[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 25.11.2010

COM(2010) 687 final

RAPORTUL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU ȘI COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN

RAPORTUL ANUAL PRIVIND PUNEREA ÎN APLICARE A INSTRUMENTULUI DE ASISTEN ȚĂ PENTRU PREADERARE (IPA) ÎN 2009 SEC(2010) 1430

Rezumat

Prezentul raport prezintă activitățile întreprinse în vederea punerii în aplicare a Instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA) în anul 2009 și oferă o prezentare generală a evoluțiilor, inclusiv unele considerații privind perspectivele viitoare.

Raportul subliniază că, în 2009, Comisia a luat măsuri concrete în vederea îmbunătățirii eficacității, a impactului și a viabilității instrumentului IPA, deschizând calea spre o abordare sectorială a planificării și programării strategice, consolidând coordonarea donatorilor și stimulând asumarea responsabilității de către beneficiari. O mai bună concepere și punere în aplicare a politicii va îmbunătăți dialogul în materie și va contribui la obținerea unor rezultate mai bune în procesul de integrare în UE a țărilor din Balcanii de Vest, a Turciei și a Islandei.

În documentul de referință anexat la prezentul raport sunt disponibile detalii privind activitățile de programare și de punere în aplicare a programelor IPA cu un anumit beneficiar sau cu beneficiari multipli în perioada analizată[1] (secțiunile I și II), urmate de date financiare (secțiunea III). De asemenea, cadrul general al instrumentului financiar IPA este reamintit în introducerea documentului de referință.

* * *

ANALIZA ANUALĂ

Principalele evolu ții ale procesului de extindere

2009 a fost un an de stabilitate și securitate în Balcanii de Vest și în Turcia, cu evoluții pozitive în ceea ce privește mobilitatea și relațiile de bună vecinătate. Ca urmare a crizei economice și financiare mondiale, Comisia a contribuit la asigurarea stabilității macroeconomice în regiune, inter alia , prin introducerea unui pachet de măsuri împotriva crizei financiare pentru regiune, care include un sprijin bugetar direct acordat Serbiei, finanțat prin IPA.

În cursul perioadei care face obiectul prezentului raport, noi cereri de aderare la UE au fost prezentate de Albania (în aprilie), Islanda (în iulie)[2] și Serbia (în decembrie), în timp ce Croația a înregistrat mai multe progrese în direcția intrării în etapele finale ale negocierilor de aderare. Muntenegru, Serbia și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei au obținut, pentru cetățenii lor, dreptul de călătorie fără viză în spațiul Schengen, deoarece au îndeplinit condițiile prevăzute în foile de parcurs privind liberalizarea regimului vizelor. De asemenea, Comisia a continuat să coopereze cu Albania și cu Bosnia și Herțegovina pentru a asigura ridicarea obligativității vizei pentru cetățenii acestor țări.

Cu toate acestea, au existat în continuare provocări. În 2009, într-o măsură mai mare sau mai mică, țările din Balcanii de Vest și Turcia au avut încă multe de făcut în vederea îndeplinirii criteriilor și a condițiilor stabilite pentru aderare. Adeseori, ritmul reformei a fost lent și criza economică internațională a amplificat presiunea.

Evaluarea Comisiei privind progresele țărilor candidate și potențial candidate în direcția îndeplinirii condițiilor de aderare, respectiv a condițiilor acordurilor de stabilizare și asociere, a fost prezentată în documentul intitulat „Strategia de extindere și principalele provocări în perioada 2009-2010” și în rapoartele însoțitoare privind progresele înregistrate[3], publicate în octombrie 2009. Constatările și recomandările acestei comunicări a Comisiei au fost aprobate în linii mari de Consiliu în decembrie 2009.

Principalele evolu ții strategice pentru îmbunătățirea acordării asistenței IPA: însușirea învățămintelor celor doi ani de punere în aplicare

În 2009, Comisia a reflectat asupra eficienței planificării și programării asistenței IPA, ceea ce a dus la introducerea unor noi abordări.

În cadrul conferinței de coordonare a donatorilor, care a avut loc în Tirana la data de 2 aprilie, s-a făcut bilanțul progreselor înregistrate în ceea ce privește dezvoltarea coordonării donatorilor pe teren. Participanții la conferință au analizat punctele forte și punctele slabe ale mecanismelor de coordonare existente la nivel național și regional și au formulat recomandări concrete care trebuie urmate în vederea îmbunătățirii coordonării și eficacității ajutorului. De asemenea, în cadrul conferinței s-a discutat cu privire la posibilitățile de consolidare a programării strategice și a armonizării ajutoarelor în paralel cu planurile naționale de dezvoltare și de integrare în UE adoptate de țările care beneficiază de IPA și documentele indicative de planificare multianuală (DIPM).

În cadrul conferinței privind sprijinul eficace pentru extindere, organizată în comun de Comisie și de președinția suedeză a UE la Bruxelles, la 19 octombrie, s-au examinat aspectele mai generale ale agendei în materie de eficacitate a ajutorului și s-a concluzionat că o abordare a programării asistenței pe baza nevoilor și strategiilor beneficiarului ar putea contribui la promovarea eficacității ajutorului de preaderare. Concluzia desprinsă în urma conferinței a fost că o astfel de abordare ar fi benefică, nu doar prin abordarea priorităților de preaderare, ci și prin contribuția la depășirea impactului crizei financiare, și că, întrucât unii donatori din Balcanii de Vest au fost mai pregătiți să depășească rapid aceste dificultăți, o strânsă coordonare a donatorilor ar permite IPA să își direcționeze sprijinul în cel mai eficient și complementar mod.

Rapoartele de evaluare privind programarea și punerea în aplicare atât a asistenței IPA, cât și a asistenței anterioare de preaderare (cf. secțiunea 3 de mai jos) s-au dovedit a fi și o valoroasă sursă de reflecție cu privire la căi mai bune de a asigura îndeplinirea obiectivelor globale ale asistenței.

Învățămintele desprinse din aceste rapoarte au ghidat eforturile Comisiei pentru ca, din ce în ce mai mult, asistența de preaderare să nu mai pună accentul preponderent pe proiecte , ci pe o abordare mai cuprinzătoare, bazată pe politici , pentru a spori impactul său global. În luna noiembrie, Comisia a luat decizia de a introduce progresiv abordarea sectorială în planificarea IPA . Aceste eforturi au fost intensificate în 2010, în vederea participării la planificarea strategică și la programarea asistenței (pentru detalii, a se vedea secțiunea 3 de mai jos) și vor continua în 2011.

În decembrie 2009, Consiliul Afaceri Generale a oferit sprijin politic acestei noi planificări sectoriale a IPA prin aprobarea concluziilor conferințelor menționate anterior: „Consiliul […] subliniază legătura esențială dintre prioritățile politicii de extindere și asistența financiară, în conformitate cu rezultatele obținute în urma recentelor conferințe menite să îmbunătățească eficacitatea ajutorului, […], salută eforturile depuse de Comisie în vederea unei strânse corelări între programele anuale IPA cu prioritățile identificate în rapoartele privind progresele înregistrate.”

De asemenea, pe baza concluziilor rapoartelor de evaluare, programarea IPA era deja raționalizată în 2009, rezultând proiecte mai puține, dar de dimensiuni mai mari , menite să faciliteze gestionarea punerii în aplicare și să sporească eficacitatea și vizibilitatea acesteia. În continuare, principala preocupare a fost consolidarea instituțiilor, în special în domenii legate de statul de drept, în conformitate cu strategia de extindere. Dezvoltarea socioeconomică a rămas, de asemenea, o prioritate importantă, în special în contextul crizei economice. S-a adoptat un pachet de măsuri anticriză pentru Balcanii de Vest și Turcia și s-a acordat sprijin bugetar Serbiei, conex unui acord cu FMI.

PROGR AMAREA ȘI PUNEREA ÎN APLICARE A IPA: PREZENTARE GENERALĂ

Planificare a și programarea strategică

Cadrul financiar indicativ multianual (CFIM)

Tabelul de mai jos prezintă alocările din cadrul IPA aferente anului 2009, în milioane EUR, pentru fiecare beneficiar și pentru fiecare componentă, precum și pentru programele cu beneficiari multipli, astfel cum au fost actualizate în CFIM pentru perioada 2011-2013[4]. Cifrele iau în considerare transferurile efectuate între componentele I și II în cursul anului 2009.

Tabelul 1: Alocările din 2009 pentru fiecare beneficiar și pentru fiecare componentă (la prețurile actuale, exprimate în milioane EUR)

Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei | 39,3 | 4,4 | 20,8 | 7,1 | 10,2 | 81,8 |

Informații referitoare la baza alocărilor pentru fiecare beneficiar și fiecare componentă pot fi găsite în Comunicarea Comisiei privind CFIM.

Documente indicative de planificare multianuală (DIPM)

Documentele indicative de planificare multianuală pentru perioada 2009-2011 au fost prezentate spre avizare Comitetului de gestionare IPA în prima jumătate a anului 2009, și anume în martie (documentele indicative de planificare multianuală pentru Albania, Bosnia și Herțegovina, Serbia, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru și Kosovo) și în aprilie (documentele indicative de planificare multianuală pentru Croația și pentru programe cu beneficiari multipli). Cu o singură excepție datorată abținerilor, acestea au primit în unanimitate un aviz favorabil din partea statelor membre și toate au fost adoptate de Comisie în perioada iunie - iulie.

Ca și în anii precedenți, în conformitate cu articolul 6 alineatul (5) din Regulamentul IPA, au fost reexaminate principalele priorități în cadrul fiecărei componente, astfel cum se prevede în documentele indicative de planificare multianuală existente pentru perioada 2008-2010. Continuitatea a fost predominantă, dată fiind absența evoluțiilor în UE, în regiune sau în altă zonă care ar fi putut justifica revizuiri considerabile. Autoritățile naționale și alte părți interesate relevante (statele membre, instituțiile financiare internaționale, potențialii beneficiari, societatea civilă) au fost consultate în cursul procesului de reexaminare.

Referitor la volumul asistenței din cadrul componentei I, capacitatea de asumare a obligațiilor asociate calității de stat membru/aplicării acquis-ului a rămas prioritară pentru țările candidate, la același nivel cu criteriile politice în cazul Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei. Dialogul cu societatea civilă s-a situat pe locul al doilea în Turcia, iar în Croația această poziție a fost ocupată de criteriile politice. În ceea ce privește țările potențial candidate, pentru Serbia, Muntenegru și Kosovo au fost prioritare criteriile economice, în timp ce pentru Albania și Bosnia și Herțegovina a avut întâietate capacitatea de asumare a obligațiilor asociate calității de stat membru, alături de criteriile politice, în cazul ultimei. Criteriile politice au reprezentat a doua prioritate pentru Serbia, Kosovo și Albania, în timp ce Muntenegru s-a concentrat în egală măsură asupra criteriilor politice și a standardelor europene.

În cadrul Comitetului de gestionare IPA, Comisia și statele membre au discutat cu privire la modalitățile de a acorda o mai mare atenție următoarelor aspecte în documentele de programare:

– aplicarea învățămintelor desprinse, de la acreditarea pentru punerea în aplicare descentralizată în țările candidate, la procesul de acreditare din alte țări beneficiare IPA. În general, o mai mare aliniere a gestiunii descentralizate la sistemele beneficiarilor, în vederea consolidării capacității de asumare a responsabilității și de absorbție. Evitarea stabilirii unui termen pentru acreditare;

– evidențierea în mod mai explicit a rezultatelor preconizate în ceea ce privește consolidarea structurilor de integrare europeană, dincolo de cerințele de aderare la UE. O implicare mai accentuată a structurilor de integrare europeană în programare, pentru verificarea priorităților naționale legate de aderare. Alinierea mai riguroasă a asistenței IPA la planificarea strategică națională sau, în absența acesteia, punerea accentului pe consolidarea în continuare a sistemelor guvernamentale de planificare, stabilire a bugetului și gestionare a performanțelor;

– continuarea eforturilor întreprinse în vederea identificării unui număr redus de priorități sau a unor priorități de maximă importanță, stabilite împreună cu guvernul. Acordarea unei atenții sporite învățămintelor desprinse, elaborării de obiective suplimentare, rezultatelor preconizate și indicatorilor măsurabili;

– în cazul în care capacitatea de absorbție este o problemă, luarea în considerare a revizuirii în consecință a programării, ținând cont de fezabilitatea rezultatelor preconizate în termenele documentelor indicative de planificare multianuală; consolidarea în continuare a capacităților pentru dezvoltare regională;

– depunerea în continuare de eforturi pentru a spori diviziunea muncii și a intensifica parteneriatul între donatori, acordând asistență bilaterală majoră și asistență multilaterală în domenii-cheie. Consolidarea în continuare a procesului de consultare cu beneficiarii, pe baza unui calendar clar, inclusiv consultarea părților interesate într-un stadiu incipient, înainte de redactarea fișelor de proiect;

– oferirea unor orientări mai clare pentru abordarea aspectelor interdisciplinare, inclusiv dezvoltarea durabilă și obiective specifice în materie de gen și de egalitate;

– asigurarea în continuare a sprijinului pentru proiectele care au legătură cu criteriile politice, reforma judiciară și combaterea corupției. Acordarea unei atenții sporite aspectelor în materie de achiziții publice;

– consolidarea în continuare a capacității și a structurilor administrative locale în sectorul mediului și susținerea obiectivului egalității de gen pentru noile locuri de muncă din domeniul mediului (componenta III). Definirea mai clară a procesului de analiză a incluziunii sociale și definirea strategiei asociate, precum și influența exercitată de părțile interesate în cadrul acestuia (componenta IV). Stabilirea în continuare de priorități în ceea ce privește abordările persoanelor aflate în poziții de conducere și definirea mai clară a aspectelor orizontale (componenta V);

– consolidarea comunicării locale privind relevanța activităților cu beneficiari multipli în vederea aderării, și ca metodă de intensificare a asumării responsabilității la nivel național în materie de inițiative regionale. Insistarea asupra asigurării asumării responsabilității la nivel regional și implicarea structurilor de cooperare regională în procesul de programare.

În conformitate cu aceste discuții, Comisia a adoptat măsuri de consolidare a mecanismului de consultare, de întărire a legăturii dintre documentele indicative de planificare multianuală și strategiile naționale și de asigurare a unui grad mai mare de asumare a responsabilității din partea beneficiarilor. Structura documentelor indicative de planificare multianuală va fi revizuită, în vederea alinierii acesteia la progresele înregistrate în direcția unei abordări mai sectoriale a asistenței financiare IPA și a furnizării unui cadru de programare mai cuprinzător.

Programarea asisten ței în 2009

Activitatea de programare în 2009 a constat, în principal, în finalizarea și adoptarea programelor IPA 2009 naționale/anuale și cu beneficiari multipli din cadrul componentei I, precum și în demararea pregătirii programelor IPA 2010. În ceea ce privește proiectele de cooperare transfrontalieră, activitatea de programare a fost limitată la adăugarea alocărilor financiare pentru 2009 la programele multianuale în curs adoptate în 2007, deși nu s-au efectuat revizuiri de fond ale programelor în sine. Același lucru este valabil și pentru programarea componentei III pentru Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei și a componentei V, deși în 2009 nu a existat o activitate de programare nici în cadrul componentei III pentru Croația și Turcia, nici în cadrul componentei IV, deoarece programele multianuale existente acopereau deja acest an. În general, învățămintele desprinse din experiența anterioară în toate țările candidate și potențial candidate au ghidat exercițiul de programare în cadrul componentei I (identificarea și definirea proiectului). Învățămintele identificate pentru țările beneficiare IPA au inclus necesitatea de a acorda o mai mare atenție următoarelor aspecte:

– conceperea și maturitatea proiectelor (privind, inter alia , disponibilitatea analizelor nevoilor, a concepțiilor, a studiilor de fezabilitate și de piață; evidențierea riscurilor și a ipotezelor; stabilirea beneficiarilor; mecanisme simple de punere în aplicare);

– capacitatea administrativă și de absorbție a beneficiarilor ( inter alia , pe baza performanțelor anterioare și a volumului de lucru actual al proiectelor CARDS și IPA în curs de desfășurare);

– asumarea responsabilității , care trebuie stimulată, de asemenea, prin abordarea propriilor strategii de dezvoltare și planuri de acțiune ale beneficiarilor și prin implicarea timpurie a beneficiarilor în planificarea și programarea asistenței, precum și în punerea în aplicare a acesteia;

– viabilitatea rezultatelor , prin planificarea atentă, stabilirea priorităților și etapizarea în timp util a operațiunilor și acordând atenție condițiilor;

– coordonarea la diferite niveluri, și anume, între donatori, cu alte activități conexe, între organismele guvernamentale locale și centrale;

– numărul priorităților-cheie , care trebuie limitate și strâns aliniate la programul european de reforme al beneficiarilor;

– legăturile cu bugetul și cadrul privind cheltuielile pe termen mediu;

– sporirea monitorizării, impactului, vizibilității, implicării societății civile și creșterea numărului aspectelor interdisciplinare.

Selectarea proiectelor s-a bazat pe diverși parametri care reflectă învățămintele prezentate anterior incluzând: i) conformitatea cu prioritățile strategice și strategiile sectoriale existente, ii) identificarea nevoilor, a priorităților și a părților interesate relevante pentru dezvoltarea și punerea în aplicare a proiectelor, iii) maturitatea și viabilitatea proiectelor, iv) capacitatea de punere în aplicare a beneficiarului, v) stabilirea priorităților și etapizarea atentă în conformitate cu prioritățile politice și strategice, vi) relevanța și impactul, vii) continuitatea și/sau complementaritatea în raport cu asistența anterioară sau actuală/alți donatori, viii) absența suprapunerilor și ix) eventuale noi domenii ale asistenței care rezultă din dialogul politic și tehnic.

În 2009, principalele caracteristici ale exercițiului de programare în cadrul componentei I au fost următoarele:

– în Croația, înfrățirea a fost instrumentul preferat de punere în aplicare pentru proiectele referitoare la apropierea legislativă și se estimează că utilizarea sa se va intensifica;

– în Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, au fost încheiate mai puține contracte decât în cadrul programului din anul precedent, deși acestea au fost, în continuare, numeroase. Calitatea programării a fost îmbunătățită;

– în Turcia, programarea pentru 2009 s-a bazat pe o definire detaliată a etapelor, criteriilor și termenelor-limită (documentul privind procesul de programare). Comisia a cerut strategii sectoriale coerente pentru a ghida procesul de programare și implicarea părților interesate în ciclul de programare prin grupuri de lucru sectoriale. S-a îmbunătățit asumarea responsabilității și s-a acordat o atenție specială dialogului cu societatea civilă, ca reacție la criza financiară și economică, în paralel cu transferul a 35 de milioane EUR din cadrul componentei I către pachetul de măsuri anticriză pentru beneficiari multipli - mecanismul de finanțare pentru eficiența energetică și o contribuție excepțională pentru sprijinirea participării Turciei la programele UE. Pe de altă parte, acordul de principiu al beneficiarului cu privire la o fază pregătitoare mai timpurie și la mai multe grupuri de lucru sectoriale, precum și discuțiile cu privire la modalitatea de a avea o programare mai strategică și mai legată de politică, nu au fost încă urmate de un acord privind măsuri concrete. Pentru beneficiar a fost esențial să mențină flexibilitatea pe baza nevoilor viitoare cu privire la sectoarele sprijinite, utilizând exercițiul de programare pentru stimularea reformei în toate ministerele. Propunerile de proiect inițiale au fost cu o treime mai puține decât în 2008 (o tendință confirmată în procesul de programare pentru 2010), iar sprijinul din partea Comisiei a fost în continuare necesar pentru ca acestea să atingă un grad suficient de maturitate.

Situația ar trebui să se îmbunătățească în urma adoptării, în iulie 2009, a unei legi care definește organizarea și competențele structurii de punere în aplicare responsabile. Introducerea treptată a abordărilor sectoriale în cadrul planificării și programării asistenței ar trebui să sporească asumarea responsabilității și impactul, precum și să consolideze legăturile dintre asistența financiară și prioritățile politice. De asemenea, se va încerca definirea unor indicatori și a unor repere mai relevante și măsurabile, alături de acordarea unei atenții sporite rezultatelor și impactului proiectelor. Se va îmbunătăți capacitatea structurilor implicate în programarea, punerea în aplicare și monitorizarea IPA, iar activitatea subcomitetelor de monitorizare sectoriale și documentele indicative de planificare multianuală vor face obiectul unei revizuiri;

– în Albania , s-a înregistrat o mai mare implicare a beneficiarilor în programare, ceea ce a determinat o îmbunătățire a asumării responsabilității. Calitatea fișelor de proiect a fost ameliorată și în ceea ce privește proiectele (de infrastructură) s-a observat tendința ca acestea să fie mai puțin numeroase, dar de dimensiuni mai mari, ca reacție la criza financiară;

– în Bosnia și Herțegovina, programarea s-a concentrat pe măsuri ce vizează atenuarea impactului crizei financiare. O proporție mai mare a asistenței s-a îndreptat către acorduri de gestiune centralizată indirectă sau în comun, încheiate cu instituții financiare internaționale și cu alți actori naționali și internaționali. Și în acest caz a fost vizibilă tendința ca proiectele să fie mai puțin numeroase, dar de dimensiuni mai mari;

– în Kosovo , s-a înregistrat o implicare sporită a instituțiilor beneficiare în programare, prezentându-se mai multe propuneri de proiecte decât în trecut (totuși, cu o oarecare lipsă în materie de stabilire a priorităților și de filtrare). Strânsa coordonare cu misiunea UE de sprijinire a statului de drept (EULEX) și cu Reprezentantul Special al Uniunii Europene/Biroul civil internațional (RSUE/BCI) a asigurat complementaritatea acțiunii Uniunii Europene;

– în Muntenegru, programarea a înregistrat o îmbunătățire a calității fișelor de proiect preliminare și acordarea unei atenții sporite condițiilor (cofinanțare, deținere de terenuri și achiziții pentru infrastructuri) și dimensiunii proiectelor, în concordanță cu dimensiunea (redusă) a administrației și a capacității sale de absorbție. Printre particularități s-au mai numărat consolidarea complementarității și a colaborării cu alți donatori; o îmbunătățire a consultării societății civile; o capacitate mai mare de conducere a beneficiarului pentru programarea 2010 (inițiată în 2009), o orientare treptată spre criteriile economice și capacitatea de asumare a obligațiilor asociate calității de stat membru;

– în Serbia , procesul de programare s-a caracterizat printr-o implicare atentă a instituțiilor beneficiare și prin documente de programare de bună calitate. Peste 60% din asistența din cadrul componentei I a fost furnizată sub formă de sprijin bugetar pentru protejarea reformelor structurale; condițiile generale, care includ un cadru macroeconomic și fiscal viabil, sprijinit de instituțiile financiare internaționale; circuite administrative și financiare, care stabilesc un mediu fiduciar solid; condiții specifice de plată asociate unei bune gestiuni financiare publice; menținerea și dezvoltarea capacității administrative a instituțiilor și organismelor relevante care au legătură cu aderarea la UE. Până la sfârșitul perioadei care face obiectul prezentului raport, o nouă lege a sistemului bugetar a fost prezentată parlamentului de către guvern, iar acesta din urmă a adoptat strategia de control financiar intern în sectorul public.

Informații detaliate privind conținutul fiecărui program IPA 2009 anual/național și al programului cu beneficiari multipli IPA 2009 sunt disponibile în documentul de referință (partea I și partea II). Același document poate fi consultat referitor la programele multianuale din cadrul componentelor II - V.

Punerea în aplicare

Modalită țile și structurile de punere în aplicare

Asistența în cadrul IPA are drept scop pregătirea țărilor candidate și potențial candidate pentru asumarea deplinei responsabilități în ceea ce privește gestionarea asistenței financiare acordate de UE. Prin urmare, gestiunea descentralizată de către beneficiari este modul de gestiune „țintă” care trebuie atins de îndată ce capacitățile administrative ale acestora sunt considerate suficient de dezvoltate și de îndată ce sunt instituite sistemele corespunzătoare de gestiune și control pentru a asigura o bună gestiune financiară. Pentru țările candidate, obiectivul pe termen mediu îl constituie gestiunea complet descentralizată, respectiv, care să implice doar un control ex post din partea Comisiei (în timp ce asistența din cadrul componentei V este pusă în aplicare în acest mod încă de la început). Prin urmare, fiecare beneficiar trebuie să aibă strategii, planuri de acțiune și calendare specifice în scopul realizării acestor obiective, pregătind, în același timp, autoritățile naționale pentru a avea capacitatea adecvată în vederea asumării de responsabilități conexe sporite.

În 2009, progresele înregistrate în direcția delegării competențelor pentru gestiunea descentralizată au avansat într-un ritm diferit în țările potențial candidate . La sfârșitul perioadei care face obiectul prezentului raport, Albania a înregistrat progrese solide în cadrul componentei I (înființarea de structuri-cheie, efectuarea de numiri esențiale și formarea personalului din agențiile relevante de punere în aplicare) și progrese promițătoare în cadrul componentei V (pregătirea unui proiect de foaie de parcurs pentru gestiunea descentralizată fără controale ex-ante ), deși rămâne încă într-un stadiu incipient în ceea ce privește componentele II, III și IV. Pe de altă parte, s-au înregistrat puține progrese în Bosnia și Herțegovina , constând doar în numirea coordonatorului IPA național în cadrul Ministerului de Finanțe, în timp ce Unitatea centrală de finanțare și contractare și Fondul național nu dispun încă de suficient personal. Kosovo a rămas într-un stadiu incipient al pregătirii unei foi de parcurs pentru gestiunea descentralizată. În Muntenegru, s-au înregistrat unele progrese în cazul componentelor I și II , cu misiunea de „evaluare a deficiențelor”, în timp ce pentru componentele III - V, identificarea principalelor organisme de punere în aplicare nu a fost încă urmată de alte măsuri-cheie, printre care definirea foilor de parcurs. Deși și-a actualizat ultima dată foaia de parcurs pentru gestiunea descentralizată în martie 2009 și a desemnat toți actorii-cheie până la sfârșitul perioadei care face obiectul prezentului raport, Serbia nu și-a îndeplinit încă angajamentele în ceea ce privește numărul angajaților din structurile de integrare în UE din cauza restricțiilor bugetare.

În ceea ce privește țările candidate , în 2009, Croația a trecut la consolidarea sistemului său deja acreditat de gestiune descentralizată a componentelor IPA I - IV, în special cu privire la auditul intern, autoritatea de audit și funcțiile de control ale structurilor operaționale. Au fost întocmite foile de parcurs privind eliminarea controalelor ex-ante pentru componentele I, III și IV, ultima dintre acestea necesitând îmbunătățiri. S-a instituit o nouă structură de punere în aplicare pentru componenta II, însă, până la sfârșitul perioadei care face obiectul prezentului raport, nu se renunțase încă la controalele ex-ante . În ceea ce privește componenta V, în 2009 au fost delegate competențe de gestiune pentru două măsuri din șapte. Se estimează că vor fi acreditate și alte măsuri în 2010.

În 2009, în Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, planurile de delegare a competențelor de gestiune în baza componentei I au suferit un recul din cauza mai multor riscuri ridicate, identificate în cadrul structurilor relevante de punere în aplicare și control. În schimb, au fost delegate competențe de gestiune pentru componentele III, IV și V, iar o foaie de parcurs privind gestiunea descentralizată fără controale ex-ante pentru componenta III a fost prezentată Comisiei spre examinare (în timp ce pentru componenta IV, aceasta a fost preconizată pentru prima jumătate a anului 2010). În 2009 nu a existat nicio cerere de delegare a competențelor de gestiune în cadrul componentei II, în timp ce pentru 2010 se preconiza o singură astfel de cerere.

În 2009, Turciei i-au fost delegate competențe de gestiune pentru programele operaționale din cadrul componentelor III și IV, acțiune urmată de semnarea celor patru acorduri de finanțare aferente. Țara a întocmit foi de parcurs pentru descentralizarea completă, a adoptat măsuri legislative de consolidare a structurilor acreditate în cadrul componentei I și a elaborat planuri pentru remedierea punctelor slabe rămase în sistemele de gestiune și control, deși nu le pusese încă în aplicare până la sfârșitul perioadei care face obiectul prezentului raport. Între timp, agenția de punere în aplicare a componentei I a înregistrat o extindere a capacității sale până în 2010, după ce i s-au delegat anumite funcții de ofertare și contractare de către structurile operaționale din cadrul componentelor III și IV. Nu s-au înregistrat evoluții pozitive în 2009 în ceea ce privește acreditarea în cadrul componentei V, din cauza întârzierilor din calendarul pentru acreditare națională provocate de factori cum ar fi structura complexă a programului de dezvoltare rurală IPA din Turcia și absența angajării politice la nivel înalt pentru acest proces. Un plan de acțiune revizuit, elaborat în anul care face obiectul prezentei analize, prevede o acreditare națională în 2010, care ar permite delegarea competențelor de gestiune în 2011. Prin urmare, execuția fondurilor din cadrul componentei V pentru 2007 și 2008 ar putea fi periclitată. De asemenea, progresele înregistrate în cadrul componentei II, care face obiectul gestiunii partajate, au fost limitate.

Rapoartele de audit din țările candidate au constatat că progresele înregistrate de sistemele naționale au fost mixte. Auditurile sistemelor, efectuate de Comisie în Turcia, au continuat să evidențieze riscuri ridicate, deși mai puține decât în anii precedenți. În Croația, autoritățile au consolidat în mod vizibil sistemele de gestiune și control pentru fondurile IPA. Cu toate acestea, rămân unele motive de îngrijorare cu privire la fezabilitatea foii de parcurs propuse de către ordonatorul național de credite pentru renunțarea la controalele ex-ante ale Comisiei, determinând Comisia să ia în considerare posibilitatea renunțării parțiale la controalele individuale.

Prezentare a generală a punerii în aplicare a IPA în 2009

Componenta I

Tabelul 2: Prezentare generală a sumelor angajate, contractate și plătite în cadrul componentei I a IPA 2007-2009 (programe anuale) până la 31 decembrie 2009 pentru fiecare beneficiar, în milioane EUR

Bosnia și Herțegovina | 196,99 | 58,59 | 29,74% | 12,91 | 6,55% |

Croația | 131,38 | 19,48 | 14,83% | 13,48 | 10,26% |

Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei | 109,12 | 21,98 | 20,14% | 10,85 | 9,94% |

Kosovo | 348,30 | 149,95 | 43,05% | 59,02 | 16,95% |

Muntenegru | 79,10 | 32,74 | 41,39% | 8,74 | 11,05% |

Serbia | 504,03 | 242,80 | 48,17% | 83,50 | 16,57% |

Turcia | 716,88 | 247,80 | 34,57% | 227,75 | 31,77% |

Program cu beneficiari multipli | 597,88 | 421,50 | 70,50% | 261,54 | 43,74% |

Țările candidate

În Croația , în 2007 și 2008, contractarea IPA în cadrul componentei I a atins 32% și, respectiv, 12% până la sfârșitul perioadei care face obiectul prezentului raport. Nu a existat nicio activitate de contractare în cadrul IPA 2009. Pentru Croația, punerea în aplicare a programelor IPA 2007 și 2008 în anul 2009 a fost o provocare în ceea ce privește capacitatea administrativă, deși o creștere a numărului de resurse umane în cadrul agenției de punere în aplicare a facilitat accelerarea procedurilor de achiziție în comparație cu situația din cadrul instrumentului PHARE anterior. Punerea în aplicare a acquis-ului (spre deosebire de adoptare) și consolidarea administrativă în vederea gestionării post-aderare a fondurilor structurale au reprezentat activitatea centrală, deși rezultatele și impactul asistenței în aceste domenii vor fi vizibile abia după aderare.

Activitatea de punere în aplicare din cadrul componentei I a continuat în 2009 în Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei , alocările IPA 2007 în temeiul primului acord de finanțare fiind pe deplin contractate până la termenul-limită de 30 octombrie. Contractarea a continuat, de asemenea, în baza celui de-al doilea acord de finanțare. Până la sfârșitul anului, au fost contractate două treimi din alocările IPA 2007. În ceea ce privește programele IPA 2008 și IPA 2009, practic nu a existat nicio activitate de contractare în 2009, în timp ce în cazul programului IPA 2009 activitatea s-a concentrat asupra pregătirii proiectelor în cadrul gestiunii descentralizate. În ceea ce privește instrumentul TAIEX, activitatea de consolidare a instituțiilor/capacităților a fost intensă, în special în domeniul agriculturii, al pieței interne și al justiției și afacerilor interne.

În Turcia, ca urmare a ratificării acordului-cadru IPA la sfârșitul anului 2008, punerea în aplicare a IPA a putut fi inițiată, în sfârșit, în 2009. Două acorduri de finanțare pentru punerea în aplicare a IPA 2008, în valoare de 256 de milioane EUR, au fost semnate în martie și aprilie. Până la sfârșitul perioadei care face obiectul prezentului raport, contractarea IPA 2007, 2008 și 2009 atinsese o treime, o pătrime și, respectiv, peste două cincimi din fondurile angajate. Nu sunt încă disponibile rezultate de pe teren pentru a fi raportate, deoarece punerea în aplicare a contractelor a fost demarată spre sfârșitul perioadei care face obiectul prezentului raport. Cu toate acestea, în cadrul componentei I, trebuie remarcat un proiect de înfrățire legat de drepturile copiilor, inițiat la începutul anului, care a înregistrat progrese vizibile, rezultatele preconizate părând a fi atinse. De asemenea, trebuie menționată, pentru impactul său pozitiv asupra consolidării instituțiilor/capacităților, activitatea intensă din cadrul instrumentului de asistență tehnică și de schimb de informații (TAIEX), desfășurată pe parcursul anului 2009. Trebuie, de asemenea, menționat nivelul extrem de ridicat de participare la programele „Învățare de-a lungul vieții” și „Tineretul în acțiune”, care contribuie la o mai bună cunoaștere și înțelegere reciprocă între UE și Turcia.

Țările potențial candidate

Până la sfârșitul perioadei care face obiectul prezentului raport, în Albania au fost contractate 52% și, respectiv, 43% din alocările IPA 2007 și IPA 2008. Deși nu au existat proiecte care să fie finalizate și, prin urmare, nici rezultate aferente care să poată fi raportate, punerea în aplicare a unor proiecte relevante de consolidare a capacităților a fost inițiată în cea de-a doua jumătate a anului, sprijinind autoritățile albaneze în (re)conceperea și/sau punerea în aplicare a întregului spectru de activități ale poliției albaneze, a foii de parcurs pentru gestiunea descentralizată, a strategiei interdisciplinare de combaterea a corupției, a politicii în materie de IMM-uri și a măsurilor de susținere a acestora. Mai multe activități de consolidare a capacităților au fost inițiate, de asemenea, în legătură cu strategia de dezvoltare rurală și măsurile de combatere a bolilor animalelor. Un contract de lucrări referitor la infrastructura rutieră rurală a fost semnat la sfârșitul anului. Mai multe cereri de propuneri pentru proiecte de înfrățire au fost lansate în 2009, majoritatea acoperind sectorul financiar, însă niciuna nu fusese încă semnată până la sfârșitul anului. De asemenea, s-au desfășurat activități în cadrul programelor TAIEX și SIGMA.

După cum s-a arătat deja în raportul pentru 2008, punerea în aplicare a IPA 2007 în Bosnia și Herțegovina nu a putut fi inițiată până în 2009, din cauza adoptării cu întârziere a legislației privind scutirile fiscale pentru contractele finanțate prin IPA. În 2009, au existat întârzieri suplimentare în legătură cu semnarea acordurilor de finanțare, înregistrându-se progrese limitate în ceea ce privește punerea în aplicare atât în cazul IPA 2007, cât și IPA 2008. S-a putut observa o îmbunătățire a contractării, în cadrul IPA semnându-se 45 de contracte în 2009, comparativ cu 6 în 2008. Până la sfârșitul perioadei care face obiectul prezentului raport, contractarea IPA 2007, IPA 2008 și IPA 2009 atinsese 70%, 13% și, respectiv, 14% din fondurile disponibile. Au fost lansate patru proiecte de înfrățire în diferite sectoare, însă niciunul nu a fost încă pus în aplicare. SIGMA a asigurat, de asemenea, sprijin pentru consolidarea instituțiilor. Din cauza întârzierilor menționate anterior, în cadrul componentei I nu s-au înregistrat încă rezultate concrete pe parcursul perioadei care face obiectul prezentului raport.

În Kosovo s-au înregistrat progrese satisfăcătoare în ceea ce privește punerea în aplicare a IPA în 2009, contractarea de către ECLO atingând obiectivul de 90% și, respectiv, aproape 40% din fondurile IPA 2007 și IPA 2008. Sunt deja vizibile rezultate pozitive în cadrul proiectelor în curs (incluzând finalizarea și predarea locuințelor reconstruite sau a locuințelor noi pentru familiile de persoane returnate aparținând minorităților naționale în una din cele patru municipalități vizate; acordarea de burse educaționale în universități din UE pentru 44 de studenți; deschiderea de centre sportive și terenuri de joacă în patru municipalități), în timp ce alte proiecte (de exemplu, privind reinstalarea și reintegrarea durabilă a comunităților rome, ashkali și egiptene) au fost lansate până la sfârșitul perioadei care face obiectul prezentului raport.

75% din fondurile IPA 2007 și 45% din fondurile IPA 2008 au fost contractate până la sfârșitul anului în Muntenegru (au fost încheiate 47 de contracte), iar licitațiile pentru fondurile rămase erau în curs de desfășurare. În 2009, existau diverse proiecte relevante în curs de execuție în cadrul IPA 2007, în domenii cum ar fi lupta împotriva corupției/crimei organizate și reforma justiției (înfrățire), reforma politică și instituțională în materie de educație și formare (un proiect de consolidare a instituțiilor), sectorul transporturilor (lucrări, asistență tehnică și proiectare detaliată). Alte acțiuni relevante finanțate în cadrul IPA 2007, a căror punere în aplicare a fost inițiată în 2009, au vizat armonizarea acquis - ului în diverse domenii. O cerere de propuneri în cadrul unui vast proiect al societății civile (IPA 2007) a fost lansată în martie 2009, determinând începerea activităților în cadrul a 8 proiecte (privind aspecte legate de persoanele de etnie romă; îngrijiri sociale pentru persoanele în vârstă; politică socială la nivel local și național; dezvoltarea turismului; arhitectură tradițională). În cadrul IPA 2008 au fost puse în aplicare mai multe proiecte, care vizau soluții durabile pentru refugiați și persoane strămutate, precum și acordarea de sprijin pentru transformarea radio-televiziunii într-un serviciu public de radiodifuziune. De asemenea, în Muntenegru numărul activităților TAIEX a fost considerabil în 2009, ca și cel al activităților SIGMA și al proiectelor de înfrățire (6 dintre acestea se aflau în curs de punere în aplicare în 2009).

În Serbia , activitatea în cadrul componentei I a fost intensă, 190 de contracte fiind semnate în cadrul IPA 2007, 2008 și 2009 partea I, fiind elaborate oferte în cadrul IPA 2008 și 2009, în timp ce în cadrul părții II a programului național IPA 2009 nu s-a desfășurat nicio activitate de contractare, deoarece acordul de finanțare aferent nu a fost semnat. Până la sfârșitul anului, au fost contractate 63% din fondurile IPA 2007, 24% din fondurile IPA 2008 și 57% din fondurile IPA 2009, ultima cifră datorându-se sprijinului bugetar. Au fost demarate sau continuate activități în diverse sectoare (sănătate, sprijin municipal, statistici) și, în unele cazuri, acestea au început să dea rezultatele așteptate (de exemplu, livrarea de echipamente și cursuri de formare, elaborarea sau modificarea de legi și statute, o mai mare sensibilizare a opiniei publice prin conferințe și ateliere de lucru, elaborarea de cursuri). Activitățile din alte domenii (energie, dezvoltare socioeconomică regională, refugiați și persoane strămutate în interiorul țării, educație) se aflau într-un stadiu incipient, iar rezultatele nu erau încă vizibile. Au fost acordate granturi de funcționare agențiilor de dezvoltare regională, precum și agențiilor care sprijină integrarea refugiaților și a persoanelor strămutate în interiorul țării. Punerea în aplicare a proiectelor de mediu a progresat, mai multe contracte fiind semnate pe parcursul anului, incluzând servicii în materie de înfrățire și proiectare, planificare generală, dezvoltare a strategiilor și a sistemelor informatice. Mai multe cereri de propuneri pentru proiecte de înfrățire au fost lansate în sectoare cum ar fi mediul, agricultura și dezvoltarea rurală, justiția și afacerile interne, finanțele publice și transporturile, iar trei dintre acestea au fost aprobate. Rămâne de văzut dacă îmbunătățirea capacității de absorbție a guvernului sârb va fi suficientă pentru a gestiona toate activitățile în curs, însă au fost vizibile evoluții pozitive în ceea ce privește coordonarea proiectelor de înfrățire. De asemenea, în 2009 s-a înregistrat o creștere substanțială a cererilor de activități TAIEX și o mai mare participare la evenimentele organizate.

Beneficiari multipli

În 2009, punerea în aplicare a IPA a progresat rapid în cadrul programelor IPA cu beneficiari multipli , până la sfârșitul anului ratele de contractare atingând 79% din alocările IPA 2007, 85% din alocările IPA 2008 și 53% din alocările IPA 2009. Punerea în aplicare a fondurilor pentru 2008 și 2009, conexă pachetului de măsuri anticriză și investițiilor municipale, a fost abordată în regim accelerat pentru a ajuta beneficiarii IPA să atenueze impactul crizei economice. Elementele esențiale ale inițiativelor dedicate beneficiarilor multipli în 2009 cuprind următoarele:

– Consiliul de Cooperare Regională (CCR), care a devenit complet funcțional și care acționează în vederea îndeplinirii rolului său strategic de promovare a cooperării regionale pe baza unui program strategic pentru 2011-2013, elaborat în 2009 cu sprijinul Comisiei. De asemenea, CCR a fost implicat în programarea asistenței dedicate beneficiarilor multipli pentru a se asigura abordarea priorităților și nevoilor regionale. În 2009 s-a discutat despre viitoarea susținere financiară a activităților acestuia;

– Școala regională de administrație publică (ReSPA), înființată în mai 2009 în scopul stimulării cooperării regionale în ceea ce privește reforma administrației publice, consolidării capacității administrative și dezvoltării resurselor umane. Până la sfârșitul anului 2009, patru din șapte membri fondatori au ratificat acordul internațional privind stabilirea sediului acesteia în Muntenegru (acordul respectiv va intra în vigoare la a cincea ratificare). ReSPA a funcționat până în prezent ca o școală virtuală (inițial prin intermediul OCDE, apoi prin intermediul Institutului European de Administrație Publică) și, până la sfârșitul perioadei care face obiectul prezentului raport, a atins o viteză de croazieră, oferind anual cursuri de formare pentru 2 500 de participanți. Ca un efect colateral, această inițiativă a stimulat în mod direct dezvoltarea locală în orașul în care se află sediul ReSPA (Danilovgrad);

– lupta împotriva crimei organizate : se cuvin menționate două proiecte privind 1) cooperarea judiciară (sprijin acordat rețelei de procurori), cu un memorandum de înțelegere actualizat care extinde domeniul cooperării prin includerea și a altor forme grave de infracționalitate și 2) cooperarea polițienească în combaterea traficului ilicit de droguri și prevenirea terorismului (a fost semnat un contract de grant pentru promovarea cooperării polițienești în regiune și consolidarea unităților existente de coordonare a aplicării legii, evaluând, de asemenea, cerințele pentru înființarea unor unități de coordonare în Kosovo și Turcia);

– Facilitatea pentru societatea civilă (FSC): un mecanism de finanțare unic în folosul tuturor beneficiarilor IPA pentru consolidarea organizațiilor societății civile (OSC) și a rolului acestora în procesul politic, consolidarea capacității locale de mobilizare civică, încurajarea stabilirii de contacte și promovarea cooperării și a transferului de know-how . Un birou de asistență tehnică (TASCO) a fost înființat la mijlocul anului 2009 pentru formarea și consilierea organizațiilor locale, evaluarea nevoilor, analiza mediului juridic și financiar local, precum și pentru sprijinirea identificării și selecției proiectelor la nivel local. Au fost create grupuri consultative locale care să discute pe tema nevoilor și a aspectelor strategice. FSC a sprijinit, de asemenea, evenimente de consolidare a relațiilor interumane, cu un nivel înalt de participare din partea reprezentanților OSC și cu un feedback extrem de pozitiv cu privire la utilitatea unor astfel de evenimente pentru înțelegerea politicilor și programelor UE, precum și pentru stabilirea de contacte;

– Cadrul de investiții pentru Balcanii de Vest (CIBV): lansat oficial în decembrie 2009, asigură o cooperare coordonată între instituțiile financiare internaționale (BEI, BERD, BDCE și altele) în contextul unor nevoi ridicate de investiții în regiune și a insuficienței resurselor disponibile. În regiune, CIBV asigură un punct unic de contact pentru cererile de finanțare în sprijinul investițiilor în infrastructură, fondurile IPA fiind comasate cu alte fonduri ale instituțiilor financiare internaționale. Printre avantajele acestor cadre se numără un grad sporit de asumare a responsabilității de către beneficiari și o mai bună aliniere la prioritățile naționale/regionale, coordonarea donatorilor și mobilizarea granturilor și a împrumuturilor acordate de instituțiile financiare internaționale.

De asemenea, în 2009, s-au înregistrat progrese generale în cadrul altor activități regionale și orizontale care abordează axele în materie de politică, economie și standarde europene ale componentei I a IPA, și anume, în domenii cum ar fi returnarea refugiaților, incluziunea socială, coordonarea securității sociale, participarea la Uniunea pentru Mediterana, administrația publică, justiția, libertatea și securitatea, dezvoltarea societății civile și dialogul cu aceasta, cooperarea între instituțiile financiare internaționale și concurența dintre acestea în susținerea investițiilor în infrastructură, eficiența energetică și investițiile private, competitivitatea și comerțul, educația, tineretul, infrastructura de calitate, drepturile de proprietate intelectuală și industrială, siguranța alimentară, politica veterinară și fitosanitară, energia, domeniul vamal și fiscal, statistica, mediul (inclusiv schimbările climatice), siguranța nucleară și protecția împotriva radiațiilor.

Componenta II:

Tabelul 3: Prezentare generală a sumelor angajate, contractate și plătite în cadrul componentei II a IPA 2007-2009 până la 31 decembrie 2009 pentru fiecare beneficiar, în milioane EUR

Bosnia și Herțegovina | 14,12 | 0,39 | 2,76% | 0,31 | 2,20% |

Croația | 40,32 | 0,44 | 1,09% | 0,18 | 0,45% |

Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei | 12,61 | 0,13 | 1,03% | 0,00 | 0,00% |

Serbia | 31,91 | 1,84 | 5,77% | 0,88 | 2,76% |

Turcia | 8,02 | 0,06 | 0,69% | 0,04 | 0,55% |

Țările candidate

În 2009, activitatea de contractare în Croația a fost limitată și în cadrul componentei II a IPA 2007 (5%). Au fost inițiate proceduri de atribuire a granturilor pentru toate programele, însă, în cazul majorității acestora, contractarea nu a avut loc până la sfârșitul perioadei care face obiectul prezentului raport.

Activitatea de punere în aplicare în cadrul acestei componente a demarat în 2009 și în Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei , prima cerere de propuneri fiind lansată în luna august pentru programul de cooperare transfrontalieră (CBC) cu Albania. Acordurile de finanțare pentru programele CBC 2008 cu Albania și Grecia au fost semnate în decembrie 2009, deschizând calea pentru lansarea de cereri de propuneri care combină fonduri pentru 2007 și 2008 în 2010. Totuși, nu a fost semnat încă niciun contract în cadrul acestor două programe. Doar două contracte au fost semnate în cadrul programului CBC pentru Europa de Sud-Est. Până la sfârșitul perioadei care face obiectul prezentului raport, au fost contractate 30% din alocările programului Fondul European de Dezvoltare Regională (FEDR) în cadrul IPA 2007.

În Turcia, în 2009 au fost inițiate procedurile de atribuire a granturilor în cadrul acestei componente [programul privind bazinul Mării Negre din cadrul Instrumentului european de vecinătate și parteneriat (IEVP) și programul de cooperare transfrontalieră Bulgaria-Turcia] , deși cu oarecare întârzieri din cauza procedurilor administrative îndelungate din Turcia în cazul programului CBC Bulgaria-Turcia. Cu toate acestea, se estimează că situația se va îmbunătăți în urma schimbărilor de la nivelul structurilor de gestionare responsabile.

Țările potențial candidate

În cadrul componentei II, punerea în aplicare a activităților transfrontaliere a început și în Albania în 2009, primele cereri de propuneri în cadrul programelor din Balcanii de Vest (Albania-Muntenegru și Albania-Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei) fiind publicate în cursul verii (la mai mult de un an de la semnarea primelor acorduri de finanțare) și încheiate în septembrie/octombrie. Selecția ar trebui finalizată în 2010, când se estimează contractarea întregii alocări pentru 2010. De asemenea, în 2009 s-au efectuat lucrări pregătitoare în vederea unei cereri de propuneri pentru programul cu Grecia, care urmează a fi lansată în 2010. Trei contracte cu beneficiari albanezi au fost semnate în cadrul programului transnațional FEDR „Europa de Sud-Est”. 26% din alocările componentei II a IPA 2007 au fost contractate până la sfârșitul anului.

Punerea în aplicare la nivelul acestei componente a continuat în 2009 în Bosnia și Herțegovina , primele cereri de propuneri în cadrul programelor IPA 2007 și IPA 2008 din Balcanii de Vest fiind lansate în cursul verii, în urma instituirii structurilor de gestionare, la aproximativ un an de la semnarea primelor acorduri de finanțare. Selecția proiectelor trebuie finalizată în cursul anului 2010, când trebuie contractate toate creditele pentru 2007 și 2008. Au fost lansate cereri de propuneri și în cadrul programelor derulate la granița cu statele membre, care trebuie, de asemenea, finalizate în 2010. S-au semnat contracte în cadrul programului transnațional FEDR „Europa de Sud-Est”, utilizându-se toate fondurile IPA 2007, și s-au lansat cereri de propuneri în cadrul programului mediteranean.

În 2009, ca și în anii precedenți, în Kosovo nu a avut loc nicio activitate legată de proiecte transfrontaliere, din cauză că nu au fost întrunite condițiile necesare.

În Muntenegru , în 2009 au fost lansate patru cereri de propuneri în cadrul acestei componente, trei dintre ele, care acoperă fondurile IPA 2007 și 2008, urmând a fi finalizate în 2010.

În Serbia , în 2009 au fost lansate primele cereri de propuneri care acoperă alocări pentru 2007, 2008 și 2009 destinate tuturor programelor transfrontaliere cu țările vecine. Contractarea urmează a avea loc în 2010, cu excepția programului FEDR „Europa de Sud-Est”, în cadrul căruia au fost semnate 17 contracte în ultimul trimestru al anului 2009, iar o a doua cerere de propuneri a fost lansată în noiembrie.

În general, s-a înregistrat un nivel mai ridicat de participare la cererile de propuneri decât se preconizase, atât în țările candidate, cât și în cele potențial candidate, în special în cadrul programelor din Balcanii de Vest, ceea ce arată că programele transfrontaliere sunt o oportunitate pentru reconciliere și stabilirea de relații de bună vecinătate, precum și pentru consolidarea capacităților locale.

Componenta III

Tabelul 4: Prezentare generală a sumelor angajate, contractate și plătite în cadrul componentei III a IPA 2007-2009 până la 31 decembrie 2009 pentru fiecare beneficiar, în milioane EUR

Beneficiari IPA | Angajate | Plătite | % plătite |

Croația | 142,35 | 42,80 | 30,07% |

Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei | 40,50 | 12,15 | 30,00% |

Turcia | 524,00 | 157,20 | 30,00% |

Și în Croația , în 2009 a început activitatea de punere în aplicare în cadrul componentei III, care a vizat, în principal, evaluarea și aprobarea proiectelor și inițierea activității de ofertare, în timp ce contractarea a rămas la un nivel scăzut, din cauza procedurilor îndelungate și complexe de licitație pentru programele de infrastructură. Aproximativ 30% din alocările din cadrul acestei componente au fost plătite până la sfârșitul perioadei care face obiectul prezentului raport.

Punerea în aplicare în cadrul acestei componente - în special, elaborarea proiectelor - a putut începe în Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei doar în cea de-a doua jumătate a perioadei care face obiectul prezentului raport, în urma delegării competențelor de gestiune și a semnării acordului de finanțare.

În urma semnării acordurilor de finanțare pentru cele trei programe operaționale în septembrie și noiembrie 2009, punerea în aplicare a IPA în Turcia ar putea începe și în cadrul componentei III, un apel pentru candidaturi suscitând un interes mult mai larg decât se anticipase (candidaturi în cadrul programului operațional de competitivitate regională, care totalizează de peste 17 ori fondurile disponibile). Până la sfârșitul perioadei care face obiectul prezentului raport, contractarea a rămas limitată. Spre sfârșitul anului 2009, Comisia a aprobat două proiecte majore de infrastructură în cadrul programelor operaționale de transport și mediu, dintre care doar unul a început să fie pus în aplicare. Întârzierile în redactarea și publicarea caietelor de sarcini au fost considerate o sursă de îngrijorare.

Componenta IV

Tabelul 5: Prezentare generală a sumelor angajate, contractate și plătite în cadrul componentei IV a IPA 2007-2009 până la 31 decembrie 2009 pentru fiecare beneficiar, în milioane EUR

Beneficiari IPA | Angajate | Plătite | % plătite |

Croația | 38,28 | 12,7 | 33,18% |

Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei | 16,30 | 4,89 | 30,00% |

Turcia | 158,70 | 47,61 | 30,00% |

În Croația , punerea în aplicare a IPA a fost inițiată în 2009 în cadrul componentei IV, cu lansarea a 8 scheme de granturi, ca urmare a intrării în vigoare, în luna martie, a acordului de finanțare. Până la sfârșitul anului, fuseseră plătite aproximativ 33% din sumele angajate în cadrul acestei componente.

În Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei , competențele de gestiune în cadrul acestei componente au fost delegate în octombrie 2009, ulterior semnându-se acordul de finanțare în noiembrie și efectuându-se plata de prefinanțare în decembrie. Punerea în aplicare se desfășura încă într-un ritm foarte lent, existând riscuri serioase de dezangajare a fondurilor în 2011. Aprobarea structurilor operaționale a ridicat probleme în 2009, o situație care s-a îmbunătățit în 2010, însă două structuri relevante (din 15) nu au fost încă aprobate, ceea ce reprezintă un motiv de preocupare, dată fiind absența unei perspective clare în ceea ce le privește.

În Turcia , în 2009 au fost lansate cinci cereri de propuneri în cadrul programului operațional al acestei componente, în domenii relevante de dezvoltare a resurselor umane, cum ar fi educația fetelor. Participarea a fost atât de numeroasă, încât buna gestionare a procesului de evaluare a reprezentat o provocare pentru autoritățile turce. Până la sfârșitul anului 2009 nu au fost semnate contracte.

Componenta V

Tabelul 6: Prezentare generală a sumelor angajate, contractate și plătite în cadrul componentei V a IPA 2007-2009 până la 31 decembrie 2009 pentru fiecare beneficiar, în milioane EUR

Beneficiari IPA | Angajate | Plătite | % plătite |

Croația | 76,90 | 0,00 | 0,00% |

Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei | 19,00 | 0,00 | 0,00% |

Turcia | 159,20 | 0,00 | 0,00% |

În Croația , în 2009 nu s-a înregistrat nicio activitate de punere în aplicare în cadrul componentei V pentru cele două măsuri acreditate, în timp ce activitatea a rămas axată pe acreditarea celorlalte măsuri. S-au înregistrat unele progrese în elaborarea normelor privind achizițiile publice, însă, la sfârșitul perioadei care face obiectul prezentului raport, existau încă întârzieri în punerea în aplicare, ceea ce pune în pericol fondurile pentru 2007 și 2008. Prin urmare, eforturile s-au concentrat pe delegarea competențelor de gestiune și pe cererile de candidaturi. În cadrul acestei componente nu s-au efectuat plăți.

De asemenea, în Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei în 2009 au avut loc pregătirile finale pentru punerea în aplicare a componentei V, însă nu a fost lansată nicio cerere de ofertă și nu s-a încheiat niciun contract. Sistemul de gestiune și control pentru această componentă a fost instituit în cele din urmă, iar competențele de gestiune au fost delegate în luna decembrie. Trei măsuri din patru au început să fie puse în aplicare în cadrul programului. Acordul de finanțare multianual a fost finalizat și a intrat în vigoare.

În Turcia, în 2009 nu a existat nicio activitate de punere în aplicare în cadrul acestei componente din cauza întârzierilor înregistrate în acreditarea la nivel național a structurilor necesare. Comisia a continuat să sprijine procesul oferind asistență pentru consolidarea capacităților.

REZULTATELE EVALUĂRII

Principalul obiectiv al evaluării este de a sprijini procesul decizional în planificarea și punerea în aplicare a asistenței de preaderare și în formularea politicilor și a strategiilor prin evaluarea contribuției sprijinului financiar în atingerea obiectivelor de preaderare. În principal, evaluarea se concentrează asupra unui nivel superior proiectelor (sectoare, programe, obiective strategice etc.). De asemenea, evaluarea oferă Comisiei o analiză a acțiunilor în funcție de rezultatele acestora, de impactul și nevoile pe care acestea urmăresc să le satisfacă și creează răspundere în ceea ce privește raportul cost/beneficiu și utilizarea fondurilor de preaderare. De asemenea, se acordă sprijin pentru dezvoltarea capacităților locale de evaluare ca modalitate de consolidare a capacității beneficiarilor de a gestiona și a controla ajutoarele de preaderare.

În 2009, au fost finalizate evaluări sectoriale, tematice și ad-hoc în cadrul schemei de evaluare intermediară (EI) în Turcia și Croația. Aceste evaluări au vizat, în principal, instrumentul financiar de preaderare (Turcia), respectiv PHARE și CARDS (Croația). În cursul anului 2009, EI a fost înlocuită cu un nou instrument de evaluare intermediară la nivel de program (evaluarea intermediară a programelor naționale - CPiE), care include atât asistența IPA, cât și asistența pre-IPA în cele trei țări candidate. CPiE este axată mai mult pe abordări la nivelul programelor, în comparație cu precedenta abordare sectorială, însă continuă să servească drept instrument de gestionare pentru directorii de program, și anume contribuind la procesul decizional. CPiE este concepută, de asemenea, drept un instrument care asigură consolidarea relevantă și în timp util a capacităților beneficiarilor IPA, pentru a-i ajuta să îndeplinească cerința regulamentului de punere în aplicare a IPA conform căreia beneficiarii își asumă responsabilitatea în ceea ce privește evaluările intermediare în cadrul componentei I a IPA, ulterior delegării competențelor de gestiune.

În cazul Croației, CPiE[5] era deja finalizată până la sfârșitul perioadei care face obiectul prezentului raport. În cazul Turciei[6] și al Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei[7], CPiE va fi finalizată în cursul anului 2010. În Croația, CPiE a reexaminat o serie de aspecte orizontale referitoare la programarea, gestionarea, monitorizarea și evaluarea asistenței și a analizat relevanța, eficiența, eficacitatea, impactul și viabilitatea inițiativelor finanțate în cadrul programelor PHARE 2005 și 2006 și al programelor IPA 2007 și 2008. Principalele constatări, în mod clar pozitive în ceea ce privește mai multe aspecte, evidențiind, totodată, că în alte privințe sunt posibile îmbunătățiri, au fost următoarele:

– logica de intervenție : evaluarea logicii de intervenție a indicat o armonizare corectă între programele naționale și documentele indicative de planificare multianuală, deși erau posibile îmbunătățiri la nivel de proiect, în special în ceea ce privește definirea obiectivelor și a indicatorilor;

– gestionarea asistenței : mecanismul de programare a arătat semne de îmbunătățire în timp, însă ar putea fi introdusă o filtrare mai riguroasă a propunerilor de proiecte, pe baza unor aspecte mai importante și mai puțin formale. În ceea ce privește punerea în aplicare la nivel de proiect, s-au înregistrat îmbunătățiri considerabile în ceea ce privește procedurile de ofertare și contractare, iar capacitatea de punere în aplicare a proiectelor a arătat, de asemenea, semne de îmbunătățire;

– monitorizare: sistemul de monitorizare a funcționat destul de corect, însă configurația existentă a subcomitetelor sectoriale de monitorizare (SMS) (care au fost formate inițial în 2006 pentru a asigura monitorizarea asistenței descentralizate în cadrul programelor CARDS și PHARE) a trebuit să fie realiniată la prioritățile asistenței IPA, deoarece aceasta din urmă avea o structură diferită de PHARE și urmărea priorități diferite. Această situație a determinat o distribuire dezechilibrată a volumului de lucru între comitete. De asemenea, gradul scăzut de participare a înalților funcționari la reuniunile SMS a limitat potențialul acestora ca instrument al procesului decizional. Conținutul și calitatea rapoartelor de monitorizare întocmite de administrația croată puteau fi, de asemenea, îmbunătățite în mod considerabil;

– evaluare: deși nivelul de aprobare de către destinatari a recomandărilor incluse în evaluările Comisiei Europene a fost satisfăcător, a trebuit îmbunătățit mecanismul de monitorizare a punerii în aplicare a acestora;

– rezultatele asistenței: marea majoritate a proiectelor au indicat un grad ridicat de relevanță , deoarece au fost aliniate la nevoile multiple de aderare. Eficacitatea și perspectivele de impact au fost, în general, pozitive în domenii aferente cerințelor specifice acquis-ului , în timp ce rezultatele au variat în domenii conexe capacității administrative și administrației publice. Perspectivele de viabilitate a rezultatelor au fost mixte. Principala problemă a avut legătură cu insuficiența personalului din cadrul instituțiilor beneficiare și, în special, cu dificultățile de păstrare a personalului, deoarece numeroase instituții s-au confruntat cu o pierdere constantă a personalului calificat, care, adesea, a urmat cursuri de formare datorită asistenței acordate de UE.

Pe un ton mai puțin pozitiv, un raport de evaluare privind reforma administrației publice (RAP) în „Croația și alte țări”[8], publicat în 2009, a constatat că un nivel insuficient al angajamentului politic și al asumării responsabilității, precum și o abordare strategică deficitară, au limitat impactul și viabilitatea reformei în Croația. În alte țări, raportul a constatat, de asemenea, că lipsa unei strategii și a unei metodologii explicite pentru gestionarea aspectelor legate de criteriile politice (inclusiv RAP) a însemnat că țările candidate nu și-au înțeles obligațiile în această privință.

O evaluare suplimentară a logicii de intervenție pentru programarea asistenței de preaderare acordate Turciei în cadrul IPA a fost, de asemenea, finalizată în 2009[9]. Concluzia evaluării a fost că programarea IPA este concentrată preponderent la nivel de proiect. Deși majoritatea proiectelor au fost relevante pentru aderare, nu s-a instituit o programare multianuală cuprinzătoare. Documentele indicative de planificare multianuală pe o perioadă de trei ani au reprezentat un prim pas în direcția stabilirii unui cadru de programare mai strategic – însă nu au asigurat încă un cadru cuprinzător pentru satisfacerea în timp util a tuturor exigențelor care trebuie îndeplinite în vederea aderării la UE și pentru a permite o selectare și o ordonare eficientă a proiectelor .

În 2009 și 2010, beneficiarii în cauză au remediat deficiențele constate în concluziile evaluărilor și au urmat recomandările formulate. La rândul său, Comisia și-a intensificat monitorizarea periodică a progreselor înregistrate în cadrul acțiunilor întreprinse de către beneficiari pentru a remedia deficiențele constatate în concluziile evaluărilor. De asemenea, luând în considerare recomandările conferinței pe tema IPA din 2009 și concluziile Consiliului din decembrie 2009 referitoare la IPA, Comisia a stabilit obiectivul de a îmbunătăți în continuare logica de intervenție a asistenței IPA datorită luării mai multor măsuri, care sunt deja aplicate în 2010, și anume:

- revizuirea structurii și a conținutului documentelor indicative de planificare multianuală pentru a furniza un cadru de programare multianuală mai strategic, care să stabilească o legătură mai clară între asistența financiară și prioritățile politice, și pentru a ajuta în continuare pe beneficiarii IPA să îndeplinească criteriile de aderare, precum și pentru a permite selectarea și etapizarea unor proiecte mai eficiente;

- completarea programării cu o abordare mai sectorială, dacă este cazul, cu strategii sectoriale care vizează îmbunătățirea în continuare atât a asumării responsabilității, cât și a impactului;

- stabilirea unor obiective și a unor indicatori mai clari pentru proiectele viitoare, ceea ce va duce la o intervenție îmbunătățită;

- intensificarea utilizării unor condiții clar definite, dacă este cazul, pentru a se asigura în mai mare măsură faptul că beneficiarii angajează sumele necesare pentru ca asistența financiară să genereze rezultate și impacturi;

- îmbunătățirea în continuare a sistemelor de monitorizare, în colaborare cu autoritățile din țările beneficiare, pentru a spori în continuare accentul pus pe obținerea de rezultate și pe impacturile proiectelor în curs de execuție;

- luarea în continuare de măsuri pentru a urma recomandările cărora nu li s-a dat curs, în vederea consolidării sistemelor de gestiune și control specifice punerii în aplicare descentralizate care va îmbunătăți supravegherea și controlul fondurilor;

- efectuarea de audituri specifice suplimentare, de evaluări și monitorizări atente va asigura eficacitatea îmbunătățirilor și realizarea unor noi ajustări ale sistemului, dacă este cazul.

COORDONAREA DONATORILOR CU STATELE MEMBRE ȘI DONATORII BILATERALI

După cum s-a menționat anterior, s-au organizat conferințe la nivel înalt referitoare la asistența de preaderare la Tirana, în aprilie 2009, și la Bruxelles, în octombrie 2009, pe tema coordonării donatorilor și a sprijinului eficient pentru extindere. Cu prilejul acestor conferințe, Comisia și statele membre, împreună cu instituțiile financiare internaționale și donatorii din afara UE, au convenit să urmărească îmbunătățirea coordonării donatorilor și gestionarea mai eficientă a fondurilor, în conformitate cu spiritul și principiile Declarației de la Paris privind eficacitatea ajutorului, ale Agendei de acțiune de la Accra și ale Codului de conduită al Uniunii Europene privind diviziunea muncii. Dat fiind că cea mai mare parte a ajutorului acordat în regiune provine de la Uniunea Europeană și de la un număr limitat de donatori bilaterali, numeroși alți donatori acordând doar sume foarte mici unui singur beneficiar, s-a convenit asupra îmbunătățirii considerabile a complementarității și a diviziunii muncii între donatori.

Inter alia , concluziile acestor conferințe au încurajat Uniunea Europeană și donatorii să sprijine pe deplin asumarea responsabilității de către beneficiari în materie de coordonare a donatorilor și să depună eforturi în direcția unei abordări sectoriale, în următoarele scopuri: contribuirea la îmbunătățirea eficacității și a impactului fondurilor IPA și a celor provenite de la alți donatori; organizarea unor sesiuni de formare comune cu privire la eficacitatea ajutorului și metodele de cooperare; integrarea eficacității ajutorului în propriile obiective în materie de gestionare și în sistemele de raportare; și asigurarea adaptabilității și a predictibilității ajutorului. Beneficiarii au fost încurajați să consolideze structurile de coordonare a donatorilor, să asigure utilizarea coerentă a asistenței externe și a resurselor bugetare interne și să realizeze progrese suplimentare în ceea ce privește crearea structurilor și asumarea responsabilității necesară pentru a asigura o gestiune descentralizată eficientă a IPA.

În general, în cursul anului 2009, au fost consolidate mecanismele de consultare pentru discutarea documentelor strategice IPA (cum ar fi documentele indicative de planificare multianuală) și a documentelor de programare (cum ar fi listele de proiecte și programele naționale), incluzând statele membre, alți donatori, birourile locale ale instituțiilor financiare internaționale și, în unele cazuri, reprezentanți ai societății civile. Coordonarea, coerența și complementaritatea au fost asigurate într-o mare măsură prin astfel de reuniuni în care s-a făcut schimb de informații cu privire la planificarea, programarea și punerea în aplicare a asistenței. În multe cazuri, s-a constatat dezvoltarea capacității de conducere a beneficiarului, de exemplu în Albania, unde un departament guvernamental a fost responsabil pentru coordonarea strategiei de dezvoltare națională, sectorială și interdisciplinară, precum și pentru coordonarea donatorilor. Cu toate acestea, trebuie depuse în continuare eforturi pentru a sprijini beneficiarii să preia mai ferm conducerea în ceea ce privește coordonarea donatorilor. La fel de importantă este și nevoia de consolidare a capacității de coordonare a donatorilor pentru obținerea de rezultate mai concrete și îmbunătățirea eficacității ajutorului. Reuniunile de coordonare trebuie orientate într-o mai mare măsură spre convenirea unor etape operaționale și practice în sprijinul programării rezultatelor în ceea ce privește punerea în aplicare a deciziilor referitoare la diviziunea muncii și sprijinirea beneficiarilor în elaborarea de strategii sectoriale, precum și instituirea elementelor fundamentale ale unei abordări sectoriale.

În Kosovo, s-au înregistrat progrese în ceea ce privește dezvoltarea unei platforme de gestionare a ajutoarelor, care să înlesnească schimbul de informații cu privire la proiectele în curs de desfășurare și cele planificate în cadrul comunității donatorilor. De asemenea, guvernul Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei și guvernul Serbiei au cules date privind proiectele finanțate de donatori. Albania și Bosnia Herțegovina au elaborat rapoarte de cartografiere a donatorilor. Acestea sunt deosebit de utile, dat fiind că, în anul 2009, s-au înregistrat schimbări în ceea ce privește prezența donatorilor în Balcanii de Vest și în Turcia, mai ales din cauza presiunilor interne provocate de criza financiară. Unele state membre ale UE au anunțat că intenționează să reducă sau chiar să desființeze programele bilaterale, în special cele din țările candidate. Deși au avut loc schimburi de informații cu privire la resursele donatorilor și la prezența donatorilor pe termen mediu, sunt necesare mai multe eforturi de susținere a beneficiarilor în planificarea cadrelor privind cheltuielile pe termen mediu și de sprijinire a donatorilor în planificarea unor programe mai coerente. O apreciere clară a planurilor pe termen mediu ale tuturor donatorilor (inclusiv China și Rusia, în anumite cazuri) va fi importantă pentru respectarea angajamentelor asumate în cadrul Codului de conduită al Uniunii Europene privind diviziunea muncii și pentru susținerea abordărilor sectoriale. China și Rusia au inițiat unele investiții considerabile și au acordat credite preferențiale în regiune pentru a sprijini, de exemplu, sectorul energetic și sectorul transporturilor. Aceste investiții vor trebui luate în considerare alături de cele ale instituțiilor financiare internaționale, în special BEI și BERD.

S-au înregistrat progrese importante în contextul diviziunii muncii în Albania și în ceea ce privește abordările sectoriale sau abordările bazate pe programe în Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei. Ambele țări au fost selectate pentru punerea în aplicare a inițiativei accelerate (IA) „Diviziunea muncii”, menită să promoveze punerea în aplicare a Codului de conduită al Uniunii Europene privind complementaritatea și diviziunea muncii în politica de dezvoltare. Cadrul operațional al UE referitor la eficacitatea ajutorului (noiembrie 2009) a urmărit obținerea unor rezultate de dezvoltare mai bune printr-o colaborare mai eficientă pe teren, un nivel mai redus de suprapunere și costuri de tranzacție mai scăzute. Departamentul de strategie și coordonare a donatorilor (DSCD) al guvernului albanez a condus inițiativa accelerată „Diviziunea muncii”, care este încorporată în planul național de acțiune al Albaniei privind armonizarea și care a oferit un plus de valoare altor mecanisme de coordonare existente. Pe parcursul anului 2009, a fost efectuată o analiză mixtă în vederea stabilirii unei definiții comune cu privire la rolurile și responsabilitățile donatorilor principali și a începerii acțiunii de repartizare a responsabilităților donatorilor în sectoare specifice.

Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei a elaborat planuri și o metodologie în vederea adoptării unei abordări bazate pe programe, cu sprijinul ferm al Băncii Mondiale și al UE, iar în Serbia grupurile de lucru sectoriale recent apărute au început, de asemenea, să demonstreze că o coordonare eficientă poate da rezultate.

Cu toate acestea, câștigurile în materie de eficiență și eficacitate datorate structurilor de coordonare a donatorilor, care sunt în măsură să pună în aplicare principii de eficacitate a dezvoltării, ar trebui avute în vedere în mai mare măsură, atât de beneficiari, cât și de donatori. Toți donatorii ar trebui să depună în continuare eforturi pentru reducerea suprapunerilor și a costurilor de tranzacție, de exemplu prin activități analitice comune; îmbunătățirea și utilizarea în comun a mecanismelor de evaluare și monitorizare a beneficiarilor; îmbunătățirea capacității beneficiarilor de a elabora o politică sectorială și de a pune în aplicare strategii sectoriale.

COORDONAREA CU INSTITU ȚIILE FINANCIARE INTERNAȚIONALE

Comisia și-a luat angajamentul de a stabili o coordonare mai strânsă cu instituțiile financiare europene și internaționale, susținând modernizarea și dezvoltarea socioeconomică în Balcanii de Vest. Se urmărește o coordonare mai strânsă cu instituțiile financiare internaționale la nivel de politică/instituțional, precum și la nivel de finanțare.

Grupul consultativ al instituțiilor financiare internaționale (IFIAG) este format din reprezentanți ai Comisiei Europene, ai Grupului Băncii Mondiale (BIRD/IFC), ai Băncii Europene pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD), ai Băncii Europene de Investiții (BEI), ai Băncii de Dezvoltare a Consiliului Europei (BDCE), ai Consiliului de Cooperare Regională (CCR), ai Băncii Nordice de Investiții, ai Societății Nordice de Finanțare pentru Mediu și ai Băncii pentru Comerț și Dezvoltare a Mării Negre. IFIAG s-a reunit în sesiune plenară în ianuarie 2009 în vederea discutării măsurilor corective pentru Balcanii de Vest și Turcia, în contextul crizei economice și financiare. Participanții au convenit că IFIAG ar trebui să coopereze în continuare în domeniul monitorizării situației economice și financiare din regiune și al coordonării măsurilor luate pentru a face față crizei.

În 2009, Comisia a colaborat îndeaproape cu Banca Centrală Europeană și cu instituțiile financiare internaționale în vederea elaborării unui pachet de măsuri anticriză în valoare de 160 de milioane EUR, finanțat în cadrul IPA 2009. Granturile UE au fost combinate cu împrumuturi acordate de instituțiile financiare internaționale în cadrul pachetului de măsuri, pentru a accelera punerea în aplicare a investițiilor atât de necesare în infrastructura municipală și în domeniul economisirii de energie.

A fost recunoscută nevoia de a monitoriza punerea în aplicare la nivelul beneficiarilor și la nivel sectorial. Comisia a elaborat un proiect regional gestionat în comun cu Banca Centrală Europeană, în cadrul unui pachet de măsuri mai extins, menit să reprezinte o reacție la criza financiară. A fost instituit un sistem de sprijin pentru supravegherea (microprudențială și macroprudențială) sectorului bancar regional, în vederea consolidării capacităților și a cooperării între băncile centrale naționale din Balcanii de Vest și Turcia și 14 bănci naționale centrale ale Eurosistemului. Acest proiect va coordona, timp de doi ani, contribuția principalilor actori financiari internaționali, cum ar fi Comitetul de la Basel al supraveghetorilor bancari, Centrul pentru excelență în finanțe de la Ljubljana, Joint Vienna Institute, Fondul Monetar Internațional și Banca Mondială. Începând cu 2009, secretariatul Grupului consultativ al instituțiilor financiare internaționale a fost preluat de Comisie, în urma închiderii Biroului comun al Comisiei Europene și al Băncii Mondiale de la Bruxelles.

De asemenea, Comisia a cooperat cu Pactul OCDE pentru investiții în Europa de Sud-Est în ceea ce privește măsurile de sporire a competitivității economiilor în contextul pachetului de măsuri anticriză, începând din toamna anului 2009.

În decembrie 2009, Comisia, BEI, BERD și BDCE au stabilit cadrul de investiții pentru Balcanii de Vest (CIBV) pentru a crește, într-o și mai mare măsură, nivelul de armonizare și cooperare în finanțarea investițiilor vizând dezvoltarea socioeconomică a regiunii. CIBV cuprinde două instrumente: o facilitate comună de creditare (FCC) și o facilitate comună de subvenționare (FCS). FCC grupează într-o rezervă comună pentru investiții prioritare creditarea comună din partea BERD și BEI (însumând, orientativ, 1 miliard EUR), precum și din partea BDCE și a altor instituții financiare bilaterale ale statelor membre care contribuie la Fondul comun european al Balcanilor de Vest (FCEBV). Rezervele FCS pun în comun fondurile UE (bugetul IPA), fondurile instituțiilor financiare internaționale partenere participante (BDCE, BEI, BERD) și fondurile FCEBV, la care se pot adăuga contribuții din partea statelor membre și a altor potențiali donatori.

Printre exemplele de cooperare consolidată se numără: o mai mare vizibilitate a circuitelor de elaborare a proiectelor instituțiilor financiare internaționale; eforturi comune de armonizare a priorităților de investiții ale instituțiilor financiare internaționale cu prioritățile de aderare la UE în funcție de sector; o reprezentare îmbunătățită a beneficiarilor IPA în procesul de selecție a proiectelor; raționalizarea pregătirii și punerii în aplicare axate pe proiecte care necesită sprijin din partea instituțiilor financiare internaționale și participarea statelor membre prin acordarea de granturi bilaterale.

De asemenea, în anul 2009 s-au depus eforturi importante pentru continuarea punerii în aplicare a celor trei piloni de cooperare cu instituțiile financiare internaționale: dezvoltarea sectorului privat și microîntreprinderile, întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), eficiența energetică și infrastructura.

– Pilonul I - Dezvoltarea sectorului privat : în ceea ce privește oferta, asistența UE pentru promovarea accesului la finanțare al microîntreprinderilor și întreprinderilor mici este direcționată, în principal, prin intermediul Fondului european pentru Europa de Sud-Est (FESE), care a consolidat precedentele scheme de micro-credit existente în regiune, reunindu-le într-un singur instrument. FESE asigură viabilitatea pe termen lung și mobilizarea fondurilor prin protejarea împotriva riscurilor în scopul atragerii de capital privat pentru investiții în micro-creditare. FESE s-a derulat cu succes. Până în decembrie 2009, contribuția Comisiei la FESE, prin Fondul european de investiții (FEI), a însumat 96,4 milioane EUR, iar valoarea totală a portofoliului a fost majorată la 579 milioane EUR. Portofoliul de sub-împrumuturi restante se ridica la 450 de milioane EUR, împărțite între 115 600 sub-debitori. Plățile totale, de la instituirea FESE, au însumat 216 000 de împrumuturi în valoare de 1,1 miliarde EUR.

– Pilonul II – Eficiența energetică : acest pilon are ca obiectiv promovarea investițiilor în eficiență energetică și energie regenerabilă în sectorul întreprinderilor mici și mijlocii, al locuințelor și sectorul public prin capitalizarea acțiunilor sprijinite prin programele naționale, incluzând creșterea gradului de sensibilizare a opiniei publice în materie de eficiență energetică și potențial de economisire a energiei, punerea în aplicare a legislației referitoare la Directiva privind performanța energetică a clădirilor[10] și la Directiva privind eficiența energetică la utilizatorii finali și serviciile energetice[11] (inclusiv energia regenerabilă). Promovarea investițiilor în eficiența energetică respectă recomandarea Cărții verzi a Comisiei Europene privind eficiența energetică[12], încurajând instituțiile financiare internaționale să acorde fonduri pe termen lung pentru finanțarea investițiilor în eficiență energetică. În sectorul construcțiilor și în cel al industriei, s-a prevăzut un sprijin suplimentar pentru intermediarii financiari și debitorii finali în cadrul Facilității de finanțare pentru eficiență energetică, prin oferirea posibilității de a economisi mai multă energie și de a reduce emisiile de CO2. De asemenea, în cadrul pachetului de măsuri anticriză pentru 2009, Comisia Europeană a participat la Fondul pentru eficiență energetică în Europa de Sud-Est, un parteneriat public-privat inițiat de BEI și Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW) care implică instituții financiare internaționale, donatori și investitori privați. Fondul va asigura investiții în eficiența energetică și energia regenerabilă prin acordarea de sprijin financiar și asistență tehnică întreprinderilor, societăților de servicii energetice, gospodăriilor, municipalităților și altor instituții publice. În 2009, facilitatea a sprijinit două bănci locale din Bosnia și Herțegovina și Serbia prin dezvoltarea portofoliului de investiții al acestora în domeniul eficienței energetice și al energiilor regenerabile. Aceste proiecte au beneficiat de finanțare din partea BERD, în valoare totală de 20 de milioane EUR, precum și de 4,6 milioane EUR, reprezentând granturi acordate de UE sub formă de stimulente investiționale pentru debitorii finali și de comisioane de administrare pentru banca participantă.

– Pilonul III – Promovarea investițiilor în infrastructură : rețelele și serviciile adecvate de infrastructură în sectorul transporturilor, energiei, mediului și în domeniul social sunt esențiale pentru asigurarea dezvoltării socioeconomice viabile și a stabilității în regiune. Printre principalii factori care împiedică îmbunătățirea infrastructurii se numără: utilizarea ineficientă a resurselor financiare, lipsa de experiență a beneficiarilor în pregătirea de proiecte care să fie finanțate de instituții financiare internaționale și de alți donatori; sau deficite de finanțare care compromit acceptarea de către bănci a proiectelor. Acest pilon a inclus crearea unei Facilități pentru proiectele de infrastructură (FPI), cu caracter multisectorial și cu beneficiari multipli. FPI sprijină instituțiile la nivel național, regional și municipal în pregătirea și punerea în aplicare a proiectelor de investiții în infrastructură, finanțate de instituțiile financiare internaționale și/sau de alți donatori. Mecanismul urmărește să grupeze fonduri pentru a permite punerea în aplicare a proiectelor. FPI oferă servicii specializate de asistență tehnică pentru punerea în aplicare a proiectelor, cum ar fi studii de prefezabilitate, studii de fezabilitate, proiectare preliminară și detaliată, sprijin pentru procesul de ofertare, activități de punere în aplicare etc. De asemenea, FPI cofinanțează investiții în infrastructura municipală, pe care instituțiile internaționale sunt gata să le pună în aplicare. FPI a fost încorporată în Cadrul de investiții pentru Balcanii de Vest în decembrie 2009. Până la sfârșitul perioadei care face obiectul prezentului raport, acest mecanism susținea 65 de proiecte, reprezentând granturi în valoare de 123 de milioane EUR și investiții totale estimate în valoare de 1 miliard EUR. De exemplu, în Albania, un grant al UE în valoare de 4,7 milioane EUR a mobilizat un împrumut de 12 milioane EUR, la care s-au adăugat contribuția națională și un alt grant provenit din surse bilaterale, ceea ce a permis investirea a 21,7 milioane EUR într-un proiect de alimentare cu apă și tratare a apelor reziduale.

[pic]

[1] Document de lucru al serviciilor Comisiei - Document de referință anexat raportului Comisiei către Consiliu, Parlamentul European și Comitetul Economic și Social European - Raport anual privind punerea în aplicare a Instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA) în 2009.

[2] În octombrie 2009, Comisia a propus modificarea Regulamentului nr. 1085/2006 pentru a include Islanda ca beneficiar al IPA [propunere aprobată ulterior în 2010, prin Regulamentul (UE) nr. 540/2010 din 16 iunie 2010].

[3] A se vedea http://ec.europa.eu/enlargement/press_corner/key-documents/reports_oct_2009_ro.htm

[4] COM(2009)543 final din 14 octombrie 2009.

[5] Evaluarea intermediară a programelor naționale pentru 2009 privind asistența de preaderare acordată Croației; contract nr. IPA/2009/215-223.

[6] Evaluarea intermediară a programelor naționale pentru 2009 privind asistența de preaderare a UE acordată Turciei; contract nr. IPA/2009/218-310.

[7] Evaluarea intermediară a programelor naționale pentru 2009 privind asistența de preaderare a UE acordată Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei; contract nr. IPA/2009/224-311.

[8] „Sprijinirea reformei administrației publice în Croația și în alte țări”, raport tematic nr. R/ZZ/PAR/0811.

[9] „Evaluare ad-hoc a logicii de intervenție a Comisiei Europene pentru asistență financiară în țările candidate și principalele învățăminte pentru revizuirea documentelor indicative de planificare multianuală 2010-2012 - studiu de caz – Turcia”. Raport tematic în cadrul evaluării intermediare a programelor UE de preaderare în Croația și în Turcia și a activităților birourilor centrale, contract nr. PHARE/2007/142-454.

[10] Directiva 2002/91/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2002.

[11] Directiva 2006/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2006.

[12] COM(2005)265 final din 22 iunie 2005.