În plus, Facebook, Google, Twitter și Mozilla au prezentat o serie de activități specifice pe care le vor desfășura în vederea și în pregătirea alegerilor europene din primăvara anului 2019, activități care se vor concentra pe securitatea și integritatea alegerilor.

La 16 octombrie, semnatarii inițiali ai codului și-au declarat aderarea oficială la acesta și au prezentat angajamentele pe care și le-a asumat fiecare, un tabel în care sunt indicate bunele practici relevante ale fiecărei companii, precum și jaloanele pentru punerea în aplicare globală a codului în UE. Semnatarii inițiali sunt: Facebook, Google, Twitter și Mozilla, organismul profesional care reprezintă platformele online (EDIMA) și organismele profesionale care reprezintă industria și agențiile de publicitate (EACA, IAB Europe, WFA și UBA).

Semnatarii codului trebuie să identifice angajamentele pe care și le vor asuma, în funcție de relevanța lor pentru produsele sau serviciile pe care le oferă. Codul cuprinde, ca parte integrantă, mai multe anexe în care sunt indicate politicile și acțiunile specifice pe care semnatarii le vor aplica pentru a respecta codul.

C. Integritatea serviciilor

Cu toate acestea, eforturile actuale de verificare factuală nu oferă o acoperire geografică suficientă și nici nu au capacitatea de a ține pasul cu volumul din în ce mai mare de conținut de știri online. De exemplu, Rețeaua IFCN acoperă în prezent numai 12 state membre. Rețeaua de verificare factuală a UER, deși acoperă întreaga Europă, furnizează servicii numai membrilor UER. În plus, activitățile de verificare factuală se limitează foarte adesea la verificarea conținutului online, fără să se efectueze o analiză a surselor și modelelor de dezinformare.

Proiectul trebuie să funcționeze conform standardelor profesionale stabilite și recunoscute (de exemplu principiile IFCN, cercetarea etică și standardele jurnalistice). În plus, participanții ar trebui să își desfășoare activitatea în condiții de independență deplină, fără nicio ingerință publică și pe baza normelor de guvernanță stabilite de organizațiile participante.

În cadrul Programului Orizont 2020 a fost selectată o acțiune de sprijin, SOMA (Observatorul social pentru analiza dezinformării și a platformelor de comunicare socială), pentru a crea o comunitate multidisciplinară, din care să facă parte, printre alții, verificatori ai veridicității informațiilor și cercetători universitari, cu scopul de a îmbunătăți capacitățile de analiză și de depistare, precum și de a înțelege mai bine diversele tipuri de amenințări de dezinformare. În acest scop, SOMA, care a fost lansată la 1 noiembrie 2018, va furniza o infrastructură-pilot IT.

Întrucât tehnologia informației și fenomenul dezinformării online evoluează rapid, Comisia a decis să își intensifice eforturile. În acest sens, a selectat patru noi acțiuni de cercetare și inovare, la finanțarea cărora Uniunea contribuie cu aproximativ 10 milioane EUR. Acțiunile selectate sunt: Eunomia (o soluție cu sursă deschisă pentru identificarea surselor de informații), SocialTruth (un ecosistem distribuit care facilitează accesul la diverse servicii de verificare), Provenance (o soluție fără intermediari pentru verificarea conținutului digital) și WeVerify (soluționarea provocărilor legate de verificarea conținutului printr-o metodă participativă de verificare). Aceste noi proiecte au ca scop dezvoltarea de servicii pentru comunitățile active în lupta împotriva dezinformării online.

De asemenea, în propunerea privind Programul Orizont Europa, Comisia a propus să se dedice eforturi pentru:

·a proteja stabilitatea democratică și economică prin dezvoltarea unor noi instrumente de combatere a dezinformării online;

·a înțelege mai bine rolul standardelor jurnalistice și al conținutului generat de utilizatori într-o societate hiperconectată și

·a sprijini aplicațiile și serviciile de internet de nouă generație, inclusiv mass-media, platforme de comunicare socială și rețele de socializare imersive și de încredere.

22.Procese electorale securizate și reziliente

A doua serie de acțiuni vizează tacticile de manipulare și dezinformare utilizate în cursul proceselor electorale. Pentru a permite desfășurarea unor procese electorale securizate și reziliente, în comunicare s-a propus inițierea unui dialog continuu cu scopul de a sprijini statele membre să gestioneze riscurile la adresa procesului electoral democratic prezentate de atacurile cibernetice și dezinformare, mai ales în perspectiva alegerilor europene din 2019.

În acest scop, Comisia a început în 2018 un dialog constructiv cu statele membre. Acesta a inclus un prim schimb cu ocazia conferinței privind bunele practici în materie electorală, care a avut loc la 25 și 26 aprilie 2018, la care au participat și reprezentanți ai Grupului de cooperare în domeniul securității rețelelor și a sistemelor informatice și ai comisiilor electorale.

În iulie 2018, pe baza contribuțiilor autorităților responsabile cu punerea în aplicare a Directivei NIS și cu sprijinul Comisiei și al Agenției Uniunii Europene pentru Securitatea Rețelelor și a Informațiilor (ENISA), Grupul de cooperare în domeniul securității rețelelor și a sistemelor informatice a publicat un Compendiu privind securitatea cibernetică a tehnologiei electorale. Compendiul este un document practic care analizează o serie de amenințări specifice și oferă comisiilor electorale exemple utile privind gestionarea riscurilor la adresa securității cibernetice a alegerilor.

Conferința la nivel înalt Election Interference in the Digital Age: Building Resilience to Cyber-Enabled Threats a avut loc la 15 și 16 octombrie 2018 la Bruxelles. Conferința i-a ajutat pe participanți să înțeleagă mai bine aspectele legate de securitatea cibernetică a alegerilor și a permis autorităților competente în domeniul NIS și comisiilor electorale să discute pașii următori posibili pentru punerea în aplicare a măsurilor relevante de securitate în cazul următoarelor alegeri europene.

Comisia a invitat diverse părți interesate să discute pe tema democrației în Europa, inclusiv despre procese electorale reziliente și dezbateri democratice deschise, la Colocviul anual privind drepturile fundamentale, care a avut loc la Bruxelles la 26 și 27 noiembrie. La colocviu au participat câteva sute de părți interesate, printre care s-au numărat factori de decizie naționali și europeni, organizații internaționale, organizații ale societății civile, reprezentanți ai mass-media și ai platformelor de comunicare socială, ai mediului de afaceri și ai instituțiilor de învățământ, și care au identificat noi modalități de a stimula participarea democratică liberă, deschisă și sănătoasă.

Comisia va lua măsuri subsecvente concluziilor colocviului, inclusiv prin activitatea rețelelor de cooperare electorală naționale și europene, care sunt în curs de înființare în temeiul pachetului legislativ din domeniul electoral prezentat de Comisie în luna septembrie 2018. Rețelele electorale naționale vor facilita colaborarea autorităților competente pentru alegeri cu alte autorități, printre care se numără organisme de reglementare a mass-mediei și autorități responsabile cu protecția datelor și securitatea cibernetică. Rețeaua de cooperare europeană va sprijini schimbul de informații și bune practici între statele și organismele Uniunii și va avea prima reuniune în luna ianuarie 2019.