RAPORT AL COMISIEI RAPORT ANUAL PE 2013 PRIVIND SUBSIDIARITATEA ȘI PROPORȚIONALITATEA /* COM/2014/0506 final */





1. Introducere Prezentul document este cel de al 21-lea raport anual privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității în cadrul procesului de legiferare la nivelul UE. Raportul este prezentat în conformitate cu articolul 9 din Protocolul nr. 2 privind aplicarea acestor principii (denumit în continuare „protocolul”), care este anexat la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). Raportul analizează modul în care instituțiile și organismele UE au pus în aplicare cele două principii și modul în care practicile au evoluat față de anii anteriori. De asemenea, acesta oferă o analiză mai detaliată a unor propuneri ale Comisiei care au făcut obiectul avizelor motivate prezentate de parlamentele naționale în 2013. Având în vedere legăturile strânse dintre mecanismul de control al subsidiarității și dialogul politic dintre parlamentele naționale și Comisie, prezentul raport ar trebui să fie considerat ca fiind complementar Raportului anual al Comisiei pe 2013 privind relațiile cu parlamentele naționale[1]. 2. Aplicarea principiilor de către instituții 2.1. Comisia În elaborarea politicilor, Comisia a introdus proceduri prin care evaluează respectarea principiilor subsidiarității și proporționalității în diferitele etape ale procesului decizional, în conformitate cu principiile reglementării inteligente. Înainte de a propune noi inițiative, aceasta verifică dacă acțiunea la nivelul UE este legitimă și necesară. Pentru toate inițiativele majore noi sunt publicate foi de parcurs[2]. Foile de parcurs oferă o descriere preliminară a posibilelor inițiative și prezintă planurile Comisiei pentru activitatea politică și de consultare. Acestea includ, de asemenea, o justificare inițială a acțiunii în ceea ce privește subsidiaritatea și proporționalitatea. Atunci când trebuie să se efectueze o evaluare a impactului, părțile interesate sunt invitate, prin intermediul unui exercițiu de consultare publică, să prezinte observații cu privire la necesitatea de a acționa și la posibilele soluții la problemele identificate. Pe baza răspunsurilor la consultare și a altor date relevante, evaluările impactului analizează subsidiaritatea și apreciază proporționalitatea opțiunilor examinate. Orientările privind evaluarea impactului oferă îndrumări privind evaluarea necesității acțiunii UE și valoarea adăugată pe care ar genera-o această acțiune[3]. Într-o etapă ulterioară a procesului de elaborare a politicii, evaluările impactului sunt analizate cu atenție de către Comitetul de evaluare a impactului[4]. În 2013, comitetul a examinat 97 de evaluări ale impactului și a emis 142 de avize. Acesta a prezentat observații asupra aspectelor legate de subsidiaritate și proporționalitate în mai mult de o treime (34 %) dintre cazurile pe care le-a examinat. Acest lucru demonstrează importanța pe care Comisia o acordă luării în considerare a principiilor subsidiarității și proporționalității atunci când pregătește propuneri legislative. Expunerea de motive care însoțește propunerea legislativă prezintă, de asemenea, modul în care propunerea respectă principiul subsidiarității. Un exemplu de caz în care aspectele legate de subsidiaritate au fost dezbătute intens este propunerea de Directivă privind asistența judiciară provizorie pentru persoanele suspectate sau acuzate care sunt private de libertate și asistența judiciară în cadrul procedurilor aferente mandatului european de arestare[5]. Comitetul de evaluare a impactului a emis un aviz pozitiv, însă a considerat că „raportul ar trebui să descrie mai clar care sunt problemele legate de drepturile fundamentale care nu sunt abordate suficient la nivelul statelor membre sau la nivelul Convenției europene a drepturilor omului și care necesită o acțiune la nivelul UE. Aceasta ar trebui să identifice statele membre care nu dispun de cadre de asistență judiciară care să asigure punerea în aplicare corectă a Directivei privind accesul la un avocat, astfel încât să fie clar dacă statele membre nu respectă cerințele necesare, iar acțiunea UE trebuie să asigure standarde minime în materie de drepturi”. Prin urmare, secțiunile relevante ale evaluării impactului au fost consolidate, iar insuficiența soluțiilor existente a fost explicată mai clar. Un alt exemplu este propunerea de directivă de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată în ceea ce privește o declarație standard privind TVA[6]. Comitetul a considerat că „raportul ar trebui să aprofundeze analiza subsidiarității”. Mai exact, acesta a solicitat mai multe detalii care să arate că, în prezent, declarațiile privind TVA nu funcționează în mod eficient și creează sarcini nejustificate pentru întreprinderi, precum și pentru a demonstra că opțiunea preferată nu va determina sarcini suplimentare pentru statele membre cu sisteme de TVA mai puțin complexe. Secțiunile relevante ale evaluării impactului au fost modificate conform recomandărilor respective, oferind o mai bună explicație a motivelor pentru care anumite standarde minime sunt necesare pentru a reduce barierele din calea comerțului transfrontalier și sarcinile administrative pentru întreprinderi. Aspecte privind proporționalitatea au fost dezbătute, de exemplu, în evaluarea impactului care însoțește propunerea de Regulament privind indicii utilizați ca indici de referință în cadrul instrumentelor financiare și al contractelor financiare[7]. Comitetul a recomandat ca evaluarea impactului „să explice mai bine modul în care se va asigura proporționalitatea, în special pentru contribuitorii la indicii de referință/producătorii indicilor de referință care sunt mai mici sau care prezintă un grad mai mic de risc”. Ca rezultat, evaluarea revizuită a impactului a inclus explicații mai detaliate, precizând, în special, modul în care ar fi formulate cerințele astfel încât măsurile planificate să fie mai puțin constrângătoare pentru micii producători. Prin recomandările sale, comitetul contribuie la îmbunătățirea analizei respectării principiilor subsidiarității și proporționalității. Avizele sale oferă un sprijin esențial pentru procesul politic de luare a deciziilor de către Comisie. Subsidiaritatea și proporționalitatea sunt esențiale, de asemenea, în contextul evaluării retrospective care analizează dacă acțiunile UE rămân necesare și produc în mod real rezultatele scontate, îmbunătățind, în ultimă instanță, condițiile pentru cetățenii și întreprinderile europene și contribuind la rolul jucat de UE la nivel mondial la un nivel care nu ar fi atins de către statele membre în mod individual. Comisia și-a asumat angajamentul de a „evalua înainte de a acționa” și de a analiza rezultatele anterioare înainte de a lua în considerare eventuale schimbări. Prin strângerea de probe și identificarea învățămintelor care ar putea fi integrate în procesul decizional, UE transformă evaluarea politicii UE într-o parte integrantă și permanentă a procesului său de elaborare a politicilor. Într-adevăr, valoarea adăugată europeană sau analizarea rolului jucat de intervenția la nivelul UE și aprecierea faptului dacă menținerea măsurilor este încă necesară la nivelul respectiv reprezintă unul dintre cele cinci criterii de evaluare principale (eficacitate, eficiență, relevanță, coerență, valoare adăugată europeană) în raport cu care sunt evaluate periodic politicile și legislația UE[8]. 2.2. Parlamentele naționale În 2013, Comisia a primit 88 de avize motivate[9] din partea parlamentelor naționale privind respectarea principiului subsidiarității (a se vedea anexa), ceea ce reprezintă o creștere cu 25 % față de anul precedent (70 de avize motivate în 2012). Avizele motivate primite în 2013 au reprezentat, de asemenea, o proporție mai mare (14 %) din numărul total de avize primite de Comisie în contextul dialogului politic mai larg cu parlamentele naționale (621). În 2012 și 2011, puțin peste 10 % din avize au fost avize motivate. În 2013 a fost declanșată, pentru a doua oară, procedura „cartonașului galben” de către parlamentele naționale în contextul mecanismului de control al subsidiarității, și anume cu privire la propunerea Comisiei de Regulament al Consiliului de instituire a Parchetului European (EPPO)[10]. Situația va fi descrisă mai detaliat în capitolul 3. Avizele motivate variază în continuare semnificativ ca formă și ca tip de argument invocat de parlamentele naționale pentru a-și susține concluzia potrivit căreia principiul subsidiarității a fost încălcat. Ca și în 2012, parlamentele naționale au emis în 2013 avize motivate privind o varietate de teme. Cele 88 de avize motivate emise au vizat 36[11] de propuneri ale Comisiei. Propunerea privind Parchetul European a generat 13 avize motivate; al doilea cel mai mare număr de avize motivate (nouă) a fost emis în legătură cu propunerea de Directivă de stabilire a unui cadru pentru amenajarea spațiului maritim și managementul integrat al zonelor costiere[12]. Parlamentele naționale au emis șapte avize motivate cu privire la propunerea de Directivă privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre în ceea ce privește fabricarea, prezentarea și vânzarea tutunului și a produselor aferente[13], precum și cu privire la propunerea de Regulament de stabilire a unui cadru privind accesul la piața serviciilor portuare și transparența financiară[14] (pentru mai multe detalii, a se vedea anexa la prezentul raport). Ca și în 2012, Riksdag-ul din Suedia a fost parlamentul național care a emis, de departe, cel mai mare număr de avize motivate (9), deși numărul acestora este mult mai mic decât în 2012 (20). Bundesrat din Austria și Seimas din Lituania au emis al doilea cel mai mare număr de avize motivate (6 fiecare), urmate de cele două camere spaniole (Congreso de los Diputados și Senado), Kamra tad-Deputati din Malta, Tweede Kamer din Țările de Jos și House of Commons din Regatul Unit (5 fiecare). 2.3. Parlamentul European si Consiliul a) Parlamentul European În ceea ce privește aspectele legate de subsidiaritate și de proporționalitate, Parlamentul European și-a consolidat practica de a prezenta din proprie inițiativă rapoarte de sprijin legislativ pe baza articolului 225 din TFUE, cu o analiză bazată pe dovezi a valorii adăugate europene potențiale. În total, s-au finalizat în 2013 cinci evaluări care însoțesc rapoartele legislative din proprie inițiativă ale Parlamentului European. Acestea au vizat: · o mai bună guvernanță a pieței unice; · combaterea violenței împotriva femeilor; · o directivă privind transferul transfrontalier al sediului social al unei societăți (a 14-a directivă în materie de drept al societăților); · aplicarea principiului remunerării egale a bărbaților și femeilor pentru muncă egală de valoare egală și · statutul societăților mutuale europene. De asemenea, cinci rapoarte privind costul „non-Europei” au fost finalizate în 2013. Acestea au urmărit să studieze posibilitățile de câștig și/sau realizarea unui „bun public” prin intermediul unor măsuri la nivelul UE în domenii de politică specifice. Rapoartele au vizat: · politica europeană de securitate și apărare comună; · sporirea coordonării între donatorii din UE; · codul european de drept internațional privat; · piața unică pentru energie și · promovarea liberei circulații a cetățenilor și a întreprinderilor prin simplificarea acceptării anumitor documente oficiale în UE. În 2013, Unitatea de evaluare ex ante a impactului a Parlamentului European a produs 50 de analize inițiale ale evaluărilor impactului elaborate de Comisie, două analize detaliate ale evaluărilor impactului efectuate de Comisie, trei evaluări ale impactului privind amendamentele Parlamentului (în total, au fost evaluate 20 de amendamente) și o evaluare a impactului alternativă (într-un caz în care Comisia nu a elaborat una). b) Consiliul În conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din Protocolul nr. 2, Consiliul transmite parlamentelor naționale toate proiectele de acte legislative și proiectele modificate care provin de la un grup de state membre, de la Curtea de Justiție, de la Banca Centrală Europeană (BCE) sau de la Banca Europeană de Investiții (BEI). Ca un corolar al acestei obligații [în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din protocol], președintele Consiliului transmite orice aviz cu privire la un proiect de act legislativ care provine de la un grup de state membre guvernelor statelor membre respective. În mod similar, președintele Consiliului transmite orice aviz cu privire la un proiect de act legislativ care provine de la Curtea de Justiție, BCE ori BEI instituției sau organului în cauză [în temeiul articolului 6 alineatul (3) din protocol]. În plus față de obligațiile care decurg din tratat, Secretariatul General al Consiliului informează membrii Consiliului cu privire la avizele statelor membre privind proiectele de acte legislative emise de alte instituții. În 2013, secretariatul Consiliului a primit un număr mare de avize și de avize motivate din partea parlamentelor naționale, emise în temeiul protocolului și în cadrul dialogului politic dintre parlamentele naționale și Comisie. Avizele respective au fost transmise membrilor Consiliului cu titlu informativ. De asemenea, în cadrul procedurilor legislative, Consiliul verifică respectarea principiilor subsidiarității și proporționalității în momentul revizuirii evaluărilor impactului care însoțesc propunerile Comisiei. 2.4. Comitetul Regiunilor În 2013, Comitetul Regiunilor (CoR) a adoptat și a pus în aplicare primul său Program de lucru privind subsidiaritatea[15]. Programul a inclus cinci inițiative[16], selectate din Programul de lucru al Comisiei Europene pe baza criteriilor convenite[17], care urmau să fie monitorizate foarte îndeaproape în ceea ce privește subsidiaritatea. Întrucât autoritățile locale și regionale sunt răspunzătoare, în majoritatea statelor membre, de punerea în aplicare a legislației UE privind deșeurile, Comitetul Regiunilor a monitorizat îndeaproape revizuirea politicii și legislației UE în materie de deșeuri, consultând Grupul de experți în materie de subsidiaritate și Rețeaua de monitorizare a subsidiarității. În ceea ce privește inițiativa referitoare la Pachetul privind porturile, au existat preocupări legate de faptul că inițiativa ar putea să nu țină seama în mod suficient de particularitățile locale și regionale din Europa și, prin urmare, parlamentele și guvernele regionale au fost consultate cu privire la aspecte legate de subsidiaritate și proporționalitate în paralel cu perioada de opt săptămâni a mecanismului de alertă timpurie. Toate organismele consultate au concluzionat că inițiativa respectă principiul subsidiarității, deși au fost ridicate o serie de probleme cu privire la proporționalitate. La 25 septembrie 2013 a fost organizat un atelier Quick Scan[18] de evaluare a impactului teritorial pentru a analiza această inițiativă. Atelierul a fost organizat în comun de Comitetul Regiunilor și Rețeaua europeană de observare a dezvoltării și coeziunii teritoriale (ESPON) la 25 septembrie 2013 în legătură cu inițiativa respectivă. Aceasta a fost prima ocazie în care Comitetul Regiunilor a utilizat metodologia Quick Scan în vederea realizării unei evaluări a impactului teritorial. De asemenea, parlamentele și guvernele regionale au fost consultate în ceea ce privește subsidiaritatea și proporționalitatea propunerii de directivă privind facturarea electronică în domeniul achizițiilor publice, având în vedere potențialul impact al inițiativei asupra costurilor și sarcinii administrative la nivel local și regional. Majoritatea respondenților au fost de acord că inițiativa respectă principiul subsidiarității, însă au ridicat unele probleme cu privire la principiul proporționalității. În special, răspunsurile au evidențiat că perspectiva autorităților locale și regionale nu au fost luată în considerare în mod suficient. În afara programului de lucru al Comisiei, Grupul de experți în materie de subsidiaritate a fost consultat, de asemenea, în vederea pregătirii avizului din proprie inițiativă al Comitetului Regiunilor privind descentralizarea în Uniunea Europeană și locul autonomiei locale și regionale în elaborarea și punerea în aplicare a politicilor UE[19]. Pentru a sprijini monitorizarea subsidiarității, Comitetul Regiunilor a continuat să îmbunătățească REGPEX – un instrument online pentru regiunile cu competențe legislative – adăugând o hartă interactivă a regiunilor cu competențe legislative și profiluri pentru fiecare parlament regional. Pentru a contribui la evaluarea experienței cu privire la sistemul de avertizare timpurie și pentru a disemina cele mai bune practici, Comitetul Regiunilor a publicat un studiu pe tema „Sistemul de avertizare timpurie în materie de subsidiaritate al Tratatului de la Lisabona – rolul parlamentelor regionale cu competențe legislative și al altor autorități subnaționale”. Unele dintre avizele Comitetului Regiunilor din 2013 au exprimat preocupări cu privire la conformitatea unor inițiative legislative ale UE cu principiile subsidiarității și proporționalității. Avizul privind propunerea de Directivă de stabilire a unui cadru pentru amenajarea spațiului maritim și managementul integrat al zonelor costiere[20] a argumentat că propunerea nu respectă principiile subsidiarității și proporționalității. De asemenea, Comitetul Regiunilor și-a exprimat preocuparea cu privire la utilizarea actelor delegate în avizul său referitor la propunerea de regulament privind controalele oficiale[21] și în avizul său referitor la propunerea de Directivă privind fabricarea, prezentarea și vânzarea tutunului și a produselor aferente[22]. Se face referire, de asemenea, la Raportul anual pe 2013 privind subsidiaritatea, elaborat de Comitetul Regiunilor[23]. 2.5. Curtea de Justiție În 2013, Curtea de Justiție nu a pronunțat hotărâri-cheie cu privire la principiul subsidiarității, dar au existat două hotărâri ale Tribunalului cu privire la principiu. În cauza T-31/07, Du Pont de Nemours și alții/Comisia, mai multe întreprinderi au intentat o acțiune privind anularea unei directive a Comisiei care includea flusilazolul, cu anumite limite, ca substanță activă în produsele de protecție a plantelor, în temeiul Directivei 91/414/CE[24]. Unul dintre temeiurile cauzei a fost încălcarea principiului subsidiarității. În hotărârea sa din 12 aprilie 2013, Tribunalul a subliniat că acest principiu nu se aplică decât în domenii care nu intră în sfera de competență exclusivă a UE (punctul 202). Întrucât Directiva 91/414/CE conferă autorităților Uniunii o competență exclusivă în ceea ce privește evaluarea substanțelor active care pot fi utilizate în produsele de protecție a plantelor și introducerea de restricții cu privire la acceptarea lor (punctele 203 și 204), s-a demonstrat că măsura adoptată în cadrul exercitării acestei competențe nu face obiectul principiului subsidiarității (punctul 205). Prin urmare, Tribunalul a respins argumentul reclamanților, confirmându-și jurisprudența în domeniu[25]. În cauza T-526/10, Inuit Tapiriit Kanatami și alții/Comisia, reclamanții au solicitat anularea unui regulament al Comisiei de stabilire a unor norme detaliate privind comerțul cu produse derivate din focă[26], pe motive care includeau și încălcarea principiului subsidiarității. În hotărârea sa din 25 aprilie 2013, Tribunalul a respins cererea. Acesta a evidențiat jurisprudența conform căreia principiul subsidiarității se aplică măsurilor UE adoptate în temeiul articolului 114 din TFUE, „în măsura în care această dispoziție nu îi acordă [UE] o competență exclusivă de a reglementa activitățile economice pe piața internă, ci numai o competență în vederea ameliorării condițiilor de stabilire și de funcționare a acesteia, prin eliminarea obstacolelor din calea liberei circulații a mărfurilor și a liberei prestări a serviciilor sau suprimarea denaturării concurenței” (punctul 84)[27]. Tribunalul a considerat că era evident că „obiectivul Regulamentului de bază [nu ar fi putut] să fie realizat în mod satisfăcător printr-o acțiune întreprinsă numai în statele membre, ci presupune o acțiune la nivelul Uniunii, astfel cum demonstrează evoluția eterogenă a legislațiilor naționale în prezenta cauză”. În consecință, obiectivul acțiunii vizate putea fi mai bine realizat la nivelul UE, iar regulamentul nu a încălcat principiul subsidiarității (punctul 85). 3. Principalele cazuri în care au fost exprimate preocupări cu privire la subsidiaritate și proporționalitate Propunerea de Regulament de instituire a Parchetului European Propunerea Comisiei privind un Parchet European[28] a fost adoptată la 17 iulie 2013. Obiectivul propunerii este de a crea Parchetul European cu misiunea de a ancheta și a urmări în justiție autorii infracțiunilor care aduc atingere intereselor financiare ale UE. Parchetul European ar urma să fie un organism al Uniunii Europene cu structură descentralizată, care, pentru cea mai mare parte a activităților sale, ar urma să se bazeze pe autoritățile naționale de cercetare și urmărire penală, precum și pe legislația națională. Parlamentele naționale au emis 13 avize motivate[29] cu privire la propunere, reprezentând 18 voturi din 56 posibile[30]. În temeiul articolului 7 alineatul (2) din Protocolul nr. 2, erau necesare 14 voturi pentru a declanșa o procedură a „cartonașului galben” în acest caz. În 2013, alte șapte camere ale parlamentelor naționale[31] au emis avize privind propunerea respectivă în cadrul dialogului politic. Acestea nu au susținut că propunerea Comisiei este incompatibilă cu principiul subsidiarității, însă au prezentat observații cu privire la anumite elemente ale acesteia[32]. La 6 noiembrie 2013, Comisia a confirmat declanșarea mecanismului de control al subsidiarității prevăzut la articolul 7 alineatul (2) din Protocolul nr. 2. Drept urmare, Comisia a realizat o revizuire a propunerii, la finalul căreia a emis o comunicare[33] în care analizează cu atenție avizele motivate prezentate de parlamentele naționale din perspectiva principiului subsidiarității. În cadrul analizei avizelor motivate, Comisia a făcut distincție între argumentele referitoare la principiul subsidiarității sau care ar putea fi interpretate ca preocupări în materie de subsidiaritate și alte argumente referitoare la principiul proporționalității, la opțiunile de politică fără legătură cu subsidiaritatea sau la alte aspecte de politică sau juridice. Principalele obiecții formulate de parlamentele naționale cu privire la principiul subsidiarității au fost următoarele: · Raționamentul privind subsidiaritatea Mai multe camere ale parlamentelor naționale au considerat că modul în care propunerea respectă principiul subsidiarității nu a fost explicat de Comisie în mod suficient. Motivele invocate de Comisie au fost considerate insuficiente. În plus, explicațiile ar trebui să fie cuprinse în expunerea de motive și în evaluarea impactului. În urma revizuirii sale, Comisia a constatat că expunerea de motive și fișa financiară legislativă care o însoțește explica în mod suficient motivele pentru care acțiunea la nivelul statelor membre nu ar realiza obiectivul de politică și motivele pentru care acțiunea la nivelul Uniunii ar realiza mai bine acest lucru (de exemplu, din cauza faptului că a existat o lipsă de continuitate în măsurile de asigurare a respectării legii și din cauza lipsei unei politici europene comune subiacente în domeniul urmăririi penale). · Caracterul presupus suficient al mecanismelor existente Mai multe camere au exprimat opinia potrivit căreia cercetarea și urmărirea penală la nivel de stat membru este suficientă, iar mecanismele de coordonare și de cercetare existente la nivelul Uniunii (Eurojust, Europol și OLAF) ar fi, de asemenea, suficiente. Unele camere parlamentare au considerat că, înainte de a introduce o legislație nouă în domeniu, Comisia ar fi trebuit să aștepte adoptarea propunerii sale de directivă privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin intermediul dreptului penal. Comisia a menționat că informații statistice clare arată că obiectivul prevăzut în tratat, referitor la un nivel eficient, descurajant și echivalent de protecție a intereselor financiare ale UE nu a fost atins. Aceasta a subliniat că niciunul dintre mecanismele sau organismele existente nu poate aborda deficiențele identificate în ceea ce privește admisibilitatea probelor transfrontaliere, identificarea legăturilor transfrontaliere sau obținerea de asistență din partea autorităților din alte state membre, iar aceste aspecte nu ar putea fi soluționate prin măsuri întreprinse numai la nivel de stat membru. Comisia a observat, de asemenea, că o îmbunătățire a mecanismelor existente ar avea efecte marginale, în cel mai bun caz, din cauza limitărilor inerente ale acestora. În sfârșit, aceasta a subliniat că propunerea de directivă privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin intermediul dreptului penal și propunerea de instituire a Parchetului European au obiective diferite, deși complementare. · Valoarea adăugată a propunerii de instituire a Parchetului European Mai multe camere au pus sub semnul întrebării valoarea adăugată a propunerii, deși unele au recunoscut avantajele care decurg din instituirea Parchetului European. Parlamentele naționale au susținut că Comisia nu a demonstrat faptul că o acțiune la nivelul Uniunii ar putea genera rezultate mai bune decât acțiunea la nivel național. Ca răspuns la avizele respective, Comisia a explicat că se preconizează ca sistemul propus să aducă o valoare adăugată semnificativă în combaterea fraudei împotriva intereselor financiare ale UE. Una dintre principalele îmbunătățiri anticipate ar proveni dintr-o politică de urmărire penală la nivelul UE, care ar soluționa problema divergențelor semnificative dintre statele membre cu privire la modul în care sunt cercetate și urmărite penal fraudele împotriva intereselor financiare ale UE. De asemenea, aceasta ar permite identificarea legăturilor transfrontaliere care ar putea să nu fie observate în cadrul investigațiilor desfășurate exclusiv la nivel național, precum și conducerea și coordonarea mai eficientă a anchetelor. În plus, crearea unui Parchet European descentralizat ar permite punerea în comun a expertizei și a know-how-ului privind cercetarea și urmărirea penală a cazurilor de fraudă împotriva intereselor financiare ale UE la nivel european și ar asigura faptul că aceasta are loc în apropierea locului faptei. · Aspecte referitoare la structura Parchetului European și la natura și sfera competențelor sale În ceea ce privește structura, Comisia a menționat că instituirea unui Parchet European cu o veritabilă structură colegială, sprijinită de o serie de parlamente naționale, ar putea afecta eficiența acestuia și ar reduce eficiența procesului său decizional. Ca răspuns la întrebări referitoare la natura și sfera de competență a Parchetului European, Comisia a subliniat că infracțiunile în cauză, inclusiv cauzele fără caracter transfrontalier, au o dimensiune europeană intrinsecă. O limitare a sferei de competență a Parchetului European nu numai că ar reduce valoarea adăugată a acestuia, ci ar pune în discuție, de asemenea, competența Uniunii în domeniu. Cu toate acestea, competența exclusivă a Parchetului European nu ar însemna că autoritățile naționale vor fi excluse de la instrumentarea cazurilor de care se ocupă acesta, având în vedere implicarea autorităților naționale de asigurare a respectării legii și a procurorilor europeni delegați, situați în statele membre, care sunt, în același timp, procurori naționali. În urma acestei analize aprofundate, Comisia a concluzionat că propunerea respectă principiul subsidiarității și a decis să o mențină. Propunerea de Directivă de stabilire a unui cadru pentru amenajarea spațiului maritim și managementul integrat al zonelor costiere[34] Propunerea Comisiei care a generat al doilea cel mai mare număr de avize motivate în 2013 a fost propunerea de stabilire a unui cadru pentru amenajarea spațiului maritim și managementul integrat al zonelor costiere. Parlamentele naționale au emis nouă avize motivate cu privire la propunere[35], ceea ce reprezintă 13 voturi. De asemenea, în 2013, alte cinci camere au prezentat avize în cadrul dialogului politic; acestea nu au considerat că propunerea este incompatibilă cu principiul subsidiarității[36]. În opinia unor parlamente naționale, Comisia nu a demonstrat în mod corespunzător valoarea adăugată a obligațiilor la nivelul UE în domeniul amenajării spațiului maritim și al managementului integrat al zonelor costiere, iar directiva ar spori considerabil sarcina administrativă și cerințele de raportare, fără beneficii corespunzătoare. În plus, unele avize motivate au pus sub semnul întrebării temeiul juridic sugerat al propunerii. Ca răspuns la aceste avize motivate, Comisia a subliniat faptul că directiva propusă ar oferi valoare adăugată prin faptul că aceasta dă statelor membre posibilitatea să ajungă la puncte comune minime, care să permită o cooperare transfrontalieră îmbunătățită și să sprijine punerea în aplicare la timp a legislației aferente. Comisia a subliniat că activitățile maritime și costiere au un impact transfrontalier și, adesea, unul la nivelul întregii UE, iar procesele de amenajare naționale diferă considerabil. Prin urmare, este necesar un cadru la nivelul UE pentru a ghida procesele de amenajare a spațiului maritim și a integra managementul zonelor costiere. Comisia a evidențiat faptul că directiva propusă ar lăsa statelor membre o marjă de decizie semnificativă cu privire la modul în care obiectivele ar trebui să fie realizate. Aceasta a subliniat că implicarea țărilor relevante din afara UE în amenajarea spațiului maritim și managementul integrat al zonelor costiere ar fi facilitată de cooperarea internațională. Directiva propusă ar permite statelor membre să aleagă forma și modalitățile cooperării cu țările terțe, atât timp cât statele membre ar depune toate eforturile pentru a-și coordona planurile și strategiile cu cele ale țării terțe. Textul convenit politic de către colegiuitori a fost în concordanță cu aceste reacții. Propunerea de Directivă privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre în ceea ce privește fabricarea, prezentarea și vânzarea tutunului și a produselor aferente[37] Actul legislativ propus constă în norme noi și mai stricte privind modul în care pot fi fabricate și prezentate spre vânzare produsele din tutun în UE. Acesta a generat șapte avize motivate care reprezintă 11 voturi[38]. De asemenea, opt parlamente naționale[39] au prezentat avize în cadrul dialogului politic; acestea nu au considerat că propunerea este incompatibilă cu principiul subsidiarității. Două camere[40] au prezentat avize în care susțin că propunerea nu este conformă cu principiul subsidiarității, dar acestea au fost înaintate după expirarea termenului+limită și, prin urmare, nu au putut fi luate în calcul atunci când s-a verificat atingerea pragului. Unele camere parlamentare au considerat că reglementarea anumitor tipuri de produse din tutun, cum ar fi produsele cu risc scăzut, este de competență națională. Altele au criticat transferul de competențe către Comisie în ceea ce privește adoptarea de acte delegate. În plus, temeiul juridic al propunerii a fost, de asemenea, pus sub semnul întrebării, întrucât aceasta nu ar armoniza legislațiile statelor membre privind produsele din tutun. Parlamentele naționale au susținut, de asemenea, că interzicerea țigaretelor subțiri, a țigaretele cu mentol și a pachetelor de tutun de rulat cu greutatea mai mică de 40 g nu ar contribui la funcționarea pieței interne. În răspunsurile sale, Comisia a subliniat faptul că propunerea nu ar impune restricții privind introducerea pe piață a produselor cu risc redus. De asemenea, aceasta a explicat că, pentru ca directiva să fie pe deplin operațională, a fost considerată necesară exercitarea competenței de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE. Delegările de competențe menționate în propunere au prevăzut criterii clare și concise, care limitează puterea discreționară a Comisiei. În ceea ce privește temeiul juridic al propunerii, Comisia a remarcat faptul că actuala directivă urmărește, în mare parte, aceleași obiective ca și propunerea de revizuire a acesteia, iar Curtea Europeană de Justiție a confirmat legalitatea articolului 114 ca temei juridic al directivei actuale[41]. Prin urmare, temeiul juridic a fost adecvat pentru actualizarea nivelului curent de armonizare, pentru eliminarea obstacolelor din calea pieței interne cauzate de evoluțiile normative divergente din statele membre și pentru prevenirea eludării normelor de pe piața internă. În opinia Comisiei, articolul 114 din TFUE furnizează un temei juridic pentru armonizarea integrală, parțială sau minimă și permite ca reglementarea anumitor aspecte să fie lăsată la latitudinea statelor membre. Comisia a subliniat că statele membre au început să adopte măsuri pentru a reglementa produsele din tutun cu arome caracteristice și, prin urmare, a propus armonizarea unor astfel de măsuri pentru a preveni denaturări ale pieței. De asemenea, Comisia a evidențiat faptul că propunerea nu ar face decât să standardizeze anumite aspecte ale ambalajului, cum ar fi numărul de țigarete conținut și dimensiunea avertismentelor de sănătate, elemente care sunt benefice pentru circulația produselor pe piața internă, asigurându-se în același timp că avertismentele de sănătate sunt pe deplin vizibile. Propunerea de Regulament de stabilire a unui cadru privind accesul la piața serviciilor portuare și transparența financiară a porturilor[42] Propunerea vizează îmbunătățirea operațiunilor portuare și a conexiunilor de transport ulterior în porturile maritime din cadrul rețelei transeuropene de transport. Cadrul juridic propus ar contribui la asigurarea unor condiții juridice cu adevărat echitabile și ar crea o mai mare securitate juridică pentru operatorii portuari și investitori. Propunerea definește proceduri transparente și deschise pentru desemnarea furnizorilor de servicii portuare, norme pentru a preveni posibile abuzuri de preț de către operatorii cu drepturi exclusive și norme care să asigure transparența utilizării fondurilor publice. Parlamentele naționale au emis șapte avize motivate cu privire la propunere, care reprezintă 11 voturi[43]. De asemenea, trei camere au prezentat avize în cadrul dialogului politic, iar acestea nu au considerat că propunerea este incompatibilă cu principiul subsidiarității[44]. Unele parlamente naționale au afirmat că obiectivele propunerii ar putea fi mai bine realizate prin instrumente juridice neobligatorii sau printr-o directivă. Altele au criticat faptul că statele membre și-ar pierde dreptul și posibilitatea de a continua să reglementeze sectoarele lor portuare prin acte juridice naționale și că regulamentul propus ar putea avea efecte negative asupra performanței economiilor și a infrastructurii în zonele în cauză. În răspunsurile sale, Comisia a afirmat că propunerea de regulament nu se aplică decât porturilor care fac parte din rețeaua transeuropeană de transport (TEN-T), pe care Parlamentul European și Consiliul o consideră ca fiind importantă pentru piața internă și pentru coeziunea teritorială a UE în contextul Regulamentului (UE) nr. 1315/2013 privind dezvoltarea TEN-T. Regulamentul materializează principii existente în tratat, care sunt deja aplicabile sectorului portuar, prin introducerea a două seturi de norme de bază: condiții nediscriminatorii și transparente de acces la piață pentru furnizorii de servicii portuare și respectarea normelor privind transparența financiară în utilizarea fondurilor publice în sectorul portuar. Comisia a subliniat faptul că a intenționat ca dispozițiile regulamentului să rămână neutre în ceea ce privește organizarea internă a statelor membre în ceea ce privește sistemele portuare. În ceea ce privește alegerea instrumentului juridic, Comisia a menționat că a preferat un regulament în locul unei directive, având în vedere faptul că unul dintre principalele obiective ale propunerii a fost de a asigura condiții de concurență echitabile care necesită o aplicare uniformă a unor norme, puține la număr, însă esențiale. De asemenea, Comisia a subliniat că regulamentul ar permite statelor membre să dispună de flexibilitatea necesară pentru a ține seama de situații speciale și că statele membre ar păstra posibilitatea de a alege între diferite forme de acces la piață. De exemplu, acestea nu ar fi obligate să deschidă, în vederea concurenței, serviciile care, în funcție de propriile opțiuni, ar trebui să fie în continuare reglementate de motive justificate în mod corespunzător privind interesul public. Comisia a subliniat în continuare că atragerea investitorilor necesită o concurență nedenaturată între porturile din rețeaua TEN-T, în special cele situate în state membre diferite, obiectiv care, în opinia Comisiei, nu poate fi îndeplinit de către statele membre în mod individual. 4. Concluzii În 2013, discuțiile interinstituționale privind principiile subsidiarității și proporționalității au continuat, iar declanșarea celei de a doua proceduri a „cartonașului galben” de către parlamentele naționale a fost un eveniment notabil. Cele 88 de avize motivate prezentate de parlamentele naționale în 2013 au vizat 36 de documente diferite ale Comisiei. Aceasta pare să confirme o tendință care a fost observată deja în anii anteriori: parlamentele naționale au interese politice diferite și priorități diferite în alegerea propunerilor Comisiei în vederea analizei în contextul mecanismului de control al subsidiarității. De asemenea, acestea par să aplice criterii diferite atunci când evaluează conformitatea unei propuneri cu principiul subsidiarității. Toate instituțiile implicate în procesul legislativ au fost active în asigurarea controlului privind principiul subsidiarității. Comisia a continuat să realizeze evaluări aprofundate ale conformității cu principiile subsidiarității și proporționalității în diferite etape. Înainte de a adopta propuneri legislative, aceasta realizează evaluări (de exemplu, prin foi de parcurs și evaluări ale impactului), iar după adoptare, examinează și oferă răspunsuri la avize motivate din partea parlamentelor naționale care exprimă preocupări în materie de subsidiaritate. Aspectele legate de controlul subsidiarității și monitorizarea au ocupat, de asemenea, un loc important pe ordinea de zi a Parlamentului European și a Comitetului Regiunilor. Parlamentul European a continuat să susțină rapoartele sale legislative din proprie inițiativă prin analiza bazată pe dovezi a potențialei valori adăugate europene. Comitetul Regiunilor și-a sporit în mod similar activitatea pe probleme de subsidiaritate, în special prin adoptarea și punerea în aplicare, pentru prima dată, a unui program de lucru privind subsidiaritatea. Anexă Lista documentelor Comisiei cu privire la care Comisia a primit avize motivate[45] referitoare la respectarea principiului subsidiarității din partea parlamentelor naționale în 2013 || Documentul Comisiei || Titlul || Numărul de avize motivate (Protocolul nr. 2) || Numărul de voturi (Protocolul nr. 2)[46] || Camera națională care a prezentat avize motivate 1 || COM(2013) 534 || Propunere de Regulament de instituire a Parchetului European || 13[47] || 18 (s-a atins pragul „cartonașului galben”[48]) || Vouli ton Antiprosopon din Cipru (2 voturi) Senát din Republica Cehă (1 vot) Sénat din Franța (1 vot) Országgyűlés din Ungaria (2 voturi) Camerele Oireachtas din Irlanda (ambele camere – 2 voturi) Kamra tad-Deputati din Malta (2 voturi) Camera Deputaților din România (1 vot) Državni zbor din Slovenia (1 vot) Riksdag din Suedia (2 voturi) Eerste Kamer din Țările de Jos (1 vot) Tweede Kamer din Țările de Jos (1 vot) House of Commons din Regatul Unit (1 vot) House of Lords din Regatul Unit (1 vot) 2 || COM(2013) 133 || Propunere de Directivă de stabilire a unui cadru pentru amenajarea spațiului maritim și managementul integrat al zonelor costiere || 9[49] || 13 || Vlaams Parlement din Belgia (1 vot) Eduskunta din Finlanda (2 voturi) Bundesrat din Germania (1 vot) Camerele Oireachtas din Irlanda (ambele camere – 2 voturi) Seimas din Lituania (2 voturi) Senat din Polonia (1 vot) Riksdag din Suedia (2 voturi) Eerste Kamer din Țările de Jos (1 vot) Tweede Kamer din Țările de Jos (1 vot) 3 || COM(2012) 788 || Propunere de Directivă privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre în ceea ce privește fabricarea, prezentarea și vânzarea tutunului și a produselor aferente || 7 || 11 || Poslanecká sněmovna din Republica Cehă (1 vot) Folketing din Danemarca (2 voturi) Vouli ton Ellinon din Grecia (2 voturi) Senato della Republica din Italia (1 vot) Assembleia da República din Portugalia (2 voturi) Camera Deputaților din România (1 vot) Riksdag din Suedia (2 voturi) 4 || COM(2013) 296 || Propunere de Regulament de stabilire a unui cadru privind accesul la piața serviciilor portuare și transparența financiară a porturilor || 7[50] || 11 || Assemblée nationale din Franța (1 vot) Senato della Republica din Italia (1 vot) Saeima din Letonia (2 voturi) Kamra tad-Deputati din Malta (2 voturi) Sejm din Polonia (1 vot) Congreso de los Diputados și Senado din Spania (ambele camere – 2 voturi) Riksdag din Suedia (2 voturi) 5 || COM(2013) 28[51] || Propunere de Regulament de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 în ceea ce privește deschiderea pieței pentru serviciile de transport feroviar intern de călători || 6 || 9 || Bundesrat din Austria (1 vot) Seimas din Lituania (2 voturi) Chambre des Députés din Luxemburg (2 voturi)[52] Riksdag din Suedia (2 voturi)[53] Eerste Kamer din Țările de Jos (1 vot)[54] Tweede Kamer din Țările de Jos (1 vot)[55] 6 || COM(2013) 29[56] || Propunere de Directivă de modificare a Directivei 2012/34/UE privind instituirea spațiului feroviar unic european, în ceea ce privește deschiderea pieței pentru serviciile de transport feroviar intern de călători și guvernanța infrastructurii feroviare || 6 || 9 || Sénat din Franța (1 vot) Seimas din Lituania (2 voturi) Chambre des Députés din Luxemburg (2 voturi)[57] Riksdag din Suedia (2 voturi)[58] Eerste Kamer din Țările de Jos (1 vot)[59] Tweede Kamer din Țările de Jos (1 vot)[60] 7 || COM(2012) 614[61] || Propunere de Directivă privind consolidarea echilibrului de gen în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursă și măsuri conexe || 5[62] || 5 || Poslanecká sněmovna din Republica Cehă (1 vot)[63] Sejm din Polonia (1 vot) Sénat din Polonia (1 vot) House of Commons din Regatul Unit (1 vot) House of Lords din Regatul Unit (1 vot)[64] 8 || COM(2013) 627 || Propunere de Regulament de stabilire a unor măsuri privind piața unică europeană a comunicațiilor electronice și de realizare a unui continent conectat și de modificare a Directivelor 2002/20/CE, 2002/21/CE și 2002/22/CE și a Regulamentelor (CE) nr. 1211/2009 și (UE) nr. 531/2012 || 4[65] || 7 || Bundesrat din Austria (1 vot) Camerele Oireachtas din Irlanda (ambele camere – 2 voturi) Kamra tad-Deputati din Malta (2 voturi) Riksdag din Suedia (2 voturi) 9 || COM(2013) 27[66] || Propunere de Regulament privind Agenția pentru Căi Ferate a Uniunii Europene și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 881/2004 || 3 || 5 || Seimas din Lituania (2 voturi) Senatul din România (1 vot) Riksdag din Suedia (2 voturi)[67] 10 || COM(2013) 31[68] || Propunere de Directivă privind siguranța feroviară (reformare) || 3 || 5 || Seimas din Lituania (2 voturi) Senatul din România (1 vot) Riksdag din Suedia (2 voturi)[69] 11 || COM(2013) 173 || Propunerea de regulament privind Agenția Uniunii Europene pentru cooperare și formare în materie de aplicare a legii (Europol) și de abrogare a Deciziilor 2009/371/JAI și 2005/681/JAI || 3[70] || 4 || Chambre des Députés din Belgia (1 vot) Bundesrat din Germania (1 vot) Congreso de los Diputados și Senado din Spania (ambele camere – 2 voturi) 12 || COM(2012) 615[71] || Comunicare privind Echilibrul de gen în conducerea întreprinderilor: o contribuție la o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii || 2 || 2 || Poslanecká sněmovna din Republica Cehă (1 vot)[72] House of Lords din Regatul Unit (1 vot)[73] 13 || COM(2013) 30[74] || Propunere de Directivă privind interoperabilitatea sistemului feroviar în Uniunea Europeană (reformare) || 2 || 4 || Seimas din Lituania (2 voturi) Riksdag din Suedia (2 voturi)[75] 14 || COM(2013) 147 || Propunere de Regulament privind măsuri de reducere a costului instalării rețelelor de comunicații electronice de mare viteză || 2 || 2 || Tweede Kamer din Țările de Jos (1 vot) House of Commons din Regatul Unit (1 vot) 15 || COM(2013) 262 || Propunere de Regulament privind producerea și punerea la dispoziție pe piață a materialului de reproducere a plantelor (legea privind materialul de reproducere a plantelor) || 2 || 2 || Bundesrat din Austria (1 vot) Tweede Kamer din Țările de Jos (1 vot) 16 || COM(2013) 472 || Propunere de Regulament privind taxele datorate Agenției Europene pentru Medicamente pentru desfășurarea de activități de farmacovigilență cu privire la medicamentele de uz uman || 2[76] || 4 || Vouli Ton Ellinon din Grecia (2 voturi) Congreso de los Diputados și Senado din Spania (ambele camere – 2 voturi) 17 || COM(2013) 618[77] || Propunere de Directivă de modificare a Deciziei-cadru 2004/757/JAI a Consiliului de stabilire a dispozițiilor minime privind elementele constitutive ale infracțiunilor și sancțiunile aplicabile în domeniul traficului ilicit de droguri, în ceea ce privește definirea termenului „drog” || 2 || 2 || House of Commons din Regatul Unit (1 vot)[78] House of Lords din Regatul Unit (1 vot)[79] 18 || COM(2013) 619[80] || Propunere de Regulament privind noile substanțe psihoactive || 2 || 2 || House of Commons din Regatul Unit (1 vot)[81] House of Lords din Regatul Unit (1 vot)[82] 19 || COM(2013) 721 || Propunere de Directivă de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată în ceea ce privește o declarație standard privind TVA || 2 || 2 || Sénat din Franța (1 vot) Bundesrat din Germania (1 vot) 20 || COM(2012) 724 || Propunere de Regulament de modificare a anumitor acte normative din domeniul statisticilor privind agricultura și pescuitul || 1[83] || 2 || Congreso de los Diputados și Senado din Spania (ambele camere – 2 voturi) 21 || COM(2013) 48[84] || Propunere de Directiva privind măsuri de asigurare a unui nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a informației în Uniune || 1 || 2 || Riksdag din Suedia (2 voturi) 22 || COM(2013) 71 || Propunere de Directivă de punere în aplicare a unei cooperări consolidate în domeniul taxei pe tranzacțiile financiare || 1 || 2 || Riksdag din Suedia (2 voturi) 23 || COM(2013) 151 || Propunere de Directivă privind condițiile de intrare și de ședere a resortisanților țărilor terțe pentru cercetare, studii, schimb de elevi, formare profesională remunerată și neremunerată, servicii de voluntariat și muncă au pair (reformare) || 1 || 2 || Vouli Ton Ellinon din Grecia (2 voturi) 24 || COM(2013) 168 || Propunere modificată de Directivă privind transparența măsurilor care reglementează prețurile medicamentelor de uz uman și includerea acestora în sfera de cuprindere a sistemelor publice de asigurări de sănătate || 1[85] || 2 || Congreso de los Diputados și Senado din Spania (ambele camere – 2 voturi) 25 || COM(2013) 207 || Propunere de Directivă de modificare a Directivelor 78/660/CEE și 83/349/CEE ale Consiliului în ceea ce privește dezvăluirea informațiilor nefinanciare și privind diversitatea de către anumite societăți și grupuri mari || 1 || 2 || Riigikogu din Estonia (2 voturi) 26 || COM(2013) 228 || Propunere de Regulament privind promovarea liberei circulații a cetățenilor și întreprinderilor prin simplificarea acceptării anumitor documente oficiale în Uniunea Europeană și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1024/2012 || 1 || 1 || Senatul din România (1 vot) 27 || COM(2013) 260 || Propunere de Regulament privind sănătatea animală || 1 || 1 || Bundesrat din Austria (1 vot) 28 || COM(2013) 265 || Propunerea de Regulament privind controalele oficiale și alte activități oficiale efectuate pentru a asigura aplicarea legislației privind alimentele și furajele, a normelor privind sănătatea și bunăstarea animalelor, sănătatea plantelor, materialul de reproducere a plantelor, protecția plantelor || 1 || 2 || Chambre des Députés din Luxemburg (2 voturi) 29 || COM(2013) 267 || Propunere de Regulament privind măsurile de protecție împotriva organismelor dăunătoare plantelor || 1 || 1 || Bundesrat din Austria (1 vot) 30 || COM(2013) 409 || Propunere de Regulament de modificare a Regulamentului (CE) nr. 216/2008 în domeniul aerodromurilor, al managementului traficului aerian și al serviciilor de navigație aeriană || 1 || 2 || Kamra tad-Deputati din Malta (2 voturi) 31 || COM(2013) 410 || Propunere de Regulament privind punerea în aplicare a cerului unic european (reformare) || 1 || 2 || Kamra tad-Deputati din Malta (2 voturi) 32 || COM(2013) 520 || Propunere de Regulament de stabilire a unor norme uniforme și a unei proceduri uniforme de rezoluție a instituțiilor de credit și a anumitor întreprinderi de investiții în cadrul unui mecanism unic de rezoluție și al unui fond unic de rezoluție bancară și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului || 1 || 2 || Riksdag din Suedia (2 voturi) 33 || COM(2013) 535 || Propunere de Regulament privind Agenția Uniunii Europene pentru cooperare în materie de justiție penală (Eurojust) || 1 || 1 || Senát din Republica Cehă (1 vot) 34 || COM(2013) 550 || Propunere de Regulament privind comisioanele interbancare pentru operațiunile de plată pe bază de card || 1 || 1 || Sénat din Franța (1 vot) 35 || COM(2013) 620 || Propunere de Regulament privind prevenirea și gestionarea introducerii și răspândirii speciilor alogene invazive || 1 || 1 || Bundesrat din Austria (1 vot) 36 || COM(2013) 641 || Propunere de Regulament privind indicii utilizați ca indici de referință în cadrul instrumentelor financiare și al contractelor financiare || 1 || 1 || House of Commons din Regatul Unit (1 vot) Numărul de avize motivate cu privire la documente considerate individual || 99 Numărul de avize motivate care vizează în comun mai mult de un document[86] || 11[87] Număr total de avize motivate primite || 88 [1] COM(2014) XXX final. [2] http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/planned_ia/planned_ia_ro.htm. [3] http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/commission_guidelines/commission_guidelines_en.htm. [4] http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/iab/iab_en.htm. [5] COM(2013) 824 final. [6] COM(2013) 721 final. [7] COM(2013) 641 final. [8] Comunicarea „Consolidarea bazelor reglementării inteligente - îmbunătățirea evaluării” - COM(2013) 686 final din 2.10.2013. [9] A se vedea nota de subsol 44. [10] COM(2013) 534 final. [11] Comisia a primit 88 de avize motivate, dintre care unele se referă la mai mult de un document. [12] COM(2013) 133 final. [13] COM(2012) 788 final. [14] COM(2013) 296 final. [15] CdR 2336/2012, adoptat de Biroul Comitetului Regiunilor la 30 ianuarie 2013. [16] 1. Revizuirea politicii și a legislației UE în materie de deșeuri; 2. pachetul privind porturile (care a înlocuit inițiativa „centura albastră” selectată inițial); 3. mobilitatea urbană; 4. facturarea electronică în domeniul achizițiilor publice și 5. cadrul pentru evaluarea de mediu privind clima și energia, care să permită extracția neconvențională de hidrocarburi în condiții de siguranță și securitate. [17] a) Inițiativele ar trebui să prezinte un interes politic clar pentru autoritățile locale și regionale; b) inițiativele ar trebui să aibă legătură cu competențele autorităților locale și regionale și c) inițiativele ar trebui să aibă o dimensiune potențială legată de subsidiaritate. [18] Metodologia permite o analiză rapidă ex ante a impactului potențial al legislației UE asupra dezvoltării regiunilor. Aceasta îmbină un instrument standardizat pe bază de indicatori cu un mijloc de colectare sistematică a cunoștințelor experților în cadrul atelierelor. Metodologia vizează impactul potențial la un nivel general, cu indicatori comuni pentru regiunile europene NUTS 2. [19] CdR 2214/2012. [20] CdR 3766/2013. [21] CdR 5295/2013. [22] CdR 2062/2013. [23] https://portal.cor.europa.eu/subsidiarity/news/Pages/Subsidiarity-Annual-Report-2013.aspx. [24] Directiva 91/414/CEE a Consiliului din 15 iulie 1991 privind introducerea pe piață a produselor de uz fitosanitar (JO L 230, 19.8.1991, p. 1). [25] Cauza T-420/05 R, Vischim/Comisia, Rec., 2009, p. II‑3841, punctul 223. [26] Regulamentul (UE) nr. 737/2010 al Comisiei din 10 august 2010 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1007/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind comerțul cu produse derivate din focă (JO L 216, 17.8.2010, p. 1). [27] Cauza C-491/01 British American Tobacco (Investments) și Imperial Tobacco, Rec., 2002, p. I-11453, punctul 179. [28] COM(2013) 534 final. [29] Vouli ton Antiprosopon din Cipru (2 voturi), Senát din Republica Cehă (1 vot), Sénat din Franța (1 vot), Országgyűlés din Ungaria (2 voturi), camerele Oireachtas din Irlanda (ambele camere – 2 voturi), Kamra tad-Deputati din Malta (2 voturi), Camera Deputaților din România (1 vot), Državni zbor din Slovenia (1 vot), Riksdag din Suedia (2 voturi), Eerste Kamer din Țările de Jos (1 vot), Tweede Kamer din Țările de Jos (1 vot), House of Commons din Regatul Unit (1 vot) și House of Lords din Regatul Unit (1 vot). [30] Fiecare parlament național are două voturi; în cazul în care un parlament național este bicameral, se alocă un vot fiecărei camere. Fiecare cameră are dreptul de a emite avize motivate în mod independent. [31] Senat din Polonia, Bundesrat din Germania, Assembleia da República din Portugalia, Senatul din România, Senato della Repubblica din Italia, Assemblée nationale din Franța, Eduskunta din Finlanda. În 2014, s-au prezentat avize suplimentare. [32] Comisia a răspuns observațiilor fără legătură cu subsidiaritatea prin scrisori individuale adresate parlamentelor naționale. [33] COM(2013) 851 final. [34] COM(2013) 133 final. [35] Sénat din Belgia, Eduskunta din Finlanda, Bundesrat din Germania, camerele Oireachtas din Irlanda (ambele camere), Seimas din Lituania, Senat din Polonia, Riksdag din Suedia, Eerste Kamer din Țările de Jos, Tweede Kamer din Țările de Jos. [36] Senato della Repubblica din Italia, Folketing din Danemarca, Riigikogu din Estonia, Senatul din România și Assembleia da República din Portugalia. [37] COM(2012) 788. [38] Poslanecká sněmovna din Republica Cehă (1 vot), Folketing din Danemarca (2 voturi), Vouli ton Ellinon din Grecia (2 voturi), Senato della Repubblica din Italia (1 vot), Assembleia da República din Portugalia (2 voturi), Camera Deputaților din România (1 vot) și Riksdag din Suedia (2 voturi). [39] Bundesrat din Austria, Sénat din Republica Cehă, Bundesrat din Germania, Assemblée nationale din Franța, Senat din Polonia, Senatul din România, Národná Rada din Slovacia, Országgyűlés din Ungaria. [40] Narodno Sabranie din Bulgaria și Camera dei Deputati din Italia. [41] A se vedea cauza C-491/01, BAT, Rec., 2002, p. I-11453. [42] COM(2013) 296. [43] Assemblée nationale din Franța (1 vot), Senato della Repubblica din Italia (1 vot), Saeima din Letonia (2 voturi), Kamra tad-Deputati din Malta (2 voturi), Sejm din Polonia (1 vot), Congreso de los Diputados și Senado din Spania (ambele camere – 2 voturi) și Riksdag din Suedia (2 voturi). [44] Assembleia da República din Portugalia, Senat din Polonia și Bundesrat din Germania. [45] Pentru a fi considerat aviz motivat, în conformitate cu definiția prevăzută în Protocolul nr. 2, un aviz trebuie să indice motivul pentru care parlamentul național consideră că o propunere legislativă nu respectă principiul subsidiarității și trebuie să fie trimis Comisiei în termen de opt săptămâni de la transmiterea propunerii către parlamentele naționale. [46] În conformitate cu Protocolul nr. 2, fiecare parlament național are două voturi; în cazul unui sistem bicameral, fiecare cameră are un vot. În cazul în care avizele motivate privind nerespectarea principiului subsidiarității de către un proiect de act legislativ reprezintă cel puțin o treime din totalul voturilor alocate parlamentelor naționale, se atinge pragul „cartonașului galben”, însemnând că proiectul trebuie să fie revizuit. După aderarea Croației la 1 iulie 2013, 19 dintre cele 56 de voturi reprezintă o treime din totalul voturilor alocate parlamentelor naționale. [47] Dintre care un aviz a fost trimis în comun de cele două camere ale Oireachtas din Irlanda – considerat ca un aviz motivat din partea a două camere. [48] În conformitate cu Protocolul nr. 2, în cazul unui proiect de act legislativ prezentat în temeiul articolului 76 din TFUE (privind libertatea, securitatea și justiția), pragul „cartonașului galben” este atins atunci când avizele motivate reprezintă cel puțin un sfert din totalul voturilor atribuite parlamentelor naționale. După aderarea Croației la 1 iulie 2013, 14 dintre cele 56 de voturi reprezintă un sfert din totalul voturilor alocate parlamentelor naționale. [49] Dintre care un aviz a fost trimis în comun de cele două camere ale Oireachtas din Irlanda – considerat ca un aviz motivat din partea a două camere. [50] Dintre care unul a fost trimis în comun de cele două camere spaniole – considerat ca un aviz din partea a două camere. [51] Patru dintre avizele motivate referitoare la documentul Comisiei au vizat în comun, de asemenea, diferite alte documente ale Comisiei. [52] Avizul motivat din partea Chambre des Députés din Luxemburg a vizat în comun COM(2013) 28 și COM(2013) 29. [53] Avizul motivat din partea Riksdag din Suedia a vizat în comun COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30 și COM(2013) 31 – al 4-lea pachet feroviar. [54] Avizul motivat din partea Eerste Kamer din Țările de Jos a vizat în comun COM(2013) 28 și COM(2013) 29. [55] Avizul motivat din partea Tweede Kamer din Țările de Jos a vizat în comun COM(2013) 28 și COM(2013) 29. [56] Patru dintre avizele motivate referitoare la documentul Comisiei au vizat în comun, de asemenea, diferite alte documente ale Comisiei. [57] Astfel cum s-a menționat mai sus, avizul motivat din partea Chambre des Députés din Luxemburg a vizat în comun COM(2013) 28 și COM(2013) 29. [58] Astfel cum s-a menționat mai sus, avizul motivat din partea Riksdag din Suedia a vizat în comun COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30 și COM(2013) 31 – al 4-lea pachet feroviar. [59] Astfel cum s-a menționat mai sus, avizul motivat din partea Eerste Kamer a vizat în comun COM(2013) 28 și COM(2013) 29. [60] Astfel cum s-a menționat mai sus, avizul motivat din partea Tweede Kamer din Țările de Jos a vizat în comun COM(2013) 28 și COM(2013) 29. [61] Două dintre avizele motivate privind documentul Comisiei au vizat în comun, de asemenea, COM(2012) 615. [62] Comisia a primit trei avize motivate privind documentul respectiv din partea Folketing din Danemarca, Riksdag din Suedia și, în comun, din partea Eerste Kamer și Tweede Kamer (ambele camere) din Țările de Jos înainte de 1 ianuarie 2013. [63] Avizul motivat din partea Poslanecká sněmovna din Republica Cehă a vizat în comun COM(2012) 614 și COM(2012) 615. [64] Avizul motivat din partea House of Lords din Regatul Unit a vizat în comun COM(2012) 614 și COM(2012) 615. [65] Dintre care un aviz a fost prezentat în comun de cele două camere ale Oireachtas din Irlanda – considerat ca un aviz motivat din partea a două camere. [66] Unul dintre avizele motivate referitoare la documentul Comisiei a vizat în comun, de asemenea, COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30 și COM(2013) 31. [67] Astfel cum s-a menționat mai sus, avizul motivat din partea Riksdag din Suedia a vizat în comun COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30 și COM(2013) 31 – al 4-lea pachet feroviar. [68] Unul dintre avizele motivate referitoare la documentul Comisiei a vizat în comun, de asemenea, COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29 și COM(2013) 30. [69] Astfel cum s-a menționat mai sus, avizul motivat din partea Riksdag din Suedia a vizat în comun COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30 și COM(2013) 31 – al 4-lea pachet feroviar. [70] Dintre care un aviz a fost prezentat în comun din partea celor două camere din Spania – considerat ca un aviz motivat din partea a două camere. [71] Avizele motivate privind documentul Comisiei au vizat în comun, de asemenea, COM(2012) 614. [72] Astfel cum s-a menționat mai sus, avizul motivat din partea Poslanecká sněmovna din Republica Cehă a vizat în comun COM(2012) 614 și COM(2012) 615. [73] Astfel cum s-a menționat mai sus, avizul motivat din partea House of Lords din Regatul Unit a vizat în comun COM(2012) 614 și COM(2012) 615. [74] Avizul motivat privind documentul Comisiei a vizat în comun, de asemenea, COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29 și COM(2013) 31. [75] Astfel cum s-a menționat mai sus, avizul motivat din partea Riksdag din Suedia a vizat în comun COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30 și COM(2013) 31 – al 4-lea pachet feroviar. [76] Dintre care un aviz a fost prezentat în comun de cele două camere din Spania – considerat ca un aviz motivat din partea a două camere. [77] Avizele motivate privind documentul Comisiei au vizat în comun, de asemenea, COM(2013) 619. [78] Avizul motivat din partea House of Commons din Regatul Unit a vizat în comun COM(2012) 618 și COM(2012) 619. [79] Avizul motivat din partea House of Lords din Regatul Unit a vizat în comun COM(2012) 618 și COM(2012) 619. [80] Avizele motivate privind documentul Comisiei au vizat în comun, de asemenea, COM(2013) 618. [81] Astfel cum s-a menționat mai sus, avizul motivat din partea House of Commons din Regatul Unit a vizat în comun COM(2012) 618 și COM(2012) 619. [82] Astfel cum s-a menționat mai sus, avizul motivat din partea House of Lords din Regatul Unit a vizat în comun COM(2012) 618 și COM(2012) 619. [83] Avizul motivat a fost prezentat în comun de către cele două camere din Spania – considerat ca un aviz motivat din partea a două camere. [84] Unul dintre avizele motivate referitoare la documentul Comisiei a vizat în comun, de asemenea, JOIN(2013) 1. [85] Avizul motivat a fost prezentat în comun de către cele două camere din Spania – considerat ca un aviz motivat din partea a două camere. [86] Întrucât unele avize motivate vizează în comun mai mult de un document, tabelul prezintă numărul de avize motivate emise pentru fiecare document individual. Pentru a se determina, de asemenea, numărul de avize motivate primite de către Comisie, se scade numărul suplimentar de avize motivate care vizează în comun mai mult de un document. [87] Se face trimitere, astfel cum s-a menționat anterior, la un aviz motivat din partea Chambre des Députés din Luxemburg, care vizează în comun COM(2013) 28 și COM(2013) 29; un aviz motivat din partea Riksdag din Suedia, care vizează în comun COM(2013) 27, COM(2013) 28, COM(2013) 29, COM(2013) 30 și COM(2013) 31 – al 4-lea pachet feroviar; un aviz motivat din partea Eerste Kamer din Țările de Jos, care vizează în comun COM(2013) 28 și COM(2013) 29; un aviz motivat din partea Tweede Kamer din Țările de Jos, care vizează în comun COM(2013) 28 și COM(2013) 29; un aviz motivat din partea Poslanecká sněmovna din Republica Cehă, care vizează în comun COM(2012) 614 și COM(2012) 615; un aviz motivat din partea House of Lords din Regatul Unit, care vizează în comun COM(2012) 614 și COM(2012) 615; un aviz motivat din partea House of Commons din Regatul Unit, care vizează în comun COM(2012) 618 și COM(2012) 619; și un aviz motivat din partea House of Lords din Regatul Unit, care vizează în comun COM(2012) 618 și COM(2012) 619.