RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU Al cincilea raport privind punerea în aplicare de către Republica Moldova a Planului de acțiuni privind liberalizarea regimului de vize /* COM/2013/0807 final */





RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU Al cincilea raport privind punerea în aplicare de către Republica Moldova a Planului de acțiuni privind liberalizarea regimului de vize 1. Introducere Dialogul dintre UE și Republica Moldova privind vizele, în cadrul căruia se examinează condițiile de eliminare a vizelor pentru cetățenii Republicii Moldova (denumiți în continuare „cetățenii moldoveni”) care călătoresc în UE, a fost lansat la 15 iunie 2010, cu ocazia primei reuniuni la nivel de înalți funcționari. Planul de acțiuni privind liberalizarea regimului de vize (PALRV)[1] a fost prezentat de către Comisie autorităților din Republica Moldova (denumite în continuare „autoritățile moldovene”) la 24 ianuarie 2011 și a fost urmat, în luna februarie, de cea de a doua reuniune la nivel de înalți funcționari. PALRV stabilește o serie de obiective de referință precise pentru Republica Moldova privind patru „secțiuni”[2] de aspecte relevante din punct de vedere tehnic, în vederea adoptării unui cadru legislativ, politic și instituțional (faza 1) și a punerii sale în aplicare în mod eficace și durabil (faza 2). Comisia a prezentat Parlamentului European și Consiliului rapoarte periodice cu privire la punerea în aplicare a PALRV. Primul raport privind progresele înregistrate a fost prezentat la 16 septembrie 2011[3]. La 7 octombrie 2011 a avut loc o a treia reuniune la nivel de înalți funcționari. În octombrie-noiembrie 2011 au avut loc misiuni de evaluare a secțiunilor 2, 3 și 4 din PALRV, care au reunit experți din statele membre ale UE și funcționari din cadrul serviciilor Comisiei și al Serviciului European de Acțiune Externă (denumit în continuare „SEAE”). Scopul acestor misiuni a fost acela de a evalua cadrul legislativ, politic și instituțional în raport cu obiectivele de referință ale primei faze a PALRV și conformitatea acestuia cu standardele europene și internaționale. La 9 februarie 2012 a fost prezentat al doilea raport privind progresele înregistrate[4], iar la 27 februarie 2012 a avut loc cea de a patra reuniune la nivel de înalți funcționari. Al treilea raport privind progresele înregistrate a fost prezentat la 22 iunie 2012[5]. Acesta a fost ultimul raport privind progresele înregistrate din cadrul primei faze a PALRV și a prezentat o evaluare consolidată a Comisiei privind progresele înregistrate de Republica Moldova în ceea ce privește realizarea obiectivelor de referință ale primei faze a PALRV. La 3 august 2012, Comisia a publicat o evaluare a posibilelor impacturi în materie de migrație și de securitate ale viitoarei liberalizări a regimului de vize pentru cetățenii moldoveni care călătoresc în UE[6], cu implicarea agențiilor competente și a părților interesate din UE. În urma acestor rapoarte, Consiliul a adoptat Concluziile din 19 noiembrie 2012, în care s-a declarat de acord cu evaluarea Comisiei, potrivit căreia Republica Moldova a îndeplinit toate obiectivele de referință ale primei faze a PALRV. Cadrul legislativ, politic și instituțional necesar a fost instituit. Ulterior, a fost lansată evaluarea obiectivelor de referință stabilite pentru a doua fază. La 28 ianuarie 2013 a avut loc a cincea reuniune la nivel de înalți funcționari. O nouă serie de misiuni de evaluare privind cele patru secțiuni ale PALRV a fost organizată în intervalul 18 februarie-15 martie 2013. Misiunile au fost fără precedent în ceea ce privește profunzimea evaluării – patru săptămâni reunind 12 experți din statele membre ale UE însoțiți de funcționari din cadrul Comisiei și al SEAE. Misiunile au avut ca scop evaluarea stadiului de realizare a obiectivelor de referință ale celei de a doua faze a PALRV și a măsurii în care a fost pus în aplicare cadrul legislativ, politic și instituțional, în conformitate cu standardele europene și internaționale. S-a acordat o atenție deosebită unor domenii precum combaterea discriminării, integrarea minorităților și lupta împotriva traficului de persoane, unele dintre acestea fiind menționate în concluziile Consiliului din 19 noiembrie 2012. Republica Moldova s-a angajat să abordeze recomandările cuprinse în rapoartele experților prin Planul național de acțiuni actualizat care a fost elaborat la sfârșitul lunii mai a anului 2013. Al patrulea raport privind progresele înregistrate a fost emis la 21 iunie 2013[7] și a prezentat stadiul punerii în aplicare a cadrului legislativ și instituțional, funcționarea instituțiilor și nivelul coordonării între agenții. Raportul actual, și anume al cincilea raport, prezintă nivelul de punere în aplicare a recomandărilor emise în cel de al patrulea raport, precum și nivelul general de realizare a obiectivelor de referință ale celei de a doua faze a PALRV. S-a acordat o atenție deosebită sustenabilității reformelor și rezultatelor obținute, inclusiv prin alocarea de personal, capacități și fonduri adecvate. De asemenea, prezentul raport se bazează pe constatările făcute la 15 octombrie 2013, cu ocazia celei de a șasea reuniuni la nivel de înalți funcționari care a avut loc la Chișinău, și pe vizita efectuată de către directorul general al Direcției Generale Afaceri Interne a Comisiei Europene la linia de demarcație administrativă de pe fluviul Nistru și în regiunea Transnistria. Raportul include o evaluare a stadiului de îndeplinire a recomandărilor adresate Republicii Moldova și cuprinse în Raportul privind evaluarea impactului din august 2012. 2. Evaluarea punerii în aplicare a celor patru secțiuni din cadrul celei de a doua faze a planului de acțiuni privind liberalizarea regimului de vize 2.1. Secțiunea 1 – Securitatea documentelor, inclusiv implementarea pașapoartelor biometrice 2.1.1. Obiective de referință ale PALRV · Punerea treptată în circulație a pașapoartelor biometrice conforme standardelor Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI), inclusiv în cadrul consulatelor Republicii Moldova din străinătate, și eliminarea treptată și completă a pașapoartelor neconforme cu standardele OACI De la 1 ianuarie 2011, Republica Moldova eliberează exclusiv pașapoarte biometrice în deplină conformitate cu standardele OACI[8], iar întregul cadru legislativ necesar este în vigoare și în curs de aplicare. Se asigură un cadru consolidat pentru gestionarea identității în condiții de siguranță. Actualele carnete de pașaport cu autocolant au fost testate de societatea franceză Ingelis Expertise, care a constatat, în septembrie 2010, conformitatea deplină[9] a acestora cu standardele OACI. În plus, la 11 iunie 2013, Republica Moldova a devenit cel de al 38-lea membru al sistemului de informații privind cheile publice al OACI, prin Centrul Resurselor Informaționale de Stat (CRIS) „Registru” (denumit în continuare „Registru”), primind șase certificate în septembrie 2013. Colectarea și gestionarea datelor biometrice se realizează în deplină conformitate cu Legea privind protecția datelor cu caracter personal[10]. Pentru a demara emiterea de pașapoarte biometrice cu cipuri integrate, Registru și societatea pe acțiuni Gemalto au semnat, la 27 septembrie 2013, un contract pentru producerea și furnizarea de carnete de pașaport cu circuite integrate fără contact. Contractul a fost transmis, la 30 septembrie 2013, Autorității pentru Achiziții Publice a Ministerului de Finanțe în vederea înregistrării și va intra în vigoare după înregistrare. Eliberarea noilor carnete este planificată pentru primul trimestru al anului 2015. Pașapoartele fără date biometrice eliberate până la 1 ianuarie 2011 în Republica Moldova și până la 31 decembrie 2011 în străinătate vor fi valabile până la data expirării. La 1 septembrie 2013 se aflau în circulație 2 623 225 de pașapoarte ale cetățenilor Republicii Moldova, inclusiv 680 836 de pașapoarte biometrice (adică 25,19 %). Eliminarea în totalitate a pașapoartelor nebiometrice este programată pentru anul 2020. · Obținerea unui nivel ridicat de integritate și securitate a procesului de solicitare, de personalizare și de distribuție a pașapoartelor, precum și a cărților de identitate și a altor documente primare Serviciul de stare civilă oferă un sistem centralizat pentru toate formele de documente primare de stare civilă cu grad ridicat de protecție (certificate de stare civilă și extrase de stare civilă). Toate formele de documente primare de stare civilă cu evidență strictă sunt prevăzute cu cinci însemne de protecție. Începând cu 7 martie 2013, noile cărți de identitate sunt eliberate în noul format ID-1. Pentru a automatiza procesul de producție, în următoarele domenii au fost eliminate procedurile manuale rămase: proiectarea utilajului de extrudare pentru cărțile în format ID-1; asigurarea producției de echipamente specializate la una dintre fabricile specializate; proiectarea și asigurarea producției de dispozitive de tăiere în format de carte ID-1 pentru utilajul de extrudare existent (având formatul ID-2); proiectarea unui strung cu opțiune de controlare a programelor (software cu comandă numerică) pentru a asigura automatizarea procesului tehnologic de gravare cu laser, tăiere etc. În ceea ce privește măsurile de combatere a corupției, se efectuează în mod continuu inspecții planificate și inopinate. Prin Ordinul nr. 51 din 18 iunie 2013 au fost adoptate norme noi cu privire la organizarea inspecțiilor inopinate. Serviciul de Stare Civilă a elaborat o strategie de prevenire și combatere a corupției la nivelul personalului, care a fost aprobată prin Ordinul nr. 58 din 16 iulie 2013. Toți angajații, inclusiv conducerea birourilor centrale și locale de evidență și documentare a populației, au confirmat prin semnătură că au luat cunoștință de ordinul „privind unele măsuri de prevenire a corupției și protecționismului”. Codul de etică al personalului care lucrează în domeniul înregistrărilor de stare civilă și al emiterii de documente este în vigoare de la 1 aprilie 2011. În 2012 s-a produs o singură încălcare a acestuia, iar respectivului membru al personalului i s-au aplicat măsuri disciplinare în conformitate cu ordinul intern emis de Registru. În 2013 nu au existat cazuri de încălcare. · Raportare promptă și sistematică în baza de date a Interpol/LASP a pașapoartelor pierdute și furate În 2012, 33 349 de pașapoarte moldovenești au fost declarate furate sau pierdute în baza de date a Interpolului privind documentele de călătorie pierdute și furate, iar 1 676 de pașapoarte au fost retrase din baza de date. În primele șapte luni ale anului 2013 au fost declarate furate sau pierdute cu 2 000 de pașapoarte mai puțin decât în aceeași perioadă a anului 2012. În 2012 au fost deschise nouă anchete penale privind documente de călătorie furate, iar alte șase anchete au fost deschise în primele opt luni ale anului 2013. S-au luat măsuri pentru a reduce numărul de cazuri în care cetățeni ai Republicii Moldova își declară pașapoartele pierdute. Hotărârea Guvernului nr. 125 din 18 februarie 2013 a permis cetățenilor să înainteze o cerere motivată la autoritatea emitentă privind păstrarea unui pașaport pentru utilizare pentru o perioadă limitată cu condiția ca acesta să fi fost perforat, în cazul în care pașaportul conținea o viză sau un permis de ședere eliberat de o autoritate străină sau în cazul în care au obținut un act juridic pe baza documentului. Ministerul Tehnologiei Informației și Comunicațiilor și Ministerul de Interne au demarat o evaluare comună a cauzelor pierderilor și furturilor de pașapoarte și vor prezenta recomandări generale până la sfârșitul anului. · Schimb regulat de specimene de pașaport și cooperare cu UE pe teme de securitate a documentelor Misiunile diplomatice ale statelor membre ale UE sunt informate în fiecare an cu privire la noile specimene de pașaport, printr-un canal de comunicații consacrat. Ultimul specimen actualizat a fost transmis la 8 august 2013. Ultima actualizare în sistemul PRADO[11] a fost efectuată în martie 2013, atunci când au fost introduse noi specimene pentru elementele de securitate ale pașapoartelor biometrice moldovenești. 2.1.2. Recomandările cuprinse în evaluarea impactului · Stabilirea și aplicarea de sancțiuni proporționale, eficace și disuasive în cazul persoanelor condamnate pentru faptul că și-au vândut sau împrumutat pașapoartele Articolul 361 alineatul (1) din Codul penal al Republicii Moldova prevede sancțiuni pentru producerea, deținerea sau uzul de documente oficiale false: o amendă de până la 300 de unități convenționale (1 unitate convențională înseamnă 20 MDL[12]) sau între 150 și 200 de ore de muncă neremunerată în folosul comunității sau până la doi ani de închisoare. Pentru a reduce numărul declarațiilor privind pașapoartele pierdute, prin Hotărârea Guvernului nr. 125 din 18 februarie 2013 se permite returnarea către titular, de către autoritatea emitentă, a unui pașaport care conține o viză sau un permis de ședere pentru utilizare pentru o perioadă limitată, cu condiția ca acesta să fie perforat. Pentru a mări responsabilitatea titularilor de pașapoarte, taxele pentru eliberarea acestor documente vor fi mai mari dacă au fost pierdute. · Schimbul periodic de date cu autoritățile UE privind pașapoartele biometrice pierdute și furate, în special prin utilizarea bazei de date a Interpol privind documentele de călătorie pierdute și furate A se vedea obiectivele de referință ale PALRV de mai sus. · Consolidarea cadrului juridic și instituțional cu privire la „registrul stării civile” pentru a preveni schimbarea abuzivă a numelui sau a identității în scopul obținerii unui pașaport nou. Sunt necesare stabilirea și aplicarea unor norme clare în ceea ce privește schimbarea numelui, consolidarea cadrului juridic și instituțional și includerea unui control eficace, precum și a unor măsuri de trasabilitate. În conformitate cu Hotărârea Guvernului nr. 333 din 18 martie 2002 privind aprobarea Concepției sistemului informațional automatizat „Registrul de stat al populației” și a Regulamentului cu privire la Registrul de stat al populației, fiecărei persoane care urmează să fie identificată pe teritoriul Republicii Moldova i se atribuie un număr de identificare de stat al persoanei fizice (IDNP). Pentru sporirea gradului de siguranță al procesului de identificare, se adaugă date cu caracter personal suplimentare. Conținutul și structura datelor cu caracter personal pot fi modificate, însă IDNP rămâne neschimbat. În acest fel se evită schimbările abuzive ale numelui sau ale identității în scopul obținerii unui pașaport nou. Evaluare generală - secțiunea 1 Republica Moldova ia suficiente măsuri în ceea ce privește pașapoartele pierdute și sancțiunile aferente. Distribuirea carnetelor cu cip integrat va începe în 2015, iar actualele pașapoarte cu autocolant oferă garanțiile de siguranță necesare. Republica Moldova a pus în practică în mod satisfăcător acțiunile solicitate prin recomandările celui de al patrulea raport privind PALRV, continuând, în același timp, să aplice în mod eficace legislația relevantă. Comisia consideră că Republica Moldova a îndeplinit obiectivele de referință ale celei de a doua faze stabilite în cadrul secțiunii 1. 2.2. Secțiunea 2: Imigrația ilegală, inclusiv readmisia 2.2.1. Secțiunea 2/tema 1 – Gestionarea frontierelor 2.2.1.1. Obiective de referință ale PALRV · Aplicarea eficace a legislației privind controlul la frontieră prin verificări adecvate și supraveghere la frontieră, proceduri și eficiență operațională, realizarea unui tablou situațional național și local, inclusiv prin realizarea unei analize a riscului, gestionarea informațiilor și a fluxului de date, precum și accesul direct și consultarea bazelor de date naționale și internaționale relevante Departamentul Poliției de Frontieră (DPF) acționează în vederea consolidării sistemului de supraveghere a frontierelor de stat, cu ajutorul unor echipamente speciale moderne care includ sisteme fixe de supraveghere a frontierelor. Prin urmare, în cadrul proiectului finanțat de UE referitor la „Rețeaua de comunicații fixe și mobile pentru Serviciul de Grăniceri al Republicii Moldova (denumit Serviciul Poliției de Frontieră după reformă)”, pe o distanță de 575 km de-a lungul frontierei de stat au fost instalate 125 de camere de supraveghere video fixe și 53 de camere de supraveghere video de tip dom, pentru a asigura supravegherea în turnurile instalate în zonele publice și în zona imediat adiacentă, în posturile de pază și în clădirile aflate în subdiviziunile DPF, precum și în perimetrele punctelor de trecere a frontierei. Centrul Național de Coordonare este responsabil de punerea în aplicare a Regulamentului de instituire a sistemului național de control al frontierelor de stat și funcționează din 12 octombrie 2012. Au fost înființate cinci centre de coordonare regionale și 41 de puncte de coordonare locale/dispecerate care să funcționeze non-stop. Ca urmare, au fost create 16 posturi la nivel central, 66 de posturi la nivel regional și 205 de posturi la nivel local. Pentru a adapta aceste activități la cele mai bune practici ale UE, în 2013 au fost efectuate mai multe vizite de studiu[13]. Misiunea UE de asistență la frontieră (EUBAM) a sprijinit DPF la elaborarea mai multor profiluri de risc și la punerea în aplicare a unui sistem online de raportare zilnică a situației referitoare la frontieră, care conține datele relevante cu privire la situația criminalității frontaliere în întreaga țară. Aceste produse analitice sunt utilizate de către managerii regionali și locali pentru a optimiza alocarea resurselor în zonele de frontieră și a selecta pasagerii și vehiculele care să fie supuse unei verificări în linia a doua. Ca parte integrantă a sistemului transfrontalier de înregistrare automată, DPF a dezvoltat modulul de criterii de risc „PASENGER”, care trimite alerte automate către ofițerii DPF în vederea selectării. Acest modul este disponibil, de asemenea, pentru echipele mobile nou înființate ale DPF (a se vedea mai jos). În decursul primelor șase luni din 2013, permisiunea de a trece frontiera de stat a Republicii Moldova a fost refuzată unui număr de 2 786 de persoane, dintre care 2 212 urmau să părăsească țara. Printre principalele motive de refuz se numără: documente nevalabile, documente de călătorie expirate, lipsa vizei pentru țara de destinație și neconformitatea cu statutul de punct de trecere a frontierei. DPF din cadrul Ministerului de Interne a investigat 173 de cauze penale. Dintre acestea, 45 au fost înaintate spre a fi judecate, iar 33 sunt instrumentate de procuratură. Cazurile pot fi clasificate astfel: 8 cazuri de contrabandă; 8 cazuri de migrație ilegală; 73 de cazuri de trecere ilegală a frontierei de stat; 2 cazuri de trafic de persoane; 3 cazuri de deținere ilegală de muniție și 79 de cazuri de contrafacere de documente. Atunci când efectuează controale, poliția de frontieră utilizează baze de date care conțin profiluri de risc pentru a contribui la identificarea persoanelor care încearcă să se sustragă controlului de frontieră. Sistemul de analiză a riscurilor (SAR) al DPF utilizează profiluri de risc privind traficul de ființe umane (TFU) incluse în Sistemul informatic integrat al poliției de frontieră. Toate subdiviziunile de control la frontieră pot avea acces online la aceste profiluri, care sunt actualizate în mod constant. În conformitate cu indicatorii de risc, în anul 2013 poliția de frontieră a depistat 11 cazuri de trafic de persoane (în care erau implicate 24 de persoane); unul dintre cazuri a constituit o tentativă de scoatere a unor copii din țară. Poliția de frontieră a anchetat două cazuri; celelalte au fost trimise către autoritățile de aplicare a legislației relevante. · Asigurarea unei infrastructuri adecvate, a echipamentelor tehnice, a sistemelor informatice, a resurselor financiare și umane în conformitate cu Strategia GIF și cu Planul de acțiuni care urmează să fie adoptat, precum și punerea în aplicare efectivă a programelor de formare și a măsurilor de combatere a corupției În anul 2013, dintre cele 91 de măsuri din Planul de acțiuni pentru Strategia GIF au fost puse în aplicare 80 %, restul de 20 % fiind în curs de aplicare. Reorganizarea poliției de frontieră a fost finalizată. Numărul total de subdiviziuni ale DPF a fost redus cu 50 % la nivel regional și cu 42 % la nivel local. Numărul maxim de membri ai personalului DPF a fost fixat la 3 500. În prezent, rata de ocupare a forței de muncă a instituției este de 86 % din nivelul maxim. În 2013, DPF a finalizat reforma structurală a unităților locale, punând astfel în aplicare recomandările relevante ale EUBAM. În 2013, DPF a desfășurat mai multe activități de consolidare a capacităților. S-a achiziționat un număr semnificativ de echipamente moderne[14]. Au fost organizate o serie de activități și cursuri de formare pentru prevenirea și combaterea corupției. În primele șase luni ale anului 2013, personalul din cadrul subdiviziei specializate a DPF a efectuat 25 de inspecții inopinate la subdivizii ale PF și 196 de anchete, care au avut ca rezultat aplicarea unui număr de 227 de sancțiuni, dintre care 15 s-au soldat cu concedieri. La aeroportul din Chișinău au fost instalate echipamente de supraveghere video, care permit monitorizarea online nu numai a procesului de înregistrare, verificare și control al pasagerilor, ci și a comportamentului inspectorilor la punctul de trecere a frontierei, pentru a preveni corupția activă. În plus, 220 de angajați ai DPF și ai Serviciului Vamal au beneficiat de formare cu sprijinul Centrului Național Anticorupție. În octombrie 2013, 31 de funcționari ai Serviciului Vamal moldovenesc și ai Poliției de Frontieră au fost reținuți pentru acuzații de corupție pasivă. · Îmbunătățirea cooperării între agenții (inclusiv a schimbului de date între Poliția de Frontieră și autoritățile de aplicare a legii), a cooperării internaționale, inclusiv a cooperării cu țările învecinate și punerea în aplicare a unui acord de lucru cu Frontex la un nivel ridicat de eficiență. Cooperarea cu Frontex a continuat într-un ritm rapid, ofițerii DPF participând la operațiunea comună „Puncte focale terestre și aeriene 2013”, alături de serviciile de frontieră din Polonia, România și Spania. Republica Moldova a găzduit Punctele de Coordonare Frontex 2013 la două puncte de trecere a frontierei: Criva și Tudora. În perioada cuprinsă între luna martie și luna mai a anului 2013, o operațiune regională intitulată ROMOLUK a fost gestionată de Autoritatea Națională a Vămilor în comun cu Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) al Comisiei Europene în vederea combaterii contrabandei ilicite cu produse din tutun și cu alcool. În 2013 a avut loc o cooperare intensă cu EUBAM, în concordanță cu Planul de acțiuni pentru cea de a noua fază. În cadrul operațiunilor comune ale Frontex cu participarea Republicii Moldova, schimbul de informații a fost facilitat prin accesul funcționarilor din Republica Moldova la ghișeul unic al Frontex (FOSS), platforma web a agenției pentru schimbul de informații cu statele membre și părțile terțe, precum și la aplicația de raportare a operațiunilor comune (Joint Operations Reporting Application – JORA), instrumentul agenției pentru raportarea, gestionarea și analiza datelor referitoare la incidentele depistate în cursul operațiunilor comune. Schimbul de informații dintre DPF și Biroul Migrație și Azil (BMA) a fost îmbunătățit, dar sunt necesare investiții suplimentare. Este necesar să se instaleze un modul electronic de schimb de informații pentru a conecta DPF cu bazele de date ale BMA. Îmbunătățirea sistemului de monitorizare a fluxurilor de migrație la frontiera dintre Republica Moldova și Ucraina pe segmentul transnistrean reprezintă de multă vreme un obiectiv al autorităților moldovene. Autoritățile moldovene au elaborat un mecanism special[15] pentru monitorizarea fluxurilor de migrație. Acesta se bazează pe obligația juridică a vizitatorilor străini care sosesc prin segmentul transnistrean de a-și înregistra șederea în Republica Moldova în termen de 72 de ore de la trecerea frontierei și oferă capacitatea administrativă și procedurile necesare pentru facilitarea procesului de înregistrare. Înregistrarea este gratuită. Șase oficii teritoriale ale BMA, înființate lângă linia de demarcație administrativă, au demarat activitatea la sfârșitul lunii octombrie 2013. Oficiile teritoriale utilizează infrastructura existentă a posturilor vamale interne de control înființate în anul 2004. Ar trebui să se ia în considerare elaborarea unui regulament care să includă dispoziții clare privind înregistrarea călătorilor străini. Trebuie lansată cât mai curând posibil o strategie de comunicare care să explice aceste norme noi. Dispozițiile ar trebui în special să nu îngreuneze fluxul de călători și să nu prevadă sancțiuni administrative în cazul unor circumstanțe care nu le sunt imputabile acestora. În acest caz, este vorba despre neefectuarea controlului la frontieră de către autoritățile moldovene de-a lungul segmentului central al frontierei de stat dintre Ucraina și Republica Moldova. 2.2.1.2. Recomandările cuprinse în evaluarea impactului · Consolidarea în continuare a controalelor la frontieră, inclusiv a analizei riscurilor și a măsurilor de supraveghere, precum și prevenirea și combaterea corupției la frontieră, și ameliorarea în continuare a cooperării cu EUBAM în toate domeniile gestionării frontierelor A se vedea obiectivele de referință ale PALRV din cadrul secțiunii 2/tema 1. Pe parcursul anului 2013, EUBAM a organizat peste 20 de exerciții de asistență comună (EAS) care au fost realizate cu participarea autorităților de frontieră din Republica Moldova și Ucraina. Măsurile comune s-au bazat pe identificarea unor riscuri cum ar fi contrabanda cu tutun și cu alte produse accizabile (etanol etc.), criminalitatea referitoare la vehicule, migrația ilegală/introducerea ilegală de persoane și traficul de persoane, traficul de bunuri de consum și carne. În conformitate cu obiectivele identificate, EAS au vizat întreaga frontieră comună, inclusiv punctele de trecere a frontierei și frontierele verzi/albastre, precum și anumite amplasamente interioare. Evaluarea finală a acestor exerciții a semnalat necesitatea de a continua formarea la locul de muncă și de a aduce unele îmbunătățiri în domenii precum: cooperarea între agenții, competențele legate de analiza de risc și utilizarea și dotarea echipelor mobile. · Consolidarea cooperării cu țările învecinate. Consolidarea cooperării bilaterale și internaționale și a schimbului de informații cu privire la datele statistice și analitice, precum și cu privire la informațiile/datele tactice/operaționale, prin măsuri precum inițierea de/participarea la operațiuni comune transfrontaliere, echipe comune de anchetă, echipe comune ale serviciilor de informații, facilitând schimbul de ofițeri de legătură în cadrul unor astfel de operațiuni, oferind formare pentru efectuarea de controale vamale comune și controale comune la frontieră În 2013, activitățile DPF s-au axat în special pe punerea în aplicare a acordurilor de cooperare semnate între DPF și autoritățile de frontieră din Polonia, Letonia, Lituania, Estonia, Georgia. În acest context, 96 de ofițeri ai DPF au fost formați în Polonia în cadrul proiectului în domeniul gestionării riscurilor și al analizei criminalității intitulat „Gestionarea informațiilor în cadrul sistemului de combatere a criminalității transfrontaliere”. Reprezentanții DPF au efectuat o vizită de studiu în Estonia, având ca obiectiv sistemul de securitate și de verificare a documentelor în conformitate cu standardele europene. Au fost desfășurate două operațiuni comune sub egida EUBAM, „OVIDIUS” și „PONTUS EUXINUS”, cu scopul de a consolida capacitatea subdiviziilor Ministerului de Interne, precum și a serviciilor vamale și de securitate prin derularea unor măsuri împreună cu Ucraina, UE, statele membre și experți internaționali pentru prevenirea și combaterea criminalității transfrontaliere. DPF și BMA au participat în mod activ la reuniunile periodice și ad hoc ale Grupului de lucru I condus de EUBAM privind migrația ilegală și traficul de persoane. Acest cadru reunește investigatori din partea tuturor autorităților moldovene și ucrainene de aplicare a legii, precum și din statele membre ale UE, de la Europol, Frontex și SELEC, într-un efort comun de a schimba informații și de a consolida capacitățile pentru a veni în sprijinul investigațiilor comune privind migrația ilegală și traficul de persoane. Reprezentanții autorităților de aplicare a legii din Republica Moldova (Serviciul Vamal, Ministerul de Interne, DPF) sunt, de asemenea, participanți activi la alte câteva proiecte ale EUBAM, precum Grupul de lucru II privind contrabanda cu mărfuri și țigarete, Grupul de lucru privind drepturile de proprietate intelectuală, Grupul operativ privind armele, Grupul operativ privind drogurile și Grupul operativ privind criminalitatea referitoare la vehicule. Toate aceste forumuri contribuie la actualizarea imaginii de ansamblu asupra situației actuale, punând în comun resursele și organizând un răspuns comun în fața amenințărilor pe care le reprezintă activitățile transfrontaliere ilegale în domeniile respective. · Asigurarea unei mai bune formări și consolidarea capacităților în ceea ce privește cooperarea vamală internațională, cooperarea internațională în materie de aplicare a legii și schimbul de informații A se vedea obiectivele de referință ale PALRV din cadrul secțiunii 2/tema 1. · Coordonarea activităților de control la frontiera comună. Efectuarea de schimburi de informații și îmbunătățirea evaluării comune a situației la nivel operațional La 4 iulie 2013 au început negocierile privind un acord între Guvernul Republicii Moldova și Cabinetul de Miniștri al Ucrainei privind punctele de contact la frontiera dintre Republica Moldova și Ucraina. Acesta va servi ca bază pentru un nou concept privind schimbul de informații, pentru crearea de noi forme de interacțiune prin înființarea și gestionarea punctelor de contact la frontiera moldo-ucraineană, în conformitate cu cele mai bune practici ale Uniunii Europene. Este în curs de actualizare un protocol între Departamentul Poliției de Frontieră din cadrul Ministerului de Interne al Republicii Moldova și Administrația Serviciului de Pază a Frontierei de Stat din Ucraina privind schimbul de informații analitice și statistice. În 2013, protocolul a fost îmbunătățit, prin includerea punerii în practică a schimbului zilnic de informații cu privire la situația unui segment de frontieră comună. Pe lângă aceasta, autoritățile de frontieră ale Republicii Moldova și ale Ucrainei întocmesc lunar rapoarte comune de evaluare a riscurilor. În plus, EUBAM a sprijinit autoritățile de frontieră din ambele țări pe parcursul procesului de îmbunătățire a schimbului de informații operaționale și de punere în aplicare a sistemului de monitorizare zilnică a fluxurilor de migrație în segmentul central transnistrean al frontierei de stat moldo-ucrainene. A fost instituit schimbul de informații privind date nenominale referitoare la resortisanții țărilor terțe care au trecut frontiera de stat comună prin segmentul central. · Consolidarea cooperării cu țările învecinate, în special cu Ucraina În perioada mai-iunie 2013 au avut loc mai multe reuniuni ale grupurilor de lucru comune de experți din cadrul DPF, al Centrului pentru Combaterea Traficului de Persoane, al BMA, al Serviciul de Pază a Frontierei de Stat din Ucraina, al Organizației Internaționale pentru Migrație și al EUBAM. Acestea au avut ca rezultat un raport special privind migrația și traficul de persoane la frontiera de stat moldo-ucraineană. Se preconizează că procesul de demarcare a frontierei de stat dintre Republica Moldova și Ucraina va fi finalizat până la sfârșitul anului 2014. În prezent au fost demarcați 1 202,5 kilometri din totalul de 1 222,0 kilometri. Rămân în continuare de demarcat 19,2 kilometri pe segmentul central și 0,3 kilometri pe sectoarele sudice ale frontierei comune. Elaborarea documentației finale pentru demarcarea frontierelor referitoare la toate sectoarele este în curs. Având în vedere progresele realizate, a început deja elaborarea Tratatului între Republica Moldova și Ucraina privind regimul frontierelor de stat. În 2013 au avut loc patru runde de negocieri cu privire la proiectul de tratat dintre Republica Moldova și Ucraina privind regimul frontierelor de stat. La 21 mai 2013 s-au purtat negocieri în vederea redactării unui document trilateral la nivel guvernamental pentru stabilirea și marcarea punctelor de întâlnire (triplex confinium) la frontierele moldoveană, română și ucraineană. · Sprijinirea în continuare a cooperării cu EUBAM și punerea în aplicare a recomandărilor EUBAM privind îmbunătățirea și intensificarea utilizării echipelor mobile EUBAM ia act[16] de faptul că numărul de cetățeni moldoveni (83) care au fost depistați la ieșirea din Republica Moldova cu intenția de a călători în mod fraudulos către statele membre ale UE a scăzut cu 29 % în 2012 comparativ cu 2011 (117). De asemenea, raportul evidențiază continua îmbunătățire a sistemelor de gestionare a frontierelor și migrației în cadrul eforturilor de liberalizare a vizelor, o tendință generală de descreștere în migrația ilegală în Republica Moldova și controlul mai eficient al migrației ilegale la frontierele moldovene. Controalele rutelor traficului internațional pe întregul teritoriu al țării de către echipele mobile reprezintă un factor important în prevenirea migrației ilegale și a criminalității transfrontaliere. DPF a înființat o Direcție a Echipelor Mobile, care este dotată în mod corespunzător la nivel central și regional. Un regulament privind echipele mobile ale DPF a fost aprobat prin Decretul de Guvern nr. 752 din 20 septembrie 2013, care definește rolul, sarcinile și drepturile echipelor mobile în cadrul acțiunilor tactice și operative ale DPF și al misiunilor de asigurare a ordinii publice și securității desfășurate de Ministerul de Interne. Regulamentul prevede posibilitatea înființării de echipe mobile comune pe baza unor acorduri de cooperare. Regulamentul circulației rutiere al Republicii Moldova a fost modificat pentru a include dispoziții care să permită echipelor mobile ale DPF punerea în aplicare a activităților lor pe drumurile publice. În perioada februarie-martie 2013, echipele mobile comune ale DPF și ale Serviciului Vamal au desfășurat o serie de operațiuni comune: au fost verificate 477 de mijloace de transport, dintre care 396 erau înregistrate cu numere naționale și 81 cu numere străine. Pe parcursul acestor operațiuni, au fost depistate și documentate următoarele cazuri: un caz de transport ilegal de produse accizabile (alcool etilic); trei cazuri de transport de bunuri de consum fără certificate de origine; două cazuri de procuri false pentru mijloacele de transport și două cazuri de schimbare a numerelor vehiculelor. 2.2.2. Secțiunea 2/tema 2 – Gestionarea migrației 2.2.2.1. Obiective de referință ale PALRV · Punerea în aplicare eficientă continuă a Acordului de readmisie UE – Republica Moldova și a măsurilor pentru reintegrarea cetățenilor moldoveni (care se întorc voluntar sau sunt readmiși) În conformitate cu Acordul de readmisie cu Uniunea Europeană și cu țările din afara UE, pentru perioada 1 ianuarie-31 iulie 2013, Ministerul de Interne a examinat 83 de cereri de readmisie provenind din următoarele țări: Franța 35, Austria 8, Germania 7, Spania 10, Elveția 6, România 7, Belgia 9, Suedia 1. În cursul aceleiași perioade, 42 de cetățeni moldoveni au fost readmiși cu succes în Republica Moldova, iar 2 cetățeni ai UE au fost readmiși de pe teritoriul Republicii Moldova în state membre ale UE (unul în România și unul în Ungaria). Din numărul total de cereri de readmisie primite de la țări ale UE, s-a constatat că 8 persoane nu erau cetățeni ai Republicii Moldova sau nu aveau nicio legătură cu Republica Moldova. În materie de returnare și readmisie, au fost demarate cu succes două proiecte finanțate de UE. Proiectul intitulat „Consolidarea gestionării migrației și a cooperării în domeniul readmisiei în Europa de Est[17] (MIGRECO)” a fost lansat la 21 martie 2013 și va dura doi ani. Acesta este implementat de Organizația Internațională pentru Migrație (OIM). Proiectul „Susținerea Republicii Moldova în implementarea Planului de acțiuni UE-Republica Moldova privind liberalizarea regimului de vize – Combaterea migrației ilegale în Republica Moldova[18] (FIRMM)” a fost lansat la 20 martie 2013. Acesta va fi pus în aplicare de Centrul Internațional pentru Dezvoltarea Politicilor în Domeniul Migrației (International Centre for Migration Policy Development - ICMPD) în următorii doi ani. Ambele proiecte contribuie la consolidarea capacității BMA prin dezvoltarea aptitudinilor necesare pentru negocierea și punerea în aplicare a acordurilor de readmisie cu alte țări terțe, precum și a protocoalelor de aplicare cu state membre ale UE[19]. · Punerea în aplicare eficientă a cadrului juridic pentru gestionarea migrației, inclusiv asigurarea de structuri administrative cu resurse umane adecvate care să dețină competențe clare și relevante pentru toate aspectele gestionării migrației, precum și cooperarea eficientă dintre agențiile competente În cadrul procesului de reformă al Ministerului de Interne și pentru a consolida activitatea de gestionare a migrației globale în Republica Moldova, cadrul instituțional al BMA a fost analizat în detaliu (în temeiul Ordinului Ministerului de Interne nr. 70 din 28 februarie 2013). BMA a fost modernizat și transformat într-un departament, iar numărul personalului aproape s-a dublat, de la 104 la 198. Acordul între Republica Moldova și Uniunea Europeană de modificare a Acordului între Comunitatea Europeană și Republica Moldova privind facilitarea eliberării vizelor, semnat în iunie 2012, a intrat în vigoare la 1 iulie 2013. Progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a acordului au fost apreciate ca fiind pozitive în cadrul ultimei reuniuni a Comitetului mixt Republica Moldova–UE de monitorizare a punerii în aplicare a acordului, care a avut loc la 12 iunie 2013 la Bruxelles. În 2012, numărul vizelor UE eliberate pentru cetățenii moldoveni a crescut la 157 974. Rata medie de refuzare a cererilor pentru 2012 a scăzut la 3,05 % de la 7,02 % în 2010. În 2012, statele membre ale UE au eliberat 101 135 de vize pentru cetățeni moldoveni, dintre care 45,01 % au fost vize cu intrări multiple, inclusiv 26,71 % vize Schengen. În 2008, numai 11,6 % din numărul total al vizelor emise au fost vize cu intrări multiple. În 2012, cele mai multe vize cu intrări multiple au fost eliberate de România (61,94 % sau 32 533 de vize cu intrări multiple, dintr-un total de 52 520); Lituania (45,15 % sau 647 de vize cu intrări multiple dintr-un total de 1 433) și Italia (36,07 % sau 3 795 dintr-un total de 10 521). Cele mai ridicate rate de refuzare a cererilor de viză în 2012 au fost înregistrate pentru Franța (9,8 % sau 434 de cereri de viză respinse dintr-un total de 4 391); Republica Cehă (9,52 % sau 439 de cereri respinse dintr-un total de 4 610) și Italia (8,03 %[20] sau 918 cereri respinse dintr-un total de 11 439). Cele mai scăzute rate de refuz s-au înregistrat pentru Bulgaria (0,04 % sau 25 de cereri respinse dintr-un total de 56 864); România (2,78 % sau 1 502 cereri respinse dintr-un total de 54 022) și Germania (2,43 %[21] sau 162 de cereri respinse dintr-un total de 6 679). · Stabilirea și actualizarea regulată a profilului migrațional, precum și analiza eficientă a datelor privind stocurile și fluxurile de migrație Raportul privind profilul migrațional extins (PME) al Republicii Moldova a fost publicat oficial în aprilie 2013. Elaborarea independentă periodică a raportului va fi continuată de Guvernul Republicii Moldova, sub coordonarea expresă a Biroului Migrație și Azil din cadrul Ministerului de Interne. În acest sens, până la sfârșitul anului 2013 se va publica un pachet actualizat de statistici în conformitate cu lista de indicatori. O anchetă independentă pe scară largă privind migranții și gospodăriile[22] a fost realizată de[23] Centrul de Analiză și Investigații Sociologice, Politologice și Psihologice „CIVIS” și Agenția Internațională de Informații privind Țara de Origine în cadrul proiectului finanțat de UE referitor la „Consolidarea legăturii dintre migrație și dezvoltare (NEXUS Moldova)”. În urma cercetării s-a constatat că există 370 000 de moldoveni în străinătate ca lucrători migranți pe termen lung, ceea ce reprezintă 11 % din populația totală, și alți 109 000 de moldoveni angajați în migrație sezonieră în alte țări, ceea ce reprezintă 6,6 % din populația totală. Dintre lucrătorii sezonieri, 81 % migrează în Federația Rusă și 7 % în Italia. Studiul a constatat că 91,2 % din totalul populației care nu a migrat deja nu are nicio intenție de a migra (sunt incluse aici migrația forței de muncă, migrația în scopul efectuării de studii, migrația sezonieră și migrația internă). Aproximativ 56 000 de persoane, respectiv 3,4 % din totalul populației, au planuri de migrație internațională în scop de muncă pe termen lung, iar 51 000 de persoane, respectiv 3,3 % din totalul populației, intenționează să caute un loc de muncă sezonier în străinătate. · Punerea în aplicare coerentă a unei metodologii eficiente privind detectarea pe teritoriul țării a migrației ilegale, analiza riscurilor (inclusiv raportarea de către agențiile competente și efectuarea de analize la fiecare nivel administrativ, de exemplu, local și central) și anchetarea cazurilor de facilitare organizată a migrației ilegale, inclusiv cooperarea eficientă dintre agențiile competente În primele șase luni ale anului 2013 s-au înregistrat 312 cazuri de încălcări ale normelor de ședere (ca rezultat al aplicării metodelor de detectare pe teritoriul țării de către Ministerul de Interne): 270 de cazuri de încălcări ale normelor de ședere de către străini și apatrizi și 42 de cazuri de încadrare în muncă a cetățenilor străini fără autorizație. BMA a emis 73 de decizii de returnare a străinilor, iar instanțele au emis 26 de decizii de expulzare a cetățenilor străini. Pentru a îmbunătăți gestionarea migrației în toate domeniile și a consolida capacitatea de prevenire și de combatere a șederii ilegale a străinilor pe teritoriul Republicii Moldova, a fost analizată structura Direcției de Combatere a Șederii Ilegale a Străinilor din cadrul BMA, iar efectivul de personal a fost mărit de la 11 la 47 de membri. În cadrul Direcției de Combatere a Șederii Ilegale a Străinilor au fost înființate trei unități regionale (în nord, Bălți; în centru, Chișinău; iar în sud, Comrat), care numără în total 34 de membri ai personalului. Până în septembrie 2013, fusese selectat personalul pentru 85 % din locurile de muncă nou create. Proiectul finanțat de UE „Susținerea Republicii Moldova în implementarea Planului de acțiuni UE-Republica Moldova privind liberalizarea regimului de vize – Combaterea migrației ilegale în Republica Moldova (FIRMM)” dezvoltă capacitatea autorităților centrale și locale de a detecta pe teritoriul țării migranții ilegali și va contribui la achiziționarea echipamentelor necesare. În cadrul aceluiași proiect, BMA a creat o nouă secțiune pentru dezvoltarea informațiilor, gestionarea datelor și analiza riscurilor, care va fi sprijinită în vederea consolidării funcționării sale și a capacităților sale analitice. În același context a fost instituit un grup de lucru intern pentru a elabora o metodologie pentru analiza și evaluarea riscurilor legate de imigrație și azil. Acesta va beneficia de sprijin din partea experților statelor membre ale UE. În primele șapte luni ale anului 2013 s-au înregistrat 34 de cauze penale legate de migrația ilegală, comparativ cu 82 în aceeași perioadă a anului 2012 (o scădere de 58,5 %). În 2013, trei cazuri au fost prezentate de către BMA la Procuratură și s-au inițiat anchete penale. · Asigurarea unei infrastructuri adecvate (inclusiv centre de detenție) și consolidarea organismelor responsabile de expulzarea eficientă a resortisanților din țările terțe aflați în situație de ședere și/sau tranzit ilegal(e) pe teritoriul Republicii Moldova Pentru a consolida capacitățile și a îmbunătăți atât eficiența procedurilor de returnare, cât și furnizarea de servicii către străini, structura Centrului de Plasament Temporar al Străinilor din cadrul Ministerului de Interne a fost revizuită (Ordinul ministerial nr. 70 din 28 februarie 2013). În cadrul noii structuri, efectivul de personal a crescut de la 29 la 40. Numărul membrilor personalului din cadrul Serviciului Securitate și Acces la crescut de la 17 la 25, iar cel al Serviciului Identificări și Escortă a crescut de la 5 la 6. Serviciul Logistică a fost suplimentate cu două posturi. Pentru a se garanta acordarea de asistență juridică migranților aflați în detenție, BMA, Consiliul Național pentru Asistență Juridică Garantată de Stat și Centrul de Drept al Avocaților (organizație neguvernamentală) au semnat un memorandum de înțelegere la 6 august 2013. În temeiul acestuia, Consiliul Național pentru Asistență Juridică Garantată de Stat și Centrul de Drept al Avocaților vor furniza consiliere inițială și asistența juridică necesară tuturor persoanelor care au fost plasate în Centrul de Plasament Temporar al Străinilor. În primele șase luni ale anului 2013, 34 de străini au fost deținuți în centru. Durata medie de detenție este mai mare de două luni. Perioada medie relativ îndelungată până la eliberarea din centrul de plasament este determinată de nivelul scăzut al răspunsurilor din partea anumitor țări terțe. 2.2.2.2. Recomandările cuprinse în evaluarea impactului · Organizarea de campanii de informare continue și bine direcționate cu scopul de a clarifica drepturile și obligațiile în cazul călătoriilor fără viză, care să includă informații privind normele care reglementează accesul la piața forței de muncă din UE (inclusiv prin Portalul UE privind imigrația) și răspunderea pentru orice abuz al drepturilor în cadrul regimului călătoriilor fără vize În iulie 2013 a fost înființat un comitet director privind informarea și comunicarea pe teme de integrare europeană. Comitetul este prezidat de către viceministrul afacerilor externe, cu participarea consilierului de nivel înalt al UE pe lângă prim-ministru pe teme de comunicare, a purtătorului de cuvânt al prim-ministrului, a consilierilor prim-ministrului, a reprezentanților Direcției Generale Integrare Europeană și ai Serviciului de Informare și Comunicare cu Mass-Media din cadrul Ministerului Afacerilor Externe. Comitetul director se întrunește în fiecare săptămână sau o dată la două săptămâni. A fost elaborat un plan de acțiune practic cu privire la prioritățile pe termen scurt, mediu și lung, care a început să fie pus în aplicare în iulie 2013. Liberalizarea regimului de vize constituie unul dintre subiectele principale abordate în cadrul dezbaterilor cu publicul larg. În perioada august-octombrie 2013 au fost organizate peste 20 de activități publice privind regimul călătoriilor fără vize. În septembrie, Ministerul Afacerilor Externe și al Integrării Europene al Republicii Moldova a avut o serie de reuniuni neoficiale, atât separate, cât și comune cu reprezentanții mass-mediei (redactori de la toate posturile de televiziune, cea mai mare parte a reprezentanților presei radio, online și scrise) pentru a explica prioritățile dialogului UE-Moldova până la reuniunea la nivel înalt de la Vilnius, agenda post-Vilnius, precum și cele mai recente evoluții în ceea ce privește punerea în aplicare a PALRV. 2.2.3. Secțiunea 2/tema 3 – Politica în materie de azil · Punerea în aplicare eficientă a legislației privind azilul, inclusiv asigurarea unei infrastructuri adecvate și consolidarea organismelor responsabile (personal, finanțare), în special în domeniul procedurilor de azil, al primirii solicitanților de azil și al protejării drepturilor acestora, precum și al integrării refugiaților; asigurarea accesului persoanelor care beneficiază de protecție internațională la documentele de călătorie prevăzute prin lege În 2012, 162 de persoane au solicitat azil, 19 au fost recunoscute ca refugiați, 45 au primit protecție umanitară, iar unui număr de 55 de persoane li s-a refuzat orice formă de protecție. În perioada cuprinsă între 1 ianuarie și 30 iunie 2013, 54 de persoane au solicitat azil, 9 au fost recunoscute ca refugiați, 43 au beneficiat de protecție umanitară, iar unui număr de 22 de persoane li s-a refuzat orice formă de protecție. În 2012, perioada medie de prelucrare dintre depunerea unei cereri și o decizie în primă instanță a fost de 107 de zile, iar durata dintre depunerea cererii și emiterea unei decizii finale a fost de 401 zile. În prima jumătate a anului 2013, durata medie a procedurii administrative a fost de 129 de zile și de 289 de zile în cazul în care cauza a ajuns la o cale de atac. Timpul necesar pentru examinarea cererilor de azil în procedura administrativă este cuprins între o lună și șase luni. La data de 1 iulie 2013, 272 de persoane cu statut de protecție, dintre care 79 erau refugiați, și 135 de persoane cărora li se acordase protecție umanitară se aflau pe teritoriul Republicii Moldova. În prezent deciziile privind 58 de persoane sunt pendinte, în așteptarea unei decizii în primă instanță sau în instanța de apel. Majoritatea solicitanților provin din Siria, Armenia, Afganistan, Federația Rusă, Azerbaidjan, Kârgâzstan sau Sudan. Hotărârea Guvernului nr. 362 privind aprobarea cuantumului ajutorului bănesc acordat în anul 2013 refugiaților și beneficiarilor de protecție umanitară a fost adoptată la 12 iunie 2013. Cuantumul ajutorului a fost fixat la 577,50 MDL, ceea ce reprezintă 15 % din salariul mediu estimat pentru 2013. În 2013 s-au primit cereri de ajutoare de la 25 de persoane și s-au acordat în 22 de cazuri (21 de persoane proveneau din Siria, iar o persoană din Sudan), în 3 cazuri acestea fiind respinse (în cazul unor persoane din Armenia). În prima jumătate a anului 2013, 59 de străini s-au înregistrat la agențiile de ocupare a forței de muncă și 15 au găsit un loc de muncă. În aprilie 2013 s-a semnat un acord privind punerea în aplicare a proiectului finanțat de UE „Inițiativa Calitativă pentru Europa de Est și Caucazul de Sud în ceea ce privește sistemele de azil”, iar personalul responsabil de determinarea statutului de refugiat (DSR) a participat la programe de formare continuă. Proiectul prevede, de asemenea, lansarea versiunii în limba rusă a platformei Refworld a ICNUR. Personalul DSR este implicat și în punerea în aplicare a Proiectului-Pilot 4 din cadrul procesului de la Praga, „Calitate și instruire în procedura de azil”, cu sprijinul Oficiului Federal German pentru Migrație și al Oficiului Național de Migrație al Suediei. Toți consilierii de eligibilitate ai Direcției Azil și Integrare (DAI) din cadrul BMA au participat la Programul de formare european în materie de azil – cursurile de e-learning în format online pentru următoarele module: Informații privind țara de origine (ITO), Clauze privind incluziunea și Redactarea și luarea deciziilor. Cercetătorul în domeniul ITO și factorii de decizie ai BMA au studiat modulul ITO din cadrul Programului de formare european în materie de azil și au acces la toate bazele de date oficiale publice în domeniul informațiilor privind țara de origine. Ca parte a proiectului de integrare locală și a programului de protecție regională finanțate de UE și implementate de ICNUR, programele de formare care se adresează personalului DAI, Poliției de Frontieră și judecătorilor și care abordează dreptul de a solicita azil și procedurile ulterioare instituite, precum și drepturile solicitanților de azil și ale refugiaților[24] s-au derulat și în 2013. Instrucțiunea privind evidența, păstrarea și conservarea dosarelor persoanelor găzduite în Centrul de Plasament a fost aprobată la 5 iunie 2013, în conformitate cu Regulamentul privind Centrul de Plasament, aprobat prin Hotărârea Guvernului nr. 1023 din 28 decembrie 2012. Codul deontologic al acestuia face obiectul consultărilor între servicii. Evaluare generală - secțiunea 2 Republica Moldova a demarat instalarea sistemelor tehnice de supraveghere de-a lungul frontierei terestre. S-au efectuat achiziții suplimentare de echipamente și vehicule. Echipele mobile au fost instituite și sunt funcționale. Capacitatea și acoperirea BMA au fost consolidate și au fost deschise șase oficii teritoriale de-a lungul regiunii Transnistria. Toate acțiunile în materie de azil au fost realizate, iar formarea personalului de aplicare a legii și a magistraților este în curs de îmbunătățire. Republica Moldova a pus în practică în mod satisfăcător acțiunile solicitate prin recomandările din cel de al patrulea raport privind PALRV, continuând, în același timp, să pună în aplicare în mod eficient legislația relevantă. Comisia consideră că Republica Moldova a îndeplinit obiectivele de referință ale celei de a doua faze stabilite în cadrul secțiunii 2. 2.3. Secțiunea 3: Ordinea publică și securitatea 2.3.1. Secțiunea 3/tema 1 – Prevenirea și combaterea crimei organizate, terorismului și corupției 2.3.1.1. Obiectiv de referință al PALRV – prevenirea și combaterea crimei organizate și terorismului · Punerea în aplicare a Strategiei și a Planului de acțiuni privind prevenirea și lupta împotriva criminalității organizate, inclusiv coordonarea eficientă între autoritățile competente, precum și anchetarea, urmărirea penală și confiscarea produselor infracțiunii La 24 aprilie 2013 a fost aprobat Regulamentul privind organizarea și funcționarea Inspectoratului General al Poliției (IGP) din cadrul Ministerului de Interne. În urma reformei Poliției care a avut loc în martie 2013, numărul funcțiilor de conducere a fost redus cu 20 %, iar numărul ofițerilor de poliție care lucrează în teritoriu a crescut cu 19 %. Timpul de reacție și intervenție în urma unei solicitări din partea unui membru al publicului a scăzut în 2013 de la 45 de minute la aproximativ 30 de minute. În 2013, numărul de decese și de răniri grave cauzate de accidente a fost redus cu 20 %. Până la sfârșitul anului ar trebui să se transmită Guvernului un ordin expres de mărire a cuantumului salariului ofițerilor de poliție cu 30 %, pe lângă alte creșteri salariale pentru funcționari. În primele șapte luni ale anului 2013 au fost dezmembrate 40 de grupuri infracționale care numărau 175 de membri activi[25]. La 24 decembrie 2012, în cadrul Inspectoratului Național de Investigații a fost înființat Centrul de Analiză a Informațiilor (CAI). Acesta se împarte în două unități la nivel central (Unitatea de Investigații Analitice și Unitățile de Analiză a Informațiilor ) și în secțiuni locale de investigare a infracțiunilor, care există în cadrul fiecărui inspectorat de poliție al Republicii Moldova. CAI este pe deplin operațional și funcțional, numărând 12 ofițeri anchetatori. Un proiect[26] privind „Consolidarea capacităților Ministerului de Interne pentru combaterea criminalității și controlul armelor” este implementat cu sprijinul programului Asistență Oficială pentru Dezvoltare (AOD) al României (Ministerul Afacerilor Externe al României) și al Programului Națiunilor Unite pentru Dezvoltare (PNUD) în Republica Moldova. În 2013, Ministerul de Interne a achiziționat următoarele echipamente în vederea prevenirii și combaterii criminalității organizate: 90 de autoturisme pentru Inspectoratul Național de Patrulare (de la bugetul de stat); 10 kituri criminalistice specializate pentru cercetare la fața locului, 5 seturi de camere speciale digitale, 13 etiloteste și 30 de calculatoare pentru IGP; o clădire nouă pentru Centrul Tehnico-Criminalistic și Expertize Judiciare al IGP (CTCEJ) (care va fi finalizată până la sfârșitul anului 2013). Este în desfășurare un proiect privind achizițiile de echipamente speciale pentru îmbunătățirea capacităților laboratoarelor de criminalistică, iar în 2014 se preconizează că echipamentele vor fi livrate și instalate (până la 2,4 milioane EUR din Programul Cuprinzător de Consolidare a Capacităților Instituționale 2011 al Instrumentului european de vecinătate și parteneriat). Planul de buget al Ministerul de Interne pentru 2014 cuprinde, de asemenea, noi achiziții de vehicule pentru inspectoratele de poliție, achiziții de echipamente speciale de investigație și modernizarea bazelor de date operative existente. Ministerul de Interne, Procuratura Generală și Centrul Național Anticorupție analizează aspectele practice pentru crearea unui birou de recuperare a activelor. În prezent, în Republica Moldova nu este încă posibilă interceptarea comunicațiilor în vederea urmăririi penale exclusiv de către autoritățile de aplicare a legii. Acest lucru se datorează unor circumstanțe de natură tehnică, juridică și financiară. Costurile aproximative pentru a dota toate organele de aplicare a legii cu echipamentele necesare vor fi de aproximativ 220­250 milioane MDL. Republica Moldova ar avea nevoie de asistență financiară externă pentru a susține o astfel de modernizare. 2.3.1.2. Recomandările cuprinse în evaluarea impactului · Intensificarea colectării de date privind infractorii și grupările de criminalitate organizată (GCO) la nivel național, printre altele prin crearea și/sau îmbunătățirea bazelor de date naționale. Pentru a asigura eficiența comunicării instituționale și a colectării de date, la 1 august 2013 s­a decis să se creeze o bază de date comună privind activitatea grupurilor și a organizațiilor infracționale până la sfârșitul anului 2013, care să poată fi accesată de către Ministerul de Interne, Procuratura Generală, Serviciul de Securitate și de Informații, Centrul Național Anticorupție, Serviciul Vamal, Ministerul Educației, Ministerul Tineretului și Sportului, Cancelaria de Stat și Academia de Științe. · Continuarea eforturilor de îmbunătățire a indicatorilor de date și colectarea datelor din toate domeniile criminalității. Datele privind criminalitatea sunt colectate prin înregistrarea tuturor plângerilor și rapoartelor referitoare la infracțiunile săvârșite într-o bază de date centrală, administrată și controlată de Departamentul de Informatică al Ministerului de Interne. În vederea îmbunătățirii și facilitării colectării de date privind criminalitatea organizată, pe site-ul oficial al ministerului a fost creat un portal de reclamații online cu privire la lupta împotriva criminalității organizate[27]. De la începutul anului 2013, aici s-au primit 29 de plângeri. La data de 15 mai 2013 a fost lansat site-ul oficial al IGP. Pe site cetățenii pot denunța o infracțiune sau pot trimite fotografii, înregistrări video sau informații despre infracțiuni la care au fost martori. Numărul total de 1 767 de notificări (la 15 august 2013) arată o creștere a încrederii cetățenilor în serviciile de poliție, în special în capacitatea poliției de a acționa în legătură cu diverse tipuri de infracțiuni. Odată cu implementarea noului registru privind criminalitatea și informațiile criminalistice de la 1 ianuarie 2013, colectarea datelor privind criminalitatea în Republica Moldova a fost eficientizată. Fiecare subdiviziune a Ministerului de Interne conectată la bazele de date poate obține orice tip de date statistice în orice moment, în funcție de tipul de infracțiune sau de regiune. Documentele pe suport de hârtie au fost eliminate din procesul de colectare a datelor privind criminalitatea. În final, la începutul anului 2013 și-a început activitatea un grup de lucru interinstituțional pentru elaborarea unui regulament privind prelucrarea uniformă și analiza datelor statistice referitoare la justiția penală. 2.3.1.3. Obiectiv de referință al PALRV – prevenirea traficului de persoane · Punerea în aplicare a legislației privind prevenirea traficului de persoane și a planului național respectiv, inclusiv coordonarea eficientă între agențiile de stat și protecția eficace a victimelor traficului de persoane, în special a copiilor În prima jumătate a anului 2013 au fost detectate 71 de cauze penale privind traficul de ființe umane (TFU), ceea ce reprezintă o scădere cu 6,5 % în comparație cu cele 76 de cazuri identificate în aceeași perioadă a anului trecut. Aproximativ 80 % dintre acestea au rezultat din măsurile de investigație proactive întreprinse de poliție, iar 20 % reprezintă plângeri și denunțuri. 61 de persoane au fost supuse exploatării sexuale, iar 90 au fost supuse exploatării prin muncă. Pentru prima oară, datele colectate arată o predominare a traficului de persoane în scopul exploatării prin muncă asupra traficului în scopul exploatării sexuale. Aceasta rezultă în principal din eforturile de formare a cadrelor de poliție depuse în perioada 2011-2012 privind identificarea și documentarea eficientă a cazurilor de trafic de persoane în scopul exploatării prin muncă. Principalele țări de destinație continuă să fie Federația Rusă (aproximativ 60 % din numărul total al victimelor), Turcia și Emiratele Arabe Unite (EAU). Acest lucru indică în mod clar faptul că eforturile depuse de către autoritățile moldovene de aplicare a legii au un caracter durabil în ceea ce privește depistarea și anchetarea eficientă a cazurilor de trafic de persoane și identificarea și protecția victimelor. Conform unei decizii a Comitetului Național pentru Combaterea Traficului de Ființe Umane, începând cu 15 iulie 2013, autoritățile de stat vor începe să lucreze la Planul național pentru prevenirea și combaterea TFU pentru următorii trei ani în septembrie 2013. Baza de date privind TFU gestionată de către secretariatul permanent este o bază funcțională, care colectează date de la autoritățile și instituțiile de aplicare a legii care oferă asistență victimelor. În primele șase luni ale anului 2013, au fost derulate 280 de campanii de sensibilizare, precum și alte acțiuni[28] legate de prevenirea traficului de persoane. Legea privind protecția specială a copiilor expuși la risc și a copiilor despărțiți de părinți a fost aprobată de Parlament la 14 iunie 2013. Legea prevede mecanisme de cooperare sectorială în vederea evaluării și sprijinirii copiilor expuși la risc. Crearea unui mecanism național de evaluare, acreditare și monitorizare a furnizorilor de servicii sociale a fost promovată de Direcția Socială și Protecția Familiei din cadrul Ministerului Muncii, în conformitate cu Legea nr. 129 din 8 iunie 2012 privind activitatea de acreditare a furnizorilor de servicii sociale și cu Regulamentul privind activitatea Consiliului Național de Acreditare a Furnizorilor de Servicii Sociale (Hotărârea Guvernului nr. 998 din 28 decembrie 2012). Consiliul Național de Acreditare a Furnizorilor de Servicii Sociale a fost înființat în aprilie 2013. Mecanismul a fost lansat într-o fază-pilot și a făcut obiectul unor consultări cu reprezentanți ai societății civile și cu parteneri din domeniul dezvoltării cooperării, iar lansarea sa este programată a avea loc în 2014. Crearea unui fond național de asistență, protecție și despăgubire a victimelor[29] a fost identificată ca reprezentând o prioritate pentru cooperarea viitoare cu Consiliul Europei. 2.3.1.4. Recomandările cuprinse în evaluarea impactului · Asigurarea unei protecții eficace a martorilor în cazurile de trafic de persoane și îmbunătățirea în continuare a protecției, asistenței și sprijinului pentru victimele traficului de persoane. Centrul de Asistență și Protecție a Victimelor și Potențialelor Victime ale Traficului de Ființe Umane, pe deplin operațional din 2008, și-a continuat activitatea. În 2013, patru victime ale traficului de persoane au beneficiat de măsurile speciale de protecție oferite de Direcția Protecția Martorilor din cadrul IGP. Toate victimele au fost, de asemenea, transferate către serviciile de protecție socială. Datorită acțiunilor eficiente întreprinse până în prezent, nu au existat incidente care să implice victimele. Standardele minime de calitate privind asistența și protecția oferite victimelor și potențialelor victime ale traficului de persoane sunt discutate și ar putea fi aprobate de Guvern la începutul anului 2014. În primele șase luni ale anului 2013, 31 de cupluri mamă-copil au fost asistate în două secții de maternitate din cadrul centrelor de plasament din Chișinău și Bălți. Centrele răspund în fața Ministerului Sănătății din Republica Moldova. Secțiile de maternitate oferă servicii de găzduire, sănătate, educație, asistență medicală, juridică, socială, psihologică și de (re)integrare a cuplurilor mamă-copil aflate în dificultate, în funcție de necesitățile acestora. 2.3.1.5. Obiectiv de referință al PALRV – prevenirea și combaterea corupției · Punerea în aplicare a legislației privind prevenirea și combaterea corupției, care să asigure funcționarea eficientă a agenției independente anticorupție; elaborarea unor coduri deontologice și a unor programe de formare pe tema anticorupției, destinate, în special, funcționarii publici implicați în aplicarea legii și în sistemul judiciar În urma adoptării Legii nr. 106 din 3 mai 2013, Centrul Național Anticorupție (CNA) răspunde în fața Guvernului, și nu în fața Parlamentului. Directorul CNA este numit pentru un mandat de 4 ani și este eliberat din funcție de către președintele Republicii Moldova la propunerea prim-ministrului. Republica Moldova este încurajată să organizeze concursuri deschise, având criterii obiective bazate pe merit care să fie prevăzute în mod clar de lege. Transferarea competențelor legate de infracțiunile de natură economică către Ministerul de Interne și Serviciul Vamal a permis consolidarea mandatului CNA[30] în ceea ce privește combaterea corupției și a infracțiunilor legate de corupție. CNA sau anumite secții din CNA ar trebui să se specializeze doar în cazuri care implică funcționari de un anumit nivel sau un anumit nivel al pagubelor, în scopul unei mai bune abordări a cazurilor de corupție la nivel înalt. Noul cod de conduită al angajaților Centrului Național Anticorupție a intrat în vigoare la 30 august 2013. Se preconizează că adoptarea acestui cod va contribui la o desfășurare mai eficientă și mai responsabilă a activității CNA și va spori încrederea publicului în această instituție. În urma unui amendament din 7 martie 2013 la Legea privind sistemul de salarizare a funcționarilor publici, funcționarii publici și personalul din cabinetele funcționarilor publici au beneficiat de o creștere salarială de 35 % începând de la 1 ianuarie 2013. Pentru a asigura un tratament uniform, peste 1 566 de funcționari publici au beneficiat de o creștere salarială, printre aceștia numărându-se 101 deputați, 773 de procurori, 516 judecători și 227 de membri ai cabinetelor funcționarilor publici. CNA asigură în prezent analiza planurilor de integritate ale autorităților publice centrale. CNA continuă să furnizeze expertiză în domeniul anticorupției atunci când se elaborează acte normative. Din ianuarie până în iulie 2013, CNA a examinat și a furnizat expertiză în domeniul anticorupției pentru 498 de proiecte de acte normative. Pentru a asigura specializarea aprofundată a investigatorilor în domeniul investigațiilor financiare, în 2013 au fost organizate șase cursuri de formare specializate pentru reprezentanții autorităților de aplicare a legii: Centrul Național Anticorupție, Ministerul de Interne, Serviciul de Securitate și Informații, Procuratura Generală și alte autorități competente. În perioada ianuarie-septembrie 2013, 400 de cauze penale au fost inițiate de către Direcția Urmărire Penală a CNA, dintre care 126 de cauze penale împotriva a 163 de inculpați au fost trimise în instanță. Instanțele au pronunțat 118 condamnări. În 2013, 9 cauze penale au fost trimise în instanță pentru infracțiuni de corupție împotriva unor persoane care dețin sau care au deținut statutul de înalt funcționar public: 1 Secretar general adjunct al Guvernului; 1 președinte adjunct de raion; 5 primari; 1 fost șef al Consiliului Coordonator al Audiovizualului și 1 director al Inspectoratului Fiscal de Stat. În viitor se așteaptă un raport din partea Republicii Moldova cu privire la condamnările pronunțate și rata de succes. Cealaltă autoritate anticorupție importantă, Comisia Națională de Integritate, și-a angajat personalul în urma unui concurs și a unor proceduri de selecție care au fost publice. Din 21 de posturi la Comisia Națională de Integritate, 8 au rămas vacante. S-au asigurat toate condițiile necesare pentru lucru – echipamentele necesare a fost achiziționate, iar bazele de date conținând declarațiile înregistrate au fost create. În prima jumătate a anului 2013, Comisia a examinat 38 de plângeri. În cinci cazuri, concluziile Comisiei au fost dovedite în instanță. În cursul anului 2013, instanțelor li s-au notificat 328 de cazuri de delicte constând în neprezentarea declarațiilor de avere sau interese în termenul stabilit prin lege. La 6 februarie 2013 a fost lansat site-ul Comisiei, care oferă o platformă de comunicare și de acces direct la aceste declarații. A fost asigurată cooperarea dintre Comisia Națională de Integritate și CNA. În prima jumătate a anului 2013, Centrul Național Anticorupție a trimis 12 rapoarte privind posibile încălcări ale dispozițiilor legale care intră în domeniile de competență ale Comisiei în vederea examinării. CNA colaborează cu Comisia în procesul de aplicare a sancțiunilor administrative atunci când se constată nedeclararea unui conflict de interese și în activitatea de examinare a materialelor trimise de către Comisie pentru a se deschide o anchetă privind disparitățile dintre venituri și bunuri. Republica Moldova ar trebui să stabilească un istoric al conflictelor de interese verificate și al bunurilor comunicate, precum și al sancțiunilor aplicate. La 14 martie 2003 s-a lansat o analiză a categoriile de persoane care se bucură de imunitate în cadrul procedurii penale, pentru modificarea Codului de procedură penală. Un proiect de lege privind revizuirea imunităților în cadrul procedurilor de urmărire penală a fost elaborat de către Procuratura Generală și prezentat în vederea coordonării între agenții și în interiorul acestora. Un studiu asupra normelor privind răspunderea procurorilor, inclusiv răspunderea disciplinară și eliminarea imunității generale a acestora, este elaborat de către Procuratura Generală împreună cu Institutul de Reforme Penale. La 16 octombrie 2013 Guvernul a aprobat două noi legi anticorupție. Prima lege prelungește perioada de prescripție pentru urmărirea penală a judecătorilor care comit infracțiuni și interzice comunicarea între judecători și părțile implicate în proces pentru a garanta imparțialitatea. Proiectul de lege prevede, de asemenea, o responsabilitate mai strictă în cazul îmbogățirii ilicite, interdicția de a deține funcții publice pentru o perioadă mai lungă, dispoziții privind confiscarea activelor, amenzi și pedeapsa cu închisoarea. Al doilea proiect de lege, privind remunerarea judecătorilor, prevede o creștere a salariilor judecătorilor de 3-5 ori în raport cu salariul mediu. 2.3.1.6. Recomandările cuprinse în evaluarea impactului · Prevenirea și combaterea corupției la toate nivelurile și în toate domeniile A se vedea obiectivele de referință ale PALRV de mai sus. · Punerea în aplicare, în mod prioritar, a acțiunilor anticorupție în toate domeniile, precum și în ceea ce privește aspectele mai ample ale statului de drept. Autoritățile naționale ar trebui să aibă capacitatea de a combate corupția la toate nivelurile – central, regional, local și sectorial, acordând o atenție deosebită autorităților de aplicare a legii și autorităților vamale. În luna martie 2013 a fost înființat, în cadrul Ministerului de Interne, Serviciul de Securitate Internă și Combatere a Corupției. Serviciul este o autoritate autonomă în cadrul Ministerului de Interne și pune în aplicare măsuri de investigare speciale, dispunând de suficientă capacitate pentru combaterea și monitorizarea fenomenelor de corupție, atât la nivel central, cât și la nivel local. Numărul membrilor de personal din cadrul serviciului a crescut de la 18 la 111 posturi în anul 2013. În plus, proiectul de lege privind testarea integrității profesionale a poliției a fost adoptat de Guvern și acum este în discuție în Parlament. Legea stabilește procedura, metodologia, mijloacele și tehnicile de testare a integrității profesionale a poliției, inclusiv modalități de identificare, evaluare și eliminare a vulnerabilităților și a riscurilor de corupție sau de alte activități ilegale. În prezent este în curs de elaborare un acord de cooperare între Ministerul de Interne și Centrul Național Anticorupție. Plângerile referitoare la cazurile de corupție sunt examinate de Serviciul de Securitate Internă și Combatere a corupției 24 de ore din 24, ceea ce îi permite să intervină imediat la fața locului, inclusiv la sfârșit de săptămână, sporind eficacitatea prevenirii și monitorizând punerea în aplicare a măsurilor de prevenire a riscurilor. Ca informare privind eficiența acestei politici, în primele șase luni ale anului 2013, pentru diferitele tipuri de încălcări, s-au luat măsuri disciplinare împotriva a 233 de angajați din Ministerul de Interne, comparativ cu 424 în primele șase luni ale anului 2012. 2.3.1.7. Obiectiv de referință al PALRV – prevenirea spălării banilor și a finanțării terorismului · Punerea în aplicare a legislației și a Strategiei pentru prevenirea spălării banilor și a finanțării terorismului, punerea în aplicare a legislației relevante privind confiscarea bunurilor infractorilor (inclusiv dispozițiile referitoare la aspectele transfrontaliere) La 6 iunie 2013, Parlamentul a aprobat Strategia națională pentru prevenirea și combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului 2013-2017 și planul de acțiuni elaborat pentru a pune în aplicare această strategie de cinci ani, în vederea elaborării unui sistem național eficace de combatere a spălării banilor și finanțării terorismului (anti-money laundering/countering the financing of terrorism AML/CFT). Planul de acțiuni precizează măsurile care urmează să fie adoptate, termenul-limită, autoritățile responsabile și indicatorii de monitorizare. Prin urmare, Republica Moldova vizează, de asemenea, respectarea standardelor privind AML/CFT ale Grupului de Acțiune Financiară Internațională (GAFI) și a recomandărilor prevăzute în cel de al patrulea raport de evaluare din decembrie 2012 al Moneyval, Comitetul de Experți pentru Evaluarea Măsurilor de Combatere a Spălării Banilor din cadrul Consiliului Europei. Republica Moldova a raportat că, în anul 2013, șapte măsuri din Planul de acțiuni fuseseră deja puse în aplicare integral, iar patru măsuri erau în curs de aplicare. Republica Moldova este încurajată să continue procesul de punere în aplicare a Planului de acțiuni și, având în vedere faptul că strategia și planul de acțiuni se referă în continuare la recomandările GAFI 40 + 9 din 2003, să își actualizeze actele cu putere de lege și normele administrative privind AML/CFT și în lumina recomandărilor revizuite adoptate de GAFI în februarie 2012. În plus, atunci când își monitorizează progresele înregistrate, Republica Moldova ar trebui să țină seama de aspectele calitative, în paralel cu cele cantitative. În ceea ce privește măsurile legislative, Republica Moldova a pregătit, printre altele, un proiect de lege care se ocupă cu sancțiunile aplicate pentru încălcarea legislației de către entități raportoare și competențele de sancționare pentru a se conforma recomandării 17 formulate de GAFI. Aceste proiecte de modificări aduse articolului 291 din Codul contravențional par să acopere toate posibilele încălcări ale obligațiilor prevăzute de legea privind AML/CFT. În prezent, se mențin unele dintre deficiențele regimului de sancționare privind AML/CFT, din cauza listei limitate de încălcări care pot constitui o bază pentru sancțiuni și din cauza lipsei de claritate în ceea ce privește autoritatea de supraveghere care poate exercita competențele de sancționare. Prin urmare, Republica Moldova este încurajată să pună în aplicare modificările propuse cât mai curând posibil. În contextul angajamentelor din cadrul viitorului acord de asociere, Republica Moldova trebuie să asigure aplicarea treptată a normelor UE privind libera circulație a capitalurilor[31], care presupune, de asemenea, liberalizarea operațiunilor de import și de export pentru valută. Aceasta va însemna eliminarea limitelor existente privind importurile și exporturile de valută. Potrivit Republicii Moldova, punerea în aplicare a măsurilor adoptate pentru a asigura aplicarea eficientă a actelor cu putere de lege și a normelor administrative privind AML/CFT a inclus următoarele: în perioada ianuarie-august 2013 au fost efectuate controale la fața locului și ex officio la 235 de birouri de schimb valutar, 48 de participanți profesionali pe piața financiară nebancară și 7 instituții bancare. Principalele încălcări constatate au fost: punerea în aplicare parțială sau nepunerea în aplicare a programelor instituționale de prevenire și combatere a spălării banilor, precum și neraportarea tranzacțiilor suspecte cu numerar. În anul 2013, Oficiul de Prevenire și Combatere a Spălării Banilor a prezentat autorităților de urmărire penală din cadrul Procuraturii Anticorupție și al CNA 37 de informări. Drept urmare, au fost deschise 20 de cauze penale, dintre care 15 referitoare la spălarea banilor. 2.3.1.8. Recomandările cuprinse în evaluarea impactului · Trebuie convenite cu autoritățile din Republica Moldova proceduri privind confiscarea activelor, pentru a recupera bunurile furate sau profitul obținut de pe urma acestora și pentru a reduce puterea financiară a grupurilor de criminalitate organizată (GCO), facilitând astfel dezmembrarea lor. Republica Moldova a informat că Legea privind modificarea și completarea articolului 243 și a articolului 106 din Codul penal și a articolului 206 din Codul de procedură penală referitoare la consolidarea acțiunilor de combatere și optimizarea normelor privind confiscarea este în curs de elaborare și va fi înaintată Parlamentului spre aprobare până la sfârșitul anului. Potrivit Republicii Moldova, în ceea ce privește confiscarea, în perioada cuprinsă între lunile ianuarie și iulie 2013, tribunalele de primă instanță au pronunțat nouă sentințe în sensul confiscării bunurilor/veniturilor utilizate în infracțiuni sau care au rezultat din infracțiuni și al transferării acestora către stat. Valoarea totală a bunurilor confiscate se ridică la 1 984 047 MDL în șapte cazuri de contrabandă pe o scară deosebit de largă și în două cazuri de furt cu circumstanțe agravante. În aceeași perioadă, curțile de apel au emis nouă decizii cu o valoare finală a bunurilor confiscate care se ridică la 688 309 MDL. 2.3.1.9. Obiectiv de referință al PALRV – punerea în aplicare a politicii de luptă împotriva drogurilor · Punerea în aplicare a Strategiei Naționale Antidrog și a planului de acțiuni aferent, permițând accesul la informațiile referitoare la capturile de droguri și la persoanele implicate la punctele de trecere a frontierei; continuarea dezvoltării cooperării și a schimbului de informații cu organismele internaționale din domeniul luptei împotriva drogurilor În urma reformei Ministerului de Interne (a se vedea mai sus, obiectivul de referință al PALRV din secțiunea 3/tema 1), în luna martie 2013, Direcția Antidrog din cadrul IGP a fost reorganizată. În același timp, au fost create birourile regionale de luptă împotriva drogurilor din regiunile de nord și de sud ale țării, precum și două unități suplimentare în Direcția Antidrog: secția pentru combaterea circuitului ilicit al substanțelor psihotrope și precursorilor și unitatea de analiză și planificare. Numărul membrilor de personal din cadrul Direcției Antidrog a fost majorat la 27. Activitățile de formare pentru personalul implicat în activitățile de luptă împotriva drogurilor au continuat să se desfășoare în 2013, alături de acțiuni de sensibilizare. Bugetul ministerului pentru anul 2014 include o alocare de 30 de milioane MDL pentru achiziționarea de mijloacele speciale de combatere a drogurilor. În 2013, 609 cauze penale legate de droguri (în comparație cu 865 în aceeași perioadă a anului 2012) au fost aduse în fața justiției. Ca urmare a infracțiunilor constatate în această perioadă, au fost confiscate 85 kg de droguri (în 2012: 171 kg), dintre care 62 kg de marijuana (în 2012: 78 kg), 116 795 de plante din specia Cannabis (în 2012: 136 491) și 17 971 de plante de mac (în 2012: 10 598). Scăderea numărului de cauze penale legate de droguri este datorată dezincriminării anumitor infracțiuni legate de droguri și axării poliției pe cazurile de nivel înalt în ceea ce privește confiscarea. În cursul anului 2013 au fost organizate mai multe operațiuni specifice: „Opium-Poppy” (MAC) – pentru combaterea cultivării domestice de marijuana, și „OVIDIU” – pentru combaterea contrabandei cu droguri, substanțe narcotice și precursori la frontiera dintre Republica Moldova și Ucraina, organizată de EUBAM. Au continuat cooperarea și schimbul de informații cu organismele internaționale competente, inclusiv OEDT și cu Grupul Pompidou din cadrul Consiliului Europei. Parteneriatele cu societatea civilă, inclusiv cu organizațiile internaționale, au fost dezvoltate în continuare, ONG-urile continuând să fie implicate în activități și tratamente antidrog. Un memorandum de cooperare între IGP, Ministerul de Interne și ONG-ul Uniunea pentru Prevenirea HIV și Reducerea Riscurilor (UOHR) a fost semnat la 2 iulie 2013. Fundația Soros din Republica Moldova a continuat să finanțeze activitățile de reducere a efectelor nocive ale drogurilor. Un curs de formare pentru angajații Direcției Antidrog privind tratarea și reducerea efectelor nocive pentru consumatorii de droguri în arestul poliției a fost organizat de Grupul Pompidou și ONG-ul Proiecte Inovatoare în Penitenciare. · Punerea în aplicare a convențiilor relevante ale ONU și ale Consiliului Europei, precum și a recomandărilor GRECO în domeniile menționate mai sus Republica Moldova a lansat procesul național de completare a Chestionarului general și tematic privind punerea în aplicare a Convenției de la Lanzarote. Acesta ar trebui prezentat Comitetului de la Lanzarote în ianuarie 2014. În 2013, Republica Moldova a informat periodic grupul GRECO cu privire la cele mai recente evoluții în prevenirea și lupta împotriva corupției, precum și la principalele rezultate ale reformării CNA. În același timp, Republica Moldova a pus în aplicare pe deplin recomandările GRECO care vizează al doilea ciclu de evaluare. Cu ocazia celei de a 59-a reuniuni plenare a GRECO, desfășurată în perioada 18-22 martie 2013, a fost discutat și adoptat raportul privind Republica Moldova în cadrul celei de a treia runde de evaluări a GRECO. Raportul a fost publicat la 4 aprilie 2013. Următorul raport GRECO privind Republica Moldova va fi publicat până în luna septembrie 2014. Comisia Electorală Centrală a instituit un grup de lucru responsabil cu analiza și modificarea legislației privind finanțarea partidelor politice și a campaniilor electorale, pentru a asigura punerea în aplicare a recomandărilor GRECO. Proiectul de lege a fost aprobat de Guvern la 19 iunie 2013, iar Parlamentul a aprobat legea în octombrie 2013. Noua procedură de finanțare a partidelor politice se va aplica pentru anul 2017. 2.3.2. Secțiunea 3/tema 2 – Cooperarea judiciară în materie penală 2.3.2.1. Obiective de referință ale PALRV · Punerea în aplicare a convențiilor internaționale privind cooperarea judiciară în materie penală (în special a convențiilor Consiliului Europei) Autoritățile moldovene au continuat să se ocupe de mai multe forme de cooperare internațională în materie penală. Cel de al doilea protocol adițional la Convenția europeană privind asistența judiciară reciprocă în materie penală, semnat la 8 noiembrie 2001, a fost ratificat de Republica Moldova la 8 august 2013. În ceea ce privește punerea în aplicare a cadrului legislativ, inclusiv a convențiilor Consiliului Europei în materie penală, atât autoritățile centrale, cât și Procuratura Generală (în continuare PG) și Ministerul Justiției au continuat să prelucreze un număr important de cazuri cu țările terțe, cu statele membre ale UE, dar în principal cu alte țări terțe. În cursul primelor trei trimestre ale anului 2013, PG s-a ocupat de următoarele cauze (cifre globale): – extrădare: 180 de cereri trimise și 14 cereri primite. A existat un singur refuz al unei cereri primite, întrucât persoana avea cetățenie moldovenească; – comisii rogatorii: 250 de cereri trimise și 420 de cereri primite. Au existat 32 de refuzuri de cereri primite, în principal din motive procedurale (transmiterea nu a fost realizată prin intermediul autorităților centrale); – proceduri penale: 17 cereri trimise de transferuri de cazuri și 19 cereri primite de preluare de cazuri. În cursul primelor trei trimestre ale anului 2013, Ministerul Justiției s-a ocupat de următoarele cauze (cifre globale): – extrădare: 73 de cereri trimise și 2 cereri primite; – comisii rogatorii: 8 cereri trimise și 238 de cereri primite; – proceduri penale: 0 cereri trimise de transferuri de cazuri și 3 cereri primite de preluare de cazuri; – în plus, în conformitate cu competențele sale specifice, Ministerul Justiției s-a ocupat de 17 cereri pentru executarea unor hotărâri penale, 9 trimise, 8 primite și de 73 de cereri de transferare a unor persoane condamnate; – nu s-au înregistrat refuzuri de cereri pentru niciunul dintre tipurile de cazuri aflate în responsabilitatea Ministerului Justiției. Începând cu luna iulie 2013 în cazul PG și cu aprilie 2013 în cazul Ministerului Justiției, statisticile referitoare la cooperarea judiciară în materie penală s-au îmbunătățit – ambele instituții prezintă rapoarte lunare și utilizează o listă comună de parametri, incluzând criterii precum statul solicitant și statul căruia i se adresează solicitarea, categoria de infracțiune și momentul comiterii. În ceea ce privește formarea, pentru a armoniza metodologia de soluționare a cererilor de cooperare judiciară în materie penală/asistența juridică reciprocă, în luna decembrie 2012 s-a distribuit manualul Asistență judiciară internațională pentru judecători și procurori, către procurori, judecători și alte autorități de aplicare a legii specializate și teritoriale. Atât procurorii, cât și judecătorii au participat la cursuri de formare și seminare, la nivel internațional și național, inclusiv la mai multe astfel de evenimente organizate de Institutul Național al Justiției. · Nivel ridicat de eficiență al cooperării judiciare în materie penală dintre judecători și procurori și statele membre ale UE Autoritățile din Republica Moldova au continuat să asigure o cooperare eficientă cu autoritățile competente din statele membre ale UE. În ceea ce privește cooperarea cu statele membre, atât privind PG, cât și Ministerul Justiției au continuat să prelucreze un număr semnificativ de cazuri, în special PG. În perioada 2009-2013, dintre toate cazurile tratate de PG, în marea majoritate au fost vizate România, Italia, Bulgaria, Ungaria, Republica Cehă, Germania, Austria, Belgia, Polonia, Slovenia și, într-o mai mică măsură, Țările de Jos, Franța, Grecia, Spania, Letonia, Lituania, Estonia și Irlanda. În cursul primelor trei trimestre ale anului 2013, PG s-a ocupat de următoarele cauze (cu state membre ale UE): – extrădare: 6 cereri trimise și 1 cerere primită. Nu au existat refuzuri ale cazurilor de extrădare. Statele membre ale UE cu care au fost soluționate majoritatea cazurilor au fost Austria, Bulgaria, Franța, Germania, Italia și România; – comisii rogatorii: 124 de cereri trimise și 147 de cereri primite. Au existat 3 refuzuri ale cererilor primite, în principal din motive procedurale (transmiterea nu a fost realizată prin intermediul autorităților centrale). Statele membre cu care au fost soluționate majoritatea cazurilor au fost România, Germania, Italia, Ungaria, Austria și Bulgaria; – proceduri penale: 2 cereri trimise de transferuri de cazuri și 10 cereri primite de preluare de cazuri. Statele membre cu care au fost soluționate majoritatea cazurilor au fost Italia, Slovenia, Bulgaria și Republica Cehă. În perioada 2012-2013, marea majoritate a cazurilor de care s-a ocupat Ministerul Justiției au vizat România, Portugalia, Ungaria, Bulgaria, Republica Cehă și, într-o mai mică măsură, Italia, Germania, Polonia și Grecia. În cursul primelor trei trimestre ale anului 2013, Ministerul Justiției s-a ocupat de următoarele cauze (cu state membre ale UE): – extrădare: 6 cereri trimise și 1 cerere primită. Statele membre ale UE cu care au fost soluționate majoritatea cazurilor au fost Italia, Polonia și Irlanda; – comisii rogatorii: 1 cerere trimisă și 140 de cereri primite. Statele membre ale UE cu care au fost soluționate majoritatea cazurilor au fost România, Portugalia și Ungaria; – proceduri penale: nu au existat cereri trimise de transferuri de cazuri și nici cereri primite de preluare de cazuri; – în plus, în conformitate cu competențele sale specifice, Ministerul Justiției s-a ocupat de 9 cereri de executare a unor hotărârilor judecătorești. Statele membre ale UE cu care au fost soluționate majoritatea cazurilor au fost România și Portugalia. Ministerul Justiției s-a ocupate, de asemenea, de 8 cereri de transfer de persoane condamnate, statele membre ale UE în cauză fiind Germania, Republica Cehă, Spania, România, Austria, Belgia, Italia. · Încheierea unui acord operațional de cooperare cu Eurojust În urma unor negocieri de succes, în luna octombrie 2013, Eurojust a prezentat Republicii Moldova textul proiectului de acord de cooperare, care a fost ulterior aprobat de autoritățile moldovene. Următoarele etape ale procedurii în vederea semnării acordului trebuie parcurse de Eurojust și de Consiliu în conformitate cu Decizia de instituire a Eurojust. Eurojust va include acordul pe ordinea de zi a Organismului comun de supraveghere (OCS) în luna noiembrie 2013 și, imediat după primirea unui aviz pozitiv din partea OCS, acordul va fi înscris pe ordinea de zi a Colegiului Eurojust. Ulterior, acesta va fi prezentat Consiliului în vederea aprobării în conformitate cu articolul 26a alineatul (2) din Decizia de instituire a Eurojust. În acest context, este important să se menționeze faptul că guvernul Republicii Moldova a aprobat, în luna septembrie, proiectul de lege privind declarațiile în temeiul Convenției pentru protejarea persoanelor față de prelucrarea automatizată a datelor cu caracter personal. Legea a fost transmisă Parlamentului, în vederea adoptării sale în luna noiembrie 2013 (a se vedea mai jos obiectivul de referință al PALRV din cadrul secțiunii 3/tema 4). 2.3.2.2. Recomandări cuprinse în evaluarea impactului · Consolidarea sistemului judiciar, inclusiv a cooperării judiciare în materie penală, în special a asistenței judiciare reciproce Strategia de reformă a sectorului justiției pentru perioada 2011-2016 și planul de acțiuni aferent adoptate în februarie 2012 sunt în curs de aplicare. Pachete de măsuri legislative importante au fost adoptate în 2012 și 2013 cu privire la reforma sistemul judiciar. În luna februarie 2013, Ministerul Justiției a publicat primul Raport anual privind punerea în aplicare a strategiei[32]: au fost finalizate 87 de acțiuni din 157 care urmau să fie puse în aplicare până la sfârșitul anului 2012 (56 %), 49 au fost parțial finalizate (31 %), iar 21 nu a fost finalizate (13 %). Un proiect de lege care introduce modificări semnificative la Legea cu privire la procuratură din 2008 este în curs de elaborare de către un grup de lucru, în vederea desfășurării unor dezbateri publice în luna noiembrie 2013. Începând din 2013, costul punerii în aplicare a Planului de acțiuni este inclus în cadrele bugetare pe termen mediu pentru perioada 2013-2015 și pentru perioada 2014-2016. Bugetul anului 2014 pentru sectorul justiției, care include toate bugetele individuale ale părților implicate în acest proces, a crescut cu 59,6 % în comparație cu 2013. Acordul financiar UE­Republica Moldova, semnat la 14 iunie 2013, prevede o contribuție financiară de 60 000 000 EUR pentru sprijinirea reformei sectorului judiciar, astfel: 58 200 000 EUR ca sprijin bugetar și 1 800 000 EUR ca sprijin complementar. 2.3.3. Secțiunea 3/tema 3 – Cooperarea în domeniul aplicării legii 2.3.3.1. Obiective de referință ale PALRV · Nivel ridicat al capacității operaționale și al capacității speciale de anchetă a serviciilor de aplicare a legii, precum și utilizarea consecventă și eficientă a acesteia pentru combaterea criminalității transfrontaliere Funcționarii Ministerului de Interne care derulează activități de investigare speciale cooperează pe deplin cu Procuratura Generală la nivel procedural și departamental. O reuniune de lucru între IGP și Procuratura Generală a avut loc la data de 7 august 2013 cu privire la provocările și deficiențele aferente realizării unor activități de investigare speciale și au fost formulate recomandări. Două seminare privind „Activitatea specială de investigație” și „Motivarea și procedura de autorizare a măsurilor speciale de investigație” au fost organizate de Institutul Național de Justiție în cooperare cu Procuratura Generală, în luna mai 2013. În 2013, noi echipamente – aparate foto digitale și un set special pentru cercetarea penală a locului faptei – au fost donate de guvernul german. Nevoile viitoare vor fi acoperite de la bugetul de stat și din Programul Cuprinzător de Consolidare a Capacităților Instituționale 2011 al Instrumentului european de vecinătate și parteneriat (a se vedea punctul referitor la obiectivele de referință ale PALRV de la pagina 14 din prezentul raport). În luna iunie 2013, prin instrumentul Asistență tehnică și schimb de informații (TAIEX), a fost organizată o misiune de experți cu privire la Legea privind utilizarea ADN în investigațiile și procedurile judiciare, cu participarea unor experți în genetică judiciară din Austria. Ca urmare a misiunii de experți, în lunile septembrie și octombrie 2013 a fost organizată o vizită de studiu în Austria pentru ca trei membri ai grupului de lucru să învețe din bunele practici europene în utilizarea ADN în investigațiile și procedurile judiciare. În cursul anului 2013, subdivizia specializată din cadrul Ministerului de Interne a efectuat mai multe operațiuni de nivel înalt în vederea combaterii criminalității transfrontaliere, utilizând capacitatea de investigare specială. Activitățile infracționale desfășurate de doi „hoți în lege” alias „Chinezul” și „Patronul”, au fost documentate și aceștia au fost arestați în lunile august 2013 și, respectiv, septembrie 2013, ca urmare a cooperării și a operațiunilor comune cu autoritățile de aplicare a legii din Italia și România. Cererile de extrădare ale Republicii Moldova sunt în curs de examinare în Italia și în România. · Nivel înalt de eficiență a cooperării în domeniul aplicării legii între agențiile naționale – în special între grăniceri, forțele de poliție, agenții vamali –, precum și a cooperării cu autoritățile judiciare La 3 iulie 2013 a fost semnat un acord bilateral de cooperare între Departamentul Poliției de Frontieră și Inspectoratul General de Poliție, pentru a consolida cooperarea privind asigurarea, menținerea și restabilirea ordinii și securității publice. Acordul consolidează asistența reciprocă în ceea ce privește depistarea și investigarea infracțiunilor și a contravențiilor care intră în competența instituțiilor, precum și organizarea de controale și operațiuni comune, cum ar fi livrările supravegheate. În plus, vor fi instituite grupuri de lucru comune și echipe mobile mixte pentru a organiza și a realiza analize de risc specifice în ceea ce privește ordinea și securitatea publică la nivel național și regional. Consiliul național de coordonare a activităților de prevenire și combatere a criminalității organizate a decis, cu ocazia primei sale reuniuni din 4 martie 2013, pe termen mediu: să înființeze o bază de date comună cu privire la activitatea grupurilor și organizațiilor infracționale; să creeze o entitate națională specializată care să monitorizeze în permanență punerea în aplicare a legislației relevante; să efectueze cercetări privind formele și tendințele criminalității organizate și care să propună soluții. De asemenea, acesta a decis ca Ministerul de Interne și Ministerul Educației să lanseze în comun un proiect prin care să elaboreze materiale educative privind pericolul, riscurile și amenințările criminalității organizate și consecințele negative ale acesteia. · Consolidarea acordurilor operaționale de cooperare bilaterale și multilaterale privind asigurarea respectării legii, inclusiv prin furnizare în timp util a unor informații relevante către autoritățile competente de aplicare a legii din statele membre ale UE Centrul de Cooperare Polițienească Internațională (CCPI) nou-înființat dezvoltă cooperarea autorităților de aplicare a legii din Republica Moldova cu agenții similare din statele membre ale UE, statele membre ale SELEC, PCCSEE, GUAM și cu participanții la proiectele Unităților de cooperare internațională pentru aplicarea legii (ILECU) în Balcanii de Vest, precum și cu OIPC-Interpol și Europol. Centrul adoptă principiul „o cale de intrare/o cale de ieșire”, evitând duplicarea primirii, examinării și transmiterii de informații către solicitant. În anul 2013, prin canalele SELEC și GUAM au fost examinate 2 826 de materiale (1 795 împreună cu autoritățile de aplicare a legii din Republica Moldova, 693 cu Centrul Comun de Contact Galați, 259 cu alte state membre și observatori ai SELEC și 79 cu state GUAM). Au fost examinate 1 428 de cereri și s-au schimbat 1 398 de răspunsuri privind diferite cazuri de infracțiuni transfrontaliere[33]. La cea de a doua reuniune a liderilor ILECU desfășurată în perioada 9-12 iulie 2013, Republica Moldova a sprijinit extinderea rețelei ILECU pentru combaterea criminalității organizate transnaționale. Republica Moldova participă la proiectul regional „Consolidarea principiilor juridice în Europa de Sud-Est și buna guvernanță” lansat de Biroul Poliției Judiciare din Austria. De asemenea, Republica Moldova a luat parte la operațiunea „Black Poseidon”[34], organizată de Secretariatul General al Interpol în perioada 15 mai-15 iunie 2013. Aceasta a fost o operațiune de durată, desfășurată în Europa de Est, orientată împotriva grupurilor transnaționale de criminalitate organizată implicate în infracțiuni legate de proprietatea intelectuală. · Încheierea unui acord operațional de cooperare cu Europol Un ofițer de legătură din Republica Moldova, care să coordoneze toate cauzele penale și investigațiile de interes reciproc, a fost detașat la Europol și și-a început activitatea la 23 iulie 2013. Aceasta este o realizare importantă și o excepție pentru Republica Moldova înainte de încheierea unui acord operațional de cooperare. Proiectul de memorandum de înțelegere între Republica Moldova și Europol privind crearea unei linii de comunicații securizate face, în prezent, obiectul negocierilor, fiind planificată o vizită de studiu a experților Republicii Moldova la Europol, inclusiv la EC3. În luna iulie 2013, Republica Moldova a trimis răspunsurile la chestionarele suplimentare ale Europol referitoare la cadrul legislativ privind protecția datelor în Republica Moldova. În perioada 28-31 octombrie, reprezentanți ai Direcției Afaceri Juridice și ai Biroului de Protecție a Datelor din cadrul Europol au vizitat autoritățile competente naționale și Organismul de Supraveghere a Protecției Datelor din Republica Moldova. Raportul privind protecția datelo