RO    RO  
 COMISIA  
EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 17.6.2015  
COM(2015) 299 final 
  
COMUNICARE A COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, 
COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL 
REGIUNILOR 
Raport privind punerea în aplicare a cadrului UE pentru strategiile na ționale de 
integrare a romilor 2015 
 
 
 
 COMUNICARE A COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, 
COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR 
Raport privind punerea în aplicare a cadrului UE pentru strategiile na ționale de integrare 
a romilor 2015 
 
 
PROGRESE șI OBSTACOLE  
1. Introducere: Împreun ă — Sprijinul Comisiei pentru statele membre 
 
Excluziunea cu care se confrunt ă în continuare mul ți romi este în puternic ă contradic ție cu 
valorile fundamentale ale Un iunii Europene (UE). Anti- țiganismul și lipsa de încredere între 
comunitățile rome și societatea în general au r ădăcini adânci în istorie, în timp ce eforturile de la 
nivel european de a remedia situa ția au debutat doar în ultimul deceniu. Cadrul UE pentru 
strategiile na ționale de integrare a romilor pân ă în 20201 a stabilit o abordare cuprinz ătoare, în 
care combaterea discrimin ării romilor și promovarea incluziunii sociale și economice a acestora 
sunt strâns legate. În conformitate cu cadru l UE, statele membre au adoptat strategii na ționale de 
integrare a romilor (SNIR)2 adaptate la dimensiunea și situația popula țiilor rome ale acestora. 
Recomandarea Consiliului din 2013 cu privire la m ăsurile de integrare efectiv ă a romilor prevede 
orientări specifice pentru îmbun ătățirea și punerea în aplicare a m ăsurilor de integrare3. 
 Deși integrarea romilor este în primul rând responsabilitatea statel or membre, Comisia 
European ă și-a sporit sprijinul acorda t acestor politici, atât în baza cadrului UE, cât și a 
semestrului european al Strategiei Europa 2020, și a legat finan țarea UE de anumite priorit ăți de 
politică. Pentru a promova înv ățarea reciproc ă și cooperarea, Comisia faciliteaz ă rețeaua de 
puncte de contact na ționale pentru romi. Reuniunile  bilaterale dintre Comisie și statele membre 
permit discu ții detaliate cu imp licarea tuturor autorit ăților relevante și a societ ății civile din 
respectivele state membre
4. Summitul european privind romii din 2014 a reunit toate p ărțile 
interesate pentru a face un bilan ț al evolu țiilor survenite de la lans area cadrului  UE, mutând 
accentul pe punerea în aplicare la nivel local.  Comisia a examinat progresele înregistrate  în statele membre în ceea ce prive ște consolidarea 
condițiilor structurale prealabile necesare pentru  punerea eficace în aplicare a propriilor 
                                                
 
1 COM(2011) 173 final, JO L 76/68, 22.3.2011. 
2 În conformitate cu concluziile Consiliului Ocuparea For ței de Munc ă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori din 
29.5.2011, statele membre au fost invitate „s ă pregătească, să actualizeze sau s ă dezvolte strategii na ționale de 
incluziune a romilor ori seturi de m ăsuri de politic ă în cadrul politicilor lor de incluziune social ă mai ample”, 
10658/11. 
3 Recomandarea Consiliului cu privire la m ăsurile de integrare efectiv ă a romilor în statele membre, JO C 378, 
14.12.2013. 
4 Reuniunile bilaterale au avut loc în BG, CZ, EL și FR. Alte reuniuni bilaterale privind punerea în aplicare a SNIR 
au avut loc și în HU, SK și RO, ca parte a misiunilor de informare Europa 2020 și a misiunilor privind utilizarea 
fondurilor UE pentru romi. 
  
3 
 strategii5, și anume mecanismele de cooperare și monitorizare și combaterea discrimin ării. 
Pentru prima dat ă, Comisia a examinat și modul în care statele membre inten ționează să utilizeze 
noile posibilit ăți oferite de fondurile UE pentru peri oada 2014-2020. Prezentul raport se bazeaz ă 
pe contribu țiile statelor membre6 (cu excep ția Belgiei, care nu a avut o contribu ție) și ale 
societății civile7, precum și pe rapoartele întocmite de re țeaua de exper ți a Agen ției pentru 
Drepturi Fundamentale (FRA). Pe lâng ă o evaluare general ă a situației actuale în ceea ce prive ște 
condițiile structurale prealabile, raportul descrie și practicile statelor membre în aceste domenii. 
2. Progrese înregistrate de statel e membre — evaluarea Comisiei 
 
Cadrul UE a creat noi a șteptări atât pentru statele membre, re sponsabile de punerea în aplicare, 
cât și pentru Comisia European ă, pentru rolul s ău de monitorizare și coordonare. În ciuda 
perspectivei pe 10 ani a cadrului, multe p ărți interesate și-au făcut speran țe privind îmbun ătățiri 
masive pe termen scurt ale condi țiilor de trai ale romilor, în timp ce criza economic ă a contribuit 
la deteriorarea în continuare a situa ției, în special în țările cu cele mai mari comunit ăți rome. 
Deși realizarea integr ării sociale și economice este un obiectiv de durat ă, s-au realizat anumite 
progrese în inversarea acestei tendin țe, pe măsură ce au fost create structurile necesare pentru 
schimbări durabile și tangibile. 
 
2.1. Semestrul european orienteaz ă abordările în materie de finan țare a integr ării romilor 
 
Comisia coordoneaz ă și monitorizeaz ă acțiunile statelor membre privind incluziunea romilor în 
cadrul semestrului european, pentru a se asigura c ă strategiile de integrare a romilor sunt aliniate 
la politicile generale. Recomand ările specifice fiec ărei țări (RST) adoptate de Consiliu cu 
privire la incluziunea romilor în 2012, 2013 și 2014 (abordând educa ția favorabil ă incluziunii, 
reducerea s ărăciei și măsuri de activare a pie ței muncii, precum și punerea în aplicare a SNIR) au 
servit drept bază pentru identificarea priorit ăților de finan țare în negocierile Comisiei cu 
statele membre cu privire la  utilizarea fondurilor europene8. În 2015, Comisia a propus RST 
privind promovarea particip ării copiilor romi la o educa ție preșcolară și școlară de calitate, 
favorabilă incluziunii pentru cele cinci țări cu cele mai mari comunit ăți rome și care se confrunt ă 
cu provoc ările cele mai acute (BG, CZ, HU, RO, SK)9.  
                                                 
5 Comunicarea din 2013 a fost ultima car e a studiat în mod detaliat aceste condi ții prealabile, în timp ce comunicarea 
din 2014 s-a concentrat pe cele patru domenii de ac țiune ale cadrului UE, precum și pe combaterea discrimin ării.  
6 Statele membre vor fi identificate cu urm ătoarele abrevieri: AT-Austria, BE-B elgia, BG-Bulgaria, CY-Cipru, 
CZ-Republica Ceh ă, DE-Germania, DK-Danemarca, EE-Estonia, EL- Grecia, ES-Spania, FI-Finlanda, FR-Fran ța, 
HU-Ungaria, HR-Croa ția, IE-Irlanda, IT-Italia, LT-Lituania, LU -Luxemburg, LV-Letonia, MT-Malta, NL- Țările de 
Jos, PL-Polonia, PT-Portugalia, RO-România, SE-Suedia, SI-Slovenia, SK-Slovacia, UK-Regatul Unit. MT nu are o populație romă pe teritoriul s ău. 
7 Pentru evaluarea din acest an, s-au primit contribu ții ale societ ății civile de la Funda ția Secretariatului Decadei incluziunii 
romilor, prin coali ții ale societ ății civile din patru state membre (CZ: Op en Society Fund; HU: Chance for Children 
Foundation, Habitat for Humanity Ungaria, Hungarian Wome n’s Lobby, Metropolitan Research Institute, Partners 
Hungary Foundation, Romaversitas Foundation; RO: Centrul de Resurse pentru Comunit ățile de Romi, Funda ția Soros, 
Fundația pentru Dezvoltarea Societ ății Civile, Iulius Albert Rostas; SK: Centre for the Research of Ethnicity and Culture), 
Amalipe, ERIO, ERRC, ERTF, Eurocities, Eurodiaconia, Pave e Point Irlanda, Romano Centro Austria, Asociación de 
Enseñantes con Gitanos, Fundación Secretariado Gitano, RSG UK și Consejo Estatal del Pueblo Gitano. De asemenea, a 
fost luată în considerare activitatea Comisiei împotriva rasismului și intoleran ței a Consiliului Europei. 
8 Articolul 4 alineatul (1), Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 (RDC) . 
9 http://ec.europa.eu/europe2020/making-it-happen/ country-specific-recomm endations/index_en.htm .  
 
  
4 
  
Comisia a încurajat statele membre s ă utilizeze fondurile europene atât pentru a-i viza pe romi cu 
măsuri explicite, cât și pentru a integra incluziunea romilo r în alte domenii relevante, precum 
educația, ocuparea for ței de munc ă sau incluziunea social ă. Reforma favorabil ă incluziunii a 
politicilor generale  este esen țială, deoarece priorit ățile eviden țiate de recomand ările specifice 
fiecărei țări, precum educa ția favorabil ă incluziunii, nu pot fi realizate doar prin ac țiuni specifice. 
 S-au alocat peste 80 de miliarde EUR (în pre țuri curente) pentru investiții în capital uman în 
domeniul ocup ării forței de munc ă, al educa ției și al incluziunii sociale,  inclusiv accesul la 
asistență medical ă și promovarea s ănătății prin intermediul Fondului social european 
(FSE) . Aceasta pune cap ăt scăderii treptate a ponderii FSE în cadrul finan țării politicii de 
coeziune în ultimii 25 de ani
10. În medie, statele membre au al ocat 25 % din bugetul total al FSE 
(20 de miliarde EUR) m ăsurilor destinate incluziunii sociale . Această cifră depășește 
considerabil procentajul de 20 % cerut pentru fiecare stat membru. În acest domeniu, a fost 
stabilită o prioritate specific ă de investi ții pentru integrarea comunit ăților marginalizate , 
precum comunit ățile rome marginalizate, pent ru a permite o vizare explicit ă, dar nu exclusiv ă11, 
și o mai bun ă monitorizare a rezultatelor. 
 În plus, pe baza acordurilor de part eneriat, statele membre au decis s ă dedice circa 20 de miliarde 
EUR din aloc ările acestora aferente Fondului european de dezvoltare regional ă (FEDR)  
pentru creșterea favorabil ă incluziunii , inclusiv 10,8 miliarde EUR pentru promovarea 
incluziunii sociale și combaterea s ărăciei. În acest cadru, o serie de priorit ăți de investi ție pot fi 
utilizate pentru finan țarea incluziunii romilor, precum investiții în infrastructura social ă, 
sanitară sau educa țională și furnizarea de sprijin pentru revitalizarea fizic ă, economic ă și 
socială a comunit ăților defavorizate . 
 În ceea ce prive ște Fondul european agricol pentru dezvoltare rural ă (FEADR) , una din cele 
șase priorit ăți de dezvoltare rural ă vizează dezvoltarea socio-economic ă a economiei și 
populației rurale  și contribuie la incluziunea social ă în zonele rurale, unde locuiesc mul ți romi. 
Strategiile de dezvoltare local ă din cadrul LEADER s-au dovedit a fi un instrument eficace 
pentru integrarea romilo r (BG, CZ, HU, RO, SK)
12. Deși negocierile sunt înc ă în curs, deja se 
confirmă că programele celor mai afectate state me mbre (BG, CZ, HU, RO, SK) includ m ăsuri 
care vizeaz ă integrarea grupurilor marginalizat e, inclusiv a romilor. Nu exist ă resurse FEADR 
alocate în func ție de etnie; prin urmare, nu se  pot oferi date cantitative. 
 În conformitate cu recomand ările din cadrul semestrului europ ean, toate cele cinci state membre 
cu RST privind romii (BG, CZ, HU, RO, SK) au stab ilit în acordurile lor de  parteneriat modul în 
care vor utiliza posibilit ățile fiecărui fond de a aborda integrarea ro milor. Aceste state, împreun ă 
                                                
 
10 Fondurile politicii de coeziune includ FSE, FEDR și Fondul de coeziune. 18 state membre au decis s ă aloce 
fonduri suplimentare c ătre FSE, peste nivelul minim de 23,1 %: AT, BG, CZ, DE, EE, EL, IE, IT, HR, HU, IT, LV, 
LT, PL, PT, SE, SI, SK. 
11 În conformitate cu principiile de baz ă comune privind incluziunea romilor adoptate de Consiliu în 2009, vizarea 
romilor ar trebui s ă fie explicit ă, fără a avea o natur ă exclusivă. Aceasta înseamn ă concentrarea pe romi ca grup țintă 
fără excluderea altor grup uri marginalizate care tr ăiesc în condi ții socio-economice similare. 
12 LEADER este o metod ă de dezvoltare local ă plasată sub responsabilitatea comunit ății pentru mobilizarea și 
dezvoltarea comunit ăților rurale prin parteneriate public-privat locale (grupuri de ac țiune local ă). Aceasta ajut ă 
persoanele, grupurile și întreprinderile rurale s ă ia în considerare poten țialul zonei acestora și să încurajeze punerea 
în aplicare de strategii de dezvoltare local ă integrate și inovatoare. 
  
5 
 cu alte câteva (BE, EL, ES, FR, IT), au selectat noua prioritate de investi ții FSE privind 
integrarea socio-economic ă a comunit ăților marginalizate . Acest lucru va sprijini 
monitorizarea și va asigura c ă fondurile ajung la romi. 
A fost instituit ă o nouă condiționalitate13 pentru a se asigura c ă statele membre care cheltuiesc 
bani europeni în acest domeniu14 îndeplinesc condițiile prealabile pentru a asigura c ă aceste 
investiții vor conduce la rezultate efective . Cerințele includ: 
• un cadru de politic ă eficient, cu obiective re alizabile în ceea ce prive ște îmbun ătățirea 
accesului romilor la educa ție, locuri de munc ă, servicii medicale și locuințe; 
• vizarea corespunz ătoare a microregiunilor dezavantajate,  a cartierelor segregate sau a celor 
mai defavorizate comunit ăți; 
• monitorizare solid ă pentru a evalua impactul m ăsurilor specifice și generale asupra romilor; 
• implicarea societ ății civile și a autorit ăților regionale și locale; 
• sprijinirea consolid ării capacit ăților părților interesate. 
Statele membre care nu îndeplinesc aceste criterii trebuie s ă depună un plan de ac țiune pentru 
îndeplinirea tuturor condi țiilor până în 2016. 
 Statele membre au ales o serie de instrumente-cheie  disponibile în baza noului cadru ESIF 
pentru a îmbun ătăți eficiența fondurilor UE pentru incluziunea romilor , după cum urmeaz ă: 
• abordări teritoriale și integrate  care se adreseaz
ă necesităților specifice din zonele 
geografice cele mai afectate de s ărăcie și care vizeaz ă grupuri cu cel mai ridicat risc de 
excluziune social ă (care sunt și mai ușor de urmat în cazul unei abord ări multi-fond)15; 
• sprijin pentru revitalizarea fizic ă, economic ă și socială a comunit ăților defavorizate din 
zonele urbane și rurale, care poate sus ține măsurile integrate privind locuin țele; 
• orientare spre rezultate , cu indicatori ca re se concentreaz ă pe rezultate; 
• principiul parteneriatului  care ghideaz ă cooperarea cu societatea civil ă, autoritățile locale 
și partenerii sociali în plan ificarea, punerea în aplicare și monitorizarea interven țiilor 
finanțate de UE;  
• concentrare tematic ă, pentru a asigura c ă investițiile se concentreaz ă pe o serie limitat ă de 
priorități; 
• o consolidare sporită a capacit ăților pentru organiza țiile societ ății civile; 
• utilizarea granturilor globale pentru a asigura utilizarea mai eficace a fondurilor16; 
• opțiuni de costuri simplificate pent ru a reduce sarcina administrativ ă și a îmbun ătăți 
accesibilitatea fondurilor pentru proiectele (locale) mici. 
Statele membre au inventariat provoc ările urmând o abordare teritorial ă, vizând romii în mod 
explicit, dar nu exclusiv (de exemplu, CZ, EL, FR, HU, HR , IT, RO, SK, SE)17. Abordările 
                                                 
13 Așa-numitele „condi ții tematice ex ante” sunt condi ții prealabile pentru utilizarea eficace și eficientă a ESIF. 
14 Prin intermediul priorit ății de investi ții FSE specifice pentru romi sau prin priorit ățile de investi ții FEDR utilizate 
pentru integrarea romilor . 
15 De exemplu, dezvoltare urban ă integrată, dezvoltare local ă plasată sub responsabilitatea comunit ății și investiții 
teritoriale integrate . 
16 Granturile globale permit ca statele membre s ă încredințeze gestiunea și punerea în aplicare a unor p ărți din 
programele acestora c ătre organisme intermediare, inclusiv ONG-uri, cu experien ță dovedită pe teren. Anumite state 
membre cu comunit ăți rome mari (de exemplu, SK și RO) inten ționează să utilizeze granturi globale. 
17 CZ a identificat administra țiile locale care sufer ă de excluziune social ă care vor urma o abordare integrat ă. HR 
lucrează la un atlas al comunit ăților rome. FR vizeaz ă așezările ilegale. HU a identificat regiunile cele mai 
dezavantajate care primesc sprijin special, urmând o abordare integrat ă care vizeaz ă simultan toate domeniile 
principale de ac țiune. SK a definit administra țiile locale cu a șezările cele mai defavorizate și va oferi „pachete 
  
6 
 integrate planificate ar trebui s ă înlocuiasc ă în mod sistematic interven țiile fragmentate, la nivel 
de proiect.  
Exemple de abord ări în materie de finan țare a UE planificate pentru perioada 2014-2020  
Bulgaria: Principiul parteneriatului s-a dovedit eficace pentru implicarea societ ății civile rome în 
planificarea celor mai relevante programe opera ționale (PO) pentru incluziunea romilor.  Autoritățile 
naționale au preluat multe din propunerile acestora. Participarea societ ății civile rome în cadrul 
comitetelor de monitorizare va continua pe parcursul punerii în aplicare. Printre elementele pozitive 
se numără: combina ția de abord ări generale și specifice; obiectivele clare; sprijinul pentru interven ții 
locale cuprinz ătoare, inclusiv abordarea stereotipurilor negative. Printre provoc ări se num ără: 
necesitatea înt ăririi coordon ării la nivel na țional și a consolid ării capacit ăților administra țiilor locale; 
ambiția limitată a obiectivelor și a alocării bugetare pentru prioritatea de investi ții specific ă.  
Slovacia: Romii vor fi viza ți în cadrul PO multi-fond pentru dezvoltarea resurselor umane, care 
combină investițiile în oameni (FSE) și infrastructur ă (FEDR), alocând 450 de milioane EUR și 
acordând prioritate celor 150 de administra ții locale cu cele mai marginalizate comunit ăți rome. O 
abordare cuprinz ătoare va implica activit ăți de interven ție de proximitate, educa ție și îngrijire a 
copiilor pre școlari, ini țiative de cultur ă financiar ă și sensibilizare privind s ănătatea, locuin țe sociale, 
facilități pentru pre școlari, centre comunitare și întreprinderi sociale. Punerea în aplicare va fi 
garantată de autorit ățile naționale prin interven ții mai ample și de mai lung ă durată și va fi 
suplimentat ă de proiecte mai mici ale autorit ăților locale sau ale ONG-urilor. De asemenea, 
integrarea romilor este înglobat ă în alte priorit ăți de investi ții (de exemplu, educa ția favorabil ă 
incluziunii, ocuparea for ței de munc ă în rândul tinerilor și combaterea discrimin ării). Combinarea 
FEDR și FSE în cadrul unui singur PO și gestionarea acestuia cu un singur organism intermediar 
(Ministerul de Interne) ar trebui s ă asigure sinergii mai puternice și o coordonare eficace și să evite 
unele dintre problemele experimentate în perioada 2007-2013. 
Spania: Romii vor fi viza ți prin măsuri specifice și generale, atât în  PO regionale, cât și în cele 
naționale. PO na țional privind incluziunea social ă și economia social ă include prioritatea de 
investiții specific ă pentru romi și preconizeaz ă măsuri în domeniul ocup ării forței de munc ă, al 
educației, al locuin țelor, al sănătății și al incluziunii sociale. Ac țiunile planificate variaz ă, de la 
modele personalizate de integrare în câmpul muncii la m ăsuri de combatere a p ărăsirii timpurii a 
școlii, formare profesional ă și dezvoltarea de ac țiuni integrate. Anumite regiuni au programat 
prioritatea de investi ții specific ă pentru romi din cadrul FSE împreun ă cu prioritate a de investi ții 
privind sprijinul pentru revitalizarea fizic ă, economic ă și socială a comunit ăților defavorizate în 
zonele rurale și urbane din cadrul FEDR, permi țând abord ări integrate în domeniul locuin țelor, al 
ocupării forței de munc ă, al educa ției și al sănătății. 
 
Următorul pas este asigurarea punerii în aplicare eficace  a măsurilor planificate.  Este esen țial 
să existe o capacitate administrativ ă suficientă, inclusiv la nivel local,  pentru a absorbi fondurile 
disponibile. Programele ROMACT și ROMED, care sunt ini țiative comune ale Comisiei și ale 
Consiliului Europei, elaboreaz ă modele pentru consolidarea capacit ăților administrative  ale 
autorităților locale, precum și ale comunit ăților rome. 
 Pot fi identificate mai multe îmbunătățiri în compara ție cu perioada 2007-2013 deja din aceast ă 
fază a negocierilor: 
                                                                                                                                                            
 
complete” de sprijin, în urma unei abord ări integrate care acoper ă simultan domenii principale de ac țiune. În IT, 
asociația orașelor a inventariat dimensiunea provoc ărilor la adresa integr ării romilor. 
  
7 
 • abordările integrate și multi-fond bazate pe o vizare explicit ă, dar nu exclusiv ă18, sunt 
mai prezente;  
• au fost depuse eforturi mai mari pentru a aborda lipsa capacit ății administrative , deși 
utilizarea de instrumente precum granturile globale și asisten ța tehnică este înc ă 
nesatisfăcătoare;  
• s-a produs o trecere de la fragmentarea resurselor (ac țiuni pe termen scurt cu impact limitat) 
către intervenții pe termen mai lung  cu potențial mai ridicat de impact social real;  
• există o mai bun ă aliniere  a fondurilor europene la priorit ățile de politic ă (precum cele 
subliniate în cadrul Europa 2020), de și romii sunt viza ți în cea mai mare parte prin interven ții 
sociale, dar insuficient în domeniile ocup ării forței de munc ă și educației19. 
Concluzie: 
Volumul fondurilor europene disponibile pentru  incluziunea romilor nu va reprezenta o 
constrângere. Utilizarea eficace a fondurilor pentru îmbun ătățirea educa ției, ocupării forței de 
muncă, sănătății și locuințelor rămâne o provocare. Atunci când  sunt alocate fonduri pentru 
integrarea romilor, acestea trebuie utilizate în mod integrat. De asemenea, trebuie asigurat ă 
utilizarea consecvent ă atât a m ăsurilor obligatorii, cât și a celor facultative20. Acțiunile cu 
finanțare UE destinate îmbun ătățirii perspectivelor educa ționale ale copiilor romi trebuie 
însoțite de reforme favorabile incluziunii în sistemele de înv ățământ. Deoarece segregarea în 
domeniul educa ției și locuințelor este una din cele mai mari provoc ări din acest domeniu, 
Comisia va emite noi orient ări metodologice privind modul în  care fondurile europene pot 
promova desegregarea. De asemenea, aceasta va monitoriza strâns punerea în aplicare și 
îndeplinirea condi țiilor și va sprijini cele mai afectate state membre, implicând puncte de 
contact na ționale pentru romi, pentru a îmbun ătăți utilizarea și monitorizarea fondurilor 
europene pentru incluzi unea romilor la punerea în aplicare a programelor opera ționale pentru 
2014-2020 ale acestor state. 
2.2. Cooperare și coordonare: rolul PCNR, al autorit ăților locale și al societ ății civile 
 
Cadrul UE a solicitat statelor membre s ă instituie, s ă pună în aplicare și să monitorizeze SNIR 
ale acestora în strâns ă cooperare cu societatea civil ă și autoritățile locale și să numeasc ă un punct 
de contact na țional pentru romi (PCNR) care s ă coordoneze și să monitorizeze punerea în 
aplicare. Recomandarea Consil iului a reamintit faptul c ă PCNR trebuie s ă aibă un mandat și 
resurse suficiente pentru a putea îndeplini acest rol de coordonare. 
 Mai multe state membre (CZ, EE, ES, HU,  LT, PL, RO, SK) au revizuit sau î și revizuiesc 
strategiile na ționale sau planurile de ac țiune ori au elaborat strategii noi și mai ample privind 
incluziunea pentru a aborda decalajele identificate și a îndeplini cerin țele referitoare la perioada 
de programare 2014-2020. Activit ățile de implicare și consultare a societ ății civile și a 
autorităților locale cu privire la  aceste noi strategii și planuri de ac țiune au avut loc în anumite 
state membre, dar ar fi trebuit s ă fie mai substan țiale. 
                                                
 
18 În țările cu cele mai mari comunit ăți rome, urm ătoarele PO urmeaz ă o abordare multi-fond: în SK și HU, PO de 
dezvoltare a resurselor umane, în HU, PO teritoriale, în CZ și BG, PO pentru educa ție. 
19 De asemenea, aceste constat ări au fost confirmate de analiza desf ășurată în cadrul Re țelei de înv ățare EURoma a 
FSE „Consolidarea înv ățării în materie de politici pentru incluziunea romilor”  
http://www.euromanet.eu/about/index.html . 
20 Măsurile care investesc în oameni ar trebui înso țite de investi ții în infrastructur ă. 
  
8 
  
Comisia constat ă că implicarea autorit ăților locale în punerea în aplicare variaz ă mult21. 
Competen țele esențiale ale actorilor la nivel local în abordarea unor provoc ări, precum locuin țele 
și educația, sunt recunoscute din ce în ce mai mult, iar implicarea lor îmbun ătățită se traduce prin 
transformarea strategiilor na ționale în planuri de ac țiune locale . Deși aceste planuri de ac țiune 
au fost elaborate sau sunt revizuite/planificate în mai multe state membre (BG, CZ, EL, ES, HU, 
IE, IT, PL, RO, SE, SI, SK), fondurile și consolidarea capacit ăților necesare pentru a sprijini 
punerea în aplicare și monitorizarea acestora înc ă trebuie asigurate, dup ă cum a fost cazul 
planului de dezvoltare pent ru romi din Spania (cofinan țat de guvern, comunit ățile autonome și 
autoritățile locale pentru proiecte cuprinz ătoare de incluziune social ă care vizeaz ă romii). 
Această abordare contribuie la alinierea treptat ă a politicilor na ționale, regionale și locale. Alte 
state membre care nu au astfel de planuri de ac țiune locale au instituit și structuri de 
coordonare care func ționează drept forumuri consultative pentru punerea în aplicare și 
monitorizare  (AT, EE, FI, FR, DE, HR, LV, LT, NL, PT, SE, UK). În alte state membre (LU) 
sunt absente structuri de coordonar e specifice pentru romi, dar exist ă structuri care vizeaz ă 
integrarea unor grupu ri mai largi sau par țial suprapuse. Fragilitatea structurilor de coordonare 
orizontale (între ministere sectoriale) sau verticale (cu nivelurile regional și local), precum și 
slaba implicare a romilor sunt este cel mai vizibile în România, de și a fost ini țiat un dialog 
privind revizuirea strategiei.  În ceea ce prive ște implicarea societ ății civile, Comisia constat ă progrese cel pu țin într-o anumit ă 
privință: există în mod clar mai multe organiza ții ale societ ății civile rome care cunosc strategiile 
naționale și planurile de ac țiune locale. Acestea au depus eforturi considerabile pentru a- și întări 
participarea la punerea în aplicare și la monitorizare. R ămân în continuare ba riere semnificative 
în fața implicării societății civile rome, în ciuda ex emplelor existente la scar ă mică de construire 
a capacităților societ ății civile (de exemplu, ES, HR , PT). Reprezentarea legitim ă a romilor și 
implicarea ampl ă și transparent ă a societății civile  încă nu sunt asigurate în cele mai multe 
state membre. Anumite organiza ții rome au intrat de-abi a recent pe scena societ ății civile și sunt 
percepute ca neexperimentate și fragmentate. În special, este urgent ă întărirea capacit ății acestora 
și asigurarea implic
ării lor transparente la punerea în aplicare și monitorizarea la nivel local. 
 
                                                 
21 De asemenea, confirmat prin raportul elaborat  de Grupul operativ privind romii „Eurocities”. 
  
9 
 Exemple de cooperare și coordonare cu autorit ățile locale și societatea civil ă 
Austria : Implicarea autorit ăților locale și a societății civile este asigurat ă printr-un dialog structurat 
pe mai multe niveluri. Platforma de dialog pentru romi organizat ă de PCNR include reprezentan ți de 
la nivel na țional, regional și local, ai societ ății civile și ai mediului universitar. Grupul de 
coordonatori pentru drepturile omului din birourile autorit ăților provinciale și din ministere face 
schimb de experien ță privind m ăsurile pentru integrarea romilor ca un punct fix de pe ordinea de zi. 
Comitetul tehnic pentru integrarea ora șelor austriece se ocup ă și de integrarea romilor, datorit ă 
cooperării dintre PCNR și asociațiile austriece de ora șe și comune. 
Germania: Mai multe landuri ofer ă sprijin autorit ăților locale și comunit ăților rome și sinti. Landul 
Baden-Württemberg a semnat un contract de stat cu asocia ția națională romă și sinti din Germania în 
noiembrie 2013, pentru instituirea unui Consiliu pentru afaceri rome și sinti care reune ște părțile 
interesate relevante și care ofer ă sprijin financiar de  500  000 EUR pe an. Printre exemplele din alte 
landuri se num ără Strategia de integrare a romilor str ăini din Berlin, pachetul de m ăsuri pentru 
sprijinirea autorit ăților locale afectate de imigrare din Renania de Nord-Westfalia și măsurile de 
integrare din München. Recent, a fost instituit un comitet consultativ privind etnicii romi și sinti din 
Germania pentru a asigura dialogul cu reprezentan ții landurilor, ai ministerelor federale și ai 
asociațiilor sinti și rome la nivelul autorit ăților centrale germane.  
 
O cheie a succesului const ă în existen ța unor mecanisme eficace de coordonare  pentru a sus ține 
punerea în aplicare și monitorizarea. Toate statele membre au numit PCNR care s ă desfășoare 
acest rol de coordonare, iar mandatul, competen țele și resursele umane ale acestora s-au 
dezvoltat treptat. Mai multe PCNR au fost implicate în planificarea utiliz ării fondurilor UE 
pentru incluziunea romilor în perioada  2014-2020 (de exemplu, BG, HU, SK, ES, RO)22, deși 
coordonarea opera țională în proiectarea cererilor de oferte și a punerii în aplicare r ămâne de 
asigurat. PCNR au f ăcut progrese în direc ția instituirii unor structuri de coordonare oficiale cu 
cel puțin unele din p ărțile interesate relevante (precu m grupul de lucru cu autorit ăți locale și 
regionale în ES, Grupul consultativ privind integrarea comunit ăților rome în PT, parteneriatul 
național privind familiile nomade în IE  sau grupurile de lucru care implic ă autoritățile locale, 
constituite de DIHAL în FR). Structuri similare exist ă în mod oficial în cele mai multe alte state 
membre, dar implicarea ampl ă a actorilor locali și din societatea civil ă nu este asigurat ă, iar 
activitățile acestor organisme adesea nu sunt transparente sau regulate. 
 
Concluzie: 
PCNR sunt mai bine integrate în cadrul structurilor guvernamentale și din ce în ce mai implicate 
în planificarea utiliz ării fondurilor europene. Cu toat e acestea, pentru a le îmbun ătăți eficiența, 
sunt necesare mai multe resurse financiare și umane, precum și un mandat de coordonare 
întărit. Structurile de coordonare existente  trebuie transformate în mecanisme na ționale de 
cooperare eficace. Aceste mecanisme de cooperare  sunt necesare pentru a asigura o implicare 
amplă și transparent ă a tuturor p ărților interesate relevante, un schimb sistematic de bune 
practici, precum și sprijinirea punerii în aplicare și a monitoriz ării la nivel local. Comisia va 
oferi sprijin financiar pentru dezvoltarea platformelor na ționale pentru incluziunea romilor și va 
continua s ă sprijine cooperarea dintre  PCNR prin intermediul re țelei PCNR. Aceasta va 
colabora cu organiza țiile societ ății civile în domenii tematice pr incipale ale cadrului UE și se va 
                                                 
22 În anumite cazuri (de exemplu, PL), implicarea PCNR în planificarea fondurilor europene pentru perioada 
2014-2020 s-a redus din cauza descentraliz ării sporite. 
  
10 
 baza pe activitatea Platformei UE pentru incluz iunea romilor ca instru ment-cheie în cadrul 
ciclului politicilor europene. Comisia va realiza acest lucru prin conectarea strâns ă a platformei 
europene la platformele na ționale pentru romi, acordându-i un rol ca forum pentru dezbateri 
tematice privind rapoartel e din statele membre și societatea civil ă și care contribuie la 
evaluarea anual ă privind punerea în  aplicare a SNIR. 
2.3. Intensificarea eforturilor pentru combaterea discrimin ării 
 
În ciuda eforturilor Comisiei de a combate discriminarea, rasismul și xenofobia, în multe state 
membre, în special în cele cu cele mai mari comunit ăți rome și care au fost puternic afectate de 
criza economic ă, anti-țiganismul, demonstra țiile de extrem ă dreaptă, discursurile de incitare la 
ură și infracțiunile motivate de ur ă au fost în cre ștere. Deseori, politicienii și autoritățile publice 
nu au condamnat în m od public aceste tendin țe negative23. În alte state membre, dezbateri 
aprinse privind libertatea de circula ție și drepturile sociale au contri buit la stereotipuri negative 
despre romi. Drept rezultat, în mai multe state membre majorit ățile au păreri negative despre 
romi (IT: 85 %, FR: 66 %, EL: 53 %, UK: 50 %)24. În anumite cazuri, ac țiunile specifice pentru 
sprijinirea romilor au sporit și mai mult neîncrederea dintre romi și societate, ceea ce indic ă 
absența unei sensibiliz ări eficace cu privire la beneficiile reciproce ale integr ării romilor25. 
 
Acțiunile specifice, împreun ă cu voința politică aferentă, trebuie înso țite de instrumente 
juridice pentru a combate în mod eficace prejudec ățile, discriminarea, discursurile de 
incitare la ur ă și infracțiunile motivate de ur ă. Comisia este dedicat ă rolului său de gardian al 
tratatelor. Ca atare, aceasta garanteaz ă faptul că legislația european ă de combatere a discrimin ării 
este transpus ă și aplicată în mod corespunz ător. Acesta este punctul de plecare necesar în 
combaterea discrimin ării. În ianuarie 2014, Comisia a adoptat evaluarea sa referitoare la 
aplicarea directivelor europene  privind combaterea discrimin ării26 și a concluzionat c ă 
problemele specifice romilor deriv ă deseori din modul în care legisla ția este aplicat ă la nivel 
regional sau local. În plus, aceste probleme de aplicare se combin ă uneori cu norme legislative 
problematice.   Prin urmare, Comisia și-a intensificat eforturile de asigurare a transpunerii și aplicării corecte 
a legislației de combatere a discrimin ării față de romi în statele membre, inclusiv la nivel 
local. Aceasta evalueaz ă în mod proactiv orice problem ă supusă atenției sale și care poate indica 
                                                
 
23 Report by Council of Europe Commissioner for Human Rights, following his visit to Hungary, Strasbourg, 
16 decembrie 2014,  
https://wcd.coe.int/ViewDoc.jsp?Ref=CommDH(2014)21&Languag e=lanEnglish&Ver=original&BackColorInternet=C3C3C3&
BackColorIntranet=EDB021&BackColorLogged=F5D383 . 
24 2014 Global Attitude Survey, Pew Research Center, http://www.pewgloba l.org/2014/05/12/chapter-4-views-of-roma-
muslims-jews/ . 
25 Proiectele de locuin țe sociale pentru romi s-au lovit de opozi ția majorit ății populației în BG. 
26 Raport comun privind aplicarea Directivei 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a 
principiului egalit ății de tratament între persoane, f ără deosebire de ras ă sau origine etnic ă (Directiva privind 
egalitatea rasial ă) și a Directivei 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în 
favoarea egalit ății de tratament în ceea ce prive ște încadrarea în munc ă și ocuparea for ței de munc ă (Directiva 
privind egalitatea de tratament în ceea ce prive ște încadrarea în munc ă). 
  
11 
 o încălcare a directivei. În acest c ontext, sunt în curs de desf ășurare mai multe investiga ții 
privind discriminarea împotriva romilo r referitoare la accesul la educa ție27 sau locuin țe.  
 Discriminarea începe de la o vârst ă timpurie. Segregarea copiilor romi în educa ție persistă în 
continuare: numero și copii romi marginaliza ți frecventeaz ă școli sau clase segregate (SK: 58 %, 
HU: 45 %, EL: 35 %, CZ: 33 %, BG: 29 %, RO: 26 %)
28. În CZ și SK, peste 20 % din copiii 
romi de pân ă la 15 ani frecventeaz ă școli și clase speciale pentru copii cu dizabilit ăți mintale. 
Aceasta arat ă că, fără o reform ă favorabil ă incluziunii a politicilor publice privind educa ția, 
măsurile specifice nu pot genera schimbarea necesar ă a atitudinilor societ ății față de romi. 
Combaterea inegalit ății de șanse pentru romi trebuie s ă înceapă prin asigurarea accesului egal la 
o educație favorabil ă incluziunii și de bună calitate și prin eliminarea eficace a barierelor, atât din 
perspectiva cererii, cât și a ofertei, precum slaba con știentizare de c ătre părinți a importan ței 
educației și lipsa de preg ătire a profesorilor în ceea ce prive ște gestionarea diversit ății din sălile 
de clasă. Declarația de la Paris29 solicită, de asemenea, mobilizarea sectorului educa ției pentru a 
preveni și combate marginalizarea, intoleran ța, rasismul și radicalizarea și pentru a men ține un 
cadru al egalit ății de șanse pentru to ți, inclusiv prin asigurarea unei educa ții favorabile 
incluziunii pentru to ți copiii.  
 Trebuie abordat ă, de asemenea, ampla discriminare împotriva romilor  în etape ulterioare de pe 
parcursul vie ții. Majoritatea romilor marginaliza ți (54 %) se simt discrimina ți atunci când caut ă 
de lucru (CZ: 74 %, EL, IT, FR, PL: 64-68 %)
30. Discriminarea romilor în domeniul educa ției, 
locuințelor și ocupării forței de munc ă reprezint ă bariere structurale care împiedic ă participarea 
deplină a acestora la societate. Astfel, m ăsurile de combatere a discrimin ării care vizeaz ă 
angajatorii, profesorii, m ijloacele de comunicare, poli ția, furnizorii de servicii sociale, al ți 
funcționari publici, sindicatele și societatea în ansamblu au o importan ță primară. Un num ăr 
limitat de țări au instituit m ăsuri în acest domeniu, urmând abord ări pe care alte state membre le-
ar putea explora în mod util31.  
 
                                                 
27 În septembrie 2014, Comisia a lansat prima procedur ă dle constatare a neîndeplinirii obliga țiilor din cauza 
discrimin ării copiilor romi în educa ție (CZ). În aprilie 2015 a fost lansat ă o a doua procedur ă (SK).  
28 Studiu privind romii – Raport specific: Educa ție: situația romilor din 11 state membre ale UE, FRA, 2014. 
Întrebarea din studiu cere s ă se indice dac ă toți/mulți dintre colegii de clas ă sunt romi. Deoarece metodologia de 
eșantionare acoper ă zone în care romii au o densitate mai ridicat ă decât media na țională, răspunsurile ar putea 
reflecta o propor ție mai ridicat ă a copiilor romi într-o școală sau grădiniță. Totuși, datele sunt sugestive în sensul 
unei analize comparative între țări. 
29 Declarația privind promovarea cet ățeniei și valorile comune ale libert ății, toleran ței și nediscrimin ării prin 
educație, adoptat ă de comisarul Navracsics și miniștrii educa ției la 17 martie 2015, a se vedea 
https://ec.europa.eu/commission/sites/cwt/f iles/dp_mobilisation_eur opeenne_20150317.pdf. 
30 Studiu privind romii – Raport specific: S ărăcie și ocuparea for ței de munc ă: situația romilor din 11 state membre 
ale UE, FRA, 2014. 
31 De exemplu, FI: Re țea de angajatori care semneaz ă o Cartă privind diversitatea, care testeaz ă un model de 
monitorizare a discrimin ării la locul de munc ă, difuzarea de materiale informative (manualul „A ș angaja un rom?”). 
PT: Măsuri de combatere a discrimin ării instituite de Înalta Comisie pentru Migra ție, incluzând o echip ă de formare 
de 30 de persoane care desf ășoară activități de sensibilizare, site-ul „Rasismul pe internet”, care permite cet ățenilor 
să depună reclamații privind discriminarea rasial ă, precum și formare și recomand ări pentru mijloacele de 
comunicare privind abor darea etniei, a migra ției și a religiei. 
  
12 
 Exemple de combatere a discrimin ării 
Croația: Ca parte a modelului croat de cooperare interinstitu țională în combaterea infrac țiunilor 
motivate de ur ă, a fost instituit un sistem de colectare a datelor privind discriminarea și egalitatea. 
Cifrele indic ă un palmares pozitiv al poli ției în identificarea autorilor infrac țiunilor motivate de ur ă 
îndreptate împotriva romilor. Cele mai multe cazuri raportate sunt solu ționate în anul în care sunt 
raportate. O lege privind asisten ța judiciar ă gratuită, în vigoare de la 1 ianuarie 2014, simplific ă 
procesul de furnizare a asisten ței judiciare de baz ă.  
Irlanda: În septembrie 2014, Centrul irlandez de sprijin pentru imigran ți (Irish Immigrant Support 
Centre - NASC ) a desfășurat o sesiune pilot de formare împotriva rasismului cu 20 de ofi țeri de 
poliție din Cork, Irlanda. Formarea s-a concentrat pe sensibilizare și promovarea discu țiilor privind 
impactul rasismului asupra comunit ăților de migran ți și minorități etnice și modul de prevenire a 
stabilirii de profiluri pe criterii etnice în mod discriminatoriu. Vorbitorii migran ți din partea 
comunităților romă, musulman ă și africană și-au împărtășit experien țele și au luat parte la discu ție. 
Lecțiile învățate vor fi utilizate pentru elaborarea unui inst rumentar de formare care va fi aplicat la 
nivel național.  
Italia, Portugalia, Spania, România: Proiectul transna țional NET-KARD s-a derulat în 2013-2014. 
Acesta a fost finan țat în cadrul programului UE „Drepturi fundamentale și cetățenie” și a fost 
coordonat de Foundación Secretariado Gitano. Obiectivul s ău de ansamblu a fost de a preveni 
discriminarea împotriva romilor și de a îmbun ătăți asistența acordat ă victimelor prin promovarea 
cooperării între actori-cheie, precum și prin îmbun ătățirea și transferul experien ței metodologice 
existente. Principalul rezultat al proiectului este o serie de ghiduri practice privind combaterea 
discrimin ării împotriva romilor pentru avoca ți și juriști, serviciile de poli ție, asocia țiile romilor și 
profesioni știi din mijloacele de comunicare.  
 
Decizia-cadru a Consiliului32 privind combaterea rasismului și a xenofobiei este un instrument 
legislativ pentru combaterea discursurilor de incitare la ur ă și a infrac țiunilor motivate de 
ură care îi vizeaz ă și pe romi, întrucât oblig ă statele membre s ă sancționeze discursurile de 
incitare la ur ă și infracțiunile motivate de ur ă bazate pe considera ții rasiste sau xenofobe. În 
ianuarie 2014, Comisia a adopta t un raport privind pune rea în aplicare a deciziei-cadru și a 
concluzionat c ă o serie de state membre înc ă nu au transpus pe deplin și/sau corect toate 
dispozițiile acesteia și că existau anumite lipsuri în raport cu motiva ția rasistă și xenofob ă a 
infracțiunilor33. Prin urmare, Comisia a considerat c ă transpunerea juridic ă completă și corectă a 
deciziei-cadru existente constituie un prim pas c ătre combaterea rasismului și a xenofobiei în 
mod eficace și consecvent la nivelul UE34. 
 Deși măsurile de sensibilizare și de combatere a discrimin ării reprezint ă o condiție prealabil ă 
pentru succesul incluz iunii romilor, acestor m ăsuri nu li se acord ă suficient ă prioritate în cele 
mai multe SNIR.  Acțiunile de sensibilizare și de combatere a discrimin ării care vizeaz ă publicul 
larg (SI, LV, LT), angajatorii (IT, FI, PL), func ționarii publici (HR, IE, IT) sau mijloacele de 
comunicare (PT) și utilizarea birourilor locale de combatere a discrimin ării care îi sensibilizeaz ă 
pe romi cu privire la drepturile acestora și sprijină victimele discrimin ării (BG, NL) ar putea 
deveni mai r ăspândite. Cartea alb ă privind abuzurile și încălcările la adresa romilor și Comisia de 
                                                
 
32 2008/913/JAI. 
33 http://ec.europa.eu/jus tice/fundamental-rights/f iles/com_2014_27_en.pdf. 
34 De la 1 decembrie 2014, Comisia a ob ținut competen țe depline de punere în aplicare în raport cu deciziile-cadru, 
inclusiv Decizia-cad ru 2008/913/JAI. 
  
13 
 combatere a anti- țiganismului, care produce materiale educative pentru școli (SE), reprezint ă un 
efort notabil în acest domeniu. Combaterea anti- țiganismului ca form ă specifică de rasism care îi 
vizează pe romi este, de asemenea, strâns legat ă de acceptarea unuia dintre episoadele întunecate 
ale istoriei europene, Holocaustul romilor.  
Concluzie: 
Voința politică, viziunea pe termen lung, ac țiunea hot ărâtă și finanțarea suficient ă trebuie 
asigurate pentru a combate discriminarea și segregarea. Politicile publice generale în domeniul 
educației, al ocup ării forței de munc ă, al asisten ței medicale și al locuin țelor au nevoie de 
reforme favorabile incluziunii. Fondurile structurale și de investi ții europene pot fi mobilizate 
pentru a finan ța acțiunile de combatere a discrimin ării și de desegregare. Comisia continu ă să 
sublinieze rolul organismelor na ționale de promovare a egalit ății drept gardieni împotriva 
discrimin ării la nivel na țional, care ofer ă sprijin victimelor rome ale discrimin ării35. Comisia va 
utiliza toate mijloacele de competen ța sa pentru a combate discrimi narea, inclusiv proceduri de 
constatare a neîndeplinirii obliga țiilor. De asemenea, aceasta sus ține activit ățile transna ționale 
de sensibilizare pentru combaterea discrimin ării și a anti-țiganismului la nivel local. 
2.4. Dezvoltarea unei monitoriz ări mai bune și posibilitatea de a ajusta politicile 
 Cadrul UE a impus statelor membre s ă includă metode solide de monito rizare pentru a evalua 
impactul ac țiunilor de integrare a romilor, inclusiv monitorizarea de c ătre societatea civil ă. În 
2014-2020, utilizarea fondurilo r europene necesit ă indicatori de realizare și de rezultat pentru 
incluziunea romilor. Statele membre care au ales prioritatea de investi ții privind incluziunea 
socio-economic ă a comunit ăților marginalizate, precum romii, trebuie s ă demonstreze c ă dețin 
un mecanism de monitorizare solid pentru a evalua impactul ac țiunilor cu finan țare UE asupra 
romilor. Aceste evolu ții au crescut în mod vizibil presiun ea pentru înregistra rea de progrese în 
identificarea indicatorilor și construirea mecanismelor de monitoriza re care pot fi utilizate atât în 
contextul punerii în aplicare a SNIR, cât și în cel al fondurilor europene.  
 S-au întreprins câteva ac țiuni importante pentru consolidarea mecanismelor na ționale și europene 
de monitorizare și raportare. În 2012, a fost înfiin țat un grup de lucru pr ivind indicatorii de 
integrare a romilor. Acesta este coordonat de Agen ția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii 
Europene (FRA), cu implicarea statelor membre și a Comisiei. În prezent, 17 state membre 
participă la grupul de lucru
36.  
 Grupul de lucru a elaborat un cadru de raportare și de indicatori pentru a m ăsura progresul 
punerii în aplicare a m ăsurilor în temeiul recomand ării Consiliului
37. Acest cadru urm ărește 
să ofere statelor membre un instrument de autoevaluare și de comunicare a progresului în 
                                                 
35 De exemplu: BG, CZ, EL, FR, PL, RO, SE, UK. 
36 AT, BE, BG, CZ, EL, ES, FI, FR, HR, HU, IE, IT, NL, PT, RO, SK, UK. 
37 În timp ce angajamentele statelor membre în temeiul recomand ării servesc drept structur ă pentru cadru, alte 
standarde și angajamente func ționează și ca un context pentru raportarea statului membru, pentru a asigura c ă, în 
plus față de interven țiile orientate spre romi, în rezultate se reflect ă măsuri generale cu impact semnificativ asupra 
incluziunii romilor. Acestea includ angajame ntele în baza tratatelor fondatoare — fa ță de egalitate, combaterea 
excluziunii sociale și a discrimin ării, Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și legislația european ă de 
combatere a discrimin ării, precum și angajamentele în domeniul educa ției, ocupării forței de munc ă și combaterii 
sărăciei și excluziunii sociale asumate în cadrul semest rului european al Strategiei Europa 2020. 
  
14 
 raportarea anual ă viitoare a acestora, în conformitate cu recomandarea Consiliului. Utilizarea 
modelului va contribui la asigurarea consecven ței și la o transparen ță sporită a monitoriz ării 
naționale și europene a SNIR. În plus fa ță de elaborarea și testarea cadrului, grupul de lucru 
funcționează drept forum pentru schimbul de cuno ștințe și experien ță privind colectarea datelor.  
 
Exemple de monitorizare și colectare a datelor 
Ungaria: Institutul central de statistic ă maghiar a inclus întreb ări referitoare la etnie în anchete prin 
sondaj de mare dimensiune. Metoda a fost testat ă în cursul recens ământului din 2011. Ancheta 
asupra for ței de munc ă ce a acoperit 68  000 de persoane a utilizat dou ă întrebări privind etnia pentru a 
măsura identitatea etnic ă duală. Ancheta european ă de sănătate realizat ă prin interviu din 2014 a 
utilizat aceea și metodă. În 2014, etnia a fost inclus ă și în EU-SILC38, care a cuprins 20  000 de 
persoane. Informa țiile vor face posibil ă calcularea indicatorilor de baz ă de rezultat pentru 
monitorizarea punerii în a aplicare a SNIR. 
România: În noiembrie 2014, Institutul pentru Studierea Problemelor Minorit ăților Naționale din 
România a început punerea în aplicare a unui proiect de doi ani privind cartografierea comunit ăților 
rome în vederea monitoriz ării la nivel de comunitate. Proiectul de 1  milion EUR finan țat de SEE și 
de Mecanismul financiar norvegian 2009-2014 vizeaz ă comunitățile locale rome, administra ția de la 
nivel local și societatea civil ă. Participarea comunit ăților este un element important. Pe baza datelor 
colectate, un set de indicatori pentru monitorizarea progresului incluziunii romilor la nivel local va fi 
elaborat și aplicat monitoriz ării bazate pe rezultate.  
Slovacia: Un proiect na țional pentru monitorizarea și evaluarea politicilor de incluziune a romilor va 
fi finanțat din programul opera țional pentru dezvoltarea resurselor umane, acoperind activit ățile de 
consultare privind monitorizarea și de colectare de date, activit ățile analitice și portalul de informa ții 
privind SNIR. Monitorizarea impactului pe baza colect ării datelor va fi suplimentat ă de raport ări 
administrative și evaluări externe, inclusiv din partea societ ății civile.  
 
Mai multe state membre (BG, SK, RO) inten ționează să utilizeze FSE pentru a- și dezvolta 
sistemele de monitorizare. Participarea în cre ștere a institutelor na ționale de statistic ă la 
activitatea de instituire a mecanismelor na ționale de monitorizare este o evolu ție pozitiv ă. 
Rapoartele coali țiilor societ ății civile39 demonstreaz ă contribu ția valoroas ă pe care societatea 
civilă o poate aduce la monitorizarea SNIR. O consolidare suplimentar ă a capacit ăților, pentru a 
asigura o monitorizare sus ținută a punerii în aplicare a SNIR de c ătre societatea civil ă, va fi 
oferită prin viitorul proiect pilot al Parlamentului European. Impactul reform ării politicilor 
generale asupra romilor ar trebui monitorizat la rândul s ău în țările cu cele mai mari comunit ăți 
rome și care se confrunt ă cu provoc ările cele mai acute. 
 
                                                 
38 Statisticile UE referitoare la venit și la condițiile de via ță. 
39 Coordonat de Secretar iatul Decadei incluziun ii romilor, care acoper ă 11 state membre (BG, CZ, ES, HU, CR, FR, 
DE, IT, RO, SK, UK) în care, potrivit estim ărilor Consiliului Europei, tr ăiesc aproape 90 % din romii din UE. 
  
15 
 Concluzie: 
Dezvoltarea mecanismelor de monitorizare necesare este în curs. Din 2016, recomandarea 
Consiliului va servi drept cadru pent ru punerea în aplicare a monitoriz ării de către statele 
membre, societatea civil ă și Comisie, creând un si stem transparent de mon itorizare a eforturilor 
de integrare a romilor. Comisia, împreun ă cu Agenția pentru Drepturi Fundamentale, va sprijini 
statele membre s ă finalizeze și să utilizeze cadrul comun de raportare și de indicatori pentru 
raportarea anual ă a acestora privind punerea în aplicare a Recomand ării Consiliului. 
Colectarea datelor (date desegregate etnic sau date socio-economice indirecte) reprezint ă o 
prioritate. Urm ătorul val al studiului transna țional privind romii care va fi desf ășurat de FRA40 
va sprijini aceast ă colectare.  
3. Situația din țările implicate în procesul de aderare 
 Cadrul UE subliniaz ă faptul că obiectivele de integrare a romilor sunt la fel de relevante în țările 
implicate în procesul de ader are. Pachetul de extindere 2013
41 a identificat incluziunea romilor 
printre „elementele fundamentale” care ar trebui s ă ghideze viitoarea politic ă de extindere. De 
asemenea, Comisia a indicat faptul c ă activitățile privind integrarea romilor vor fi intensificate și 
va exista o finan țare mai mare și mai bine direc ționată în cadrul Instrumentului de asisten ță 
pentru preaderare (IPA II). Monitorizarea sporit ă a punerii în aplicare a stra tegiilor de integrare a 
romilor și a planurilor de ac țiune s-a concentrat pe cadrul UE și documentele de stare civil ă. 
Seminariile de integrare a romilor au continuat în țările din Balcanii de Vest și în Serbia42. Pentru 
Muntenegru, integrarea romilor a fost inclus ă și în negocierile de aderare la UE43. 
 Comisia a lansat recent o evaluare a IPA I pentru a sus ține angajamentul de utilizare a unor 
fonduri mai substan țiale în mod mai eficient pentru integrarea romilor în cadrul IPA II 
(2014-2020). Aceasta evalueaz ă programarea, punerea în aplicare și monitorizarea, precum și 
impactul global asupra situa ției romilor și oferă recomand ări pentru viitor. În decembrie 2014, 
Comisia a aprobat programul transna țional IPA „Integrarea romilor 2020”
44. Programul va 
furniza instrumente și expertiz ă pentru a sprijini angajame ntele de la nivel politic și strategic, 
asigurând implicarea structurat ă a societ ății civile. În octombrie 2014, Comisia a prezentat 
„Premiul pentru integrarea romilor în Balcanii de Vest și Turcia”, pentru sensibilizare cu privire 
la provoc ările cu care se confrunt ă romii și contribu ția adusă de ONG-uri. Premiul a recunoscut 
proiecte inovatoare și de succes în domeniul incluziunii romilor45. 
 
                                                 
40 Studiu FRA cu activitatea de teren încheindu-se în 2015. 
41 „Pachetul de extindere” anual ține cont de progresele realizat e de fiecare stat candidat sau poten țial candidat. 
42 În 2014, au fost organi zate seminarii cu toate p ărțile interesate relevante în Albania, Muntenegru și fosta 
Republică iugoslav ă a Macedoniei; m ăsurile de urm ărire a concluziilor seminariilor au fost monitorizate de 
subcomisiile de stabilizare și asociere. 
43 În cadrul capitolului 23 privind „sistemul judiciar și drepturile fundamentale”, Co misia a monitorizat peste 50 de 
măsuri de integrare a romilor care sunt in cluse în capitolul 23 al planului de ac țiune. Romii sunt inclu și în raportul 
intermediar anual pe baza informa țiilor transmise de administra ție și societatea civil ă. 
44 Acesta va fi pus în aplicare de Consiliul de cooperare regional ă. 
45 Printre câ știgători se num ără șapte proiecte desf ășurate în cea mai mare parte de ONG-uri locale din țările 
implicate în procesul de aderare. http://europa.eu/rapid/pre ss-release_IP-14-1064_en.htm . 
  
16 
 4. Perspective 
 
Au trecut patru ani de la lansarea cadrului UE și trei ani de la depunerea strategiilor statelor 
membre și prima evaluare a aces tora. Examinarea efectuat ă de Comisie identific ă îmbunătățiri 
clare privind alinierea strategiilor na ționale (revizuite) de integrare a romilor la instrumentele de 
finanțare UE pentru perioada 2014-2020. De asemenea, progresul este vizibil în mai multe state 
membre, prin cre șterea atribu țiilor punctelor de contact na ționale pentru romi. Acest lucru s-a 
realizat prin implicarea sporit ă a acestora în planificarea finan țării și în procesul decizional de 
aliniere a politicilor de incluziune a romilor și a celor generale. Este necesar ă în continuare o 
consolidare a resurselor financiare și umane ale acestor puncte și ale mandatului lor de 
coordonare. Transforma rea strategiilor na ționale în ac țiuni la nivel local se afl ă într-o faz ă 
timpurie și trebuie sus ținută printr-o finan țare durabil ă, consolidarea capacit ăților și implicarea 
deplină a autorităților locale și a societății civile, precum și printr-o monitorizare robust ă pentru a 
produce impactul tangibil mult a șteptat la nivel local, acolo unde apar provoc ările. Printre alte 
priorități-cheie care trebuie a bordate urgent se num ără consolidarea capacit ăților societ ății civile, 
necesitatea de a transforma structurile de coor donare oficiale în mecanisme de coordonare și 
cooperare eficace, cu implicarea deplin ă a tuturor p ărților interesate, precum și intensificarea 
combaterii discrimin ării, segreg ării și anti-țiganismului, pentru a asigura un acces egal al romilor 
la educație, locuri de munc ă, sănătate și locuințe. Acest lucru a fost confirmat și de discu țiile din 
cadrul reuniunii din martie 2015 a Platformei UE pentru incluziunea romilor, precum și de 
concluziile reuniunii respective46. 
 Comisia încurajeaz ă statele membre  să ia următoarele m ăsuri pentru a ob ține rezultate 
tangibile și durabile în direc ția integrării romilor la nivelul UE: 
• instituirea de platforme na ționale pentru romi  sau transformarea structurilor existente de 
coordonare pentru a promova înv ățarea reciproc ă la nivel local și pentru a asigura implicarea 
amplă a tuturor p ărților interesate și a comunit ăților rome la punerea în aplicare și la 
monitorizare; 
• utilizarea deplin ă a unor noi instrumente și fonduri disponibile în cadrul fondurilor 
structurale și de investi ții europene ; 
• asigurarea respect ării legislației de combatere a discrimin ării; 
• combaterea segreg ării ca măsură urgentă, inclusiv în contextul eforturilor mai largi de 
abordare a diversit ății și de promovare a toleran ței în conformitate cu Declara ția de la Paris; 
• monitorizarea și combaterea discursurilor de incitare la ur ă
 și a anti-țiganismului;  
• utilizarea deplin ă a cadrului de raportare și de indicatori  pentru propria monitorizare 
națională atât a punerii în aplicare a SNIR, cât și a utiliz ării ESIF, precum și pentru 
raportarea c ătre Comisie în temeiul Recomand ării Consiliului; 
• examinarea m ăsurii în care practicile de succes și dovedite  pe teritoriul acestora pot fi 
extinse pentru a le multiplica impactul și a acoperi un num ăr semnificativ de romi; 
• sprijinirea atingerii obiectivelor de integrare a romilor prin reformarea favorabil ă 
incluziunii a politicilor generale și finanțare națională durabilă. 
                                                 
46 http://ec.europa.eu/justice/events/roma-platform-2015/platformconclusions_en.htm .