[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 27.9.2010

COM(2010) 510 final

2010/0264 (COD)

Propunere de

DIRECTIVĂ A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI

privind dispozitivele de protecţie în caz de răsturnare, montate în partea din spate a tractoarelor agricole şi forestiere pe roţi, cu ecartament îngust

(Text codificat)

(Text cu relevanţă pentru SEE)

EXPUNERE DE MOTIVE

1. În contextul unei Europe a cetăţenilor, Comisia Europeană acordă o mare importanţă simplificării şi clarităţii dreptului Uniunii în scopul de a-l face mai lizibil şi mai accesibil cetăţeanului, oferindu-i astfel posibilităţi sporite de a face uz de drepturile specifice care îi sunt conferite.

Dar acest obiectiv nu va putea fi atins atât timp cât va persista un număr mult prea mare de dispoziţii care, fiind modificate de nenumărate ori şi adeseori în mod substanţial, se găsesc dispersate parte în actul originar, parte în actele modificatoare ulterioare. Astfel, pentru a identifica dispoziţiile în vigoare este necesară o muncă de cercetare şi de comparare a unui număr mare de acte.

Prin urmare, claritatea şi transparenţa dreptului depind şi de codificarea legislaţiei adeseori modificată.

2. La1 aprilie 1987, Comisia a dat instrucţiuni[1] serviciilor sale de a realiza codificarea tuturor actelor cel mai târziu după a zecea lor modificare, menţionând că este vorba despre o cerinţă minimală şi că, în vederea clarităţii şi a bunei înţelegeri a dispozițiilor acestora, serviciile responsabile ar trebui să codifice textele la intervale şi mai scurte.

3. Concluziile preşedinţiei Consiliului European de la Edimbourg din decembrie 1992 au confirmat aceste imperative[2], subliniind importanţa codificării care asigură o securitate juridică în ceea ce priveşte dreptul aplicabil la un moment dat în legătură cu o problemă specifică.

Codificarea trebuie realizată respectând cu stricteţe procedura normală de adoptare a actelor Uniunii.

Întrucât nici o modificare de substanţă nu poate fi introdusă în actele care fac obiectul codificării, Parlamentul European, Consiliul şi Comisia au convenit, prin acordul interinstituţional din 20 decembrie 1994, că, în vederea adoptării rapide a actelor codificate, ar putea fi utilizată o procedură accelerată.

4. Obiectul prezentei propuneri este codificarea directivei Consiliului 86/298/CEE din 26 mai 1986 privind dispozitivele de protecţie în caz de răsturnare, montate în partea din spate a tractoarelor agricole şi forestiere pe roţi, cu ecartament îngust[3]. Noua directivă se substituie diverselor acte care îi sunt încorporate[4]; prezenta propunere păstrează în totalitate conţinutul actelor astfel codificate şi se limitează la a le regrupa, aducând numai modificările de formă cerute de însăşi operaţia de codificare.

5. Prezenta propunere de codificare a fost elaborată pe baza unei consolidări prealabile a textului, în 22 de limbi oficiale, a directivei 86/298/CEE şi a actelor care o modifică efectuată prin intermediul unui sistem informatic , de către Oficiul pentru Publicaţii al Uniunii Europene . În cazul articolelor renumerotate, corelaţia între vechea numerotare şi cea nouă este prezentată în tabelul de corespondenţă de la anexa VIII la directiva codificată.

ê 86/298/CEE (adaptat)

2010/0264 (COD)

Propunere de

DIRECTIVĂ A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI

privind dispozitivele de protecţie în caz de răsturnare, montate în partea din spate a tractoarelor agricole şi forestiere pe roţi, cu ecartament îngust

(Text codificat)

(Text cu relevanţă pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene, în special articolul Ö 114 Õ,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea propunerii de act legislativ către parlamentele naţionale

având în vedere avizul Comitetului Economic şi Social European[5],

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară,

întrucât:

ê

1. Directiva 86/298/CEE a Consiliului din 26 mai 1986 privind dispozitivele de protecţie în caz de răsturnare, montate în partea din spate a tractoarelor agricole şi forestiere pe roţi, cu ecartament îngust[6] a fost modificată de mai multe ori[7] în mod substanţial . Este astfel necesar, din motive de claritate şi de raţionalizare, să se codifice directiva menţionată.

ê 86/298/CEE considerent 1 (adaptat)

2. Ö Directiva 86/298/CEE este una dintre directivele speciale în legătură cu procedura de omologare CE de tip prevăzută de directiva 74/150/CEE a Consiliului, înlocuită de directiva 2003/37/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 26 mai 2003 privind omologarea de tip a tractoarelor agricole sau forestiere, a remorcilor acestora şi a echipamentului remorcat interschimbabil, împreună cu sistemele, componentele şi unităţile lor tehnice separate şi de abrogare a Directivei 74/150/CEE[8] a Consiliului, şi stabilește cerinţele tehnice cu privire la modelul si construcţia tractoarelor agricole şi forestiere în ceea ce priveşte dispozitivele de protecţie în caz de răsturnare. Aceste cerinţe tehnice vizează aproprierea legislaţiilor statelor membre în vederea aplicării, pentru fiecare tip de tractor, a procedurii de omologare CE prevăzută de directiva 2003/37/CE. Prin urmare, dispoziţiile Directivei 2003/37/CE privind omologarea de tip a tractoarelor agricole sau forestiere, a remorcilor acestora şi a echipamentului remorcat interschimbabil, împreună cu sistemele, componentele şi unităţile lor tehnice separate şi de abrogare a se aplică prezentei directive. Õ

ê

3. Prezenta directivă nu trebuie sa aducă atingere obligaţiilor statelor membre privind termenele de transpunere în dreptul intern şi de aplicare a directivelor menţionate la anexa VII, partea B,

ê 86/298/CEE (adaptat)

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Prezenta directivă se aplică tractoarelor Ö astfel cum sunt definite în Õ articolul Ö 2(j) Õ din Directiva Ö 2003/37/CE Õ şi care prezintă următoarele caracteristici:

(a) gardă la sol de cel mult 600 milimetri sub punctul cel mai jos al axelor faţă sau spate, ţinând cont de diferenţial;

ê 89/682/CEE art.1 pct.1 (adaptat)

(b) ecartament fix sau reglabil cu lăţimea mai mică de 1 150 mm pentru axele pe care au fost montate anvelopele cele mai late; deoarece axa pe care au fost montate anvelopele cele mai late se presupune că este reglată pentru o lăţime maximă a ecartamentului de 1 150 mm, cealaltă axă trebuie să poată fi reglată astfel încât marginile exterioare ale anvelopelor cele mai înguste să nu depăşească marginile exterioare ale anvelopelor de pe axa pe care au fost montate anvelopele cele mai late Ö ; în cazul în care Õ ambele axe sunt echipate cu roţi şi anvelope de aceeaşi dimensiune, lăţimea ecartamentului fix sau reglabil la ambele axe trebuie să fie mai mică de 1 150 mm;

ê 86/298/CEE (adaptat)

(c) masă de peste 600 kilograme, corespunzătoare Ö masei Õ neîncărcate a tractorului prevăzut la Ö punctul 2.1 Õ din Ö modelul A din Õ anexa I la Directiva 2003/37/CE, inclusiv dispozitivul de protecţie în caz de răsturnare, instalat conform prezentei directive, şi pneurile de cea mai mare dimensiune recomandată de constructor.

ê 86/298/CEE

Articolul 2

(1) Fiecare stat membru acordă omologarea CE de tip pe componente pentru orice tip de dispozitiv de protecţie în caz de răsturnare, precum şi montarea sa pe tractor, în conformitate cu specificaţiile de construcţie şi de încercări prevăzute la anexele I şi II.

(2) Statul membru care a realizat omologarea CE de tip pe componente ia măsurile necesare pentru a supraveghea, în măsura în care este necesar, conformitatea fabricării cu tipul omologat, la nevoie în colaborare cu autorităţile competente ale celorlalte state membre. Această supraveghere se limitează la sondaje.

Articolul 3

ê 86/298/CEE (adaptat)

Statele membre acordă constructorului unui tractor sau producătorului unui dispozitiv de protecţie în caz de răsturnare sau reprezentanţilor acestora o marcă de omologare CE de tip Ö pe componente Õ conform Ö exemplului Õ stabilit în anexa III pentru fiecare tip de dispozitiv de protecţie în caz de răsturnare, precum şi fixarea sa pe tractorul pe care îl omologhează în temeiul articolul 2.

ê 86/298/CEE (adaptat)

Statele membre adoptă toate măsurile necesare pentru a împiedica utilizarea mărcilor care pot crea confuzii între aceste dispozitive, al căror tip a fost omologat Ö pe componente Õ în temeiul articolul 2, şi alte dispozitive.

ê 86/298/CEE (adaptat)

Articolul 4

Un stat membru nu Ö interzice Õ introducerea pe piaţă a dispozitivelor de protecţie în caz de răsturnare precum şi fixarea lor pe tractoarele cărora le sunt destinate din motive legate de construcţia lor, în cazul în care acestea poartă marca de omologare CE de tip Ö pe componente Õ.

Cu toate acestea, un stat membru poate interzice introducerea pe piaţă a dispozitivelor purtând marca de omologare CE de tip Ö pe componente Õ care, în mod sistematic, nu sunt conforme cu tipul omologat.

ê 86/298/CEE

Acest stat membru informează de îndată celelalte state membre şi Comisia asupra măsurilor luate, precizând motivele deciziei sale.

Articolul 5

ê 86/298/CEE (adaptat)

Autorităţile competente din fiecare stat membru trimit autorităţilor competente din celelate statele membre, în termen de o lună, o copie a fişei de omologare CE Ö de tip pe componente Õ, al cărei model este indicat la anexa IV, stabilită pentru fiecare tip de dispozitiv de protecţie în caz de răsturnare pe care îl omologhează sau pe care refuză să îl omologheze.

Articolul 6

(1) În cazul în care statul membru care a efectuat omologarea CE de tip Ö pe componente Õ constată că mai multe dispozitive de protecţie în caz de răsturnare, precum şi fixarea lor pe tractor, purtând aceeaşi marcă de omologare CE de tip Ö pe componente Õ, nu sunt conforme tipului omologat, ia toate măsurile necesare pentru a asigura conformitatea fabricaţiei cu tipul omologat.

Autorităţile competente ale acestui stat membru avertizează autorităţile din celelalte state membre asupra măsurilor luate care pot fi extinse, în cazul în care este vorba de o neconformitate gravă şi repetată, până la retragerea omologării CE de tip Ö pe componente Õ.

Ö Aceste Õ autorităţi iau aceleaşi măsuri în cazul în care sunt informate de către autorităţile competente ale altui stat membru asupra existenţei unei astfel de lipse de conformitate.

(2) Autorităţile competente ale statelor membre se informează reciproc, în termen de o lună, în legătură cu retragerea unei omologări CE de tip Ö pe componente Õ acordate, precum şi în legătură cu motivele care justifică această măsură.

Articolul 7

Orice decizie prin care se refuză sau se retrage o omologare CE de tip Ö pe componente Õ sau se interzice introducerea pe piaţă sau utilizarea, luată în temeiul dispoziţiilor adoptate în vederea aplicării prezentei directive, este motivată în mod detaliat.

Aceste decizii sunt comunicate celor interesaţi, cu indicarea căilor de atac prevăzute de legislaţia în vigoare în statele membre şi termenele în care poate fi introdusă acţiunea.

Articolul 8

ê 2000/19/CE art. 2 (adaptat)

(1) Ö În ceea ce priveşte tractoarele care respectă cerinţele stabilite prin prezenta directivă Õ statele membre nu pot:

a) refuza pentru un tip de tractor, acordarea omologării CE de tip sau acordarea omologării naţionale de tip şi nici

b) interzice punerea în circulaţie a tractoarelor.

(2) Statele membre pot refuza acordarea omologării naţionale de tip pentru un tip de tractor daca acesta nu este conform cu cerinţele Ö stabilite de Õ prezenta directivă.

ê 86/298/CEE (adaptat)

Articolul 9

Statele membre nu pot refuza Ö înmatricularea Õ sau interzice vânzarea, sau utilizarea tractoarelor din motive privind dispozitivele de protecţie în caz de răsturnare, precum şi fixarea lor pe tractor, în cazul în care acestea poartă marca de omologare CE de tip Ö pe componente Õ şi în care specificaţiile prevăzute în anexa V sunt respectate.

ê 86/298/CEE

Articolul 10

Prezenta directivă nu aduce atingere posibilităţii statelor membre de a adopta, cu respectarea tratatului, dispoziţiile pe care le consideră necesare pentru a asigura protecţia muncitorilor la utilizarea tractoarelor respective, cu condiţia ca aceasta să nu implice modificări ale dispozitivelor de protecţie în raport cu specificaţiile din prezenta directivă.

Articolul 11

ê 86/298/CEE (adaptat)

(1) În cadrul omologării CE de tip, orice tractor prevăzut la articolul 1 Ö este Õ echipat cu un dispozitiv de protecţie în caz de răsturnare.

(2) Dispozitivul prevăzut la alineatul (1), în cazul în care nu este vorba de un dispozitiv de protecţie cu două cadre în faţa scaunului conducătorului auto, Ö corespunde Õ specificaţiilor din anexele I şi II la prezenta directivă sau din Ö anexele I-IV Õ la Directivele 2009/57/CE[9] sau 2009/75/CE[10] ale Parlamentului European și ale Consiliului .

Articolul 12

Modificările necesare pentru a adapta Ö cerinţele prevăzute în Õ anexele Ö I - VI Õ la progresul tehnic sunt adoptate în conformitate cu procedura Ö menţionată Õ la articolul Ö 20 alineatul (3) Õ din Directiva Ö 2003/37/CE Õ.

Articolul 13

Ö Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor dispoziţii de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă Õ

ê

Articolul 14

Directiva 86/298/CEE astfel cum a fost modificată de actele enumerate în anexa VII, partea A se abrogă fără a aduce atingere obligaţiilor statelor membre privind termenele de transpunere şi de punere în aplicare în dreptul intern a directivelor menţionate la anexa VII, partea B.

Trimiterile la directiva abrogată se înţeleg ca trimiteri la prezenta directivă şi se citesc în conformitate cu tabelul de corespondenţă din anexa VIII.

Articolul 15

Prezenta directivă intră în vigoare la 1 mai 2011..

ê 86/298/CEE

Articolul 16

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la [...], [...]

Pentru Parlamentul European, Pentru Consiliu,

Preşedintele Preşedintele […] […]

ê 86/298/CEE (adaptat)

LISTA ANEXELOR

ANEXA I | Condiţii de omologare CE de tip Ö pe componente Õ |

ANEXA II | Cerinţe tehnice |

ANEXA III | Marcaje |

ANEXA IV | Model de fişă de omologare CE de tip Ö pe componente Õ |

ANEXA V | Condiţii pentru omologarea CE de tip |

ANEXA VI | Model de anexă la fişa de omologare CE a unui tip de tractor privind rezistenţa dispozitivelor de protecţie precum şi a fixării acestora pe tractor |

Ö ANEXA VII Õ | Ö Partea A: Directiva abrogată şi lista modificărilor ulterioareÕ |

Ö ParteaB: Lista termenelor de transpunere în dreptul intern şi de punere în aplicare Õ |

Ö ANEXA VIII Õ | Ö Tabel de corespondenţă Õ |

________________

ANEXA I

CONDIŢII PENTRU OMOLOGAREA CE DE TIP Ö PE COMPONENTE Õ

ê 2010/22/UE art.2 şi anexa II pct. 1

1. Se aplică definițiile și cerințele care figurează la punctul 1 din Codul 7[11] al Deciziei C(2008)128 a OCDE din octombrie 2008, cu excepția punctului 1.1. (Tractoare agricole și forestiere), redactate după cum urmează:

„1. Definiții

1.1 [nu se aplică]

1.2 Structură de protecție împotriva răsturnării

Se înțelege prin structură de protecție împotriva răsturnării (cabină sau cadru de securitate), denumită în continuare „structură de protecție”, structura prevăzută pe un tractor cu scopul esențial de a evita sau de a limita riscurile la care se expune conducătorul în cazul răsturnării tractorului în timpul utilizării normale a acestuia.

Structura de protecție împotriva răsturnării se caracterizează prin furnizarea de spațiu pentru un spațiu liber destul de mare astfel încât să protejeze conducătorul atunci când este așezat fie în spațiul interior al structurii, fie într-un spațiu delimitat de către o serie de linii drepte din marginile exterioare ale structurii către orice parte a tractorului care ar putea veni în contact cu solul și care este capabil să sprijine tractorul în poziția respectivă dacă acesta se răstoarnă.

1.3 Ecartament

1.3.1 Definiție preliminară: planul median al roții

Planul median al roții este echidistant față de cele două planuri care conțin periferia jantelor la marginile lor exterioare.

1.3.2 Definiția ecartamentului

Planul vertical care trece prin axa roții intersectează planul său median de-a lungul unei linii drepte care întâlnește, la un moment dat, suprafața de susținere. Dacă A și B sunt cele două puncte astfel definite pentru roțile de pe aceeași osie a tractorului, atunci lățimea ecartamentului este distanța dintre punctele A și B. Astfel, ecartamentul poate fi definit atât pentru roțile anterioare, cât și pentru cele posterioare. Acolo unde există roți duble, ecartamentul este distanța dintre două planuri, fiecare fiind planul median al perechilor de roți.

1.3.3 Definiție suplimentară: planul median al tractorului

Se iau pozițiile extreme ale punctelor A și B pentru osia posterioară a tractorului, ceea ce dă valoarea maximă posibilă pentru ecartament. Planul vertical în unghiuri drepte față de linia AB la punctul său central este planul median al tractorului.

1.4 Ampatament

Distanța dintre planurile verticale care trec prin cele două linii AB astfel cum au fost definite la punctul 1.3, una pentru roțile anterioare și una pentru roțile posterioare.

1.5 Stabilirea punctului index al scaunului; Ajustarea pentru încercare

1.5.1 Punct index al scaunului (PIS)[12]

Punctul index al scaunului se stabilește în conformitate cu standardul ISO 5353:1995

1.5.2 Poziția scaunului și ajustarea pentru încercare

1.5.2.1 în cazul în care înclinarea spătarului și a șezutului scaunului este reglabilă, acestea trebuie reglate astfel încât punctul index al scaunului să se afle în poziția cea mai înaltă și cea mai în spate;

1.5.2.2 în cazul în care scaunul are un sistem de suspensie, acesta trebuie blocat la jumătate, cu excepția cazului în care există instrucțiuni contrare indicate explicit de către fabricantul scaunului;

1.5.2.3 în cazul în care poziția scaunului este reglabilă numai în lungime și pe verticală, axa longitudinală care trece prin punctul index al scaunului trebuie să fie paralelă cu planul vertical longitudinal al tractorului care trece prin centrul volanului, cu o toleranță admisă de cel mult 100 mm față de acel plan.

1.6 Spațiu liber

1.6.1 Plan de referință

ê 2010/22/UE art. 2 şi anexa II pct. 1 (adaptat)

Spațiul liber este reprezentat în figurile 7.1 și 7.2. Spațiul este definit în raport cu un planul de referință și cu punctul index al scaunului (PIS). Planul de referință este un plan vertical, în general longitudinal cu tractorul și trecând prin punctul index al scaunului și prin centrul volanului. În mod normal, planul de referință coincide cu planul longitudinal median al tractorului. Se consideră că acest plan de referință se deplasează orizontal cu scaunul și volanul în timpul aplicării sarcinii, dar rămâne perpendicular pe tractor sau pe podeaua structurii de protecție împotriva răsturnării. Spațiul liber se definește pe baza punctelor 1.6.2 și 1.6.3.

1.6.2 Stabilirea spațiului liber pentru tractoare cu scaune care nu sunt reversibile

Spațiul liber pentru tractoare cu scaune care nu sunt reversibile este definit la punctele 1.6.2.1 – 1.6.2.13 și este limitat de următoarele planuri, tractorul fiind pe o suprafață orizontală, scaunul, când este reglabil, ajustat în poziția cea mai înaltă și cea mai în spate[13], iar volanul, când este reglabil, ajustat în poziție medie pentru un conducător așezat pe scaun:

1.6.2.1. un plan orizontal A1 B1 B2 A2, (810 + av) mm deasupra punctului index al scaunului (PIS), linia B1B2 fiind localizată la (ah-10) mm în spatele PIS;

1.6.2.2. un plan înclinat H1 H2 G2 G1, perpendicular pe planul de referință, incluzând atât un punct situat la 150 mm în spatele liniei B1B2, precum și punctul cel mai din spate al spătarului scaunului;

1.6.2.3. o suprafață cilindrică A1 A2 H2 H1, perpendiculară pe planul de referință, având o rază de 120 mm și fiind tangențială planurilor definite la punctele 1.6.2.1 și 1.6.2.2;

1.6.2.4. o suprafață cilindrică B1 C1 C2 B2, perpendiculară pe planul de referință, având o rază de 900 mm și prelungindu-se cu 400 mm în față și fiind tangențială planului definit la punctul 1.6.2.1, de-a lungul liniei B1B2;

1.6.2.5. un plan înclinat C1 D1 D2 C2, perpendicular pe planul de referință, care unește suprafața definită la punctul 1.6.2.4 și care trece la 40 mm de marginea exterioară din față a volanului. În cazul unui volan în poziție ridicată, acest plan se prelungește în față plecând de la linia B1B2, tangențial cu suprafața definită la punctul 1.6.2.4;

1.6.2.6. un plan vertical D1 K1 E1 E2 K2 D2 perpendicular pe planul de referință și situat la 40 mm în fața marginii exterioare a volanului;

1.6.2.7. un plan orizontal E1 F1 P1 N1 N2 P2 F2 E2 care trece printr-un punct situat la (90-av) mm sub punctul index al scaunului (PIS);

1.6.2.8. o suprafață G1 L1 M1 N1 N2 M2 L2 G2, dacă este necesar, curbă plecând de la limita inferioară a planului definit la punctul 1.6.2.2, către planul orizontal definit la punctul 1.6.2.7, perpendiculară pe planul de referință și în contact cu spătarul scaunului pe toată lungimea ei;

1.6.2.9. două planuri verticale K1 I1 F1 E1 și K2 I2 F2 E2 paralele cu planul de referință, la 250 mm de o parte și de alta a planului de referință și limitate în partea superioară la 300 mm deasupra planului definit la punctul 1.6.2.7;

1.6.2.10. două planuri înclinate și paralele A1 B1 C1 D1 K1 I1 L1 G1 H1 și A2 B2 C2 D2 K2 I2 L2 G2 H2 plecând de la marginea superioară a planurilor definite la punctul 1.6.2.9 și care întâlnesc planul orizontal definit la punctul 1.6.2.1, la cel puțin 100 mm de la planul de referință, pe partea pe care se aplică sarcina;

1.6.2.11. două porțiuni de planuri verticale Q1 P1 N1 M1 și Q2 P2 N2 M2 paralele cu planul de referință, la 200 mm de o parte și de alta a planului de referință și limitate în partea superioară la 300 mm deasupra planului orizontal definit la punctul 1.6.2.7;

1.6.2.12. două porțiuni I1 Q1 P1 F1 și I2 Q2 P2 F2 dintr-un plan vertical, perpendiculare pe planul de referință și trecând la (210-ah) mm prin fața PIS;

1.6.2.13. două porțiuni I1 Q1 M1 L1 și I2 Q2 M2 L2 ale planului orizontal care trece la 300 mm deasupra planului definit la punctul 1.6.2.7.

ê 2010/22/UE 2005/67/CE art. 2 şi anexa II pct. 1 (adaptat)

1.6.3 Stabilirea spațiului liber pentru tractoare cu post de conducere reversibil

Pentru tractoarele cu post de conducere reversibil (cu scaun și volan reversibile), spațiul liber este spațiul care cuprinde cele două spații libere definite de cele două poziții diferite ale volanului și scaunului.

1.6.4 Scaune opționale

1.6.4.1 În cazul tractoarelor care ar putea fi echipate cu scaune opționale, trebuie utilizat în timpul încercărilor spațiul care cuprinde punctele de poziționare a scaunului pentru toate opțiunile oferite. Structura de protecție nu trebuie să intre în spațiul liber mai mare care ține seama de aceste diverse puncte de poziționare a scaunului.

1.6.4.2 În cazul în care, după efectuarea încercării, se oferă o nouă opțiune pentru scaun, trebuie să se facă o verificare pentru a stabili dacă spațiul liber din jurul noului PIS se găsește în interiorul spațiului determinat anterior. Dacă acest lucru nu se întâmplă, trebuie efectuată o nouă încercare.

1.7 Toleranța admisă la măsurare

Dimensiuni liniare: | ± 3 mm |

cu următoarele excepții: |

deformarea pneurilor: | ± 1 mm |

deformarea structurii în timpul aplicării sarcinilor orizontale: | ± 1 mm |

înălțimea de cădere a ciocanului pendul: | ± 1 mm |

Mase: | ± 1 % |

Forțe: | ± 2 % |

Unghiuri: | ± 2 ° |

1.8 Simboluri

ah | (mm) | Jumătate din reglajul orizontal al scaunului |

av | (mm) | Jumătate din reglajul vertical al scaunului |

B | (mm) | Lățimea minimă totală a tractorului; |

B6 | (mm) | Lățimea maximă exterioară a structurii de protecție; |

D | (mm) | Deformarea structurii în punctul de impact (încercări dinamice) sau în punctul și în axul de aplicare a sarcinii (încercări statice); |

D' | (mm) | Deformarea structurii pentru energia calculată cerută; |

Ea | (J) | Energia de deformare absorbită în locul în care este suprimată sarcina. Zonă înscrisă în interiorul curbei F–D; |

Ei | (J) | Energia de deformare absorbită. Zonă situată sub curba F–D; |

E'i | (J) | Energia de deformare absorbită după aplicarea sarcinii suplimentare în urma unei rupturi sau fisuri; |

E''i | (J) | Energia de deformare absorbită în timpul încercării de suprasarcină în cazul în care sarcina a fost suprimată înainte de începerea acestei încercări de suprasarcină. Zonă situată sub curba F–D; |

Eil | (J) | Energia care trebuie absorbită în timpul aplicării sarcinii longitudinale; |

Eis | (J) | Energia care trebuie absorbită în timpul aplicării sarcinii laterale; |

F | (N) | Forța de sarcină statică; |

F' | (N) | Forța de sarcină pentru energia calculată cerută, corespunzătoare E'i; |

F-D | Diagrama forță/deformare; |

Fmax | (N) | Forța de sarcină statică maximă care apare în cursul aplicării sarcinii, cu excepția suprasarcinii; |

Fv | (N) | Forța de strivire verticală; |

H | (mm) | Înălțimea de cădere a ciocanului pendul (încercări dinamice); |

H’ | (mm) | Înălțimea de cădere a ciocanului pendul pentru încercarea suplimentară (încercări dinamice); |

I | (kgm2) | Momentul de inerție de referință al tractorului în raport cu linia centrală a roților posterioare, oricare ar fi masa acestor roți posterioare; |

L | (mm) | Ampatamentul de referință al tractorului; |

M | (kg) | Masa de referință a tractorului în timpul încercărilor de rezistență, astfel cum este definită la punctul 3.1.1.4 din anexa II. |

”

ê 86/298/CEE

2. CERINŢE GENERALE

ê 86/298/CEE (adaptat)

2.1. Toate dispozitivele de protecţie, precum şi fixarea lor pe tractor, trebuie concepute şi construite astfel încât să corespundă scopului principal indicat la pct. 1.

2.2. Această condiţie este considerată îndeplinită atunci când sunt respectate specificaţiile de la anexa II.

3. CEREREA DE OMOLOGARE CE DE TIP Ö PE COMPONENTE Õ

3.1. CEREREA DE OMOLOGARE CE DE TIP Ö pe componente Õ privind rezistenţa dispozitivelor de protecţie şi fixarea acestora pe tractor este prezentată de către constructorul tractorului, de către producătorul dispozitivului de protecţie sau de către reprezentanţii acestora.

3.2. Cererea CE este însoţită de următoarele documente, în trei exemplare, şi de următoarele indicaţii:

- desen, la scară sau cu indicarea principalelor dimensiuni, al ansamblului dispozitivului de protecţie. Acest desen trebuie să reproducă în special detaliile pieselor de fixare,

- fotografii din lateral şi din spate care să indice detaliile fixării,

- o scurtă descriere a dispozitivului de protecţie cuprinzând tipul de construcţie, detaliile fixării pe tractor şi, dacă este necesar, detaliile învelişului, modurile de acces şi posibilităţile de degajare, precizări asupra capitonării interioare, particularităţi care pot să împiedice rostogolirile succesive ale tractorului şi detaliile sistemului de încălzire şi de ventilaţie.

3.3. Un tractor reprezentativ pentru tipul de tractor căruia îi este destinat dispozitivul de protecţie ce trebuie omologat este prezentat serviciului tehnic care răspunde de încercările în vederea omologării CE Ö pe componente Õ. Acest tractor trebuie să fie dotat cu dispozitivul de protecţie.

3.4. Titularul omologării CE de tip Ö pe componente Õ poate solicita ca aceasta să fie extinsă şi la alte tipuri de tractoare. Autorităţile competente care au acordat omologarea CE de tip Ö pe componente Õ iniţială acordă extinderea cerută dacă dispozitivul de protecţie şi tipul (tipurile) de tractor pentru care este cerută extinderea omologării CE iniţiale corespund următoarelor condiţii:

- masa tractorului fără încărcătură, definită la punctul Ö 2.1 din modelul A de la anexa I a Directivei 2003/37/CE Õ, nu depăşeşte cu mai mult de 5% masa de referinţă utilizată pentru încercări,

ê 86/298/CEE (adaptat)

- ampatamentul sau momentul de inerţie la axa din spate nu este mai mare decât ampatamentul sau momentul de inerţie de referinţă,

- modul de fixare şi punctele de fixare pe tractor sunt identice,

- părţile componente, precum apărătoarele de noroi şi capota, care pot servi ca suport pentru dispozitivul de protecţie, au aceeaşi rezistenţă şi sunt situate în acelaşi loc în raport cu dispozitivul de protecţie,

- dimensiunile critice şi poziţia scaunului şi a volanului în raport cu dispozitivul de protecţie, precum şi poziţia, în raport cu dispozitivul de protecţie, a punctelor considerate rigide şi luate în considerare pentru a verifica dacă zona de degajare este protejată, sunt de aşa natură încât zona de degajare să fie în continuare protejată de dispozitiv după deformarea sa în urma diferitelor încercări efectuate.

4. INSCRIPŢIONARE

4.1. Orice dispozitiv de protecţie conform tipului omologat trebuie să poarte următoarele inscripţionări:

4.1.1. Marca sau denumirea comercială.

4.1.2. Marca de omologare CE de tip Ö pe componente Õ conform exemplului din anexa III.

4.1.3. Numărul de serie al dispozitivului de protecţie.

4.1.4. Marca şi tipul (tipurile) de tractor (tractoare) căruia (cărora) îi (le) este destinat dispozitivul de protecţie.

4.2. Toate aceste indicaţii trebuie să figureze pe o plăcuţă.

4.3. Inscripţiile trebuie să fie vizibile, lizibile şi să nu poată fi şterse.

_____________

ê 2010/22/UE art.2 şi anexă II pct. 2

ANEXA II

Cerinţe tehnice

Cerințele tehnice necesare omologării CE de tip a structurilor de protecție în caz de răsturnare, montate în partea posterioară a tractoarelor agricole sau forestiere pe roți cu ecartament îngust sunt cele stabilite la punctul 3 din Codul 7 al Deciziei C(2008)128 a OCDE din 2 octombrie 2008, cu excepția punctelor 3.1.4 (Buletin de încercări), 3.3.1 (Extensii administrative), 3.4 (Marcare) și 3.6 (Performanțele ancorărilor centurii de siguranță), redactate după cum urmează:

„3. REGLEMENTĂRI ȘI DIRECȚII

3.1 Condiții de încercare a rezistenței structurilor de protecție, precum și a montării acestora pe tractoare

3.1.1 Cerințe generale

3.1.1.1 Scopul încercărilor

Încercările efectuate cu dispozitive speciale sunt destinate simulării sarcinilor suportate de structura de protecție în caz de răsturnare a tractorului. Prin aceste încercări se poate observa rezistența structurii de protecție și a elementelor de fixare a acesteia pe tractor, precum și orice părți ale tractorului care transmit sarcina de încercare.

3.1.1.2 Metode de încercare

Încercările se pot realiza conform procedurii dinamice sau procedurii statice. Cele două metode sunt considerate echivalente.

3.1.1.3 Reglementări generale aplicabile pregătirii încercărilor

3.1.1.3.1 Structura de protecție trebuie să fie conformă cu indicațiile fabricației în serie. Aceasta trebuie fixată conform metodei recomandate de către fabricant, la unul dintre tractoarele pentru care este concepută.

Notă: Pentru încercarea conform metodei statice nu este necesar să existe un tractor complet; cu toate acestea, structura de protecție și părțile tractorului pe care este fixată structura constituie o instalație funcțională, denumită în continuare „ansamblu”.

3.1.1.3.2 Atât pentru încercarea statică, cât și pentru cea dinamică, tractorul, astfel cum a fost asamblat (sau ansamblul) trebuie să fie echipat cu toate elementele producției de serie care pot avea o influență asupra rezistenței structurii de protecție sau care pot fi necesare pentru încercarea de rezistență.

Componentele care pot genera riscuri în spațiul liber trebuie, de asemenea, să fie prezente pe tractor (sau pe ansamblu), pentru a putea fi examinate în scopul de a vedea dacă sunt întrunite cerințele condițiilor de acceptare de la punctul 3.1.3. Toate componentele tractorului sau ale structurii de protecție, inclusiv structurile de protecție împotriva intemperiilor trebuie să fie furnizate sau descrise în desene.

3.1.1.3.3 Pentru încercările de rezistență, trebuie retrase toate panourile și componentele detașabile nestructurale, astfel încât acestea să nu poată contribui la întărirea structurii de protecție.

3.1.1.3.4 Ecartamentul trebuie reglat astfel încât, în măsura posibilului, structura de protecție să nu fie suportată de pneuri în timpul încercărilor de rezistență. Dacă aceste încercări sunt realizate conform procedurii statice, roțile pot fi demontate.

3.1.1.4 Masa de referință a tractorului în timpul încercărilor de rezistență

Masa de referință M, utilizată în formulele pentru a calcula înălțimea de cădere a ciocanului pendul, energiile din timpul aplicării sarcinii și forțele de strivire, trebuie să fie cel puțin egale cu masa tractorului, fără accesoriile opționale, însă cu lichidul de răcire, lubrifianții, carburantul și utilajele, plus structura de protecție. Nu se iau în considerare greutățile opționale anterioare sau posterioare, lestul pneurilor, instrumentele și echipamentele montate sau orice componente speciale.

3.1.2 Încercări

3.1.2.1 Succesiunea încercărilor

Fără a aduce atingere încercărilor suplimentare menționate la punctele 3.2.1.1.6, 3.2.1.1.7, 3.2.2.1.6 și 3.2.2.1.7, succesiunea încercărilor este următoarea:

1) șoc (încercare dinamică) sau sarcină (încercare statică) în partea din spate a structurii (a se vedea punctele 3.2.1.1.1 și 3.2.2.1.1);

2) încercare la strivire în partea din spate (încercare dinamică sau statică) (a se vedea punctele 3.2.1.1.4 și 3.2.2.1.4);

3) șoc (încercare dinamică) sau sarcină (încercare statică) în partea din față a structurii (a se vedea punctele 3.2.1.1.2 și 3.2.2.1.2);

4) șoc (încercare dinamică) sau sarcină (încercare statică) în partea laterală a structurii (a se vedea punctele 3.2.1.1.3 și 3.2.2.1.3);

5) strivire în partea din față a structurii (încercare dinamică sau statică) (a se vedea punctele 3.2.1.1.5 și 3.2.2.1.5).

3.1.2.2 Cerințe generale

3.1.2.2.1 În cazul în care, pe parcursul încercării, vreun element al echipamentului de fixare a tractorului se strică sau se deplasează, testul trebuie reluat.

3.1.2.2 2 Nu se admit reparații sau reglaje ale tractorului sau ale structurii de protecție în cursul încercărilor.

3.1.2.2.3 În timpul încercărilor, cutia de viteze a tractorului trebuie să fie în poziție neutră și frânele să nu fie utilizate.

3.1.2.2.4 Dacă tractorul este echipat cu un sistem de suspensie între șasiu și roți, acesta trebuie blocat în cursul testelor.

3.1.2.2.5 Latura aleasă pentru aplicarea primului șoc (încercare dinamică) sau pentru prima aplicare a sarcinii (încercare statică) pe partea din spate a structurii trebuie să fie cea care, după părerea autorităților responsabile de verificări, va avea drept rezultat aplicarea seriilor de șoc sau de sarcini în cele mai defavorabile condiții pentru structură. Șocul sau sarcina laterală și șocul sau sarcina pe partea din spate trebuie să se aplice de o parte și de alta a planului median longitudinal al structurii de protecție. Șocul sau sarcina pe partea din față trebuie să se aplice pe aceeași parte a planului median longitudinal al structurii de protecție ca și șocul sau sarcina laterală.

3.1.3 Condiții de acceptare

3.1.3.1 O structură de protecție este considerată satisfăcătoare din punct de vedere al cerințelor privind rezistența dacă îndeplinește următoarele condiții:

3.1.3.1.1 după fiecare încercare din cadrul procedurii de încercare dinamică, nu va prezenta rupturi sau fisuri, astfel cum sunt definite la punctul 3.2.1.2.1. În cazul în care, pe durata unei încercări dinamice, apar rupturi sau fisuri importante, trebuie să se efectueze o încercare suplimentară la șoc sau la strivire, astfel cum sunt definite la punctul 3.2.1.1.6 sau 3.2.1.1.7, imediat după încercarea care a determinat apariția acestor rupturi sau fisuri;

3.1.3.1.2 pe parcursul încercării statice, în momentul în care se atinge nivelul de energie necesar în fiecare încercare prescrisă de sarcină orizontală sau în încercarea de suprasarcină, forța trebuie să fie superioară valorii de 0,8 F;

3.1.3.1.3 în cazul în care, pe durata unei încercări statice, apar fisuri sau rupturi în urma aplicării forței de strivire, trebuie să se efectueze o încercare suplimentară la strivire, astfel cum este definită la punctul 3.2.2.1.7 imediat după încercarea la strivire care a determinat apariția fisurilor sau rupturilor;

3.1.3.1.4 în timpul încercărilor, altele decât încercarea de suprasarcină, nicio parte a structurii de protecție nu trebuie să intre în spațiul liber astfel cum este definit la punctul 1.6;

3.1.3.1.5 în timpul încercărilor, altele decât încercarea de suprasarcină, toate părțile spațiului liber trebuie protejate de structură, în conformitate cu punctele 3.2.1.2.2 și 3.2.2.2.2;

3.1.3.1.6 în timpul încercărilor, structura de protecție nu trebuie să exercite niciun fel de tensiune asupra structurii scaunului;

3.1.3.1.7 deformarea elastică, măsurată în conformitate cu punctele 3.2.1.2.3 și 3.2.2.2.3 trebuie să fie mai mică de 250 mm.

3.1.3.2 Nu trebuie să existe accesorii care prezintă un pericol pentru conducător. Nu trebuie să existe elemente proeminente sau accesorii care pot răni conducătorul în caz de răsturnare a tractorului, nici accesorii sau elemente care îl pot bloca, de exemplu, prinzându-i piciorul sau laba piciorului, ca urmare a deformării structurii.

3.1.4 [nu se aplică]

3.1.5 Aparatura și echipamentul pentru încercările dinamice

3.1.5.1 Ciocanul pendul

3.1.5.1.1 Un ciocan care acționează ca un pendul trebuie suspendat cu ajutorul a două lanțuri sau cabluri, de pivoți situați la cel puțin 6 m deasupra solului. Trebuie să existe un mijloc de a regla separat înălțimea suspensiei ciocanului, pe de o parte, și unghiul format de ciocan și lanțurile sau cablurile susținătoare, pe de altă parte.

3.1.5.1.2 Masa ciocanului pendul trebuie să fie de 2 000 ± 20 kg, excluzând masa lanțurilor sau a cablurilor care nu trebuie să depășească 100 kg. Lungimea laturilor suprafeței de impact trebuie să fie de 680 ± 20 mm (a se vedea figura 7.3). Ciocanul trebuie să fie astfel construit încât poziția centrului său de greutate să fie constantă și să coincidă cu centrul geometric al paralelipipedului.

3.1.5.1.3 Paralelipipedul trebuie să fie legat la sistemul care îl trage în spate printr-un mecanism de eliberare instantanee conceput și situat astfel încât să lanseze ciocanul pendul fără să provoace oscilații ale paralelipipedului față de axul său orizontal perpendicular pe planul de oscilație al pendulului.

3.1.5.2 Dispozitive de susținere a pendulului

Pivoții pendulului trebuie să fie fixați rigid, astfel încât deplasarea lor în orice direcție să nu depășească 1 % din înălțimea de cădere.

3.1.5.3 Cabluri de fixare

3.1.5.3.1 Șinele de fixare, care au ecartamentul cerut și care acoperă suprafața necesară pentru a permite fixarea tractorului în toate cazurile ilustrate (a se vedea figurile 7.4, 7.5 și 7.6), trebuie să fie fixate rigid de o bază rezistentă situată sub pendul.

3.1.5.3.2 Tractorul trebuie fixat de șine cu ajutorul unui cablu de 6 x 19 cu toroane rotunde și cu miez de fibră, în conformitate cu standardul ISO 2408:2004 și cu un diametru nominal de 13 mm. Toroanele metalice trebuie să aibă o rezistență la rupere de 1770 MPa.

3.1.5.3.3 Pivotul central al unui tractor articulat trebuie să fie susținut și fixat la sol în mod adecvat pentru toate încercările. Pentru încercarea prin șoc lateral, pivotul trebuie să fie susținut și de partea opusă impactului. Roțile anterioare și posterioare nu trebuie să fie neapărat aliniate dacă acest lucru facilitează fixarea adecvată a cablurilor.

3.1.5.4 Cala de roți și bârna

3.1.5.4.1 O bârnă de lemn de esență moale cu o secțiune de 150 mm trebuie să caleze roțile în timpul încercărilor prin șoc (a se vedea figurile 7.4, 7.5 și 7.6).

3.1.5.4.2 În timpul încercărilor prin șoc lateral, la sol trebuie să fie fixată o bârnă de lemn de esență moale pentru a bloca janta roții pe partea opusă șocului (a se vedea figura 7.6).

3.1.5.5 Cale și cabluri de fixare pentru tractoarele articulate

3.1.5.5.1 Trebuie utilizate cale și cabluri de fixare suplimentare pentru tractoarele articulate. Acestea au drept scop să asigure pentru secțiunea tractorului care poartă structura de protecție o rigiditate echivalentă cu aceea a unui tractor nearticulat.

3.1.5.5.2 Pentru încercările prin șoc și la strivire, detalii specifice suplimentare sunt incluse în punctul 3.2.1.1.

3.1.5.6 Presiunea și deformarea pneurilor

3.1.5.6.1 Pneurile tractorului nu trebuie să conțină lest lichid și trebuie umflate la presiunea indicată pentru muncile agricole de către fabricantul tractorului.

3.1.5.6.2 Cablurile de fixare trebuie să fie întinse în fiecare caz în parte astfel încât pneurile să suporte o deformare egală cu 12 % din înălțimea peretelui lor (distanța dintre sol și cel mai de jos punct al jantei) înaintea tensionării cablurilor.

3.1.5.7 Dispozitiv de strivire

Un dispozitiv, ilustrat în figura 7.7 trebuie să poată exercita o forță descendentă pe structura de protecție, prin intermediul unei bârne rigide cu o lățime de aproximativ 250 mm, atașată la mecanismul de aplicare a sarcinii prin îmbinări universale. Trebuie prevăzute suporturi corespunzătoare sub osii, astfel încât pneurile tractorului să nu suporte forța de strivire.

3.1.5.8 Aparatură de măsură

Sunt necesare următoarele instrumente de măsură:

3.1.5.8.1 dispozitiv de măsură a deformării elastice (diferența dintre deformarea instantanee maximă și deformarea permanentă) (a se vedea figura 7.8).

3.1.5.8.2 dispozitiv care să controleze dacă structura de protecție nu a intrat în spațiul liber și dacă spațiul liber a rămas în interiorul structurii de protecție în timpul încercării (a se vedea punctul 3.2.2.2.2).

3.1.6 Aparatură și echipament pentru încercările statice

3.1.6.1 Dispozitivul de încercare statică

3.1.6.1.1 Dispozitivul de încercare statică trebuie să fie conceput astfel încât să permită aplicarea unor lovituri sau a unor sarcini asupra structurii de protecție.

3.1.6.1.2 Trebuie să se procedeze în așa fel încât sarcina să fie distribuită uniform și perpendicular pe direcția sarcinii, de-a lungul unei bârne cu o lungime egală cu unul dintre multiplii exacți ai lui 50, cuprinși între 250 și 700 mm. Bârna rigidă va avea o față verticală cu o dimensiune de 150 mm. Marginile bârnei care vin în contact cu structura de protecție vor fi curbate cu o rază maximă de 50 mm.

3.1.6.1.3 Suportul trebuie să poată fi adaptat la orice unghi în raport cu direcția sarcinii, pentru a putea urmări variațiile unghiulare ale suprafeței structurii care suportă sarcina pe măsură ce se deformează structura.

3.1.6.1.4 Direcția forței (abatere față de orizontală și verticală):

- la începutul încercării, cu sarcină zero: ± 2°;

- în timpul încercării, sub sarcină: 10° deasupra și 20° sub orizontală. Aceste variații trebuie să fie reduse la minimum.

3.1.6.1.5 Viteza de deformare trebuie să fie suficient de lentă, sub 5 mm/s, pentru ca sarcina să poată fi considerată în orice moment statică.

3.1.6.2 Aparatură de măsură a energiei absorbite de structură

3.1.6.2.1 Trebuie trasată curba forță/deformare pentru a determina energia absorbită de structură. Nu este necesară măsurarea forței și a deformării în punctul de aplicare al sarcinii pe structură; cu toate acestea, forța și deformarea trebuie să fie măsurate simultan și coliniar.

3.1.6.2.2 Punctul de origine al măsurărilor deformării trebuie să fie ales astfel încât să se ia în considerare numai energia absorbită de structură și/sau deformarea anumitor părți ale tractorului. Energia absorbită prin deformarea și/sau derapajul dispozitivului de fixare trebuie să nu fie luată în considerare.

3.1.6.3 Mijloace de fixare a tractorului la sol

3.1.6.3.1 Șinele de fixare, care au ecartamentul cerut și care acoperă suprafața necesară pentru a permite fixarea tractorului în toate cazurile ilustrate, trebuie să fie fixate rigid de o bază rezistentă situată în apropierea dispozitivului de încercare.

3.1.6.3.2 Tractorul trebuie să fie ancorat de șine prin orice mijloc adecvat (plăci, cale, cabluri, suporturi etc.) astfel încât să nu se poată mișca în timpul încercărilor. Imobilitatea tractorului trebuie verificată pe perioada desfășurării încercării, cu ajutorul dispozitivelor obișnuite de măsurare a lungimii.

Dacă tractorul se deplasează, trebuie reluată încercarea în totalitate, excepție făcând cazul în care sistemul de măsurare a deformării utilizat pentru trasarea curbei forță/deformare este cuplat la tractor.

3.1.6.4 Dispozitiv de strivire

Un dispozitiv, ilustrat în figura 7.7, trebuie să poată exercita o forță descendentă pe structura de protecție, prin intermediul unei bârne rigide cu o lățime de aproximativ 250 mm, atașată la mecanismul de aplicare a sarcinii prin îmbinări universale. Trebuie prevăzute suporturi corespunzătoare sub osii, astfel încât pneurile tractorului să nu suporte forța de strivire.

3.1.6.5 Alte aparate de măsură

Sunt necesare, de asemenea, următoarele instrumente de măsură:

3.1.6.5.1 dispozitiv de măsură a deformării elastice (diferența dintre deformarea instantanee maximă și deformarea permanentă, a se vedea figura 7.8).

3.1.6.5.2 dispozitiv care să controleze dacă structura de protecție nu a intrat în spațiul liber și dacă spațiul liber a rămas în interiorul structurii de protecție în timpul încercării (a se vedea punctul 3.2.2.2.2).

3.2 Proceduri de încercare

3.2.1 Încercări dinamice

3.2.1.1 Încercări prin șoc și prin strivire

3.2.1.1.1 Șoc în partea din spate

3.2.1.1.1.1 Poziția tractorului în raport cu ciocanul pendul trebuie să fie astfel încât acesta din urmă să lovească structura de protecție în momentul în care suprafața de impact, precum și lanțurile sau cablurile de suspensie formează cu planul vertical un unghi A egal cu M/100 cu un maxim de 20°, cu excepția cazului în care, în punctul de contact, structura de protecție formează, în timpul deformării, un unghi mai mare față de verticală. În acest caz, trebuie ca suprafața de impact a ciocanului să fie ajustată cu ajutorul unui dispozitiv suplimentar, astfel încât să fie paralelă cu structura de protecție în punctul de impact, în momentul de deformare maximă, lanțurile sau cablurile de suspensie formând același unghi indicat mai sus.

Trebuie reglată înălțimea de suspensie a ciocanului și trebuie luate măsurile necesare pentru a împiedica ciocanul să se rotească în jurul punctului de impact.

Punctul de impact este acea parte a structurii de protecție care este probabil să atingă prima solul în cazul unei răsturnări a tractorului în spate, adică, în mod normal, latura superioară. Poziția centrului de greutate a pendulului este situată la 1/6 din lățimea vârfului structurii de protecție în interiorul unui plan vertical paralel cu planul median al tractorului care atinge extremitatea superioară a vârfului structurii de protecție.

Dacă structura este curbă sau proeminentă în acest punct, trebuie adăugate cale pentru ca șocul să fie aplicat în acest punct, fără ca acest lucru să implice consolidarea structurii.

3.2.1.1.1.2 Tractorul trebuie să fie fixat la sol cu ajutorul a patru cabluri, dispuse la fiecare dintre extremitățile celor două osii, în conformitate cu indicațiile din figura 7.4. Punctele de fixare anterioare și posterioare trebuie să fie situate la o distanță care să permită cablurilor să formeze cu solul un unghi mai mic de 30°. În plus, punctele de fixare posterioare trebuie să fie plasate astfel încât punctul de convergență al celor două cabluri să fie situat în planul vertical în care se deplasează centrul de greutate al ciocanului pendulul.

Cablurile trebuie să fie tensionate astfel încât să supună pneurile deformărilor indicate la punctul 3.1.5.6.2. Atunci când cablurile sunt tensionate, bârna de calaj trebuie sprijinită în fața roților posterioare, apoi fixată pe sol.

3.2.1.1.1.3 Dacă tractorul este articulat, punctul de articulare trebuie, în plus, să fie susținut printr-o bucată de lemn de cel puțin 100 mm în secțiune, care este ferm fixată la sol.

3.2.1.1.1.4 Ciocanul pendul trebuie tras în spate, astfel încât înălțimea centrului său de greutate să depășească înălțimea pe care o va avea în punctul de impact, având o valoare dată de una dintre următoarele două formule:

H = 2,165 x 10 - 8 M L2

sau

H = 5,73 x 10 - 2 I

Se lansează apoi ciocanul pendul iar acesta lovește structura de protecție.

3.2.1.1.1.5 Pentru tractoarele cu post de conducere reversibil (cu scaun și volan reversibile), înălțimea trebuie să fie cea mai mare valoare dintre valorile calculate cu ajutorul formulei alese de mai sus sau cu ajutorul formulei următoare:

H = 25 + 0,07 M

pentru tractoarele cu o masă de referință mai mică de 2 000 kg;

H = 125 + 0,02 M

pentru tractoarele cu o masă de referință mai mare de 2 000 kg.

3.2.1.1.2 Șoc în partea din față

3.2.1.1.2.1 Poziția tractorului în raport cu ciocanul pendul trebuie să fie astfel încât acesta din urmă să lovească structura de protecție în momentul în care suprafața de impact, precum și lanțurile sau cablurile de suspensie formează cu planul vertical un unghi A egal cu M/100 cu un maxim de 20°, cu excepția cazului în care, în punctul de contact, structura de protecție formează, în timpul deformării, un unghi mai mare față de verticală. În acest caz, trebuie ca suprafața de impact a ciocanului să fie ajustată cu ajutorul unui dispozitiv suplimentar, astfel încât să fie paralelă cu structura de protecție în punctul de impact, în momentul de deformare maximă, lanțurile sau cablurile de suspensie formând același unghi indicat mai sus.

Trebuie reglată înălțimea de suspensie a ciocanului pendul și trebuie luate măsurile necesare pentru a împiedica răsucirea pendulului în jurul punctului de impact.

Punctul de impact este acea parte a structurii de protecție care este probabil să atingă prima solul în cazul unei răsturnări laterale a tractorului în timp ce se mișcă în față, adică în mod normal latura superioară. Poziția centrului de greutate a ciocanului este situată la 1/6 din lățimea vârfului structurii de protecție în interiorul unui plan vertical paralel cu planul median al tractorului care atinge extremitatea superioară a vârfului structurii de protecție.

Dacă structura este curbă sau proeminentă în acest punct, trebuie adăugate cale pentru ca șocul să aibă loc în acest punct, fără ca acest lucru să implice consolidarea structurii.

3.2.1.1.2.2 Tractorul trebuie să fie fixat la sol cu ajutorul a patru cabluri, dispuse la fiecare dintre extremitățile celor două osii, în conformitate cu indicațiile din figura 7.5. Punctele de fixare anterioare și posterioare trebuie să fie situate la o distanță care să permită cablurilor să formeze cu solul un unghi mai mic de 30°. În plus, punctele de fixare posterioare trebuie să fie plasate astfel încât punctul de convergență al celor două cabluri să fie situat în planul vertical în care se deplasează centrul de greutate al ciocanului pendulul.

Cablurile trebuie să fie tensionate astfel încât să supună pneurile deformărilor indicate la punctul 3.1.5.6.2. Atunci când cablurile sunt tensionate, bârna de calaj trebuie sprijinită în spatele roților posterioare, apoi fixată pe sol.

3.2.1.1.2.3 Dacă tractorul este articulat, punctul de articulare trebuie, în plus, să fie susținut printr-o bucată de lemn cu secțiunea de cel puțin 100 mm, care este ferm fixată la sol.

3.2.1.1.2.4 Ciocanul pendul trebuie tras în spate astfel încât înălțimea centrului său de greutate să o depășească pe cea pe care o va avea în punctul de impact cu o valoare dată de una dintre următoarele două formule, care se alege în funcție de masa de referință a ansamblului supus testelor:

H = 25 + 0,07 M

pentru tractoarele cu o masă de referință mai mică de 2 000 kg;

H = 125 + 0,02 M

pentru tractoarele cu o masă de referință mai mare de 2 000 kg.

Se lansează apoi ciocanul pendul iar acesta lovește structura de protecție.

3.2.1.1.2.5 În cazul tractoarelor cu post de conducere reversibil (scaun și volan reversibile):

- în cazul în care structura de protecție este o structură cu două lonjeroane posterioare, se aplică formula de mai jos;

- pentru celelalte tipuri de structuri de protecție, înălțimea trebuie să fie cea mai mare dintre valorile obținute aplicând formula de mai sus și cea aleasă mai jos:

H = 2,165 x 10-8 ML2

sau

H = 5,73 x 10-2 I

Se lansează apoi ciocanul pendul iar acesta lovește structura de protecție.

3.2.1.1.3 Șoc în partea laterală

3.2.1.1.3.1 Poziția tractorului în raport cu ciocanul pendul trebuie să fie astfel încât acesta din urmă să lovească structura de protecție în momentul în care suprafața de impact precum și lanțurile sau cablurile de suspensie sunt verticale, cu excepția cazului în care, în punctul de contact, structura de protecție formează, în timpul deformării, un unghi mai mic de 20° față de verticală. În acest caz, trebuie ca suprafața de impact a ciocanului pendul să fie ajustată cu ajutorul unui dispozitiv suplimentar, astfel încât să fie paralelă cu structura de protecție în punctul de impact, în momentul de deformare maximă, lanțurile sau cablurile de suspensie rămânând verticale în punctul de impact.

3.2.1.1.3.2 Trebuie reglată înălțimea de suspensie a ciocanului pendul și trebuie luate măsurile necesare pentru a-l împiedica să se rotească în jurul punctului de impact.

3.2.1.1.3.3 Punctul de impact este situat pe acea parte a structurii de protecție care este probabil să atingă prima solul în cazul unei răsturnări laterale a tractorului, adică în mod normal pe latura superioară. În afara cazului în care este sigur că un alt element situat pe această latură va lovi primul solul, punctul de impact trebuie situat în planul perpendicular pe planul median al tractorului situat cu 60 mm în fața punctului index al scaunului reglat în poziție medie pe axul longitudinal.

3.2.1.1.3.4 În cazul tractoarelor cu post de conducere reversibil (scaun și volan reversibile), punctul de impact se situează în planul perpendicular pe planul median care trece prin jumătatea segmentului care unește cele două puncte index ale scaunelor, definite prin unirea celor două poziții diferite ale scaunului. În cazul structurilor de protecție cu două lonjeroane, punctul de impact se situează pe unul dintre cele două lonjeroane.

3.2.1.1.3.5 Roțile tractorului situate pe partea impactului trebuie să fie fixate la sol cu ajutorul unor cabluri care trec pe deasupra extremităților corespunzătoare ale osiilor anterioare și posterioare. Cablurile trebuie să fie tensionate astfel încât să supună pneurile deformărilor indicate la punctul 3.1.5.6.2.

Atunci când cablurile sunt tensionate, bârna de calaj trebuie pusă pe sol, împinsă în pneurile situate pe latura opusă impactului, apoi fixată pe sol. Utilizarea a două bârne sau cale poate fi necesară în cazul în care marginile exterioare ale pneurilor anterioare și posterioare nu sunt situate în același plan vertical. În acest caz, cala trebuie plasată, în conformitate cu indicațiile din figura 7.6, contra jantei roții care suportă cea mai mare sarcină situată în punctul opus celui de impact, sprijinită ferm de jantă, apoi fixată la baza acesteia. Cala trebuie să aibă o lungime care să-i permită să formeze un unghi de 30 ± 3° cu solul atunci când este sprijinită de jantă. În plus, dacă este posibil, grosimea acesteia trebuie să fie de 20 până la 25 de ori mai mică decât lungimea și de două până la trei ori mai mică decât lățimea. Forma extremității bârnelor trebuie să fie în conformitate cu planul de detaliu din figura 7.6.

3.2.1.1.3.6 Dacă tractorul este articulat, punctul de articulare trebuie, în plus, sprijinit cu o bucată de lemn de cel puțin 100 mm în secțiune și susținut lateral de un dispozitiv asemănător calei sprijinite pe roata din spate, ca la punctul 3.2.1.1.3.5. Punctul de articulare trebuie apoi fixat ferm la sol.

3.2.1.1.3.7 Ciocanul pendul trebuie tras în spate astfel încât înălțimea centrului său de greutate să o depășească pe cea pe care o va avea în punctul de impact cu o valoare dată de una dintre următoarele două formule, care se alege în funcție de masa de referință a ansamblului supus testelor:

H = 25 + 0,20 M

pentru tractoarele cu o masă de referință mai mică de 2 000 kg;

H = 125 + 0,15 M

pentru tractoarele cu o masă de referință mai mare de 2 000 kg.

3.2.1.1.3.8 În cazul tractoarelor cu post de conducere reversibil (scaun și volan reversibile):

- în cazul în care structura de protecție este o structură cu două lonjeroane posterioare, înălțimea aleasă trebuie să fie cea mai mare dintre valorile obținute aplicând formulele de mai sus și cele de mai jos:

H = (25 + 0,20 M) (B6 + B) / 2B

pentru tractoarele cu o masă de referință mai mică de 2 000 kg;

H = (125 + 0,15 M) (B6 + B) / 2B

pentru tractoarele cu o masă de referință mai mare de 2 000 kg.

- pentru celelalte tipuri de structuri de protecție, înălțimea aleasă trebuie să fie cea mai mare dintre valorile obținute aplicând formulele de mai sus și de mai jos:

H = 25 + 0,20 M

pentru tractoarele cu o masă de referință mai mică de 2 000 kg;

H = 125 + 0,15 M

pentru tractoarele cu o masă de referință mai mare de 2 000 kg.

Se lansează apoi ciocanul pendul, iar acesta lovește structura de protecție.

3.2.1.1.4 Strivire în partea din spate

Bârna trebuie plasată pe traversa (traversele) cea (cele) mai înaltă(e) situată(e) în partea din spate a structurii de protecție, iar rezultanta forțelor de strivire trebuie să se situeze în planul median al tractorului. Se aplică o forță Fv după următoarea formulă:

Fv = 20 M

Forța Fv trebuie menținută timp de cinci secunde după încetarea oricărei mișcări care poate fi percepută vizual a structurii de protecție.

Atunci când partea din spate a acoperișului structurii de protecție nu poate suporta toată forța de strivire, trebuie aplicată această forță până când acoperișul va fi atât de deformat încât va coincide cu planul care leagă partea superioară a structurii de protecție cu partea din spate a tractorului capabilă să suporte tractorul în caz de răsturnare.

Forța trebuie apoi să fie eliminată, iar bârna de strivire reașezată pe acea parte a structurii de protecție care ar suporta tractorul complet răsturnat. Forța de strivire Fv trebuie atunci aplicată din nou.

3.2.1.1.5 Strivire în partea din față

Bârna trebuie plasată de-a lungul traversei (traverselor) celei (celor) mai înalte situate în partea din față a structurii de protecție, iar rezultanta forțelor de strivire trebuie să se situeze în planul median al tractorului. Se aplică o forță Fv, după următoarea formulă:

Fv = 20 M

Forța Fv trebuie menținută timp de cinci secunde după încetarea oricărei mișcări care poate fi percepută vizual a structurii de protecție.

Atunci când partea din față a acoperișului structurii de protecție nu poate suporta toată forța de strivire, trebuie aplicată această forță până când acoperișul va fi atât de deformat încât va coincide cu planul care leagă partea superioară a structurii de protecție cu partea din față a tractorului capabilă să suporte tractorul în caz de răsturnare.

Forța trebuie apoi să fie eliminată, iar bârna de strivire reașezată pe acea parte a structurii de protecție care ar suporta tractorul complet răsturnat. Forța de strivire Fv trebuie atunci aplicată din nou.

3.2.1.1.6 Încercări suplimentare prin șoc

În cazul apariției unor fisuri sau rupturi care nu pot fi considerate neglijabile în timpul unei încercări prin șoc, trebuie să se efectueze o a doua încercare similară, însă cu o înălțime de cădere de:

H’ = (H x 10-1) (12 + 4a) (1 + 2a)-1

imediat după încercările prin șoc care au produs apariția acestor rupturi sau fisuri, „a” fiind raportul dintre deformarea permanentă (Dp) și deformarea elastică (De):

a = Dp / De

astfel cum au fost măsurate la punctul de impact. Deformarea permanentă suplimentară cauzată de cel de-al doilea șoc nu trebuie să depășească 30 % din deformarea permanentă cauzată de primul șoc.

Pentru a putea efectua încercarea suplimentară, este necesară măsurarea deformării elastice pe durata tuturor încercărilor prin șoc.

3.2.1.1.7 Încercări suplimentare prin strivire

În cazul în care, pe durata unei încercări prin strivire, apar fisuri sau rupturi importante, trebuie să se efectueze o a doua încercare similară prin strivire, însă cu o forță egală cu 1,2 Fv, imediat după încercările prin strivire care au condus la apariția acestor fisuri sau rupturi.

3.2.1.2 Măsurătorile care trebuie realizate

3.2.1.2.1 Rupturi și fisuri

După fiecare încercare, toate elementele structurale, îmbinările și dispozitivele de fixare trebuie să fie examinate vizual pentru a descoperi rupturile și fisurile; nu se iau în considerare eventualele fisuri mici la elementele fără importanță.

Nu se iau în considerare eventualele rupturi provocate de muchiile ciocanului.

3.2.1.2.2 Pătrunderea în spațiul liber

În timpul fiecărei încercări, trebuie să se verifice dacă vreo parte oarecare a structurii de protecție a pătruns în spațiul liber din jurul scaunului conducătorului, în conformitate cu definiția de la punctul 1.6.

În plus, spațiul liber trebuie să fie protejat de structura de protecție. În acest scop, trebuie să se considere ca fiind neprotejată de structură orice parte a acesteia care ar veni în contact cu solul dacă tractorul s-ar răsturna pe partea din care este aplicată sarcina de încercare. Pentru a estima aceasta, pneurile anterioare și posterioare, precum și ecartamentul trebuie să prezinte dimensiunile minime specificate de către constructor.

3.2.1.2.3 Deformarea elastică (la șoc în partea laterală)

Deformarea elastică trebuie să fie măsurată la (810 + av) mm deasupra punctului index al scaunului, în planul vertical pe care este aplicată sarcina. Această măsurătoare poate fi efectuată cu ajutorul oricărui aparat similar celui ilustrat în figura 7.8.

3.2.1.2.4 Deformarea permanentă

Deformarea permanentă a structurii de protecție trebuie să se înregistreze după ultima încercare prin strivire. În acest scop, trebuie să se utilizeze, înaintea începerii încercării, poziția principalelor elemente ale structurii de protecție împotriva răsturnării în raport cu punctul index al scaunului.

3.2.2 Încercări statice

3.2.2.1 Încercări de sarcină și prin strivire

3.2.2.1.1 Sarcina în partea din spate

3.2.2.1.1.1 Sarcina trebuie să se aplice orizontal, într-un plan vertical paralel cu planul median al tractorului.

Punctul de aplicare a sarcinii trebuie să fie acea parte a structurii de protecție împotriva răsturnării care este probabil să atingă prima solul în cazul unei răsturnări în spate a tractorului, adică în mod normal latura superioară. Planul vertical în care este aplicată forța este situat la o distanță egală cu o treime din lățimea exterioară a părții superioare a structurii, măsurată de la planul median.

În cazul în care structura este curbă sau proeminentă în acest punct, trebuie adăugate cale pentru a se putea aplica sarcina, fără ca acest lucru să implice o consolidare a structurii.

3.2.2.1.1.2 Ansamblul trebuie să fie fixat la sol, în conformitate cu descrierea de la punctul 3.1.6.3.

3.2.2.1.1.3 Energia absorbită de structura de protecție în cursul încercării trebuie să fie cel puțin egală cu:

Eil = 2,165 x 10-7 M L2

sau

Eil = 0,574 x I

3.2.2.1.1.4 Pentru tractoarele cu post de conducere reversibil (cu scaun și volan reversibile), energia trebuie să fie cea mai mare dintre valorile calculate cu formula selectată de mai sus sau cu următoarea:

Eil = 500 + 0,5 M

3.2.2.1.2 Sarcină în partea din față

3.2.2.1.2.1 Sarcina trebuie să se aplice orizontal, într-un plan vertical paralel cu planul median al tractorului. Punctul de aplicare al sarcinii este situat pe partea structurii de protecție care este probabil să atingă prima solul în caz de răsturnare laterală a tractorului care înaintează, adică în mod normal pe marginea superioară. Punctul de aplicare al sarcinii este situat la o distanță de 1/6 din lățimea vârfului structurii de protecție, în interiorul unui plan vertical paralel cu planul median al tractorului care atinge extremitatea exterioară a vârfului dispozitivului de protecție.

Dacă structura este curbă sau proeminentă în acest punct, trebuie adăugate cale pentru a se putea aplica sarcina, fără ca acest lucru să implice o consolidare a structurii.

3.2.2.1.2.2 Ansamblul trebuie să fie fixat la sol, în conformitate cu descrierea de la punctul 3.1.6.3.

3.2.2.1.2.3 Energia absorbită de structura de protecție în cursul încercării trebuie să fie cel puțin egală cu:

Eil = 500 + 0,5 M

3.2.2.1.2.4 În cazul tractoarelor cu post de conducere reversibil (scaun și volan reversibile):

- în cazul în care structura de protecție este o structură cu două lonjeroane posterioare, se aplică, de asemenea, formula precedentă;

- pentru celelalte tipuri de structuri de protecție, energia trebuie să fie cea mai mare dintre valorile calculate cu formula de mai sus sau cu formula aleasă de mai jos:

Eil = 2,165 x 10-7 ML2

sau

Eil = 0,574 I

3.2.2.1.3 Sarcina laterală

3.2.2.1.3.1 Forța se aplică orizontal, într-un plan vertical perpendicular pe planul median al tractorului și care trece la 60 mm prin fața punctului index al scaunului reglat în poziție medie pe axul longitudinal. Punctul de aplicare a sarcinii trebuie să fie acea parte a structurii de protecție împotriva răsturnării care este probabil să atingă prima solul în cazul unei răsturnări laterale a tractorului, adică în mod normal latura superioară.

3.2.2.1.3.2 Ansamblul trebuie să fie fixat la sol, în conformitate cu descrierea de la punctul 3.1.6.3.

3.2.2.1.3.3 Energia absorbită de structura de protecție în cursul încercării trebuie să fie cel puțin egală cu:

Eis = 1,75 M

3.2.2.1.3.4 În cazul tractoarelor cu post de conducere reversibil (scaun și volan reversibile), punctul de aplicare a sarcinii se situează în planul perpendicular pe planul median, care trece prin jumătatea segmentului care unește cele două puncte index ale scaunelor, definite prin unirea celor două poziții diferite ale scaunului. În cazul structurilor de protecție cu două lonjeroane, sarcina se situează pe unul dintre cele două lonjeroane.

3.2.2.1.3.5 În cazul tractoarelor cu post de conducere reversibil (scaun și volan reversibile), atunci când structura de protecție este compusă din două lonjeroane, energia are valoarea cea mai mare dintre valorile calculate cu ajutorul formulelor următoare:

Eis = 1,75 M

sau

Eis = 1,75 M (B6 + B)/2B

3.2.2.1.4 Strivire în partea din spate

Toate dispozițiile sunt identice cu cele de la punctul 3.2.1.1.4.

3.2.2.1.5 Strivire în partea din față

Toate dispozițiile sunt identice cu cele de la punctul 3.2.1.1.5.

3.2.2.1.6 Încercare suplimentară de suprasarcină (figurile 7.9 – 7.11)

Trebuie să se efectueze o încercare de suprasarcină în toate cazurile în care forța descrește cu mai mult de 3 % în timpul ultimului procent de 5 % din deformarea constatată atunci când energia cerută este absorbită de structură (a se vedea figura 7.10).

Încercarea de suprasarcină presupune creșterea treptată a sarcinii orizontale cu valori succesive de câte 5 % din energia inițială cerută până la un prag maxim de 20 % din energia adăugată (a se vedea figura 7.11).

Încercarea de suprasarcină este satisfăcătoare dacă, după fiecare creștere cu 5, 10 sau 15 % a energiei cerute, forța descrește cu mai puțin de 3 % pentru o creștere de 5 % și rămâne mai mare de 0,8 Fmax.

Încercarea de suprasarcină este satisfăcătoare dacă, după ce structura a absorbit 20 % din energia adăugată, forța este mai mare de 0,8 Fmax.

Fisurile sau rupturile suplimentare și/sau pătrunderea în spațiul liber sau absența protecției în acest spațiu ca urmare a unei deformări elastice sunt permise în timpul încercării de suprasarcină. Cu toate acestea, după ce sarcina a fost îndepărtată, structura nu trebuie să pătrundă în spațiul liber, iar spațiul liber trebuie să fie protejat în întregime.

3.2.2.1.7 Încercare suplimentare prin strivire

Dacă în cursul unei încercări prin strivire apar fisuri sau rupturi care nu pot fi neglijate, trebuie efectuată o a doua încercare similară prin strivire, dar cu o forță de 1,2 Fv, imediat după încercarea de strivire care a stat la originea fisurilor sau rupturilor respective.

3.2.2.2 Măsurătorile care trebuie efectuate

3.2.2.2.1 Rupturi și fisuri

După fiecare încercare, toate elementele structurale, îmbinările și dispozitivele de fixare trebuie să fie examinate vizual pentru a descoperi rupturile și fisurile; nu se iau în considerare eventualele fisuri mici prezente la elementele fără importanță.

3.2.2.2.2 Pătrunderea în spațiul liber

În timpul fiecărei încercări, trebuie să se verifice dacă vreo parte oarecare a structurii de protecție a pătruns în spațiul liber, în conformitate cu definiția de la punctul 1.6.

În plus, este examinată structura de protecție pentru a verifica dacă vreo parte a spațiului liber nu mai este protejată de structură. În acest scop, se consideră în afara protecției structurii de protecție împotriva răsturnării orice parte din acest spațiu care ar veni în contact cu solul în cazul în care tractorul s-ar răsturna pe partea unde s-a aplicat șocul. În acest scop, se presupune că pneurile anterioare și posterioare, precum și ecartamentul prezintă dimensiunile minime specificate de către constructor.

3.2.2.2.3 Deformarea elastică sub sarcină laterală

Deformarea elastică trebuie să fie măsurată la (810+av) mm deasupra punctului index al scaunului, în planul vertical pe care este aplicată sarcina. Această măsurătoare poate fi efectuată cu ajutorul oricărui aparat similar celui ilustrat în figura 7.8.

3.2.2.2.4 Deformarea permanentă

Deformarea permanentă a structurii de protecție trebuie să se înregistreze după ultima încercare prin strivire. În acest scop, trebuie să se utilizeze, înainte de debutul încercării, poziția principalelor elemente ale structurii de protecție împotriva răsturnării în raport cu punctul index al scaunului.

Extinderea la alte modele de tractoare

3.3.1 [nu se aplică]

3.3.2 Extinderea tehnică

Când au loc modificări tehnice la tractor, structura de protecție sau metoda de fixare a structurii de protecție la tractor, stația de încercare care a efectuat încercarea inițială poate elibera un „raport de extindere tehnică” în următoarele cazuri:

3.3.2.1 Extinderea rezultatelor încercării structurii la alte modele de tractoare

Încercările prin șoc sau de sarcină și prin strivire nu trebuie neapărat efectuate asupra fiecărui model de tractor, cu condiția ca structura de protecție și tractorul să îndeplinească condițiile menționate la punctele 3.3.2.1.1 – 3.3.2.1.5.

3.3.2.1.1 Structura este identică celei care a fost supusă încercării;

3.3.2.1.2 Energia necesară nu trebuie să depășească energia calculată pentru încercarea inițială cu mai mult de 5 %.

3.3.2.1.3 Metoda de fixare și componentele tractorului pe care se realizează fixarea trebuie să fie identice;

3.3.2.1.4 Toate componentele care pot servi drept suport pentru structura de protecție, cum ar fi aripile și capota, trebuie să fie identice;

3.3.2.1.5 Poziția și dimensiunile critice ale scaunului din structura de protecție și poziția acesteia în funcție de tractor trebuie să fie astfel încât spațiul liber să rămână protejat de structura deformată pe durata tuturor încercărilor [verificarea trebuie efectuată utilizând aceeași referință a spațiului liber ca și în raportul privind încercarea inițială, și anume punctul de referință al scaunului (PRS) sau punctul index scaunului (PIS)].

3.3.2.2 Extinderea rezultatelor încercării structurii la modele modificate ale structurii de protecție

Această procedură trebuie urmată atunci când dispozițiile punctului 3.3.2.1 nu sunt îndeplinite. Ea nu se poate utiliza atunci când principiul metodei de fixare a structurii de protecție la tractor se modifică (de exemplu, suporturi de cauciuc înlocuite cu un dispozitiv de suspensie):

3.3.2.2.1 Modificările care nu afectează rezultatele încercării inițiale (de exemplu, fixarea prin sudare a plăcii de montare a unui accesoriu într-un loc al structurii care nu este critic), adăugarea de scaune care au o poziție diferită a PIS în structura de protecție (sub rezerva verificării că noul (noile) spațiu (spații) libere rămâne (rămân) protejat(e) de structura deformată pe durata tuturor încercărilor).

3.3.2.2.2 Modificările care pot eventual afecta rezultatele încercării inițiale, fără a pune sub semnul întrebării acceptabilitatea structurii de protecție (de exemplu, modificarea unei componente structurale, modificarea metodei de fixarea a structurii de protecție la tractor). Se poate efectua o încercare de validare, ale cărei rezultate vor fi consemnate în cadrul raportului de extindere.

Se fixează următoarele limite pentru această extindere de tip:

3.3.2.2.2.1 nu se pot accepta mai mult de cinci extinderi fără o încercare de validare;

3.3.2.2.2.2 rezultatele încercării de validare vor fi acceptate pentru extindere dacă toate condițiile de acceptare ale Codului sunt îndeplinite și:

În cazul în care deformarea măsurată după fiecare încercare prin șoc nu prezintă, față de deformarea măsurată după fiecare încercare prin șoc și consemnată în cadrul raportului privind încercarea inițială, o diferență mai mare de ± 7 % (în cazul încercărilor dinamice);

În cazul în care forța măsurată atunci când s-a atins nivelul de energie necesar în cadrul diverselor încercări de sarcină orizontală nu prezintă față de forța măsurată atunci când s-a atins nivelul de energie necesar în cadrul încercării inițiale, o diferență mai mare de ± 7 % și deformarea măsurată[14] atunci când s-a atins nivelul de energie necesar în cadrul diverselor încercări de sarcină orizontală nu prezintă față de deformarea măsurată atunci când s-a atins nivelul de energie necesar în cadrul raportului testului inițial o diferență mai mare de ± 7 % (în cazul încercărilor statice).

3.3.2.2.2.3 Același raport de extindere poate include mai multe modificări ale unei structuri de protecție dacă acestea reprezintă opțiuni diferite ale aceleiași structuri de protecție, însă nu se poate accepta decât o încercare de validare pentru fiecare raport de extindere. Opțiunile care nu au fost testate trebuie descrise într-o secțiune specifică a raportului de extindere.

3.3.2.2.3 Creșterea masei de referință declarată de constructor pentru o structură de protecție deja testată. Dacă constructorul intenționează să păstreze același număr de omologare, este posibil să se elibereze un raport de extindere, după efectuarea unei încercări de validare (limitările la ± 7 % specificate la punctul 3.3.2.2.2.2 nu se aplică în acest caz).

3.4 [nu se aplică]

3.5 Funcționarea pe vreme rece a structurilor de protecție

3.5.1 Dacă se afirmă că structura de protecție rezistă la friabilitatea cauzată de temperaturile scăzute, constructorul trebuie să furnizeze informații care trebuie incluse în raport.

3.5.2 Cerințele și procedurile descrise mai jos au ca scop să consolideze și să ofere rezistență împotriva fracturilor cauzate de friabilitatea la temperaturi scăzute. Se sugerează că trebuie îndeplinite următoarele cerințe minime, referitoare la materialele utilizate, pentru a evalua adaptarea structurii de protecție la temperaturi de funcționare reduse, în acele țări care necesită această protecție suplimentară.

3.5.2.1 Buloanele și piulițele utilizate pentru a fixa structura de protecție la tractor și pentru a conecta părțile structurale ale structurii de protecție trebuie să prezinte proprietăți corespunzătoare de rezistență la temperaturi reduse, iar aceste proprietăți trebuie controlate.

3.5.2.2 Toți electrozii de sudură utilizați la fabricarea elementelor structurale și la fixarea tractorului trebuie să fie compatibili cu materialele utilizate pentru structura de protecție, astfel cum se indică la punctul 3.5.2.3.

3.5.2.3 Materialele din oțel utilizate pentru elementele structurale ale structurii de protecție trebuie să fie supuse unui control de duritate sub forma unui nivel minim prescris de energie de impact, în sensul testului Charpy cu crestătură în V, în conformitate cu indicațiile din tabelul 7.1. Calitatea și clasa oțelului trebuie specificate în conformitate cu standardul ISO 630:1995.

Se consideră că oțelul cu o grosime brută de laminaj mai mică de 2,5 mm și cu un conținut de carbon mai mic de 0,2 % îndeplinește această cerință.

Elementele structurale ale structurii de protecție realizate din alte materiale decât oțelul trebuie să aibă o rezistență echivalentă la șocul la temperatură scăzută.

3.5.2.4 Atunci când se testează cerințele de energie de impact, în sensul testului Charpy cu crestătură în V, dimensiunea eprubetei nu trebuie să fie mai mică decât cea mai mare din dimensiunile enumerate în tabelul 7.1 pe care o permite materialul.

3.5.2.5 Testul Charpy cu crestătură în V se realizează în conformitate cu procedura descrisăîn ASTM A 370-1979, cu excepția dimensiunilor eprubetelor care trebuie să fie în conformitate cu dimensiunile indicate în tabelul 7.1.

Tabelul 7.1

Nivel minim prescris de energie de impact, în sensul testului Charpy cu crestătură în V

Dimensiunea eprubetei | Energia la | Energia la |

-30 °C | -20 °C |

mm | J | Jb) |

10 x 10a) | 11 | 27,5 |

10 x 9 | 10 | 25 |

10 x 8 | 9,5 | 24 |

10 x 7,5a) | 9,5 | 24 |

10 x 7 | 9 | 22,5 |

10 x 6,7 | 8,5 | 21 |

10 x 6 | 8 | 20 |

10 x 5a) | 7,5 | 19 |

10 x 4 | 7 | 17,5 |

10 x 3,5 | 6 | 15 |

10 x 3 | 6 | 15 |

10 x 2,5a) | 5,5 | 14 |

___________________________

a) Indică dimensiunea preferată. Dimensiunea eprubetei nu trebuie să fie mai mică decât cea mai mare dimensiune preferată pe care o permite materialul.

b) Energia necesară la –20 °C este egală cu 2,5 înmulțit cu valoarea specificată pentru –30°C. Alți factori afectează rezistența la energia de impact, și anume direcția laminajului, limita elasticității, orientarea granulozității și sudura. Acești factori trebuie luați în considerare atunci când se selecționează și se utilizează un tip de oțel.

3.5.2.6 Utilizarea tipurilor de oțel calmat sau necalmat pentru care trebuie să se furnizeze o specificare corespunzătoare reprezintă o alternativă la această procedură. Calitatea și clasa oțelului trebuie specificate în conformitate cu standardul ISO 630:1995, Amd 1:2003.

3.5.2.7 Eprubetele trebuie să fie prelevate longitudinal, din laminate plate, secțiuni tubulare sau structurale, înainte de formare sau de sudare, pentru a fi utilizate în structura de protecție. Eprubetele din secțiuni tubulare sau structurale trebuie prelevate din mijlocul părții cu dimensiunea cea mai mare și nu trebuie să includă suduri.

3.6 [nu se aplică]

Figura 7.1

Spațiul liber

Figura 7.1.a Vedere laterală Secțiune în planul de referință | Figura 7.1.b Vedere din spate |

[pic] | [pic] |

Dimensiuni în mm |

Figura 7.1.c Văzută de sus |

[pic] |

1 – Punct index al scaunului 2 – Plan de referință

Figura 7.2.a

Spațiul liber pentru tractoare cu post de conducere reversibil:

structură cu două lonjeroane

[pic]

Figura 7.2.b

Spațiul liber pentru tractoare cu post de conducere reversibil:

celelalte tipuri de structuri de protecție împotriva răsturnării

[pic]

Figura 7.3

Ciocanul pendul și lanțurile sau cablurile sale de suspensie [pic]

Figura 7.4

Exemplu de fixare a tractorului (impact în partea din spate) [pic]

Figura 7.5

Exemplu de fixare a tractorului (impact în partea din față)

[pic]

Figura 7.6

Exemplu de fixare a tractorului (impact lateral)

[pic]

Figura 7.7

Exemplu de dispozitiv de strivire al tractorului

[pic]

Figura 7.8

Exemplu de aparatură de măsură a deformării elastice

[pic]

1 – Deformarea permanentă

2 – Deformarea elastică

3 – Deformarea totală (permanentă plus elastică)

Figura 7.9

Curba forță/deformare

Testarea de suprasarcină nu este necesară

[pic]

Note:

1. Localizați Fa referitoare la 0,95 D'

2. Testarea de suprasarcină nu este necesară deoarece Fa ( 1,03 F'

Figura 7.10

Curba forță/deformare

Testarea de suprasarcină este necesară

[pic]

Note:

1. Localizați Fa referitoare la 0,95 D'

2. Testarea de suprasarcină nu este necesară deoarece Fa ( 1,03 F'

3. Performanța testării de suprasarcină este satisfăcătoare deoarece Fb ( 0,97F' și Fb ( 0,8F maximum

Figura 7.11

Curba forță/deformare

Testarea de suprasarcină urmează să fie continuată.

[pic]Note:

1. Localizați Fa referitoare la 0,95 D'

2. Testarea de suprasarcină este necesară deoarece Fa ( 1,03 F'

3. Fb ( 0,97 F', prin urmare testarea de suprasarcină este necesară în continuare

4. Fc ( 0,97 Fb, prin urmare testarea de suprasarcină este necesară în continuare

5. Fd ( 0,97 Fc, prin urmare testarea de suprasarcină este necesară în continuare

6. Performanța testării de suprasarcină este satisfăcătoare dacă Fe ( 0,8 Fmax

7. Insucces în orice etapă, atunci când sarcina scade sub 0,8 Fmax.''

”

_____________

ê 86/298/CEE (adaptat)

ANEXA III

MARCAJE

Marca de omologare CE de tip Ö pe componente Õ este compusă din:

ê 2000/19/CE art. 1 şi anexă pct.4 (adaptat)

è1 Actul de aderare din 200 art. 20 şi anexa II, pct. (1) (A) (30), p.62

è2 2006/96/CE art. 1 şi anexă pct. A.29.

- un dreptunghi care înconjoară litera minusculă „e” urmat de numărul distinctiv al statului membru care a acordat omologarea CE de tip a componentelor:

1 pentru Germania, 2 pentru Franţa, 3 pentru Italia, 4 pentru Ţările de Jos, 5 pentru Suedia, 6 pentru Belgia, è1 7 pentru Ungaria, 8 pentru Republica Cehă, ç 9 pentru Spania, 11 pentru Regatul Unit, 12 pentru Austria, 13 pentru Luxemburg, 17 pentru Finlanda, 18 pentru Danemarca, è2 19 pentru Romania, ç è1 20 pentru Polonia ç 21 pentru Portugalia, 23 pentru Grecia, 24 pentru Irlanda, è1 26 pentru Slovenia, 27 pentru Slovacia, 29 pentru Estonia, 32 pentru Letonia, è2 34 for Bulgaria, ç 36 pentru Lituania, Ö 49 Õ pentru Cipru Ö 50 Õ pentru Malta, ç

ê 86/298/CEE (adaptat)

- un număr de omologare CE Ö de tip pe componente Õ , corespunzător numărului fişei de omologare CE Ö de tip pe componente Õ stabilită pentru tipul de dispozitiv de protecţie în ceea ce priveşte rezistenţa sa şi rezistenţa fixării sale pe tractor, plasat într-o poziţie oarecare sub dreptunghi şi în apropierea acestuia,

- literele V sau SV, în funcţie de încercarea efectuată, dinamică (V) sau statică (SV), urmate de cifra 1, care indică faptul că este un dispozitiv de protecţie în sensul prezentei directive.

Exemplu de marcă de omologare CE de tip Ö pe componente Õ

[pic]

ê 86/298/CEE (adaptat)

Ö Legendă: Õ

.

ê 86/298/CEE (adaptat)

Dspozitivul de protecţie care poartă marca de omologare CE de tip Ö pe componente Õ de mai sus este un dispozitiv de tip arc montat în spate, cadru sau cabină, care a fost supus unei încercări dinamice şi este destinat unui tractor cu ecartament îngust (VI), pentru care omologarea CE de tip Ö pe componente Õ a fost efectuată în Franţa (e2), cu numărul 431.

_____________

ANEXA IV

MODEL DE FIŞĂ DE OMOLOGARE CE DE TIP Ö PE COMPONENTE Õ

ê86/298/CEE (adaptat)

Denumirea autorităţii competente |

Comunicare privind omologarea CE de tip, refuzul, retragerea omologării CE de tip Ö pe componente Õ sau extinderea acesteia pentru un dispozitiv de protecţie (arc montat în spate, cadru sau cabină) cu privire la rezistenţa acestuia şi rezistenţa fixării acestuia pe tractor |

Numărul de omologare CE de tip Ö pe componente Õ :...........................................................extindere(1) |

1. | Marca sau denumirea comercială şi tipul de dispozitiv de protecţie: .................................................................................................................................... |

2. | Denumirea şi adresa fabricantului dispozitivului de protecţie: .................................................................................................................................... ..................................................................................................................................... |

3. | Dacă este cazul, numele şi adresa reprezentantului fabricantului dispozitivului de protecţie: .................................................................................................................................... ..................................................................................................................................... |

4. | Marca sau denumirea comercială şi tipul tractorului căruia îi este destinat dispozitivul de protecţie: .................................................................................................................................... ..................................................................................................................................... |

5. | Extinderea omologării CE de tip Ö pe componente Õ la următorul (următoarele) tip(uri) de tractor (tractoare) şi, dacă este cazul, descrierea comercială: .................................................................................................................................... .................................................................................................................................. |

5.1. | Masa tractorului fără balast, definită la punctul Ö 2.1 din modelul A de la anexa I a Directivei 2003/37/CE Õ, depăşeşte/nu depăşeşte(2) cu mai mult de 5% masa de referinţă utilizată pentru încercare. |

5.2. | Metoda de fixare şi punctele de montaj sunt/nu sunt(2) identice. |

5.3. | Toate componentele care pot servi ca suport dispozitivului de protecţie sunt/nu sunt(2) identice. |

6. | Prezentat pentru omologarea CE de tip Ö pe componente Õ la data: ..................................................................................................................................... |

7. | Laboratorul de încercări: .................................................................................................................................... |

8. | Data şi numărul procesului-verbal al laboratorului: .................................................................................................................................... |

9. | Data omologării/refuzului/retragerii omologării CE de tip(2) Ö pe componente Õ : .................................................................................................................................... |

10. | Data extinderii omologării/refuzului/retragerii extinderii omologării CE de tip Ö pe componente Õ (2) .................................................................................................................................... |

11. | Locul: .............................................. |

12. | Data: .............................................. |

13. | Sunt anexate următoarele documente, care poartă numărul de omologare CE de tip Ö pe componente Õ indicat mai sus (de ex: proces verbal de încercare). Aceste documente sunt furnizate autorităţilor competente ale celorlalte state membre, la cererea expresă a acestora: .................................................................................................................................... .................................................................................................................................... |

14. | Observaţii, dacă este cazul: .................................................................................................................... |

15. | Semnătura: ................................................................................................................ |

(1) Se indică, acolo unde este cazul, dacă este prima, etc. extindere în raport cu omologarea CE de tip Ö pe componente Õ iniţială. (2) Se barează ce nu corespunde. |

_____________

ê 86/298/CEE (adaptat)

ANEXA V

CONDIŢII PENTRU OMOLOGAREA CE DE TIP

1. Cererea de omologare CE de tip a unui tip de tractor privind rezistenţa dispozitivului de protecţie şi a fixării acestuia pe tractor este prezentată de către constructorul tractorului sau de către reprezentantul acestuia.

2. Se prezintă serviciului tehnic însărcinat cu încercările de omologare CE de tip un tractor reprezentativ pentru tipul care trebuie omologat, pe care se montează un dispozitiv de protecţie, precum şi fixarea acestuia, omologate în mod corespunzător.

3. Serviciul tehnic însărcinat cu încercările de omologare CE verifică dacă tipul de dispozitiv de protecţie omologat este destinat montării pe tipul de tractor pentru care se solicită omologarea CE. Se verifică în special dacă fixarea dispozitivului CE de protecţie corespunde celei care a fost testată la Ö momentul Õ omologării CE Ö de tip pe componente Õ.

4. Titularul omologării CE de tip poate solicita ca aceasta să fie extinsă la alte tipuri de dispozitive de protecţie.

5. Autorităţile competente acordă această extindere în următoarele condiţii:

5.1. noul tip de dispozitiv de protecţie şi fixarea sa pe tractor au făcut obiectul unei omologări CE de tip Ö pe componente Õ;

5.2. noul dispozitiv este proiectat pentru a fi montat pe tipul de tractor pentru care se solicită extinderea omologării CE de tip;

5.3. fixarea dispozitivului de protecţie pe tractor corespunde celei care a fost testată la omologarea CE de tip Ö pe componente Õ.

6. O fişă conform modelului din anexa VI se anexează fişei de omologare CE de tip pentru fiecare omologare sau extindere a omologării acordată sau refuzată.

7. Dacă cererea de omologare CE a unui tip de tractor este înaintată în acelaşi timp cu cererea de omologare CE de tip Ö pe componente Õ a unui dispozitiv de protecţie destinat montării montat pe tipul de tractor pentru care se solicitată omologarea CE, nu se mai aplică punctele 2 şi 3.

_____________

ANEXA VI

MODEL

Denumirea autorităţii competente |

ANEXĂ LA FIŞA DE OMOLOGARE CE A UNUI TIP DE TRACTOR PRIVIND REZISTENŢA DISPOZITIVELOR DE PROTECŢIE (ARC MONTAT ÎN SPATE, CADRU SAU CABINĂ), PRECUM ŞI A FIXĂRII ACESTORA PE TRACTOR |

(Articolul 4 alineatul (2) Ö Directiva 2003/37/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 26 mai 2003 privind omologarea de tip a tractoarelor agricole sau forestiere, a remorcilor acestora şi a echipamentului remorcat interschimbabil, împreună cu sistemele, componentele şi unităţile lor tehnice separate şi de abrogare a Directivei 74/150/CEE Õ) |

Numărul de omologare CE de tip Ö pe componente Õ :.............................................................................. extindere (1) |

1. | Marca sau denumirea comercială a tractorului: .................................................................................................................................................... |

2. | Tipul şi descrierea comercială a tractorului: .................................................................................................................................................... |

3. | Denumirea şi adresa constructorului tractorului: .................................................................................................................................................... |

4. | Dacă este cazul, numele şi adresa reprezentantului constructorului: .................................................................................................................................................... |

5. | Marca sau denumirea comercială a dispozitivului de protecţie: .................................................................................................................................................... |

6. | Extinderea omologării CEE de tip la următorul (următoarele) tip(uri) de dispozitiv(e) de protecţie: .................................................................................................................................................... |

7. | Tractor supus omologării CEE de tip la data: .................................................................................................................................................... |

8. | Serviciul tehnic însărcinat cu controlul de conformitate pentru omologarea CE de tip: .................................................................................................................................................... |

9. | Data procesului-verbal eliberat de acest serviciu: ..................................................................... |

10. | Numărul procesului-verbal eliberat de acest serviciu: ..................................................... |

11. | Omologarea CE de tip privind rezistenţa dispozitivelor de protecţie precum şi fixarea lor pe tractor este acordată/refuzată (2): |

12. | Extinderea omologării CE privind rezistenţa dispozitivelor de protecţie, precum şi fixarea lor pe tractor este acordată/refuzată(2): |

13. | Locul: ........................................................................................................................ |

14. | Data: ......................................................................................................................... |

15. | Semnătură: .............................................................................................................. |

(1) Se indică, acolo unde este cazul, dacă este prima, a doua etc. extindere în raport cu omologarea CE de tip iniţială. (2) Se barează ce nu corespunde. |

_____________

é

ANEXA VII

Partea A

Directiva abrogată si lista modificărilor ulterioare (menţionate în articolul 14)

Directiva 86/298/CEE a Consiliului (JO L 186, 8.7.1986, p. 26) |

Directiva 89/682/CEE a Consiliului (JO L 398, 30.12.1989, p. 29) |

Punctul XI.C.II.5 al anexei I a Actului de Aderare din 1994 (JO C 241, 29.8.1994, p. 193) |

Directiva 2000/19/CE a Comisiei (JO L 94, 14.4.2000, p. 31) |

Punctul I.A.30. al anexei II a Actului de Aderare din 2003 (JO L 236, 23.9.2003, p. 62) |

Directiva 2005/67/CE a Comisiei (JO L 273, 19.10.2005, p. 17) |

Directiva 2006/96/CE a Comisiei (JO L 363, 20.12.2006, p. 81) | Numai în ceea ce priveşte trimiterea la Directiva 86/298/CEE în cadrul articolului 1 şi punctului A.29 al anexei |

Directiva 2010/22/UE a Comisiei (JO L 91, 10.4.2010, p. 1) | Numai articolul 2 şi anexa II |

Partea B

Lista termenelor de transpunere în dreptul intern şi de punere în aplicare (menţionate în articolul 14)

Directiva | Termen de transpunere | Data de punere în aplicare |

86/298/CEE | 2 iunie 1988 |

89/682/CEE | 3 ianuarie 1991 |

2000/19/CE | 30 iunie 2001(*) |

2005/67/CE | 31 decembrie 2005 |

2006/96/CE | 1ianuarie 2007 |

2010/22/UE | 30 aprilie 2011 | 1 mai 2011 |

_________________________

(*) În conformitate cu articolul 2 al directivei 2000/19/CE:

,,(1) De la 1 iulie 2001, statele membre nu pot:

- refuza, pentru un tip de tractor, acordarea omologării CE de tip, eliberarea documentului prevăzut la articolul 10 alineatul (1) a treia liniuţă din Directiva 74/150/CEE sau acordarea omologării naţionale de tip şi nici

- interzice punerea în circulaţie a tractoarelor,

în cazul în care tractoarele respective sunt conforme cu cerinţele Directivei 86/298/CEE, astfel cum a fost modificată prin prezenta directivă.

(2) De la 1 ianuarie 2002, statele membre:

- nu mai pot elibera documentul prevăzut la articolul 10 alineatul (1) a treia liniuţă din Directiva 74/150/CEE pentru un tip de tractor dacă acesta nu este conform cu cerinţele Directivei 86/298/CEE, astfel cum a fost modificată prin prezenta directivă;

- pot refuza acordarea omologării naţionale de tip pentru un tip de tractor dacă acesta nu este conform cu cerinţele Directivei 86/298/CEE, astfel cum a fost modificată prin prezenta directivă.”

_____________

ANEXA VIII

TABEL DE CORESPONDENţă

Directiva 86/298/CEE | Directiva 2000/19/CE | Prezenta directivă |

Articolul 1 frază introductivă | - | Articolul 1 frază introductivă |

Articolul 1 prima liniuţă | - | Articolul 1 litera (a) |

Articolul 1 a doua liniuţă | - | Articolul 1 litera (b) |

Articolul 1 a treia liniuţă | - | Articolul 1 litera (c) |

Articolele 2 - 5 | - | Articolele 2 - 5 |

Articolul 6 alineatul (1) prima teză | - | Articolul 6 alineatul (1) primul paragraf |

Articolul 6 alineatul (1) a doua teză | - | Articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf |

Articolul 6 alineatul (1) a treia teză | - | Articolul 6 alineatul (1) al treilea paragraf |

Articolul 6 alineatul (2) | - | Articolul 6 alineatul (2) |

Articolul 7 prima teză | - | Articolul 7 primul alineat |

Articolul 7 a doua teză | - | Articolul 7 al doilea alineat |

Articolul 8 | - | - |

- | Articolul 2 alineatul (1) cuvintele introductive | Articolul 8 alineatul (1) cuvintele introductive |

- | Articolul 2 alineatul (1) prima liniuţă | Articolul 8 alineatul (1) litera (a) |

- | Articolul 2 alineatul (1) a doua liniuţă | Articolul 8 alineatul (1) litera (b) |

- | Articolul 2 alineatul (2) | Articolul 8 alineatul (2) |

Articolele 9 - 12 | - | Articolele 9 - 12 |

Articolul 13 | - | - |

Articolul 14 alineatul (1) | - | - |

Articolul 14 alineatul (2) | - | Articolul 13 |

- | - | Articolele 14 şi 15 |

Articolul 15 | - | Articolul 16 |

Anexele I şi II | - | Anexele I şi II |

Anexa VI | - | Anexa III |

Anexa VII | - | Anexa IV |

Anexa VIII | - | Anexa V |

Anexa IX | - | Anexa VI |

- | - | Anexa VII |

- | - | Anexa VIII |

_____________

[1] COM(87) 868 PV.

[2] A se vedea anexa 3 din partea A a susmenţionatelor concluzii.

[3] Efectuată în conformitate cu Comunicarea Comisiei către Parlamentul European şi Consiliu – Codificarea acquis-ului comunitar, COM(2001) 645 final.

[4] A se vedea anexa VII, partea A la prezenta propunere.

[5] JO C […], […], p. […].

[6] JO L 186, 8.7.1986, p. 26.

[7] A se vedea anexa VII partea A.

[8] JO L 171 , 9.7.2003, p. 1.

[9] OJ L 261, 3.10.2009, p. 1.

[10] OJ L 261, 3.10.2009, p. 40.

[11] Codul standard OCDE pentru testarea oficială a structurilor de protecție împotriva răsturnării, montate în partea din spate a tractoarelor agricole și forestiere pe roți, cu ecartament îngust.

[12] Pentru extinderea rapoartelor de testare care au utilizat inițial punctul de referință al scaunului (PRS), măsurătorile necesare trebuie să se facă cu referință la PRS în loc de PIS, iar utilizarea PRS trebuie să fie indicată în mod clar (a se vedea anexa 1).

[13] Se reamintește utilizatorilor că punctul index al scaunului se stabilește în conformitate cu standardul ISO 5353 și este un punct fixat în raport cu tractorul care nu se mișcă atunci când scaunul este ajustat în altă poziție decât poziția medie. În scopul stabilirii spațiului liber, scaunul trebuie să fie reglat în poziția cea mai înaltă și cea mai în spate.

[14] Deformare permanentă + deformare elastică măsurate în punctul în care se obține nivelul de energie necesar.