RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 7.2.2007 
COM(2007)49 final 
  
RAPORTUL COMISIEI C ĂTRE CONSILIU, PARLAMENTUL EUROPEAN, 
COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN  
ŞI COMITETUL REGIUNILOR 
privind egalitatea de şanse între femei şi bărbaţi – 2007 
 
RO 2   RO CUPRINS 
1. Introducere ................................................................................................................. .. 3 
2. Principalele evolu ţii ..................................................................................................... 3 
2.1 Politici şi legislaţie ....................................................................................................... 3 
2.2 Diferen ţe între femei şi bărbaţi .................................................................................... 5 
3. Provoc ări şi orientări strategice.................................................................................... 7 
3.1 Eliminarea diferen ţelor dintre genuri pe pia ţa forţei de munc ă................................... 7 
3.2 Favorizarea unui mai bun echilibru între femei şi bărbaţi prin împ ărţirea 
responsabilit ăţilor private şi familiale.......................................................................... 8 
3.3 Garantarea deplinei sus ţineri a politicilor de egalitate de şanse între femei şi bărbaţi 
prin politicile de coeziune şi de dezvoltare rural ă........................................................ 8 
3.4 Garantarea punerii efective în ap licare a cadrului legislativ........................................ 9 
4. Concluzii ................................................................................................................... . 10 
ANNEX.......................................................................................................................... .......... 11 
 
RO 3   RO 1. I NTRODUCERE  
Consiliul European de prim ăvară din martie 2003 a invitat Comisia s ă-i raporteze anual 
progresele realizate pentru promovarea egalit ăţii de şanse între femei şi bărbaţi şi a 
orientărilor în vederea integr ării dimensiunii b ărbaţi-femei în diferitele politici. Prezentul 
raport este cel de-al patrulea care r ăspunde acestei solicit ări. 
În UE egalitatea de şanse între femei şi bărbaţi a fost marcat ă de două evenimente majore în 
2006: adoptarea de c ătre Comisie a unei Foi de parcurs pe ntru egalitate pentru perioada 2006-
2010 şi adoptarea de c ătre Consiliul European a Pactului pentru egalitate de şanse între femei 
şi bărbaţi. Aceste dou ă iniţiative-cheie stau m ărturie pentru angajame ntul activ al UE în 
atingerea obiectivului de a ajunge la o egalitate efectiv ă de şanse între femei şi bărbaţi. 
Extinsă în prezent la 27 state membre, UE se preg ăteşte să sărbătorească cea de-a cincizecea 
aniversare a politic ii de egalitate de şanse între femei şi bărbaţi şi să celebreze anul european 
al egalităţii de şanse pentru to ţi. Mai mult, politica de egalitate apare ca un fir c ălăuzitor 
pentru dou ă spaţii de lucru aflate în centrul preocup ărilor : cel al cre şterii şi al ocupării forţei 
de muncă şi cel al schimb ărilor demografice.  UE va avea nevoie de sus ţinerea total ă a politicii 
de coeziune, a c ărei noi perioade de program are va începe în anul 2007. 
2. P RINCIPALELE EVOLU ŢII 
2.1 Politici şi legislaţie 
Prin adoptarea unei Foi de parcurs pentru egalitatea de şanse între femei şi bărbaţi1 la 1 
martie 2006, Comisia şi-a definit priorit ăţile şi cadrul de ac ţiune pentru promovarea egalit ăţii 
până în anul 2010, continuând astfel misiunea de promovare a egalit ăţii de şanse între femei şi 
bărbaţi şi de garantare a faptului c ă totalitatea politicilor sale contribuie la acest obiectiv. 
Foaia de parcurs reprezint ă angajamentul Comisiei de a continua şi de a-şi intensifica ac ţiunea 
în acest domeniu. Anual se va întocmi un raport de monitorizare detaliat. 
În cadrul Consiliului European din 23 şi 24 martie 2006, statele membre au aprobat un Pact 
European pentru egalitatea de şanse între femei şi bărbaţi2. Pactul marcheaz ă voinţa 
statelor membre de a se angaja cu hot ărâre pentru punerea în aplicar e a politicilor care vizeaz ă 
promovarea locurilor de munc ă pentru femei şi garantarea unui mai bun echilibru între via ţa 
profesional ă şi viaţa privată pentru a r ăspunde provoc ărilor demografice. În aceast ă privinţă, 
este esen ţială dezvoltarea serviciilor de îngrijire şi supraveghere a copiilor în vederea 
îndeplinirii obiectivel or de la Barcelona3. 
Îmbătrânirea popula ţiei, asociat ă cu scăderea natalit ăţii, duce la provoc ări considerabile 
pentru societ ăţile noastre, fapt pus în eviden ţă în Comunicarea privind viitorul demografic  
al Europei4, adoptată de către Comisie la 12 octombrie 2006. Reiese în  mod clar c ă politicile 
de egalitate de şanse între femei şi bărbaţi vor contribui în mod semnificativ la g ăsirea de 
                                                 
1 COM(2006) 92 final. 
2 Concluziile Pre şedinţiei, 7775/1/06/REV 1. 
3 Furnizarea de servicii de îngrijire şi supraveghere pentru 33% dintre copiii cu vârsta între 0 şi 3 ani şi 
pentru 90% dintre copiii de la 3 ani pân ă la vârsta şcolară obligatorie pentru anul 2010. 
4 COM(2006) 571 final. 
 
RO 4   RO soluţii, pe de o parte prin stimularea angaj ării femeilor, compensând astfel sc ăderea prev ăzută 
a populaţiei active, iar pe de alt ă parte sus ţinând realizarea alegerilor individuale ale femeilor 
şi bărbaţilor, inclusiv fapt ul de a avea num ărul de copii pe care şi-l doresc. 
În paralel, Comisia a lansat o consultare formal ă a partenerilor sociali5 referitoare la 
posibila orientare a unei ac ţiuni comunitare în materie de conciliere între via ţa profesional ă, 
viaţa privată şi viaţa de familie, inclusiv promovarea de modalit ăţi flexibile de munc ă, 
dezvoltarea de servicii de supraveghere şi de îngrijire şi eventuala revizuire a dispozi ţiilor 
existente în ceea ce prive şte concediul de maternitate şi concediul de paternitate6. 
Cadrul legislativ al egalit ăţii între sexe s-a îmbun ătăţit în mod considerabil odat ă cu adoptarea 
în iunie 2006 a unei directive7 care simplific ă şi modernizeaz ă legislaţia comunitar ă existentă 
referitoare la tratamentul egal  al femeilor şi bărbaţilor în materie de ocupare a for ţei de 
muncă. O mai bun ă lizibilitate a prevederilor legislative ar trebui s ă favorizeze o mai bun ă 
aplicare a acestora, contribuind astf el la obiectivul „Pentru o mai bun ă legiferare”. Va trebui 
ca statele membre s ă se asigure de transpunere a directivei în legisla ţia lor naţională cel mai 
târziu în august 2008. În ceea ce prive şte transpunerea directivei  din 2002 referitoare la 
tratamentul egal8, au fost angajate proceduri în neîndeplinire a obliga ţiilor contra a nou ă state 
membre, dintre care patru erau înc ă în curs de aplicare la sfâr şitul anului 2006. 
În decembrie 2006 a fost adoptat Regulamentul pentru crearea unui Institut European 
pentru Egalitatea de Gen9. Institutul este menit s ă aducă un sprijin tehnic important în 
dezvoltarea de politici de egalitate de şanse între femei şi bărbaţi. 
În anul 2006 a fost adoptat ă noua reglementare a fondurilor structurale10 şi a orient ărilor 
strategice comunitare în materie de coeziune11 pentru perioada 2007–2013, care prev ăd atât 
acţiuni specifice cât şi integrarea unei perspective de egalitate în toate ac ţiunile întreprinse12. 
Punerea lor în aplicare va fi în principal de competen ţa statelor membre prin Cadrele de 
referinţă strategice na ţionale şi prin programele opera ţionale. Regulamentul Fondului 
european de dezvoltare rural ă include şi principiul de egalitate între b ărbaţi13 şi femei în 
politica de sus ţinere a dezvolt ării rurale. De altfel, pr ogramul comunitar Progress14 conţine o 
secţiune dedicat ă egalităţii de şanse între femei şi bărbaţi care va sus ţine punerea în aplicare a 
politicii comunitare de egalita te între genuri în domeniul ocup ării forţei de munc ă şi al 
solidarităţii sociale. 
Adeseori s ărăcia afecteaz ă femeile, în special persoanele în vârst ă sau familiile 
monoparentale. Pe de alt ă parte, sistemele de s ănătate şi de protec ţie socială nu sunt totdeauna 
sensibile la nevoile diferite ale femeilor şi ale bărbaţilor. De aceea, promovarea egalit ăţii între 
sexe figureaz ă printre obiectivele generale ale noului cadru pentru procesul de protecţie 
socială şi de incluziune social ă adoptat de c ătre Consiliul European în martie 200615. 
                                                 
5 SEC(2006) 1245. 
6 Directivele 92/85/CEE şi 96/34/CE. 
7 Directiva 2006/54/CE. 
8 Directiva 2002/73/CE. 
9 Regulamentul (CE) 1922/2006. 
10 Printre altele, Regulamentele (CE) 1081/2006 şi 1083/2006. 
11 Decizia 2006/702/CE a Consiliului. 
12 Articolul 16 din Regulamentul (CE) 1083/2006. 
13 Articolul 8 din Regulamentul (CE) 1698/2005. 
14 Decizia nr. 1672/2006/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 24 octombrie 2006. 
15 Pe baza documentului 6801/06 al Consiliului din 27.2.2006. 
 
RO 5   RO Punerea sa în aplicare ar trebui s ă contribuie la trasarea de politici care s ă vizeze reducerea 
diferenţelor dintre femei şi bărbaţi în aceste domenii. 
În materie de violen ţă şi de trafic de fiin ţe umane , Comisia a prezentat într-o Comunicare 
din august 2006 un plan de ac ţiune care vizeaz ă măsurarea criminalit ăţii şi a justiţiei penale16, 
inclusiv în materie de trafic de fiin ţe umane, de violen ţă contra femeilor şi de violen ţă 
domestică. Aceasta va permite îmbun ătăţirea în mod sensibil a cunoa şterii acestor fenomene 
grave ale c ăror principale victime sunt femeile. 
Egalitatea b ărbaţi-femei este recunoscut ă ca un factor de dezvoltare economic ă şi în cadrul 
relaţiilor externe ale UE. Comisia preg ăteşte pentru începutul anului 2007 o Comunicare 
privind includerea egalit ăţii între genuri în cooperarea pentru dezvoltare . Pe de alt ă parte, în 
noiembrie 2006, în cadrul parteneriatului Euromed , a fost adoptat un Plan cincinal de ac ţiune 
pentru consolidarea rolului femeii în societatea ţărilor mediteraneene. Acest Plan constituie 
cadrul în care UE şi ţările mediteraneene vor colabora în favoarea consolid ării rolului femeii 
în sectoarele social, politic, economic şi cultural. 
2.2 Diferen ţe între femei şi bărbaţi 
Angajarea femeilor a continuat s ă progreseze semnificativ pe parcursul ultimilor ani, inclusiv 
în ceea ce le prive şte pe cele vârstnice. Totu şi acest fapt nu trebuie s ă pună în umbră situaţia 
femeilor de pe pia ţa forţei de munc ă, în mod clar defavorabil ă în raport cu b ărbaţii. Distanţele 
rămân importante şi sunt tot timpul în dezavantajul femeilor. Diferen ţele în modalit ăţile de 
lucru şi discriminarea de pe pia ţa forţei de munc ă nu se reduc, ceea ce se reflect ă într-o 
diferenţă de remunerare important ă şi stabilă. 
Motorul cre şterii ocup ării forţei de munc ă în Europa r ămâne mâna de lucru feminin ă. De la 
lansarea Strategiei de la Lisabona în anul 2000, şase din cele opt milioane de locuri de munc ă 
create în UE au fost ocupate de c ătre femei. În 2005, procentul de ocupare a for ţei de 
muncă de către femei  înregistra cel de-al doispreze celea an consecutiv de cre ştere şi se 
stabilea la 56,3%, cu  2,7 puncte mai mult fa ţă de nivelul s ău din 2000, în compara ţie cu o 
creştere de 0,1 puncte a ra tei de ocupare a for ţei de munc ă masculine. Continuarea acestei 
tendinţe pozitive17 ar permite realizarea obiectivului de la Lisabona cu un procent de ocupare 
a forţei de munc ă feminine de 60% în anul 2010. La fel, cre şterea procentului de ocupare a 
forţei de munc ă în cazul femeilor de peste 55 de ani  a fost în mod clar mai rapid ă decât cea 
a bărbaţilor şi pe viitor va atinge 33,7%, cu aproape 7 puncte mai mult decât în 2000. 
În consecin ţă, diferenţa de procente dintre femei şi bărbaţi în ceea ce prive şte ocuparea for ţei 
de muncă s-a redus la 15,0 puncte în 2005, reprezentând o sc ădere cu 2,6 puncte  în cinci ani. 
Trebuie remarcat faptul c ă diferenţa variază foarte mult în func ţie de vârst ă, întrucât este de 
doar 5,9 puncte în rândul tinerilor (15-24 ani), de 16,7 puncte în rândul angaja ţilor cu vârsta 
între 25 şi 54 de ani şi culmineaz ă cu 18,1 puncte pentru cei care au peste 55 de ani. Evolu ţia 
pozitivă a ocupării forţei de munc ă de către femei se reflect ă şi în declinul ratei de şomaj  a 
acestora, propor ţional mai rapid; diferen ţa faţă de bărbaţi în acest domeniu a trecut de la 2,8 în 
anul 2000 la 2,0 în anul 2005. 
                                                 
16 COM(2006)437 final. 
17 Anticip ările realizate de c ătre Comisia European ă indică faptul că procentul de ocupare a for ţei de 
muncă feminine ar continua s ă crească, urmând s ă atingă 65% în anul 2025 şi apoi să se stabilizeze 
la acest nivel. A se vedea 
http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/2006/eesp106en.pdf 
 
RO 6   RO În ciuda acestei evolu ţii pozitive, dificultatea sporit ă a femeilor de a concilia via ţa 
profesional ă cu viaţa privată şi dezechilibrul repartiz ării sarcinilor casnice şi familiale 
rămân foarte însemnate. Este izbitoare constatarea c ă procentul de ocupare a for ţei de munc ă 
pentru femeile între 20 şi 49 de ani scade cu 15 puncte atunc i când ele au un copil, în timp ce 
procentul b ărbaţilor creşte cu 6 puncte. Mai mult, cererile pentru o mân ă de lucru flexibil ă, 
aflate în continu ă creştere, afecteaz ă în principal femeile. Aproape o treime dintre femei 
lucrează în regim de timp par ţial (32,9% în anul 2006) fa ţă de doar 7,7% dintre b ărbaţi; 14,8% 
dintre salariate lucrau cu un contract pe durat ă determinat ă, adică cu un procent mai mult 
decât propor ţia de salaria ţi bărbaţi. Recurgerea la modalit ăţile de lucru flexibile poate reflecta 
preferinţele personale, îns ă diferenţa semnificativ ă dintre genuri subliniaz ă dezechilibrul 
dintre bărbaţi şi femei în utilizarea timpului.  
Pe de altă parte, pia ţa forţei de munc ă rămâne într-o mare m ăsură compartimentat ă. Evoluţia 
indicilor de segregare  ocupaţională şi sectorial ă în funcţie de gen nu arat ă nici un semn de 
scădere semnificativ ă. În concluzie, se pare c ă dezvoltarea ocup ării forţei de munc ă în rândul 
femeilor se face în principal în sectoarele de activitate şi în profesiile deja preponderent 
feminine. Aproape patru salariate din zece lucreaz ă în administra ţia publică, în educa ţie, în 
sănătate şi în acţiuni sociale, în timp ce jum ătate dintre salariate sunt  angajate în administra ţie, 
sunt vânz ătoare sau lucr ătoare puţin calificate sau necalificate. 
Mai mult, exist ă un dezechilibru persistent între femei şi bărbaţi în ceea ce prive şte ocuparea 
funcţiilor de decizie , atât politice cât şi economice. Astfel, mai pu ţin de o treime dintre cadre 
sunt femei, iar raportul privind prezen ţa acestora în compara ţie cu bărbaţii era de 1:10 în anul 
2005 în cadrul consiliilor de administra ţie ale celor mai mari 50 de  întreprinderi europene 
cotate la Burs ă. În Parlamentele na ţionale, propor ţia medie de femei este de doar 24%. În 
Parlamentul European, aceasta este de 33%. 
Segregarea se reg ăseşte în sistemul de educa ţie. Deşi în viitor femeile vor reprezenta 
majoritatea noilor absolven ţi din învăţământul superior (59%), domen iile de studii se înscriu 
în mod semnificativ în anumite tipare. Înv ăţământul, ştiinţele umane şi artistice şi sănătatea 
cuprind aproape jum ătate dintre femeile licen ţiate, dar mai pu ţin de un sfert dintre b ărbaţii 
licenţiaţi. Din contra, studiile tehnice atrag doar o femeie licen ţiată din zece şi patru din zece 
bărbaţi licenţiaţi. 
Una dintre consecin ţele acestor diferen ţe şi inegalităţi care afecteaz ă femeile de pe pia ţa forţei 
de muncă se reflect ă în menţinerea diferenţei de remunerare  dintre femei şi bărbaţi. Femeile 
câştigă în medie cu 15% mai pu ţin decât b ărbaţii pentru fiecare or ă lucrată18. 
În materie socială, femeile prezint ă un mai mare risc de excludere şi de sărăcie, în special în 
rândul persoanelor în vârst ă şi al părinţilor separa ţi. Riscul de s ărăcie al femeilor de peste 65 
ani este de 20%, adic ă cu 5 puncte mai mult decât b ărbaţii, în timp ce riscul familiilor 
monoparentale19 este de 34%. Pe de alt ă parte, şomajul de lung ă durată afectează 4,5% dintre 
femei, adic ă cu 1 punct mai mult decât în cazul b ărbaţilor. Femeile constituie şi majoritatea 
persoanelor inactive, fiin d deci în mod special vulnerabile la riscul s ărăciei. 
                                                 
18 Diferen ţă referitoare la remunerarea orar ă brută medie dintre b ărbaţi şi femei. 
19 În marea majoritate femei. 
 
RO 7   RO 3. P ROVOCĂRI ŞI ORIENT ĂRI STRATEGICE  
Consiliul European din prim ăvara anului 2006 a subliniat faptul c ă politicile de egalitate de 
şanse între femei şi bărbaţi sunt instrumente esen ţiale pentru cre şterea economic ă, pentru 
prosperitate şi pentru competitivitate. De asemenea, strategia european ă pentru cre ştere şi 
locuri de munc ă recunoaşte contribu ţia egalităţii de şanse între femei şi bărbaţi la realizarea 
obiectivelor de la Lisabona. Pent ru a exploata pe deplin poten ţialul de productivitate al mâinii 
de lucru europene, este esen ţial să se promoveze participarea şi permanen ţa femeilor pe pia ţa 
muncii şi să se elimine diferen ţele dintre b ărbaţi şi femei în toate domeniile. Pentru a face fa ţă 
acestor provoc ări, politicile de egalitate  vor avea nevoie de sus ţinerea activ ă a politicii de 
coeziune şi de o punere efectiv ă în aplicare a legisla ţiei de tratament egal. Comisia va sus ţine 
acţiunea statelor membre în anumite domenii cheie în care r ămân de îndeplinit progrese 
importante, în acord cu priorit ăţile puse în eviden ţă în Foaia de parcurs pentru egalitate. 
3.1 Eliminarea diferen ţelor dintre genuri pe pia ţa forţei de munc ă 
Accesul la un loc de munc ă remunerat şi de calitate este garan ţia independen ţei economice a 
femeilor şi a bărbaţilor. Însă între femei şi bărbaţi persistă diferenţe foarte importante, în 
special în ceea prive şte modalit ăţile de lucru (munca în sistem de timp par ţial, contractele 
temporare) sau în ceea ce prive şte sectoarele şi profesiile ocupate. Este absolut necesar s ă se 
analizeze şi să se abordeze în mod concret factorii afla ţi la originea diferen ţelor. 
• Ar trebui s ă fie comb ătute în mod activ cauzele segreg ării pieţei muncii, care î şi are 
originile chiar în alegerile ster eotipe ale filierelor de educa ţie, de formare şi de orientare 
profesional ă; 
• Este necesar ă intensificarea eforturilor menite s ă elimine obstacolele care împiedic ă 
accesul femeilor la posturile decizionale şi de încadrare; 
• Ar trebui continuate eforturile  depuse pentru a reduce diferen ţa de remunerare dintre femei 
şi bărbaţi, în colaborare cu toate p ărţile implicate. Ar trebui s ă se acorde o aten ţie special ă 
nivelului sc ăzut al salariilor din profesiile şi sectoarele puternic feminizate şi motivelor 
care duc la o sc ădere a salariilor din profesiile şi sectoarele care se feminizeaz ă ; 
• Elaborarea, punerea în aplicare şi monitorizarea politicilor de flexicuritate20 ar trebui s ă 
ţină cont de impactul lor diferen ţiat asupra femeilor şi asupra b ărbaţilor şi să evite ca 
acestea să afecteze în special fe meile în ceea ce prive şte „flexibilitatea” şi bărbaţii în ceea 
ce priveşte „securitatea”; 
• Politicile şi măsurile care vizeaz ă creşterea ocup ării forţei de munc ă în rândul grupurilor 
ţintă specifice, tineri, lucr ători în vârst ă, persoane aflate de mult timp în şomaj, minorit ăţi 
etnice, lucr ători migran ţi sau persoane cu handicap, ar trebui s ă ţină cont de situa ţiile şi de 
obstacolele specifice b ărbaţilor şi femeilor din fiecare din aceste grupuri. 
                                                 
20 Politici care vizeaz ă în acelaşi timp să flexibilizeze pia ţa muncii şi să consolideze securitatea locului de 
muncă. 
 
RO 8   RO 3.2 Favorizarea unui mai bun echilibru între femei şi bărbaţi prin împ ărţirea 
responsabilit ăţilor private şi familiale 
Numeroase constrângeri restrâng libera al egere a indivizilor în concilierea vie ţii 
profesionale cu via ţa privată, de exemplu lipsa serv iciilor de îngrijire şi supraveghere a 
copiilor, aspectele financiare, penalizarea  carierei, riscul pierderii competen ţelor, 
dificultăţile de revenire la locul de munc ă sau presiunea stereotipurilor. Modalit ăţile de 
concediu ar trebui reexaminate pentru a contribui la o mai bun ă repartizare a 
responsabilit ăţilor private şi familiale între b ărbaţi şi femei şi pentru a favoriza astfel 
calitatea vie ţii şi bunăstarea copiilor.  
• Este necesar ă asigurarea concediilor parentale atât pentru b ărbaţi cât şi pentru femei şi 
trebuie în special s ă se garanteze c ă acestea sunt individuale (net ransferabile), atractive din 
punct de vedere financiar, frac ţionabile, iar durata lor s ă nu fie un obstacol la revenirea la 
locul de munc ă; 
• Având în vedere îmb ătrânirea popula ţiei UE, este decisiv ă continuarea dezvolt ării 
serviciilor accesibile şi abordabile de asisten ţă pentru persoanele af late în grija angaja ţilor. 
Ar putea fi luat ă în considerare şi crearea de „concedii filial e”, atractive atât pentru b ărbaţi 
cât şi pentru femei, care s ă le permit ă acestora s ă se ocupe de p ărinţii în vârst ă; 
• Se cuvine s ă fie promovate concediile de paternitate care permit implicarea ta ţilor în 
responsabilit ăţile casnice şi familiale înc ă de la naşterea copilului; 
• Ar trebui s ă fie intensificat ă lupta împotriva stereotipurilor la toate nivelurile prin reunirea 
părţilor implicate şi această luptă ar trebui s ă vizeze în special b ărbaţii şi întreprinderile; 
• Este important ă menţinerea angajabilit ăţii salariaţilor aflaţi în concediu parental prin 
măsuri de asisten ţă pe durata concediului şi la revenirea din c oncediu. Acestea includ 
măsuri care s ă asigure men ţinerea competen ţelor salariatului şi accesul s ău la posibilit ăţile 
de formare, dar şi garanţia continu ării carierei; 
• Întreprinderile, în special IMM-urile, ar trebui s ă fie asistate în punerea în aplicare de 
măsuri de conciliere între via ţa profesional ă, viaţa privată şi viaţa de familie. 
3.3 Garantarea deplinei sus ţineri a politicilor de egalitate de şanse între femei şi 
bărbaţi prin politicile de coeziune şi de dezvoltare rural ă 
2007 este primul an din noua perioad ă de programare a politicii de coeziune şi de dezvoltare 
rurală. Politicile au fost reorientate astfel încât s ă contribuie mai mult la obiectivele fixate la 
Lisabona şi să promoveze în acest fel cre şterea economic ă, productivitatea, crearea de locuri 
de muncă. Este necesar s ă fie exploatat din plin poten ţialul fondurilor în calitate de 
catalizator al politicilor de egalitate de şanse între femei şi bărbaţi. 
• Statele membre ar trebui s ă asigure promovarea egalit ăţii de şanse între femei şi bărbaţi, 
dar şi integrarea din perspectiva diferen ţei de gen în fiecare etap ă a punerii în aplicare a 
 
RO 9   RO fondurilor, în special prin asocierea în calitate de parteneri a organismelor îns ărcinate cu 
promovarea egalit ăţii femei-b ărbaţi21; 
• Documentele de programare a fondurilor ar trebui s ă promoveze şi să pună în aplicare 
abordarea dual ă a politicii de egalitate prin adoptarea de m ăsuri specifice care s ă vizeze 
promovarea egalit ăţii şi prin luarea în considerare mai atent ă a modalit ăţii în care pot fi 
afectaţi bărbaţii şi femeile de celelalte proiecte şi de gestionarea fondurilor22;  
• Fondurile ar trebui s ă contribuie la îmbun ătăţirea accesului la locul de munc ă, să sporească 
participarea şi avansarea femeilor la locul de munc ă, dar şi să susţină realizarea 
obiectivelor referitoare la structurile de îngrijire şi supraveghere a copiilor şi la dezvoltarea 
altor structuri de îngrijiri şi să faciliteze accesul la acestea23. De asemenea, fondurile ar 
trebui să susţină antreprenoriatul feminin, inclusiv prin serviciile pentru întreprinderi şi 
prin accesul la finan ţare24; 
• Ar trebui s ă fie promovate ac ţiunile de diseminare şi de schimb de bune practici, precum şi 
campaniile de sensibilizare în materie de egalitate b ărbaţi-femei, iar dialogul între p ărţile 
implicate ar trebui consolidat25. 
3.4 Garantarea punerii efective în aplicare a cadrului legislativ 
Acquis-ul comunitar în materie de egalitate b ărbaţi-femei a contribuit enorm la progresele 
realizate în ultimii 50 de ani şi continuă să evolueze şi să se modernizeze pentru a face mai 
clar şi mai eficient cadrul legislativ. Totu şi este important s ă se garanteze o punere efectiv ă 
în aplicare a legisla ţiei care dep ăşeşte simpla transpunere a acquis-ului.  Pentru a garanta o 
aplicare complet ă a dreptului, sarcina sus ţinerii în mod activ a pune rii în aplicare a acestei 
legislaţii le revine actorilor na ţionali. 
• Este important s ă fie luate m ăsuri care s ă vizeze intensificarea capacit ăţilor în materie de 
egalitate de şanse între femei şi bărbaţi a actorilor din sistemul judiciar, în special 
judecătorii şi avocaţii, pentru ca ace ştia să dispună de formarea şi de asisten ţa tehnică 
necesare în vederea trat ării problemelor de egalitate b ărbaţi-femei în activit ăţile lor; 
• Statele membre şi partenerii sociali ar trebui s ă susţină în mod activ punerea efectiv ă în 
aplicare a legisla ţiei de tratament egal între femei şi bărbaţi şi să creeze condi ţiile care s ă 
permită respectarea acesteia; 
• Organismele de promovare a egalit ăţii prevăzute în directiva 2002/7326 pot juca un rol 
activ în punerea în aplicare a legisla ţiei. În acţiunea lor, acestea ar trebui s ă fie susţinute 
prin garantarea resurselor financiare şi umane necesare şi asigurându-se de faptul c ă dispun 
de toate competen ţele enumerate în directiv ă. 
                                                 
21 Articolele 11 şi 16 din Regulamentul (CE) 1083/2006 al Consiliului şi articolele 6 şi 8 din 
Regulamentul (CE) 1698/2005 al Consiliului. 
22 Punctul 1 din orient ările strategice comunitare. 
23 Punctul 1.3.1 din orient ările strategice comunitare. 
24 Punctul 1.2.4 din orient ările strategice comunitare. 
25 Punctul 1.3.1 din orient ările strategice comunitare. 
26 Articolul 8a din Directiva 2002/73/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 23 septembrie 
2002.  
 
RO 10   RO 4. C ONCLUZII  
Pe baza prezentului raport şi în conformitate cu priorit ăţile puse în eviden ţă în Foaia de 
parcurs şi în Pactul European pentru egalitate de şanse între femei şi bărbaţi, Consiliul 
European este invitat s ă îndemne în mod insistent statele membre s ă găsească soluţii pentru 
provocările descrise mai sus, în colaborare cu toate p ărţile implicate. Este necesar ă acordarea 
unei atenţii speciale în scopul de: 
• a lua toate m ăsurile în vederea elimin ării diferen ţei de remunerare dintre femei şi bărbaţi; 
• a consolida integrarea  dintr-o perspectiv ă de egalitate femei-b ărbaţi în punerea în aplicare a 
politicilor de ocupare a for ţei de munc ă; 
• a continua eforturile menite s ă le permit ă bărbaţilor şi femeilor s ă concilieze via ţa 
profesional ă, viaţa privată şi viaţa de familie şi să susţină partenerii sociali în punerea în 
aplicare a m ăsurilor în acest sens; 
• a adopta o abordare a probl emelor legate de schimb ările demografice care s ă ţină seama de 
egalitatea de şanse între femei şi bărbaţi şi care să o susţină; 
• a utiliza în totalitate poten ţialul oferit de po litica de coeziune şi de dezvoltare rural ă 
susţinând promovarea egalit ăţii între femei şi bărbaţi prin programe cofinan ţate prin 
fondurile structurale; 
• a transpune rapid Directivel e 2006/54/CE privind egalitatea de tratament între b ărbaţi şi 
femei şi 2004/113/CE de aplicare a principiului egalit ăţii de tratament între femei şi bărbaţi 
privind accesul la bunuri şi servicii şi furnizarea de bunuri şi servicii. 
 
RO 11   RO ANNEX  
This statistical annex provides an overview of the situation of women and men in the EU, its 
evolution over time and remaining gender gaps in different fields such as the labour market, 
education, presence in decision making positions and social inclusion. Indicators have been 
chosen according to their rele vance in covering aspects of th e lives of women and men and 
the availability of comparable and reliable da ta. These indicators were already presented in 
the previous reports in order to facilitat e the follow-up from on e year to another. 
Employment rates 
Over the last few years, progress has been ach ieved towards the Lisbon target of reaching an 
employment rate for women of 60% by 2010. Fema le employment rate has risen from 53.6% 
in 2000 to 56.3% in 2005 whereas over the same period male employment rate has remained stable (from 71.2% to 71.3%). As a result, the gap between women's and men's employment 
rates decreased from 17.6 percentage point s (p.p.) in 2000 to 15 p.p. in 2005. At national 
level, significant differences exist across the EU, with an employment rate gap below 10 p.p. in Finland, Sweden, Denmark, the Baltic countrie s, Bulgaria and Slovenia but exceeding 20 
p.p. in Cyprus, Spain, Italy, Greece and Malt a. The gap between female and male 
employment rates remains much higher amongst older workers (55 to 64 years) at 18.1 p.p. in 
2005, down from 20 p.p. in 2000. This  reduction was due to a str ong rise in the employment 
rate of older female workers, from 26.9% in 2000 to 33.7% in 2005. 
Unemployment rates 
The positive evolution of female employment wa s reflected in unemployment figures, as the 
gap between women's and men's unemployment ra tes narrowed from 2.8 p.p. in 2000 to 2.0 
p.p. in 2005. This decrease occurred notably in countries where the gap was the highest in 
2000 (Spain, Italy, Cyprus, Germany, France a nd Poland). Nevertheless women were still 
more likely to be unemployed than men as the unemployment rate was 9.9% among women 
in 2005 whereas it was 7.9% among men. 
Part-time work 
Women's participation in the labour market is still largely characteri sed by a high share of 
part-time work. In 2006, the share of women em ployees working part-time was 32.9% in the 
EU while the corresponding figure for men wa s 7.7%. The share of female part-timers 
exceeded 30% in France, Denmark and Luxembourg, 40% in Sweden, Austria, Belgium, United Kingdom and Germany and even reache d 75% in the Netherlands. Conversely, the 
share of part-timers among female workers was very low in Bulgaria, Slovakia, Hungary, the 
Czech Republic and Latvia. 
Reconciliation of professional, private and family life 
Women's participation to employment is affect ed by their predominant role in the care of 
children and other dependant persons, such as elderly or disabled persons. The difficulties faced by women in reconciling their professiona l and private life are evidenced by the strong 
impact of parenthood on employment rates. Pa rticipation in employme nt and the amount of 
time worked by women between 20 and 49 years ar e closely linked to the number and age of 
their children, which is less the case for men. In 2005, the empl oyment rate for women aged 
20-49 was 61.1% when they had children under 12, compared with 76% when they did not. 
 
RO 12   RO For men with children under 12, however, the em ployment rate was higher (91.5%) than for 
those without children (85.6%). 
Education and research 
In most Member States, more women than me n reach a high level of education. However, 
once graduated, the presence of wo men clearly decreases at each step of the typical academic 
career. Indeed, women are more numerous and mo re successful than men at first degree level 
(59% of ISCED5a graduates), but their shar e decreases amongst PhDs  (43% of ISCED6 
graduates), and reaches a minimum amongst full pr ofessors (15% of Grade A full professors). 
Moreover, study fields continue to be greatly segmented with  a low presence of women in 
engineering or science and tec hnology and a high one in healt h, education or the humanities. 
Segregation 
The choice of study fields certainly impacts on the gender segregation of the labour markets 
evidenced both for occupations and economic sect ors. Estonia, Cyprus, Slovakia, Finland and 
Hungary face high segregation in occupations wh ilst sectoral segregati on is the highest in 
Estonia, Slovakia, Lithuania, Ireland, Finlan d and Sweden. In conseq uence of segregated 
labour markets there is an unde r-representation of women in  sectors crucial for economic 
development and usually well remunerated. Fo r example, only 29% of scientists and 
engineers in the EU are women. 
Decision-making 
The average number of female  members of national parliame nts (single/lower houses) was 
24% in 2006, just 1 p.p. above the 2004 level. This share exceeds 30% in Germany, Austria, Spain and Belgium and 40% in Finland, the Ne therlands, Denmark and Sweden. However, it 
was below 15% in Greece, France, Slovenia, Ir eland and Romania and did not exceed 10% in 
Malta and Hungary. Regarding decision-maki ng in the economic sphere, women's share 
among managers in enterprises and administ rations was 32% in 2005, just 1 p.p. above the 
2000 level. This share exceeded 35% in Baltic c ountries and France while it was lower than 
15% in Malta and Cyprus. 
At risk of poverty rate for older people 
The consequence of the disadvantaged position of  women on the labour market was visible in 
the gender gap in poverty risk, especially am ong older persons (aged 65 and over). The share 
of people being at risk of pove rty (having an income below th e threshold set at 60% of the 
national median income) is signi ficantly higher for women than for men in the EU (20% vs. 
15%) in almost all Member States. The ga p exceeds 10 p.p. in five countries: Romania, 
Bulgaria, Ireland, Slovenia and Estonia. 
Average age of women at first child 
The average age of women at child bearing is  still increasing, reach ing 28.3 years in 2004. It 
is under 25 years for Bulgaria, Romania and the Baltic countries but was the highest in 
Germany, the Netherlands, Spain and the United Kingdom. 
 
RO 13   RO Employment rates (women and men aged 15 - 64) in EU Member States- 2005
56.371.3
0102030405060708090
DK SE FI NL UK EE AT PT SI DE LT LV CY IE FR EU-
25CZ BE LU BG RO ES HU SK PL EL IT MTpercentWomen Men
Source:  Eurostat, Labour Force Survey (LFS), annual averages.Lisbon target 
for  total employment rate in 2010
Lisbon target 
for women's employment rate in 2010
 
17.615
051015202530354045
FI SE EE LT DK LV BG SI FR DE UK PT HU PL RO AT NL SK BE EU-
25CZ IE LU CY ES IT EL MTpercentage pointsLeft bar: 2000     Right bar: 2005Absolute gender gap in employment rates (women and men aged 15-64) in EU Member States - 2000 and 2005
 (Difference between men's and women's employment rates) 
Source:  Eurostat, Labour Force Survey (LFS), annual averages.
NB: A positive gap indicates higher employment rates for men in co mparison with women, while the opposite is true for a negative ga p.
 
 
RO 14   RO Annual growth of women's and men's employment, in EU-25, 1998-2005
00.511.522.5
1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005percentWomen Men
Source  : Eurostat, National accounts, annual averages. Gender breakdow n is derived from Labour Force Survey. 
 
Employment rates of older workers (women and men aged 55 - 64) in EU Member States- 2005
33.751.8
01020304050607080
SE EE DK FI UK LV PT LT DE IE FR NL EU-
25RO CY CZ ES HU EL BG LU AT BE IT PL SI SK MTpercentWomen Men
Source:  Eurostat, Labour Force Survey (LFS), annual averages.Lisbon target 
for  55-64 
aged workers 
employment rate in 2010
 
 
RO 15   RO 2.8
2
-6-4-2024681012
HU FI AT NL DK SI DE SK BE PT EU-
25FR CY LU MT PL CZ IT ES ELpercentage pointsLeft bar: 2000 (1)     Right bar: 2005Absolute gender gap in unemployment rates (women and men aged 15 years and over) in EU 
Member States - 2000 and 2005
 (Difference between women's and men's unemployment rates) 
Source:  Eurostat, Labour Force Survey (LFS), annual averages. 
Notes : A positive gap indicates higher unemployment rates for wo men in comparison with men, while the opposite is true for a n egative gap.
SE : for 2005 : provisionnal valueEE IE UK SE LT BG RO LV
 
Share of part-time workers in total employment, in EU Member States - 2006
32.9
7.7
01020304050607080
BG SK HU CZ LV RO EL EE LT SI CY PL PT FI MT ES IT FR EU-
25DK LU SE AT BE UK DE NLpercentWomen Men
Source:  Eurostat, Labour Force Survey (LFS), Spring results
IE : no data 
 
RO 16   RO Pay gap between women and men in unadjusted form in EU Member States - 2005 (1)
(Difference between men's and women's average gross hourly earn ings as a percentage of men's average gross hourly earnings)
0510152025
MT PT BE IT SI EL PL HU IE FR ES RO LU LT SE BG DK LV AT NL CZ FI UK DE EE SK CYpercent
Source:  Eurostat. Administrative data are used for LU, Labour Force Survey for FR and MT. Provisional results of EU-SILC (Statistics o n 
Income and Living Conditions) are used for BE, EL, ES, IE, IT, AT, PT, and UK. All other sources are national surveys. SI: Prov isional results.
Exception to the reference year : (1) 2004: BE, DK, EE, FI, IE, IT, PT
NB: EU25 estimates are population w eighted-averages of the latest available values.EU-
25
 
Educational attainment (at least upper secondary school) of women and men aged 20 - 24, 
in EU Member States - 2005
80.3
74.7
0102030405060708090100
PL SI SK LT CZ CY IE SE EL EE AT FI BE LV FR HU DK EU-
25NL UK IT BG RO LU DE ES PT MTpercentwomen men
Source : Eurostat, Labour Force Survey (LFS), annual averages.
NB: IE : Provisional value. 
Students living abroad for one year or more and conscripts on compulsory military service are not covered by the EU Labour Forc e Survey, 
which may imply lower rates than those available at na tional level. This is especially relevant for CY.
 
 
RO 17   RO 2377
2476
0102030405060708090100
SE DK NL F I BE ES AT DE PT LU LT BG LV SK EE UK PL I T CY CZ EL FR S I I E RO HU MTpercentwomen men Left bar: 2004        Right bar: 2006
Source:  European Commission, Employment, Social affairs and Equal opportunities DG, Database on Women and Men in Decisionmaking
NB: The indicator has been developed within the framework of the follow-up of the Beijing Platform for Action in the EU Council  of Ministers.
Data for 2004 are not available for BG and RO. Members of single/lower houses of national parliaments in EU Member States - Distribution by 
sex 2004 and 2006
EU-25
 
3169
3268
0102030405060708090100
LV LT FR EE UK BG HU PT BE S I PL ES I T SK RO CZ I E SE F I AT DE EL NL LU DK MT CYpercentwomen men Left bar: 2000      Right bar: 2005
Source : Eurostat, Labour Force Survey (LFS).
NB: Managers are persons classified in ISCO 12 and 13.
For MT and CY : data lack reliability due to small sample sizeFor IT : Change of data collection method. No data for RO in 2000Managers in EU Member States - Distribution by sex 2000 and 2005
EU-25
 
 
RO 18   RO Relative share of women and men in a typical academic career for EU-25 - 2004
59
54
15324243
475357586885
41 46
0102030405060708090
ISCED 5A
StudentsISCED 5A
GraduatesISCED 6  Students ISCED 6 
GraduatesGrade C Grade B Grade ApercentWomen Men
Source : Eurostat, UOE data collection for ISCED 5a and 6 students and graduates ; DG Research, WiS database for Grades A, B and C.
ISCED 5A: tertiary programmes to provide sufficient qualifications to enter into advanced research programmes & professions w it h high skills 
requirements. ISCED 6: Tertiary programmes w hich lead to an advanced research qualifications (PhD).ISCED 6 students: Data unavailable for DE and SI
A Grade: the single highest grade/post at w hich research is normally conducted w ith the institutional or corporate system . B Gr ade: researchers 
w orking in positions not as senior as top position but more senior than the new ly qualified PhD holders. Grade C: The first gra de/post into w hich a new ly 
qualified PhD (ISCED 6) graduate w ould normally be recruited w ithin the institutional or corporate system .
Grade C, B, A:Exception to the reference year:  CY, PT:2003; AT: 2002; FR:2001; NL:FTE, SI: Data estimated, FR: Grade C unavail able; Data unavailable
 for IE and LU.
 
Sex distribution of tertiary education graduates by field of study in EU-25, 2004 
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
Education Science Health and w elfare Humanities and
artsSocial sciences,
business and lawAgriculture and
veterinaryScience,
mathematics and
computingEngineering,
manufacturing and
constructionWomen Men
Source  : Eurostat
Tertiary education graduates include all graduates of levels ISCED 5 and 6. 
 
 
RO 19   RO Gender segregation in occupations in EU Member States, in 2005
05101520253035
RO EL IT MT PL PT UK A T BE NL FR LU DE ES DK LV IE LT SE SI BG CZ HU FI SK CY EE
Source:  Eurostat - LFS -Gender segregation in occupations is calculated as the average national share of employment for w omen and 
men applied to each occupation; differences are added up to produce the total amount of gender imbalance expressed as a proport ion of 
total employment (ISCO classification).  
Gender segregation in economic sectors in EU Member States, in 2005
0510152025
RO MT EL LU NL FR IT BE DE A T SI UK DK PL CZ BG HU ES PT CY LV SE FI IE LT SK EE
Source:  Eurostat - LFS - Gender segregation in sectors is calculated as the average national share of employment for w omen and men 
applied to each sector; differences are added up to produce the total amount of gender imbalance expressed as a proportion of t otal 
employment (NACE classification).  
 
RO 20   RO Employment rates of women aged 20-49, depending on whether they have children 
(under 12) - 2005
76
61.1
0102030405060708090100
SI LT PT NL BE FI AT CY FR LV RO LU UK BG EU-
25PL EE ES EL SK DE CZ IT HU MTWithout children With children
Source  : Eurostat, European Labour Force Survey, annual averages.
Notes : No data avaialble for DK, IE and SE.  
Employment rates of men aged 20-49, depending on whether they have children 
(under 12) - 2005
85.691.5
0102030405060708090100
LU EL CY PT SI NL CZ IT A T MT ES BE FI EU-
25EE FR UK LT LV DE SK PL HU RO BGWithout children With children
Source  : Eurostat, European Labour Force Survey, annual averages.
Notes : No data for DK, IE and SE.  
 
RO 21   RO At-risk-of-poverty rate after social transfers1 for older people (women and men aged 65 years and over 
65),  in EU Member states, 2003
20
15
0102030405060
LU NL PL SK HU LT FR LV DK DE IT SE BG EU25 AT FI BE EE SI RO UK EL PT ES IE CYpercentWomen Men
Source:  Eurostat. SILC and national sources. 
NB: 1) At risk of poverty rate for elderly persons: The share of persons aged 65+ with an income below the risk-of-poverty threshol d, which is set at 60% of the national 
median income. Income must be understood as equivalised disposable income (sum from all sources, adjusted for household size an d composition). It should be 
noted that the risk-of-poverty indicator is computed using an income definition which does not yet include imputed rent of owne r-occupiers. Gender breakdown is based 
on assumption of equal sharing of resources within household. It should be noted that the data is drawn from the reference Euro pean source (EU-SILC) where 
available, but that during the transition to data collection under the EU-SILC regulations, ex post harmonised national sources  are still used for around half of the 
countries. In consequence, whilst every effort has been made, for this reason indicators cannot be considered to be fully compa rable
EU aggregates are computed as population weighted averages of available national values. Data is presented for income reference  year 2003. No data is available for 
CZ or MT for this reference year. NL and SK : provisional values. 
 
27.728.3
20.022.525.027.530.0
BG RO LV EE LT SK PL HU CZ AT PT CY SI FI EL IE EU-
25DK FR SE LU DE NL ES UKAge2000 2004 (1)
Source:  Eurostat, Demography statistics.
NB: No data available for BE, IT and MT for both years. UK :Scotland and Northern Ireland not included
For DE, LU, UK and BG : birth order of current marriage : the comparability with other countries is limited.Exceptions to the reference years:  (1) DE, EE, EL and ES : 2003.Average age of women at birth of first child - 2000 and 2004
 
 
RO 22   RO Employment rates (women and men aged 15-64) in EU Member States – 2000 and 2005 
 Women Men Gender gap 
 2000 2005 2000 2005 2000 2005 
EU (25 countries) 53.6 56.3 71.2 71.3 17.6 15 
Belgium 51.5 53.8 69.5 68.3 18 14.5 
Czech Republic 56.9 56.3 73.2 73.3 16.3 17 
Denmark 71.6 71.9 80.8 79.8 9.2 7.9 
Germany 58.1 59.6 72.9 71.2 14.8 11.6 
Estonia 56.9 62.1 64.3 67 7.4 4.9 
Greece 41.7 46.1 71.5 74.2 29.8 28.1 
Spain 41.3 51.2 71.2 75.2 29.9 24 
France 55.2 57.6 69.2 68.8 14 11.2 
Ireland 53.9 58.3 76.3 76.9 22.4 18.6 
Italy 39.6 45.3 68 69.9 28.4 24.6 
Cyprus 53.5 58.4 78.7 79.2 25.2 20.8 
Latvia 53.8 59.3 61.5 67.6 7.7 8.3 
Lithuania 57.7 59.4 60.5 66.1 2.8 6.7 
Luxembourg 50.1 53.7 75 73.3 24.9 19.6 
Hungary 49.7 51 63.1 63.1 13.4 12.1 
Malta 33.1 33.7 75 73.8 41.9 40.1 
Netherlands 63.5 66.4 82.1 79.9 18.6 13.5 
Austria 59.6 62 77.3 75.4 17.7 13.4 
Poland 48.9 46.8 61.2 58.9 12.3 12.1 
Portugal 60.5 61.7 76.5 73.4 16 11.7 
Slovenia 58.4 61.3 67.2 70.4 8.8 9.1 
Slovakia 51.5 50.9 62.2 64.6 10.7 13.7 
Finland 64.2 66.5 70.1 70.3 5.9 3.8 
Sweden 70.9 70.4 75.1 74.4 4.2 4 
United Kingdom 64.7 65.9 77.8 77.6 13.1 11.7 
Bulgaria 46.3 51.7 54.7 60 8.4 8.3 
Romania 57.5 51.5 68.6 63.7 11.1 12.2 
Eurostat, Labour Force Surv ey (LFS), annual averages 
Employment rates of older workers (women and men aged 55-64) in EU Member States – 2000 and 2005 
 Women Men Gender gap 
 2000 2005 2000 2005 2000 2005 
EU (25 countries) 26.9 33.7 46.9 51.8 20 18.1 
Belgium 16.6 22.1 36.4 41.7 19.8 19.6 
Czech Republic 22.4 30.9 51.7 59.3 29.3 28.4 
Denmark 46.6 53.5 64.1 65.6 17.5 12.1 
Germany 29 37.5 46.4 53.5 17.4 16 
Estonia 39 53.7 55.9 59.3 16.9 5.6 
Greece 24.3 25.8 55.2 58.8 30.9 33 
Spain 20.2 27.4 54.9 59.7 34.7 32.3 
France 26.3 35.2 33.6 40.7 7.3 5.5 
Ireland 27.2 37.3 63.2 65.7 36 28.4 
Italy 15.3 20.8 40.9 42.7 25.6 21.9 
Cyprus 32.1 31.5 67.3 70.8 35.2 39.3 
Latvia 26.7 45.3 48.4 55.2 21.7 9.9 
Lithuania 32.6 41.7 50.6 59.1 18 17.4 
Luxembourg 16.4 24.9 37.2 38.3 20.8 13.4 
Hungary 13.3 26.7 33.2 40.6 19.9 13.9 
Malta 8.4 12.4 50.8 50.8 42.4 38.4 
Netherlands 26.1 35.2 50.2 56.9 24.1 21.7 
Austria 17.2 22.9 41.2 41.3 24 18.4 
Poland 21.4 19.7 36.7 35.9 15.3 16.2 
Portugal 40.6 43.7 62.1 58.1 21.5 14.4 
Slovenia 13.8 18.5 32.3 43.1 18.5 24.6 
Slovakia 9.8 15.6 35.4 47.8 25.6 32.2 
Finland 40.4 52.7 42.9 52.8 2.5 0.1 
Sweden 62.1 66.7 67.8 72 5.7 5.3 
United Kingdom 41.7 48.1 60.1 66 18.4 17.9 
Bulgaria 10.3 25.5 33.2 45.5 22.9 20 
Romania 43.8 33.1 56 46.7 12.2 13.6 
Eurostat, Labour Force Surv ey (LFS), annual averages 
 
RO 23   RO Unemployment rates (women and men aged 15 and over) in EU Member States – 2000 and 2005 
In this table, the gender gap is calculated as wome n's unemployment rate minus men's unemployment rate 
 Women Men Gender gap 
 2000 2005 2000 2005 2000 2005 
EU (25 countries) 10.2 9.9 7.4 7.9 2.8 2 
Belgium 8.5 9.5 5.6 7.6 2.9 1.9 
Czech Republic 10.3 9.8 7.3 6.5 3 3.3 
Denmark 4.8 5.3 3.9 4.4 0.9 0.9 
Germany 8.7 10.3 6 8.9 2.7 1.4 
Estonia 11.8 7.1 13.8 8.8 -2 -1.7 
Greece 17.2 15.3 7.5 6.1 9.7 9.2 
Spain 16 12.2 7.9 7 8.1 5.2 
France 10.9 10.9 7.6 9 3.3 1.9 
Ireland 4.2 4 4.3 4.6 -0.1 -0.6 
Italy 13.6 10.1 7.8 6.2 5.8 3.9 
Cyprus 7.2 6.5 3.2 4.3 4 2.2 
Latvia 12.9 8.7 14.4 9.1 -1.5 -0.4 
Lithuania 14.1 8.3 18.6 8.2 -4.5 0.1 
Luxembourg 3.1 5.9 1.8 3.5 1.3 2.4 
Hungary 5.6 7.4 7 7 -1.4 0.4 
Malta 7.4 9 6.4 6.5 1 2.5 
Netherlands 3.6 5.1 2.2 4.4 1.4 0.7 
Austria 4.3 5.5 3.1 4.9 1.2 0.6 
Poland 18.1 19.1 14.4 16.6 3.7 2.5 
Portugal 4.9 8.7 3.2 6.7 1.7 2 
Slovenia 7 7 6.5 6.1 0.5 0.9 
Slovakia 18.6 17.2 18.9 15.5 -0.3 1.7 
Finland 10.6 8.6 9.1 8.2 1.5 0.4 
Sweden 5.3 7.7 5.9 7.9 -0.6 -0.2 
United Kingdom 4.8 4.3 5.8 5.1 -1 -0.8 
Bulgaria 16.2 9.8 16.7 10.3 -0.5 -0.5 
Romania 6.3 7.6 7.2 8.3 -0.9 -0.7 
Eurostat, Labour Force Surv ey (LFS), annual averages 
Share of part-time workers in total employment , in EU Member States - 2001 and 2006  
 Women Men 
 2001 2006 2001 2006 
EU (25 countries) 29.8 32.9 6.2 7.7 
Belgium 36.8 42.6 5.2 7.9 
Czech Republic 8.6 8.7 2.2 2.3 
Denmark 31.6 35.9 10.2 12.8 
Germany 39.3 45.8 5.3 9.3 
Estonia 10.4 11.6 4.7 4.6 
Greece 7.2 10.4 2.3 3 
Spain 17.3 23.5 2.8 4.5 
France 30.4 30.7 5.0 5.8 
Ireland 31.3 : 6.5 : 
Italy 17.8 26.7 3.8 4.7 
Cyprus 12.9 12 5 4.6 
Latvia 12.1 8.7 7.9 4.6 
Lithuania 10 11.8 7.6 6.5 
Luxembourg 25.6 38.2 1.8 2.5 
Hungary 5.1 5.7 2 2.8 
Malta 17.1 21.8 3.7 4.5 
Netherlands 71.3 74.7 20 23.2 
Austria 33.6 40.7 4.3 6.5 
Poland 12.6 13.5 8.2 7.1 
Portugal 16.7 15.9 6.9 7.5 
Slovenia 7.4 11.8 5 7.8 
Slovakia 3.8 4.8 1.2 1.2 
Finland 16.7 18.2 7.6 9.2 
Sweden 32.7 40.3 10.8 11.7 
United Kingdom 44.3 42.6 9 10.6 
Bulgaria 3.9 2.7 3.1 1.6 
Romania 19.1 10.2 14.7 9.3 
Eurostat, Labour Force Surv ey (LFS) - Spring results 
 
RO 24   RO Pay gap between women and men in unadjusted form in EU Member States - 2005 (Difference between men’s 
and women’s average gross hourly earnings as a percentage of men’s average gross hourly earnings) 
  2005 (1) 
EU (25 countries) 15 
Belgium 6 
Czech Republic 19 
Denmark 17 
Germany 22 
Estonia 24 
Greece 9 
Spain 13 
France 12 
Ireland 11 
Italy 7 
Cyprus 25 
Latvia 17 
Lithuania 15 
Luxembourg 14 
Hungary 11 
Malta 4 
Netherlands 18 
Austria 18 
Poland 10 
Portugal 5 
Slovenia 8 
Slovakia 24 
Finland 19 
Sweden 16 
United Kingdom 20 
Bulgaria 16 
Romania 13 
Source: Eurostat. Administrative data are us ed for LU, Labour Force Survey for FR an d MT. Provisional results of EU-SILC (Stati stics on Income and Living 
Conditions) are used for BE, EL, ES, IE, IT, AT, PT, and UK. A ll other sources are national surveys. SI: Provisional results. 
Exception to the reference year: (1 ) 2004: BE, DK, EE, FI, IE, IT, PT 
NB: EU25 estimates are population weighted-av erages of the latest available values. 
Educational attainment (at least upper secondary school) of women and men aged 20 - 24, in EU Member 
States – 2005 
  Women Men 
EU (25 countries) 80.3 74.7 
Belgium 85.3 78.4 
Czech Republic 91.1 91.3 
Denmark 80.5 73.8 
Germany 72.5 70.4 
Estonia 87.6 77.6 
Greece 88.5 79.7 
Spain 68.5 55.4 
France 85 80.1 
Ireland 88.9 82.6 
Italy 78.1 69.2 
Cyprus 89.1 71.1 
Latvia 85.2 74.7 
Lithuania 91.8 83.9 
Luxembourg 75.8 66.6 
Hungary 84.9 81.9 
Malta 57 50.5 
Netherlands 79.9 71.4 
Austria 87.3 84.6 
Poland 93.3 88.9 
Portugal 57.5 40.8 
Slovenia 93.2 88 
Slovakia 92.6 91 
Finland 85.7 81 
Sweden 88.7 86.4 
United Kingdom 78.9 77.4 
Bulgaria 77.1 75.9 
Romania 76.8 75.2 
Source: Eurostat, Labour Force Survey (LFS), annual averages. 
NB: IE: Provisional value. Students living abroad for one year or  more and conscripts on compulsory military service are not co vered by the EU Labour Force 
Survey, which may imply lower rates than those available at national level. This is especially relevant for CY. 
 
RO 25   RO Members of single/lower houses of national parliaments in EU Member States - Distribution by sex 2004 and 
2006 
 2004 2006 
 Women Men Women Men 
EU (25 countries) 23 77 24 76 
Belgium 33 67 36 64 
Czech Republic 15 85 16 84 
Denmark 38 62 39 61 
Germany 32 68 33 67 
Estonia 15 85 20 80 
Greece 13 87 13 87 
Spain 35 65 36 64 
France 13 87 13 87 
Ireland 12 88 12 88 
Italy 12 88 17 83 
Cyprus 9 91 16 84 
Latvia 17 83 21 79 
Lithuania 22 78 23 77 
Luxembourg 24 76 24 76 
Hungary 9 91 10 90 
Malta 9 91 9 91 
Netherlands 38 62 39 61 
Austria 36 64 33 67 
Poland 21 79 19 81 
Portugal 20 80 25 75 
Slovenia 13 87 13 87 
Slovakia 17 83 21 79 
Finland 40 60 38 62 
Sweden 48 52 48 52 
United Kingdom 18 82 20 80 
Bulgaria : : 21 79 
Romania : : 11 89 
Source: European Commission, Employment, Social affairs and Equal opportunities DG, Database on Women and Men in Decision makin g. NB: The indicator 
has been developed within the framework of the follow-up of the Beijing Platform for Action in the EU Council of Ministers. 
Data for 2004 are not available for BG and RO. 
Distribution of managers by sex in EU Member States – 2000 and 2005  
 2000 2005 
 Women Men Women Men 
EU (25 countries) 30.6 69.4 32.2 67.8 
Belgium 32.2 67.8 32.9 67.1 
Czech Republic 24.1 75.9 30.3 69.7 
Denmark 24.0 76.0 23.0 77.0 
Germany 27.1 72.9 26.3 73.7 
Estonia 39.8 60.2 37.5 62.5 
Greece 25.1 74.9 25.8 74.2 
Spain 31.7 68.3 32.3 67.7 
France 35.0 65.0 38.0 62.0 
Ireland 26.1 73.9 30.2 69.8 
Italy 17.3 82.7 31.9 68.1 
Cyprus 15.0 85.0 13.6 86.4 
Latvia 37.3 62.7 44.3 55.7 
Lithuania 43.1 56.9 42.7 57.3 
Luxembourg 27.1 72.9 23.8 76.2 
Hungary 33.1 66.9 34.3 65.7 
Malta 17.7 82.3 14.5 85.5 
Netherlands 25.3 74.7 25.6 74.4 
Austria 30.3 69.7 27.0 73.0 
Poland 32.7 67.3 32.5 67.5 
Portugal 31.3 68.7 34.2 65.8 
Slovenia 29.1 70.9 32.8 67.2 
Slovakia 30.8 69.2 31.2 68.8 
Finland 25.9 74.1 29.7 70.3 
Sweden 30.1 69.9 29.8 70.2 
United Kingdom 34.1 65.9 34.5 65.5 
Bulgaria 30.0 70.0 34.3 65.7 
Romania : : 30.7 69.3 
Eurostat, Labour Force Survey (LFS), spring data 
NB: Managers are persons classified in ISCO 12 and 13. CY, MT: data lack reliability due to the small sample size. IT: change in data collection method. 
 
RO 26   RO Gender segregation in occupations and in economic sectors in EU Member States, in 2001 and 2005 
 Gender segregation in occupations  Gender segregation in economic sectors  
 2001 2005 2001 2005 
Belgium 26.1 26.2 18.1 18.1 
Czech Republic 29.2 28.4 18.9 19.1 
Denmark 28.1 26.9 19 18.7 
Germany 27 26.5 18.2 18.2 
Estonia 32.4 30.8 24.4 23.7 
Greece 21.5 22.5 15.4 15.9 
Spain 24.9 26.6 19.3 20.4 
France 26.6 26.3 17.4 17.6 
Ireland 26.7 27.2 20.7 22.4 
Italy 21.9 23.9 15.2 17.9 
Cyprus 29.5 30.6 17.5 20.9 
Latvia 29.7 27.1 21 21 
Lithuania 28.4 27.4 20.8 22.4 
Luxembourg 26.8 26.4 19.6 17.4 
Hungary 28.3 28.4 19.3 19.8 
Malta 17.2 24.3 15.2 15.2 
Netherlands 25 26.2 18.1 17.5 
Austria 27.2 26 20.3 18.3 
Poland 25.6 25.5 13.9 19 
Portugal 26.3 25.9 21.2 20.5 
Slovenia 26.8 27.6 17.4 18.3 
Slovakia 31.2 29.5 22.8 22.4 
Finland 29.6 28.9 21.9 22.2 
Sweden 28 27.4 21.2 21.6 
United Kingdom 26.8 25.9 18.8 18.5 
Bulgaria 27.0 27.8 17.5 19.2 
Romania : 22.3 13.8 15.0 
Eurostat, Labour Force Survey (LFS) – Spring data  
Gender segregation in sectors is calculated as the average national share of employment for women and men applied to each secto r; differences are added up to 
produce the total amount of gender imbalance expressed as a proportion of total employment (NACE classification). 
Gender segregation in occupations  is calculated as the average national share of  employment for women an d men applied to each o ccupation; differences are 
added up to produce the total amount of gender imbalance expressed as a proportion of total employment (ISCO classification). 
Employment rates of women and men (aged 25-49), depending on whether they have children (under 12) – 
2005 
 Without children With children Difference 
 Women Men Women Men Women Men 
EU (25 countries) 76 85.6 61.1 91.5 -14.9 5.9 
Belgium 76.2 87.2 70.1 92.4 -6.1 5.2 
Czech Republic 86.5 90.5 54.4 94 -32.1 3.5 
Germany 78.9 82.3 55.7 89.2 -23.2 6.9 
Estonia 87.8 82.8 59.4 91.4 -28.4 8.6 
Greece 58.7 85.4 55.9 96.1 -2.8 10.7 
Spain 66.5 89.7 56.5 93 -10 3.3 
France 77.3 84.7 66.9 91.4 -10.4 6.7 
Italy 64.7 90.6 53.4 93.8 -11.3 3.2 
Cyprus 73.9 90.4 67.6 96.1 -6.3 5.7 
Latvia 80.9 83 65.1 90.2 -15.8 7.2 
Lithuania 83.9 87 77.3 90.4 -6.6 3.4 
Luxembourg 76.6 93.7 63.7 97.2 -12.9 3.5 
Hungary 78.9 82.7 48.5 86.2 -30.4 3.5 
Malta 36.9 88.9 28 93.1 -8.9 4.2 
Netherlands 81.5 88.1 71.3 94.1 -10.2 6 
Austria 83.2 88.8 68.4 93.7 -14.8 4.9 
Poland 71.5 80.4 60.5 87.2 -11 6.8 
Portugal 77.3 90.6 76.6 94.5 -0.7 3.9 
Slovenia 82.7 87.1 84.5 94.3 1.8 7.2 
Slovakia 79.6 85.4 55.7 87.7 -23.9 2.3 
Finland 79.4 78.8 70 91.8 -9.4 13 
United Kingdom 83.2 87.2 63.3 91.2 -19.9 4 
Bulgaria 75.1 77.1 61.4 81.5 -13.7 4.4 
Romania 70.4 83.1 64.6 86.2 -5.8 3.1 
Source : Eurostat, European Labour  Force Survey, annual averages. 
Notes: No data for DK, IE and SE. 
 
RO 27   RO At-risk-of-poverty rate after social transfers for older people (women and men aged 65 years and over) in EU 
Member States – 2003  
 Women Men 
EU (25 countries) 20 15 
Belgium 21 20 
Denmark 18 16 
Germany 18 10 
Estonia 22 7 
Greece 30 26 
Spain 32 27 
France 17 14 
Ireland 45 34 
Italy 18 13 
Cyprus 55 48 
Latvia 17 7 
Lithuania 15 5 
Luxembourg 6 6 
Hungary 12 6 
Netherlands 7 6 
Austria 20 13 
Poland 7 4 
Portugal 30 29 
Slovenia 23 11 
Slovakia 11 11 
Finland 20 11 
Sweden 18 9 
United Kingdom 27 21 
Source: Eurostat. SILC and national sources. 
NB: 1) At risk of poverty rate for elderly persons: The share of  persons aged 65+ with an income below the risk-of-poverty thre shold, which is set at 60% of the 
national median income. Income must be understood as equivalise d disposable income (sum from all sources, adjusted for househol d size and composition). 
Gender breakdown is based on assumption of equal sharing of resour ces within household. It should be noted that the data is dra wn from the reference European 
source (EU-SILC) where available, but that during the transition to data collection under the EU-SILC regulations, ex post harm onised national sources are still 
used for around half of the countries. In consequence, whilst ev ery effort has been made, for this reason indicators cannot be considered to be fully comparable 
EU aggregates are computed as population weighted averages of av ailable national values. Data is presented for income reference  year 2003. No data is available 
for CZ or MT for this reference year . NL and SK : provisional values. 
Average age of women at birth of first child - 2000 and 2004 
 2000 2004 
EU (25 countries) 27.7 28.3 
Czech Republic 25.0 26.3 
Denmark 27.7 28.4 
Germany 28.2 28.8 
Estonia 24.0 24.8 
Greece 28.0 28.0 
Spain 29.1 29.2 
France 27.9 28.4 
Ireland 27.6 28.0 
Cyprus 26.2 27.2 
Latvia 24.4 24.7 
Lithuania 23.9 24.8 
Luxembourg 28.4 28.7 
Hungary 25.1 26.3 
Netherlands 28.6 28.9 
Austria 26.4 27.0 
Poland 24.5 25.5 
Portugal 26.5 27.1 
Slovenia 26.5 27.5 
Slovakia 24.2 25.3 
Finland 27.4 27.8 
Sweden 27.9 28.6 
United Kingdom 29.1 29.7 
Bulgaria 23.5 24.4 
Romania 23.6 24.5 
Source: Eurostat, Demography statistics. 
NB: No data available for BE, IT an d MT for both years. UK: Scotland and Northern Ireland not included 
For DE, LU, UK and BG: birth order of current marriage: the comparability with other countries is limited. Exceptions to the reference years:  
(1) DE, EE, EL and ES: 2003.