RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 10.1.2007 
COM(2006) 849 final 
  
COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE CONSILIU ŞI PARLAMENTUL EUROPEAN 
Acţiuni de punere în aplicare a C ărţii Verzi 
Raport privind progresul realizat în dome niul surselor de energie regenerabile 
{SEC(2007) 12} 
 
RO 2   RO CUPRINS 
1. Introducere şi cadru .....................................................................................................3 
2. Vedere de ansamblu. Care este obiectivul  politicilor puse în aplicare în prezent?...... 3 
3. Evaluarea progreselor înregistrate la nivel na ţional. Evolu ţia statelor membre .......... 5 
4. Dezvoltarea energiei din di ferite surse regenerabile: vântul, biomasa, hidroenergia, 
energia geotermal ă şi solară....................................................................................... 11 
4.1. Energia eolian ă. Extinderea grupului celor trei lideri şi evoluţia spre o pia ţă globală
............................................................................................................................... ..... 11 
4.2. Biomasa................................................................................................................... ... 13 
4.3. Energia solar ă fotovoltaic ă......................................................................................... 17 
4.4. Hidrocentralele cu capacitate mic ă............................................................................ 18 
4.5. Energia geotermal ă..................................................................................................... 18 
5. Punerea în aplicare a Directivei ................................................................................. 19 6. Concluzii şi acţiuni viitoare ....................................................................................... 21 
ANEXĂ............................................................................................................................... ..... 22 
 
RO 3   RO COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE CONSILIU ŞI PARLAMENTUL EUROPEAN 
Acţiuni de punere în aplicare a C ărţii Verzi 
Raport privind progresul realizat în dome niul surselor de energie regenerabile 
1. INTRODUCERE  ŞI CADRU 
Sursele de energie regenerabile promit îmbun ătăţiri strategice ale securit ăţii aprovizion ării cu 
energie, reduc pe termen lung volatilitatea pre ţurilor, care afecteaz ă UE în calitate de 
cumpărător al combustibililor fosili şi pot spori competitivitat ea industriei tehnologiilor 
energetice din UE. În plus, prin folosirea sursel or de energie regenera bile, se reduc poluarea 
aerului şi emisiile de gaze cu efect de ser ă. În acela şi timp, se îmbun ătăţeşte situaţia 
economic ă şi socială a regiunilor rurale izolate din ţările industrializate şi se faciliteaz ă 
satisfacerea necesit ăţilor primare de energie ale ţărilor în curs de dezvoltare. Efectul 
cumulativ al tuturor acestor beneficii reprezint ă un impuls puternic pentru a sus ţine sursele de 
energie regenerabile. 
În conformitate cu Articolul 3 alineatul (4 ) din Directiva 2001/77/EC privind energia produs ă 
din surse de energie regenerabil ă pe piaţa energetic ă internă1, Comisia va evalua în ce m ăsură 
statele membre au f ăcut progrese pentru atingerea obiectivelor na ţionale şi pentru respectarea 
ponderii ţintă de 21% a energiei produse din surse re generabile. Acesta este principalul 
obiectiv al aces tui raport.  
2. VEDERE  DE ANSAMBLU.  CARE  ESTE  OBIECTIVUL  POLITICILOR  PUSE  ÎN 
APLICARE  ÎN PREZENT?   
UE inten ţionează ca, până în 2010, energia electric ă provenit ă din surse regenerabile s ă 
reprezinte 21% din energia total ă în fiecare dintre statele membre. Acest obiectiv a fost 
stabilit de Directiva pr ivind energia regenerabil ă a EU 2001/77/EC, care stabile şte obiective 
naţionale diferen ţiate.  
Directiva privind energia regenerabil ă a reprezentat o etap ă istorică în dezvoltarea acestui tip 
de energie şi a constituit principalul stimulent pent ru punerea în aplicar e de noi politici. 
De la ultimul raport al Comi siei publicat acum doi ani2, s-a produs energie electric ă 
regenerabil ă suplimentar ă (fără a lua în calcul hi droenergia) în propor ţie de 50% din obiectiv. 
Având în vedere politicile actuale şi eforturile realizate, se a şteaptă atingerea unei ponderi de 
19% până în 2010. Cu alte cuvinte, Europa, dup ă toate probabilit ăţile, îşi va atinge obiectivele 
privind energia regenerabil ă până în 2010 . Hidrocentralele de mic ă şi mare capacitate 
reprezintă încă cea mai important ă sursă de energie regenerabil ă, contribuind cu 10% la 
consumul total de energie în 2005. Dat fiind c ă energia produs ă de hidrocentrale este 
influenţată de secet ă şi de cantit ăţile mari de precipita ţii, în acest raport se va folosi ca 
exemplu un an cu o cantitate normal ă de precipita ţii, pentru a evita impactul factorilor 
                                                 
1 Directiva 2001/77/EC din 27 septembrie 2001 privind promovarea energiei produse din surse de energie 
regenerabile pe pia ţa internă a electricit ăţii. J.O. L 283/33, 27.10.2001.  
2 COM (2004) 366 final, “Ponderea energiei  regenerabile în UE”, Comisia European ă, 2004.  
 
RO 4   RO climatici. Exist ă alte surse de energie regenerabile care nu sunt descrise în acest raport, având 
în vedere c ă pătrunderea acestora pe pia ţă este nesemnificativ ă. Dar sursele de energie, cum ar 
fi energia termal ă solară şi energia eolian ă şi cea produs ă de valuri, vor avea un rol important 
în anii viitori3. 
050100150200250300350400450
1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005Electricity generation [TWh/year] _New'  RES- E ex cl .  h y dr o
Smal l -scal e hydro
Large-scal e hydro
 
Legendă: „Electricity generation [TWh/year]” = Energia electric ă generată [TWh/an] 
„New RES-E excl. hydro”= Noua electricitate produs ă din sursele de energie regenerabile, cu excep ţia 
hidroenergiei 
„Small-scale hydro”= Hidrocentrale de mic ă capacitate 
„Large-scale hydro”= Hidrocentrale de mare capacitate 
Figura 1: Evolu ţia istorică a energiei electrice provenite din su rsele de energie regenerabile  
în Uniunea European ă (UE-25) din 1990 pân ă în 20054 
În 2005 energia electric ă regenerabil ă a contribuit cu un procent de  15% la consumul total de 
electricitate din Uniunea European ă 5, faţă de un consum total de energie electric ă mai mare 
decât se prevedea în Europa. În UE, consumul de energie electric ă creşte cu 2% pe an 6. De 
asemenea, de men ţionat faptul c ă, din păcate, cu excep ţia Germaniei şi a Spaniei, ţările care 
au făcut progrese importante reprezint ă o proporţie relativ sc ăzută din ansamblul pie ţei UE. În 
unele state membre, ponderea energiei elec trice regenerabile este chiar în sc ădere. 
                                                 
3 Spania a dezvoltat 11 instala ţii MW de energie termal ă solară în 2006, iar 65 MW se afl ă în stadiu de 
construcţie. La ora actual ă, Portugalia şi Regatul Unit acord ă subvenţii destinate sistemelor energetice 
oceanice. Aceast ă structură semnificativ ă care este situat ă pe coasta de vest a Angliei şi a Ţării Galilor 
oferă unele dintre cele mai favorabile condi ţii din lume pentru utilizarea energiei produse de valuri. În 
Cartea verde a Comisiei privind evolu ţia către o viitoare politic ă maritimă a Uniunii, COM (2006) 275 
final, energia eolian ă, precum şi cea produs ă de valuri şi în larg este considerat ă ca posibile surse de 
energie viitoare. 
4 Surs ă: Eurostat pân ă în 2004. Cifrele prefigurate pentru anul 2005 provin de la Agen ţia Interna ţională 
pentru Energie (AIE) şi de la statele membre. 
5 Cifrele prefigurate pentru 20 05 au fost furnizate de c ătre Agenţia Interna ţională pentru Energie (AIE) şi 
de către statele membre. Din datele provenite de la Eurostat, valoarea era de 14% pân ă în 2004. Punctul 
de plecare men ţionat în Directiv ă era de 13%. 
6 Dac ă consumul de energie al UE-25 ar fi r ămas constant din 1997, ponderea actual ă a energiei 
regenerabile ar fi în prezent de 16%.  
 
RO 5   RO Începând cu anul 1990, noile surse de energi e au produs 148 TWh, cantitate care reprezint ă 
consumul total de energie electric ă al Irlandei, Austriei şi Portugaliei. 
Realizările pot fi considerate pozitive, datorit ă eforturilor semnificative a câtorva state 
membre active, îns ă, în ansamblu, nu suficient de bune, mu lte dintre statele membre fiind cu 
mult în urm ă în ceea ce prive şte îndeplinirea obiectivelor na ţionale. Trebuie luate mai multe 
măsuri pentru ca Europa s ă poată reduce riscurile unui viitor al energiei care devine din ce în 
ce mai nesigur.  
0306090120150
1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005Electricity generation [TWh/year] _Wind off-shore
Wind on-shore
Photovoltaics
Geothermal electricity
Biowaste
Solid biomass
Biogas
 
Legendă: „Electricity generation [TWh/year]” = Electricitatea generat ă [TWh/an] 
„Wind off-shore” = For ţa eoliană în larg 
„Wind on-shore = For ţa eoliană pe uscat 
„Photovoltaics” = Energia fotovoltaic ă 
„Geothermal electricity” = Electricitatea geotermal ă 
„Biowaste” = De şeuri biologice 
„Solid biomass” = Biomas ă solidă 
„Biogas” = Biogaz 
Figura 2: Evolu ţia istorică a noii energii electrice provenite din su rse de energie regenerabile în Uniunea 
European ă (UE-25) din 1990 pân ă în 20057.  
3. EVALUAREA PROGRESELOR ÎNREGISTRATE LA NIVEL NA ŢIONAL . EVOLU ŢIA 
STATELOR MEMBRE  
Nouă state membre fac parte în prezent din clubul statelor care au performan ţe bune, unele 
dintre ele atingându- şi obiectivele în avans. Totu şi, 11 state membre par s ă nu reuşească să-şi 
îndeplineasc ă angajamentele la nivel na ţional.  
Statele membre ale UE-15 au trebuit s ă pună în aplicare Directiva 2001/77/EC pân ă în 
octombrie 2003. Cele zece state membre care au aderat la UE la 1 mai 2004 au trebuit s ă o 
aplice pân ă la data ader ării. De la ultimul raport, s-au st abilit mai multe politici, au fost 
adoptate mai multe Acte privind Energia şi s-au pus în aplicare noi regulamente. 
Pe lângă realizările cantitative referitoare la  producerea de energie electric ă din sursele de 
energie regenerabile, acest raport prezint ă progresele statelor memb re în adoptarea de m ăsuri 
pentru promovarea energiei provenite  din surse regenerabile. De men ţionat că, în ceea ce 
                                                 
7 Surs ă: Eurostat pân ă în 2004. Cifrele prefigurate pentru anul 2005 provin de la Agen ţia Interna ţională 
pentru Energie (AIE) şi de la statele membre 
 
RO 6   RO priveşte metodologia acestui raport, p ătrunderea pe pia ţă a energiei produse din sursele 
regenerabile luate în considerare a fost normalizat ă8, adică s-au luat în calcul un an cu 
precipitaţii normale şi, respectiv, un an cu o intensitate normal ă a vântului, pentru a evita 
influenţa condiţiilor climatice (cum ar fi seceta sau cantit ăţile mari de precipita ţii). Pe de alt ă 
parte, rezultatele analizei se prezint ă în principal sub forma unui procentaj din obiectivul de 
îndeplinit. De exemplu, ideal ar fi ca o ţară să fi îndeplinit 40% din obiectiv în 2004, şi 50% 
din obiectiv în 20059. Nu toate statele membre dispun de date pentru anul 2005, de aceea sunt 
prezentate atât date pentru 2004, cât şi date pentru 2005.  
S-au analizat, de asemenea, noi elemente din cadrul de sprijin pentru 2005 şi pentru prima 
jumătate a anului 2006. Pe lâng ă politicile oficiale, se ia în considerare şi perspectiva 
investitorilor, deoarece astfel se poate evalua viabilitatea şi vigoarea pie ţei energiei 
regenerabile într-o anumit ă ţară10. Din punctul de vedere al situa ţiei actuale privind 
pătrunderea pe pia ţă şi punerea în aplicare a politicilor, stat ele membre pot fi clasificate în 
cinci categorii:  
1. Perfect: vor îndeplini obiectivele pentru 2010 ☺☺ 
2. Evolu ţia actual ă arată că există şanse destul de mari de îndeplinire a 
obiectivelor pentru 2010. ☺ 
3. Sunt necesare eforturi suplimentare în sc opul îndeplinirii obiectivelor pentru 
2010. . 
4. Sunt necesare eforturi suplim entare mai mari în scopul îndeplinirii obiectivelor 
pentru 2010. /.  
5. Exist ă şanse foarte mici de î ndeplinire a obiectivelor. // 
Iată o scurtă trecere în revist ă a situaţiei actuale din fiecare stat membru. Mai multe informa ţii 
se pot găsi în profilul fiec ărei ţări. 
                                                 
8 Analiza realiz ărilor are la baz ă proiectul de studiu al progresului “Analiza gradului de îndeplinire a 
obiectivelor na ţionale şi comunitare stabilite prin Directiva 2001/77/EC” şi proiectul EurObserv’ER. 
9 În general, ultimele statistici fiabile sunt din 2004 . Unele state membre au prezentat cifre pentru 2005, 
iar statisticile pentru 2005 privind energia eolian ă, fotovoltaic ă şi a biogazului sunt binecunoscute. 
Valorile pentru biomas ă sunt de fapt previziuni ale AIE. Atunci când exist ă date pentru 2005 puse la 
dispoziţie de către statele membre, acestea sunt de asemenea luate în considerare.  
10 Referin ţă la indicele de investi ţii Ernst &Young  
 
RO 7   RO -60%-40%-20%0%20%40%60%80%100%
AT BE DK FI FR DE GR IE IT LU NL PT ES SE UK CY CZ EE HU LA LT MT PL SK SI Additional RES-E penetration (2004 versus 1997) _
as share of RES-E directive target for 2010 [%] _ACTUAL additional RES-E penetration
(2004 versus 1997)
NORMALISED additional RES-Epenetration (2004 versus 1997)
Interim target for 2004
 
Legendă: „Additional RES-E penetration (2004 versus 1997) as share of RES-E directive target for 2010 [%]” 
= Pătrunderea suplimentar ă pe piaţă a energiei produse din surse regenerabile (2004 fa ţă de 1997), exprimat ă 
ca propor ţie din obiectivul Directivei privind energia din surse regenerabile stabilit pentru 2010 [%]. 
„ACTUAL additional RES-E penetration (2004 versus 1997)” = P ătrunderea REAL Ă suplimentar ă pe piaţă a 
energiei produse din surse regenerabile (2004 fa ţă de 1997)  
NORMALIZED additional RES-E penetration (2004 versus 1997) = P ătrunderea NORMALIZAT Ă suplimentar ă 
pe piaţă a energiei produse din surse regenerabile (2004 fa ţă de 1997) 
„Interim target for 2004” = Obiectiv intermediar pentru 2004 
Figura 3: Îndeplinirea obiectivelor privind energia provenit ă din surse de energie regenerabile de c ătre 
fiecare stat membru: p ătrunderea real ă şi normalizat ă suplimentar ă pe piaţă a energiei regenerabile (în 
2004 în compara ţie cu 1997).  
-60%-40%-20%0%20%40%60%80%100%
AT BE DK FI FR DE GR IE IT LU NL PT ES SE UK CZ HU PL Additional RES-E penetrat ion (2005 versus 1997) _
as share of RES-E directive target for 2010 [%] _ ACTUAL additional RES-E penetration (2005 versus 1997)
NORMALISED additional RES-E penetration (2005 versus
1997)
Interim target for 2005 
 
Legendă: „Additional RES-E penetration (2005 versus 1997) as share of RES-E directive target for 2010 [%]” 
= Pătrunderea suplimentar ă pe piaţă a energiei produse din surse regenerabile (2005 fa ţă de 1997), exprimat ă 
ca propor ţie din obiectivul Directivei privind energia din surse regenerabile stabilit pentru 2010 [%]. 
„ACTUAL additional RES-E penetration (2005 versus 1997)” = P ătrunderea REAL Ă suplimentar ă pe piaţă a 
energiei produse din surse regenerabile (2005 fa ţă de 1997)  
NORMALIZED additional RES-E penetration (2005 versus 1997) = P ătrunderea NORMALIZAT Ă suplimentar ă 
pe piaţă a energiei produse din surse regenerabile (2005 fa ţă de 1997) 
„Interim target for 2005” = Obiectiv intermediar pentru 2005 
Figura 4: Îndeplinirea obiectivelor privind energia provenit ă din surse de energie regenerabile de c ătre 
statele membre pentru ţările care au pus deja la dispozi ţie date pentru anul 2005: p ătrunderea real ă şi 
normalizat ă suplimentar ă pe piaţă a energiei regenerabile (în 2005 în compara ţie cu 1997). 
 
RO 8   RO 1. Perfect: vor îndeplini obi ectivele stabilite pentru 2010 ☺☺ 
Danemarca a înregistrat progrese remarcabile în ceea ce prive şte electricitatea provenit ă din 
surse de energie regenerabile, în  special în domeniul energiei eoliene. Este lider mondial în 
domeniul energiei eoli ene produse în larg. Dac ă evoluţia actuală continuă, Danemarca î şi va 
depăşi obiectivul de 29% stabilit pentru  2010. Este posibil ca acest obiectiv s ă fie atins cu 3-4 
ani mai devreme. 
Germania a înregistrat progrese importa nte în domeniul industrie i energiei regenerabile. 
Noul guvern continu ă măsurile luate în favoarea pie ţei energiei provenite din sursele 
regenerabile, men ţinând astfel stabilitatea pie ţei.  
Ungaria  a făcut progrese importante începând cu anul 2004 datorit ă biomasei solide (prin 
combustia simultan ă a două tipuri de materiale). Obiectivul de  5,8% stabilit pe ntru 2010 a fost 
atins în 2005. Noile m ăsuri planificate de c ătre guvern vor face ca aceast ă cifră să crească la 
7,9% în 201011, Ungaria dep ăşindu-şi astfel obiectivul.  
2. Evolu ţia actuală arată că există şanse de a îndeplini obiectivele pentru 2010 ☺  
Finlanda.  Un sfert din energia produs ă în aceast ă ţară provine din surse regenerabile, 
jumătate de la hidrocentrale şi jumătate din biomas ă. Noile politici pun accentul pe cre şterea 
folosirii resurselor locale de biomas ă12.  
Irlanda a înregistrat cre şteri moderate ale folosirii energiei din surse regenerabile, în principal 
datorită energiei eoliene. Se a şteaptă ca noul sistem de sprijin introdus s ă ofere condi ţii mai 
favorabile pentru investi ţii decât vechiul sistem bazat pe  oferte, Irlanda având astfel 
posibilitatea de a- şi îndeplini obiectivele stabilite pentru 2010.  
Luxemburg ul are o situa ţie destul de bun ă în ceea de prive şte energia regenerabil ă, în special 
în domeniul biogazului şi al energiei fotovoltaice. Se a şteaptă ca introducerea de pre ţuri fixe 
mai mari s ă ducă la o mai mare pondere pe pia ţă a energiei provenite di n surse regenerabile.  
Spania.  În cazul acestei ţări, pătrunderea pe pia ţă în cantitate mare a energiei provenite din 
surse regenerabile se datoreaz ă dezvoltării energiei eoliene. Spania este pe locul doi în lume 
ca produc ătoare de energie eolian ă şi a introdus metode eficiente pentru a se folosi de puterea 
intermitent ă a vântului. Totu şi, creşterea semnificativ ă a consumului de electricitate pune în 
umbră dezvoltarea impresionant ă din domeniul energi ei regenerabile.  
Suedia . Eforturile politice puternice privind biomasa în ultimii ani a avut ca rezultat 3 TWh 
de biomas ă solidă produsă şi cu 3 TWh planificate prin combustie în instala ţiile actuale. Noul 
proiect de lege privind energia şi perspectivele politice pân ă în 2030 ar putea sprijini bunele 
rezultate ob ţinute în ultimii ani. 
Olanda.  Creşterea semnificativ ă a ponderii energiei provenite din surse regenerabile, în 
special din biomas ă, se datoreaz ă sistemului de sprijin privind tarifele la alimentare şi 
preţurilor mari ale petrolului. Totu şi, stoparea pe termen nedefinit a sus ţinerii financiare 
                                                 
11 Raport privind situa ţia producerii de energie din surse de energie regenerabile. Republica Ungar ă, 
Ministerul Economiei şi Transporturilor, Budapesta. Februarie 2006.  
12 Caracterul puternic variabil al hidroenergiei, precum şi ponderea important ă pe care o de ţine acest tip de 
energie în Finlanda explic ă diferenţa dintre procentajul real şi cel normalizat din Figura I. 
 
RO 9   RO pentru biomasa pur ă produsă la scară largă şi pentru energia eolian ă produsă în largul m ării în 
august 2006 poate destabiliza pia ţa energiei regenerabile. Este necesar mai mult sprijin, dar şi 
un grad mai mare de stabilitate şi siguranţă, pentru a îndeplini obiecti vul de 9% fixat pentru 
2010.  
3. Cu eforturi suplimentare, exist ă şanse de îndeplinire a obiectivelor pentru 2010 
. 
Republica Ceh ă. Progresele modeste înregistrate în domeniul energiei din surse regenerabile 
se datoreaz ă nesiguran ţei sprijinului financiar. Se sper ă ca sistemul de sprijin revizuit s ă ofere 
o susţinere mai semnificativ ă începând cu anul 2006. Este necesar ă o evoluţie mai rapid ă 
pentru a îndeplini obiectivul de 8% stabilit pentru anul 2010.  
Lituania.  Progresele f ăcute până în prezent au fost modeste. Amendamentele aduse în 2005 
sistemului de sprijin pentru energia produs ă din surse regenerabile trebuie s ă ducă la rezultate 
concrete în cel mai scurt timp pentru a putea atin ge obiectivul de 7% st abilit pentru anul 2010.  
Polonia.  Preţurile scăzute ale certificatelor ecologice, precum şi lipsa de penalit ăţi pentru 
neîndeplinirea angajamentelor au dus la o cre ştere destul de modest ă a ponderii energiei 
regenerabile. Biomasa şi energia eolian ă se dezvolt ă treptat. Datorit ă creşterii obliga ţiilor 
privind cota, se a şteaptă preţuri mai mari la certificate şi o mărire a ponderii energiei 
provenite din surse regenera bile începând cu anul 2007. 
Slovenia.  Creşterea cererii anuale de energie electric ă pentru consum (4,5%) pune în umbr ă 
creşterea modest ă a folosirii energiei provenite  din surse regenerabile. Totu şi, sistemul de 
sprijin stabilit de Slovenia o va ajuta s ă atingă obiectivul de 33,6% st abilit pentru 2010.  
Marea Britanie . Unele progrese sunt vizibile, în special în ceea ce prive şte biogazul, îns ă 
politica guvernamental ă referitoare la energia regenerabil ă trebuie modificat ă pentru a atinge 
obiectivele stabilite pentru anul 2010.  
4. Sunt necesare eforturi sup limentare mai mari în scopul  îndeplinirii obiectivele 
pentru 2010. /. 
Belgia . Creşteri modeste. Obliga ţiile de atingere a cotei au dus la cre şterea considerabil ă a 
numărului de certificate verzi. Totu şi, producerea de energie din surse regenerabile a fost 
modestă. Sunt necesare mai multe eforturi pent ru a atinge obiectivul de 6% propus.  
Grecia.  Creşterea modest ă a ponderii energiei provenite din surse regenerabile este 
determinat ă în principal de bari erele administrative, de şi, recent, s-au adoptat noi regulamente 
pentru mic şorarea acestor bariere. Cre şterea recent ă semnificativ ă a energiei eoliene (1 000 
MW în 2005) reprezint ă un impuls pentru pia ţa energiei produse din su rse regenerabile. Este 
necesară însă o creştere mai semnificativ ă a cantităţii de energie regenerabil ă produsă pentru a 
îndeplini obiectivul de 20,1%, stabilit pentru anul 2010.  
Portugalia a avut o evolu ţie bună începând cu anul 2004. Guver nul face în prezent oferte 
pentru înfiin ţarea de ferme eoliene de 1 500 MW. Totu şi, sunt necesare efor turi sporite pentru 
a atinge obiectivul stabilit pentru 2010, dar şi pentru a mic şora consumul de electricitate.  
5. Exist ă şanse foarte mici de î ndeplinire a obiectivelor. // 
 
RO 10   RO Eşecul sau întârzierile în punerea în aplicar e a directivei privind energia provenit ă din surse 
regenerabile arat ă seriozitatea cu  care este urm ărită îndeplinirea obiectivelor. Cre şterea lentă a 
ponderii energiei regenerabile este adeseori rezu ltatul unor întârzieri de  planificare, al unor 
bariere administrative, al unui acces restrâns la re ţea (norme subiective, netransparente şi 
discriminatorii pentru conectarea la re ţea şi pentru consolidare) şi al problemelor de finan ţare.  
Austria.  Producerea de energie regenerabil ă este dominat ă de hidrocentralele de mare 
capacitate (60% din consumul total de electricitate). În ultimii ani, au existat cre şteri 
considerabile în sectorul folosirii energiei eoliene şi a biomasei datorit ă preţurilor fixe 
favorabile. Totu şi, există în prezent condi ţii de investi ţii reduse din cauza sistemului de sprijin 
revizuit, ceea ce duce la stagnarea cre şterii ponderii energiei proveni te din surse regenerabile. 
Cipru. În principiu, nu s-au luat m ăsuri în domeniul energiei provenite din surse regenerabile. 
S-a iniţiat un nou sistem de pre ţuri fixe în 2006. 
Estonia.  S-a înregistrat o cre ştere în folosirea biomasei şi a hidroenergiei, care a dus la 
creşteri modeste în cantitatea de energie produs ă din surse rege nerabile. Totu şi, sistemul 
actual de sprijin nu pare adecvat pentru folo sirea altor surse, cum ar fi energia eolian ă.  
Franţa. Nu s-au înregistrat rezult ate vizibile în ceea ce prive şte pătrunderea pe pia ţă a 
energiei provenite din surse regenerabile. Sistem ul de oferte pentru producerea energiei pe 
bază de biomas ă a fost din nou amânat. Îmbun ătăţirea procedurilor administrative poate duce 
la rezultate mai bune în viitor.  
Italia.  Obligaţia privind cotele, aplicat ă în Italia, a dus la unele progrese în domeniul energiei 
provenite din sursele rege nerabile în trecut. Totu şi, aceste progrese au fost anulate de c ătre 
creşterea consumului brut de electricitate. Exist ă un decalaj important între p ătrunderea pe 
piaţă a energiei provenite din sursele de  energie regenerabile în prezent şi obiectivul de 25% 
stabilit pentru 2010. Probleme le administrative persist ă şi reprezint ă una dintre barierele cele 
mai importante în calea dezvolt ării într-o ţară cu un poten ţial crescut în ceea ce prive şte 
sursele de energie regenerabil ă. 
Letonia. Dezvoltarea sectorului de producere a electricit ăţii din surse regenera bile este foarte 
modestă din cauza lipsei unui sist em de sprijin stabil. 
Malta  nu a luat aproape absolut deloc m ăsuri în ceea ce prive şte energia provenit ă din surse 
regenerabile. 
Republica Slovac ă a făcut progrese nesemnificative în dom eniul energiei produse din surse 
regenerabile. Este necesar mai mult sprijin pent ru a atinge obiectivul de 31% stabilit pentru 
2010. 
Este imposibil s ă vorbim despre nivelul de îndeplinire a obiectivelor f ără a analiza nivelul 
sprijinului acordat . Sprijinul acordat pentru  producerea de energie din surse regenerabile 
variază destul de mult în statele membre ale UE . Raportul anterior al Comisiei privind 
susţinerea energiei provenite din surse regenerabile de energie13 a prezentat aceste diferen ţe în 
detaliu. Energia eolian ă este slab sus ţinută în nouă dintre cele dou ăzeci şi cinci de state 
membre. Acolo unde sprijinul global primit de c ătre produc ători este mai mic decât costurile 
                                                 
13 COM (2005) 627 final, 7.12.2005, Comunicarea Comisiei privind sprijinirea producerii energiei din 
surse regenerabile. 
 
RO 11   RO de generare a energiei, nu se pot a ştepta evolu ţii semnificative în privin ţa surselor de energie 
regenerabile. Jum ătate din statele membre nu acord ă suficient sprijin pentru acoperirea 
costurilor în sectorul biomasei forestiere. În ceea ce prive şte biogazul, sprijinul nu este 
suficient pentru folosirea într-o mai mare m ăsură a acestuia în trei sferturi din ţările europene. 
Discuţiile referitoare la sistemele de sprijin trebuie s ă fie, de asemenea, legate de problema 
barierelor administrative. Pentru a îndeplini obiectivele de p ătrundere pe pia ţă a energiei 
provenite din surse regenerabile  printr-o modalitate eficient ă din punctul de vedere al 
costurilor, este necesar ă crearea unui proces care s ă faciliteze cre şterea produc ţiei de energie 
din surse regenerabile printr-o modalitate simpl ă şi oportună.  
4. PRODUCEREA DE ENERGIE DIN DIFERITE SURSE REGENERABILE: FOR ŢA 
EOLIAN Ă, BIOMASA, HIDROENERGIA, ENERGIA GEOTERMAL Ă ŞI SOLAR Ă 
Hidrocentralele r ămân sursa dominant ă de energie14, însă noile surse regenerabile, cum ar fi 
vântul şi biomasa, încep s ă joace un rol important. Hidro centralele de mare capacitate 
reprezintă o tehnologie bine dezvoltat ă, cu un poten ţial aproape de satura ţie în UE-25. De 
aceea, ele nu vor fi analizate în acest document. 
4.1. Energia eolian ă. Extinderea grupului celor trei lideri şi progresul spre o pia ţă 
globală.  
Uniunea European ă rămâne liderul mondial  în ceea ce prive şte energia eolian ă, deţinând 60% 
din piaţa mondial ă. Piaţa globală a energiei eoliene este în continu ă creştere, mai ales pia ţa 
asiatică (în special în India); în acela şi timp, se înregistreaz ă o dezvoltare a tehnologiei de 
acest tip în America de Nord15. În 2002, 80% din energia eolian ă pe plan mondial era produs ă 
în Germania şi Spania. În 2005, aceast ă proporţie era de 56%. Diminuarea ratei de cre ştere 
anuală a Germaniei a fost compensat ă prin dezvoltarea altor pie ţe europene, cum ar fi Marea 
Britanie, Portugalia16 şi Italia. 
Din anul 2000, capacitatea de producere a energiei  eoliene a crescut cu  mai mult de 150% în 
Uniunea European ă. Cantitatea a şteptată de 40 000 MW, men ţionată în Cartea Alb ă privind 
energiile regenerabile17, a fost realizat ă cu cinci ani înainte de termen. Cu o putere total ă 
instalată de 40.455 MW, s-au produs 82 TWh în 2005. Performan ţele excelente din sectorul 
energiei eoliene au permis industriei extinde rea obiectivului acesteia la 75 000 MW pentru 
anul 2010. 
Noua energie eolian ă reprezint ă 33% din capacitatea de gene rare a noii energii în UE. 
Procentul r ămas, de 67%, provine în princi pal de la termocentralele conven ţionale. Energia 
produsă pe baza for ţei eoliene reprezint ă 2,6% din consumul total de  electricitate al Uniunii 
                                                 
14 Hidrocentralele (de mic ă şi mare capacitate) au produs 67% din totalul energiei regenerabile în 2005.  
15 Reînnoirea sistemului de Credit pentru Impozite în Industria American ă până în anul 2007 a încurajat 
investitorii americani, care produceau mai mu lt de 2 400 MW în 2004. Uniunea European ă a produs 6 
165,7 MW în 2005.  
16 Portugalia a devenit cel de-al şaptelea stat din Uniunea European ă care a dep ăşit pragul de 1 000 MW, 
cu o putere total ă instalată de 1 021 MW la sfâr şitul anului 2005. Portugalia şi-a dublat practic puterea 
instalată într-un an prin producerea a înc ă 500 MW. Aceste rezultate foarte bune sunt datorate ridic ării 
barierelor administrative şi unui sistem de pre ţuri de achizi ţie foarte atractiv. 
17 COM (1997) 599 final, 26.11.1997,  Comunicarea Comisiei “Energie pentru viitor: surse de energie 
regenerabile, Cartea Verde privind stabilirea unui Plan de Ac ţiune al Comunit ăţii Europene”. 
 
RO 12   RO Europene, care egaleaz ă de fapt consumul de electr icitate însumat al Danemarcei şi 
Portugaliei. Cre şterea anual ă medie a energiei produse pe baza for ţei eoliene a fost de 26% în 
ultimii 5 ani. 
După cum s-a men ţionat în Comunicarea Comisiei din decembrie 200518, o treime din statele 
membre ale UE nu acord ă sprijin suficient energiei eoliene. În jum ătate din statele membre, 
energia eolian ă nu este suficient exploatat ă. Cauza principal ă a acestei dezvolt ări lente nu este 
politica adoptat ă, ci întârzierile survenite  în eliberarea autoriza ţiilor, condi ţiile injuste de 
racordare la re ţea, precum şi consolidarea şi extinderea lent ă a reţelei electrice. Toate acestea 
continuă să reprezinte o amenin ţare pentru progresul viitor  al energiei eoliene.  
Industria a stabilit un nou obiectiv de 75 000 MW pân ă în 2010. Cu aceast ă capacitate, s-ar 
produce aproximativ 160 TWh, ceea ce reprezint ă 4-6% din consumul de electricitate în 
Europa în anul 2010. Pent ru ca acest obiectiv s ă fie îndeplinit, grupul ţărilor cu performan ţe 
bune trebuie s ă crească. Piaţa internaţională va constitui cu siguran ţă un element cheie în 
dezvoltarea energiei eoliene în urm ătorii ani.  
Se poate încerca integrarea unei mai mari propor ţii de energie eolian ă în reţea. De exemplu, în 
2005, energia eolian ă a răspuns la 18% din cererea de electricitate din Danemarca. 
Industria energiei eo liene din Europa a ţinut pasul cu dezvoltarea pie ţei mondiale. Fabrican ţii 
din Germania şi Spania devin din ce în ce mai pu ţin dependen ţi de dezvoltarea pie ţelor 
interne, iar ponderea exportului cre şte. Danemarca a reu şit să menţină numărul angaja ţilor din 
sectorul energiei eo liene la 20.000 datorit ă pieţei de export. Dup ă declaraţiile BWE (Asocia ţia 
Germană pentru Energia Eolian ă), industria energi ei eoliene se poate  mândri cu o cifr ă de 
afaceri de 5,03 miliarde de euro în 2005. Jum ătate din aceast ă cifră, reprezentând 2,51 
miliarde de euro, este cifra de afaceri pentru exporturi. O situa ţie la fel de bun ă se 
înregistreaz ă în domeniul for ţei de munc ă, 31 900 din num ărul total de 63 800 de angaja ţi din 
industria german ă a energiei eoliene lucrând pentru export.  
Dezvoltarea pie ţei mondiale a energiei eoliene are loc în paralel cu reor ganizarea industrial ă a 
acestui sector. Aceast ă reorganizare a schimbat profund situa ţia industriei ener giei eoliene din 
2002. Aceast ă industrie a fost consolidat ă, cu scăderea num ărului de produc ători, dar cu 
creşterea importan ţei acestora pe pia ţa mondial ă. Totuşi, întreprinderile mici şi mijlocii joac ă 
încă un rol semnificativ la nivelul pie ţelor regionale.  
                                                 
18 COM (2005) 627 final, 7.12.2005, Comunicarea Comisiei privind sus ţinerea electricit ăţii produse din 
surse de energie regenerabile. 
 
RO 13   RO 010.00020.00030.00040.00050.00060.00070.000
1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005Electricity generation from wind [GWh]LT
SK
HU
EE
CZ
LA
PL
LU
FI
IE
BE
FR
SE
AT
GR
PT
IT
UK
NL
DK
ES
DE
 
Legendă: „Electricity generation from wind [GWh]” = Energia produs ă din energie eoliene [GWh] 
Figura 5: : Evoluţia istorică a producerii energiei din energia eolian ă în statele membre ale UE-25 între 
1990 şi 200519  
4.2. Biomasa 
Trei tipuri de combustibili contribuie la generarea de energie din biomas ă: biomasa solid ă, 
biogazul şi fracţiunea biodegradabil ă din deşeurile solide urbane. Exist ă mai multe informa ţii 
despre biomasa solid ă şi biogaz. Energia din biomas ă constituie 2% din consumul total de 
energie al UE. Biomasa total ă a crescut cu 18% în 2002, 13% în 2003, 19% în 2004 şi 23% în 
200520. Este clar c ă progresele s-au accelerat în mod semnificativ în ultimii ani. Dac ă rata de 
creştere din 2004 ar putea fi men ţinută până în 2010, ponderea total ă a biomasei ar putea 
ajunge la 167 TWh, ceea ce corespunde nevoilor pentru atingerea obiectivului de 21% pentru energia provenit ă din surse regenerabile
21. Însă contribuţia Olandei în 2005 în ceea ce prive şte 
biomasa risc ă să fie doar un succes pe termen scurt.22 
                                                 
19 Surs ă: Eurostat pân ă în 2004. Cifrele prefigurate pentru anul 2005 provin de la Agen ţia Interna ţională 
pentru Energie (AIE) şi de la statele membre 
20 Pentru 2005 sunt furnizate ci fre pe baza previziunilor AIE.  
21 Cu condi ţia ca biomasa total ă să contribuie cu 40%, energia eolian ă cu 50% şi toate celelalte surse 
regenerabile cu 10% la generarea suplimentar ă de energie din surse regenerabile pân ă în 2010, fa ţă de 
2001.  
22 Sistemul de sprijin pentru biomas ă a fost oprit de c ătre guvernul olandez. Succesele înregistrate de 
Suedia în ceea ce prive şte biomasa provin de la cen tralele electrice existente şi nu din noile amenaj ări.  
 
RO 14   RO 020.00040.00060.00080.000100.000120.000140.000160.000180.000
1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010Biomass electricity generation [GWh]Biowaste
Biogas
Solid biomass
Extrapolation total biomass
 
Legendă: „Biomass electricity generation [GWh]”= „Energia produs ă din biomas ă [GWh]” 
„Biowaste” = De şeuri biologice 
„Biogas” = Biogaz 
„Solid biomass” = Biomas ă solidă 
„Extrapolation total biomass” = Extrapolare pentru biomasa total ă 
Figura 6: Evolu ţia istorică a producerii energie din biomas ă solidă, biogaz şi deşeuri solide urbane în 
statele membre ale UE-25 din 1990 pân ă în 2004 şi extrapolare pân ă în 2010, având în vedere o rat ă de 
creştere anual ă de 19%23. 
4.2.1. Biomasa solid ă 
Energia provenit ă din biomasa solid ă este generat ă pe baza arderii produselor forestiere şi 
agricole, precum şi a reziduurilor de la termocentrale. Ca şi în cazul biomasei totale, 
dezvoltarea exploat ării biomasei solide s-a accelera t în mod semnificativ în 2004 şi 2005. 
Ratele de cre ştere anuale din ultimii ani au crescut în statele membre ale UE-25 la 20% în 
2002 , 13% în 2003 şi 25% în 2004.  
Dezvoltarea înregistrat ă în cadrul UE-25 este prezentat ă în Figura 7. Între 2002 şi 2004, o 
cantitate suplimentar ă de 10 TWh a fost ad ăugată reţelei electrice. Cele mai importante state 
producătoare de energie din biomas ă sunt Finlanda şi Suedia, urmate de Germania, Spania, 
Marea Britanie, Danemarca, Austria şi Olanda.  
Problemele de infrastructur ă împiedic ă dezvoltarea într-o m ăsură mai mare decât cele 
economice. Planul de Ac ţiune privind Biomasa24, care urm ăreşte creşterea propor ţiei de 
biomasă folosită, abordeaz ă problemele observate pe pia ţa european ă a biomasei în prezent şi 
stabileşte un program sistematic de m ăsuri la nivelul Comunit ăţii Europene. Printre aceste 
măsuri se afl ă îmbunătăţirea cererii şi a ofertei de biomas ă, depăşirea problemelor tehnice şi 
extinderea cercet ării şi dezvoltării în acest domeniu. 
                                                 
23 Surs ă: Eurostat pân ă în 2004. Cifrele prefigurate pentru anul 2005 provin de la Agen ţia Interna ţională 
pentru Energie (AIE) şi de la statele membre. 
24 COM (2005) 628 final. Comunicarea Comi siei referitoare la Planul de Ac ţiune privind Biomasa, 
Comisia European ă, 2005. 
 
RO 15   RO Bineînţeles, tradi ţiile pe termen lung din sectorul biomasei şi importan ţa industriei forestiere, 
precum şi faptul c ă majoritatea uzinelor sunt unit ăţi industriale de mare  capacitate pentru 
cogenerarea de energie electric ă şi termică (CHP) reprezint ă factori importan ţi care sus ţin 
creşterea cantit ăţii de energie provenit ă din biomas ă în ţările nordice. Progre sul înregistrat de 
Germania provine în principal de la unit ăţi de capacitate medie, de pân ă la 20 MW, în timp 
ce, datorit ă sprijinului acordat cogener ării energiei electrice şi termice, din ce în ce mai multe 
uzine pentru biomas ă folosesc aceast ă metodă.  
Aproape jum ătate din statele membre permit combustia simultan ă a biomasei solide în 
centralele electrice conven ţionale. A şa cum se poate observa în situa ţia Marii Britanii şi a 
Ungariei, aceast ă alternativ ă permite rate de cre ştere destul de mari. În Marea Britanie, 
electricitatea produs ă din biomas ă prin procesul de combustie simultan ă a fost dominant ă în 
cadrul cantit ăţii generale de electricitate produs ă din biomas ă solidă în 2004 şi a crescut cu 
aproape 75% (+1,4 TWh) în 2005. În prezent, sunt folosite 630 000 de tone de biomas ă în 
cele trei centrale de combustie simultan ă de mare capacitate din Ungaria. 
05.00010.00015.00020.00025.00030.00035.00040.00045.000
1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005Electricity from biomass [GWh]LT
EE
LA
SI
SK
CZ
PL
HU
LU
IE
GR
IT
BE
PT
FR
AT
DK
NL
UK
ES
DE
SE
FI 
Legendă: „Electricity from biomass [GWh]” = Energia produs ă din biomas ă [GWh] 
Figura 7: Evolu ţia istorică a energiei produse din biomas ă solidă (cu excep ţia deşeurilor solide urbane) în 
statele membre ale UE-25 din 1990 pân ă în 200525.  
Comisia a aprobat recent şi a înaintat Consiliului şi Parlamentului European un Plan de 
Acţiune privind p ădurile UE26. Acest Plan de Ac ţiune susţine, printre altele, utilizarea 
resurselor forestiere ca materie prim ă pentru producerea energiei, ceea ce reprezint ă un factor 
deosebit de important pentru producerea de biomas ă solidă.  
                                                 
25 Surs ă: Eurostat pân ă în 2004. Cifrele prefigurate pentru anul 2005 provin de la Agen ţia Interna ţională 
pentru Energie (AIE) şi de la statele membre 
26 COM (2006) 302 final, Comunicarea Comisiei  referitoare la stabilirea unui Plan de Ac ţiune privind 
pădurile Uniunii Europene, Comisia European ă 2006. 
 
RO 16   RO 4.2.2. Biogazul 
Având în vedere pre ţurile atât de mari în acest moment ale petrolului şi ale gazelor naturale, 
este o risip ă să producem biogaz şi apoi să-l vedem evaporându-se. În 2005, s-a produs astfel 
energie echivalent ă cu 5 milioane de tone de ţiţei (5 Mte ţ) în diferite ţări ale Uniunii 
Europene. Resursele totale sunt estimate la mai mult de 20 Mte ţ la nivelul actual de producere 
a deşeurilor. Exploatarea biogazului nu este important ă doar pentru producerea de energie, ci 
şi pentru tratarea de şeurilor în scopul protec ţiei mediului. Aproape jum ătate din de şeurile 
Europei sunt depozitate în gropi de gunoi ecologice. 
Aproximativ dou ă treimi din biogaz este  folosit pentru generarea de energie electric ă şi o 
treime pentru producerea de c ăldură. Energia produs ă din biogaz era estimat ă la 14,9 TWh în 
2004. Jum ătate din aceast ă energie este ob ţinută în centrale care folosesc cogenerarea de 
energie electric ă şi termică.  
Biogazul rezult ă din mai multe tipuri de procese; el es te captat în gropile  de gunoi ecologice, 
emanând din de şeurile biodegradabile din depo zitele de gunoi – alternativ ă nu foarte eficient ă 
din punct de vedere ecologic - sau poate fi gene rat cu ajutorul unui fermentator. Modul de 
tratare este ales în func ţie de tipurile de de şeuri. Biogazul poate fi produs din gunoi menajer 
sau din de şeuri agricole, cum ar fi dejec ţiile lichide şi resturile r ămase în urma recolt ării. 
Biogazul poate fi tratat în unit ăţi de capacitate mic ă, la nivel de ferm ă, dar şi în unităţi 
colective şi centralizate. Aceste unit ăţi, dezvoltate mai ales în Danemarca, pot procesa diferite 
tipuri de de şeuri în acela şi timp, în principal dejec ţii, solide sau lichide, amestecate cu diferite 
deşeuri organice. Uzinele speciale pentru biogaz reprezint ă o modalitate eficient ă de a folosi 
deşeurile biologice  din agricultur ă şi industrie, iar dimensiunile acestor uzine permit folosirea 
eficientă a potenţialului energetic al de şeurilor. Aceast ă tehnologie dispune de un poten ţial 
considerabil de dezvoltare.  
Ratele anuale de cre ştere a electricit ăţii produse din biogaz au fost destul de mari în ultima 
decadă şi se ridică la 24% în 2002, 13% în 2003, 22% în 2004 şi 15% în 2005.  
02.0004.0006.0008.00010.00012.00014.00016.000
1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005Electricity from biogas [GWh]LT
LA
SK
EE
HU
SI
CZ
PL
FI
LU
SE
PT
IE
GR
BE
DK
NL
AT
FR 
Legendă: „Electricity from biogas [GWh] = Energia produs ă din biogaz [GWh] 
Figura 8: Evolu ţia istorică a producerii energiei din biogaz  în statele membre ale UE-25  
din 1990 pân ă în 200527. 
                                                 
27 Surs ă: Eurostat pân ă în 2004. Cifrele prefigurate pentru anul 2005 provin de la Agen ţia Interna ţională 
pentru Energie (AIE) şi de la statele membre 
 
RO 17   RO Consolidarea regulamentelor europene pr ivind mediul referitoare la limitarea şi impozitarea 
depozitării deşeurilor în gropile de gunoi ecologice încurajeaz ă factorii decizionali s ă 
găsească soluţii mai bune din punct de vedere al energiei şi al mediului pentru procesarea 
deşeurilor organice imediat dup ă colectare. Totu şi, aproximativ jum ătate din de şeurile urbane 
ale Europei sunt înc ă depozitate în gropile de gunoi ecologice, ceea ce înseamn ă aruncarea, pe 
lângă gunoi, şi a unei cantit ăţi preţioase de energie.  
Pe lângă producerea de energie termic ă şi electricitate, biogazul poate fi de asemenea folosit 
drept combustibil în transporturi. Su edia are deja 779 de autobuze care func ţionează pe bază 
de biogaz, mai mult de 4 500 de ma şini ce folosesc drept combustibil un amestec de petrol şi 
biogaz sau gaze naturale, precum şi un tren cu acela şi mod de func ţionare începând de anul 
trecut.  
Un sfert din statele membre ale UE ofer ă suficient sprijin pent ru dezvoltarea exploat ării 
biogazului.  
4.3. Energia solar ă fotovoltaic ă 
Puterea fotovoltaic ă totală instalată în UE a înregistrat o continu ă creştere în ultimii cinci ani, 
cu o rată de creştere anual ă medie fără precedent de 70%, de la 127 MWp28 în 2000 pân ă la 
1,794 MWp la sfâr şitul anului 2005. Aceast ă creştere impresionant ă a puterii instalate în 
Europa este determinat ă de progresele Germaniei: 80% din puterea fotovoltaic ă instalată a 
Uniunii Europene provine din Germania. Celelalte pie ţe europene au caracteristici total 
diferite. Olanda produce pest e 50 MWp, iar Spania 58 MWp. Indicatorul „putere maxim ă pe 
cap de locuitor” pentru cele 25 de state membre a înregistrat de asemenea o cre ştere 
vertiginoas ă, de la 2,5 Wp pe cap de locuitor la 3,9 Wp pe cap de  locuitor în 2005. Pentru a 
face o compara ţie: Japonia (128 milioane de locuitori) are o putere instalat ă de 8,9 Wp pe cap 
de locuitor, în timp ce SUA (291 milioan e de locuitori) are o putere instalat ă de 1,3 Wp pe 
cap de locuitor. 
Energia fotovoltaic ă este rezultatul unei tehnologii descentralizate. Când panourile 
fotovoltaice sunt instalate pe acoperi şurile clădirilor, electricitatea astfel produs ă este de dou ă 
ori mai puternic ă decât energia primar ă, datorită pierderilor de conversie înregistrate în cadrul 
proceselor termice de producere a electricit ăţii, dar şi economisirii pierderilor de transmisie şi 
de distribu ţie. Acest sector presupune o înalt ă tehnologie, are un caracter modular şi un 
potenţial pe termen lung29.  
                                                 
28 În mod normal, capacitatea fotovoltaic ă solară este exprimat ă în vârf de putere (watt peak –Wp). Ea 
reprezintă energia în wa ţi produsă de un modul solar, m ăsurată în condiţii industriale standard. Aceste 
condiţii presupun un grad de iluminare de 1 000 wa ţi/m2, o temperatur ă ambiantă de 25ºC şi un spectru 
influenţat de lumina solar ă care trece prin atmosfer ă (MA – masa aerului – are o valoare de 1,5). 
29 Un bun exemplu de politici inovatoare pentru spriji nirea sectorului energetic  este oferit de Spania, 
prima ţară din Europa care a adoptat obliga ţia naţională de a lua m ăsuri pentru sporirea eficien ţei 
energetice în domeniul construc ţiilor şi pentru utilizarea minim ă a energiei solare (energia termic ă 
solară sau cea fotovoltaic ă) în construc ţiile noi sau în cele aflate în curs de consolidare. Exist ă o 
obligaţie privind contribu ţia minim ă a energiei fotovoltaice la cantitatea total ă de energie furnizat ă 
pentru noile cl ădiri din sectorul ter ţiar, cu suprafe ţe ce depăşesc un anumit num ăr de m2. 
 
RO 18   RO 4.4. Hidrocentralele de capacitate mic ă 
Tendinţa european ă actuală în ceea ce prive şte capacitatea centralelor electrice mici nu este 
foarte dinamic ă din cauza barierelor administrative şi ecologice. Totu şi, acest sector are un 
potenţial real care poate duce la o activitate economic ă constantă şi profitabil ă. 
Termenul „hidrocentral ă de capacitate mic ă” se refer ă în general la centrale hidroelectrice cu 
o capacitate de pân ă la 10 MW. În alte regiuni ale lumii, nivelul de putere în func ţie de care 
centralele hidraulice sunt clasificate în „mari” şi „mici” poate fi foarte diferit. De exemplu, 
toate instala ţiile de mai pu ţin de 50MW sunt considerate de capacitate mic ă în China. Aceast ă 
sursă de energie regenerabil ă este caracterizat ă de poten ţiale şi costuri de generare a energiei 
foarte diferite în Europa.  
Capacitatea hidrocentral elor de capacitate mic ă a crescut anual cu 3,8% în medie în ultimii 
patru ani în UE-25. Cauzel e principale ale dezvolt ării lente sunt în special poten ţialele 
exploatate şi barierele administrative semnificativ e (de exemplu permisele de mediu). 
Comparativ cu situa ţia din UE-15, statele membre care au aderat la UE în mai 2004 au 
manifestat o dezvoltare mai dinamic ă în acest sector, în special datorit ă dezvoltării din 
Slovenia şi Polonia. În statele membre ale UE -10 s-au înregistrat rate de cre ştere mai mari cu 
aproape 8% între 2000 şi 2004. 
02.0004.0006.0008.00010.00012.000
1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004Installed small-scale hydro capacity [MW]EE
HU
SK
LT
LA
SI
PL
CZ
LU
IE
NL
DK
GR
BE
UK
PT
FI
AT
SE
DE
ES
FR
IT 
Legendă: „Installed small-scale hydro c apacity [MW]” = Puterea instalat ă a hidrocentralelor de capacitate 
mică [MW] 
Figura 9 : Evolu ţia istorică a puterii instalate a hidrocentralelor de capacitate mic ă în statele membre ale 
UE-25 din 1990 pân ă în 200430. 
4.5. Energia geotermal ă 
În lumea întreag ă, sectorul geotermal este în prezent, din punctul de vedere al gradului de 
dezvoltare, cel de-al patrulea sector de producer e a energiei electrice din surse regenerabile, 
                                                 
30 Surs ă: Eurostat. 
 
RO 19   RO după energia hidraulic ă, cea produs ă din biomas ă şi energia eolian ă. La sfârşitul anului 2004, 
această energie reprezenta 8 911 MW putere instalat ă în toată lumea. Europa de ţine 9% din 
capacitatea de producere a ener giei geotermale din lume. 
Totuşi, energia geotermal ă nu este folosit ă în Europa preponderent în  sectorul producerii de 
electricitate, ci pentru înc ălzire, acest poten ţial fiind exploatat în domeniul construc ţiilor prin 
instalarea de pompe geotermale de înc ălzire31. 
În UE, energia produs ă pe baza exploat ării surselor geotermale este folosit ă în prezent în 
special în Italia, Portugalia (Insulele Azore) şi Franţa. Liderul european de necontestat este 
Italia, cu o putere instalat ă totală de 790 MWe, ceea ce reprezint ă peste 95% din puterea 
instalată totală din UE-25. Pe lâng ă aceste ţări fruntaşe, se pot observa noi progrese în Austria 
şi Germania, care folosesc tehnologie de ciclu binar cu producerea simultan ă de electricitate şi 
căldură. 
Sectorul industrial al pompelor de înc ălzire este evident unul di ntre cele mai dinamice din 
cadrul exploat ării geotermale, îns ă aceste aplica ţii nu fac obiectul prezentului raport al 
Comisiei. Evolu ţia energiei electrice geotermale depi nde strâns de posib ilitatea de a produce 
căldură şi electricitate în acela şi timp.  
01,0002,0003,0004,0005,0006,000
1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004Electricity from geothermal [GWh]AT
DE
FR
PT
IT
 
Figura 10 : Evolu ţia istorică a producerii de energie electric ă din surse geotermale în statele membre ale 
UE-25 din 1990 pân ă în 200432. 
5. PUNEREA  ÎN APLICARE  A DIRECTIVEI 
Directiva, al c ărui obiectiv este cre şterea contribu ţiei surselor regenerabile de energie la 
producerea de electricitate, se refer ă la patru domenii principale: stabilirea de obiective 
naţionale orientative pentru consumul de energie produs ă din sursele regenera bile de energie; 
ajustarea procedurilor admini strative pentru noii produc ători de energie din surse 
regenerabile; asigurarea egalit ăţii de şanse pentru produc ătorii de energie din surse 
regenerabile care doresc s ă se racordeze la re ţeaua naţională de electricitate; şi stabilirea de 
                                                 
31 În Europa, capacitatea geotermal ă este de 6 589,8 MWth (inclusiv 4,531 MWth din pompele de 
încălzire). 
32 Surs ă: Eurostat 
 
RO 20   RO garanţii de origine, recunoscute reciproc, pentru energia provenit ă din sursele regenerabile de 
energie. În plus, statele membre şi Comisia trebuie s ă raporteze progresele f ăcute în vederea 
atingerii obiectivului na ţional orientativ şi al obiectivului general al Uniunii Europene în ceea 
ce priveşte ponderea energiei din surse regenera bile din consumul total de energie. 
Articolul 3 alineatul (1) permite Comisiei s ă verifice dac ă statele membre au luat m ăsuri 
adecvate în vederea înde plinirii obiectivelor na ţionale orientative ale acestora33.  
Toate statele membre au transpus Dir ectiva la nivel ofic ial, ceea ce înseamn ă că statele 
membre au stabilit un minim de m ăsuri legislative primare referitoare la principalele 
prevederi ale Directivei. În câteva stat e membre, pentru transpunerea complet ă a Directivei, 
este necesar, de asemenea, un set de legisla ţie secundar ă. 
Gradul de transpunere şi de punere în aplicare corect ă a Directivei variaz ă între statele 
membre. Comisia a ini ţiat proceduri specifice de înc ălcare a Directivei împotriva Austriei, 
Ciprului, Greciei, Irlandei, Italiei şi Letoniei. Urm ătorul tabel prezint ă sumar motivele 
principale pentru care s-au ini ţiat aceste proceduri:  
 
Cerinţe Motive pentru introducerea procedurilor 
determinate de înc ălcarea Directivei 
Articolul 9 – Transpunerea general ă – Legi, 
regulamente şi prevederi administrative Transpunerea incomplet ă din cauza lipsei 
legislaţiei secundare. 
Articolul 3 – Stabil irea obiectivului şi luarea 
de măsuri adecvate pentru cre şterea ponderii 
energiei din surse regenerabile. Lipsa de angajament în ceea ce prive şte 
obiectivul 
Articolul 5 – Garantarea originii Nu s-a pus în aplicare în totalitate sistemul 
garantării originii. 
Articolul 6 – Proceduri ad ministrative Proceduri co mplexe, netransparente şi/sau 
discriminatorii în cadrul eliber ării de licen ţe 
pentru construirea şi punerea în func ţiune a 
centralelor produc ătoare de energie electric ă 
din surse regenerabile. 
Articolul 7 – Condi ţii de acces la re ţea Condi ţii netransparente şi discriminatorii 
privind accesul la re ţea şi norme pentru 
împărţirea/suportarea costur ilor generate de 
diferite investi ţii în reţeaua electric ă 
(conectare, extindere şi consolidare). 
Procedurile determinate de înc ălcarea Directivei 2001/77/EC sunt ini ţiate fie pe baza 
sesizărilor primite de Comisie, fie pe baza rapoartelor înaintate Comisiei de c ătre statele 
membre, fie pe baza altor informa ţii privind progresele în  domeniul electricit ăţii din surse 
regenerabile puse la dispozi ţia serviciilor Comisiei.  
                                                 
33 „Statele membre vor lua m ăsurile necesare pentru a încuraja un  consum mai mare de energie produs ă 
din surse regenerabile […] Aceste m ăsuri trebuie s ă fie conforme cu obiectivele de îndeplinit.” 
 
RO 21   RO 6. CONCLUZII  ŞI ACŢIUNI  VIITOARE 
Există o tendinţă actuală în Uniunea European ă de a con ştientiza cei trei factori promotori ai 
energiei regenerabile: durabilitatea, competitivitatea şi securitatea aprovizion ării34. De-a 
lungul istoriei, indust ria a fost propulsat ă prin stimulente în sist em descendent, cum ar fi 
subvenţiile şi măsurile fiscale menite s ă ducă la îndeplinirea obiectivelor macro-economice şi 
de mediu. Totu şi, cererea de energie regenerabil ă devine un factor prom otor din ce în ce mai 
important pentru industrie din pun ctul de vedere al unei abord ări ascendente. Cre şterea 
preţurilor energiei oblig ă consumatorii s ă analizeze diferite  strategii de ob ţinere a energiei. 
Cererea de energie va continua s ă crească dacă nu se implementeaz ă activ m ăsuri de 
eficientizare a energiei. Costur ile energiei electrice au cres cut în medie cu 40% între 2004 şi 
2005, iar consumatorii comerciali şi industriali au suferit cel mai mult.  
Producătorii de energie regenerabil ă au devenit actori importan ţi pe pieţele energetice. Este 
necesară integrarea adecvat ă a energiilor regenerabile pe pia ţa energetic ă internă. Principiul 
accesului ter ţilor este fundamental pentru a permite investi ţiilor în energiile regenerabile s ă se 
integreze în re ţea şi pentru a atrage noi  investitori pe pia ţă. Funcţionarea sectorului energiei 
regenerabile şi investiţiile în acest sector sunt mai eficie nte când energiile regenerabile sunt 
expuse la semnalele pre ţurilor de pe pia ţă. Piaţa internă permite coordonarea produc ţiei, 
ducând la sporirea eficien ţei producerii de energie din su rse regenerabile atât la scar ă largă, 
cât şi la scară redusă. Comerţul transfrontalier permite unei regiuni cu surplusuri s ă vândă 
electricitate unei ga me largi de clien ţi; în acela şi mod, este posibil ă importarea energiei de la 
mare distan ţă. Aceste aspecte sunt deosebit de importante pentru zonele cu o putere crescut ă 
de generare a energiei eoliene.  
Sursele de energie regenerabile trebuie, de asemenea, s ă împiedice volatilitatea pie ţei 
energetice. Europa nu poate s ă-şi permită să eşueze în politica sa privind energia regenerabil ă. 
Se pare c ă unele state membre – Danemarca, Germania, Spania, Irlanda, Ungaria, Olanda şi 
Luxemburg – vor atinge obiectivul  adoptat prin implementarea dir ectivei. În principal datorit ă 
eforturilor acestor câteva ţări, UE poate, în cel mai bun caz, s ă ajungă la o pondere a energiei 
din surse regenerabile de 19 % în 2010. Alte state membre î şi pot îndeplini obiectivele 
naţionale dac ă îşi consolideaz ă politicile. Îns ă un număr destul de mare de state membre 
manifestă o scădere în producerea de energie din surse regenerabile. 
Energia eolian ă reprezint ă un succes clar, înregistrând o cre ştere considerabil ă în Europa şi o 
piaţă globală în continu ă creştere. Biomasa – „uria şul adormit” – începe s ă se trezeasc ă, iar 
biogazul şi combustia simultan ă au înregistrat progrese în u ltimii doi ani. Având în vedere 
politicile actuale, ponderea total ă a energiei regenerabile  va ajunge la 19% pân ă în 2010. 
Apropierea de îndeplinirea obie ctivului poate fi considerat ă un succes par ţial, deşi există încă 
loc de îmbun ătăţiri. Comisia dore şte continuarea efor turilor pentru a ob ţine progrese durabile 
în ceea ce prive şte electricitatea, şi recomand ă următoarele m ăsuri: 
Se vizeaz ă acţiuni imediate în opt domenii impo rtante privind energia din surse 
regenerabile: 
                                                 
34 COM (2006) 105 final din 8.3.2005. Comunicarea Comisiei pe tema : O strategie european ă pentru 
energie durabil ă, competitiv ă şi sigură. Comisia European ă. Martie 2005.  
 
RO 22   RO 1 Statele membre trebuie s ă aplice corect şi în totalitate Directiva privind energia din 
surse regenerabile. 
2. Este necesar ă înlăturarea imediat ă a barierelor administrativ e, a accesului pe criterii 
injuste la re ţea şi a procedurilor complexe. 
3. Este necesar ă optimizarea sistemelor de sprijin, astfel cum sunt definite în COM 
(2005) 675 final. Comisia va reexamina în 2007 situa ţia sistemelor de sprijin a surselor de 
energie regenerabile de c ătre statele membre pentru a evalua performan ţele acestora şi 
necesitatea de a propune sisteme de sprijin armoni zate pentru sursele de energie regenerabile 
în contextul pie ţei energetice interne a UE. Sistemele na ţionale vor fi necesare în perioada de 
tranziţie, până când piaţa internă este complet func ţională, iar sistemele de sprijin armonizate 
vor constitui un obiectiv pe termen lung. 
4. Trebuie luate m ăsuri pentru a activa sectorul biomasei prin ac ţiuni întreprinse în 
cadrul Planului de Ac ţiune privind Biomasa. Trebuie acordat ă o atenţie special ă creşterii 
folosirii biomasei pentru producerea simultan ă de căldură şi energie (CHP).  
5. Credibilitate pe termen lung: Comisia va propune în 2007 un nou cadru legal pentru 
promovarea surselor de energie re generabile, astfel cum sunt men ţionate în Foaia de Parcurs 
pentru Energia Regenerabil ă. 
6. Comisia va continua s ă coopereze îndeaproape cu institu ţiile responsabile de re ţeaua 
electrică, cu autorit ăţile europene de reglementare a energiei şi cu industria energiei 
regenerabile pentru a permite o mai bun ă integrare a surselor de energie regenerabil ă în 
reţeaua electric ă şi va acorda o aten ţie deosebit ă cerinţelor speciale legate de dezvoltarea mai 
accentuat ă a energiei eoliene produse în larg, mai ales în ceea ce prive şte conexiunile externe 
la reţea. Trebuie s ă se analizeze posibilit ăţile oferite de sistemul TEN-E (Re ţeaua de Energie 
Transeuropean ă). Trebuie s ă se înceap ă lucrul la o super-re ţea european ă transfrontalier ă. 
7. Pia ţa internă de electricitate se va  dezvolta în concordan ţă cu progresul surselor de 
energie regenerabile. Liberalizar ea, în special în ceea ce prive şte transparen ţa, preţurile 
diferenţiate şi capacitatea crescut ă de interconectare, ofer ă de asemenea posibilitatea noilor 
actori inovatori de a p ătrunde pe pia ţă. 
8. Sursele de energie regenerabile trebuie integr ate în cel mai scurt timp în strategia de la 
Lisabona a Uniunii Europene prin  programul de competitivitate şi inovare (CIP),  prin fonduri 
regionale şi de coeziune, prin dezvoltare rural ă şi printr-o cercetare şi dezvoltare accentuat ă în 
perioada 2007-2013. 
ANEXĂ35 
Evaluarea progresului statelor membre în veder ea atingerea obiectivului stabilit pentru 2010 (%)  
 An de 
referinţă 
(1997 sau Pătrunderea 
pe piaţă 
realizată Pătrunderea 
pe piaţă 
normalizat ă Obiectiv 
pentru 2010 Clasificare 
                                                 
35 România şi Bulgaria şi-au stabilit obiective pentru 2010, obiectivul Uniunii l ărgite men ţinându-se astfel 
la 21%. România î şi propune s ă treacă de la 28% la 33% pân ă în 2010, iar Bulgaria de la 6% la 11% 
până în 2010. Urm ătorul raport al Comisiei din 2008 va analiza gradul de îndeplinire al obiectivelor 
naţionale ale acestor ţări. 
 
RO 23   RO 2000) 2004/2005  2004/2005 
Danemarca 8.7 23.1 (2005) 27.3 (2005) 29.0 ☺☺ 
Germania 4.5 10.4 (2005) 10.8 (2005) 12.5 ☺☺ 
Ungaria 0.7 4.4 (2005) 4.0(2005) 3.6 ☺☺ 
    
Finlanda 24.7 25.0 (2005) 25.4(2005) 31.5 ☺ 
Irlanda 3.6 6.1(2005) 8.0 (2005) 13.2 ☺ 
Luxemburg 2.1 3.6 (2005) 4.0 (2005) 5.7 ☺ 
Spania 19.9 17.2 (2005) 21.6 (2005) 29.4 ☺ 
Olanda 3.5 6.9 (2005) 6.5 (2005) 9.0 ☺ 
    
Republica Ceh ă 3.8 4.8 (2005) 4.0 (2005) 8 . 
Lituania 3.3 3.7 (2004) 3.3 (2004) 7 . 
Polonia 1.6 2.8 (2005) 3.2 (2005) 7.5 . 
Slovenia 29.9 29.1 (2004) 29.4 (2004) 33.6 . 
Suedia 49.1 53.2 (2005) 52.0 (2005) 60.0 . 
Marea Britanie 1.7 4.1 (2005) 4.2 (2005) 10.0 . 
    
Belgia 1.1 1.8 (2005) 1.9 (2005) 6.0 / 
Grecia 8.6 9.1 (2005) 7.7 (2005) 20.1 / 
Portugalia 38.5 14.8 (2005) 28.8 (2005) 39.0 / 
    
Austria 70.0 54.9 (2005) 57.5 (2005) 78.1 // 
Cipru 0.0 0.0 (2004) 0.0 (2004) 6 // 
Estonia 0.2 0.7 (2004) 0.7 (2004) 5.1 // 
Franţa 15.0 11.0 (2005) 14.2 (2005) 21.0 // 
Italia 16.0 15.3 (2005) 16.0 (2005) 25.0 // 
Letonia 42.4 47.1 (2004) 43.9 (2004) 49.3 // 
Malta 0.0 0.0 (2004) 0.0 (2004) 5 // 
Republica 
Slovacă 17.9 15.4 (2005) 14.9 (2005) 31 // 
UE-25 12.9 13.7 (2004) 14.5 (2004) 21.0