Raportul special Instituțiile UE ar putea face 
mai multe pentru a facilita 
accesul la procedurile lor 
de achiziții publiceRO 2016  nr. 17
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
Întrebări:  eca.europa.eu/ro/Pages/ContactForm.aspx
Website:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa (http://europa.eu).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2016
Print ISBN 978-92-872-5081-0 ISSN 1831-0966 doi:10.2865/853419 QJ-AB-16-015-RO-C
PDF ISBN 978-92-872-5080-3 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/945841 QJ-AB-16-015-RO-N
EPUB ISBN 978-92-872-5138-1 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/61279 QJ-AB-16-015-RO-E
© Uniunea Europeană, 2016
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Printed in Luxembourg
Instituțiile UE ar putea face 
mai multe pentru a facilita 
accesul la procedurile lor 
de achiziții publice
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) al doilea 
paragraf TFUE]Raportul specialRO 2016  nr. 17
02
 Echipa de audit
Rapoartele speciale ale Curții de Conturi Europene prezintă rezultatele unor audituri de conformitate sau ale unor audi -
turi ale performanței care au ca obiect domenii specifice ale bugetului sau aspecte specifice legate de gestiune. Curtea 
selectează și concepe aceste sarcini de audit astfel încât impactul lor să fie maxim, luând în considerare riscurile existente 
la adresa performanței sau a conformității, nivelul de venituri sau de cheltuieli implicat, schimbările preconizate și intere -
sul existent în mediul politic și în rândul publicului larg.
Acest raport a fost elaborat de Camera de audit IV – condusă de domnul Baudilio Tomé Muguruza, membru al Curții de 
Conturi Europene –, cameră specializată în auditul veniturilor, al politicilor interne și de cercetare, al guvernanței financia -
re și economice și al instituțiilor și organismelor Uniunii Europene. Auditul a fost condus de domnul Alex Brenninkmeijer, 
membru al Curții de Conturi Europene, beneficiind de sprijinul unei echipe formate din: Antonius Moonen, șef de cabinet, 
și Raphael Debets, atașat în cadrul cabinetului; Paul Stafford, manager principal; Peter Schönberger, coordonator; Tomasz 
Kapera și Jurgen Manjé, auditori.
De la stânga la dreapta:  A. Moonen, J. Manjé, P . Stafford, A. Brenninkmeijer, T. Kapera, P . Schönberger, 
R. Debets.

03
 Cuprins
Puncte
 Glosar
 Abrevieri
I-IX Sinteză
1-6 Introducere
4-5 Cadrul aplicabil achizițiilor publice realizate de către instituțiile UE
6 Cum funcționează procedurile de achiziții publice?
7-13  Sfera și abordarea auditului
7-11  Sfera auditului
12-13  Abordarea auditului
14-99  Observații
14-25  Secțiunea I – Instituțiile UE reușesc să mențină la un nivel scăzut numărul de erori grave din cadrul 
procedurilor de achiziții, dar participarea la aceste proceduri nu face obiectul unei monitorizări 
sistematice
15-17  Spre deosebire de situația constatată în cazul gestiunii partajate cu statele membre, nu se raportează decât 
un număr mic de erori sau nereguli grave în legătură cu achizițiile publice realizate de instituțiile UE
18-22  Instituțiile UE dispun de sisteme solide și de un personal capabil pentru a menține sub control riscul de erori 
și de nereguli
23-25  Majoritatea instituțiilor UE nu măsoară în mod sistematic nivelul de participare la procedurile lor de achiziții 
publice
26-55  Secțiunea II – Normele care trebuie aplicate și deciziile luate în materie de alegere a procedurii la 
începutul procesului de achiziție nu sunt orientate în mod suficient către sporirea participării
26-35  La revizuirea, în 2015, a normelor lor în materie de achiziții publice, instituțiile UE nu au facilitat accesul la 
achiziții prin simplificarea acestor norme și prin clarificarea în cea mai mare măsură posibilă a „zonelor gri”
36-55  Nu toate deciziile luate în materie de alegere a procedurii au promovat concurența pe o bază cât mai largă
04 Cuprins 
56-88  Secțiunea III – O serie de piedici inutile îngreunează situația ofertanților potențiali care doresc să 
identifice și să beneficieze de oportunitățile de achiziții publice oferite de instituțiile UE
58-68  Vizibilitatea pe internet a activităților de achiziții ale instituțiilor UE este nesatisfăcătoare
69-75  În ceea ce privește licitațiile electronice și depunerea ofertelor pe cale electronică, faptul că instituțiile UE nu 
adoptă rapid soluții armonizate creează obstacole inutile pentru operatorii economici
76-88  Pentru operatorii economici care consideră că nu au fost tratați în mod corect, este dificil să obțină 
o soluționare rapidă pentru contestațiile lor și despăgubiri pentru prejudiciul suferit
89-99  Secțiunea IV – Respectarea principiilor transparenței rezultatelor și învățării reciproce nu este 
asigurată în mod sistematic
89-97  Informațiile privind rezultatele activităților de achiziții ale instituțiilor UE nu sunt accesibile într-un mod 
care să permită o monitorizare eficace de către autoritatea responsabilă de acordarea descărcării de 
gestiune și de către publicul larg
98-99  Învățarea din cele mai bune practici nu este valorificată la maximum
100-109  Concluzii și recomandări
 Anexa I — Utilizatorii platformei de licitație electronică TED (situația din aprilie 2016)
 Anexa II  — Sinteza rezultatelor sondajului
 Răspunsurile Parlamentului European
 Răspunsurile Consiliului Uniunii Europene
 Răspunsurile Comisiei Europene, inclusiv răspunsurile din partea OLAF și cele ale 
Oficiului pentru Publicații al Uniunii Europene
 Răspunsurile Băncii Centrale Europene
 Răspunsurile Ombudsmanului European
05
 Glosar
Achiziții publice : achiziția de lucrări, bunuri și servicii de către autoritățile și organismele publice de la nivel local, 
regional și național, precum și de la nivelul Uniunii.
Achiziții publice electronice : utilizarea mijloacelor electronice de comunicare și de prelucrare a tranzacțiilor de 
către organizațiile din sectorul public atunci când achiziționează bunuri și servicii sau când atribuie contracte de 
lucrări publice.
Agenții și alte organisme ale UE : entități juridice separate de instituțiile UE, create pentru a îndeplini anumite 
sarcini specifice, în temeiul legislației UE. În total, există 52 de agenții și alte organisme ale UE.
Contract-cadru : contract încheiat cu unul sau mai mulți operatori economici, în care se stabilesc condițiile de bază 
pentru o serie de contracte individuale care urmează să fie încheiate pe o anumită perioadă de timp (în mod normal 
de patru ani).
Contractant : un operator economic  căruia i-a fost atribuit un contract.
Declarația de asigurare : exercițiul anual de audit financiar și de conformitate, în cadrul căruia Curtea de Conturi 
Europeană auditează fiabilitatea conturilor UE și regularitatea operațiunilor subiacente acestora (exercițiu denumit 
uneori „DAS”, de la expresia din limba franceză déclaration d’assurance ).
Depunerea pe cale electronică a ofertelor : depunerea pe cale electronică a ofertelor de către operatorii 
economici atunci când răspund la un anunț de participare la o procedură de achiziție.
Directivele privind achizițiile publice : stabilesc norme comune pe care autoritățile contractante din statele 
membre ale UE trebuie să le respecte atunci când achizițiile depășesc o anumită valoare. Instituțiile UE și-au adoptat 
propriile norme, care, în linii mari, sunt în concordanță cu directivele menționate, neincluzând însă totalitatea 
dispozițiilor lor.
IMM-uri : întreprinderile mici și mijlocii sunt definite în Recomandarea 2003/361 a Comisiei. Întreprinderile mijlocii 
au mai puțin de 250 de angajați și o cifră de afaceri anuală ce nu depășește 50 de milioane de euro și/sau al căror 
bilanț anual total nu depășește 43 de milioane de euro. Întreprinderile mici au mai puțin de 50 de angajați și o cifră 
de afaceri anuală ce nu depășește 10 milioane de euro și/sau al căror bilanț anual total nu depășește 10 milioane de 
euro.
Instituțiile Uniunii Europene : la articolul 13 TUE sunt enumerate instituțiile Uniunii Europene: Parlamentul 
European, Consiliul European, Consiliul, Comisia Europeană, Curtea de Justiție a Uniunii Europene, Banca Centrală 
Europeană și Curtea de Conturi. În plus, tratatele UE menționează o serie de alte organisme care joacă un rol 
specializat, cum ar fi Serviciul European de Acțiune Externă și Banca Europeană de Investiții.
Licitație electronică (sau acces electronic) : platformă pentru publicarea pe internet a documentației de atribuire, 
cum ar fi termenii de referință, precum și pentru comunicarea electronică care are loc între ofertanți și autoritatea 
contractantă.
Nomenclatorul unităților teritoriale de statistică (NUTS) : sistem unic și coerent de împărțire a teritoriului UE, 
creat în scopul elaborării statisticilor regionale pentru UE.
Normele de aplicare a Regulamentului financiar al UE : act de completare a  Regulamentului financiar al UE , 
cuprinzând norme mai detaliate.
Notificarea electronică : publicarea pe cale electronică a anunțurilor prin care se fac cunoscute oportunitățile de 
achiziții publice, inclusiv a unui link către o platformă electronică de licitație.
Ofertant : un operator economic  care a depus o  ofertă .
06 Glosar 
Ofertă : oferta depusă de un operator economic .
Oficiul pentru Publicații : oficiu interinstituțional printre sarcinile căruia se numără publicarea publicațiilor 
instituțiilor Uniunii Europene, inclusiv a  TED .
OLAF : Oficiul European de Luptă Antifraudă (face parte din Comisia Europeană). OLAF investighează fraudele care 
prejudiciază bugetul UE, cazurile de corupție și abuzurile grave în serviciu din cadrul instituțiilor europene. De 
asemenea, OLAF elaborează politica de combatere a fraudei pentru Comisia Europeană.
Operator economic : orice persoană fizică, juridică, entitate publică sau consorțiu de astfel de persoane și/sau 
organisme care se oferă să execute lucrări, să livreze produse și să presteze servicii.
Platforma de licitație electronică TED : platforma de licitație electronică  oferită de Oficiul pentru Publicații , 
care permite autorităților contractante să publice documentația de atribuire și să răspundă pe cale electronică la 
întrebările adresate de ofertanți .
Proceduri de achiziții : în caseta 1  se oferă o trecere în revistă a diferitelor proceduri de achiziții.
Regulamentul financiar al UE : definește principiile și procedurile privind stabilirea și execuția bugetului Uniunii 
Europene și controlul finanțelor acesteia.
Sistemul de transparență financiară : bază de date online accesibilă publicului, gestionată de Comisie, care 
publică beneficiarii de fonduri UE plătite direct de Comisie.
TED : TED ( Tenders Electronic Daily ) este versiunea online a „Suplimentului la Jurnalul Oficial al UE” dedicat 
achizițiilor publice  europene.
07
 Abrevieri
BCE : Banca Centrală Europeană
CPV : Common Procurement Vocabulary  – vocabularul comun privind achizițiile publice
DAS : declarația de asigurare (acronim din limba franceză pentru déclaration d’assurance )
DG Buget : Direcția Generală Buget (Comisia Europeană)
DG Cercetare și Inovare : Direcția Generală Cercetare și Inovare (Comisia Europeană)
DG COMM : Direcția Generală Comunicare (Parlamentul European)
DG Comunicare : Direcția Generală Comunicare (Comisia Europeană)
DG FINS : Direcția Generală Finanțe (Parlamentul European)
DG Impozitare și Uniune Vamală : Direcția Generală Impozitare și Uniune Vamală (Comisia Europeană)
DG Informatică : Direcția Generală Informatică (Comisia Europeană)
DG INLO : Direcția Generală Infrastructură și logistică (Parlamentul European)
DG Piață Internă, Industrie, Antreprenoriat și IMM-uri : Direcția Generală Piață Internă, Industrie, Antreprenoriat 
și IMM-uri (Comisia Europeană)
EuropeAid : Direcția Generală Cooperare Internațională și Dezvoltare (DG DEVCO)
IMM-uri : Întreprinderi mici și mijlocii
JO: Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
NUTS : Nomenclatorul unităților teritoriale de statistică
OLAF : Oficiul European de Luptă Antifraudă
TED : Tenders Electronic Daily
TFUE : Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene
TUE : Tratatul privind Uniunea Europeană
08
 Sinteză
I
Achizițiile publice reprezintă un element important al economiilor naționale din UE. În fiecare an, autoritățile 
publice cheltuiesc aproximativ o cincime din PIB-ul UE pentru achiziționarea de lucrări, bunuri și servicii. Curtea 
a publicat recent Raportul special nr. 10/2015, care s-a axat pe achizițiile publice realizate de statele membre în 
cadrul cheltuielilor privind politica de coeziune cofinanțate din bugetul UE. Raportul de față acoperă, în schimb, 
achizițiile efectuate de cele patru instituții mai mari ale UE care, cumulat, s-au ridicat la aproximativ 4 miliarde de 
euro în 2014.
II
Legislația UE în materie de achiziții publice joacă un rol esențial pentru dezvoltarea pieței unice și pentru asigurarea 
unei utilizări eficiente și eficace a fondurilor publice. Directivele UE privind achizițiile publice se aplică activităților 
de achiziții desfășurate de statele membre, inclusiv cheltuielilor privind politica de coeziune. Instituțiile UE dispun 
însă de propriile norme în materie de achiziții publice. Aceste norme concordă, în linii mari, cu directivele, dar există 
diferențe semnificative, pe care Curtea le consideră a fi nejustificate.
III
Instituțiile UE sunt obligate să organizeze proceduri de atribuire a contractelor de achiziții publice cu participare cât 
mai largă, pentru a crește la maximum concurența. În cadrul auditului său, Curtea a examinat în ce măsură insti -
tuțiile UE facilitează accesul la procedurile lor de achiziții publice.
IV
Curtea a constatat că mecanismele de gestiune financiară și de control financiar din cadrul instituțiilor UE sunt 
solide și că, în general, ele atenuează riscul de apariție a unor erori care ar putea afecta în mod negativ capacitatea 
de participare a operatorilor economici la procedurile de achiziții publice și tratamentul echitabil al acestora. Totuși, 
majoritatea instituțiilor UE nu monitorizează în mod sistematic nivelul de participare.
V
În 2014, Parlamentul European și Consiliul au adoptat directive revizuite cu scopul de a înlesni achizițiile publice 
și de a le face mai puțin greoaie din punct de vedere administrativ, în special în vederea creșterii participării între -
prinderilor mici și mijlocii.  Curtea a constatat însă că, atunci când și-au revizuit, în 2015, propriile norme privind 
achizițiile publice, instituțiile UE nu au facilitat accesul IMM-urilor, prin eventuala simplificare a acestor norme și prin 
eventuala clarificare, în cea mai mare măsură posibilă, a „zonelor gri”.
VI
Nu toate deciziile luate în materie de alegere a procedurii au promovat concurența pe o bază cât mai largă. Majo -
ritatea instituțiilor UE nu dispuneau de o politică pentru desfășurarea de consultări preliminare ale pieței înainte 
de lansarea procedurii formale de achiziție. De asemenea, în vederea stimulării participării, ar fi putut să se frag -
menteze în mod mai frecvent contractele în loturi, lucru care ar fi avut un impact pozitiv din punctul de vedere al 
accesului operatorilor economici, cum ar fi IMM-urile.
09 Sinteză 
VII
O serie de piedici inutile îngreunează situația ofertanților potențiali care doresc să identifice oportunitățile de achi -
ziții publice oferite de instituțiile UE. Vizibilitatea pe internet a oportunităților de achiziții oferite de aceste instituții 
este nesatisfăcătoare. Informațiile disponibile sunt fragmentate și disipate pe numeroase și diverse site-uri internet. 
Funcția de căutare din cadrul TED ( Tenders Electronic Daily ) nu genera întotdeauna rezultate satisfăcătoare. Instru -
mentele care permit depunerea pe cale electronică a ofertelor nu au fost încă implementate integral și într-un mod 
armonizat.
VIII
Operatorii economici care sunt de părere că nu au fost tratați în mod corect consideră că este dificil să obțină 
o soluționare rapidă pentru contestațiile lor și despăgubiri pentru prejudiciul suferit. Informațiile privind rezultatele 
activităților de achiziții ale instituțiilor UE nu sunt accesibile într-un mod care să permită o monitorizare eficace de 
către public.
IX
Curtea concluzionează că instituțiile UE ar putea face mai multe pentru a facilita accesul la procedurile lor de 
achiziții publice și, prin urmare, formulează următoarele recomandări, încurajând instituțiile să adopte o politică de 
stimulare sistematică a unei participări pe scară cât mai largă:
(a) Pentru a facilita monitorizarea gradului de accesibilitate la activitățile lor de achiziții, toate instituțiile UE ar 
trebui să colecteze și să analizeze datele cu privire atât la numărul inițial de solicitări de participare și de oferte 
primite, cât și la numărul de oferte care au fost luate în considerare în vederea luării deciziei finale de atribuire.
(b) În vederea viitoarei revizuiri, din 2016, a Regulamentului financiar al UE, Comisia ar trebui să consolideze toate 
dispozițiile relevante într-un set unic de norme pentru achizițiile publice. Participarea întreprinderilor mici și 
mijlocii ar trebui să fie încurajată în mod expres.
(c) Instituțiile UE ar trebui să recurgă în mod proactiv la consultări preliminare ale pieței, ori de câte ori este cazul, 
în vederea pregătirii achiziției și a informării operatorilor economici cu privire la planurile lor în materie de 
achiziții.
(d) Instituțiile UE ar trebui să fragmenteze contractele în loturi ori de câte ori acest lucru este posibil, în scopul spo -
ririi participării la procedurile lor de achiziții publice.
(e) Instituțiile UE ar trebui să creeze un ghișeu electronic unic comun pentru activitățile lor de achiziții care să per -
mită operatorilor economici să găsească toate informațiile relevante într-un singur loc pe internet și să interacți -
oneze cu instituțiile UE prin intermediul acestui site.
(f) Comisia ar trebui să propună un mecanism de soluționare rapidă a contestațiilor depuse de operatorii econo -
mici care consideră că nu au fost tratați în mod corect. Acest mecanism de soluționare ar trebui să intervină 
înainte ca operatorii economici să apeleze la Ombudsmanul European sau la instanțele judecătorești ale UE.
(g) Pentru a permite o monitorizare ex post  eficace a activităților lor de achiziții, instituțiile UE ar trebui să creeze un 
depozit unic de informații accesibile publicului referitoare la contractele lor de achiziții publice, acesta putând fi 
dezvoltat ca parte a platformei de licitație electronică TED.
(h) Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) ar trebui să întocmească rapoarte și statistici privind diferitele 
tipuri de acuzații care fac obiectul investigațiilor și privind rezultatul acestor investigații.
(i) Instituțiile UE ar trebui să recurgă la evaluări inter pares  în vederea învățării reciproce și în vederea schimbului de 
bune practici în materie de achiziții publice.
10
 Introducere
01 
Raportul de față debutează cu o scurtă prezentare generală a cadrului aplicabil 
achizițiilor publice (procedurile de atribuire a contractelor de achiziție publică de 
lucrări, de bunuri și de servicii) desfășurate de instituțiile UE, urmată de o prezen -
tare a abordării de audit a Curții. Sunt, de asemenea, explicate controalele interne 
aplicate de instituțiile UE pentru a reduce numărul de nereguli la un nivel minim 
și sunt analizate, mai departe, diferitele etape ale procesului de achiziții, pentru 
a se evalua gradul de accesibilitate la procedurile aplicate de instituții. Au fost de -
finite reguli clare și corecte? Sunt aplicate aceste reguli într-un mod favorabil con -
curenței atunci când personalul UE elaborează procedurile de achiziții publice? 
Este ușor pentru operatorii economici să identifice acele oportunități de achiziții 
publice care ar putea prezenta un interes pentru ei dintre miile de oportunități de 
achiziții publice care sunt publicate săptămânal? Este depunerea de oferte o pro -
cedură inutil de complicată? Ce se întâmplă în cazul în care un operator economic 
consideră că a fost tratat în mod inechitabil? Și, nu în ultimul rând, rezultatele ac -
tivităților de achiziții publice desfășurate de instituțiile UE sunt raportate de către 
acestea într-un mod care să asigure răspunderea pentru actul de gestiune?
02 
Politica în materie de achiziții publice reprezintă un instrument esențial pentru 
dezvoltarea pieței unice și pentru realizarea unei creșteri inteligente, durabile și 
favorabile incluziunii, asigurând totodată o utilizare cât mai eficientă și mai efica -
ce a fondurilor publice. Normele în materie de achiziții publice sunt concepute în 
așa fel încât să fie favorabile atât operatorilor economici, cât și autorităților con -
tractante. Obiectivul lor este, pe de o parte, crearea unor oportunități pe piață 
pentru operatorii economici, sporind, de cealaltă parte, evantaiul de contractanți 
potențiali dintre care autoritățile contractante să poată face o alegere. Facilitarea 
de către autoritățile contractante a accesului la procedurile lor de atribuire a con -
tractelor de achiziții publice este de natură să atragă depunerea unui număr mai 
mare de oferte ca răspuns la nevoile lor în materie de achiziții. O concurență mai 
intensă ar trebui să conducă, drept urmare, la un raport preț-calitate mai bun 
pentru contribuabili (a se vedea figura 1 ). Instituțiile UE sunt obligate să organi -
zeze proceduri de atribuire a contractelor de achiziții publice cu participare cât 
mai largă1.
03 
În 2014, Parlamentul European și Consiliul au căzut de acord să întreprindă o re -
formă a politicii în materie de achiziții publice în UE. Printre principalele carac -
teristici ale pachetului de reformă se numărau o serie de măsuri de înlăturare 
a obstacolelor în calea accesului pe piață, în special pentru întreprinderile mici și 
mijlocii (IMM-uri). Prezentul raport analizează măsura în care acest acces este faci -
litat de practicile instituțiilor UE în domeniul achizițiilor publice.1 A se vedea articolul 102 
alineatul (2) din Regulamentul 
financiar al UE, care permite 
excepții de la acest principiu 
numai în cazul în care se 
recurge la procedura de 
negociere.
11 Introducere 
Cadrul aplicabil achizițiilor publice realizate de către 
instituțiile UE
04 
Atribuirea contractelor de achiziții publice trebuie să respecte principiile tratate -
lor, mai exact libera circulație a mărfurilor, libertatea de stabilire și libertatea de 
a presta servicii, precum și principiile care derivă din acestea, cum ar fi accesul 
egal, egalitatea de tratament, nediscriminarea, recunoașterea reciprocă, proporți -
onalitatea, concurența loială, publicitatea și transparența.
05 
Achizițiile publice realizate în statele membre ale UE sunt reglementate de Direc -
tiva 2014/24/UE2 (denumită în continuare „Directiva din 2014 privind achizițiile 
publice”), precum și de o serie de alte directive care stabilesc norme comune ce 
trebuie respectate de autoritățile contractante atunci când achizițiile depășesc 
o anumită valoare. Aceste norme trebuie să fie transpuse în legislația națională. 
Directivele menționate nu au un caracter juridic obligatoriu pentru instituțiile 
UE. Acestea și-au adoptat propriile norme, care, în linii mari, sunt în concordanță 
cu Directiva din 2014 privind achizițiile publice, cu unele excepții importante3. În 
cazul instituțiilor UE finanțate de la bugetul general, normele în materie de achi -
ziții publice sunt stabilite în Regulamentul financiar, astfel cum a fost modificat 
ultima dată în octombrie 20154 (denumit în continuare „Regulamentul financiar 
al UE”), precum și în normele de aplicare a acestuia, astfel cum au fost modificate 
ultima dată în octombrie 20155 (denumite în continuare „normele de aplicare”). 
Normele în materie de achiziții publice aplicabile Băncii Centrale Europene sunt 
stabilite într-o decizie6 (denumită în continuare „Normele BCE în materie de 
achiziții publice”) adoptată de Comitetul său executiv în februarie 2016. Figura 2  
ilustrează cadrul juridic care reglementează achizițiile publice în UE.2 Directiva 2014/24/UE 
a Parlamentului European și 
a Consiliului din 26 februarie 
2014 privind achizițiile publice 
și de abrogare a Directivei 
2004/18/CE (JO L 94, 28.3.2014, 
p. 65).
3 A se vedea punctele 29-31.
4 Regulamentul (UE, Euratom) 
nr. 2015/1929 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
28 octombrie 2015 de 
modificare a Regulamentului 
(UE, Euratom) nr. 966/2012 
privind normele financiare 
aplicabile bugetului general al 
Uniunii (JO L 286, 30.10.2015, 
p. 1).
5 Regulamentul delegat (UE) 
nr. 2015/2462 al Comisiei din 
30 octombrie 2015 de 
modificare a Regulamentului 
delegat (UE) nr. 1268/2012 al 
Comisiei privind normele de 
aplicare a Regulamentului (UE, 
Euratom) nr. 966/2012 al 
Parlamentului European și al 
Consiliului privind normele 
financiare aplicabile bugetului 
general al Uniunii (JO L 342, 
29.12.2015, p. 7).
6 Decizia (UE) 2016/245 a Băncii 
Centrale Europene din 
9 februarie 2016 de stabilire 
a normelor privind achizițiile 
(JO L 45, 20.2.2016, p. 15).Îmbunătățirea accesului pentru operatorii economici atrage un raport preț-calitate 
mai bun pentru contribuabiliFigura 1
Mai multe oferte
Raport preţ-calitate mai bunConcurenţă crescutăO mai mare accesibilitate
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
12 Introducere 
Cum funcționează procedurile de achiziții publice?
06 
Bazându-se pe Regulamentul financiar al UE, ghidul intern al Comisiei în materie 
de achiziții7 enumeră zece proceduri diferite pentru achiziții (a se vedea caseta 1 ). 
Alegerea procedurii depinde de diverși factori, în special de valoarea estimată 
a contractului. Pașii cei mai importanți ai procesului de achiziție sunt prezentați în 
figura 3 .7 Vademecumul privind 
achizițiile publice în cadrul 
Comisiei (noiembrie 2015, 
nepublicat); pus la dispoziția 
altor instituții, organe și 
organisme ale UE.Cadrul juridic al UE în materie de achiziții publiceFigura 2
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.servind drept referin/uni021Bă pentru:
transpuse în:
Statele membre Instituţiile UENormele BCE privind achiziţiile; 
adoptate de Comitetul executiv 
al BCE
Normele de aplicare;
adoptate de Comisia EuropeanăRegulamentul ﬁnanciar; 
adoptat de Parlamentul 
European și de ConsiliuLegislaţie privind achiziţiile 
publice; adoptată de organele 
legislative naţionaleDirectivele UE privind achiziţiile 
publice; adoptate de Parlamentul 
European și de Consiliu
13 Introducere 
Opțiunile în materie de proceduri de achiziții, conform Regulamentului financiar  
al UE
Procedura deschisă : procedură standard care poate fi utilizată pentru orice contract și care debutează cu 
publicarea unui anunț de participare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene  (Jurnalul Oficial). Orice operator 
economic interesat poate prezenta o ofertă.
Procedura restrânsă : procedură standard în două etape, care debutează cu publicarea unui anunț de partici -
pare în Jurnalul Oficial și care poate fi utilizată pentru orice contract. Orice operator economic interesat poate 
solicita să participe, dar numai cei care sunt invitați pot să depună o ofertă, aceasta urmând să fie evaluată în 
a doua etapă. O variantă a acestei proceduri este sistemul dinamic de achiziții cu utilizarea exclusivă a mijloa -
celor electronice.
Procedura competitivă cu negociere : procedură care este similară procedurii restrânse și care poate fi utiliza -
tă doar în cazuri specifice, indiferent de valoarea achiziției. Ofertele depuse (ofertele tehnice și financiare) pot 
fi negociate.
Proceduri în urma unei cereri de exprimare a  interesului : în urma cererii de exprimare a interesului, sunt pre -
selectați anumiți candidați sau sunt înregistrați anumiți vânzători care pot fi ulterior invitați să depună oferte 
în cadrul diferitelor proceduri de achiziții.
Procedură de negociere fără publicarea unui anunț de participare : procedură excepțională care poate fi 
folosită numai în anumite cazuri sau circumstanțe (de exemplu, în cazuri de extremă urgență).
Procedura de negociere pentru contracte cu valoare medie și mică : autoritatea contractantă trebuie să 
invite la depunerea de oferte operatorii economici care și-au manifestat interesul în urma publicității care 
a fost realizată ex ante  și poate, de asemenea, să invite candidați pe care ea însăși i-a selectat în mod expres. În 
cazul contractelor cu valoare foarte mică, este permisă negocierea cu un singur candidat ales de autoritatea 
contractantă.
Dialogul competitiv : utilizat în cazul achizițiilor cu un grad mare de complexitate, pentru care autoritatea 
contractantă nu este în măsură de una singură, fără un dialog cu potențialii ofertanți, să definească mijloacele 
prin care se poate răspunde nevoilor sale sau să evalueze ceea ce poate oferi piața în materie de soluții tehni -
ce, financiare sau juridice.
Parteneriat pentru inovare : procedură în două etape pentru achiziționarea unui produs inovator, care încă nu 
a fost dezvoltat și pentru care nu există niciun produs echivalent pe piață.
Concurs de proiecte : procedură care permite autorității contractante să achiziționeze un plan sau un proiect 
propus de un juriu în urma unei proceduri concurențiale, cu sau fără acordarea de premii. Câștigătorul sau 
câștigătorii sunt apoi invitați să negocieze înainte de semnarea contractului ulterior.
Procedură de negociere pentru contracte imobiliare : contractele imobiliare (pentru achiziționarea, închirie -
rea pe termen lung, uzufructul, leasingul, cumpărarea în rate sau închirierea cu achiziționare finală, cu sau fără 
opțiunea de cumpărare, de terenuri, clădiri existente sau alte bunuri imobiliare) pot fi încheiate printr-o proce -
dură de negociere fără publicarea prealabilă a unui anunț de participare, după prospectarea pieței locale.Caseta 1
14 Introducere Figura 3Imagine de ansamblu a procesului de achiziție, conform Regulamentului financiar al UE
Publicarea anunţului de atribuire a contractului în Jurnalul Oﬁcial sau (în principal pentru 
contractele de valoare medie și mică) a unei liste anuale a contractanţilor pe site-ul internetSemnarea contractului,  pentru categoria de valoare conform pragului din directivă, după trecerea perioadei de așteptareInformarea  simultană a ofertanţilor câștigători și a celor necâștigătoriAtribuirea contractului  pe baza criteriilor: preţul cel mai scăzut, costul cel mai scăzut sau cel mai bun raport preţ-calitatePrimirea  ofertelor și evaluarea  lor în raport cu criteriile de atribuire, în cazul procedurilor în două etape, sau în 
raport cu criteriile de excludere, de selecţie și de atribuire, în orice ordine, în cazul procedurilor într-o singură etapăÎn cazul procedurilor în două etape: primirea  solicitărilor de participare, evaluarea  lor în raport cu criteriile de 
excludere și de selecţie și invitarea  candidatului (candidaţilor) selectat (selectaţi) să depună oferteDeﬁnirea  obiectului contractului, a tipului de achiziţie (de lucrări, de bunuri sau de servicii), a valorii contractuluiSolicitarea de consultanţă  de la autorităţi sau experţi independenţi sau de la participanţi la piaţăEvaluarea nevoilor  de achiziţie
Elaborarea documentaţiei de atribuire
(inclusiv a caietului de sarcini și a criteriilor de excludere, de selecţie și de atribuire)
Dacă valoarea estimată se situează sub prag:Dacă valoarea estimată se situează peste prag sau 
în cazul cererilor de exprimare a interesului:Informarea  contractanţilor potenţiali
În mod direct, în cazul 
contractelor cu valoare 
foarte mică (cel puţin
1 candidat)În mod direct, în cazuri 
speciﬁce sau în 
circumstanţe 
excepţionale (cel puţin 
1 candidat)Prin anunţ publicat 
în Jurnalul OﬁcialPrin realizarea publicităţii 
pe site-ul instituţiei, în 
cazul contractelor de 
valoare medie și mică (cel 
puţin 5 sau 3 candidaţi)
Notă:  Casetele delimitate cu o linie punctată reprezintă o etapă procedurală care este opțională. Pragurile stabilite de Directiva UE privind achizi -
țiile publice sunt: 5 225 000 de euro pentru lucrări și 135 000 de euro pentru servicii sau bunuri. O valoare medie se situează între 60 000,01 euro 
și 5 224 999,9 euro, în cazul lucrărilor, și între 60 000,01 euro și 134 999,9 euro, în cazul bunurilor sau al serviciilor. O valoare mică se situează între 
15 000,01 și 60 000 de euro. O valoare foarte mică se situează între 1 000,01 și 15 000 de euro. În cazul sumelor de până la 1 000 de euro, nu este 
necesară o procedură de achiziții publice.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
15
 Sfera și abordarea auditului
Sfera auditului
07 
Curtea a examinat în ce măsură instituțiile UE facilitează accesul la proceduri -
le lor de achiziții publice. În figura 4  sunt ilustrate condițiile prealabile pentru 
facilitarea accesului la procedurile de achiziții publice. Figura 4
4. Transparenţă 
și învăţarea 
reciprocă3. Obstacole 
inutile pentru 
operatorii 
economici2. Norme clare și 
alegerea unor 
proceduri favorabile 
concurenţei
Facilitarea
ACCESULUI la 
procedurile de 
achiziţii publice1. Număr mic de 
erori, sisteme solide, 
personal capabil și 
monitorizarea 
participăriiCondiții prealabile pentru facilitarea accesului la procedurile de achiziții publice
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
08 
Curtea a urmărit așadar să obțină răspunsuri la următoarele patru întrebări:
(a) Dispun instituțiile UE de sisteme solide care încurajează participarea la 
procedurile de achiziții publice, protejând totodată interesele financiare ale 
Uniunii?
(b) Optează instituțiile UE pentru procedurile corecte de achiziții publice astfel 
încât să sporească participarea la acestea?
(c) Reușesc instituțiile UE să înlăture, în cea mai mare măsură posibilă, obstacole -
le care îngreunează acțiunile ofertanților potențiali?
(d) Se asigură instituțiile UE, într-un mod exhaustiv și sistematic, de transparența 
rezultatelor procedurilor lor de achiziții publice și de faptul că învață unele de 
la altele?
16 Sfera și abordarea auditului 
09 
Auditul a acoperit activitățile de achiziții publice a patru instituții ale UE, care 
sunt, de altfel, cele mai mari instituții: Comisia Europeană, Parlamentul Euro -
pean, Consiliul Uniunii Europene și Banca Centrală Europeană (BCE). Valoarea 
totală, în 2014, a tuturor contractelor cu o valoare mai mare de 15 000 de euro (de 
10 000 de euro în cazul BCE) încheiate de aceste patru instituții este prezentată în 
tabelul 1 :8 Se aplică norme specifice, care 
sunt prevăzute în partea II 
titlul IV din Regulamentul 
financiar al UE.Tabelul 1Valoarea contractelor din 2014
Instituție În milioane de euro
Comisia 3 034
Parlamentul 497
BCE 515
Consiliul1171
Total 4 217
1 Valoarea estimată a procedurilor lansate de Consiliu în 2014.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor furnizate de instituțiile auditate.
10 
De asemenea, au fost incluse în audit următoarele instituții și organisme ale UE, 
cu scopul de a se examina o serie de aspecte specifice: Curtea de Justiție a Uniu -
nii Europene, pentru jurisprudența acesteia legată de achizițiile publice realizate 
de instituțiile UE, Ombudsmanul European, care se ocupă de cazurile de adminis -
trare defectuoasă în cadrul procedurilor de achiziții publice, Oficiul European de 
Luptă Antifraudă (OLAF), pentru investigațiile derulate de acesta în legătură cu 
neregulile survenite în cadrul procedurilor de achiziții publice, precum și Oficiul 
pentru Publicații, care gestionează serviciile online prin care se oferă acces la 
informațiile privind achizițiile publice.
11 
Nu au fost luate în considerare contractele de achiziții publice încheiate de 
Comisie în numele și în contul unor beneficiari în legătură cu acțiunile externe8, 
nici achizițiile în cazul cărora gestiunea cheltuielilor UE implică alte organizații 
sau organisme (așa-numita „gestiune indirectă” asigurată de către Comisie) sau în 
cazul cărora gestiunea este partajată cu statele membre.
17 Sfera și abordarea auditului 
Abordarea auditului
12 
Observațiile Curții se bazează pe următoarele surse principale de probe de audit:
(a) realizarea unor cercetări preliminare, prin discuții cu reprezentanți ai unor 
organizații de reprezentare a comunității de afaceri, cu experți în domeniul 
achizițiilor publice naționale și cu experți din mediul universitar;
(b) examinarea documentației referitoare la politicile în materie de achiziții și la 
procedurile și instrumentele utilizate în acest domeniu;
(c) analiza unor dosare de achiziție (selectate în eșantionul de audit), ce acoperă 
perioada 2013-2015, aferente Parlamentului European (DG INLO și DG COMM), 
Secretariatului General al Consiliului, Comisiei [DG Piață Internă, Industrie, 
Antreprenoriat și IMM-uri și Centrul Comun de Cercetare (JRC)] și BCE;
(d) testarea instrumentelor online ale instituțiilor UE, destinate să ajute la identi -
ficarea oportunităților de achiziții publice;
(e) discuții cu personalul UE;
(f) analiza răspunsurilor furnizate de instituțiile UE la chestionarele Curții.
13 
În plus, a fost desfășurat un sondaj în rândul a 47 de organisme mai mici ale UE, 
cu scopul de a se obține opinia și punctul lor de vedere în legătură cu politicile și 
procesele de achiziții publice. Au fost primite 40 de răspunsuri (o rată de răspuns 
de 85 %). Rezultatele acestui sondaj sunt sintetizate în anexa II .
18
 Observații
Secțiunea I – Instituțiile UE reușesc să mențină la un 
nivel scăzut numărul de erori grave din cadrul 
procedurilor lor de achiziții, dar participarea la aceste 
proceduri nu face obiectul unei monitorizări 
sistematice
14 
Instituțiile UE ar trebui să poată demonstra că accesul la activitățile lor de achiziții 
publice este asigurat. Instituțiile au nevoie, în acest scop, de informații care să 
indice nivelul de participare a operatorilor economici la procedurile de achiziții 
publice pe care le lansează. De asemenea, instituțiile trebuie să prevină apariția 
erorilor și a neregulilor grave, care ar putea afecta în mod negativ posibilitatea 
de participare a operatorilor economici și ar putea submina încrederea acestora 
și, în consecință, interesul manifestat de aceștia în achizițiile realizate de institu -
țiile UE. Curtea a examinat informațiile care sunt disponibile cu privire la erori și 
nereguli grave, la sistemul destinat să prevină producerea acestora, precum și la 
participarea operatorilor economici la procedurile de achiziții publice organizate 
de instituțiile UE.
Spre deosebire de situația constatată în cazul gestiunii 
partajate cu statele membre, nu se raportează decât 
un număr mic de erori sau nereguli grave în legătură cu 
achizițiile publice realizate de instituțiile UE
15 
În cadrul activităților desfășurate de Curte pentru elaborarea declarației anuale 
de asigurare9, se detectează un număr mic de erori grave legate de achiziții pu -
blice în cadrul operațiunilor gestionate în mod direct de instituțiile UE10, situație 
care, ca și în anii anteriori, se află la polul opus față de situația constatată în cazul 
gestiunii partajate cu statele membre11.
16 
La solicitarea Curții, OLAF a analizat informațiile de care dispunea cu privire la 
presupuse nereguli semnalate între 1 ianuarie și 30 aprilie 2015, pentru a iden -
tifica cazurile care erau legate de achiziții publice. OLAF a contabilizat, în total, 
503 informări diferite care i-au fost adresate. Numai 20 dintre cele 503 notificări 
vizau proceduri de achiziții care fuseseră efectuate de instituții ale UE; 16 dintre 
acestea au fost respinse în faza inițială de triere a cazurilor, iar pentru patru s-a 
decis deschiderea unei anchete. Aceste cifre sugerează că proporția cazurilor cu 
nereguli potențial grave din numărul total de proceduri de achiziții publice lansa -
te de instituțiile UE este de ordinul a 1 %, dacă se iau în considerare cele aproxi -
mativ 2 000 de proceduri organizate anual, pentru care instituțiile UE publică un 
anunț de atribuire a contractului în Jurnalul Oficial.9 A se vedea, de exemplu, 
punctul 1.29 din cel mai recent 
raport anual al Curții de 
Conturi, referitor la execuția 
bugetului privind exercițiul 
financiar 2014, însoțit de 
răspunsurile instituțiilor 
(JO C 373, 10.11.2015).
10 Erorile produse în cadrul 
gestiunii directe au survenit, în 
cea mai mare parte, în cazul 
finanțărilor nerambursabile 
plătite de la bugetul UE.
11 A se vedea Raportul special 
nr. 10/2015 al Curții de Conturi 
Europene, intitulat „Este 
necesară intensificarea 
eforturilor de soluționare 
a problemelor legate de 
achizițiile publice din cadrul 
cheltuielilor UE privind politica 
de coeziune”, în special 
punctele 19-24 și tabelul 1, 
care prezintă o tipologie 
a erorilor. Lucrările, bunurile și 
serviciile achiziționate în 
legătură cu cheltuielile 
aferente politicii de coeziune 
în statele membre includ 
elemente precum construcția 
de drumuri sau stații de 
epurare a apelor uzate, 
elemente care nu se regăsesc, 
în mod normal, în portofoliul 
de achiziții al instituțiilor UE 
(http://eca.europa.eu ).
19 Observații 
12 A se vedea punctul 9.17 
OLAF a produs aceste statistici doar la cererea expresă a Curții, ele reprezentând 
doar un instantaneu ce surprinde situația la un moment dat, pentru a avea o idee 
cu privire la numărul de cazuri de suspiciuni de nereguli care sunt aduse în aten -
ția OLAF. Ar fi fost mai util dacă OLAF ar fi fost în măsură să furnizeze statistici 
care să facă posibilă identificarea unor tendințe și evaluarea rezultatelor investi -
gațiilor sale.
Instituțiile UE dispun de sisteme solide și de un personal 
capabil pentru a menține sub control riscul de erori și de 
nereguli
Serviciilor operaționale li se pun la dispoziție expertiză în materie 
de proceduri de achiziții publice și asistență în domeniu
18 
Pentru a se garanta reușita procedurilor de achiziții, este necesară o combinație 
de expertiză tehnică cu privire la lucrările, bunurile și serviciile specifice care se 
doresc a fi achiziționate și de o cunoaștere temeinică a normelor și a procedurilor 
care trebuie aplicate.
19 
Toate entitățile ale căror proceduri de achiziții publice au fost examinate în cadrul 
auditului12 dispun de unități specializate în care sunt încadrați experți în materie 
de achiziții, aceștia furnizând consiliere și asistență serviciilor operaționale în le -
gătură cu activitățile acestora în domeniul achizițiilor publice. Curtea a constatat 
că expertiza în materie de proceduri de care dispun experții în domeniul achizi -
țiilor vine în completarea expertizei tehnice deținute de serviciile operaționale, 
precum și că numărul de membri ai personalului afectați activităților de achiziții 
este adecvat. În plus, serviciile juridice și/sau unitățile financiare centrale din 
cadrul instituțiilor UE furnizează, la rândul lor, consiliere și expertiză în materie de 
proceduri de achiziții.
20 
Majoritatea entităților auditate dispun de comitete interne al căror scop este 
să consolideze guvernanța și controlul procedurilor de achiziții publice. Aceste 
comitete sunt, de regulă, formate din membri ai personalului din cadrul altor 
departamente ale organizației. Ele au competențe decizionale sau pot formula 
recomandări și tind să se ocupe de proceduri de achiziții publice de mai mare 
anvergură și/sau de proceduri de achiziții cu o formă mai restrânsă de concu -
rență. Aceste comitete oferă o asigurare suplimentară, înainte de semnarea unui 
contract, că au fost respectate normele aplicabile. În plus, grație componenței 
interdisciplinare a acestora, ele constituie o platformă pentru schimbul de puncte 
de vedere în cadrul instituțiilor de dimensiuni mai mari, în care achizițiile publice 
sunt descentralizate.
20 Observații 
Consilierea oferită de serviciile de audit intern a jucat un rol 
important
21 
Actuala structură organizatorică și actualele proceduri instituite pentru activită -
țile de achiziții publice reprezintă, în mare măsură, rezultatul recomandărilor care 
au fost formulate de serviciile de audit intern cu câțiva ani în urmă. Între timp, 
majoritatea serviciilor de audit intern și-au concentrat atenția asupra altor dome -
nii de activitate ale instituțiilor din care fac parte, resursele alocate pentru achi -
zițiile publice fiind limitate. Cu toate acestea, serviciile de audit intern vor trebui 
să reexamineze domeniul achizițiilor pentru a evalua punerea în aplicare a noilor 
norme revizuite privind achizițiile publice și, în funcție de rezultatele acestei ree -
valuări, vor trebui să își adapteze programele de activitate în consecință.
BCE a obținut o certificare externă pentru activitățile sale de 
achiziții
22 
Alături de consilierea care poate fi oferită pe plan intern, certificarea externă 
poate contribui prin punerea la dispoziție a unor cunoștințe și a unei perspective 
externe, putând acționa ca o forță motrice pentru realizarea unor îmbunătățiri. 
Biroul central de achiziții din cadrul BCE a solicitat și a obținut o certificare exter -
nă a activităților sale. Certificarea a fost acordată de Chartered Institute of Pur -
chasing & Supply  (CIPS) în 2011. Certificarea acordată BCE, denumită „PPP Award” 
(PPP – procese, politici și proceduri), pentru atingerea unui nivel de excelență în 
aceste domenii, a expirat la sfârșitul anului 2015, dar Biroul central de achiziții 
intenționează să se supună din nou unui proces complet de certificare în primul 
trimestru al anului 2016.
Majoritatea instituțiilor UE nu măsoară în mod sistematic 
nivelul de participare la procedurile lor de achiziții publice
Simpla numărare a ofertelor primite nu este suficientă pentru 
a monitoriza în mod fiabil nivelul de participare
23 
Atunci când publică un anunț de atribuire a contractului în Jurnalul Oficial, insti -
tuțiile UE trebuie să indice numărul de oferte primite pentru contractul în cauză. 
Deținerea doar a acestei informații nu constituie însă o bază suficientă pentru 
a se evalua în mod fiabil nivelul concurenței din cadrul unei proceduri. Concuren -
ța ar putea fi redusă chiar și în cazurile în care au fost primite mai multe oferte. 
Acest lucru se întâmplă în special atunci când o singură ofertă poate fi luată în 
considerare pentru evaluarea în raport cu criteriile de atribuire, celelalte oferte 
fiind eliminate înainte de a se ajunge în etapa finală a evaluării. Eliminarea ofer -
telor înainte de evaluarea finală poate avea loc din mai multe motive, în special 
pentru faptul că nu sunt complete sau pentru faptul că nu respectă criteriile de 
excludere sau de selecție.
21 Observații 
Din datele furnizate de Centrul Comun de Cercetare reiese că, în 
jumătate din proceduri, doar o singură ofertă putea fi luată în 
considerare în vederea luării deciziei finale de atribuire
24 
Dintre toate entitățile auditate, Centrul Comun de Cercetare al Comisiei este 
singura care compilează date, colectate pentru toate procedurile și pentru fiecare 
tip de procedură, cu privire la numărul de oferte primite, la numărul de oferte în 
regulă, la numărul de oferte admisibile, la numărul de oferte considerate confor -
me și la numărul de oferte punctate.
25 
Curtea a analizat statisticile Centrului Comun de Cercetare pentru anii 
2013 și 2014, pentru a compara numărul de oferte primite cu numărul de oferte 
care au reușit să ajungă în etapa finală și au putut fi evaluate în raport cu crite -
riile de atribuire. Au fost incluse în analiză 468 de proceduri organizate pentru 
contracte cu o valoare mai mare de 60 000 de euro. În cazul a 50 dintre aceste 
proceduri, un singur candidat se califica de la început pentru a fi luat în conside -
rare, lucru care contravine principiului concurenței cu participare cât mai largă13. 
În ceea ce privește restul de 418 proceduri, în jumătate din cazuri (49 %), doar 
o singură ofertă a putut fi luată în considerare în vederea luării deciziei finale de 
atribuire (a se vedea figura 5 ).13 Acesta fiind, în special, cazul 
procedurilor de negociere, în 
care contractul nu putea fi 
atribuit decât unui anumit 
operator economic din motive 
tehnice sau artistice sau ca 
urmare a protecției existente 
pentru drepturi exclusive.Figura 5Frecvența procedurilor în funcție de numărul de oferte 
luate în considerare în vederea luării deciziei finale 
de atribuire (418 contracte cu valoare mai mare de 
60 000 de euro semnate de Centrul Comun de Cercetare  
în 2013 și în 2014)
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor furnizate de Centrul Comun de Cercetare.cel puţin
10 oferteîntre 5 și
9 oferte4 oferte 3 oferte 2 oferte 1 ofertă 0 oferte250
200
150
100
50
0
22 Observații 
Secțiunea II – Normele care trebuie aplicate și deciziile 
luate în materie de alegere a procedurii la începutul 
procesului de achiziție nu sunt orientate în mod 
suficient către sporirea participării
La revizuirea, în 2015, a normelor lor în materie de achiziții 
publice, instituțiile UE nu au facilitat accesul la achiziții prin 
simplificarea acestor norme și prin clarificarea în cea mai 
mare măsură posibilă a „zonelor gri”
Regulamentul financiar al UE și normele de aplicare a acestuia 
nu au fost consolidate într-un document unic și rămân texte 
legislative inutil de complexe
26 
În urma revizuirii din 2015 a Regulamentului financiar al UE, a fost menținută 
separarea normelor în materie de achiziții publice între, pe de o parte, Regula -
mentul financiar în sine și, de cealaltă parte, normele de aplicare a acestuia. Așa 
cum a semnalat Curtea în Avizul său nr. 1/201514, această separare afecta în mod 
negativ obiectivul clarificării care stătea la baza revizuirii. Mai mult, o astfel de se -
parare nu prezintă niciun avantaj evident, ci îngreunează și mai mult înțelegerea 
unor norme deja complicate, nu numai pentru personalul UE, ci, cu atât mai mult, 
și pentru operatorii economici.
27 
O complicație suplimentară este adusă de faptul că nu toate dispozițiile relevan -
te se regăsesc în acele titluri și capitole din Regulamentul financiar al UE care 
tratează în mod expres despre aspectele legate de achiziții publice. Există un 
număr de dispoziții importante care figurează în alte părți ale textului legislativ, 
de exemplu dispoziția referitoare la „buna gestiune”, care prezintă o importanță 
deosebită pentru operatorii economici15.
28 
Normele BCE privind achizițiile demonstrează faptul că reunirea, într-un singur 
text, a tuturor regulilor relevante este posibilă.14 A se vedea punctul 8 din aviz 
(JO C 52, 13.2.2015, p. 1).
15 Articolul 96 din Regulamentul 
financiar al UE, referitor la 
buna gestiune, prevede, 
printre altele, că instituția 
trebuie să solicite candidatului 
sau ofertantului să furnizeze 
informațiile lipsă sau să 
clarifice documentele 
justificative în caz de erori 
administrative evidente.
23 Observații 
Abaterile semnificative de la Directiva din 2014 privind achizițiile 
publice nu sunt explicate
29 
Deși normele în materie de achiziții ale instituțiilor UE urmează în linii mari dis -
pozițiile Directivei din 2014 privind achizițiile publice, există abateri de la aceste 
dispoziții, abateri pentru care nu se furnizează nicio explicație. Două dintre aceste 
abateri prezintă importanță pentru accesul la achizițiile efectuate de instituțiile 
UE. Una dintre ele se referă la participarea IMM-urilor, cealaltă la scopul consultă -
rilor preliminare ale pieței.
Participarea IMM-urilor nu este încurajată în mod special
30 
Unul dintre obiectivele majore urmărite de Directiva din 2014 privind achizițiile 
publice este de „a facilita [în mod special] participarea întreprinderilor mici și 
mijlocii (IMM-uri) la achizițiile publice”16. În acest context, legiuitorul a avertizat 
în mod explicit că agregarea cererii din partea achizitorilor publici poate antre -
na un risc de concentrare excesivă a puterii de cumpărare. În Directiva din 2014 
privind achizițiile publice, termenul „IMM” apare de mai mult de douăzeci de 
ori. În schimb, versiunea modificată a Regulamentului financiar al UE și normele 
reformate ale BCE în materie de achiziții nu fac deloc referire la IMM-uri. Curtea 
a constatat, în urma auditului, că niciuna dintre entitățile auditate – cu excepția 
Direcției Generale Piață Internă, Industrie, Antreprenoriat și IMM-uri17 – nu ela -
borase orientări sau instrucțiuni specifice privind modalitățile prin care se poate 
facilita participarea IMM-urilor sau privind modalitățile de monitorizare a nivelu -
lui de participare a acestora. În cadrul sondajului lansat de Curte, doar unul dintre 
cei 40 de respondenți a indicat că participarea IMM-urilor reprezenta una dintre 
priorități. Cu toate acestea, existau anumite proceduri de achiziții care ofereau în 
mod clar oportunități pentru IMM-uri (a se vedea caseta 2 ).
Nu se face nicio mențiune cu privire la consultările preliminare ale pieței în 
vederea informării operatorilor economici
31 
Directiva din 2014 privind achizițiile publice permite în mod explicit desfășurarea 
unor consultări preliminare ale pieței înainte de lansarea procedurii de achiziție 
în sine și definește principiile care trebuie respectate în acest sens18. Autoritățile 
contractante pot să solicite sau să accepte consultanță de la autorități sau experți 
independenți sau de la participanți la piață, această consultanță putând fi utili -
zată la planificarea și desfășurarea procedurii de achiziție publică, cu condiția ca 
o astfel de consultanță să nu aibă ca efect denaturarea concurenței și să nu ducă 
la o încălcare a principiilor nediscriminării și transparenței. Directiva din 2014 pri -
vind achizițiile publice precizează că astfel de consultări ale pieței se desfășoară 
nu numai în vederea pregătirii achiziției, ci și pentru a informa operatorii econo -
mici cu privire la proiectele și cerințele autorităților contractante în materie de 
achiziții (a se vedea caseta 3 ). Acest din urmă obiectiv nu a fost preluat în Regula -
mentul financiar al UE19.16 A se vedea considerentul 2 din 
Directiva din 2014 privind 
achizițiile publice.
17 În cadrul comunicărilor sale 
adresate potențialilor 
ofertanți, DG Piață Internă, 
Industrie, Antreprenoriat și 
IMM-uri subliniază faptul că 
IMM-urile sunt invitate în mod 
special să participe. IMM-urile 
sunt încurajate să prezinte 
oferte singure, ca parte a unui 
consorțiu sau în calitate de 
subcontractanți.
18 A se vedea articolul 40 din 
Directiva din 2014 privind 
achizițiile publice.
19 Normele BCE privind achizițiile 
nu menționează, nici ele, 
consultările preliminare ale 
pieței.
24 Observații 
Exemple de proceduri ușor accesibile pentru IMM-uri
În 2014, Parlamentul European avea nevoie de consiliere specializată pentru Comisia sa pentru mediu, sănă -
tate publică și siguranță alimentară. Valoarea totală estimată a serviciilor se ridica la 2,5 milioane de euro, pe 
o perioadă de patru ani. În loc să caute un singur contractant, Parlamentul a preferat să fragmenteze serviciile 
solicitate în cinci loturi: politică de mediu, schimbări climatice, dezvoltare durabilă, sănătate publică și sigu -
ranță alimentară. Pentru fiecare lot, au fost identificați mai mulți contractanți adecvați. În total, Parlamentul 
a încheiat contracte cu 17 întreprinderi diferite.
În 2014, Consiliul a achiziționat materiale promoționale în valoare totală de 122 566 de euro. Achiziția a fost 
fragmentată în 12 loturi, în funcție de tipul de produs solicitat (cum ar fi: ceasuri de mână, tricouri sau pixuri). 
La nivelul fiecărui lot a fost posibil un concurs între ofertanți și au fost semnate contracte cu trei societăți 
diferite.
Pentru noul său sediu din Frankfurt, BCE a eșuat, la început, în încercarea sa de a identifica un singur „antre -
prenor general”, întrucât ofertele depuse depășeau substanțial bugetul pe care îl avea BCE la dispoziție. Ulte -
rior, Banca Centrală Europeană a decis să scoată la licitație lucrările de construcție în 14 pachete, fiecare dintre 
acestea fiind format din 4 până la 10 loturi. Grație strategiei revizuite privind licitația, participarea IMM-urilor 
a fost posibilă, unele contracte fiind atribuite acestora. BCE a reușit să gestioneze aproximativ 60 de societăți 
de construcții care lucrau în paralel.
Abatere nejustificată a Regulamentului financiar al UE din 2015 față de Directiva 
din 2014 privind achizițiile publice
„Înainte de a lansa o procedură de achiziție, autoritățile contractante pot desfășura consultări ale pieței în ve -
derea pregătirii achiziției și pentru a informa operatorii economici cu privire la proiectele și cerințele lor în materie 
de achiziții .” (extras din articolul 40 din Directiva din 2014 privind achizițiile publice, sublinierea Curții)
„Înainte de lansarea unei proceduri de achiziții, autoritatea contractantă poate efectua o consultare prelimina -
ră a pieței în vederea pregătirii procedurii.” (extras din articolul 105 din Regulamentul financiar din 2015 al UE)Caseta 2 Caseta 3
25 Observații 
Modalitățile de prospectare a pieței locale în domeniul imobiliar 
nu au fost clarificate
32 
Directiva din 2014 privind achizițiile publice nu se aplică achiziționării sau închi -
rierii de terenuri, de clădiri existente sau de alte bunuri imobile. Cu toate acestea, 
procedurile aplicate în cazul unor astfel de contracte ar trebui să respecte princi -
piile tratatului și, în special, principiile egalității de tratament și transparenței.
33 
Nici Regulamentul financiar al UE, nici normele BCE privind achizițiile nu sta -
bilesc modalitățile prin care trebuie să fie informați și contactați vânzătorii sau 
antreprenorii potențiali atunci când instituțiile UE se află în căutare de terenuri 
sau de clădiri existente. Prin urmare, aceste aspecte sunt în mare măsură lăsate la 
discreția managerilor din cadrul instituțiilor. Auditul Curții a pus în evidență mai 
multe cazuri în acest context, și anume: cazuri în care managerii au prospectat ei 
înșiși piața și au contactat în mod direct vânzători sau antreprenori potențiali pe 
care i-au ales chiar ei, cazuri în care s-a apelat la consultanți externi care să ajute 
la identificarea unor oferte adecvate, precum și cazuri în care a fost publicat un 
anunț de prospectare în Jurnalul Oficial.
34 
Comisia era singura instituție care și-a luat angajamentul public20 că va garanta 
transparența prin publicarea sistematică, în Jurnalul Oficial, a unor anunțuri de 
prospectare care să indice cerințele minime ale fiecărui proiect și criteriile de 
excludere și de prospectare aplicabile, precum și prin publicarea rezultatelor 
procedurilor. În cursul auditului, Curtea a observat că procedura a fost folosită 
pentru contractele imobiliare ale Comisiei de la Bruxelles, nu însă și de la Luxem -
burg. Ultima dată când Parlamentul European a publicat un anunț de prospectare 
în Jurnalul Oficial a fost atunci când acesta căuta clădiri în regiunea Bruxelles-Ca -
pitală în 2010.20 A se vedea documentul 
COM(2007) 501 final din 
5 septembrie 2007 privind 
politica în domeniul instalării 
serviciilor Comisiei la Bruxelles 
și la Luxemburg, în special 
secțiunea „Concurența 
crescută pe piață: 
o metodologie revizuită 
pentru cumpărarea și 
închirierea de imobile”.
26 Observații 
BCE era singura instituție care a stabilit regimul lingvistic aplicabil 
în cadrul normelor sale privind achizițiile
35 
Regulamentul financiar al UE nu stabilește limbile care trebuie utilizate pentru 
achizițiile publice. Numai normele BCE privind achizițiile prevăd un regim lingvis -
tic21. Procedurile aplicate de cea mai mare parte a instituțiilor UE riscă să creeze 
un decalaj între așteptările lor și cele ale ofertanților potențiali. Instituțiile UE își 
publică anunțurile în TED în toate limbile oficiale. În plus, operatorii economici 
pot solicita traducerea documentației detaliate de atribuire și își pot depune 
ofertele în oricare dintre limbile oficiale. Odată ce au devenit contractanți însă, 
ofertanții nu mai pot continua în limba oficială pe care au ales-o inițial, ci trebuie 
să răspundă nevoilor autorității contractante, așa cum sunt acestea prevăzute în 
caietul de sarcini. Acestea includ, de regulă, o anumită limbă de comunicare pen -
tru relația contractuală respectivă (pe durata executării contractului) și pentru 
elementele care trebuie livrate.
Nu toate deciziile luate în materie de alegere a procedurii au 
promovat concurența pe o bază cât mai largă
36 
Așa cum a constatat Curtea, activitatea multora dintre responsabilii cu achizițiile 
se desfășoară sub presiunea de a evita litigiile și/sau de a reduce timpul și resur -
sele necesare pentru organizarea procedurilor de achiziții publice. Această situa -
ție poate conduce la alegerea unor proceduri care pot fi justificabile din punct de 
vedere juridic, dar în cazul cărora, din perspectiva bunei gestiuni financiare, ar fi 
de dorit o interpretare a normelor care să fie mai favorabilă concurenței.
BCE era singura instituție care adoptase politica de a desfășura 
consultări preliminare ale pieței înainte de lansarea procedurii 
formale de achiziție
37 
O consultare aprofundată a pieței înainte de lansarea procesului formal de achizi -
ție este importantă pentru optimizarea cerințelor și a specificațiilor tehnice stabi -
lite în caietul de sarcini și pentru verificarea disponibilității și a voinței ofertanților 
potențiali de a participa la o procedură.21 Conform normelor BCE, 
procedurile de achiziție se 
desfășoară în limba engleză, în 
afara cazului în care 
circumstanțe excepționale 
privind procedura sau obiectul 
contractului impun utilizarea 
altor limbi.
27 Observații 
38 
Până la cele mai recente revizuiri ale Directivei privind achizițiile publice și ale Re -
gulamentului financiar al UE, normele în materie de achiziții nu făceau nicio men -
țiune cu privire la consultarea pieței înainte de lansarea procedurii de achiziție 
(a se vedea punctul anterior). În plus, cu excepția notabilă a BCE, orientările sau 
instrucțiunile interne publicate de instituțiile UE cu privire la consultarea pieței 
puneau accentul în mod deosebit pe riscurile pe care le implică această aborda -
re și stabileau condiții restrictive sau chiar descurajau posibilitatea de a aborda 
ofertanții potențiali. De exemplu, în Vademecumul său intern privind procedurile 
de achiziții publice (noiembrie 2014), Parlamentul recomanda să nu se solicite și 
să nu se accepte avize de la persoane sau operatori care au un anumit interes în 
contractul respectiv, întrucât acest lucru ar denatura concurența.
39 
O astfel de prevedere poate declanșa o atitudine caracterizată prin aversiune la 
risc a responsabililor de achiziții. În dosarele de achiziție examinate, Curtea nu 
a identificat multe cazuri în care să fi existat dovezi că ar fi avut loc o consultare 
largă a pieței. Același lucru a fost confirmat și de sondajul Curții. Un număr mare 
dintre respondenți au declarat că în foarte puține cazuri au apelat la consultarea 
pieței înainte de lansarea unei proceduri de achiziții.
40 
Spre deosebire de celelalte instituții ale UE, unitatea responsabilă de achiziții 
din cadrul BCE a elaborat și a pus în aplicare orientări interne care promovează 
o abordare proactivă în relația cu furnizorii, înainte de demararea procesului 
formal de achiziție, în vederea obținerii unui raport calitate-preț mai avantajos. 
Acest lucru presupune în special organizarea unor reuniuni informale atât cu 
contractanți existenți, cât și cu contractanți potențiali, în scopul obținerii unor 
informații privind piața, al oferirii de explicații privind cerințele pe care le are BCE 
și al stimulării concurenței.
Nu s-a apelat la fragmentarea contractelor în loturi atât de des pe 
cât ar fi fost posibil
41 
Fragmentarea contractelor în loturi sporește concurența și facilitează participarea 
întreprinderilor mici și mijlocii. Cu cât un contract este mai mare, cu atât este mai 
puțin probabil că acesta va fi atribuit unui IMM22.22 A se vedea studiul SMEs’ access 
to public procurement markets 
and aggregation of demand in 
the EU  (Accesul IMM-urilor la 
piețele de achiziții publice și 
agregarea cererii din UE), din 
februarie 2014, realizat de 
consultanți externi la cererea 
Comisiei.
28 Observații 
42 
Articolul 168 din normele de aplicare a Regulamentului financiar prevede că, 
„[o]ri de câte ori este cazul, fezabil din punct de vedere tehnic și rentabil”, con -
tractele se atribuie sub formă de loturi separate în cadrul aceleiași proceduri. 
Această formulare lasă ordonatorilor de credite o marjă largă de apreciere cu pri -
vire la opțiunea de a recurge sau nu la loturi. Curtea a constatat că fragmentarea 
contractelor în loturi nu a fost utilizată în cea mai mare măsură posibilă. Case -
ta 4  conține exemple de cazuri în care s-ar fi putut apela la împărțirea în loturi. 
În comparație cu situația administrațiilor publice centrale ale statelor membre, 
ponderea anunțurilor de participare pentru contracte fragmentate în loturi care 
au fost publicate în TED a fost simțitor mai scăzută în cazul instituțiilor UE (a se 
vedea figura 6 ).
Cazuri în care contractele ar fi putut fi fragmentate în loturi
În 2014, Consiliul a atribuit un contract-cadru cu o durată de 10 ani și cu o valoare de peste 93 de milioane 
de euro pentru gestionarea, întreținerea, repararea și adaptarea instalațiilor tehnice din clădirile sale actua -
le sau viitoare unei singure întreprinderi, fără să fi apelat la fragmentarea pe loturi. Serviciile care urmau să 
fie prestate acopereau domenii diverse precum: încălzire, ventilare, climatizare, instalații de apă și sanitare, 
energie electrică, rețele de urgență, energie fotovoltaică, echipamente de protecție colectivă, echipamente 
culinare, golirea separatoarelor de grăsimi, monitorizarea consumului, asistență tehnică și lucrări de adaptare 
a instalațiilor.
Comisia nu a apelat, în 2015, la fragmentarea în loturi pentru contractul cu o durată de cinci ani denumit 
„Europa ta – Consiliere – serviciul de consultanță juridică gratuită oferit de Uniunea Europeană”, contract 
cu o valoare de peste 8,9 milioane de euro. Acest serviciu este foarte complex, întrucât presupune oferirea 
de consultanță juridică în toate limbile oficiale ale UE și sunt necesare cunoștințe de specialitate din toate 
sistemele juridice ale UE. Singura ofertă care a fost prezentată a fost cea depusă de prestatorul de servicii deja 
existent, întrucât acesta era probabil singurul operator economic în măsură să prezinte o ofertă disponibilă 
imediat care să acopere o sferă de aplicare atât de vastă a serviciilor. Cu toate acestea, numărul de descărcări 
ale fișierelor conținând documentația de atribuire (211) indică faptul că procedura generase un interes foarte 
mare. Fragmentarea contractului în loturi, de exemplu pe grupuri de țări, ar fi putut facilita participarea și 
a altor operatori economici.
În 2014, Parlamentul European a încheiat un contract cu o societate pentru prestarea de servicii de curățenie 
în clădirile acestuia din Strasbourg, contract cu o valoare de peste 19,8 milioane de euro și cu o durată de 
cinci ani. Serviciile solicitate erau descrise după cum urmează: „Servicii de curățire a birourilor, a ferestrelor, 
a tâmplăriei și a placărilor cu metal (interior și exterior), precum și alte servicii generale de igienă în clădirile 
Parlamentului European de la Strasbourg” și au fost reunite toate într-un singur lot. Curățarea ferestrelor ar fi 
putut fi atribuită utilizându-se un lot separat, mărind astfel numărul de întreprinderi care ar fi putut beneficia 
de această oportunitate. Curățarea ferestrelor este, adesea, exercitată ca o activitate distinctă de curățenia în 
birouri, întrucât necesită o frecvență diferită și are nevoie de un personal diferit, cu experiență, competențe și 
instrumente diferite.Caseta 4
29 Observații 
Ponderea procedurilor cu loturi – comparație între anunțurile de participare 
publicate de instituțiile UE și cele publicate de autorități naționale centraleFigura 6
Instituţie, agenţie europeană sau organizaţie internaţionalăMinister sau orice altă autoritate naţională sau federală2014 2013 2012 2011 201025 %
20 %
15 %
10 %
5 %
0 %
Notă:  În cazul în care nu se ofereau informații privind utilizarea loturilor în anunțul de participare, Curtea a presupus că nu a existat o fragmentare 
în loturi. Categoria de raportare în TED: „Instituție, agenție europeană sau organizație internațională” include un număr foarte redus de anunțuri 
de participare ale unor organizații internaționale din afara UE.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor furnizate de Oficiul pentru Publicații.
43 
Pe de o parte, împărțirea contractelor în loturi și publicarea simultană a acestora 
pot duce la creșterea accesibilității la procedurile de achiziții; pe de altă parte 
însă, instituțiile UE trebuie să nu fragmenteze în mod artificial o procedură de 
achiziție cu scopul de a evita obligativitatea aplicării unei proceduri ce implică 
o concurență mai mare. De exemplu, Parlamentul European a achiziționat mobi -
lier de birou în 2014 de la un singur furnizor, prin patru proceduri de negociere 
diferite cu un singur ofertant într-o perioadă de mai puțin de două luni. Toate 
cele patru proceduri aveau valori ale contractelor care se situau sub pragul ce im -
punea o publicitate pe scară mai largă, variind între 8 021 de euro și 14 110 euro, 
valoarea cumulată a celor patru proceduri ridicându-se la 43 345 de euro. Toate 
cele patru proceduri de achiziție erau foarte asemănătoare, fiecare dintre ele 
vizând mobilier de birou pentru directori și directori generali ce lucrau într-o 
singură clădire.
Utilizarea procedurilor restrânse risca să descurajeze ofertanții 
potențiali
44 
Regulamentul financiar al UE prevede că autoritatea contractantă poate utiliza 
procedura deschisă sau procedura restrânsă pentru orice achiziție. Normele BCE 
privind achizițiile privilegiază procedura deschisă, întrucât prevăd că aceasta 
constituie procedura standard.
30 Observații 
45 
O procedură restrânsă23 prezintă anumite avantaje, în special în cazul în care 
este necesar să se limiteze circulația documentației de atribuire din motive de 
securitate/confidențialitate. Cu toate acestea, cel puțin înainte de ultima revizuire 
a normelor în materie de achiziții publice, exista riscul ca ofertanții potențiali să 
renunțe la a participa la procedură deoarece invitația de participare și caietul de 
sarcini detaliat nu erau disponibile din prima etapă și, prin urmare, era dificil pen -
tru aceștia să își formeze o imagine clară cu privire la așteptările autorității con -
tractante. Rămâne de văzut dacă această situație se va schimba odată cu intrarea 
în vigoare, în 2016, a versiunii revizuite a normelor de aplicare a Regulamentului 
financiar al UE. Normele de aplicare a Regulamentului financiar al UE prevăd că 
documentele de achiziție, inclusiv întregul caiet de sarcini, ar trebui să fie puse la 
dispoziție de la începutul procedurii și în cazul procedurilor în două etape, cum 
este procedura restrânsă. Aceste norme prevăd totuși o clauză de excepție care 
permite derogări de la această regulă în cazuri justificate, de exemplu atunci 
când există probleme tehnice sau legate de confidențialitate.
46 
Mai mult, o procedură restrânsă durează de obicei mai mult decât o procedu -
ră deschisă, un alt motiv care, numai el, poate descuraja potențialii ofertanți. 
Termenul minim pentru depunerea ofertelor în cadrul unei proceduri deschise 
obișnuite cu acces electronic la documentația de atribuire este de 47 de zile, în 
timp ce, în cazul procedurii restrânse, acest termen este de 37 plus 35 de zile. În 
plus, continuitatea celor două etape ale procedurii restrânse este perturbată din 
cauza intervalului de timp necesar pentru prelucrarea solicitărilor de participare. 
Pot surveni întârzieri suplimentare atunci când solicitările de participare sunt res -
pinse și operatorii în cauză contestă decizia de excludere a lor. Nu în ultimul rând, 
nu există flexibilitatea de a se evalua ofertele mai întâi în raport cu criteriile de 
atribuire fără a se verifica în prealabil conformitatea lor cu criteriile de excludere 
sau de selecție, ceea ce este de natură să prelungească durata procesului și mai 
mult în comparație cu procedura deschisă.
47 
În perioada 2010-2014, pentru toate instituțiile UE considerate în ansamblu, 
numărul contractelor atribuite în urma unei proceduri deschise a fost în mod 
constant de aproximativ trei ori mai mare decât numărul contractelor atribuite în 
urma unei proceduri restrânse. În schimb, Consiliul a apelat la proceduri restrânse 
în marea majoritate a cazurilor în perioada respectivă. Durata acestor proceduri 
a constituit o problemă majoră. În perioada 2011-2013, durata lor medie a fost de 
aproape un an, dacă se include și intervalul mediu de 170 de zile între publicarea 
anunțului de participare și primirea ofertelor.23 Spre deosebire de procedura 
deschisă, procedura restrânsă 
este organizată în două etape. 
În prima etapă, orice operator 
economic interesat poate 
solicita să participe, dar numai 
cei care îndeplinesc criteriile 
de selecție pot depune 
o ofertă.
31 Observații 
Utilizarea procedurilor de negociere a fost, în general, 
monitorizată îndeaproape
48 
Reforma din 2014 a normelor în materie de achiziții a crescut sfera de aplicare 
a procedurilor de achiziții care implică negocieri cu ofertanții, în special prin 
introducerea noii „proceduri competitive cu negociere”. Pentru auditul care face 
obiectul prezentului raport, era prea devreme pentru a se proceda la o evaluare 
a impactului noilor norme în acest sens.
49 
În trecut, procedurile de negociere fără publicare prealabilă au fost utilizate de 
patru ori mai frecvent decât procedurile de negociere cu publicare în Jurnalul 
Oficial. Principalul motiv care justifica procedurile de negociere fără publicare 
prealabilă era acela că lucrările, bunurile sau serviciile nu puteau fi furnizate de -
cât de către un singur operator economic, neexistând nicio alternativă sau niciun 
substitut rezonabil.
Cazuri în care se impunea o publicitate pe scară mai largă
Parlamentul European a apelat la o procedură de negociere pentru a încheia un „contract imobiliar” în valoare 
de 133,6 milioane de euro pentru o clădire din Bruxelles, cu toate că clădirea respectivă încă nu exista la mo -
mentul semnării contractului, la 27 iunie 2012. După cum a explicat Curtea în Raportul său special nr. 2/200724, 
numai clădirile existente pot face obiectul derogării de la procedura de concurs pe o bază cât mai largă 
prevăzută la articolul 134 alineatul (1) din normele de aplicare a Regulamentului financiar. Clădirile aflate încă 
în construcție sau clădirile neconstruite încă ar trebui să facă obiectul unor metode de atribuire deschise și 
competitive.
Comitetul executiv al BCE nu și-a exprimat decât cu câteva luni înainte de demararea mecanismului unic 
de supraveghere, în noiembrie 2014, necesitatea de a beneficia de servicii de consultanță organizatorică în 
vederea îndeplinirii noilor atribuții încredințate Băncii Centrale Europene în domeniul supravegherii bancare. 
Au fost abordați în mod direct cinci ofertanți potențiali și aceștia au fost invitați să depună oferte, nepublicân -
du-se deci niciun anunț de participare, invocându-se următoarea clauză de excepție: „în cazul în care, din mo -
tive de maximă urgență ca urmare a unor evenimente imprevizibile pentru BCE, nu se pot respecta termenele 
pentru procedurile de achiziție”. Cu toate acestea, în 2013 era previzibil deja faptul că crearea mecanismului 
unic de supraveghere urma să reprezinte o provocare din punct de vedere organizatoric pentru BCE; în plus, 
nu s-a demonstrat faptul că nu puteau fi respectate termenele pentru o procedură restrânsă accelerată (zece 
zile pentru primirea solicitărilor de participare și alte zece zile pentru primirea ofertelor) în intervalul de timp 
care era disponibil. Valoarea contractului a fost de 3,49 milioane de euro.
24 JO C 148, 2.7.2007, p. 1; a se vedea punctul 21.Caseta 5
32 Observații 
50 
În conformitate cu dispozițiile Regulamentului financiar al UE, utilizarea procedu -
rilor de negociere fără publicare prealabilă a fost monitorizată îndeaproape de in -
stituțiile care au făcut obiectul auditului. Cu toate acestea, în cazul Parlamentului 
European și al BCE, au fost identificate două cazuri în care ar fi fost mai indicată 
realizarea unei publicități pe scară mai largă (a se vedea caseta 5 ).
Obligația de a negocia în cadrul procedurilor de negociere
51 
În pofida a ceea ce sugerează numele lor, procedurile de negociere nu au pre -
supus întotdeauna o negociere. Acesta a fost, în special, cazul procedurilor de 
atribuire a unor contracte cu valoare redusă. Direcțiile generale ale Comisiei și ale 
Parlamentului au procedat de așa manieră, în cazul procedurilor de negociere, 
încât a fost aleasă cea mai bună ofertă dintre cele depuse, dar nu s-a făcut nicio 
încercare de a se îmbunătăți oferta prin negocieri.
52 
Totuși, ofertanții se așteaptă să li se ofere ocazia de a ajusta prețul sau calitatea 
ofertei inițiale după depunerea ei. În lipsa unei asemenea posibilități, acești ofer -
tanți sunt privați de șansa de a câștiga contractul, iar instituția ar putea să piardă 
prilejul de a beneficia de o ofertă mai bună.
53 
După revizuirea din 2015, Regulamentul financiar al UE prevede în mod expres 
posibilitatea ca autoritatea contractantă să atribuie un contract, în cadrul unei 
proceduri de negociere, pe baza unei oferte inițiale fără negociere, în cazul în 
care a indicat, în documentele de achiziție, că își rezervă posibilitatea de a face 
acest lucru. Din punctul de vedere al unui ofertant, această nouă dispoziție nu 
înlătură însă incertitudinea menționată mai sus, întrucât negocierea poate să aibă 
sau să nu aibă loc.
33 Observații 
Contractele-cadru în curs ale Consiliului, cu o durată de șapte ani sau mai mare
UCA 093/13: Gestionarea, întreținerea, repararea și adaptarea instalațiilor tehnice din clădirile actuale sau 
viitoare ale Consiliului, cu o durată maximă de 10 ani. Valoare totală: 94 de milioane de euro.
UCA 14/048: Modernizarea și întreținerea universală a lifturilor din clădirea Justus Lipsius a Consiliului Uniunii 
Europene, cu o durată de 10 ani. Valoare totală: 3,35 milioane de euro.
UCA 14/100: Lucrări de compartimentare și de amenajare în clădirile Secretariatului General al Consiliului Uni -
unii Europene, cu o durată maximă de șapte ani. Valoare totală: 6,66 milioane de euro.
UCA 15/010: Înlocuirea și întreținerea echipamentelor de supraveghere și gestionare a instalațiilor electrice și 
electromecanice din clădirea Justus Lipsius, cu o durată de 17 ani. Nu a fost publicat niciun anunț de atribuire 
a contractului.
UCA 15/011: Lucrări de renovare și de întreținere pentru clădirile Consiliului Uniunii Europene, cu o durată de 
șapte ani. Valoare totală: 31,2 milioane de euro.
UCA 034/15: Achiziționarea și întreținerea dispozitivelor mobile de detectare a explozibililor, cu o durată de 
10 ani. Nu a fost publicat niciun anunț de atribuire a contractului.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.Caseta 6Durata excesiv de lungă a contractelor-cadru riscă să dăuneze 
concurenței
54 
Contractele-cadru creează o relație pe termen lung cu unul sau mai mulți furni -
zori sau prestatori de servicii. Încheierea unor astfel de contracte poate fi utilă 
în cazul achiziționării repetate de bunuri sau servicii, atunci când autoritatea 
contractantă știe de ce are nevoie, dar nu cunoaște momentele în care va avea 
nevoie și cantitățile de care va avea nevoie pe parcursul unei anumite perioade. 
De regulă, durata maximă a contractelor-cadru este de patru ani25, pentru a se 
evita efectele nocive concurenței. Durata contractului-cadru poate depăși patru 
ani numai în cazuri excepționale, care se justifică în mod corespunzător, în special 
ca urmare a obiectului acestuia. Reducerea costurilor administrative pentru auto -
ritatea contractantă nu ar trebui să fie considerată un motiv valabil.
55 
Spre deosebire de celelalte entități auditate, Consiliul a recurs în mod frecvent, în 
perioada 2013-2015, la clauza de excepție pentru a prelungi în mod considerabil 
durata contractelor-cadru atribuite în legătură cu clădirile sale. În caseta 6  sunt 
enumerate aceste contracte, cu o durată de șapte ani sau mai mare.25 Relația contractuală cu 
operatorul economic poate 
dura mai mult de patru ani, 
întrucât nu este obligatoriu ca 
durata contractelor 
individuale bazate pe 
contractul-cadru să coincidă 
cu durata contractului-cadru 
respectiv.
34 Observații 
Secțiunea III – O serie de piedici inutile îngreunează 
situația ofertanților potențiali care doresc să identifice 
și să beneficieze de oportunitățile de achiziții publice 
oferite de instituțiile UE
56 
Curtea a examinat cât de ușor era să se identifice oportunitățile de achiziții publi -
ce oferite de instituțiile UE și dacă erau disponibile instrumente care să îi ajute pe 
ofertanții potențiali să depună oferte fără costuri inutile și să obțină o soluționare 
eficace în caz de probleme procedurale.
57 
Cea mai bună practică în acest sens ar fi punerea la dispoziție a unui ghișeu unic 
care să permită operatorilor economici să găsească toate informațiile relevante 
într-un singur loc (platformă online) și să interacționeze cu instituțiile UE prin 
intermediul acestui site. În mod ideal, procedurile de achiziții, inclusiv comunica -
rea normelor aplicabile, a oportunităților de afaceri și a documentelor relevante 
pentru procedura de atribuire, depunerea ofertelor și toate celelalte comunicări 
între instituții și operatorii economici, ar trebui să se desfășoare printr-un singur 
canal electronic. Achizițiile publice electronice (a se vedea caseta 7 ) oferă instru -
mentele necesare pentru îndeplinirea acestui obiectiv. Caseta 7Achizițiile publice electronice – explicații terminologice
Achizițiile (publice) electronice constau în utilizarea mijloacelor electronice de comunicare și de prelucrare 
a tranzacțiilor de către organizațiile din sectorul public atunci când achiziționează bunuri și servicii sau când 
atribuie contracte de lucrări publice.
Toate etapele procesului de achiziție pot fi realizate sau susținute prin mijloace electronice. În prezent, accen -
tul este pus pe următoarele elemente:
notificarea electronică: publicarea pe cale electronică a anunțurilor prin care se fac cunoscute oportunitățile 
de achiziții publice, inclusiv a unui link către o platformă electronică de licitație;
licitația electronică (sau acces electronic): platformă pentru publicarea pe internet a documentației de atri -
buire, cum ar fi termenii de referință, precum și pentru comunicarea electronică care are loc între ofertanți și 
organizația care a lansat procedura de achiziție;
depunerea ofertelor pe cale electronică: depunerea pe cale electronică a ofertelor de către operatorii econo -
mici atunci când răspund la un anunț de participare la o procedură de achiziție.
A se vedea COM(2012) 179 final: „O strategie pentru achizițiile publice electronice” și COM(2013) 453 final: „Achizițiile 
publice electronice de la un capăt la altul în vederea modernizării administrației publice”.
35 Observații 
Vizibilitatea pe internet a activităților de achiziții ale 
instituțiilor UE este nesatisfăcătoare
58 
Din perspectiva unui operator economic, o bună vizibilitate a activităților de 
achiziții ale instituțiilor UE este importantă din trei motive: facilitează accesul la 
informații privind oportunitățile de contractare, contribuie la înțelegerea norme -
lor și a modalității optime de a depune o ofertă și, grație transparenței, generează 
încredere într-un rezultat corect al procedurilor, lucru care va încuraja participa -
rea operatorilor.
Informațiile disponibile sunt fragmentate și disipate pe 
numeroase și diverse site-uri internet
59 
Site-ul oficial al Uniunii Europene este europa.eu. Conform propriei descrieri 
oferite în introducere, el este „un bun punct de plecare pentru cei care doresc 
informații și servicii furnizate de UE, dar nu știu pe ce site-uri să le găsească”26. În 
afară de simpla menționare a existenței achizițiilor efectuate de instituțiile UE, 
site-ul europa.eu nu oferă alte informații introductive cu privire la activitățile de 
achiziții publice ale instituțiilor UE și la normele aplicabile. Vizitatorii site-ului 
vor găsi doar linkuri către secțiunile privind achizițiile de pe site-urile diferitelor 
instituții ale UE (unsprezece linkuri în total) și un link către EU Bookshop pentru 
descărcarea gratuită a unei broșuri din 2009, intitulată „Comisia Europeană, par -
tenerul dumneavoastră de afaceri”.
60 
Un alt site internet care este probabil să fie vizitat pentru o primă familiarizare 
cu achizițiile efectuate de instituțiile UE este pagina centrală a Comisiei pentru 
achiziții publice27. Această pagină prezintă o listă de domenii de politică în care 
Comisia poate avea nevoi de aprovizionare, inclusiv linkuri către site-urile inter -
net ale diferitelor direcții generale responsabile de aceste politici. Nu se oferă 
însă alte informații.
61 
Spre deosebire de aceste site-uri centrale, site-urile web ale direcțiilor generale 
ale Comisiei și ale celorlalte instituții ale UE furnizează o cantitate mai mare de 
informații. Cu toate acestea, sfera subiectelor acoperite variază în mod semnifica -
tiv, după cum se poate observa din tabelul 2 , în care sunt sintetizate rezultatele 
analizei realizate de Curte cu privire la unsprezece site-uri diferite.26 http://europa.eu/
abouteuropa/index_ro.htm
27 http://ec.europa.eu/
contracts_grants/
contracts_ro.htm
36 Observații 
Analiza secțiunilor privind achizițiile de pe site-urile internet ale instituțiilor UE
Total pe categorie
Parlamentul
Consiliul
BCEComisia
Legendă:
D – da
P – parțial
I – numai după înregistrare
DG Comunicare
DG Informatică
EuropeAid
DG Piață Internă, Industrie, 
Antreprenoriat și IMM-uri
Centrul Comun de Cercetare
Oficiul pentru Infrastructură și 
Logistică la Bruxelles
Oficiul pentru Infrastructură și 
Logistică la Luxemburg
DG Cercetare și Inovare
DG Impozitare și Uniune Vamală
Informații generale privind achizițiile instituțiilor UE 6 D D D D D D
Ghid pentru furnizori cu privire la modalitățile de 
depunere a  ofertelor5 D D D D D
Informații privind temeiul juridic ce stă la baza 
achizițiilor efectuate de instituțiile UE8 D D D D D D D D
Termeni și condiții generale și/sau modele de 
documente8 D D D D D D D D
Instrumente suplimentare de formare sau de învățare 
(cursuri online, ghid pentru utilizatorii de internet)3 D D D
Posibilitatea de a adresa întrebări legate de achiziții 8 D D D D D D D D
Posibilitatea de înregistrare pentru a primi alerte cu 
privire la noile oportunități8 D D D D D D D D
Documentație de atribuire disponibilă pe cale 
electronică12 D I I D D D D D D D D D
Opțiuni suplimentare de căutare disponibile pe site 3 D D D
Informații referitoare la oportunitățile actuale de 
achiziții cu o  valoare ridicată12 D D D D D D D D D D D D
Indicarea procedurilor viitoare sau planificate cu 
o valoare ridicată4 D D P D
Informații referitoare la oportunitățile actuale de 
achiziții cu o  valoare scăzută6 D D D D D D
Indicarea procedurilor viitoare sau planificate cu 
o valoare scăzută4 D D D D
Total pe site web examinat 5 11 6 3 8 13 8 7 9 4 5 8
Notă:  Analiza a avut loc între 24 iunie și 6 iulie 2015.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.Tabelul 2
37 Observații 
28 Procurement And Grants for 
European Union external 
actions – A Practical Guide  
(Achizițiile publice și finanțările 
nerambursabile pentru 
acțiunile externe ale Uniunii 
Europene – Ghid practic).
29 http://ted.europa.eu62 
Dintre site-urile web analizate, site-ul EuropeAid constituie un exemplu de bună 
practică, întrucât sunt disponibile toate informațiile necesare. Site-ul dispune 
de un sistem avansat de căutare ușor de utilizat, cu mai multe opțiuni de cău -
tare, care permite identificarea oportunităților de achiziții. Sunt disponibile, de 
asemenea, orientări și cursuri online (e-learning). O altă diferență importantă față 
de alte site-uri constă în faptul că pe site-ul EuropeAid sunt publicate orientări 
detaliate pentru procedurile de achiziții28. În cadrul altor organizații, astfel de 
orientări sunt tratate cu titlu de documente interne și nu sunt deci publicate pe 
site-urile oficiale. Acesta este, de exemplu, cazul Vademecumului privind achiziți -
ile publice al Comisiei, elaborat de Serviciul financiar central al DG Buget. Cea mai 
recentă versiune a acestui vademecum este din noiembrie 2015, dar pe internet 
se pot găsi doar versiunile anterioare ale acestuia, și aceasta doar pentru că ele 
au fost publicate de către un cabinet privat de avocatură și de către o organizație 
a societății civile.
Funcția de căutare din cadrul TED ( Tenders Electronic Daily ) nu 
genera întotdeauna rezultate satisfăcătoare
63 
TED ( Tenders Electronic Daily ) este versiunea online a „Suplimentului la Jurnalul 
Oficial al UE” dedicat achizițiilor publice europene. De marți până sâmbătă, acest 
site publică în TED aproape 1 800 de anunțuri de achiziții publice pe zi29. Cea mai 
mare parte a acestor anunțuri provin de la autoritățile contractante din statele 
membre ale UE. Anunțurile de participare din partea instituțiilor UE sunt și ele 
publicate în TED atunci când valoarea lor estimată este egală sau mai mare decât 
pragurile specificate în Directiva din 2014 privind achizițiile publice, cu excep -
ția cazului procedurii de negociere fără publicarea unui anunț de participare, 
conform prevederilor articolului 134 din normele de aplicare a Regulamentului 
financiar.
64 
Dat fiind numărul mare de anunțuri legate de achiziții, o funcție de căutare efica -
ce și intuitivă este esențială pentru ușurința de utilizare a TED. Anunțurile din TED 
pot fi sortate și căutate în funcție de țară, sector de activitate comercială, loc de 
livrare și o serie de alte criterii. Această funcție de căutare permite combinarea 
mai multor criterii de căutare pentru a se putea identifica anunțuri de participare 
potențial interesante. În urma desfășurării unui număr de teste, au fost identifica -
te mai multe probleme în ceea ce privește unele opțiuni de căutare care dădeau 
rezultate nesatisfăcătoare. Exemple în acest sens sunt prezentate în caseta 8 .
38 Observații 
Instrumentele pentru identificarea oportunităților de afaceri 
precum „vocabularul comun privind achizițiile publice” (codul 
CPV – Common Procurement Vocabulary ) și „nomenclatorul 
unităților teritoriale” (NUTS) nu erau întotdeauna utilizate corect
65 
Exactitatea rezultatelor TED depinde de introducerea corectă a datelor de către 
autoritățile contractante, în special din punctul de vedere al instrumentelor de 
clasificare utilizate în TED.
66 
Cel mai important astfel de instrument este „vocabularul comun privind achizi -
țiile publice” (CPV), scopul acestuia fiind de a-i ajuta pe ofertanți să identifice cu 
mai mare ușurință anunțurile de participare relevante pe sectoare de activitate 
comercială. Există aproximativ 10 000 de coduri, ierarhizate într-o structură arbo -
rescentă cu cinci niveluri. Fiecare cod este format din opt cifre și conține o denu -
mire care descrie tipul de lucrări, bunuri sau servicii care fac obiectul contractului. Caseta 8Exemple de rezultate nesatisfăcătoare obținute în urma căutărilor în TED cu privire 
la anunțuri de participare în curs
O căutare realizată în rândul anunțurilor de participare în curs prin combinarea sectorului „Construcții și imobilia -
re” cu opțiunea „Instituție/agenție europeană sau organizație internațională” a furnizat un număr total de 124 de 
rezultate. Cu toate acestea, printre elementele afișate se aflau numeroase anunțuri de participare care, în mod 
evident, nu aveau nicio legătură cu sectorul „Construcții și imobiliare”, de exemplu, anunțuri de participare referi -
toare la „servicii de traducere”, la un „Studiu în sprijinul procesului de verificare a caracterului adecvat al legislați -
ei UE privind protecția consumatorilor” sau „Mediu de afaceri și academie pentru instrumentul pentru IMM-uri”.
O altă căutare realizată în rândul anunțurilor de participare în curs utilizând drept filtru sectorul „Exploatare 
minieră și minerit” în combinație cu „Instituție/agenție europeană sau organizație internațională” a produs unele 
rezultate fără absolut nicio legătură cu criteriile utilizate, cum ar fi „dispozitive de protecție împotriva razelor 
solare” sau „lucrări de construcții pentru clădiri legate de transportul feroviar”. Această combinație de criterii de 
căutare a fost testată de mai multe ori, la date diferite. În mai multe rânduri, funcția de căutare a produs drept 
rezultate doar anunțuri de participare care nu aveau nicio legătură cu „Exploatarea minieră și mineritul”.
Funcția de căutare pe bază de text integral nu a generat întotdeauna rezultate satisfăcătoare. Urmând instruc -
țiunile, au fost utilizate ghilimele, de exemplu pentru sintagma „servicii de securitate”, în combinație cu criteriul 
„Instituție/agenție europeană sau organizație internațională”, și s-au obținut 147 de rezultate, printre care se nu -
mărau elemente fără nicio legătură cu filtrul utilizat, precum „sprijin pentru dezvoltarea unor cunoștințe de mai 
bună calitate referitoare la administrația publică și la consolidarea capacității instituționale a țării” sau „asistență 
tehnică pentru proiectul de sensibilizare a opiniei publice și de educare cu ajutorul ambasadorilor pentru apă”.
Funcția de căutare în TED pentru anunțurile de participare ale unei anumite instituții a UE a fost îmbunătățită 
în luna decembrie 2015, dar încă nu era pe deplin fiabilă. De exemplu, după bifarea căsuței aferente Consiliului 
Uniunii Europene, s-a obținut o combinație de anunțuri publicate de către Consiliu și de altele publicate de 
către Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE). În schimb, unele dintre aceste anunțuri ale SEAE nu au fost 
afișate atunci când a fost bifată direct căsuța aferentă SEAE. În plus, identificarea anunțurilor de participare ale 
unei anumite agenții a UE era în continuare dificilă.
(Testele de căutare au fost efectuate în perioada ianuarie-februarie 2016.)
39 Observații 
67 
Un studiu comandat de Comisia Europeană30 a pus în evidență faptul că o propor -
ție relativ ridicată din anunțurile de participare conțin coduri incorecte. Un test 
realizat în cadrul unui eșantion de 405 anunțuri de participare a reliefat că acest 
cod era incorect în aproximativ 23 % din anunțuri. În aproximativ 10 % din cazuri, 
codul aplicat nu descria lucrările/bunurile/serviciile care se doreau a se achizițio -
na, în aproximativ 8 %, codul aplicat era prea general și, în aproximativ 4 %, codul 
era prea specific. Auditul Curții a identificat, la rândul lui, anunțuri de participare 
ale Comisiei în care codurile erau incorecte. Exemple în acest sens sunt prezenta -
te în caseta 9 .
Exemple de coduri CPV incorecte utilizate de Comisie
Pentru un contract de studiu privind „analiză de statistici și de previziuni privind diferite piețe pentru autove -
hicule”, autoritatea contractantă a utilizat codul pentru „servicii de transport rutier public” (codul 60112000). 
Valoarea contractului atribuit: 429 300  de euro.
Pentru un contract de studiu „în domeniul emisiilor și al competitivității și analizei economice a industriei 
autovehiculelor”, a fost utilizat codul pentru „echipament de transport și produse auxiliare pentru transport” 
(codul 34000000). Valoarea contractului atribuit: 5 000 000 de euro.
Pentru un contract denumit „Colectare de informații calitative și cantitative cheie privind deciziile în materie 
de fuziune ale Comisiei Europene”, a fost utilizat codul pentru „studii de piață” (codul 79310000). Procedura 
a fost declarată nereușită, contractul nefiind atribuit.Caseta 930 Review of the functioning of the 
CPV Codes/System  (Evaluarea 
modului de funcționare 
a codurilor/sistemului CPV), 
decembrie 2012, DG Piață 
Internă și Servicii.
68 
Nomenclatorul unităților teritoriale de statistică (NUTS) a fost creat de Eurostat, 
oficiul pentru statistică al UE, cu scopul de a se furniza o defalcare unică și unifor -
mă a unităților teritoriale în vederea elaborării statisticilor regionale pentru Uniu -
nea Europeană. În cadrul anunțurilor de participare, codurile din acest nomen -
clator pot fi utilizate pentru a indica locul execuției/realizării lucrărilor, locul de 
livrare a produselor sau locul prestării serviciilor. Cea mai mare parte a serviciilor 
Comisiei nu au apelat la coduri NUTS în anunțurile lor de participare. Dacă autori -
tatea contractantă nu specifică un cod NUTS care să indice locul de livrare aferent 
contractului, este posibil ca ofertanții potențiali să nu observe aceste anunțuri.
40 Observații 
În ceea ce privește licitațiile electronice și depunerea 
ofertelor pe cale electronică, faptul că instituțiile UE nu 
adoptă rapid soluții armonizate creează obstacole inutile 
pentru operatorii economici
Utilizarea platformei de licitare electronică TED este opțională
69 
Platforma de licitare electronică TED poate fi utilizată de către toate instituțiile și 
agențiile UE și are potențialul de a deveni punctul central de acces la toate proce -
durile acestora de atribuire a contractelor de achiziții. Platforma este gestionată 
de Oficiul pentru Publicații și înscrierea este gratuită pentru operatorii economici 
interesați. Platforma este sincronizată cu site-ul TED31 și oferă:
(a) acces electronic la toate documentele referitoare la achiziție disponibile pu -
blicului larg;
(b) posibilitatea de a adresa întrebări în oricare dintre limbile oficiale ale UE, 
precum și de a vizualiza întrebările adresate de alții și răspunsurile la acestea;
(c) notificări în timp real, atunci când sunt publicate actualizări pentru procedu -
rile de achiziții selectate.
70 
Utilizarea platformei de licitare electronică TED a devenit posibilă din aprilie 2011, 
însă ea nu este obligatorie pentru direcțiile generale ale Comisiei (DG-uri) sau pen -
tru agențiile executive, deși DG Buget încurajează utilizarea acestui sistem, lucru 
valabil și în cazul Parlamentului European, unde obiectivul este ca toate direcțiile 
generale să utilizeze platforma TED. Consiliul intenționează să înceapă să utilize -
ze această platformă în 2016, în vreme ce BCE nu și-a exprimat nicio intenție de 
a recurge la aceasta. În anexa I  este prezentată o listă a tuturor entităților care au 
utilizat platforma de licitare electronică TED până la mijlocul lunii aprilie 2016. Nu -
mărul redus al organismelor și agențiilor UE de pe această listă confirmă constata -
rea formulată de Curte în urma sondajului său, și anume aceea că aproximativ două 
treimi dintre ele apelează foarte rar sau nu apelează niciodată la platforma TED.
Instituțiile UE se confruntă cu dificultăți în efortul lor de 
introducere a depunerii pe cale electronică a ofertelor, neexistând 
o abordare comună
71 
La articolul 95 alineatul (2) din Regulamentul financiar al UE32, se prevede că 
instituțiile și organismele stabilesc și aplică standarde uniforme pentru schimbul 
electronic de informații cu părțile terțe care participă la procedurile de achiziții 
și de atribuire a granturilor. Obiectivul este de a se institui un „spațiu unic pentru 
schimburi de date electronice” destinat solicitanților, candidaților și ofertanților. 
Articolul 111 alineatul (2) impune Comisiei sarcina de a se asigura că ofertanții pot 
prezenta conținutul ofertei și orice document justificativ în format electronic.31 În plus, platforma de licitare 
electronică TED oferă acces și 
la procedurile de achiziții cu 
valoare mai scăzută, în cazul în 
care autoritatea contractantă 
ia decizia de a le publica.
32 În vigoare din octombrie 2012.
41 Observații 
72 
La nivelul Comisiei, testarea depunerii pe cale electronică a ofertelor a demarat în 
luna noiembrie 2014. Implementarea integrală nu a avut încă loc și este planifica -
tă să înceapă în iulie 2016.
73 
La Parlamentul European, depunerea pe cale electronică a ofertelor este posibilă 
numai pentru contracte de valoare redusă. Pentru contractele cu valoare ridicată, 
depunerea prin mijloace electronice a ofertelor este obstrucționată de faptul că 
sistemul de e-mail al Parlamentului nu îndeplinește toate cerințele stabilite în Re -
gulamentul financiar al UE (a se vedea caseta 10 ). DG INLO încurajează, din 2014, 
ofertanții să prezinte cel puțin o parte din fișierele aferente ofertei lor în format 
electronic, pe o unitate flash USB.
Cerințele pentru depunerea pe cale electronică a ofertelor
„[...] dispozitivele pentru primirea în format electronic a ofertelor și a cererilor de participare garantează, prin 
mijloace tehnice și proceduri adecvate, următoarele:
(a) că operatorul economic poate fi identificat cu certitudine;
(b) că data și ora exactă a primirii ofertelor și a cererilor de participare pot fi stabilite cu exactitate;
(c) că se poate asigura în mod rezonabil ca nimeni să nu poată avea acces la informațiile transmise conform 
prezentelor cerințe înainte de termenele specificate;
(d) că numai persoanele autorizate pot stabili sau modifica datele pentru deschiderea informațiilor primite;
(e) că în timpul diferitelor etape ale procedurii de achiziție numai persoanele autorizate pot avea acces la 
toate datele prezentate și pot acorda acces la aceste date dacă este necesar pentru procedură;
(f) că se poate asigura în mod rezonabil că poate fi depistată orice încercare de a încălca vreuna dintre con -
dițiile prevăzute la literele (a)-(e).”
[Articolul 155 alineatul (2) din normele de aplicare a Regulamentului financiar al UE.]Caseta 10
42 Observații 
74 
Dintre instituțiile UE, Consiliul a fost deschizătorul de drumuri pentru depunerea 
pe cale electronică a ofertelor, însă cu rezultate mixte. Depunerea pe cale elec -
tronică a devenit posibilă din luna mai 2009, odată cu introducerea site-ului spe -
cializat „Consilium Tendering”. Depunerea pe cale electronică a ofertelor era însă 
opțională; decizia de a utiliza această opțiune era la latitudinea responsabililor 
de achiziții. În cazurile în care opțiunea era disponibilă, ofertanților li se permitea 
totuși să aleagă să își prezinte ofertele pe hârtie. Potrivit declarațiilor Consiliului, 
mai puțin de jumătate din oferte au fost depuse pe cale electronică. Site-ul 
„Consilium Tendering” nu se mai află în uz, Consiliul exprimându-și interesul de 
a participa la sistemul Comisiei de depunere pe cale electronică a ofertelor.
75 
BCE intenționează să introducă progresiv, în 2016, un sistem de licitații elec -
tronice care să permită ofertanților să depună oferte în format electronic prin 
intermediul unui cont de utilizator (cu nume de utilizator și parolă). Atunci când 
ofertanții își prezintă ofertele pe cale electronică, sistemul va genera o pagină de 
gardă standard unică de identificare, pe care ofertanții o pot imprima, semna și 
transmite către BCE pe hârtie pentru a confirma că oferta lor este valabilă și are 
caracter juridic obligatoriu.
Pentru operatorii economici care consideră că nu au fost tratați 
în mod corect, este dificil să obțină o soluționare rapidă pentru 
contestațiile lor și despăgubiri pentru prejudiciul suferit
76 
Existența unor instrumente eficace pentru cazurile în care operatorii economici 
consideră că nu au fost tratați în mod corect prezintă importanță atât pentru 
instituțiile UE, cât și pentru operatorii economici în cauză. Astfel de instrumente 
consolidează credibilitatea instituțiilor UE și sporesc încrederea operatorilor eco -
nomici că vor avea parte de un tratament echitabil și că, prin urmare, colaborarea 
cu instituțiile UE merită efortul.
Dispozițiile directivelor privind căile de atac care ar avea 
capacitatea de a consolida procesul de recurs nu au fost integrate 
în normele privind achizițiile publice
77 
Directivele privind căile de atac33 stabilesc standarde comune pentru a garanta 
disponibilitatea unor căi de recurs rapide și eficace în toate țările UE atunci când 
ofertanții consideră că atribuirea contractelor a fost afectată de incorectitudine. 
Recursul poate fi exercitat de organisme judiciare sau administrative existente 
în atribuțiile cărora intră soluționarea căilor de atac. Alternativ, se poate crea un 
organism independent nejudiciar responsabil de soluționarea căilor de atac, ale 
cărui decizii ar putea face obiectul unui control judiciar. O altă opțiune prevăzu -
tă de aceste directive este aceea ca, într-o primă etapă, operatorul economic în 
cauză să exercite o cale de atac în fața autorității contractante, înainte de a putea 
recurge la instanțe judecătorești.33 Există două directive în care 
sunt stabilite căile de atac în 
domeniul achizițiilor publice: 
Directiva 89/665/CEE 
a Consiliului din 21 decembrie 
1989 privind coordonarea 
actelor cu putere de lege și 
a actelor administrative 
privind aplicarea procedurilor 
care vizează căile de atac față 
de atribuirea contractelor de 
achiziții publice de produse și 
a contractelor publice de 
lucrări (JO L 395, 30.12.1989, 
p. 33), care acoperă sectorul 
public, și Directiva 92/13/CEE 
a Consiliului din 25 februarie 
1992 privind coordonarea 
actelor cu putere de lege și 
actelor administrative 
referitoare la aplicarea 
normelor comunitare cu 
privire la procedurile de 
achiziții publice ale entităților 
care desfășoară activități în 
sectoarele apei, energiei, 
transporturilor și 
telecomunicațiilor (JO L 76, 
23.3.1992, p. 14), care acoperă 
sectorul utilităților. Ambele 
directive au fost modificate de 
Directiva 2007/66/CE 
a Parlamentului European și 
a Consiliului din 11 decembrie 
2007 de modificare 
a Directivelor 89/665/CEE și 
92/13/CEE ale Consiliului în 
ceea ce privește ameliorarea 
eficacității căilor de atac în 
materie de atribuire a 
contractelor de achiziții 
publice (JO L 335, 20.12.2007, 
p. 31).
43 Observații 
78 
Așa cum este cazul tuturor celorlalte directive, directivele privind căile de atac 
nu se aplică în mod direct instituțiilor UE. Unele elemente din aceste directive au 
fost încorporate în Regulamentul financiar al UE și în normele BCE privind achizi -
țiile publice, în timp ce altele au fost omise. În special, nu a fost creat un organism 
independent nejudiciar specializat pentru a se ocupa de conflictele apărute în 
legătură cu achizițiile publice efectuate de instituțiile UE, ale cărui decizii să poa -
tă face obiectul unui control judiciar, în ciuda faptului că un recurs exercitat pe 
lângă astfel de organisme are o durată mai scurtă pentru recursurile intermediare 
și căile de atac precontractuale34.
79 
În conformitate cu prevederile directivelor privind căile de atac, Regulamentul 
financiar al UE prevede o perioadă de așteptare de 15 zile calendaristice înainte 
de semnarea contractului. Această perioadă este redusă la 10 zile atunci când 
autoritatea contractantă utilizează mijloace electronice pentru a notifica ofer -
tanților declarați câștigători și celor declarați necâștigători intenția sa de a semna 
un contract35. În cazul în care ofertanții sau candidații necâștigători sau care se 
consideră vătămați prezintă cereri sau observații în cursul perioadei de aștepta -
re, autoritatea contractantă poate  suspenda semnarea contractului în vederea 
efectuării unei analize suplimentare. Această dispoziție din Regulamentul finan -
ciar este mai puțin avantajoasă pentru ofertanții necâștigători decât dispozițiile 
directivelor privind căile de atac, conform cărora depunerea unei cereri de recurs 
în fața autorității contractante atrage suspendarea automată a posibilității de 
a încheia contractul36.
80 
BCE era singura instituție dintre entitățile auditate care dispunea de un mecanism 
intern solid privind recursurile pentru soluționarea contestațiilor. Această proce -
dură de recurs este descrisă în caseta 11 .34 A se vedea versiunea finală 
a studiului Comisiei intitulat 
Economic efficiency and legal 
effectiveness of review and 
remedies procedures for public 
contracts  (Eficiența economică 
și eficacitatea juridică ale 
procedurilor de recurs și ale 
căilor de atac legate de 
contractele de achiziții 
publice), aprilie 2015, p. 137.
35 Nu există nicio perioadă de 
așteptare în cazul contractelor 
individuale bazate pe 
contracte-cadru și în cazul 
procedurilor de negociere 
excepționale în temeiul 
articolului 134 alineatul (1) din 
normele de aplicare 
a Regulamentului financiar al 
UE [excepție făcând 
articolul 134 alineatul (1) 
litera (b) – un singur operator 
posibil]. De asemenea, nu 
există nicio perioadă de 
așteptare în cazul în care s-a 
depus o singură ofertă.
36 Suspendarea nu încetează 
înainte de expirarea unui 
termen de cel puțin zece zile 
calendaristice începând cu 
ziua următoare datei trimiterii, 
de către autoritatea 
contractantă, a unui răspuns.
Procedura de recurs a BCE
Normele BCE privind achizițiile permit candidaților/ofertanților necâștigători să depună o contestație la 
organul de soluționare a contestațiilor legate de achiziții al BCE ( Procurement Review Body  – PRB). Acesta este 
un organism intern format din persoane cu funcții superioare de conducere și sprijinit de serviciul juridic al 
băncii. În cazul în care acest organ consideră că decizia de respingere a candidaturii sau a ofertei celui care 
face contestația încalcă normele privind achizițiile sau principiile generale ale dreptului în materie de achiziții, 
PRB fie trebuie să dispună repetarea procedurii de atribuire sau a unor părți ale acesteia, fie trebuie să adopte 
o decizie definitivă. PRB notifică în scris celui care a făcut contestația decizia sa în termen de o lună de la data 
primirii contestației.
Începând cu 2007, au fost primite 35 de contestații, dintre care una era în curs în decembrie 2015, șase au fost 
admise, 20 au fost respinse și opt au fost transmise Comitetului pentru achiziții publice competent și nu au 
mai fost duse mai departe de către cei care au făcut contestație.Caseta 11
44 Observații 
Procedurile în fața instanțelor UE au o durată îndelungată și 
rareori se acordă despăgubiri pentru presupusul prejudiciu
81 
Tribunalul are, printre altele, competența de a judeca în primă instanță acțiunile 
înaintate de operatori economici împotriva acțiunii sau a abținerii de a acționa 
din partea instituțiilor UE. În perioada de șase ani dintre 2009 și 2014, Tribunalul 
a finalizat 3 419 cauze, dintre care 106 au vizat achiziții publice efectuate de către 
instituțiile UE (3,1 %), respectiv o medie de 17,6 cauze pe an37. Cele 106 cauze 
legate de achiziții publice au condus la un număr total de 123 de decizii: 66 de 
hotărâri și 57 de ordonanțe. Tabelul 3  prezintă situația acestora pe instituții sau 
organisme ale UE.
Hotărârile și ordonanțele Tribunalului în funcție de 
instituția sau organismul UE în cauză
Hotărâri Ordonanțe
Comisia Europeană 41 40
Parlamentul European 5 4
Consiliul 3 3
Agenția Europeană pentru Siguranță Maritimă 3
Curtea de Justiție a  Uniunii Europene 2
Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară 2
Agenția Europeană pentru Medicamente 2
Banca Centrală Europeană 1 2
Banca Europeană de Investiții 1
Observatorul European pentru Droguri și Toxicomanie 1
Institutul European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și 
Bărbați1
Frontex 1
Agenția Europeană de Mediu 1
Întreprinderea comună Fusion for Energy 1 3
Europol 1
Curtea de Conturi Europeană 1
Serviciul European de Acțiune Externă 1
Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne 1
Agenția Europeană pentru Produse Chimice 1
Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor 1
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.Tabelul 337 Dacă se compară numărul de 
cauze intentate cu privire la 
achiziții publice cu numărul 
deciziilor de atribuire 
publicate de instituțiile și 
organismele UE în TED 
(Tenders Electronic Daily ), se 
poate concluziona că raportul 
dintre cauzele aduse în fața 
Tribunalului și procedurile de 
achiziții desfășurate de 
instituțiile și organismele UE 
este sub 1 %. Acest raport este 
mai scăzut decât cel constatat 
în statele membre, unde 
ponderea contestațiilor din 
numărul total al procedurilor 
de achiziții publice varia între 2 
și 12,3 %, conform 
documentului  Annual Public 
Procurement Implementation 
Review 2013  (Analiza anuală, 
pe 2013, privind 
implementarea procedurilor 
de achiziții) [documentul de 
lucru al serviciilor Comisiei 
SWD(2014) 262 final din 
1 august 2014, p. 26].
45 Observații 
82 
Pe durata perioadei examinate, acțiunile în anulare au avut succes de cauză pe 
motivul că decizia autorității contractante contravenea legii în cazul a 13 cauze38. 
Durata medie a procedurii Tribunalului în domeniul achizițiilor publice (până la 
pronunțarea hotărârilor) era de aproximativ 35 de luni.
83 
Prejudiciul cel mai important suferit de participanți la o procedură de achiziții 
este pierderea beneficiului pe care aceștia l-ar fi realizat dacă li s-ar fi atribuit 
contractul. În cursul perioadei examinate (2009-2014), nu a existat nicio acțiune 
în despăgubiri care să fi avut succes de cauză. Cu toate acestea, în două cauze 
mai recente39, Tribunalul a dispus că autoritatea contractantă trebuie să plăteas -
că despăgubiri pentru prejudiciul suferit de către operatorul economic pentru 
pierderea oportunității de a i se atribui contractul. Aceasta poate semnala faptul 
că Tribunalul este acum mai dispus să acorde compensații în astfel de cauze.
84 
În cursul perioadei examinate, nu au existat cereri de măsuri provizorii care să fi 
avut succes de cauză40 și toate cele 16 recursuri formulate de operatorii econo -
mici în fața Curții de Justiție împotriva hotărârilor Tribunalului au fost respinse. 
Cu toate acestea, într-una dintre cele mai importante decizii din 2015 cu privire 
la procedurile de achiziții publice ale instituțiilor UE41, vicepreședintele Curții de 
Justiție a hotărât că, chiar și în cazul în care prejudiciul invocat nu este ireparabil, 
caracterul suficient de vădit și de grav al ilegalității identificate la prima vedere 
poate justifica impunerea unor măsuri provizorii. Așadar, vicepreședintele Curții 
de Justiție a salutat atitudinea nouă și mai flexibilă a Tribunalului în ceea ce 
privește condițiile de acordare a măsurilor provizorii, făcând referire la dreptul la 
protecție judiciară efectivă42.
Ombudsmanul a identificat în anumite cazuri unele soluții 
amiabile, dar normele procedurale împiedică o reacție rapidă în 
cauzele ce țin de achiziții publice
85 
Ombudsmanul European desfășoară anchete în urma plângerilor depuse cu pri -
vire la administrarea defectuoasă în cadrul instituțiilor și al organismelor UE, in -
clusiv în urma celor formulate cu privire la activitățile de achiziții publice. În urma 
unei căutări realizate pe site-ul internet al Ombudsmanului, Curtea a identificat 
60 de decizii referitoare la achiziții publice în perioada cuprinsă între 18 februa -
rie 200843 și 17 februarie 201544. Cea mai mare parte dintre aceste 60 de decizii 
(34 de cazuri) erau legate de activități de achiziții publice desfășurate în afara UE, 
implicând în mod frecvent delegații ale UE. Analiza cu privire la cele 60 de decizii 
este sintetizată în tabelul 4 .38 Conform jurisprudenței 
constante, instituțiile UE au 
o amplă marjă de apreciere în 
ceea ce privește elementele 
care trebuie luate în considera -
re în vederea atribuirii 
contractului. Controlul judiciar 
exercitat de Tribunal trebuie să 
se limiteze la verificarea 
respectării normelor privind 
procedura și a obligației de 
motivare, a exactității 
prezentării faptelor și 
a absenței oricărei erori vădite 
în aprecierea faptelor, precum 
și a oricărui abuz de putere. În 
10 dintre cele 13 cauze, motivul 
pentru anularea deciziei 
autorității contractante a fost 
nerespectarea de către aceasta 
a obligației de motivare.
39 Cauza T-299/11 din 7 octom -
brie 2015 (European Dynamics 
Luxembourg și alții/OAPI) (care 
face obiectul unui recurs în 
cauza pendinte C-677/15 P) și 
cauza T-199/14 din 29 octom -
brie 2015 (Vanbreda Risk & 
Benefits/Comisia).
40 Cu excepția unei ordonanțe, 
care a fost ulterior anulată 
după recurs. În plus, au existat 
două alte cauze în care 
autoritatea contractantă 
a anulat procedura de atribuire 
înainte ca Tribunalul să emită 
o hotărâre.
41 C-35/15 P(R), Comisia/Vanbreda 
Risk & Benefits.
42 Cu toate acestea, în cazul în 
speță, vicepreședintele 
a respins solicitarea de măsuri 
provizorii, deoarece Comisia 
respectase perioada de 
așteptare înainte de a semna 
contractul și deoarece acesta 
a fost încheiat cu mult timp 
înainte să se formuleze cererea 
de măsuri provizorii.
43 Pronunțarea pentru prima dată 
a unei decizii referitoare la 
achiziții publice cu subiectul 
„Atribuirea contractelor și 
a subvențiilor”.
44 În cursul acestei perioade de 
șapte ani, Ombudsmanul 
a primit 86 de plângeri 
admisibile referitoare la 
proceduri de achiziții. Printre 
acestea se numărau cele 60 de 
decizii disponibile în baza de 
date de pe internet, alte 22 de 
cazuri în care Ombudsmanul 
nu a considerat că existau 
motive pentru a lansa 
o anchetă și patru cazuri care 
au fost retrase de către 
reclamanți.
46 Observații 
Deciziile Ombudsmanului privind achizițiile publice – privire de ansamblu asupra 
rezultatelor
Categorie Numărul de cazuri Explicație
Numărul total al deciziilor 60Numărul total al deciziilor pronunțate cu privire la achiziții publice, 
publicate pe site-ul internet al Ombudsmanului cu subiectul „Atribuirea 
contractelor și a subvențiilor”.
Nu a fost constatată o administrare defectuoasă 30 Ombudsmanul nu a constatat o administrare defectuoasă.
Soluție amiabilă pusă în aplicare 8A fost agreată și pusă în aplicare o soluție amiabilă sau o acțiune de 
reparare a  prejudiciului/de remediere. Această categorie cuprinde 
următoarele subcategorii:
Informații furnizate 6Soluționarea pe cale amiabilă a constat în punerea la dispoziție a unor 
informații sau explicații satisfăcătoare privind motivele.
Plata costurilor 1Soluționarea pe cale amiabilă a constat în rambursarea costurilor 
justificate suportate de reclamant.
Soluție nespecificată (în curs de negociere) 1Au avut loc negocieri cu privire la o soluție amiabilă, însă rezultatul 
acestora nu este cunoscut.
A fost constatată o administrare defectuoasă 20Ombudsmanul a constatat că este vorba de o administrare defectuoasă 
în cel puțin unul dintre aspectele cazurilor semnalate. Această categorie 
cuprinde următoarele subcategorii:
Soluție amiabilă respinsă 5Soluția amiabilă propusă a fost respinsă de instituția în cauză în patru 
cazuri din cinci.
Soluție amiabilă imposibilă 13 Nu mai era posibil să se ajungă la o soluție amiabilă.
Soluție amiabilă care nu mai era necesară 2Nu mai era necesară o soluție amiabilă, întrucât plângerea nu a fost 
examinată deoarece procedura fusese anulată sau întrucât o astfel de 
soluție nu avea nicio consecință asupra rezultatului procedurii.
Cauză la Curtea de Justiție - plângerea nu a mai 
fost examinată1Cazul nu a fost examinat de către Ombudsman, deoarece acesta făcea 
obiectul unei proceduri la Tribunal.
Caz retras de reclamant 1 Cazul a fost retras de către reclamant, fără nicio altă explicație.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.Tabelul 4
47 Observații 
86 
Durata medie între deschiderea unei anchete și adoptarea unei decizii era de 
20 de luni, o durată mai scurtă decât durata unei proceduri în instanță (a se vedea 
punctul 82). Cu toate acestea, plângerile trebuie „să fi fost precedat[e] de demer -
surile administrative corespunzătoare pe lângă instituțiile și organele în cauză”45 
înainte ca Ombudsmanul să poată iniția o anchetă. Aceasta înseamnă că opera -
torul economic trebuie să își adreseze plângerea mai întâi instituției în cauză și să 
aștepte un răspuns de la aceasta. Acest demers prelungește procesul și, practic, 
exclude o intervenție rapidă din partea Ombudsmanului înainte de semnarea 
contractului.
87 
În cazul în care s-a ajuns la o soluție amiabilă la propunerea Ombudsmanului, ea 
a constat, de regulă, în acordarea accesului reclamantului la informații sau în fur -
nizarea unor explicații satisfăcătoare cu privire la motivele de respingere a ofertei 
acestuia. Niciuna dintre anchetele Ombudsmanului nu a dus la anularea unei 
decizii de atribuire sau la redeschiderea unei proceduri de achiziții publice de 
către o instituție a UE. Eventualele acțiuni de reparare nu au constat niciodată în 
acordarea unor despăgubiri reclamantului pentru pierderea unei oportunități de 
câștigare a unei proceduri de achiziție sau pentru pierderea unui eventual bene -
ficiu. Rambursarea costurilor suportate de reclamant ca urmare a participării sale 
la o procedură de achiziții publice a fost acordată o singură dată. Ombudsmanul 
adoptă însă un rol proactiv și include în deciziile sale „observații suplimentare”, 
acestea fiind recomandări menite să încurajeze instituțiile UE să își modifice prac -
ticile în viitor. Mai multe exemple de „observații suplimentare” sunt prezentate în 
caseta 12 .
Comisia pentru petiții a Parlamentului European a exclus petițiile 
formulate împotriva instituțiilor UE
88 
Dreptul de a adresa petiții este unul dintre drepturile fundamentale ale cetă -
țenilor europeni46. Orice cetățean și orice persoană fizică sau juridică care are 
reședința sau sediul social într-un stat membru are dreptul de a adresa petiții 
Parlamentului European. Cu toate acestea, Comisia pentru petiții a Parlamentului 
European a afirmat, pe Portalul său pentru petiții, că nu sunt admisibile petițiile 
care privesc cazurile de administrare defectuoasă de către instituțiile UE: Inadmi -
sibilitatea unei petiții [...] Vă atragem atenția că întrebările privind administrarea 
defectuoasă din cadrul instituțiilor sau al organelor UE trebuie să fie adresate 
Ombudsmanului European. În acest fel, au fost excluse petițiile referitoare la 
presupuse cazuri de administrare defectuoasă în domeniul achizițiilor publice de 
către instituțiile UE.45 A se vedea articolul 2 
alineatul (4) din Decizia 
Parlamentului European din 
9 martie 1994 privind statutul 
și condițiile generale pentru 
exercitarea funcțiilor 
Ombudsmanului (JO L 113, 
4.5.1994, p. 15).
46 A se vedea articolul 44 din 
Carta drepturilor 
fundamentale a Uniunii 
Europene.
48 Observații Caseta 12Exemple de observații suplimentare ale Ombudsmanului
Sub rezerva condițiilor contractului, în cazurile în care, în viitor, contractanții vor întreba dacă va fi reînnoit sau 
nu contractul lor, Oficiul pentru Publicații ar putea cel puțin să indice intervalul de timp aproximativ în care in -
tenționează să ia o decizie în acest sens. [Decision of the European Ombudsman closing the inquiry into compla -
int 1922/2010/(VIK)ER against the Publications Office of the European Union – Decizia Ombudsmanului European în 
ancheta privind plângerea 1922/2010/(VIK)ER împotriva Oficiului pentru Publicații al Uniunii Europene (19.12.2013)]
În anumite cazuri, precum cel din speță, în care, după anularea unei proceduri de achiziție, o delegație a UE 
alege să procedeze la organizarea unei proceduri de negociere cu unii dintre ofertanții inițiali, se recomandă 
delegației în cauză să analizeze posibilitatea de a-i informa în mod deschis și proactiv pe ofertanții declarați 
necâștigători cu privire la demersul avut în vedere. Acest lucru ar consolida percepția de legalitate și transpa -
rență a procedurilor de atribuire a contractelor aplicate de delegațiile UE. [Decision of the European Ombuds -
man closing his inquiry into complaint 1325/201 1/VL against the European Commission – Decizia Ombudsmanului 
European în ancheta privind plângerea 1325/201 1/VL împotriva Comisiei Europene (17.5.2013)]
Având în vedere confuzia terminologică care a fost pusă în lumină de cazul în speță și pentru a se evita orice 
posibile neînțelegeri în viitor, Ombudsmanul consideră că este util să invite Comisia să revizuiască documen -
tația pe care o pune la dispoziție în contextul procedurilor sale de achiziții, cu scopul de a se elimina orice 
imprecizii sau inconsecvențe terminologice și de a se garanta că ofertanții sunt informați într-un mod clar și 
lipsit de ambiguitate cu privire la condițiile de eligibilitate referitoare la constituirea/înmatricularea/înregistra -
rea/naționalitatea lor. De asemenea, ar fi util dacă, în contextul acestei revizuiri, Comisia ar putea să se asigure 
că sunt definiți în mod clar astfel de termeni-cheie aferenți procesului de achiziții publice, fie direct în anunțul 
de participare, fie într-un document la care anunțul de participare să facă referire în mod clar și care să fie 
ușor accesibil. [Decision of the European Ombudsman closing his inquiry into complaint 920/2010/VIK against the 
European Commission – Decizia Ombudsmanului European în ancheta privind plângerea 920/2010/VIK împotriva 
Comisiei Europene (18.7.201 1)]
49 Observații 
Secțiunea IV – Respectarea principiilor transparenței 
rezultatelor și învățării reciproce nu este asigurată în 
mod sistematic
Informațiile privind rezultatele activităților de achiziții ale 
instituțiilor UE nu sunt accesibile într-un mod care să permită 
o monitorizare eficace de către autoritatea responsabilă de 
acordarea descărcării de gestiune și de către publicul larg
89 
Una dintre cele mai eficace modalități de a combate actele de corupție și de 
neglijență în serviciu în ceea ce privește achizițiile publice și de a împiedica 
restricționarea nejustificată a concurenței este creșterea transparenței proceselor 
și a procedurilor. Transparența este un aspect important nu numai pentru opera -
torii economici, ci și pentru autoritatea responsabilă de acordarea descărcării de 
gestiune și pentru publicul larg, care pot contribui la îmbunătățirea performanței 
instituțiilor UE prin monitorizarea activităților de achiziții.
Pentru a se putea asigura o monitorizare eficace, este necesar să 
existe informații armonizate, care să se regăsească într-un singur 
loc pe internet
90 
Pentru a permite o monitorizare eficace de către părțile interesate, este necesar 
ca cel puțin următoarele informații să fie disponibile într-un singur loc pe internet 
și ca ele să fie actualizate în permanență pentru fiecare contract cu o valoare mai 
mare de 15 000 de euro, după semnarea acestuia de către o instituție a UE. Astfel 
de informații ar trebui să indice:
(a) obiectul contractului;
(b) tipul contractului;
(c) valoarea contractului;
(d) durata contractului;
(e) tipul procedurii de atribuire (cu o justificare în cazul procedurii de negociere 
fără publicare prealabilă);
(f) criteriile de atribuire și ponderea acestora;
(g) numărul ofertelor primite și numărul ofertelor care au fost luate în considera -
re în vederea luării deciziei finale de atribuire (cu o defalcare pe state mem -
bre/țări terțe și indicând numărul de oferte primite din partea IMM-urilor);
50 Observații 
(h) numele și adresa ofertantului câștigător, inclusiv mențiunea dacă ofertantul 
câștigător este o întreprindere din categoria IMM-urilor;
(i) partea din contract care poate fi subcontractată unor părți terțe.
91 
Un astfel de depozit de informații referitoare la contractele UE ar trebui, de 
asemenea, să furnizeze linkuri relevante către alte documente (de exemplu, docu -
mentația de atribuire, anunțurile din TED, copii ale contractelor semnate).
Informațiile sunt furnizate într-un mod fragmentat
92 
Deocamdată nu există niciun instrument care să permită obținerea unei viziuni 
de ansamblu a rezultatelor activităților de achiziții ale instituțiilor UE. Informațiile 
sunt furnizate într-un mod fragmentat și, de cele mai multe ori, nearmonizat. Nu 
toate procedurile de achiziții publice închise pot fi găsite pe site-ul TED, deoare -
ce publicarea anunțurilor de atribuire a contractelor nu este obligatorie în toate 
cazurile. Este dificil să se realizeze căutări în rândul procedurilor care sunt publi -
cate pe TED, întrucât rezultatele generate de căutări nu sunt întotdeauna satisfă -
cătoare (a se vedea punctele 63-65). Platforma de licitare electronică TED nu este 
utilizată de toate instituțiile UE. În plus, unele instituții blochează posibilitatea de 
descărcare a documentației de atribuire de pe platformă după expirarea terme -
nului pentru depunerea ofertelor.
93 
Parlamentul European publică, pe site-ul său internet, o listă anuală completă 
a tuturor contractanților săi care au obținut contracte cu o valoare mai mare de 
15 000 de euro. Această listă indică numele și adresa contractantului, tipul și 
obiectul contractului, durata acestuia, valoarea sa, procedura aplicată și direcția 
generală relevantă. Lista face parte din raportul anual privind contractele atribu -
ite de Parlamentul European. Această listă este mai cuprinzătoare și mai detaliată 
decât informațiile consolidate publicate de celelalte instituții care au fost auditate 
și nu se limitează doar la cerințele în materie de transparență care au fost prevă -
zute în Regulamentul financiar al UE.
51 Observații 
94 
Întrucât, la nivelul Comisiei, activitățile de achiziții publice sunt descentralizate, 
raportarea are loc în rapoartele anuale de activitate ale diferitelor direcții ge -
nerale, dar într-un mod standardizat. Cu toate acestea, nu toate informațiile din 
diferitele rapoarte anuale de activitate sunt consolidate într-un singur raport la 
nivelul central al Comisiei. La acest nivel, Comisia include, în raportul său anual 
de sinteză a realizărilor Comisiei în materie de gestiune, un raport analitic privind 
procedurile de negociere. Sistemul de transparență financiară al Comisiei este 
destinat să furnizeze informații privind beneficiarii de fonduri UE. Acesta nu 
conține însă informații privind tipul de procedură de achiziții publice care a dus la 
atribuirea contractelor.
95 
BCE publică, pe site-ul său internet, liste anuale ale contractelor cu o valoare mai 
mare de 50 000 de euro care au fost atribuite fără publicarea unui anunț de parti -
cipare. Aceste liste menționează numele contractanților cărora le-au fost atribuite 
contracte și obiectul și valoarea estimată a acestora și indică, de asemenea, dacă 
durata contractului a fost mai mare de 12 luni. Anunțurile anterioare de partici -
pare și de atribuire a contractelor din TED și anunțurile anterioare de participare 
voluntare sunt disponibile la nivel central, în secțiunea arhivei.
96 
Site-ul securizat de licitații al Consiliului pentru contracte cu o valoare mai mare 
de 60 000 de euro punea la dispoziție o funcție de căutare nu numai pentru pro -
cedurile în curs, ci și pentru procedurile încheiate și pentru cele anulate. Cu toate 
acestea, atunci când a fost testată funcția de căutare, nu au apărut afișate toate 
procedurile care erau încheiate. Listele anuale ale contractelor pentru care nu s-a 
publicat un anunț de atribuire au fost publicate pe site-ul TED. Cu toate acestea, 
site-ul internet al Consiliului nu conținea niciun link către aceste liste.
97 
Portalul de date deschise al Uniunii Europene, care este administrat de Oficiul 
pentru Publicații, conține seturi de date referitoare la achiziții publice. Seturile de 
date cele mai cuprinzătoare se bazează în mod direct pe TED. Ele sunt însă afec -
tate de aceleași probleme ca cele descrise la punctele 63 și 64, cum ar fi faptul 
că nu se generează întotdeauna rezultate satisfăcătoare și că datele sunt uneori 
incomplete.
52 Observații 
Învățarea din cele mai bune practici nu este valorificată la 
maximum
98 
Întrucât achizițiile publice efectuate de instituțiile UE sunt, în mare parte, descen -
tralizate, cooperarea între diferitele organizații poate aduce îmbunătățiri grație 
învățării reciproce și interacțiunilor. Curtea a remarcat un nivel considerabil de 
cooperare și de schimb de experiență între diferitele instituții și, în cazul insti -
tuțiilor mai mari, între diferitele servicii responsabile de achiziții. De asemenea, 
au fost organizate proceduri de achiziții publice interinstituționale. Există canale 
pentru adresarea întrebărilor și forumuri de discuții pe această temă.
99 
Evaluările inter pares  permit și ele un schimb structurat de bune practici între 
organizațiile participante, însă acest instrument nu a fost încă aplicat în domeniul 
achizițiilor publice efectuate de instituțiile UE. Un bun exemplu de îmbunătățiri 
care au fost aduse grație evaluărilor inter pares  este Sistemul Statistic European47. 
Centrul Comun de Cercetare efectuează periodic verificări ex post  ale dosarelor 
sale de achiziții în cadrul controalelor efectuate cu privire la plăți. Modul în care 
sunt concepute aceste verificări ex post  prezintă o serie de similarități cu evaluări -
le inter pares48.47 A se vedea Raportul special 
nr. 12/2012 al Curții, intitulat 
„Au reușit Comisia și Eurostat 
să îmbunătățească procesul 
vizând elaborarea de statistici 
europene fiabile și credibile?” 
(http://eca.europa.eu ).
48 În 2014, s-au desfășurat astfel 
de verificări cu privire la 55 de 
dosare de achiziție. Verificările 
au vizat respectarea normelor 
și a cerințelor. Ele au fost 
realizate de nouă grupuri 
formate din câte trei membri 
ai personalului și au fost 
concepute astfel încât să se 
acopere toate 
amplasamentele Centrului 
Comun de Cercetare. 
Controlorii au provenit din 
diferite unități și 
amplasamente ale acestuia. 
Fiecare echipă dispunea de un 
șef de echipă desemnat. 
Diversele echipe au utilizat 
aceleași liste de verificare 
detaliate și au urmat un mod 
de raportare standardizat.
53
 Concluzii și recomandări
100  
Achizițiile publice de la nivelul UE sunt reglementate de norme care vizează 
înlăturarea obstacolelor și deschiderea piețelor într-un mod nediscriminatoriu și 
transparent, în vederea stimulării concurenței. Obiectivul achizițiilor publice este 
de a se lărgi gama contractanților potențiali dintre care pot alege organismele 
publice, conducând la un raport preț-calitate mai bun și asigurând, în același 
timp, crearea unor oportunități de piață pentru societăți.
101  
Concluzia Curții este că instituțiile UE ar putea face mai multe pentru a facilita 
accesul la procedurile lor de achiziții publice.
102  
Instituțiile UE dispun de sisteme solide și de un personal capabil pentru a menți -
ne sub control riscul de erori și de nereguli. Curtea detectează un număr mic de 
erori grave legate de achiziții publice în cadrul operațiunilor gestionate în mod 
direct de instituțiile UE care sunt examinate în cadrul activităților sale desfășu -
rate în vederea formulării declarației anuale de asigurare. Numărul cazurilor de 
suspiciuni transmise către OLAF este redus, lucru care sugerează că numărul 
cazurilor de fraudă și de nereguli grave este limitat în acest domeniu (a se vedea 
punctele 15-22).
103  
Pentru a putea monitoriza și demonstra nivelul de accesibilitate la activitățile 
lor de achiziții, instituțiile UE trebuie să dispună de informații privind nivelul de 
participare al operatorilor economici la procedurile lor de achiziții publice. Majo -
ritatea instituțiilor nu măsoară în mod sistematic nivelul de participare la aceste 
proceduri. Dintre entitățile auditate, Centrul Comun de Cercetare al Comisiei este 
singura organizație care colectează statistici cuprinzătoare cu privire la nivelul 
de participare. Celelalte respectă cerința minimă de a indica numărul ofertelor 
primite în anunțurile de atribuire a contractelor publicate în TED (a se vedea 
punctele 23-25).
Recomandarea 1
Pentru a facilita monitorizarea gradului de accesibilitate la activitățile lor de 
achiziții, toate instituțiile UE ar trebui să colecteze și să analizeze date pentru 
toate procedurile și pentru fiecare tip de procedură în parte, cu privire nu numai 
la numărul de oferte sau de solicitări de participare primite inițial, ci și la numă -
rul de oferte care au fost luate în considerare în vederea luării deciziei finale de 
atribuire.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării : începând cu 2017.
54 Concluzii și recomandări 
104  
La revizuirea, în 2015, a normelor lor în materie de achiziții publice, instituțiile UE 
nu au facilitat accesul la procedurile lor de achiziții prin eventuala simplificare 
a acestor norme și prin eventuala clarificare, în cea mai mare măsură posibilă, 
a „zonelor gri” (a se vedea punctele 26-35):
(a) Regulamentul financiar al UE și normele de aplicare a acestuia nu au fost con -
solidate într-un document unic și rămân texte legislative inutil de complexe;
(b) abaterile de la noua directivă privind achizițiile publice nu sunt întotdeauna 
indicate cu claritate sau explicate;
(c) participarea întreprinderilor mici și mijlocii nu este încurajată în mod expres;
(d) nu a fost clarificat modul în care trebuie să se prospecteze piața înainte de 
încheierea unor contracte imobiliare;
(e) BCE era singura entitate care a stabilit regimul lingvistic aplicabil procedurilor 
sale de achiziții în cadrul normelor sale aferente acestora.
Recomandarea 2
În vederea viitoarei revizuiri, din 2016, a Regulamentului financiar al UE, Comisia 
ar trebui să propună un set unic de norme pentru achizițiile publice. Acest cadru 
unic ar trebui să încurajeze în mod expres participarea întreprinderilor mici și 
mijlocii. În plus, ar trebui să fie incluse reguli referitoare la prospectarea pieței 
înainte de încheierea contractelor imobiliare și reguli privind regimul lingvistic 
aplicabil procedurilor de achiziții. Eventualele abateri de la Directiva din 2014 
privind achizițiile publice ar trebui să fie justificate.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării : 2017, cu ocazia revizui -
rii Regulamentului financiar al UE.
105  
Nu toate deciziile luate în materie de alegere a procedurii au promovat concuren -
ța pe o bază cât mai largă. Majoritatea instituțiilor UE nu dispuneau de o politi -
că pentru desfășurarea de consultări preliminare ale pieței înainte de lansarea 
procedurii formale de achiziție. Astfel de consultări sunt importante în vederea 
informării ofertanților potențiali și a optimizării cerințelor care trebuie stabilite în 
documentația de atribuire. Instituțiile UE trebuie să nu fragmenteze în mod artifi -
cial o procedură de achiziții cu scopul de a evita obligativitatea aplicării unei pro -
ceduri ce implică o concurență mai mare. Cu toate acestea, împărțirea contracte -
lor în loturi și publicarea simultană a acestora pot duce la creșterea accesibilității 
la procedurile de achiziții, în special pentru IMM-uri. Această practică nu a fost 
utilizată într-o măsură suficientă de instituțiile UE (a se vedea punctele 37-55).
55 Concluzii și recomandări 
Recomandarea 3
Instituțiile UE ar trebui să recurgă în mod proactiv la consultări preliminare ale 
pieței, ori de câte ori este cazul, în vederea pregătirii procedurii de achiziție și 
a informării operatorilor economici cu privire la planurile lor în materie de achizi -
ții și la cerințele care vor fi stabilite pentru acestea.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării : imediat.
Recomandarea 4
Instituțiile UE ar trebui să fragmenteze contractele în loturi ori de câte ori acest 
lucru este posibil, în scopul sporirii participării la procedurile lor de achiziții 
publice.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării : imediat.
106  
O serie de piedici inutile îngreunează situația ofertanților potențiali care doresc 
să identifice și să beneficieze de oportunitățile de achiziții publice oferite de 
instituțiile UE. Vizibilitatea pe internet a oportunităților de achiziții oferite de 
aceste instituții este nesatisfăcătoare. Informațiile disponibile sunt fragmentate 
și disipate pe numeroase și diverse site-uri internet. Funcția de căutare din cadrul 
TED ( Tenders Electronic Daily ) nu genera întotdeauna rezultate satisfăcătoare. In -
strumentele care permit depunerea pe cale electronică a ofertelor nu au fost încă 
implementate integral și într-un mod armonizat (a se vedea punctele 56-75).
Recomandarea 5
Instituțiile UE ar trebui să creeze un ghișeu electronic unic comun pentru acti -
vitățile lor de achiziții care să permită operatorilor economici să găsească toate 
informațiile relevante într-un singur loc pe internet și să interacționeze cu insti -
tuțiile UE prin intermediul acestui site. Toate activitățile aferente procesului de 
achiziție, inclusiv comunicarea normelor aplicabile, a oportunităților de afaceri și 
a documentelor relevante pentru procedura de atribuire, depunerea ofertelor și 
toate celelalte comunicări între instituții și operatorii economici, ar trebui să fie 
gestionate prin intermediul acestui ghișeu unic.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării : 2018.
56 Concluzii și recomandări 
107  
Pentru operatorii economici care consideră că nu au fost tratați în mod corect, 
este dificil să obțină o soluționare rapidă pentru contestațiile lor și despăgubiri 
pentru prejudiciul suferit. BCE este singura entitate care dispunea de un meca -
nism intern solid de soluționare a contestațiilor (a se vedea punctele 76-88).
Recomandarea 6
Comisia ar trebui să propună modificarea Regulamentului financiar al UE astfel 
încât acesta să permită o soluționare rapidă a contestațiilor depuse de operatorii 
economici care consideră că nu au fost tratați în mod corect. Acest mecanism de 
soluționare ar trebui să intervină înainte ca operatorii economici să apeleze la 
Ombudsmanul European sau la instanțele judecătorești ale UE.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării : 2017, cu ocazia revizui -
rii Regulamentului financiar al UE.
108  
Informațiile privind rezultatele activităților de achiziții ale instituțiilor UE nu sunt 
accesibile într-un mod care să permită o monitorizare eficace de către autorita -
tea responsabilă de acordarea descărcării de gestiune și de către publicul larg, în 
scopul creșterii transparenței și al consolidării încrederii. Aceste informații sunt 
furnizate doar într-un mod fragmentat și, de cele mai multe ori, nearmonizat (a se 
vedea punctele 89-97). Modul în care OLAF raportează investigațiile nu permite 
observarea unor tendințe în timp (a se vedea punctele 16 și 17).
Recomandarea 7
Pentru a permite o monitorizare ex post  eficace a activităților lor de achiziții, 
instituțiile UE ar trebui să creeze un depozit unic de informații accesibile publicu -
lui referitoare la contractele lor de achiziții publice, acesta putând fi dezvoltat ca 
parte a platformei de licitație electronică TED.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării : 2018.
Recomandarea 8
OLAF ar trebui să își îmbunătățească sistemul de gestionare a cazurilor, pentru 
a putea elabora rapoarte și statistici privind diferitele tipuri de acuzații care fac 
obiectul investigațiilor și privind rezultatul acestor investigații.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării : 2017.
57 Concluzii și recomandări 
109  
Întrucât activitățile de achiziții ale instituțiilor UE sunt, în mare parte, descentra -
lizate, cooperarea între acestea poate aduce îmbunătățiri grație învățării recipro -
ce și interacțiunilor. Curtea a remarcat un nivel considerabil de cooperare și de 
schimb de experiență între diferitele instituții și, în cazul instituțiilor mai mari, 
între diferitele servicii responsabile de achiziții. Cu toate acestea, nu s-a apelat 
la evaluări inter pares , care constituie instrumentul cel mai avansat pentru un 
schimb structurat de bune practici (a se vedea punctele 98 și 99).
Recomandarea 9
Instituțiile UE ar trebui să recurgă la evaluări inter pares  în vederea învățării reci -
proce și în vederea schimbului de bune practici în materie de achiziții publice.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării : prima evaluare inter 
pares  ar trebui să înceapă în 2018.
Prezentul raport a fost adoptat de Camera IV, condusă de domnul Baudilio 
TOMÉ MUGURUZA, membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 
24 mai 2016.
 Pentru Curtea de Conturi
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Președinte
58 Anexe
Utilizatorii platformei de licitație electronică TED (situația din aprilie 2016)
Parlamentul European, DG Comunicare
Parlamentul European, DG Infrastructură și logistică
Parlamentul European, DG Inovare și asistență tehnică
Consiliul Uniunii Europene
Comisia Europeană, DG Agricultură și Dezvoltare Rurală
Comisia Europeană, DG Buget
Comisia Europeană, DG Comunicare
Comisia Europeană, DG Rețele de Comunicare, Conținut și Tehnologie
Comisia Europeană, DG Mediu și DG Politici Climatice
Comisia Europeană, DG Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune
Comisia Europeană, DG Energie
Comisia Europeană, DG Stabilitate Financiară, Servicii Financiare și Uniunea Piețelor de Capital
Comisia Europeană, DG Sănătate și Siguranță Alimentară
Comisia Europeană, DG Resurse Umane și Securitate
Comisia Europeană, DG Ajutor Umanitar și Protecție Civilă
Comisia Europeană, DG Informatică
Comisia Europeană, DG Piață Internă, Industrie, Antreprenoriat și IMM-uri
Comisia Europeană, DG Cooperare Internațională și Dezvoltare
Comisia Europeană, DG Justiție și Consumatori
Comisia Europeană, DG Mobilitate și Transporturi
Comisia Europeană, DG Politică Regională și Urbană
Comisia Europeană, DG Cercetare și Inovare
Comisia Europeană, DG Comerț
Centrul Comun de Cercetare
Oficiul pentru Infrastructură și Logistică din Bruxelles
Oficiul pentru Infrastructură și Logistică din Luxemburg
Agenția Executivă pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii (EASME)
Curtea de Conturi Europeană
Banca Europeană de Investiții
Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF)
Eurostat
Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene
Eurojust
Agenția Europeană pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale 
Uniunii Europene (Frontex)
Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC)
Agenția Europeană pentru Produse Chimice (ECHA)
Agenția Europeană de Apărare (AEA)
Agenția Europeană de Mediu (AEM)
Agenția Europeană pentru Controlul Pescuitului (EFCA)
Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA)
Autoritatea Europeană pentru Asigurări și Pensii Ocupaționale (EIOPA)
Agenția Europeană pentru Medicamente (EMA)
Oficiul European de Poliție (Europol)
Agenția Europeană a Căilor Ferate (AEF)
Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA)
Agenția Uniunii Europene pentru Securitatea Rețelelor și a Informațiilor (ENISA)
Fusion for Energy (F4E)
Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale) (OAPI)Anexa I
59 Anexe
Sinteza rezultatelor sondajului
Context
În contextul auditului performanței efectuat cu privire la achizițiile publice realizate de instituțiile UE, s-a con -
siderat util să se includă opiniile și punctele de vedere cu privire la procedurile de achiziții publice ale organis -
melor de mai mici dimensiuni ale UE, pentru a se obține o imagine de ansamblu mai extinsă cu privire la această 
temă. Sondajul a fost realizat în rândul a 47 de astfel de organisme, rata de răspuns fiind de 85 %.
I. Politicile în materie de achiziții publice
01 
Politicile în materie de achiziții publice sunt relevante deoarece reflectă filosofia care stă la baza practicilor 
în materie ale instituțiilor UE. Ele prezintă relevanță în special pentru îmbunătățirea accesului la procesul de 
achiziție și pentru consolidarea încrederii, deoarece contribuie la sporirea răspunderii pentru actul de gestiune 
a instituțiilor care efectuează achizițiile și la creșterea încrederii factorilor interesați de depunerea ofertelor.
02 
Principalele trei priorități invocate de agenții, întreprinderi comune și alte instituții ale UE au fost (în ordine 
descrescătoare): obținerea unui bun raport preț/calitate, asigurarea imparțialității și simplificarea procedurilor 
administrative.
03 
Atunci când au fost întrebați dacă dispuneau de o politică privind achizițiile, majoritatea respondenților (57 %) 
au răspuns afirmativ. Cu toate acestea, restul respondenților (43 %) nu aveau deloc o astfel de politică.
04 
În ceea ce privește punerea la dispoziția publicului, 56 % din respondenți au pus la dispoziția publicului politicile 
respective.
II. Simplificarea procedurilor de achiziții publice
01 
Există mai multe modalități prin care achizițiile publice pot fi simplificate și pot fi făcute mai puțin anevoioase, 
cum ar fi furnizarea de orientări cu privire la alegerea metodei de atribuire a contractelor de achiziții publice, 
utilizarea unor instrumente electronice de achiziții publice, monitorizarea participării sau realizarea unor consul -
tări ale pieței.
02 
Atunci când au fost întrebați dacă au pus la dispoziția personalului implicat în achiziții documente care să ofere 
orientări privind alegerea metodelor de atribuire a contractelor, majoritatea respondenților (60 %) au răspuns că 
au recurs la această practică.
03 
Comisia este de părere că achizițiile publice electronice au un rol esențial în simplificarea achizițiilor publice. 
Instrumentele de acest tip includ, printre altele, depunerea pe cale electronică a ofertelor, licitația electronică și Anexa II
60 Anexe 
contractarea electronică. Cu toate acestea, numai 35 % din respondenți au răspuns că au utilizat cel puțin unul 
dintre aceste instrumente.
III. Consultarea preliminară a pieței
01 
Consultarea pieței înainte de a demara un proces de achiziție este esențială pentru a putea cunoaște piața și 
pentru a pregăti cu succes un proces de achiziție. Cu toate acestea, aproape jumătate din agențiile incluse în 
sondaj fie nu au realizat niciodată o consultare a pieței, fie au recurs rar la o asemenea practică. În acest context, 
este importantă, de asemenea, utilizarea unor modele pentru consultarea pieței, însă numai trei respondenți au 
apelat la astfel de modele.
02 
Monitorizarea participării și păstrarea listelor de furnizori poate, de asemenea, contribui la înlesnirea etapei 
prealabile a procesului de achiziție publică. 15 % din respondenți au declarat că păstrează listele de furnizori și 
peste 75 % au declarat că monitorizau media de participare.
IV. Participarea
01 
De la bun început, participarea nu a reprezentat o problemă deosebită pentru respondenți, dar aceștia depun 
totuși eforturi în vederea îmbunătățirii ei. Respondenții au identificat următoarele probleme în legătură cu par -
ticiparea: un nivel scăzut al concurenței, legislația complexă și faptul că piețele locale sunt adesea de prea mici 
dimensiuni.
02 
Pentru a contracara impactul negativ al acestor probleme asupra participării, respondenții furnizează personalu -
lui lor orientări de natură etică, depun eforturi pentru a face mai puțin complexe procesele lor administrative și 
își standardizează cerințele.
V. Transparența
01 
Transparența este un element crucial pentru asigurarea imparțialității – una dintre priorități în domeniul achiziți -
ilor publice.
02 
Divulgarea informațiilor privind filialele și societățile-mamă ar putea contribui la creșterea transparenței proce -
sului, 94 % din respondenți declarându-se de acord că o astfel de cerință ar trebui să fie obligatorie.
03 
Aproape jumătate din respondenți (47 %) în continuare nu își fac publice politicile în materie de achiziții.Anexa II
61 Răspunsurile Parlamentului 
European
38
Un temei juridic care clarifică regimul pentru o consultare preliminară a pieței a fost introdus abia cu modificările 
aduse Regulamentului Financiar (RF) și normelor de aplicare și a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2016. Având în vedere 
că implicarea operatorilor economici posibil interesați în redactarea documentației de licitație a ridicat mai multe 
probleme legate de egalitatea de tratament, nediscriminare și transparență, PE a fost foarte prudent în utilizarea 
acestei posibilități, inclusiv în ceea ce privește articolul 107 din RF.
39
Parlamentul își adaptează în prezent Vademecumul privind achizițiile publice și și-a adaptat cursurile de formare, 
evidențiind recurgerea la cercetarea de piață preliminară, dar informând în același timp cu privire la riscuri și 
punând accentul pe procedurile de evitare a riscurilor.
42
Alegerea unui lot unic facilitează organizarea serviciilor înainte și în timpul sesiunii parlamentare, care este deose -
bit de intensă, având în vedere că cea mai mare parte a serviciilor se concentrează în patru zile pe lună. Acest lucru 
a permis, la rândul său, introducerea unui plan de productivitate de 1% pe an. Aceasta înseamnă că prețurile vor fi 
reduse cu 1 % pe an începând din al doilea an. Mai mult decât atât, ținând seama de numărul mare de oferte primite 
(6), lotul unic nu a redus concurența.
Parlamentul ia act de accentul pus în normele revizuite pe utilizarea loturilor și va ține seama de aceasta în orien -
tările revizuite, însă, așa cum se evidențiază și la punctul 43 din Observații, luarea unei decizii privind împărțirea pe 
loturi depinde întotdeauna de situația care determină natura prestației, ținând seama, pe de o parte, de echilibrul 
echitabil între accesul IMM-urilor și, pe de altă parte, de eficiența din punctul de vedere al costurilor.
43
Aceste achiziții pentru sume comparativ mici au fost făcute în circumstanțe excepționale, când anumite servicii au 
fost mutate într-o nouă clădire în care lucrările erau încă în curs și au reprezentat achiziții punctuale pentru satisfa -
cerea unor nevoi specifice. Mai mult decât atât, limita de 60 000 EUR a fost respectată. Nevoile viitoare ale instituției 
în acest domeniu vor fi acoperite de un contract-cadru care va fi atribuit printr-o procedură competitivă care este 
încă în curs de desfășurare.
50
Așa cum este indicat la punctul 34 din observații, prospectarea inter alia pentru clădirea în cauză a fost publicată în 
JO. Din punct de vedere juridic, modalitățile contractuale ale acestui proiect „la cheie” respectau dispozițiile aplica -
bile (articolul 121 din normele de aplicare și textul anterior, aplicabil la acea dată).
Se remarcă faptul că, în parametrii stabiliți de instituție și ținând seama de particularitățile pieței, prospectarea 
a fost cât s-a putut de largă și în limitele legale, pentru a spori participarea, ceea ce reprezintă un parametru-cheie 
în domeniul de aplicare al auditului [punctul 8 litera (b) din Sfera și abordarea auditului].
51
Serviciile Parlamentului au publicat orientări privind negocierile. Însă, atunci când desfășoară negocieri, Parlamentul 
trebuie să țină seama și de principiul proporționalității și să respecte echilibrul dintre resursele utilizate și valoarea 
contractului. Continuarea negocierilor ar putea necesita timp și resurse suplimentare, în special în cazul contractelor 
cu o valoare scăzută sau foarte scăzută.
Răspunsurile Parlamentului European 62
73
Parlamentul a stabilit deja recomandări interne, iar direcțiile generale au elaborat politici interne de utilizare a mij -
loacelor electronice pentru comunicarea cu ofertanții pentru toate contractele inferioare pragului stabilit de direc -
tivă. Depunerea ofertelor pe cale electronică prin TED se extinde treptat, iar utilizarea unei platforme cuprinzătoare 
pentru depunerea ofertelor pe cale electronică se află în etapa pregătitoare.
Până la soluționarea acestei chestiuni, utilizarea sistemului intern de poștă electronică al PE contravine, în general, 
dispozițiilor din normele de aplicare.
88
Atribuirea contractelor de achiziții publice de instituțiile UE intră în activitățile Uniunii Europene, iar petițiile în acest 
domeniu sunt admisibile în temeiul normelor.
Totuși, fiecare petiție este evaluată în mod individual, în funcție de conținutul său. În funcție de conținutul petiției, 
Comisia pentru petiții îi poate recomanda petiționarului să depună o plângere la Ombudsmanul European. În 
aceste cazuri, petiția este declarată, de obicei, admisibilă, însă petiționarul trebuie să depună personal o plângere la 
Ombudsmanul European; Ombudsmanul nu realizează anchete pentru Comisia pentru petiții.
Informațiile din această secțiune nu au scopul de a descuraja, ci vizează informarea cetățenilor cu privire la acțiunile 
ulterioare și căile de atac adecvate și accesibile în cazurile individuale, în absența unui mecanism de examinare, care 
necesită un temei juridic.
Recomandarea 1
Parlamentul a luat act de această recomandare. Instrumentul său actual de gestionare a contractelor și de raportare 
WebContracts  oferă deja posibilitatea de a colecta date, obligatorie în procedurile de negociere. O evoluție ulteri -
oară în materie de colectare a metadatelor va trebui totuși evaluată din punctul de vedere al raportului cost-eficaci -
tate, având în vedere caracterul limitat al resursele disponibile.
Recomandarea 3
A se vedea răspunsul la punctele 38 și 39 din Observații. Parlamentul își adaptează în prezent Vademecumul privind 
achizițiile publice și și-a adaptat cursurile de formare, evidențiind recurgerea la cercetarea de piață preliminară, 
informând în același timp cu privire la riscuri și punând accentul pe procedurile de evitare a riscurilor.
Recomandarea 4
Parlamentul ia act de accentul pus în normele revizuite pe utilizarea loturilor și va ține seama de aceasta în orientă -
rile revizuite, însă orice împărțire pe loturi depinde întotdeauna de situația care determină natura prestației, ținând 
seama, pe de o parte, de echilibrul echitabil între accesul IMM-urilor și, pe de altă parte, de eficiența din punctul de 
vedere al costurilor.
Recomandarea 5
Parlamentul ia act de această recomandare și va examina într-o primă etapă îmbunătățirea informațiilor oferite 
pe site-ul său în cadrul restructurării sale, aflată în etapa pregătitoare, și introducerea și extinderea unui sistem de 
depunere a ofertelor pe cale electronică.
Răspunsurile Parlamentului European 63
Recomandarea 7
Parlamentul ia act de această recomandare.
Recomandarea 9
Parlamentul ia act de această recomandare și se va axa pe actualele structuri de cooperare între serviciile sale și, așa 
cum se menționează în Observații privind JRC, pe verificările ex post . Măsurile suplimentare vor fi evaluate în confor -
mitate cu cerințele privind eficiența din punctul de vedere al costurilor și eficacitatea, așa cum se prevede în RF.
64 Răspunsurile Consiliului 
Uniunii Europene
Consiliul salută raportul Curții. Acesta aduce în discuție o serie de probleme importante în domeniul achizițiilor 
publice. Ideea care se desprinde din raport, și anume că instituțiile UE ar putea face mai multe pentru a facilita 
accesul la procedurile lor de achiziții publice, este pe deplin împărtășită. Consiliul va studia raportul cu mare grijă 
și va face tot posibilul pentru a pune în practică recomandările care îi sunt adresate. Consiliul așteaptă cu interes să 
primească observațiile finale ale Curții în timp util.
Cu privire la unele chestiuni specifice, Consiliul dorește să facă următoarele observații.
Consiliul și-a modificat normele interne privind achizițiile publice de două ori în cursul ultimului an. Prima modifi -
care a condus la o procedură simplificată și la consolidarea legalității la nivel intern. Cea de a doua modificare a fost 
făcută pentru a garanta că normele interne sunt compatibile cu noul regulament financiar. Următoarea dată când 
vor trebui modificate normele interne, Consiliul preconizează că se va putea ține seama de raportul Curții, de exem -
plu în ceea ce privește consultările pieței. Lucrările pe această temă vor începe deja. În același timp, se preconizează 
ca, de exemplu, să se elaboreze orientări privind consultarea pieței înainte de lansarea procedurii formale de achizi -
ție. Acest lucru ar trebui realizat în vederea pregătirii achiziției și pentru a informa operatorii economici cu privire la 
proiectele lor în materie de achiziții.
De asemenea, Consiliul intenționează să examineze modalități de îmbunătățire a vizibilității pe internet. Cu toate 
acestea, Consiliul constată că, potrivit raportului, la nivel interinstituțional, pare să existe un website care funcțio -
nează bine.
De asemenea, Consiliul intenționează să reflecteze asupra modului în care poate să colecteze și să analizeze date 
referitoare la numărul inițial de cereri de participare și de oferte primite care au fost luate în considerare pentru 
decizia finală de atribuire. De asemenea, ar trebui să se reflecteze cu privire la evaluările inter pares .
Împărțirea în loturi este în mod constant examinată în cadrul Consiliului și, atunci când este posibil, aceasta este 
pusă în practică. O procedură în curs (pentru IT) are 17 loturi.
Consiliul a luat act de observațiile din raport cu privire la utilizarea procedurilor restrânse. Consiliul are în vedere 
să se efectueze mai multe proceduri deschise odată cu noul regulament financiar care prevede publicarea tuturor 
documentelor de achiziție în același timp.
În ceea ce privește durata contractelor-cadru în legătură cu clădirile sale, Consiliul a luat act de observațiile Curții. 
Acest aspect a făcut obiectul unor dezbateri largi în cadrul Secretariatului General. Regulamentul financiar acceptă 
încheierea de contracte pe o perioadă mai lungă de patru ani în cazuri justificate corespunzător. Consiliul susține 
că, din motive de bună gestiune financiară și în cazurile bine justificate, în special de obiectul contractului-cadru, 
uneori o perioadă mai mare de patru ani poate fi justificată. În legătură cu contractele referitoare la clădiri, adesea 
a fost vorba de astfel de cazuri. Consiliul va continua să examineze acest aspect.
În măsura în care recomandările sunt adresate, inter alia , Consiliului, se pot face următoarele observații.
Recomandarea 1
(monitorizarea activităților de achiziții) Recomandarea este acceptată. Consiliul va reflecta asupra modalităților de 
a organiza acest lucru în practică.
Recomandarea 3
(consultările pieței) Recomandarea este acceptată. Se va emite o circulară, iar această chestiune va fi abordată în 
cadrul formării interne.
Recomandarea 4
(împărțirea în loturi) Recomandarea este acceptată. Această chestiune va face parte din orientările specifice care vor 
fi emise.
Răspunsurile Consiliului Uniunii Europene 65
Recomandarea 5
(ghișeul electronic unic comun) Recomandarea este acceptată în principiu. Consiliul va participa la toate lucrările 
inițiate în acest sens.
Recomandarea 7
(monitorizarea ex post ) Recomandarea este acceptată în principiu. Consiliul va participa la toate lucrările inițiate în 
acest sens.
Recomandarea 9
(evaluările inter pares ) Recomandarea este acceptată în principiu. Este necesară o reflecție asupra modului în care 
acestea ar putea fi organizate.
Celelalte recomandări nu sunt adresate Consiliului.
66 Răspunsurile Comisiei
Sinteză
II
Normele privind achizițiile publice din Regulamentul financiar (RF) și normele de aplicare a acestuia, astfel cum au 
fost modificate recent, sunt, în cea mai mare parte, în concordanță cu directivele. Divergențele se referă, în cea mai 
mare parte, la norme mai stricte având la bază principiul bunei gestiuni financiare.
În cazul unei diferențe semnificative, în considerente este prezentată o explicație, după caz. Un exemplu în acest 
sens este considerentul 23 din normele de aplicare cu privire la distincția dintre criteriile de selecție și criteriile de 
atribuire.
V
Scopul revizuirii din 2015 a fost de a alinia normele privind achizițiile publice cu directivele din 2014. Simplificarea și 
clarificarea directivelor sunt reflectate în normele revizuite.
Obiectivul privind extinderea concurenței rămâne unul dintre principiile directoare ale achizițiilor publice. Cu toate 
acestea, obiectivul de a ajunge la operatorii economici vizați, în special IMM  -urile, nu ar trebui să împiedice realiza -
rea de economii de scară și trebuie să fie pus în balanță cu principiul bunei gestionări financiare prevăzut de Regu -
lamentul financiar, precum și cu principiul egalității de tratament între ofertanți, care trebuie să se aplice tuturor 
întreprinderilor, indiferent de dimensiunea acestora.
VI
Opțiunile procedurale ar trebui să se bazeze pe o abordare echilibrată, care să țină seama nu numai de concurența 
cât mai largă, ci și de alte principii aplicabile achizițiilor publice: buna gestiune financiară, transparența, proporțio -
nalitatea, egalitatea de tratament și nediscriminarea.
Normele referitoare la achizițiile publice asociază în mod clar alegerea procedurii cu valoarea contractului (și, în 
unele cazuri, cu obiectul său) în aplicarea principiului proporționalității.
Comisia atrage atenția asupra dispozițiilor aplicabile începând din 1  ianuarie  2016 privind consultarea preliminară 
a pieței, introdusă la articolul 105 din Regulamentul financiar, care urmează să se desfășoare, dacă este cazul, având 
în vedere obiectul contractului. De asemenea, împărțirea pe loturi trebuie să fie avută în vedere numai dacă este 
cazul, astfel cum se prevede la articolul 102 alineatul (2) din Regulamentul financiar, și este adesea aplicată de către 
serviciile Comisiei.
VII
Informația nu este pe deplin armonizată, întrucât procedurile de achiziții publice sunt descentralizate în cadrul 
Comisiei.
Cu toate acestea, Comisia se angajează să ofere servicii online centrate pe utilizator și eficiente și pregătește în pre -
zent pagini centralizate îmbunătățite privind finanțarea, în cadrul programului său de transformare digitală pentru 
site-uri internet (a se vedea răspunsurile Comisiei la punctele 58 și 59).
În plus, instituțiile utilizează același site internet ca statele membre ( Tenders Electronic Daily  – TED) pentru achizițiile 
mari și oferă un punct de intrare1 pentru achizițiile sub pragul prevăzut în Directiva privind achizițiile publice.
În ceea ce privește funcția de căutare pe site-ul TED, vă rugăm să consultați răspunsul Comisiei la punctul 106.
1 http://ec.europa.eu/contracts_grants/contracts_ro.htm
Răspunsurile Comisiei 67
În plus, Comisia lucrează în prezent la punerea în aplicare a unui sistem de achiziții publice electronice de la un 
capăt la altul pentru gestionarea procedurilor de achiziții și contracte (de la publicarea cererii de ofertă la plata 
facturilor, cu o serie de module intermediare). Punerea în aplicare a unui astfel de sistem, care să fie utilizat de către 
toate serviciile Comisiei, va contribui la facilitarea accesului operatorilor economici la procedurile de achiziții publice 
și va spori transparența.
VIII
Căile de atac administrative și judiciare sunt incluse în documentele de achiziții publice și în notificarea rezultatelor 
procedurilor de achiziții publice. Informațiile cu privire la atribuirea contractelor se publică pe site-ul TED sau pe 
site-ul autorităților contractante. Comisia și agențiile executive publică informații relevante privind beneficiarii fon -
durilor UE în sistemul de transparență financiară (STF), în conformitate cu principiul transparenței enunțat la artico -
lul 35 din Regulamentul financiar.
IX (a)
În măsura în care o vizează, Comisia acceptă parțial această recomandare și o va pune în aplicare, astfel cum se pre -
cizează mai jos și se explică în răspunsul la recomandarea 1.
Comisia va efectua o analiză cost-beneficiu pentru a evalua fezabilitatea, costurile și posibilele beneficii din centrali -
zarea informațiilor privind achizițiile publice în scopul monitorizării participării. Acțiunea, astfel cum a fost recoman -
dată, va fi pusă în aplicare în funcție de rezultatele evaluării respective.
Întrucât achizițiile publice sunt descentralizate în cadrul Comisiei la nivelul ordonatorilor de credite, nu există niciun 
sistem centralizat de informații privind procedurile de achiziții publice pentru a monitoriza participarea și nu există 
nicio obligație legală de a face acest lucru.
IX (b)
Comisia acceptă parțial această recomandare, astfel cum se explică în răspunsul la recomandarea 2.
Comisia acceptă partea recomandării privind propunerea unui cadru unic de reglementare.
Unul dintre pilonii principali ai viitoarei propuneri de revizuire a Regulamentului financiar din 2016 este propune -
rea unui „cadru de reglementare unic”, care ar îmbunătăți lizibilitatea generală și ar putea conduce la reducerea 
substanțială a textului, în deplină conformitate cu conceptul unei mai bune reglementări.
Acest cadru de reglementare unic va consolida, într-un act legislativ unic, atât normele în materie de achiziții 
publice prevăzute în prezent în Regulamentul financiar, cât și normele de aplicare mai detaliate aferente. În plus, 
dispozițiile specifice referitoare la achizițiile publice din cadrul acțiunii externe, incluse în prezent în partea a doua 
din Regulamentul financiar, vor fuziona cu normele generale privind achizițiile publice pentru a facilita lizibilitatea 
pentru toți operatorii economici.
Comisia nu acceptă partea din recomandare care se referă la participarea IMM-urilor. Comisia consideră că Regula -
mentul financiar nu este un instrument de politică în acest scop și, prin urmare, nu ar trebui să încurajeze în mod 
proactiv participarea IMM-urilor.
În ceea ce privește regimul lingvistic și studiul de prospectare a pieței, Comisia nu acceptă recomandarea (a se 
vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la recomandarea 2).
Răspunsurile Comisiei 68
IX (c)
Astfel cum s-a explicat în răspunsul său la recomandarea 3, Comisia acceptă parțial partea din recomandare care se 
referă la utilizarea proactivă a consultărilor preliminare ale pieței atunci când este adaptată la procedura de licitație 
care urmează să fie lansată, pentru pregătirea procedurii de achiziție, aceasta fiind deja pusă în aplicare de către 
Comisie în anumite domenii precum achiziționarea sau închirierea proiectelor de bunuri imobile [în conformitate cu 
metodologia detaliată în COM(2008) 2299] și dezafectarea.
Cu toate acestea, Comisia consideră că analiza preliminară a pieței nu ar trebui să fie utilizată pentru a informa ope -
ratorii economici cu privire la planurile și cerințele în materie de achiziții publice, ținând seama de riscul de denatu -
rare a concurenței.
IX (d)
În măsura în care este vizată de aceasta, Comisia acceptă parțial această recomandare, astfel cum s-a explicat în 
răspunsul Comisiei la recomandarea 4.
Împărțirea în loturi este justificată pentru a spori concurența, dar această repartizare trebuie să fie pusă în balanță 
cu principiul bunei gestiuni financiare prevăzut în Regulamentul financiar. Contractele mari pot conduce la reali -
zarea unor economii de scară (prețuri mai mici) și la o administrare simplificată (un număr mai mic de contracte de 
gestionat).
IX (e)
În măsura în care este vizată de aceasta, Comisia acceptă această recomandare ca un obiectiv pe termen lung și o va 
pune în aplicare, astfel cum se precizează mai jos și astfel cum s-a explicat în răspunsul Comisiei la recomandarea 5.
Comisia va efectua o evaluare pentru a analiza fezabilitatea, costurile și posibilele beneficii ale unui astfel de sistem. 
Acțiunea, astfel cum a fost recomandată, va fi pusă în aplicare în funcție de rezultatele evaluării respective și cu 
acordul celorlalte instituții.
Comisia subliniază că punerea în aplicare parțială a recomandării formulate de Curte în ceea ce privește procedu -
rile de achiziții publice ale Comisiei a început deja. Astfel cum se explică în răspunsurile sale la punctele 58-62, în 
cadrul programului de raționalizare a conținutului web – transformarea digitală, Comisia a început deja să lucreze la 
transformarea conținutului online dintr-o structură bazată pe organigramă într-una tematică. Această structură va 
include tema „finanțare, licitații”, care este deja în curs de elaborare.
Accesul la oportunități de afaceri și la documentele de achiziții publice relevante este disponibil prin intermediul 
instrumentelor și platformelor existente – TED și TED eTendering, care oferă acces la anunțurile de achiziții publice și 
la documentele de achiziții publice ale instituțiilor. Comisia va evalua în ce măsură ar putea fi prevăzute alte ele -
mente pentru a oferi acces la o gamă largă de informații, ținând seama de constrângerile legate de resursele buge -
tare și umane.
IX (f)
Astfel cum s-a explicat în răspunsul său la recomandarea 6, Comisia nu acceptă această recomandare.
Comisia consideră că nu este necesar să propună modificări la Regulamentul financiar în ceea ce privește examina -
rea plângerilor.
Regulamentul financiar prevede deja faptul că ofertanții respinși sunt informați cu privire la motivele și justificarea 
în detaliu a respingerii ofertei lor, iar aceștia pot solicita informații suplimentare în conformitate cu articolul 113 
alineatul (3) din Regulamentul financiar și cu articolul 161 alineatul (2) din normele de aplicare. Astfel de cereri sunt 
supuse unui termen strict: autoritatea contractantă trebuie să furnizeze informațiile în cel mai scurt timp posibil și, 
în orice caz, în termen de 15 zile de la primirea solicitării.
Răspunsurile Comisiei 69
IX (g)
În măsura în care o vizează, Comisia acceptă parțial această recomandare și va evalua în ce măsură TED eTendering 
poate asigura colectarea rentabilă a acestor date, astfel cum s-a explicat în răspunsul Comisiei la recomandarea 7.
IX (h)
Comisia acceptă această recomandare.
OLAF se află în prezent într-o fază tranzitorie în ceea ce privește îmbunătățirea capacității sale de raportare și 
analize. Noul sistem de gestionare a conținutului (SGC) al OLAF este prevăzut a fi pus în aplicare până în iulie 2016. 
Modulul prevăzut pentru statistici și rapoarte va fi disponibil cu o publicare ulterioară în 2017. Între timp, OLAF 
explorează posibilitățile de îmbunătățire a utilizării actualelor instrumente și opțiuni de raportare.
IX (i)
În măsura în care este vizată de aceasta, Comisia acceptă această recomandare, cu condiția ca evaluarea inter pares  
să fie efectuată în funcție de nevoi și să nu devină un proces permanent care ar necesita resurse bugetare și/sau 
umane suplimentare.
Introducere
02
Instituțiile UE sunt obligate, de asemenea, să aplice principiul bunei gestiuni financiare, precum și principiile trans -
parenței, proporționalității, egalității de tratament și nediscriminării.
06
Vademecumul Comisiei privind achizițiile publice este disponibil pentru toate celelalte instituții, organisme, oficii și 
agenții ale Uniunii.
Observații
17
Actualul sistem de gestionare a cazurilor al OLAF aflat în vigoare este în primul rând un instrument de gestionare 
și, prin urmare, în acesta este disponibil doar un mic număr de rapoarte predefinite. Orice rapoarte suplimentare 
sau analize mai complexe, cum ar fi cea solicitată de Curte, trebuie să fie întocmite manual și, prin urmare, necesită 
resurse care, din păcate, nu sunt disponibile în prezent.
23
Comisia subliniază că nu există nicio legătură automată între numărul de oferte și existența concurenței.
Răspunsurile Comisiei 70
26
Scopul revizuirii din 2015 a fost de a alinia normele privind achizițiile publice cu directivele privind achizițiile publice 
din 2014. Simplificarea și clarificarea din directive sunt reflectate în Regulamentul financiar revizuit (RF) și în nor -
mele de aplicare a acestuia modificate în 2015.
Unul dintre pilonii principali ai viitoarei propuneri de revizuire a Regulamentului financiar din 2016 este propunerea 
unui „cadru de reglementare unic”, care va îmbunătăți lizibilitatea generală, va reduce dimensiunea textului și va 
viza în principal simplificarea, în deplină conformitate cu conceptul unei mai bune reglementări.
Acest cadru de reglementare unic va consolida, într-un act legislativ unic, atât normele în materie de achiziții 
publice prevăzute în prezent în Regulamentul financiar, cât și normele de aplicare mai detaliate aferente. În plus, 
dispozițiile specifice referitoare la achizițiile publice din cadrul acțiunii externe, incluse în prezent în partea a doua 
din Regulamentul financiar, vor fuziona cu normele generale privind achizițiile publice pentru a facilita lizibilitatea 
pentru toți operatorii economici.
27
Viitoarea propunere de revizuire a Regulamentului financiar din 2016 va crea un set comun de norme care urmează 
să fie aplicate mai mult decât unui singur instrument bugetar (achiziții, granturi, premii etc.) cu scopul de a elimina 
divergențele nejustificate, de a armoniza dispozițiile și de a îmbunătăți lizibilitatea textului. Dispozițiile referitoare 
la o bună administrare nu se aplică numai achizițiilor publice și ar trebui să fie transferate în acest set comun de 
norme.
29
Normele referitoare la achizițiile publice din Regulamentul financiar și normele de aplicare a acestuia, astfel cum au 
fost modificate recent, sunt, în general, în concordanță cu directivele. Divergențele se referă, în cea mai mare parte, 
la norme mai stricte având la bază principiul bunei gestiuni financiare.
În cazul unei diferențe semnificative, în considerente este prezentată o explicație, după caz. Un exemplu în acest 
sens este considerentul 23 din normele de aplicare cu privire la distincția dintre criteriile de selecție și criteriile de 
atribuire.
30
Regulamentul financiar nu este instrumentul adecvat pentru a viza anumiți operatori economici.
Egalitatea de tratament ar trebui să se aplice tuturor întreprinderilor, indiferent de dimensiunea acestora. Scopul 
normelor în materie de achiziții publice în temeiul Regulamentului financiar nu este de a promova un anumit obiec -
tiv de politică. IMM-urile, la fel ca alți operatori economici, pot participa la procedurile de achiziții în calitate de 
ofertant unic sau în cadrul unei oferte comune sau în calitate de subcontractanți.
IMM-urile sunt favorizate, de facto , de simplificare și de norme mai puțin stricte, chiar dacă acestea nu sunt mențio -
nate în mod expres.
De asemenea, vă rugăm să consultați secțiunea IX litera (b).
31
Acesta este motivul pentru care pregătirea procedurii și măsurile de publicitate trebuie să fie separate în mod clar în 
normele privind achizițiile publice.
Pe lângă riscul de denaturare a concurenței, egalitatea de tratament nu ar fi respectată în cazul în care unii opera -
tori economici contactați pentru consultarea preliminară a pieței ar avea acces la o informare anticipată cu privire la 
achizițiile planificate.
Răspunsurile Comisiei 71
Normele privind achizițiile publice asigură măsurile de publicitate necesare pentru contractele de publicitate, cu 
respectarea deplină a principiului egalității de tratament.
Publicarea programelor de lucru anuale și multianuale și a deciziilor de finanțare ale Comisiei facilitează și mai mult 
accesul la informații pentru operatorii economici.
32
În conformitate cu articolul 134 alineatul (1) litera (g) din normele de aplicare, instituțiile pot recurge la o procedură 
de negociere fără publicarea prealabilă a unui anunț de participare „pentru contracte de construcții, după prospec -
tarea pieței locale”.
Comisia a adoptat o metodologie pentru punerea în aplicare a acestor dispoziții [C(2008) 2299], pentru a spori gra -
dul de informare a pieței și transparența. Astfel, piața este informată cu privire la nevoile imobiliare ale Comisiei și la 
anunțurile de prospectare.
În prezent, această metodologie este în curs de revizuire pentru a se remedia dificultățile de pe piața imobiliară 
actuală, asigurând în același timp transparența și garantând egalitatea de tratament.
34
În ultimii patru ani, au fost lansate trei proceduri de prospectare imobiliară în Luxemburg, inclusiv prospectarea mai 
multor clădiri pentru mutarea din clădirea Jean Monnet. Pentru toate aceste proceduri de prospectare imobiliară s-a 
aplicat derogarea prevăzută de [C(2008) 2299] și anunțurile de prospectare imobiliară nu au fost publicate în Jurna -
lul Oficial al Uniunii Europene. Comitetul imobiliar a emis un aviz pozitiv cu privire la aceste derogări.
35
Comisia consideră că nu este necesar să se stabilească un regim lingvistic specific la nivelul Regulamentului finan -
ciar, având în vedere că există o legislație europeană generală – Regulamentul nr. 1/1958 – care a definit regimul 
lingvistic al instituțiilor și care se aplică, de asemenea, în cazul procedurilor de achiziții publice.
36
Opțiunile procedurale trebuie efectuate ținând seama de valoarea și obiectul contractului, respectând normele 
aplicabile în materie de achiziții publice.
Răspuns comun al Comisiei la punctele 37-40
Consultarea preliminară a pieței este reglementată în conformitate cu „pregătirea procedurii”. Atunci când este 
necesar, principalul său scop este de a colecta informații despre piață pentru redactarea caietului de sarcini cores -
punzător și estimarea corectă a valorii contractului. Utilizarea consultării pieței ca instrument de informare preala -
bilă implică riscul de a afecta concurența.
Informarea operatorilor economici cu privire la planurile de achiziții este reglementată de „măsuri de publicitate”. 
Informațiile prealabile, publicitatea ex ante  și alte forme de publicitate furnizează informații privind planificarea și 
lansarea procedurilor de achiziții în condiții de egalitate.
Răspunsurile Comisiei 72
Publicarea programului de lucru anual și multianual și a deciziilor de finanțare ale Comisiei facilitează și mai mult 
accesul la informații pentru operatorii economici.
Consultarea preliminară a pieței este relevantă în mod special pentru achizițiile atipice sau nerepetitive.
Contactarea eventualilor ofertanți implică riscul de a încălca principiile egalității de tratament și transparenței și 
poate afecta concurența loială.
Legiuitorul a făcut obligatorie analiza de piață în cazul specific al parteneriatelor pentru inovare, acolo unde obiec -
tivul este de a finanța activități de cercetare și atunci când consultarea pieței va avea drept obiectiv asigurarea 
faptului că produsul nu există încă pe piață.
42
Împărțirea pe loturi este utilizată pe scară largă, în practică, de către Comisie, însă numai dacă este cazul, în confor -
mitate cu articolul 102 din Regulamentul financiar și articolul 168 din NAP , astfel cum a fost modificat recent.
Opțiunile procedurale ar trebui să se bazeze pe o abordare echilibrată, care să țină seama atât de concurența cât 
mai extinsă posibil, cât și de alte principii aplicabile achizițiilor publice: buna gestiune financiară, transparența, pro -
porționalitatea, egalitatea de tratament și nediscriminarea.
Caseta 4 – Cazuri în care contractele ar fi putut fi fragmentate în loturi – Al doilea 
paragraf
Comisia consideră că, pentru acest contract, utilizarea loturilor nu reprezintă o opțiune din următoarele motive:
– trebuie să existe un ghișeu unic pentru sesizări și un singur instrument de gestiune pentru alocarea sesizărilor 
către experți;
– atribuirea sesizărilor către experți se bazează pe o combinație de mai multe criterii: limba de redactare a sesiză -
rilor, precum și limba aleasă pentru a răspunde, cunoștințele juridice specifice pentru anumite aspecte, precum 
și statul membru (statele membre) în cauză (trebuie remarcat că anumite sesizări se referă la mai mult de un stat 
membru). Prin urmare, divizarea contractului în loturi în funcție de criterii geografice fără echivoc sau de altă 
natură nu a fost posibilă, nici de dorit;
– colaborarea cu mai mult de un contractant ar putea conduce la diferențe în ceea ce privește prețul unitar care 
trebuie plătit de către Comisie, ceea ce poate fi perceput ca o nedreptate, poate crea tensiuni și poate afecta 
buna cooperare;
– în cazul în care loturile sunt interdependente, trebuie să se țină seama de riscul de a afecta executarea contrac -
tului (riscul de întârziere a execuției prin diluarea responsabilității).
44
În mod similar cu Regulamentul financiar, în Directiva 2014/24/UE privind achizițiile publice se consideră, de aseme -
nea, că procedurile deschise și restrânse sunt echivalente.
46
Termenele sunt, într-adevăr, ușor mai lungi într-o procedură în două etape, dar această diferență poate fi neglijabilă 
în comparație cu durata totală a procedurii.
Răspunsurile Comisiei 73
În ceea ce privește evaluarea criteriilor, flexibilitatea a fost introdusă în Regulamentul financiar revizuit (2015), care 
prevede că nu trebuie acordată o importanță deosebită ordinii care trebuie urmată atunci când se evaluează criteri -
ile de excludere, de selecție și de atribuire.
Cu toate acestea, este evident că în procedurile în două etape va fi întotdeauna necesar să se verifice mai întâi crite -
riile de excludere și de selecție, întrucât aceasta este baza pentru selecția candidaților care vor fi invitați să depună 
o ofertă.
47
Comisia subliniază în orientările sale interne că acordarea unei perioade mai lungi pentru licitații ar putea, în princi -
piu, să favorizeze participarea indiferent de procedurile alese și de termenele minime stabilite în Regulamentul de 
procedură.
51
Negocierea nu a fost indicată ca o obligație pentru autoritatea contractantă sau ca un drept al ofertantului. Se poate 
decide asupra negocierii doar ținând cont de ofertele primite.
52
Este de așteptat din partea ofertanților, în contextul unei proceduri de licitație competitive, ca aceștia să își prezinte 
cea mai bună ofertă de la bun început. În cazul în care ofertele depuse sunt de o calitate suficientă și sub bugetul 
preconizat, inițierea de negocieri, mai ales în ceea ce privește contractele cu valoare mică, ar fi disproporționată 
având în vedere timpul și resursele necesare atât pentru autoritatea contractantă, cât și pentru ofertanți.
53
Autoritatea contractantă nu ar trebui să se angajeze să negocieze ofertele primite în toate cazurile, ci doar în cazul 
în care acest lucru este considerat adecvat și necesar. În orice caz, principiul egalității de tratament trebuie să fie 
respectat întotdeauna.
58
Observațiile Curții cu privire la importanța unei bune vizibilități a activităților de achiziții publice este în concor -
danță cu rezultatele unui studiu recent realizat de Comisie pentru a înțelege cele mai importante motive pentru 
care oamenii doresc să interacționeze online cu Comisia. „Finanțarea și licitațiile” (inclusiv procedurile de achiziții 
publice) au fost identificate drept unul dintre cele mai importante motive.
Transparența procesului de achiziții publice și rezultatul acestuia au fost identificate ca un important obiectiv 
instituțional pentru Comisie, prin intermediul unor interviuri cu 12 dintre direcțiile generale (DG-uri) și agențiile 
executive.
Răspuns comun al Comisiei la punctele 59-62
Comisia ia act de analiza Curții în ceea ce privește site-urile internet ale serviciilor sale din perspectiva unei proce -
duri de achiziții publice și va lua în considerare observațiile formulate în cadrul programului de transformare digitală 
prezentate mai jos.
Comisia a demarat în 2013 o inițiativă ambițioasă denumită „Raționalizarea conținutului web – transformarea digi -
tală” pentru a îmbunătăți comunicarea sa digitală externă. Obiectivele generale ale inițiativei sunt de a aduce mai 
multă coerență, atât în mesaje, cât și în navigare/aspect și experiență, relevanța pentru utilizatori și rentabilitatea 
prezenței online a Comisiei.
Răspunsurile Comisiei 74
Comisia va ține seama de observațiile Curții de Conturi referitoare la site-ul oficial al UE și revizuirea paginilor rele -
vante de pe site-ul europa.eu în ceea ce privește structura și conținutul noii prezențe pe internet a Comisiei, în curs 
de elaborare, pentru a evita duplicarea și pentru a asigura coerența. O primă versiune beta/test a noului site internet 
este disponibilă online accesând linkul beta.ec.europa.eu , aceasta incluzând un conținut cu o structură nouă privind 
achizițiile publice – a se vedea punctul 58 ( http://beta.ec.europa.eu/funding-tenders_en ).
60
Site-ul internet cu conținut nou va înlocui actuala pagină centrală pentru achiziții publice2 menționată de Curte.
Caseta 8 – Exemple de rezultate nesatisfăcătoare obținute în urma căutărilor în TED cu 
privire la anunțuri de participare în curs
Această problemă poate avea două cauze:
1. problemă de grupare a codului CPV; a existat, într-adevăr, o problemă în ceea ce privește modul în care a funcționat 
TED, care între timp a fost corectată pentru a permite căutarea doar în funcție de cod;
2. eroare de introducere a codului CPV de către autoritatea contractantă: datele introduse de către autoritatea con -
tractantă sunt incorecte, ceea ce are un impact negativ în ceea ce privește rezultatele căutării.
Prima cauză posibilă a fost deja corectată.
După o analiză preliminară, se pare că erorile ar fi fost cauzate de greșeli la introducerea datelor. Comisia va analiza 
mai departe problema și va lua măsurile necesare.
În ceea ce privește rezultatele referitoare la Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE), ar trebui remarcat faptul 
că, în trecut, SEAE a fost considerat ca fiind o entitate dependentă de Consiliu (prin urmare, o căutare utilizând ter -
menul „Consiliu” ar trebui să includă, de asemenea, anunțuri privind SEAE). Ulterior, s-a decis că SEAE ar trebui să fie 
tratată ca o entitate autonomă. Anunțurile precedente ale SEAE continuă să fie legate de Consiliu.
Caseta 9 – Exemple de coduri CPV incorecte utilizate de Comisie
Rezultatele căutării depind în mare măsură de introducerea corectă a datelor de către autoritățile contractante. 
Cazurile menționate se referă la situațiile în care codul ales de autoritatea contractantă a fost necorespunzător.
72
În 2015, serviciul de depunere electronică a fost introdus în șase direcții generale/agenții (fiecare dintre acestea au 
lansat cel puțin o cerere de oferte prin intermediul serviciului de depunere electronică în cursul anului). Introduce -
rea depunerii electronice va continua (alte 10 direcții generale/agenții sunt prevăzute în 2016).
78
În ceea ce privește instituțiile UE, Comisia consideră că instituirea unui organism de control extrajudiciar, în plus față 
de mecanismul de revizuire deja existent prevăzut în Regulamentul financiar, nu este nici necesară, nici oportună, 
întrucât aceasta ar genera costuri disproporționate pentru prestațiile solicitate.
2 http://ec.europa.eu/contracts_grants/contracts_en.htm
Răspunsurile Comisiei 75
Regulamentul financiar prevede deja faptul că ofertanții respinși sunt informați cu privire la motivele și justificarea 
detaliată a respingerii ofertei lor, iar aceștia pot solicita informații suplimentare în conformitate cu articolul 113 
alineatul (3) din Regulamentul financiar și articolul 161 alineatul (2) din normele de aplicare. Astfel de cereri sunt 
supuse unui termen strict: autoritatea contractantă trebuie să furnizeze informațiile în cel mai scurt timp posibil și, 
în orice caz, în termen de 15 zile de la primirea solicitării.
În plus, ori de câte ori un act care lezează drepturile candidaților sau ofertanților este adus la cunoștința operatorilor 
economici în cadrul unei proceduri de achiziții publice (de exemplu, respingerea), notificarea se referă la căile de 
atac disponibile (plângere depusă la Ombudsman și controlul judiciar).
Comisia consideră că numărul limitat de acțiuni în fața Tribunalului care se referă la achizițiile publice efectuate de 
către instituțiile Uniunii (17) și faptul că despăgubiri pentru presupusele prejudicii sunt rareori acordate de Curte 
reprezintă indicatori puternici ai faptului că sistemul existent este eficient și adecvat scopului. Prin urmare, institu -
irea căilor de atac rapide propuse nu numai că nu este necesară, dar ar reprezenta o măsură disproporționată, care 
nu este în conformitate cu rentabilitatea și o utilizare judicioasă a resurselor administrative.
79
Transmiterea de cereri sau observații autorității contractante (în temeiul Regulamentului financiar) și cererea de 
revizuire adresată autorității contractante [în temeiul articolului 1 alineatul (5) din directivele privind căile de atac] 
sunt acțiuni diferite, întrucât numai cea din urmă este, în temeiul directivelor privind căile de atac, o condiție preala -
bilă pentru solicitarea unei revizuiri efectuate de un organism independent extern.
Consecințele unor astfel de acțiuni asupra semnării contractului sunt, prin urmare, diferite:
– în temeiul directivelor privind căile de atac: cererea de reexaminare suspendă din oficiu semnarea contractului 
pentru ca revizuirea să fie eficace;
– în temeiul Regulamentului financiar: în urma evaluării acestor cereri sau observații, autoritatea contractantă 
poate suspenda semnarea contractului, în cazul în care acesta este un răspuns adecvat la cereri sau observații. 
O suspendare sistematică pentru orice tip de cerere sau observații formulate de ofertanții declarați necâștigători 
în termenul suspensiv ar fi fost disproporționată, întrucât o astfel de suspendare este decisă de către autori -
tatea contractantă de la caz la caz și atunci când acest lucru este justificat de natura cererilor sau observațiilor 
prezentate.
90
Achizițiile publice sunt descentralizate în cadrul Comisiei la nivelul fiecărui ordonator de credite competent. Nu 
există nicio obligație legală pentru un „repertoriu unic”, prin urmare nu există credite bugetare pentru a dezvolta 
un astfel de sistem. În funcție de valoare, informațiile cu privire la atribuirea contractelor se publică în TED sau pe 
site-ul autorităților contractante (sau sunt puse la dispoziție prin sistemul de transparență financiară pentru Comisie 
și agențiile executive), în conformitate cu normele de publicitate. Cu toate acestea, sistemul de transparență finan -
ciară are ca obiectiv furnizarea de informații privind beneficiarii fondurilor UE, și nu cu privire la instrumentul de 
execuție bugetară specifică din care a fost finanțat sau la tipul de cheltuieli suportate de fonduri.
91
Există deja o platformă care servește acest scop, și anume baza de date TED. Comisia este de acord că această bază 
de date este un punct de intrare adecvat pentru informațiile privind achizițiile publice deoarece conține o mulțime 
de informații, inclusiv documente de achiziții publice prin intermediul sistemului de licitație electronică eTendering. 
Printre acestea se numără proiectul de contract care urmează să fie semnat cu ofertantul câștigător. De asemenea, 
ofertele fac parte din contractul final, dar Comisia le tratează ca documente confidențiale în conformitate cu arti -
colul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 (în cazul în care divulgarea conținutului ar putea aduce 
atingere protecției intereselor comerciale ale unei persoane fizice sau juridice).
Răspunsurile Comisiei 76
92
Ar trebui remarcat că, deși utilizarea sistemului de licitație electronică eTendering nu este în prezent obligatorie, 
toate direcțiile generale ale Comisiei și toate instituțiile sunt încurajate să folosească această aplicație.
Funcționalitatea pentru a descărca documentele aferente procedurii de ofertare de pe platforma TED eTendering 
a fost modificată începând cu luna ianuarie 2016. Opțiunea implicită oferită de sistem permite descărcarea docu -
mentelor după termenul-limită de depunere a ofertelor. Este la latitudinea autorităților contractante să aleagă să 
renunțe la aceasta.
94
În ceea ce privește raportarea, rezumatul rapoartelor anuale de activitate menționate la articolul 66 alineatul (9) din 
Regulamentul financiar conține, în anexă, o listă a procedurilor de negociere fără publicarea prealabilă a unui anunț 
de participare. A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 90.
97
Ca un catalog de metadate, portalul de date deschise înregistrează seturile de date TED existente prin intermediul 
site-ului TED, precum și unele seturi de date derivate elaborate de DG Piață Internă, Industrie, Antreprenoriat și 
IMM -uri (DG GROW) a Comisiei.
99
Comisia furnizează, prin serviciul financiar central al DG Buget (DG BUDG), informații centrale, orientări și modele, 
precum și servicii de asistență și de formare privind procedurile de achiziții publice, care sunt deschise pentru și, în 
general, sunt utilizate de către autoritățile contractante – nu numai de către serviciile Comisiei, ci și de alte instituții, 
organisme și agenții ale UE. Informațiile și documentele furnizate includ recomandări și evidențiază cele mai bune 
practici.
Există deja alte foruri pentru schimbul de informații între Comisie și autoritățile contractante ale Uniunii, în special 
rețeaua de unități finanțe (RUF), care se reunește o dată pe lună, și rețeaua NAPO a responsabililor cu achizițiile 
publice din cadrul agențiilor, care cuprinde, de asemenea, agențiile descentralizate și alte organisme ale Uniunii 
(PPP) și care se întrunește cel puțin o dată pe an.
Comisia consideră că un schimb mai structurat de cele mai bune practici ar fi util în special pentru procedurile cu 
valori mari. Cu toate acestea, organizarea în mod permanent a evaluărilor inter pares  sugerate ar necesita resurse 
bugetare și umane suplimentare care nu sunt disponibile în prezent. Ar putea fi organizate reuniuni ad-hoc care să 
se desfășoare ad-hoc, ori de câte ori este necesar.
Concluzii și recomandări
101
Accesul la procedurile de achiziții publice ale autorităților contractante este acordat prin măsuri de publicitate în 
conformitate cu normele aplicabile. În plus, procedurile de achiziții publice derulate de Comisie sunt descentralizate 
(a se vedea răspunsurile Comisiei la punctul VII, la punctele 58-72 și la recomandarea 1).
103
Comisia subliniază că nu există nicio obligație juridică pentru un astfel de control.
Răspunsurile Comisiei 77
În orice caz, având în vedere că operatorii economici pot participa la o cerere de oferte în moduri diferite (prin inter -
mediul ofertelor comune sau cu subcontractanți), monitorizarea numărului de cereri de participare sau de oferte nu 
poate furniza informații complete cu privire la componența candidaților sau ofertanților.
Recomandarea 1
În măsura în care o vizează, Comisia acceptă parțial această recomandare și o va pune în aplicare, astfel cum se 
precizează mai jos.
Având în vedere sarcina administrativă semnificativă care ar rezulta din stabilirea acestui sistem centralizat de infor -
mații, precum și insuficiența resurselor, Comisia va efectua o analiză cost-beneficiu pentru a evalua fezabilitatea, 
costurile și posibilele beneficii din centralizarea informațiilor privind achizițiile publice în scopul monitorizării parti -
cipării. Acțiunea, astfel cum a fost recomandată, va fi pusă în aplicare în funcție de rezultatele evaluării respective.
Întrucât achizițiile publice sunt descentralizate în Comisie la nivelul ordonatorilor de credite, nu există niciun sistem 
centralizat de informații privind procedurile de achiziții publice pentru a monitoriza participarea. Nu există nicio 
obligație juridică în acest sens, nici resursele bugetare și umane necesare pentru o astfel de analiză a datelor la scară 
largă.
Nivelul de participare la procedurile de achiziții publice poate depinde de diverși factori. Prin urmare, numărul de 
oferte sau numărul de oferte admisibile nu ar constitui ca atare indicatori valabili pentru demonstrarea accesibili -
tății activităților de achiziții publice. Pentru orice tip de procedură și tip de achiziție (servicii, aprovizionare, lucrări, 
clădiri) nu există nicio restricție asupra operatorilor economici în ceea ce privește modul în care participă la o proce -
dură de cerere de oferte (prin oferte comune sau în calitate de subcontractant). Prin urmare, numărul de oferte nu 
poate furniza în mod sistematic informații complete cu privire la numărul de operatori economici participanți.
104
Scopul revizuirii din 2015 a fost de a alinia normele privind achizițiile publice cu directivele din 2014. Simplificarea și 
clarificarea în directive sunt reflectate în Regulamentul financiar revizuit și în normele de aplicare, astfel cum au fost 
modificate în 2015, iar îmbunătățiri suplimentare vor fi reflectate în următoarea propunere de revizuire a Regula -
mentului financiar din 2016.
104 (a)
A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 26.
104 (b)
Comisia consideră că devierile sunt explicate în considerentele din Regulamentul financiar, atunci când este necesar.
104 (c)
Egalitatea de tratament ar trebui să se aplice tuturor întreprinderilor, indiferent de dimensiunea acestora. Scopul 
normelor în materie de achiziții publice din cadrul Regulamentului financiar nu este de a promova un anumit obiec -
tiv de politică. IMM-urile, la fel ca alți operatori economici, pot participa la procedurile de achiziții în calitate de 
ofertant unic sau în cadrul unei oferte comune sau în calitate de subcontractanți.
IMM-urile sunt favorizate, de facto , de simplificare și de norme mai puțin stricte, chiar dacă acestea nu sunt mențio -
nate în mod expres.
104 (e)
Nu este necesar să se prevadă un regim lingvistic specific la nivelul Regulamentului financiar, întrucât politica ling -
vistică aplicabilă decurge în mod direct din Regulamentul nr. 1/1958.
Răspunsurile Comisiei 78
Recomandarea 2
Comisia acceptă parțial această recomandare.
Comisia acceptă partea recomandării privind propunerea unui cadru unic de reglementare.
Într-adevăr, unul dintre pilonii principali ai viitoarei propuneri de revizuire a Regulamentului financiar din 2016 este 
propunerea unui „cadru de reglementare unic”, care va îmbunătăți lizibilitatea generală, ar reduce dimensiunea 
textului și va viza în principal simplificarea, în deplină conformitate cu conceptul unei mai bune reglementări.
Acest cadru de reglementare unic va consolida, într-un singur act legislativ, atât normele în materie de achiziții 
publice prevăzute în prezent în Regulamentul financiar, cât și normele de aplicare mai detaliate. În plus, dispozițiile 
specifice referitoare la achizițiile publice din cadrul acțiunii externe, incluse în prezent în partea a doua din Regula -
mentul financiar, vor fuziona cu normele generale privind achizițiile publice pentru a facilita lizibilitatea pentru toți 
operatorii economici.
Comisia nu acceptă partea din recomandare care se referă la participarea IMM-urilor. Comisia consideră că Regula -
mentul financiar nu este un instrument de politică în acest scop și, prin urmare, nu ar trebui să încurajeze în mod 
proactiv participarea IMM-urilor.
În ceea ce privește regimul lingvistic și prospectarea pieței, Comisia nu acceptă recomandarea. În ceea ce privește 
primul aspect, trebuie să se aplice regimul lingvistic, astfel cum este prevăzut în Regulamentul nr. 1/1958. În ceea 
ce privește cel de al doilea aspect, se vor furniza clarificări în contextul viitoarei revizuiri a metodologiei de aplicare 
a dispozițiilor articolului 134 alineatul (1) litera (g) din normele de aplicare [C(2008) 2299], astfel cum se explică la 
punctul 32. A se vedea și răspunsurile Comisiei la punctele 32-34.
În ceea ce privește justificarea devierilor de la Directiva din 2014, Comisia este de acord cu această recomandare și 
consideră că aceasta este parțial pusă în aplicare. Devierile sunt explicate în considerentele din Regulamentul finan -
ciar revizuit, atunci când s-a considerat necesar. Necesitatea altor devieri va fi analizată și indicată sau explicată, 
după caz, în cadrul revizuirii în curs a Regulamentului financiar.
Recomandarea 3
Comisia acceptă parțial partea din recomandare care se referă la utilizarea proactivă a consultărilor preliminare 
ale pieței, atunci când este adaptată la procedura de licitație care urmează să fie lansată, pentru pregătirea proce -
durii de achiziție, aceasta fiind deja pusă în aplicare de către Comisie în anumite domenii precum achiziționarea 
sau închirierea proiectelor de bunuri imobile [în conformitate cu metodologia detaliată în COM(2008) 2299] și 
dezafectarea.
Cu toate acestea, Comisia consideră că analiza preliminară a pieței nu ar trebui să fie utilizată pentru a informa ope -
ratorii economici cu privire la planurile și cerințele în materie de achiziții publice. De fapt, pregătirea procedurii și 
măsurile de publicitate sunt separate în mod clar în cadrul normelor existente în domeniul achizițiilor publice.
Pe lângă riscul de denaturare a concurenței, principiile transparenței și egalității de tratament nu ar fi respectate în 
cazul în care unii operatori economici contactați pentru consultări preliminare ale pieței ar avea acces la informare 
anticipată cu privire la achizițiile planificate.
Normele privind achizițiile publice asigură măsurile de publicitate necesare pentru contractele de publicitate cu 
respectarea deplină a principiilor în materie de achiziții publice.
Răspunsurile Comisiei 79
Recomandarea 4
În măsura în care este vizată de aceasta, Comisia acceptă parțial această recomandare și va continua să o pună în 
aplicare, în măsura în care acest lucru este necesar.
Comisia consideră că, la împărțirea contractelor în loturi, aceasta urmează deja o abordare care asigură un echili -
bru între necesitatea de a spori concurența și alte principii aplicabile achizițiilor publice, în special principiile bunei 
gestiuni financiare și proporționalității. Prin urmare, împărțirea pe loturi este asigurată, dacă este cazul, având în 
vedere obiectul și valoarea contractului, precum și riscul pentru punerea în aplicare a contractului în cazul loturilor 
interdependente.
106
Rezultatele căutării în cadrul oricărui instrument, inclusiv TED, depind în mare măsură de calitatea datelor înregis -
trate. În cazul anunțurilor privind achizițiile publice, adesea câmpurile neobligatorii nu sunt completate și, în unele 
cazuri, autoritățile contractante introduc datele în mod incorect.
Cu toate acestea, Comisia este conștientă de faptul că experiența de căutare în TED poate fi îmbunătățită. În mar -
tie 2016, Oficiul pentru Publicații a efectuat un sondaj în rândul utilizatorilor și în prezent se desfășoară un studiu 
privind ușurința de utilizare a TED. Rezultatele ambelor exerciții vor fi puse în aplicare în cursul acestui an pentru 
a îmbunătăți experiența și satisfacția utilizatorilor cu privire la serviciile TED.
Recomandarea 5
În măsura în care este vizată de aceasta, Comisia acceptă această recomandare ca pe un obiectiv pe termen lung 
(după 2018) și o va pune în aplicare, astfel cum se precizează mai jos.
Având în vedere sarcina administrativă semnificativă care ar rezulta din crearea unui astfel de sistem, precum și 
faptul că dimensiunea interinstituțională nu este înscrisă în buget în cadrul actualului cadru financiar multianual, 
Comisia va efectua o evaluare pentru a analiza fezabilitatea, costurile și posibilele beneficii ale unui astfel de sistem. 
Acțiunea, astfel cum a fost recomandată, va fi pusă în aplicare în funcție de rezultatele evaluării respective și cu 
acordul celorlalte instituții.
În ceea ce privește activitățile de achiziții publice ale Comisiei, aceasta a început deja să pună în aplicare recoman -
darea Curții: Comisia creează în prezent un punct de contact unic pentru achizițiile publice ale Comisiei, ca parte 
a programului privind transformarea digitală. Acesta va include linkuri către toate informațiile relevante privind 
achizițiile publice (comunicare privind normele aplicabile și oportunitățile de afaceri) și către instrumentele exis -
tente pentru accesul la documentele de achiziții și depunerea ofertelor.
Vă rugăm să consultați pagina corespunzătoare din versiunea de testare a noii prezențe pe internet a Comisiei: 
http://beta.ec.europa.eu/funding-tenders_en
Această nouă prezență pe internet este programată să devină operațională în 2016, inclusiv pagina respectivă. Sunt 
în curs de desfășurare activități în vederea furnizării de conținut relevant, în coordonare cu inițiativa SEDIA (evaluare 
realizată de serviciile Comisiei pentru a identifica soluția corporativă pentru a sprijini finanțarea integrală și ciclu -
rile de viață ale ofertelor) și echipa portalului participanților (soluție informatică care sprijină în prezent cererea de 
oferte și gestionarea granturilor pentru mai multe programe ale UE, inclusiv Orizont 2020).
Accesul la oportunități de afaceri și la documentele de achiziții publice relevante este disponibil prin intermediul 
instrumentelor și platformelor existente – TED și TED eTendering, care oferă acces la anunțurile de achiziții publice și 
la documentele de achiziții publice ale instituțiilor. Comisia va evalua în ce măsură ar putea fi prevăzute alte ele -
mente pentru a oferi acces la o gamă largă de informații, ținând seama de constrângerile legate de resursele buge -
tare și umane.
Răspunsurile Comisiei 80
Recomandarea 6
Comisia nu acceptă această recomandare.
Comisia consideră că nu este necesar să propună modificări la Regulamentul financiar în ceea ce privește examina -
rea plângerilor.
Regulamentul financiar prevede deja faptul că ofertanții respinși sunt informați cu privire la motivele și justificarea 
detaliată a respingerii ofertei lor, iar aceștia pot solicita informații suplimentare în conformitate cu articolul 113 
alineatul (3) din Regulamentul financiar și cu articolul 161 alineatul (2) din normele de aplicare. Astfel de cereri sunt 
supuse unui termen strict: autoritatea contractantă trebuie să furnizeze informațiile în cel mai scurt timp posibil și, 
în orice caz, în termen de 15 zile de la primirea solicitării.
În plus, ori de câte ori un act care lezează drepturile candidaților sau ofertanților este adus la cunoștința operatorilor 
economici în cadrul unei proceduri de achiziții publice (de exemplu, respingerea), notificarea face trimitere la căile 
de atac disponibile (plângere depusă la Ombudsman și controlul judiciar).
A se vedea și răspunsurile Comisiei la punctele 78 și 79.
Recomandarea 7
În ceea ce privește Comisia, aceasta acceptă parțial această recomandare și o va pune în aplicare, astfel cum se pre -
cizează mai jos.
Având în vedere sarcina administrativă semnificativă care ar rezulta din stabilirea acestui sistem de monitorizare, 
Comisia va evalua în ce măsură TED eTendering poate oferi acces rentabil la date suplimentare privind achizițiile 
publice, ținând seama de constrângerile legate de resursele bugetare și umane.
Recomandarea 8
Comisia acceptă această recomandare.
OLAF este în prezent într-o fază de tranziție în ceea ce privește îmbunătățirea capacității sale de raportare și analize. 
Noul sistem de gestionare a conținutului (SGC) al OLAF este prevăzut a fi pus în aplicare până în iulie 2016. Modulul 
prevăzut pentru statistici și rapoarte va fi disponibil cu o publicare ulterioară în 2017. În același timp, OLAF explo -
rează posibilitățile de îmbunătățire a utilizării actualelor instrumente și opțiuni de raportare.
Recomandarea 9
În măsura în care este vizată de aceasta, Comisia acceptă această recomandare, cu condiția ca evaluarea inter pares  
să fie efectuată în funcție de nevoi și să nu devină un proces permanent care ar necesita resurse bugetare și/sau 
umane suplimentare.
81 Răspunsurile Băncii 
Centrale Europene
50
BCE consideră că procedura de achiziții a fost efectuată în conformitate cu normele BCE privind achizițiile. În acest 
sens, BCE menționează faptul că argumentul urgenței a fost utilizat în mod corect și adecvat și a fost justificat cu 
rigurozitate. Evenimentul care a stat la baza cazului de extremă urgență nu s-a datorat BCE și nu a existat o legă -
tură cauzală evidentă între evenimentele imprevizibile și urgența rezultată. Dată fiind situația de extremă urgență, 
termenele pentru o procedură de licitație publică accelerată, care, în practică, necesită încă, în cel mai bun caz, 
trei-patru luni de la trimiterea anunțului de contractare până la semnarea contractului, nu au putut fi respectate. De 
fapt, în cadrul procedurii competitive care prevede depunerea a cinci oferte pentru care s-a optat, contractul a fost 
atribuit și semnat în termen de șase săptămâni de la data trimiterii anunțului de licitație. Mai mult, procedura aleasă 
a asigurat un nivel robust de concurență, iar contractul rezultat s-a limitat strict la soluționarea nevoilor imediate. 
BCE ar dori, de asemenea, să reitereze faptul că, de îndată ce a devenit evident că furnizarea serviciilor de consul -
tanță respective poate fi necesară pe o bază mai continuă, a scos la licitație aceste servicii prin intermediul unei 
proceduri de licitație publică.
Mai jos sunt prezentate observațiile BCE la unele dintre recomandările formulate de Curtea de Conturi Europeană.
Recomandarea 1
BCE este, în principiu, de acord cu recomandarea. BCE plănuiește să introducă treptat un sistem de licitații electro -
nice pe parcursul anului 2016. În acest context, BCE va investiga cum poate fi măsurat, într-un mod mai sistematic, 
dar totuși eficient, nivelul de participare la procedurile sale de licitație publică, în ceea ce privește atât numărul de 
solicitări de participare, cât și cel de oferte primite.
Recomandarea 3
BCE este de acord cu recomandarea de a adopta o abordare mai proactivă cu privire la consultarea pieței înainte 
de demararea procesului formal de achiziție, în scopul obținerii unor informații privind piața, al facilitării formulării 
cerințelor și, în cele din urmă, al obținerii unui raport calitate-preț mai avantajos.
Recomandarea 4
BCE este, în principiu, de acord cu recomandarea, sub rezerva înțelegerii faptului că fragmentarea contractelor în 
loturi trebuie să fie eficace și eficientă din perspectivă operațională, în ceea ce privește execuția și gestionarea con -
tractului. În cazul în care fragmentarea în loturi, deși posibilă din punct de vedere teoretic, ar putea presupune riscul 
ca execuția contractului să devină prea complexă din punct de vedere tehnic sau să nu asigure un raport calita -
te-preț avantajos ori ca necesitatea coordonării mai multor contractanți să submineze buna gestionare sau execuție 
a contractului, fragmentarea în loturi nu este considerată eficace.
Recomandarea 5
Secțiunea referitoare la achiziții de pe website-ul BCE pune la dispoziția publicului, într-un format ușor de accesat, 
un depozit unic și centralizat de anunțuri și publicații („ghișeu unic”), publicate de BCE în contextul procedurilor de 
achiziții. În plus, BCE plănuiește să introducă treptat un sistem de licitații electronice pe parcursul anului 2016. De 
asemenea, BCE are norme proprii specializate privind achizițiile.
Răspunsurile Băncii Centrale Europene 82
Prin urmare, BCE este parțial de acord cu recomandarea, cu condiția ca website-ul preconizat să fie un portal de 
informare simplu și clar, evitându-se orice eforturi și niveluri de complexitate suplimentare. În ceea ce privește 
BCE, un astfel de portal ar conține, pur și simplu, un link către secțiunea referitoare la achiziții de pe website-ul BCE 
pentru mai multe informații despre achizițiile publice ale BCE. Acesta ar evita duplicarea și proliferarea de informații 
și ineficiențele conexe. Agenții economici interesați de achizițiile BCE ar continua să interacționeze cu BCE prin inter -
mediul website-ului BCE și al canalelor de comunicare deja stabilite.
Dat fiind că platforma TED ( Tenders Electronic Daily ) este versiunea online oficială și centrală a „Suplimentului la 
Jurnalul Oficial al UE” dedicat achizițiilor publice europene, poate fi judicioasă investigarea modului în care TED ar 
putea fi îmbunătățită în continuare pentru a oferi o viziune de ansamblu corespunzătoare asupra oportunităților de 
achiziții publice oferite de instituții.
Recomandarea 7
A se vedea răspunsul BCE la recomandarea 5.
BCE este parțial de acord cu recomandarea, cu condiția ca depozitul preconizat să fie un instrument simplu, care 
nu ar adăuga eforturi și niveluri de complexitate suplimentare. În ceea ce privește BCE, depozitul public ar conține, 
pur și simplu, un link către secțiunea referitoare la achiziții de pe website-ul BCE, care conține informații relevante 
despre activitățile sale de achiziții publice.
Recomandarea 9
BCE este de acord cu noțiunea de a facilita și a promova învățarea reciprocă și schimbul de bune practici. Instrumen -
tele cele mai eficace pentru atingerea acestui scop ar necesita investigații suplimentare.
De exemplu, BCE participă la o rețea activă de experți în domeniul achizițiilor publice la nivelul Sistemului European 
al Băncilor Centrale, care permite un schimb structurat de bune practici.
Mai mult, unitatea centrală de achiziții publice a BCE a făcut, în trecut, obiectul unei certificări externe referitoare la 
cele mai bune practici privind achizițiile publice și se află, în prezent, într-un proces de recertificare.
83 Răspunsurile 
Ombudsmanului European
Ombudsmanul European este în prezent singurul organism extern de control non-jurisdicțional accesibil operatori -
lor economici care consideră că au beneficiat de un tratament inechitabil în cadrul procedurilor de atribuire a con -
tractelor organizate de instituții și organisme ale UE. Dacă este necesar, Ombudsmanul European investighează 
aceste plângeri și adresează recomandări instituțiilor și organismelor în cauză. Nici articolul 228 din TFUE, nici statu -
tul Ombudsmanului1 nu prevede un recurs sau o altă cale de atac împotriva deciziilor Ombudsmanului.
Punctele 85-87
Constatările factuale privind Ombudsmanul European de la punctele 85, 86 și 87 sunt corecte și oferă o imagine 
corectă a activității Ombudsmanului asupra plângerilor referitoare la achizițiile publice.
Ombudsmanul este de acord că cerința de procedură menționată la articolul 2.4 din Statutul Ombudsmanului Euro -
pean ar putea împiedica, într-adevăr, reacția rapidă a Ombudsmanului la o plângere privind o procedură de atribu -
ire a contractelor. Cu toate acestea, un mecanism intern eficient de tratare a plângerilor poate ajuta la sintetizarea și 
clarificarea aspectelor care vor fi abordate în cazul unei sesizări adresate Ombudsmanului.
Recomandarea 6
Ombudsmanul salută recomandarea Curții, potrivit căreia Comisia ar trebui să propună modificări la Regulamentul 
financiar al UE pentru a permite o rapidă trecere în revistă a plângerilor cu privire la procedurile de achiziții publice. 
Aceeași recomandare precizează că o astfel de revizuire ar trebui să aibă loc înainte ca operatorii economici să se 
poată adresa Ombudsmanului sau instanțelor. Interesul public față de administrarea eficientă și rapidă ar fi mai bine 
servit prin crearea unui mecanism intern de revizuire accesibil ofertanților care au preocupări cu privire la procesul 
de atribuire a contractelor de achiziții. În opinia Ombudsmanului, odată ce instituțiile, organismele și agențiile vor 
dispune de mecanisme de revizuire interne solide, cerința de procedură stipulată la articolul 2.4 din statut va fi fost 
respectată înainte de a se fi adresat o plângere Ombudsmanului. De fapt, dacă mecanismul intern în sine ar fi cu 
adevărat eficient, ar fi evitată necesitatea de a adresa plângeri Ombudsmanului.
În vederea continuării acestui demers, Ombudsmanul ar fi dispus să ofere consiliere și asistență cu privire la proiec -
tarea unui mecanism eficient de soluționare a plângerilor, pe baza vastei noastre experiențe.
1 Decizia [94/262/CECO, CE, Euratom a] Parlamentului European din 9 martie 1994 privind statutul și condițiile generale pentru exercitarea funcțiilor 
Ombudsmanului, JO L 113, 4.5.1994, p. 15.

CUM VĂ PUTE/uni021AI PROCURA PUBLICA/uni021AIILE UNIUNII EUROPENE?
Publica/uni021Bii gratuite:
  un singur exemplar:  
pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  mai multe exemplare/postere/hăr/uni021Bi:  
de la reprezentan/uni021Bele Uniunii Europene (http://ec.europa.eu/represent_ro.htm),  
de la delega/uni021Biile din /uni021Bările care nu sunt membre ale UE (http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm)  
sau contactând re/uni021Beaua Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm)  
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).
(*)  Informa/uni021Biile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine  
telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).
Publica/uni021Bii contra cost:
 pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Etapă Data
Adoptarea planului de audit/Demararea auditului 10.2.2015
Trimiterea oficială către Comisie (sau către o altă entitate auditată) a proiectului de 
raport31.3.2016
Adoptarea raportului final după procedura contradictorie 24.5.2016
Primirea răspunsurilor Comisiei (sau ale altei entități auditate) în toate versiunile 
lingvisticeParlamentul: 23.5.2016
Consiliul: 3.6.2016
Comisia: 14.6.2016
BCE: 27.5.2016
Ombudsmanul: 11.5.2016
Normele privind achizițiile publice ale instituțiilor UE sunt, 
în linii mari, în concordanță cu legislația generală a UE în 
materie de achiziții publice, care impune obligația de a se 
organiza proceduri de atribuire a contractelor de achiziții 
publice cu participare cât mai largă, pentru a crește la 
maximum concurența. Mecanismele de gestiune 
financiară și de control financiar din cadrul instituțiilor UE 
sunt solide și, în general, ele atenuează riscul de apariție 
a unor erori. Curtea a constatat însă că instituțiile UE ar 
putea face mai multe pentru a facilita accesul operatorilor 
economici (în special, al întreprinderilor mici și mijlocii), de 
exemplu prin simplificarea în cea mai mare măsură 
posibilă a normelor și prin înlăturarea piedicilor inutile 
care îngreunează situația ofertanților potențiali ce doresc 
să identifice oportunitățile de achiziții publice oferite de 
instituțiile UE.
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ