Concluziile Consiliului privind etapele următoare către transformarea UE într-o regiune în care se aplică cele mai bune practici în combaterea rezistenței la antimicrobiene

(2019/C 214/01)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE

1. REAMINTEȘTE că rezistența la antimicrobiene (RAM) reprezintă o amenințare transfrontalieră pentru sănătate care nu poate fi abordată în mod corespunzător de un singur stat membru și nu poate fi limitată la o regiune geografică, nici la un stat membru, și că necesită, în consecință, cooperare și coordonare susținute între statele membre, astfel cum se prevede în Decizia nr. 1082/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2013 privind amenințările transfrontaliere grave pentru sănătate ( 1 )

3. REMARCĂ CU DEOSEBITĂ ÎNGRIJORARE că aproximativ 29 % dintre decesele provocate în întreaga lume de infecțiile rezistente la antimicrobiene sunt cauzate de tuberculoza rezistentă la medicamente (DR-TB) și de TB multirezistentă la medicamente (MDR-TB) ( 6 )

4. REMARCĂ CU DEOSEBITĂ ÎNGRIJORARE că, potrivit Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE), dacă nu este pusă în aplicare nicio măsură eficientă și dacă rata RAM urmează tendințele preconizate, se preconizează că între 2015 și 2050 se vor cheltui anual până la 1,1 miliarde EUR din cauza RAM în țările din UE și din SEE ( 7 )

5. REMARCĂ CU DEOSEBITĂ ÎNGRIJORARE că 75 % din povara bolilor care provin din infecții rezistente la antibiotice în UE este direct legată de infecții asociate asistenței medicale ( 8 )

6. RECUNOAȘTE că utilizarea antimicrobienelor este încă prea mare în Uniune, în ansamblu, și OBSERVĂ că există diferențe între statele membre în ceea ce privește utilizarea antimicrobienelor.

7. RECUNOAȘTE că RAM constituie o problemă de sănătate publică la nivel mondial, al cărei impact depășește consecințele sale grave pentru sănătatea umană și animală, și că afectează în același timp mediul și producția de alimente și, prin urmare, creșterea economică. În plus, RAM afectează grav posibilitățile de realizare a obiectivelor de dezvoltare durabilă. Prin urmare, Consiliul Uniunii Europene SALUTĂ numeroasele inițiative internaționale care vizează combaterea RAM, inclusiv: — Planul de acțiune global privind rezistența la antimicrobiene (9) elaborat de Organizația Mondială a Sănătății (OMS) cu contribuția Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) și a Organizației Mondiale pentru Sănătatea Animalelor (OIE) și adoptat în unanimitate, în mai 2015, de cea de a 68-a Adunare Mondială a Sănătății; — Declarația politică ONU din cadrul reuniunii la nivel înalt a Adunării Generale a acesteia privind RAM din 21 septembrie 2016 (10), care are ca scop combaterea amenințării mondiale reprezentate de RAM și confirmarea necesității unei abordări de tipul „O singură sănătate”, precum și: — activitatea Grupului ONU de coordonare interagenții (IACG) privind RMA, care a dus la formularea unui set de recomandări prevăzute în raportul „No time to wait: Securing the future from drug-resistant infections” („Nu mai este timp de așteptat: Să apărăm viitorul de infecții rezistente la medicamente”) (11), transmis secretarului general al ONU; — raportul (12) publicat la 10 mai 2019 de către secretarul general al ONU referitor la punerea în aplicare a declarației politice privind RAM din 21 septembrie 2016 și la recomandările formulate de IACG; — Rezoluția Adunării Organizației Națiunilor Unite pentru mediu (UNEA) din decembrie 2017 (13) privind mediul și sănătatea, care afirmă că sănătatea umană, animală și a plantelor și mediul sunt interconectate și subliniază necesitatea de a înțelege mai bine rolul poluării mediului în dezvoltarea rezistenței la antimicrobiene; — Lucrările platformei internaționale de cercetare și dezvoltare privind rezistența la antimicrobiene (Global AMR R&D Hub); — Parteneriatul mondial pentru cercetare și dezvoltare în domeniul antibioticelor [Global Antibiotic Research and Development Partnership (GARDP)] (14); — rezoluția OMS cu privire la RAM, adoptată de Adunarea Mondială a Sănătății la 24 mai 2019 (15); — Centrul internațional pentru soluții la rezistența la antimicrobiene (ICARS) (16). ICARS servește drept platformă independentă de cunoștințe la nivel mondial, axată pe identificarea și sprijinirea punerii în aplicare a unor soluții bazate pe dovezi în ceea ce privește provocările legate de RAM în țările cu venituri mici și medii.

8. REMARCĂ faptul că RAM a devenit o problemă dezbătută în prezent în multe foruri internaționale, inclusiv în G7 ( 17 ) și în G20 ( 18 )

9. REAMINTEȘTE planul de acțiune la nivel mondial privind RAM din 2015, în care OMS a făcut apel la statele sale membre să instituie, până în 2017, planuri naționale de acțiune împotriva RAM.

10. IA ACT de lucrările în curs de desfășurare ale OCDE și SALUTĂ raportul recent al acesteia care indică faptul că investițiile în acțiunile de sănătate publică ar putea reduce semnificativ sarcina suportată de societate cauzată de RAM ( 19 )

11. REAMINTEȘTE că articolul 168 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede că acțiunea Uniunii completează politicile naționale și că aceasta cuprinde și combaterea marilor epidemii și a transmiterii acestora, precum și prevenirea acestora, informarea și educația în materie de sănătate, alături de monitorizarea și combaterea amenințărilor transfrontaliere grave privind sănătatea. Uniunea are de asemenea sarcina de a încuraja cooperarea între statele membre și de a favoriza cooperarea cu țările terțe și cu organizațiile internaționale competente în domeniul sănătății publice.

12. REAMINTEȘTE Concluziile Consiliului din 17 iunie 2016 privind următoarele etape în cadrul unei abordări de tip „O singură sănătate” (One Health) pentru combaterea rezistenței la antimicrobiene ( 20 ) și trimiterile specifice din respectivele concluzii la Recomandarea Consiliului din 15 noiembrie 2001 privind utilizarea prudentă a agenților antimicrobieni în medicina umană ( 21 ) , Recomandarea Consiliului din 9 iunie 2009 privind siguranța pacienților, inclusiv prevenirea și controlul infecțiilor asociate asistenței medicale ( 22 ) , precum și Concluziile Consiliului din 1 decembrie 2014 privind siguranța pacienților și calitatea asistenței medicale, inclusiv prevenirea și controlul infecțiilor asociate asistenței medicale și rezistența la antimicrobiene ( 23 )

13. SALUTĂ publicarea de către Comisie la 29 iunie 2017 a comunicării intitulate „Un plan de acțiune european «O singură sănătate» (One Health) împotriva rezistenței la antimicrobiene (RAM)” ( 24 ) și lista de acțiuni prevăzută în documentul respectiv pentru combaterea RAM și SPRIJINĂ INTENȚIA de a transforma UE într-o regiune în care se aplică cele mai bune practici în acest sens.

14. ATRAGE ATENȚIA asupra rolului vaccinării în prevenirea infecțiilor, asupra Recomandării Consiliului privind consolidarea cooperării în combaterea bolilor care pot fi prevenite prin vaccinare, adoptată recent, precum și asupra faptului că planul de acțiune al Comisiei „O singură sănătate” împotriva rezistenței la antimicrobiene evidențiază necesitatea de a sprijini cercetarea în domeniu și crearea de noi vaccinuri pentru agenți patogeni asociați cu rezistența la antimicrobiene ( 25 )

15. REAMINTEȘTE Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la planul de acțiune european „O singură sănătate” (One Health) împotriva rezistenței la antimicrobiene (RAM) ( 26 )

16. SALUTĂ Comunicarea Comisiei din 11 martie 2019 către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European intitulată „Abordarea strategică a Uniunii Europene privind impactul substanțelor farmaceutice asupra mediului” ( 27 )

18. SALUTĂ cooperarea consolidată dintre statele membre și Comisie prin intermediul rețelei UE „O singură sănătate” în domeniul RAM ( 35 ) , înființată în 2017, și REMARCĂ importanța reuniunilor sale periodice ca parte a punerii în aplicare a Planului de acțiune al UE privind RAM.

19. RECUNOAȘTE constatările prezentate în rapoartele referitoare la Analiza comună interagenții a consumului de antimicrobiene și a rezistenței la antimicrobiene (JIACRA) privind RAM ( 36 ) , publicate în comun de Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC), Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) și Agenția Europeană pentru Medicamente (EMA), și ATRAGE ATENȚIA asupra faptului că, prin Regulamentul (UE) 2019/5 ( 37 ) , recent adoptat, a fost introdus un temei juridic pentru activitățile respective în Regulamentul (CE) nr. 726/2004 ( 38 )

20. SUBLINIAZĂ că o mai bună cooperare între statele membre, precum și cu Comisia și industria farmaceutică este esențială pentru a aborda disponibilitatea redusă a antimicrobienelor, fie că e cauzată de un stoc inițial deficitar, de retrageri de pe piață ale antimicrobienelor sau de alte probleme de aprovizionare, care poate duce la deficite de antimicrobiene și la terapie de substituție inadecvată.

21. IA ACT CU MARE ÎNGRIJORARE de eșecul pieței în ceea ce privește dezvoltarea de antibiotice și SUBLINIAZĂ că este necesar să se ia măsuri urgente pentru a stimula dezvoltarea de noi antimicrobiene și elaborarea de terapii alternative și de metode de diagnostic rapide și moderne, inclusiv metode de testare a susceptibilității la antimicrobiene. Este nevoie de coordonare și cooperare la nivelul UE și la nivel mondial în ceea ce privește programele și stimulentele din cercetare, iar Consiliul RECUNOAȘTE, printre altele, propunerile și activitățile echipei de evaluare a rezistenței la antimicrobiene (Antimicrobial Resistance Review) ( 39 ) , raportul „Breaking Through the Wall” ( 40 ) și Inițiativa de programare în comun privind rezistența la antimicrobiene ( 41 )

22. SUBLINIAZĂ că succesul eforturilor mondiale de combatere a RAM depinde în foarte mare măsură de angajamentul și de voința guvernelor de a lua măsuri pentru a asigura punerea în aplicare a inițiativelor din cadrul abordării „O singură sănătate” în concordanță cu planurile naționale de acțiune, implicând în acest sens toate sectoarele relevante, precum și faptul că lupta împotriva RAM ar putea primi un impuls mai puternic în urma cooperării instituțiilor UE și a statelor membre ale UE în cadrul forurilor internaționale și prin colaborare regională și bilaterală.

23. antimicrobial stewardship ) și la implementarea acestora. SUBLINIAZĂ importanța Acțiunii comune cu privire la rezistența antimicrobiană și la infecțiile asociate asistenței medicale (JAMRAI) ( 42 ) și SALUTĂ lucrările acesteia, inclusiv cele cu privire la politici de prevenire a infecțiilor asociate asistenței medicale și la acțiuni de utilizare adecvată a antimicrobienelor () și la implementarea acestora.

24. REAMINTEȘTE conferința pe tema „Etapele următoare către transformarea UE într-o regiune în care se aplică cele mai bune practici în combaterea rezistenței la antimicrobiene prin intermediul unei abordări de tipul «O singură sănătate» (One Health)”, desfășurată la București la 1 martie 2019 și organizată de președinția română, care s-a axat pe trei obiective principale: (1) îmbunătățirea calității măsurilor de prevenire și control al infecțiilor și optimizarea utilizării de antimicrobiene în toate sectoarele sănătății umane, a animalelor și a mediului; (2) consolidarea punerii în aplicare a planurilor naționale de acțiune din cadrul abordării „O singură sănătate”; (3) încurajarea solidarității dintre țări prin colaborarea pentru combaterea RAM.

INVITĂ statele membre:

25. să se asigure că toate statele membre au instituit planuri naționale de acțiune multisectoriale și mecanisme de coordonare și monitorizare cu scopul de a îndeplini angajamentele asumate în cadrul Planului de acțiune la nivel mondial privind RAM și în concordanță cu abordarea „O singură sănătate”;

26. să aloce suficiente resurse umane și financiare, la nivel politic și clinic, pentru elaborarea și punerea în aplicare de măsuri privind RAM, prevenirea și controlul infecțiilor și utilizarea adecvată a antimicrobienelor;

27. să intensifice punerea în aplicare a legislației și a politicilor actuale și a angajamentelor existente privind RAM la nivelul UE și la nivel internațional, pe baza abordării „O singură sănătate”;

28. să consolideze măsurile de prevenire și control al infecțiilor, atât în sectorul sănătății umane, cât și în cel al sănătății animalelor, în special în contextul acordării de asistență medicală, prin investiții în practici de igienă și în acțiuni de prevenire, inclusiv vaccinări, biosecuritate și asigurarea accesului la metode de diagnostic standard și rapid care să fie utilizate pentru a confirma tipul de infecție înainte de a se recurge la antibiotice, contribuind astfel la reducerea utilizării inadecvate a antibioticelor și la diminuarea riscului aferent de dezvoltare a RAM;

29. să își coordoneze și consolideze răspunsul, folosind o abordare intersectorială, pentru a contracara răspândirea transfrontalieră a infecțiilor rezistente, în special prin intermediul Comitetului pentru securitate sanitară instituit în temeiul Deciziei nr. 1082/2013/UE;

30. să pună în aplicare legislația existentă privind utilizarea și vânzarea antimicrobienelor, în special pentru a limita vânzările fără rețetă și, dacă este cazul, să aibă în vedere reglementări suplimentare;

31. să acorde prioritate formării forței de muncă din sectoarele relevante ale domeniului sănătății privind RAM, prevenirea și controlul infecțiilor și utilizarea adecvată a antimicrobienelor, inclusiv acțiunile prevăzute în Orientările UE pentru utilizarea prudentă a antimicrobienelor și cunoașterea abordării „O singură sănătate”;

32. să elaboreze activități de informare privind prevenirea și controlul infecțiilor și utilizarea adecvată a antimicrobienelor în contextul acordării de asistență medicală umană și veterinară, pentru personalul medical, pacienți și rudele acestora, medici veterinari, fermieri și publicul larg, inclusiv copiii;

33. să stabilească ținte naționale măsurabile privind, printre altele, reducerea utilizării globale a antimicrobienelor și să monitorizeze progresele înregistrate în direcția reducerii răspândirii RAM, ținând seama, într-o măsură adecvată, de indicatorii elaborați de EFSA, EMA și ECDC;

SOLICITĂ statelor membre și Comisiei:

34. să continue să elaboreze politici pe termen lung pentru abordarea amenințării reprezentate de RAM;

35. să consolideze cooperarea și solidaritatea în ceea ce privește combaterea RAM prin implicarea, după caz, în mod bilateral, în proiecte de înfrățire, precum și pe cale multilaterală, în vederea schimbului de bune practici și de expertiză și a furnizării de sprijin reciproc pentru punerea în aplicare a planurilor naționale de acțiune, precum și a programelor de prevenire și control al infecțiilor și a celor de utilizare adecvată a antimicrobienelor, în sectorul sănătății umane, alimentar, al sănătății animale, al mediului, al cercetării și în alte sectoare relevante;

36. să sprijine punerea deplină în aplicare a orientărilor disponibile, ținând seama de circumstanțele naționale specifice și, după caz, să elaboreze orientări suplimentare în materie de RAM, de prevenire și control al infecțiilor și de utilizare adecvată a antimicrobienelor, printre altele în ceea ce privește îmbunătățirea utilizării metodelor de diagnostic și a vaccinurilor, precum și supravegherea ( inter alia de către ECDC) pentru a sprijini acțiunile la nivel național și local;

37. să elaboreze orientări comune voluntare privind prevenirea și controlul infecțiilor și utilizarea adecvată a antimicrobienelor în contextul acordării de asistență medicală, inclusiv pentru educație și niveluri de personal, pe baza celor mai bune practici;

38. să crească, în toate statele membre, capacitatea de a răspunde amenințărilor reprezentate de RAM și să reducă astfel diferențele actuale între rezultate, în ceea ce privește combaterea și prevenirea RAM și a infecțiilor asociate asistenței medicale;

39. să evalueze motivele care stau la baza variațiilor dintre statele membre și în interiorul acestora în ceea ce privește proporția de utilizare a antibioticelor cu spectru larg în medicina umană și animală, în vederea unei mai bune înțelegeri a RAM și a unui mai bun control al acesteia;

40. să elaboreze și să pună în aplicare în mod eficace, la nivelul UE și la nivel național, strategii de comunicare coordonate, atât în scopul prevenirii focarelor de infecții rezistente la antimicrobiene, cât și al utilizării lor în cazul apariției unor astfel de focare;

41. să stimuleze eforturile de sensibilizare prin intermediul mass-mediei și al platformelor de comunicare socială, îndreptate către societate în ansamblu, privind importanța RAM ca amenințare la adresa sănătății și necesitatea de a preveni infecțiile și de a utiliza antimicrobienele cu prudență;

42. să consolideze și să extindă sfera supravegherii ratelor de RAM și de infecții asociate asistenței medicale și a consumului de antimicrobiene, atât în sectorul sănătății umane, cât și în cel al sănătății animalelor, să actualizeze orientările privind tratamentul, să ajungă la o utilizare prudentă a antibioticelor, să monitorizeze apariția RAM și să elaboreze măsuri eficace de prevenire și control al infecțiilor pentru prevenirea RAM. Ar trebui să se aibă în vedere programe de supraveghere de tipul „O singură sănătate” pentru a permite o analiză integrată a datelor privind RAM în sectorul sănătății umane, în cel al sănătății animale, în sectorul alimentar și în sectorul mediului;

43. să identifice și să sprijine mecanisme adecvate pentru a garanta disponibilitatea în întreaga Uniune a antimicrobienelor eficace existente, în special a antimicrobienelor de spectru îngust de primă linie, atât pentru uz uman, cât și veterinar, ținând seama, printre altele, de caracteristicile piețelor mici;

44. să stimuleze cercetarea, dezvoltarea și inovarea legate de RAM și să sprijine coordonarea și cooperarea la nivelul UE și la nivel mondial, inclusiv activitățile prin intermediul inițiativei de programare în comun privind rezistența la antimicrobiene ( 43 ) și al platformei internaționale de cercetare și dezvoltare privind rezistența la antimicrobiene (Global AMR R&D Hub) ( 44 )

45. să sprijine inițiative precum GARDP, care a fost lansată de OMS, și Inițiativa privind medicamentele pentru boli neglijate (DNDi) ( 45 ) în mai 2016. GARDP abordează nevoi mondiale în materie de sănătate publică prin dezvoltarea și furnizarea de tratamente noi sau îmbunătățite cu antibiotice. Fiecare dintre programele sale include strategii durabile de acces și utilizare adecvată pentru a garanta că tratamentele sunt accesibile din punctul de vedere al costurilor și că sunt disponibile pentru toți cei care au nevoie de ele;

46. să pună în aplicare și să extindă agende de cercetare în concordanță cu abordarea „O singură sănătate”, cu scopul de a dezvolta noi antimicrobiene, vaccinuri, alternative la antimicrobiene, metode mai bune de diagnostic rapid și o utilizare reînnoită și mai bună a vechilor antibiotice, urmând principiile accesibilității, eficienței și accesibilității din punctul de vedere al costurilor;

47. să identifice și să sprijine analiza și punerea în aplicare a unor modele economice adecvate pentru dezvoltarea de noi antimicrobiene, care să includă administrarea adecvată a antibioticelor la nivel mondial pentru o utilizare prudentă, eficiență și accesibilitate din punctul de vedere al costurilor;

48. să îmbunătățească informațiile și cercetarea privind politici eficiente de sprijinire a schimbării comportamentului uman în vederea combaterii RAM;

49. să sprijine cercetarea privind modele economice îmbunătățite, gestionarea, guvernanța, stimulentele și alte măsuri și tehnici legate de RAM, pentru a asigura o punere în aplicare eficace a politicilor;

50. să coordoneze în mod sistematic pozițiile statelor membre și să acționeze astfel încât UE, ca regiune în care se aplică cele mai bune practici, să se exprime „într-un glas” în cadrul forurilor internaționale, declarând nevoia urgentă de a aborda rezistența la antimicrobiene și insistând în mod constant în direcția unui răspuns global în relațiile bilaterale și multilaterale;

51. să continue să promoveze în mod activ și să apere standardele UE și legislația și politicile UE privind RAM în cadrul negocierilor multilaterale și bilaterale și în forurile internaționale;

52. să ofere informații consolidate și să faciliteze utilizarea fondurilor ESI pentru investiții naționale, regionale și locale în acțiuni legate de RAM, de utilizarea adecvată a antimicrobienelor și de prevenirea și controlul infecțiilor, reducând astfel decalajele în ceea ce privește capacitatea și punerea în aplicare a strategiilor cuprinzătoare „O singură sănătate” între statele membre și în interiorul acestora;

53. să exploreze posibilitățile, inclusiv, după caz, în materie de reglementare, prin care poate fi împiedicată utilizarea non-prudentă a antimicrobienelor obținute prin achiziții transfrontaliere pentru uz personal, prin rețete transfrontaliere și prin vânzări pe internet;

54. să monitorizeze reziduurile de antimicrobiene provenite din utilizare și producție și microorganismele rezistente din sol, din apele subterane și din apele de suprafață, în conformitate cu legislația națională și a UE în vigoare, și să aibă în vedere măsuri legislative suplimentare, după caz, pentru a aborda prezența acestora în mediu;

55. să lărgească baza de dovezi referitoare la dezvoltarea și răspândirea RAM, în special în mediu;

SOLICITĂ Comisiei:

56. să utilizeze rețeaua UE „O singură sănătate” în domeniul RAM pentru a întări cooperarea cu statele membre și între acestea cu privire la RAM, la prevenirea și controlul infecțiilor și la utilizarea adecvată a antimicrobienelor;

57. să continue să sprijine statele membre în punerea în aplicare a planurilor naționale de acțiune multisectoriale și a strategiilor naționale privind RAM și să mărească finanțarea dedicată acestor scopuri;

58. să sprijine culegerea de date de către statele membre cu privire la vânzările și la utilizarea de antimicrobiene pentru animale, astfel încât să se asigure punerea în aplicare eficace a colectării și prelucrării datelor în conformitate cu Regulamentul (UE) 2019/6 privind produsele medicinale veterinare, precum și să aibă în vedere alocarea de resurse financiare dedicate acestor scopuri;

59. să sprijine statele membre în identificarea obstacolelor din calea dezvoltării și punerii în aplicare a planurilor naționale de acțiune privind RAM, precum și a măsurilor de prevenire și control al infecțiilor și a măsurilor de utilizare adecvată a antimicrobienelor, atât la nivel de politici, cât și la nivel clinic, astfel încât să contribuie la identificarea unor măsuri eficace pentru eliminarea acestor obstacole.

(1) JO L 293, 5.11.2013, p. 1.

(2) Bulletin of the World Health Organization (Buletin informativ al OMS) 2016; 94:638-639.

(3) The review on Antimicrobial resistance chaired by Jim O’Neill: „Tackling drug-resistant infections globally”, final report and recommendations, mai 2016.

(4) Revista The Lancet, Infectious diseases (Boli infecțioase), Volumul 19, Numărul 1, ianuarie 2019 (en).

(5) Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor, articol publicat la 6 noiembrie 2018 (en).

(6) TB Alliance, „Drug resistance – a response to antimicrobial resistance including tackling TB” (Alianța TB – Rezistența la medicamente – un răspuns la rezistența la antimicrobiene, inclusiv combaterea TB) (en).

(7) OCDE, Antimicrobial Resistance –„Tackling the Burden in the European Union”, 2019 (en).

(8) Revista The Lancet, Infectious diseases (Boli infecțioase), volumul 19, numărul 1, ianuarie 2019 (en).

(9) WHO, Global Action Plan on Antimicrobial Resistance (OMS, Planul de acțiune global privind rezistența la antimicrobiene), A68/A/CONF./1 Rev.1 Agenda item 15.1, 25 mai 2015 (en).

(10) ONU, Adunarea Generală, Declarația politică a reuniunii la nivel înalt a Adunării Generale cu privire la rezistența la antimicrobiene, 21 septembrie 2016 (en).

(11) Raportul IACG – „No time to wait: Securing the future from Drug-resistant infections”, aprilie 2019 (en).

(12) Acțiune ulterioară declarației politice a reuniunii la nivel înalt a Adunării Generale cu privire la rezistența la antimicrobiene – Raport al secretarului general, 10 mai 2019 (en).

(13) Adunarea Organizației Națiunilor Unite pentru mediu a Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu, Nairobi, 4-6 decembrie 2017 (en).

(14) Parteneriatul mondial pentru cercetare și dezvoltare în domeniul antibioticelor (en).

(15) Proiect de text al rezoluției OMS cu privire la RAM (en).

(16) Centrul internațional pentru soluții la rezistența la antimicrobiene (en).

(17) Declarația miniștrilor sănătății din G7, Berlin, 8-9 octombrie 2015 (en).

(18) Declarația de la Berlin a miniștrilor sănătății din G20 intitulată „Împreună astăzi pentru un viitor sănătos”, 2017 (en).

(19) Analiza politică a OCDE: „Stemming the Superbug Tide”, 2018 (en).

(20) JO C 269, 23.7.2016, p. 26.

(21) JO L 34, 5.2.2002, p. 13.

(22) JO C 151, 3.7.2009, p. 1.

(23) JO C 438, 6.12.2014, p. 7.

(24) COM(2017) 339 final din 29.6.2017.

(25) JO C 466, 28.12.2018, p. 1.

(26) Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la planul de acțiune european „O singură sănătate” (One Health) împotriva rezistenței la antimicrobiene (RAM) (2017/2254(INI)).

(27) COM(2019) 128 final din 11 martie 2019.

(28) Articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003.

(29) Regulamentul (UE) 2019/6 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind produsele medicinale veterinare și de abrogare a Directivei 2001/82/CE (JO L 4, 7.1.2019, p. 43).

(30) Regulamentul (UE) 2019/4 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind fabricarea, introducerea pe piață și utilizarea furajelor medicamentate, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 183/2005 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Directivei 90/167/CEE a Consiliului (JO L 4, 7.1.2019, p. 1).

(31) Articolul 107 din Regulamentul (UE) 2019/6.

(32) Articolul 17 din Regulamentul (UE) 2019/4.

(33) Articolul 107 din Regulamentul (UE) 2019/6.

(34) Articolele 37 și 107 din Regulamentul (UE) 2019/6.

(35) Comisia Europeană – Acțiunea UE privind rezistența la antimicrobiene (en).

(36) EMA – Analiza comună interagenții a consumului de antimicrobiene și a rezistenței la antimicrobiene (rapoartele „JIACRA” din 2011 și 2013) (en).

(37) JO L 4, 7.1.2019, p. 24.

(38) JO L 136, 30.4.2004, p. 1.

(39) The review on Antimicrobial resistance chaired by Jim O'Neill (Evaluarea rezistenței la antimicrobiene, condusă de Jim O'Neill): „Tackling drug-resistant infections globally”(„Combaterea la nivel mondial a infecțiilor rezistente la medicamente”), raport final și recomandări, mai 2016) (en).

(40) Ministerul Federal al Sănătății, BCG the Boston Consulting Group „Breaking through the Wall” – A Call for Concerted Action on Antibiotics Research and Development (Un apel la acțiune concertată privind cercetarea și dezvoltarea antibioticelor) (en).

(41) Inițiativa de programare în comun privind rezistența la antimicrobiene – Coordonarea la nivel mondial a cercetării privind rezistența la antimicrobiene (en).

(42) EU-JAMRAI: „Europe fostering synergies to reduce the burden of AMR: what is EU doing to support Member States?”, 1 March 2019.

(43) Inițiativa de programare în comun privind rezistența la antimicrobiene – Coordonarea la nivel mondial a cercetării privind rezistența la antimicrobiene (en).

(44) Ministerul Federal al Educației și Cercetării – Collaborations in Global Health (en).

(45) Inițiativa privind medicamentele pentru boli neglijate (DNDi) (en).