 100 | 121 | 123 | 195 |

Flux de numerar (EUR) | 22 831 675 | 34 807 468 | 36 971 471 | 55 859 958 |

Indice | 100 | 152 | 162 | 245 |

Sursă: Răspunsurile la chestionare |

Ocuparea forţei de muncă, productivitatea şi salariile

73. Numărul de angajaţi din industria comunitară care participă la fabricarea produsului similar a crescut într-un ritm redus în perioada examinată. Industria comunitară a reuşit să controleze evoluţia costurilor medii cu forţa de muncă per angajat în perioada examinată. Productivitatea, exprimată în randament per lucrător, s-a îmbunătăţit uşor în aceeaşi perioadă. Evoluţia productivităţii şi a costurilor cu forţa de muncă a avut un impact pozitiv în ceea ce priveşte menţinerea controlului asupra costurilor de producţie şi a contribuit la creşterea rentabilităţii.

2005 | 2006 | 2007 | PAR |

Forţă de muncă | 100 | 104 | 104 | 110 |

Indice | 100 | 103 | 104 | 110 |

Productivitate (în tone per lucrător) | 3 749 | 3 591 | 3 916 | 3.858 |

Indice | 100 | 96 | 104 | 103 |

Costul mediu salarial per lucrător (în EUR) | 2 389 | 2 629 | 2 449 | 2 262 |

Indice | 100 | 110 | 103 | 95 |

Sursă: Răspunsurile la chestionare |

Amploarea dumpingului

74. Dumpingul a continuat în cursul perioadei de anchetă, chiar dacă la niveluri mai mici decât cele stabilite de ancheta precedentă de reexaminare.

Refacerea în urma unor practici de dumping anterioare

75. După cum s-a arătat anterior, industria comunitară a fost în măsură să se redreseze în urma practicilor de dumping anterioare, în special în ceea ce priveşte rentabilitatea, preţurile de vânzare şi cota de piaţă.

76. Volumele de export ale industriei comunitare către ţări terţe au crescut cu 21 % în cursul perioadei examinate. Această îmbunătăţire semnificativă a început în 2007 şi a continuat până în PAR, fiind atribuită în principal creşterii cererii de etanolamine pe pieţele asiatice, ca urmare a deficienţelor de producţie manifestate pe aceste pieţe în cursul aceleiaşi perioade. Preţurile de vânzare la export au urmat o tendinţă similară cu preţurile comunitare. Această situaţie este atribuită, din nou, faptului că perioada cuprinsă între 2007 şi PAR a fost caracterizată prin dezechilibre importante între cerere şi ofertă.

2005 | 2006 | 2007 | PAR |

Volumul exporturilor industriei comunitare (în tone) | 18 308 | 14 055 | 22 746 | 22 228 |

Indice | 100 | 77 | 124 | 121 |

Preţul de vânzare la export | 1 223 | 1 293 | 1 241 | 1 689 |

Indice | 100 | 106 | 101 | 138 |

Sursă: Răspunsurile la chestionare |

5. Concluzie asupra situaţiei de pe piaţa comunitară

77. Volumul de etanolamine consumat pe piaţa comunitară a crescut cu 41% în timp ce importurile din Statele Unite au scăzut cu 16% în cursul perioadei examinate. În acelaşi timp, industria comunitară şi-a sporit volumul vânzărilor şi cota corespunzătoare de piaţă.

78. Situaţia economică a industriei comunitare s-a îmbunătăţit în perioada examinată. Indicatorii de prejudiciu relevanţi arată performanţe economice bune. Industria comunitară a funcţionat la capacitate maximă, obţinând marje de profit semnificative, asigurând un flux de numerar stabil, sporind investiţiile şi menţinând sub control costurile cu forţa de muncă. În plus, industria comunitară a beneficiat de o serie de circumstanţe excepţionale între 2007 şi PAR, care au condus la scăderea preţurilor şi au influenţat în mod pozitiv performanţele economice.

79. În concluzie, ţinând seama de evoluţia pozitivă a indicatorilor privind industria comunitară, nu s-a putut stabili că un prejudiciu semnificativ ar continua să existe. În consecinţă, s-a examinat dacă există o probabilitate de reapariţie a prejudiciului în caz de expirare a măsurilor.

F. PROBABILITATEA REAPARIŢIEI PREJUDICIULUI

Sinteza analizei privind probabilitatea continuării dumpingului şi reapariţiei unui dumping prejudiciabil

80. Trebuie reamintit că doi producători-exportatori americani au continuat practicile de dumping în cursul PAR. Unul dintre cei doi exportatori care practică dumping nu a cooperat. Având în vedere faptul că face obiectul celor mai stricte măsuri antidumping şi este, în acelaşi timp, un producător major de pe piaţa americană, acesta ar avea cel mai mare interes să îşi restabilească legăturile cu piaţa comunitară în cazul în care măsurile ar fi abrogate.

Analiză de probabilitate în ceea ce priveşte constatările din cursul PAR

81. După cum s-a arătat mai amănunţit în secţiunea C („probabilitatea continuării sau reapariţiei dumpingului”), ancheta a constatat un număr de factori care indică probabilitatea unei creşteri substanţiale a importurilor originare din Statele Unite care fac obiectul unui dumping în cazul în care măsurile ar fi abrogate. Aceşti factori sunt, în special:

82. excedentul de capacitate de 60 000 tone al producătorilor americani, care nu este prevăzut a fi amortizat în viitorul apropiat;

83. saturarea preconizată a pieţelor americane tradiţionale de export, care va forţa astfel producătorii americani să îşi reorienteze exporturile către Comunitate. Acest risc este real în special în ceea ce priveşte pieţele de export din America de Sud şi Asia[21]. Se reaminteşte că pieţele asiatice au un rol important în preluarea surplusului de etanolamine al producătorilor americani;

84. taxele antidumping impuse de China asupra a două din cele trei tipuri de produse fabricate în mai multe ţări, între care şi Statele Unite;

85. presiunea exercitată de creşterea producţiei ca urmare a reorientării de la producţia de MEG la cea de EOA. Supracapacitatea şi preţurile reduse din sectorul MEG vor forţa producătorii să prefere producţia de EAO în detrimentul producţiei de MEG, creând astfel noi capacităţi şi exercitând presiune asupra preţurilor;

86. creşterea cererii de EOA în SUA este preconizată a fi mai redusă decât în alte părţi ale lumii, inclusiv în Comunitate;

87. rata medie de creştere a cererii din Comunitate este prevăzută a fi mai ridicată decât cea din SUA, încurajând astfel producătorii-exportatori americani să exporte în Comunitate;

88. informaţiile disponibile referitoare la un producător american care nu a cooperat arată că şi societăţile care nu au cooperat în cadrul anchetei şi şi-au minimizat exporturile în Comunitate sunt încă foarte interesate să rămână pe piaţa UE şi să îşi intensifice exporturile.

89. Luând în considerare cele de mai sus, producătorii americani vor fi nevoiţi să identifice noi pieţe de desfacere, iar opţiunea cea mai realistă este să se îndrepte către piaţa comunitară.

90. În cursul PAR, industria comunitară se afla într-o situaţie bună. Aceasta se datora faptului că cererea ridicată pentru produsul în cauză depăşea oferta. Cu toate acestea, o creştere a importurilor de etanolamine din SUA, care făceau deja obiectul unui dumping, ar fi exercitat o presiune considerabilă asupra industriei comunitare şi ar fi afectat rezultatele acesteia.

91. De asemenea, trebuie observat că etanolaminele reprezintă o marfă, ceea ce înseamnă că diferitele tipuri de produs sunt fabricate la anumite standarde tehnice, iar produsele dintr-o sursă pot fi substituite cu uşurinţă de alte produse dintr-o sursă diferită. Astfel, pe o piaţă caracterizată de ofertă în exces, concurenţa se va axa în principal pe nivelul preţurilor.

92. În acest context, combinaţia de factori descrisă mai sus poate contribui cu relativă uşurinţă la reducerea cererii masive de etanolamine, conducând la un exces de ofertă pe piaţa comunitară. Creşterea importurilor care fac obiectul unui dumping va exercita o presiune în sensul scăderii preţurilor de vânzare, iar aceasta, la rândul său, va afecta negativ indicatorii de performanţă ai industriei comunitare, în special rentabilitatea. Dacă importurile care fac obiectul unui dumping se vor intensifica, va începe să se manifeste fenomenul de subcotare a preţurilor.

Efectele crizei economice actuale

93. Probabilitatea reapariţiei prejudiciului, astfel cum s-a descris în secţiunea precedentă, este sporită de faptul că piaţa etanolaminelor a suferit schimbări în urma crizei economice, care s-a declanşat în toamna anului 2008. După cum s-a arătat mai sus, informaţiile disponibile indică o accelerare a importurilor la preţuri de dumping după PAR, ca urmare a faptului că preţurile de pe piaţa americană pentru două tipuri de produs sunt superioare preţurilor europene, iar diferenţa de preţ în cazul celui de al treilea tip se diminuează rapid. În acest sens, datele Eurostat arată că, în al doilea trimestru al anului 2009, importurile din SUA (15 052 tone) au intrat în Comunitate la un preţ cu 20% mai redus decât în cursul PAR.

94. În lipsa măsurilor, aceste importuri intensificate cu preţuri de dumping vor apărea pe fondul unei industrii comunitare considerabil slăbite. Într-adevăr, informaţiile disponibile colectate în cursul anchetei indică reducerea cererii, vânzărilor şi economiilor de scară, capacităţi de producţie neutilizate, înrăutăţirea rezultatelor financiare etc.[22]. Ca urmare a crizei economice actuale, piaţa comunitară a etanolaminelor se confruntă cu o cerere redusă. Prin urmare, producătorii comunitari au fost obligaţi să îşi reducă producţia.

95. În prezent, industria comunitară funcţionează la o rată de utilizare a capacităţii de 70%, mult mai redusă decât rata din cursul PAR, când s-a aflat aproape de nivelul maxim. În plus, volumul vânzărilor industriei comunitare a scăzut cu aproximativ 30%, în timp ce preţurile post-PAR au scăzut cu 35-40%. În acelaşi timp, evoluţia post-PAR a costurilor de producţie şi a rentabilităţii pare a indica un dezechilibru grav între costurile cu materia primă şi preţurile la etanolamine, care afectează într-o măsură şi mai mare rezultatele industriei comunitare. Într-adevăr, costurile celor două materii prime principale utilizate în producerea etanolaminelor (etilena şi amoniacul) au scăzut după PAR cu mult mai puţin decât au scăzut preţurile la etanolamine. Aceasta a condus la o scădere abruptă a marjelor de profit ale industriei comunitare care, în prezent, se confruntă cu pierderi sau obţine marje de profit cu o singură cifră.

96. Cu alte cuvinte, industria comunitară nu se mai află într-o poziţie aparent solidă, ci într-o situaţie în care presiunea exercitată de importurile care fac obiectul unui dumping va declanşa, cel mai probabil, un declin periculos, care va depăşi previziunile stabilite pe baza datelor colectate în cursul PAR.

97. Situaţia economică descrisă mai sus a diminuat oportunităţile de afaceri ale industriei comunitare. Pe de o parte, industria comunitară nu are posibilitatea de a-şi extindă baza de clienţi din UE, neexistând indicii potrivit cărora principalii săi concurenţi de pe piaţa comunitară (producătorii americani) ar fi încetat exporturile către UE. Pe de altă parte, reducerea presiunii asupra industriei comunitare prin creşterea producţiei destinate utilizării captive nu pare posibilă, deoarece nu există niciun element care să demonstreze că posibilităţile de comercializare a produselor din aval (precum etilen-amine, erbicide şi catalizatori) ar putea contrabalansa presiunea asupra pieţei etanolaminelor.

Concluzie privind probabilitatea reapariţiei prejudiciului

98. În cazul abrogării măsurilor, este foarte probabil ca importurile americane care fac obiectul unui dumping să se intensifice în mod semnificativ, ceea ce nu ar putea avea alt efect decât reapariţia prejudiciului. Producătorii americani îşi pierd pieţele tradiţionale, în timp ce excesul de ofertă de MEG va conduce la creşterea producţiei de etanolamine, care vor trebui vândute pe alte pieţe decât cea americană. În plus, criza economică afectează industria comunitară, care se confruntă cu presiunea exercitată de importurile din SUA care fac obiectul unui dumping şi nu dispune de nicio soluţie alternativă de a combate dumpingul prejudiciabil, în afara menţinerii taxelor antidumping. Nu s-au constatat indicii care să infirme o posibilă agravare a situaţiei în cazul expirării măsurilor.

G. INTERESUL COMUNITĂŢII

1. Observaţie preliminară

99. În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă menţinerea măsurilor antidumping în vigoare în momentul de faţă ar fi în interesul general al Comunităţii. Evaluarea interesului comunitar se baza pe evaluarea tuturor părţilor în cauză, respectiv ale actorilor din industria comunitară, importatorilor, comercianţilor, vânzătorilor en gros, precum şi a utilizatorilor produsului în cauză.

100. Trebuie reamintit că în cadrul anchetelor precedente, instituirea măsurilor antidumping nu a fost considerată contrară interesului Comunităţii. De asemenea, ancheta actuală constituie o reexaminarea a măsurilor care urmează să expire şi, în consecinţă, constă în analizarea unei situaţii în care măsurile antidumping sunt deja în vigoare.

101. Pe această bază s-a examinat dacă, în pofida concluziei referitoare la probabilitatea continuării dumpingului şi reapariţiei prejudiciului, există motive întemeiate care ar putea duce la concluzia că prelungirea măsurilor, în acest caz particular, nu este în interesul Comunităţii.

2. Interesul industriei comunitare

102. Trebuie reamintit că practicile de dumping au continuat în cursul PAR şi că există o probabilitate de continuare a dumpingului produsului în cauză originar din Statele Unite şi de reapariţie a prejudiciului pentru industria comunitară.

103. Industria comunitară a dovedit că este viabilă şi competitivitatea, lucru confirmat de evoluţia pozitivă a majorităţii indicatorilor economici. Măsurile antidumping instituite anterior au contribuit la restabilirea rentabilităţii şi au permis un randament suficient al investiţiilor. Toate acestea se pot dovedi benefice pentru efectuarea de noi investiţii în 2010. În consecinţă, este în interesul industriei comunitare ca măsurile adoptate împotriva importurilor din Statele Unite care fac obiectul unui dumping să fie menţinute.

3. Interesul importatorilor şi al comercianţilor/vânzătorilor cu ridicata

104. Având în vedere faptul că niciun comerciant şi niciun vânzător cu ridicata nu a cooperat în cadrul anchetei, s-a concluzionat că absenţa sau continuarea măsurilor nu afectează aceste părţi în mare măsură. În afară de aceasta, ancheta nu a indicat existenţa unor importatori independenţi, deoarece toate importurile din Statele Unite în Comunitate ale produsului în cauză se efectuează prin intermediul unor importatori asociaţi cu producătorii-exportatori americani.

105. Prelungirea măsurilor nu va modifica situaţia actuală a importatorilor asociaţi despre care se ştie că au realizat profituri în cursul PAR, cu marje corespunzătoare condiţiilor pieţei. În orice caz, cel puţin într-o situaţie similară celei de faţă, interesele importatorilor asociaţi nu pot fi separate de interesele producătorilor-exportatori, deoarece aceştia din urmă au posibilitatea de a stabili politica importatorilor asociaţi. Se reaminteşte că interesele producătorilor-exportatori nu sunt incluse în sfera analizei intereselor comunitare.

4. Interesul utilizatorilor industriali

106. Având în vedere faptul că prelungirea măsurilor ar constitui o a doua reînnoire a măsurilor antidumping, interesul utilizatorilor industriali a făcut obiectul unei atenţii speciale.

107. Doar un singur utilizator specializat în producţia de esterquat pentru balsamurile de rufe şi-a prezentat punctul de vedere în cursul acestei anchete. Esterquatul este fabricat pe bază de TEA (unul din cele trei tipuri de etanolamină) şi se utilizează în balsamuri de rufe comercializate de societăţi ca Unilever, Henkel, Colgate Palmolive, Procter & Gamble şi Benckiser/Reckitt. În cursul PAR, utilizatorul industrial în cauză procura etanolamine atât de la producătorii americani, cât şi de la cei comunitari. Importurile acestui utilizator industrial reprezentau o cotă redusă din totalul importurilor din SUA (cuprinse între 15% şi 25% - cifra exactă nu poate fi dezvăluită, din motive de confidenţialitate).

108. Unicul utilizator industrial care a cooperat a susţinut că utilizatorii comunitari sunt afectaţi în mod negativ de măsurile antidumping, deoarece depind de importurile de etanolamine ca sursă suplimentară pentru a satisface cererea de pe piaţa UE. De asemenea, s-a susţinut că utilizatorii comunitari operează pe pieţe extrem de competitive şi sensibile la evoluţia preţurilor şi că se confruntă cu presiuni din partea producătorilor din aval. Aceştia mai sunt nevoiţi să achiziţioneze materii prime la cel mai mic preţ posibil, pentru a minimiza costurile. Prin urmare, potrivit acestui utilizator industrial, orice modificare a preţului etanolaminelor îi periclitează activităţile economice şi îi reduce rentabilitatea. Astfel, această parte a concluzionat că menţinerea măsurilor nu este favorabilă interesului comunitar, deoarece dificultăţile menţionate mai sus ar fi atenuate dacă s-ar permite expirarea măsurilor antidumping.

109. S-a constatat că, în cursul PAR, TEA reprezenta o parte importantă (între 20% şi 30%) din costul total de producţie al esterquatului în cazul unicului utilizator industrial care a cooperat. Este evident că eliminarea măsurilor antidumping ar atenua, cel puţin pe termen scurt, sarcina suportată de această societate ca urmare a utilizării TEA ca materie primă. Cu toate acestea, având în vedere faptul că această societate se aprovizionează cu volume foarte importante de TEA din industria comunitară, impactul final al unei modificări a măsurilor antidumping asupra acestui utilizator industrial nu este prevăzut a fi unul semnificativ. În această privinţă, Comisia a examinat impactul măsurilor actuale antidumping asupra cifrei de afaceri a societăţii în ceea ce priveşte producţia de esterquat care conţine etanolamine importate. Datele disponibile arată că impactul global al taxei antidumping asupra cifrei de afaceri a societăţii în cauză este unul moderat (între 1% şi 5%, nu se poate dezvălui cifra exactă din motive de confidenţialitate). Astfel se explică de ce societatea a reuşit să îşi continue activitatea în acest sector, în pofida unei creşteri semnificative a preţurilor etanolaminelor până la PAR şi a existenţei măsurilor antidumping. Trebuie observat, de asemenea, că esterquatul reprezintă doar un procent relativ redus din activităţile totale ale acestui utilizator industrial.

110. Au fost examinate, de asemenea, evoluţia post-PAR a preţurilor TEA şi impactul acestora asupra costurilor de producţie ale unicului utilizator industrial. În această privinţă, se reaminteşte că preţurile etanolaminelor au scăzut semnificativ după PAR. Având în vedere evoluţia constatată a preţurilor TEA şi structura costurilor sectorului esterquatului, se consideră că impactul TEA asupra costului total al produsului finit a scăzut după PAR. Datele disponibile par să arate că, în ceea ce priveşte acest utilizator industrial, reducerea preţurilor TEA ar putea conduce la o scădere a costului TEA cuprinsă între 20% şi 25%. Aceasta se va reflecta într-o reducere cuprinsă între 15% şi 20% a costului total de producţie al bunurilor finite.

111. Impactul unei continuări a măsurilor antidumping asupra unicului utilizator industrial care a cooperat a fost analizat prin prisma rezultatelor economice anterioare ale acestuia, în special în legătură cu profitul şi vânzările. În ceea ce priveşte profitul, s-a constatat că, în perioada examinată, în pofida măsurilor în vigoare, singurul utilizator industrial care a cooperat a obţinut profituri marginale pentru produsele pe bază de etanolamine. În ceea ce priveşte vânzările, s-a constatat că acest utilizator şi-a sporit semnificativ vânzările din exportul de produse pe bază de etanolamine, în timp ce vânzările sale pe piaţa comunitară au scăzut. Aceste tendinţe se aplică şi în cazul produselor care includ etanolamine originare din SUA sau din UE. Această situaţie demonstrează că existenţa măsurilor antidumping nu a influenţat deciziile societăţii privind vânzările, confirmând astfel faptul că societatea a continuat să îşi desfăşoare activitatea cu succes, fără ca rentabilitatea şi vânzările sale să fie afectate în mod semnificativ. Nu s-au constatat indicii convingătoare care să confirme că situaţia menţionată se va modifica în cazul în care măsurile antidumping sunt prelungite.

112. În fine, nu s-au găsit probe convingătoare în sprijinul afirmaţiei potrivit căreia condiţiile dificile de piaţă pentru utilizatorii industriali sunt rezultatul direct al ofertei scăzute de etanolamine din partea industriei comunitare.

113. Pe scurt, în cursul PAR, efectul taxei antidumping asupra costului de fabricaţie al produselor finite ale utilizatorului industrial este mai degrabă limitat, iar eliminarea măsurilor antidumping nu ar fi prezentat decât un beneficiu marginal. În plus, situaţia post-PAR în ceea ce priveşte preţurile TEA are deja efecte pozitive asupra structurii costurilor societăţii. Prin urmare, s-a concluzionat că o prelungire a măsurilor nu l-ar afecta pe singurul utilizator industrial care a cooperat în mod semnificativ. Având în vedere faptul că alţi utilizatori nu au participat la anchetă şi că nu au fost transmise noi informaţii relevante în această privinţă de către alte părţi, se concluzionează că analiza sus-menţionată ar trebui să se aplice tuturor utilizatorilor industriali care ar putea fi interesaţi de piaţa etanolaminelor.

5. Concluzia cu privire la interesul comunitar

114. Ancheta a arătat că măsurile antidumping existente au contribuit la redresarea industriei comunitare. Aceasta din urmă ar beneficia în urma prelungirii măsurilor, care îi vor permite să menţină nivelurile rentabile ale preţurilor actuale şi să realizeze investiţii suplimentare. Expirarea măsurilor ar pune în pericol acest proces de redresare, astfel cum se arată în secţiunea F de mai sus. În consecinţă, menţinerea măsurilor este în interesul industriei comunitare.

115. Nu par să existe importatori independenţi şi niciun comerciant/vânzător en gros independent nu s-a prezentat. Toate importurile din SUA se efectuează prin intermediul unor comercianţi asociaţi care, în timp ce măsurile erau în vigoare, au realizat marje de profit considerate conforme cu nivelurile normale ale pieţei în cursul PAR.

116. În plus, în trecut, măsurile existente par să nu fi avut efecte negative majore asupra situaţiei economice a utilizatorilor. Din informaţiile colectate în cursul prezentei anchete reiese că orice majorare a preţurilor care ar putea fi determinată de instituirea măsurilor antidumping, nu pare a fi disproporţionată comparativ cu beneficiul obţinut de industria comunitară prin eliminarea efectelor de denaturare a comerţului cauzate de importurile care fac obiectul unui dumping.

117. În ceea ce priveşte interesul Comunităţii, s-a concluzionat, în consecinţă, că nu există niciun motiv întemeiat pentru a nu prelungi măsurile antidumping în vigoare în prezent împotriva importurilor de etanolamine din SUA.

118. În consecinţă, s-a considerat ca fiind oportună menţinerea măsurilor antidumping actuale împotriva importurilor de etanolamine din SUA.

H. MĂSURILE ANTIDUMPING

119. Toate părţile au fost informate cu privire datele şi consideraţiile esenţiale pe baza cărora s-a elaborat recomandarea de menţinere a măsurilor existente. Acestora li s-a acordat un termen pentru a-şi prezenta observaţiile şi pretenţiile cu privire la informaţiile comunicate. Observaţiile relevante prezentate au fost analizate, dar nu au condus la modificarea datelor şi consideraţiilor esenţiale pe baza cărora a fost decisă menţinerea măsurilor antidumping existente.

120. Ancheta a arătat că exista probabilitatea unei continuări a dumpingului (inclusiv probabilitatea unei creşteri a volumului de exporturi făcând obiectul unui dumping), precum şi probabilitatea reapariţiei prejudiciului.

121. Deşi a fost luat în considerare faptul că unul dintre cei doi producători-exportatori care au cooperat nu practica dumpingul şi (prin urmare) s-a presupus că partea sa din importurile viitoare originare din SUA nu vor face obiectul unui dumping, se întrunesc totuşi condiţiile pentru menţinerea măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2).

122. Având în vedere cele de mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de etanolamine originare din Statele Unite ale Americii, instituite prin Regulamentul (CE) nr. 1583/2006, ar trebui reînnoite.

123. S-a considerat, în continuare, că aceste măsuri ar trebui menţinute pentru o perioadă suplimentară de doar doi ani. Aceasta se bazează pe următoarele considerente: există o probabilitate de reapariţie a unui dumping prejudiciabil deoarece (i) dumpingul efectuat de producătorii–exportatori americani a continuat în pofida măsurilor în vigoare şi (ii) se aşteaptă o creştere a importurilor în Comunitate datorită existenţei unor capacităţi excedentare de producţie de 60 000 de tone în SUA pentru care nu există cerere internă corespunzătoare. Mai mult, unul dintre producătorii americani care nu au cooperat la anchetă face în prezent obiectul celor mai ridicate taxe antidumping şi, în consecinţă, ar fi cel mai interesat să se reîntoarcă pe piaţa comunitară în caz de expirare a măsurilor. De asemenea, acesta dispune de reţeaua de distribuţie necesară, deoarece comercializează alte produse chimice pe piaţa comunitară şi a declarat că, din punctul său de vedere, UE este o importantă piaţă de export.

124. Mai mult, surplusul de capacitate din SUA ar trebui să fie eliminat progresiv până în 2013, dar există şi proiecte de creştere a capacităţilor în Comunitate până în 2010. Aceste consideraţii, împreună cu incertitudinea privind impactul actualei crize economice mondiale asupra pieţei etanolaminelor (atât la nivel mondial, cât mai ales la nivel comunitar), justifică limitarea menţinerii măsurilor la doi ani.

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

1. Se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de etanolamine înregistrate sub codul NC ex 2922 11 00 (monoetanolamină) (cod TARIC 2922 11 00 10), ex 2922 12 00 (dietanolamină) (cod TARIC 2922 12 00 10) şi 2922 13 10 (trietanolamină), originare din Statele Unite ale Americii.

2. Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile tuturor produselor descrise la alineatul (1), fabricate de societăţile menţionate în continuare, se stabileşte după cum urmează:

Societatea | Taxa antidumping (EUR pe tonă) | Cod adiţional TARIC |

The Dow Chemical Corporation 2030 Dow Center Midland, Michigan 48674 SUA | 59,25 | A115 |

INEOS Americas LLC 7770 Rangeline Road Theodore, Alabama 36582 SUA | 69,40 | A145 |

Huntsman Chemical Corporation 3040 Post Oak Boulevard PO Box 27707 Houston, Texas 77056 | 111,25 | A116 |

Toate celelalte societăţi | 111,25 | A999 |

3. În absenţa unor dispoziţii contrare, sunt aplicabile dispoziţiile în vigoare privind taxele vamale.

4. În cazurile în care mărfurile sunt deteriorate înainte de punerea lor în liberă circulaţie şi, prin urmare, preţul plătit efectiv sau care urmează a fi plătit este calculat proporţional pentru stabilirea valorii în vamă în conformitate cu articolul 145 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei[23], valoarea taxei antidumping calculată pe baza valorilor menţionate mai sus se reduce cu un procent care corespunde repartizării preţului plătit efectiv sau care urmează a fi plătit.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene . Prezentul regulament se aplică pe o perioadă de doi ani.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale şi se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, […]

Pentru Consiliu

[1] JO L 56, 6.3.1996, p. 1.

[2] JO L 28, 2.2.1994, p.40.

[3] JO L 294, 25.10.2006, p.2.

[4] JO C 71, 18.3.2008, p.13.

[5] JO C 270, 25.10.2008, p.26.

[6] Ethylene Oxide şi Glycol Market Outlook (Perspectiva pieţei de oxid de etilenă şi glicol), PCI Xylenes şi Polyesters Ltd (în continuare PCI), numărul din octombrie 2008.

[7] Chemical Economics Handbook Product Review-Ethanolamines (Manual privind economia industriei chimice – analiză de produs: etanolamine), SRI Consulting, ianuarie 2009, 642.5000 A, p. 14-15.

[8] În funcţie de surse.

[9] PCI, ianuarie 2009.

[10] PCI, ianuarie 2009.

[11] Calculat pe baza datelor din numărul din aprilie 2009 al PCI.

[12] Tecnon OrbiChem, 17 martie 2009.

[13] SRI, ianuarie 2009.

[14] Tecnon OrbiChem, 17 martie 2009.

[15] Tecnon OrbiChem, 17 decembrie 2008.

[16] Calculat pe baza datelor din numărul din aprilie 2009 al PCI.

[17] Pe baza datelor privind consumul şi creşterea capacităţilor, SRI, ianuarie 2009.

[18] PCI, aprilie 2009; Tecnon OrbiChem, 17 decembrie şi 17 martie 2009.

[19] PCI, aprilie 2009.

[20] Tecnon OrbiChem, 14 august 2009 şi Tecnon OrbiChem, 17 martie 2009.

[21] Tecnon OrbiChem, 17 martie 2009.

[22] Tecnon OrbiChem, 14 august 2009; ICIS, 15 aprilie 2009 şi 19 aprilie 2009; PCI data (numerele din perioada noiembrie 2008 – iulie 2009).

[23] JO L 253, 11.10.1993, p. 1.