[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 7.11.2007

COM(2007) 685 final

RAPORTUL COMISIEI

Raport anual cu privire la Instrumentul pentru politici structurale de preaderare (ISPA) 2006 {SEC(2007)1467}

CUPRINS

1. Introducere 3

2. Buget ISPA 3

3. Finanţarea proiectelor 4

3.1. Noi proiecte ISPA 4

3.2. Proiecte finanţate în perioada 2000-2006 4

3.3. Plăţi 6

4. Asistenţă tehnică 6

4.1. Asistenţa tehnică la iniţiativa ţării beneficiare 6

4.2. Asistenţă tehnică (AT) la iniţiativa Comisiei 7

5. Gestionare şi punere în aplicare 8

5.1. Monitorizarea proiectelor 8

5.2. Gestionare şi control financiar - inclusiv EDIS 8

5.3. Constatările Curţii Europene de Conturi 9

5.4. Parteneri de cofinanţare – BEI, BERD şi KfW 9

6. Contribuţia la politicile comunitare 10

6.1. Achiziţii publice 10

6.2. Politica de mediu 10

6.3. Politica în domeniul transporturilor 10

7. Coordonarea între instrumentele de preaderare 11

8. Şapte ani de ISPA: Experienţa acumulată 11

RAPORTUL COMISIEI

Raport anual cu privire la Instrumentul pentru politici structurale de preaderare (ISPA) 2006

1. INTRODUCERE

Prezentul raport este prezentat în conformitate cu articolul 12 din regulamentul ISPA. Este cel de-al şaptelea raport anual, acoperind activităţile ISPA în cursul anului 2006. Pe lângă Bulgaria şi România, care beneficiază de asistenţă ISPA de la lansarea instrumentului în anul 2000, prezentul raport acoperă, de asemenea, Croaţia, care a devenit ţară beneficiară a ISPA în urma deciziei Consiliului European din iunie 2004 de a–i acorda statutul de ţară candidată.

Pentru toate aceste ţări, anul 2006 a adus diverse provocări. În timp ce pentru Croaţia obiectivul major l-a reprezentat absorbţia totală a fondurilor ISPA alocate, Bulgaria şi România s-au concentrat pe accelerarea şi îmbunătăţirea punerii în aplicare a fondurilor ISPA, începând în acelaşi timp pregătirea unor viitoare proiecte pentru fondurile de coeziune şi structurale la care au dreptul în urma aderării. Raportul analizează evoluţia finanţării, gestionării şi punerii în aplicare a proiectelor şi contribuţia la politicile UE, concluzionând că în anul 2006 au fost realizate progrese importante. Deoarece 2006 a reprezentat ultimul an în care asistenţa ISPA a fost acordată, cu excepţia Croaţiei, ultima parte a raportului oferă, de asemenea, o evaluare a experienţei acumulate pe parcursul celor şapte ani de punere în aplicare a instrumentului.

2. BUGET ISPA

În cadrul bugetului Comisiei pentru 2006, 585 milioane EUR au fost alocate instrumentului ISPA. Aceste credite acoperă toate cheltuielile pentru cofinanţare de proiecte (măsuri) în domeniul mediului şi al transportului, precum şi pentru furnizarea de asistenţă tehnică (AT) , indiferent dacă măsurile AT au fost iniţiate de ţările beneficiare sau de Comisie.

Tabelul 1: Bugetul ISPA în 2006 – în Euro

Linie bugetară | Credite de angajament | Angajamente utilizate | Plăţi efectuate |

Linie bugetară pentru gestionare administrativă B13.01.04.02 | 4 500 000 | 2 338 712 | 2 154 419 |

Linie bugetară operaţională B13.05.01.01 | 580 500 000 | 580 350 000 | 175 579 778 |

Total | 585 000 000 | 582 688 712 | 177 734 197 |

3. FINANţAREA PROIECTELOR

3.1. Noi proiecte ISPA

În 2006, Comisia a aprobat 11 noi măsuri ISPA. Contribuţia totală ISPA pentru întregul an s-a ridicat la 89,9 milioane EUR, reprezentând o rată medie a subvenţiei de 82,8% din costul total eligibil al proiectelor de 134,5 milioane EUR. Angajamente totalizând 89,96 milioane EUR au fost folosite pentru noi proiecte şi 490,3 milioane EUR au fost folosite pentru proiecte aflate în desfăşurare.

Din cele 11 noi proiecte ISPA pentru 2006, 4 s-au concentrat pe protecţia mediului – un proiect a vizat apa şi apa reziduală, inclusiv tratarea acesteia, şi un proiect s-a referit la deşeurile solide; de asemenea, au existat şi două măsuri orizontale de mediu pentru pregătirea viitoarelor proiecte din cadrul Fondului de coeziune şi al IPA.

Au existat cinci noi proiecte în sectorul transporturilor – unul care viza îmbunătăţirea navigaţiei pe fluviul Dunărea şi patru proiecte orizontale care au fost aprobate pentru pregătirea viitoarelor proiecte din cadrul IPA şi al Fondului de coeziune în sectorul transporturilor, având drept scop consolidarea capacităţii instituţionale şi furnizarea de asistenţă tehnică pentru măsurile de modernizare a căilor ferate.

În sfârşit, două proiecte de asistenţă tehnică au fost aprobate pentru a oferi sprijin coordonatorului naţional ISPA în Croaţia şi Comitetului de monitorizare ISPA în România. Contribuţia totală a ISPA a fost alocată în proporţie de aproape 64,5% sectorului mediului.

Tabelul 2: Noi proiecte aprobate în 2006 - în Euro

Transporturi | 5 | 52 732 558 | 31 557 040 | 77 | 31 557 040 |

AT orizontală | 2 | 312 335 | 312 335 | 100 | 312 335 |

Transporturi | 33 | 2 344 434 543 | 1 482 548 029 | 63,24 | 1 482 548 029 |

AT orizontală | 5 | 1 945 643 | 1 945 643 | 100 | 1 945 643 |

Mediu | 255 243 502,98 | 87 328 724,24 | 342 572 227,22 |

Transporturi | 302 711 402,35 | 86 490 276,60 | 389 201 678,95 |

AT | 987 324,40 | 482 691,08 | 1 470 015,48 |

Total | 558 942 229,73 | 174 301 691,92 | 733 243 921,65 |

4. ASISTENţă TEHNICă

4.1. Asistenţa tehnică la iniţiativa ţării beneficiare

Măsurile de AT pentru pregătirea proiectelor trebuie să garanteze faptul că ţările beneficiare prezintă un număr suficient de proiecte de calitate la timp pentru a beneficia de finanţare, inclusiv de finanţarea din Fondul de coeziune şi IPA. În mod similar, măsurile de AT pentru consolidare instituţională au drept scop îmbunătăţirea capacităţii administraţiei beneficiarului de a gestiona şi monitoriza punerea în aplicare a investiţiilor pe scară largă în infrastructură.

În 2006, patru solicitări privind pregătirea de proiecte în sectorul transporturilor şi două solicitări privind pregătirea de proiecte în sectorul mediului au fost aprobate. Alte două proiecte de AT în favoarea consolidării capacităţii instituţionale au fost aprobate.

În perioada 2000-2006, ISPA a acordat peste 149 milioane EUR pentru mai mult de 29 de proiecte privind consolidarea instituţională sau pregătirea de proiecte.

Tabelul 5 : Asistenţa tehnică la iniţiativa ţării beneficiare 2000-2006 – în Euro

Sector | Număr de proiecte | Costuri eligibile | Contribuţie ISPA |

Mediu | 9 | 87 791 848 | 64 434 542 |

Transporturi | 15 | 99 493 298 | 82 833 250 |

AT orizontală | 5 | 1 945 643 | 1 945 643 |

Total | 29 | 189 230 789 | 149 213 435 |

4.2. Asistenţă tehnică (AT) la iniţiativa Comisiei

AT la iniţiativa Comisiei ia în general forma unei alocări de fonduri fie către serviciile Comisiei în vederea realizării activităţilor esenţiale de control şi gestionare a programelor, fie direct către beneficiari pentru anumite servicii orizontale de o importanţă majoră. Aceste activităţi se împart în trei categorii:

- asistenţă tehnică locală intra-muros (pentru a acoperi salariile personalului recrutat în Delegaţiile CE din Bulgaria, România şi Croaţia, precum şi costurile generale aferente acestora);

- sprijin extra-muros pentru Delegaţiile CE (în principal, pentru a acoperi cheltuielile aferente experţilor cărora li se solicită efectuarea controalelor ex-ante pentru documentele privind achiziţiile, precum şi pentru a acoperi activităţile de formare); şi

- contracte de servicii şi subvenţii pentru sprijinul acordat evaluării proiectelor, pentru elaborarea politicilor, analiza strategică, serviciile de consiliere, monitorizare şi activităţi similare legate de punerea în aplicare.

Tabelul 6 : Asistenţă tehnică la iniţiativa Comisiei 2006 în Euro

Activitate | Angajamente utilizate | Plăţi1 |

Sprijin intra-muros | 1 880 800 | 1 478 984 |

Sprijin extra-muros | 457 912 | 675 435 |

Contracte de servicii şi subvenţii2 | 80 000 | 1 278 086 |

Total | 2 418 712 | 3 432 505 |

(1) Includ toate plăţile efectuate în 2006, dintre care unele corespund unor angajamente anterioare anului 2006

(2) Inclusiv unele activităţi legate de ţările beneficiare ISPA care au devenit state membre în 2004

5. GESTIONARE şI PUNERE ÎN APLICARE

5.1. Monitorizarea proiectelor

După ce agenţiile de implementare din România au trecut la sistemul EDIS în vara anului 2006, Delegaţia a continuat să monitorizeze activităţile de licitare şi contractare până la aderare. Pe lângă exercitarea competenţelor Comisiei în ceea ce priveşte aprobarea procedurilor de licitare şi contractare (înainte de EDIS), aceasta poate asigura cel mai bine progresul proiectelor la faţa locului şi legătura cu autorităţile naţionale şi beneficiarii finali în cazul oricărei probleme care ar putea apărea.

În timp ce pentru Bulgaria şi România primele proiecte ISPA au fost aprobate de Comisie în 2000, punerea în aplicare a acestor proiecte a început, în cel mai bun caz, în 2001, în general prin licitarea contractelor de servicii pentru supravegherea implementării. Cu toate acestea, din cauza întârzierilor apărute în procesul de licitare şi contractare, primele contracte de lucrări propriu-zise nu au fost semnate decât în 2002. Progresul la faţa locului s-a accelerat treptat de atunci, acest fapt fiind dovedit de progresul plăţilor efectuate de Comisie către autorităţile naţionale ale acestor două ţări, aderente la acel moment.

În ceea ce priveşte Croaţia, până la sfârşitul lui 2006 nu începuse încă implementarea pentru niciun proiect. Cu toate acestea, primele două licitaţii pentru contracte de servicii au fost anunţate în ianuarie 2007.

5.2. Gestionare şi control financiar - inclusiv EDIS

Principalele cerinţe atât pentru gestionarea şi controlul financiar, cât şi pentru tratamentul neregulilor sunt reglementate de dispoziţiile regulamentului ISPA şi ale anexei III la Memorandumul financiar, în conformitate cu regimul de control ex ante efectuat de către Comisie. Elementele fundamentale se referă la instituirea unor sisteme şi proceduri interne de control financiar care pot asigura transparenţa şi caracterul nediscriminatoriu al procedurilor de achiziţii, exactitudinea cheltuielilor declarate, o capacitate de audit intern adecvată, o pistă de audit suficientă şi un tratament adecvat al neregulilor.

În 2006, au avut loc patru misiuni de audit în România şi Bulgaria în contextul procesului EDIS, a căror ultimă fază constă într-un audit de verificare de către auditorii Comisiei pentru a determina dacă ţările aderente sunt în măsură să îşi asume deplina responsabilitate pentru licitare şi contractare, renunţând la controalele ex-ante efectuate de delegaţiile CE.

În paralel cu EDIS, mai multe auditări de proiecte s-au desfăşurat în România pentru a verifica legalitatea şi regularitatea declaraţiilor de cheltuieli prezentate Comisiei şi ale plăţilor aferente. Principalele probleme în acest sens se refereau la notificarea către Comisie a cheltuielilor neeligibile, lipsa de documente justificative, documentarea incompletă sau inadecvată a verificării eligibilităţii cheltuielilor, procesarea incorectă a actelor adiţionale la contracte şi respectarea parţială a măsurilor de publicitate şi informare.

Mai multe auditări de proiecte au avut loc, de asemenea, în Bulgaria. În general, principalele constatări reflectau lacunele identificate în cursul controalelor de audit al sistemelor, şi anume calitatea insuficientă a dosarelor de licitare şi contractare, în special în ceea ce priveşte modificările contractelor, necesitatea îmbunătăţirii verificării declaraţiilor de cheltuieli şi respectarea parţială a cerinţelor referitoare la publicitate şi informare. Din cauza progresului foarte lent al proiectelor ISPA în Croaţia în 2006, activitatea de audit a constat în activităţi administrative legate de aspecte rămase nefinalizate după controalele de audit al sistemelor care au avut loc în a doua jumătate a anului 2005 şi care au sprijinit în mod eficient decizia Comisiei de a acorda DIS Croaţiei în februarie 2006. Principala deficienţă neremediată încă se referă la elaborarea unei politici eficiente şi coerente de păstrare a personalului.

5.3. Constatările Curţii Europene de Conturi

Curtea de Conturi a efectuat o reexaminare limitată la Comisie constând, în principal, din examinarea activităţilor Comisiei privind sistemele de gestionare şi control într-una dintre ţările candidate (Croaţia) şi în ţările în curs de aderare (Bulgaria şi România), inclusiv o examinare a progreselor referitoare la EDIS pentru ultimele două ţări menţionate.

Concluzia Curţii a fost că, în ansamblu şi luând în considerare domeniul de aplicare al auditului, tranzacţiile care au făcut obiectul auditului nu erau, în mod fundamental, afectate de erori. Curtea a constatat o îmbunătăţire a sistemelor de control şi supraveghere la nivelul Comisiei. Cu toate acestea, au fost observate deficienţe importante la nivel naţional. În cazul proiectelor ISPA, frecvenţa relativ ridicată a acestor deficienţe a fost compensată prin adoptarea unor măsuri corective în urma controalelor ex-ante efectuate de Delegaţie.

5.4. Parteneri de cofinanţare – BEI, BERD şi KfW

Comisia a avut întâlniri regulate cu reprezentanţii acestor instituţii de credit, având în vedere competenţele acestora cu privire la pregătirea şi punerea în aplicare a proiectelor, şi, în măsura în care acest lucru a fost posibil, a organizat misiuni comune de identificare şi evaluare pentru proiecte care au făcut obiectul unei cereri de împrumut. În 2006, BEI a acordat un împrumut pentru un proiect.

6. CONTRIBUţIA LA POLITICILE COMUNITARE

6.1. Achiziţii publice

Îndeplinirea cerinţelor juridice în vederea unor achiziţii publice corecte, echitabile şi transparente, astfel cum se prevede în PRAG (Ghid practic privind procedurile contractuale din cadrul acţiunilor externe ale CE) s-a dovedit a fi o provocare majoră pentru ţările beneficiare aderente. Această situaţie rezultă din faptul că, în cazul acestor ţări, calificările personalului nu se ridică întotdeauna la nivelul de competenţe cerut pentru gestionarea unor proiecte de infrastructură complexe, în special în ceea ce priveşte licitarea şi contractarea. Din cauza dificultăţilor întâlnite în acest domeniu, Comisia a depus multe eforturi pentru dezvoltarea unor activităţi de asistenţă tehnică axate pe consolidarea competenţelor, sistemelor şi procedurilor beneficiarilor în materie de achiziţii. Printre altele, a continuat să organizeze diverse seminarii şi cursuri de formare, acţiuni care au inclus difuzarea de manuale şi ghiduri practice.

6.2. Politica de mediu

Furnizând asistenţă directă pentru proiectele de mediu prioritare, ISPA facilitează punerea în aplicare a politicii de mediu şi respectarea standardelor UE în ţările beneficiare. În special, capacitatea administrativă a fost consolidată în ceea ce priveşte planificarea şi stabilirea priorităţilor legate de investiţiile în domeniul mediului; de asemenea, au fost realizate progrese constante în ceea ce priveşte punerea corectă în aplicare a directivei EIA, inclusiv aspectele privind consultarea publică. Cu toate acestea, aceste ţări mai au încă de rezolvat probleme legate de dificultăţile cu care se confruntă autorităţile din domeniul mediului în vederea obţinerii finanţării şi personalului adecvat, precum şi de lipsa de coordonare între diversele domenii politice şi de absenţa unei planificări strategice.

6.3. Politica în domeniul transporturilor

Reţelele de transport din ţările beneficiare, în cazul Bulgariei şi României, aprobate în conformitate cu TINA ( Transport Infrastructure Needs Assessment – evaluarea necesităţilor privind infrastructura de transport), au fost realizate după modelul coridoarelor paneuropene. Aceste reţele sunt utilizate ca bază de planificare pentru strategiile naţionale de transport în scopuri ISPA, care se referă, de exemplu, la construirea sau reabilitarea unei secţiuni, unui punct nodal sau a unei căi de acces legate de reţele. Şase dintre coridoarele menţionate anterior traversează teritoriul Bulgariei, Croaţiei şi României. În cadrul noilor orientări comunitare pentru dezvoltarea reţelei transeuropene de transport (RTE-T), trei dintre proiectele prioritare ale reţelei ( axa rutieră Igoumenitsa/Patras-Atena-Sofia-Budapesta, axa fluvială Rin/Meuse-Main-Dunăre şi axa feroviară Atena-Sofia-Budapesta-Viena-Praga-Nürnberg/Dresda ) se referă la axe care includ Bulgaria şi România şi un proiect include Croaţia ( axa feroviară Lyon-Trieste-Divaca/Koper-Divaca-Ljubljana-Budapesta-frontiera ucraineană ). În cazul Croaţiei, care nu a fost inclusă în studiul TINA, necesităţile privind infrastructura de transport au fost stabilite în conformitate cu priorităţile identificate în REBIS ( Regional Balkans Infrastructure Study – Transport – studiul privind infrastructurile de transport în regiunea Balcanilor). Prin urmare, o axă feroviară suplimentară (Salzburg - Ljubljana - Zagreb - Belgrad - Nis - Skopje – Salonic) a fost identificată ca proiect prioritar.

7. COORDONAREA ÎNTRE INSTRUMENTELE DE PREADERARE

În conformitate cu regulamentul privind coordonarea asistenţei, Comisia asigură o strânsă coordonare între cele trei instrumente de preaderare: PHARE, SAPARD şi ISPA. Regulamentul delimitează cu precizie domeniile pentru care fiecare instrument oferă asistenţă, reducând astfel la minimum riscul suprapunerilor între diferitele instrumente.

Comitetul de gestionare PHARE asigură coordonarea acestor trei instrumente; coordonarea ulterioară este realizată şi prin intermediul Comitetului Comun de Monitorizare (PHARE), Comitetului de coordonare inter-servicii şi al reuniunilor periodice cu Delegaţiile CE în ţările beneficiare.

8. ŞAPTE ANI DE ISPA: EXPERIENţA ACUMULATă

Deoarece 2006 a fost ultimul an pentru ISPA – cel puţin pentru cea mai mare parte a proiectelor şi a ţărilor beneficiare (doar 6 proiecte din Croaţia vor continua să fie puse în aplicare în cadrul regulamentului Consiliului privind ISPA) – este necesar să fie desprinse câteva concluzii din experienţa acumulată în ultimii şapte ani.

ISPA a fost creat în 1999 pentru a contribui la finanţarea destinată modernizării infrastructurii şi pentru a pregăti ţările candidate din Europa centrală şi de est pentru absorbţia fondurilor oferite prin instrumentele politicii de coeziune, mai precis Fondul de coeziune pentru care statele membre mai puţin dezvoltate sunt eligibile. Prin urmare, regulamentul Consiliului privind ISPA a fost elaborat urmărind îndeaproape regulamentul privind Fondul de coeziune, în ceea ce priveşte domeniile de eligibilitate (mediu şi transporturi) şi sistemul de gestionare şi control. Cu privire la acestea din urmă, este necesar să se menţioneze că diferenţele referitoare la sistemul de gestionare se referă, în principal, la faptul că anumite dispoziţii esenţiale pentru achiziţiile publice şi controlul financiar trebuie să respecte normele aplicabile ajutorului extern.

ISPA a subvenţionat finanţarea infrastructurilor cheie la un nivel fără precedent . Numai pentru România, Bulgaria şi Croaţia sunt finanţate 107 proiecte, care beneficiază de subvenţii din partea Comunităţii în valoare de 3 miliarde EUR, fondurile totale pentru aceste proiecte reprezentând 4,8 miliarde EUR.

Ţărilor beneficiare li s-a solicitat să pregătească strategii de investiţii ISPA care să acopere o perioadă de şapte ani. Acestea erau documente naţionale, însă era necesară acceptarea conţinutului şi a calităţii lor de către serviciile Comisiei înainte de acordarea finanţării. Ca atare, ISPA a introdus planificarea strategică pentru obţinerea fondurilor comunitare în două sectoare fundamentale pentru promovarea dezvoltării şi coeziunii economice.

Planificarea strategică şi implementarea proiectelor reprezintă o experienţă preţioasă de învăţare practică , care va ajuta ţările beneficiare să fie mai bine pregătite pentru absorbţia fondurilor structurale şi de coeziune în momentul aderării şi, în cazul Croaţiei, pentru absorbţia IPA.

De-a lungul anilor, ţările beneficiare şi-au îmbunătăţit în general calitatea pregătirii proiectelor, reducând timpul – şi resursele – necesare Comisiei pentru aprobarea proiectelor în vederea finanţării. Cu ajutorul Comisiei – şi al consultanţilor internaţionali – ţările beneficiare au învăţat să se conformeze dispoziţiilor esenţiale ale legislaţiei comunitare , cum ar fi directivele EIA sau alte norme relevante din domeniul mediului, acquis-ul comunitar şi normele aplicabile achiziţiilor publice; acestea şi-au dezvoltat competenţe legate de pregătirea proiectelor, cum ar fi analiza financiară, studiile tehnice, conceperea, licitarea şi contractarea, precum şi punerea în aplicare a proiectelor. ISPA a ajutat ţările beneficiare să se familiarizeze cu noile modalităţi de finanţare (de exemplu, parteneriatul public-privat), principiile planificării moderne (de exemplu, dezvoltarea durabilă, evaluarea impactului asupra mediului, inclusiv consultarea publică), politicile sectoriale (de exemplu, investiţia integrată în sectorul apei) sau modificarea legislaţiei naţionale în domenii esenţiale pentru punerea în aplicare a proiectelor (de exemplu, achiziţia de terenuri).

În cadrul ISPA, ţările beneficiare – şi Comisia – au stabilit o relaţie strânsă cu instituţiile financiare internaţionale (IFI) , în special cu BEI. Un număr semnificativ de proiecte ISPA sunt cofinanţate de IFI; de asemenea, IFI au participat, dacă acest lucru a fost necesar, la misiuni de programare şi de evaluare. Donatorii bilaterali şi-au adus sprijinul, în special în primii ani ai ISPA, atât pentru pregătirea proiectelor, cât şi pentru finanţarea investiţiilor. Sinergiile dezvoltate cu IFI în cadrul ISPA au contribuit la decizia Comisiei de a institui JASPERS ca instrument de sprijinire a noilor state membre în pregătirea proiectelor.

ISPA a oferit contribuţii financiare importante în favoarea asistenţei tehnice (AT) pentru pregătirea de proiecte, consolidarea capacităţii administrative şi realizarea de studii strategice. AT a avut un rol important în special în oferirea de fonduri pentru pregătirea proiectelor referitoare la Fondul de coeziune pentru noile state membre, precum şi pentru IPA în cazul Croaţiei.

Majoritatea proiectelor ISPA în noile state membre vor fi finalizate în conformitate cu normele Fondului de coeziune. Asemănările dintre normele ISPA şi cele ale Fondului de coeziune le-au permis ţărilor beneficiare care au devenit state membre în 2004 şi 2007 să treacă fără dificultate de la ISPA la Fondul de coeziune.

Experienţa acumulată în contextul ISPA a fost, de asemenea, luată în considerare de Comisie în vederea elaborării regulamentului Consiliului referitor la IPA şi a dispoziţiilor de punere în aplicare aferente. Componenta „dezvoltare regională” a IPA reuneşte domeniile de finanţare care, în perioada 2000-2006, făceau parte din sfera unor instrumente diferite (ISPA şi Phare) şi erau gestionate de diferite Direcţii Generale; prin intermediul acestei componente, responsabilitatea pentru domeniile de finanţare menţionate îi revine Direcţiei Generale pentru Politică Regională. Planificarea strategică, metodologiile referitoare la pregătirea de proiecte, asistenţa tehnică şi consolidarea capacităţii au reprezentat caracteristici dezvoltate cu succes în cadrul ISPA şi care sunt acum introduse în IPA.

Şi, nu în ultimul rând, rolul foarte activ asumat de statele membre în cadrul Comitetului de gestionare ISPA şi competenţele experţilor acestora au reprezentat un factor important pentru îmbunătăţirea calităţii proiectelor ISPA. Acest comitet a pus în valoare demersul privind cooperarea dezvoltată în contextul ISPA între statele membre şi ţările candidate.

În ceea ce priveşte aspectele negative, progresul privind punerea în aplicare efectivă la faţa locului cunoaşte întârzieri semnificative , în comparaţie cu aşteptările (iniţiale). Având în vedere anvergura şi domeniul de aplicare fără precedent ale ISPA, precum şi deficienţele administraţiilor naţionale, nu era de aşteptat un început facil pentru ISPA. De fapt, Bulgaria şi România au nevoie de mai mult de 4 ani pentru a lichida fondurile angajate în anul „n”; iar Croaţia, după mai mult de doi ani de ISPA, nu a semnat încă primele contracte de lucrări. La sfârşitul anului 2006, fusese lichidat doar un sfert din fondurile angajate pe parcursul întregii perioade de desfăşurare a ISPA. În esenţă, aceste întârzieri privind punerea în aplicare sunt rezultatul lipsei capacităţilor adecvate, aspect demonstrat de slaba pregătire a proiectelor, nerespectarea normelor UE relevante, cum ar fi EIA sau normele referitoare la achiziţii publice, slaba gestionare a contractelor, lipsa de claritate privind drepturile de proprietate asupra terenurilor şi achiziţionarea cu întârziere a terenurilor.

Cu toate că agenţiile de implementare din România beneficiază de EDIS din iunie 2006 (cel mai amplu portofoliu al EDIS acordat vreodată înainte aderare) şi anumite agenţii din Bulgaria beneficiază de EDIS din noiembrie 2006, EDIS a fost implementat cu o întârziere destul de mare. O gestionare complet descentralizată înainte de aderare reprezintă un indicator preţios pentru evaluarea nivelului de pregătire al ţărilor beneficiare în ceea ce priveşte capacitatea de absorbţie a fondurilor şi de respectare a cerinţelor în materie de gestionare financiară, în special cu privire la achiziţiile publice.

Deşi sistemele şi structurile de programare şi implementare sunt importate şi chiar esenţiale, funcţionarea eficientă a acestora depinde de nivelul adecvat în ceea ce priveşte personalul şi de competenţele acestuia. Absenţa durabilităţii administraţiei publice responsabile cu aplicarea ISPA a reprezentat o preocupare majoră pentru un mare număr de organisme de implementare. Formarea şi experienţa acumulată prin practică în ceea ce priveşte gestionarea de proiecte au suscitat interesul sectorului privat faţă de experţi, ceea ce a dus la o amplă rotaţie de personal şi la o preocupare continuă cu privire la posturile vacante şi la recrutarea de personal adecvat (sindromul plecării la sfârşitul perioadei de formare).

Pregătirea pentru ISPA şi implementarea acestuia s-au bazat, într-o mare măsură, pe asistenţa externă. Consultanţilor internaţionali li s-a solicitat să pregătească proiecte de o calitate adecvată, a fost nevoie de participarea unor consultanţi internaţionali şi consilieri externi în cadrul unor procese complexe de evaluare de oferte şi de supraveghere a implementării proiectelor, iar controalele ex-ante ale delegaţiilor au reprezentat o plasă de siguranţă esenţială pentru asigurarea respectării normelor în domeniul achiziţiilor publice. Această recurgere la asistenţa şi consilierea externe atenuează simţul de proprietate şi de responsabilitate al autorităţilor naţionale şi organismelor locale, condiţii sine qua non pentru reuşita programării şi a implementării.