RO    RO RO 
 
RO    RO  COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 12.5.2010 
SEC(2010) 595 final 
  
Recomandare de 
AVIZ AL CONSILIULUI 
privind programul de stabilitate actualiz at al Ciprului pentru perioada 2009-2013 
 
RO 2   RO EXPUNERE DE MOTIVE  
1. C ONTEXTUL GENERAL  
Pactul de stabilitate și creștere are la baz ă obiectivul unor finan țe publice solide ca mijloc de 
consolidare a condi țiilor pentru st abilitatea pre țurilor și pentru o cre ștere susținută și durabilă, 
care să contribuie la crearea de locuri de munc ă. Reforma din 2005 a Pactului a recunoscut 
utilitatea acestuia în înt ărirea disciplinei fiscale și a căutat să-i întărească eficacitatea și bazele 
economice, precum și să protejeze sustenabilitatea finan țelor publice pe termen lung. 
Îndeosebi, aceast ă reformă a introdus o mai mare flexibilitate în aplicarea regulilor care 
guverneaz ă procedura de deficit excesiv, în special în ceea ce prive ște defini ția 
„împrejur ărilor excep ționale” și stabilirea termenelor de co rectare a unui de ficit excesiv. 
Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului privind consolidarea supravegherii pozi țiilor 
bugetare și supravegherea și coordonarea poli ticilor economice1, care face parte din Pactul de 
stabilitate și creștere, stipuleaz ă că statele membre trebuie s ă prezinte Consiliului și Comisiei 
programe de stabilitate sau de convergen ță, precum și actualizări anuale ale acestora. Statele 
membre care au adoptat deja moneda unic ă prezintă programe de stabilitate (actualizate), iar 
cele care nu au adoptat-o înc ă prezintă programe de convergen ță (actualizate). 
În conformitate cu regulamentul men ționat anterior, Consiliul a emis, la 4 martie 2008, un 
aviz cu privire la primul program de stab ilitate al Ciprului, pe baza unei recomand ări din 
partea Comisiei și după consultarea Comitetului economic și financiar. În ceea ce prive ște 
programele de stabilitate și de convergen ță actualizate, regulamentul prevede ca acestea s ă fie 
evaluate de Comisie și examinate de Comitetul economic și financiar; programele actualizate 
pot fi examinate de c ătre Consiliu, pe baza aceleia și proceduri men ționate anterior.  
2. C ONTEXTUL EVALU ĂRII NOULUI PROGRAM  
Comisia a examinat cea mai recent ă actualizare a programului de  stabilitate al Ciprului, 
prezentată pe 1 aprilie 2010, și a adoptat o recomandare în vederea ob ținerii unui aviz din 
partea Consiliului cu privire la aceasta. 
Pentru a defini contextu l în care strategia bugetar ă este evaluat ă în cadrul programului de 
stabilitate actualizat, urm ătoarele puncte rezum ă: 
(1) Comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 200 8 („Un plan european de redresare 
economic ă”); 
(2) concluziile Consiliului Afaceri Economice și Financiare din 20 octombrie 2009 
referitoare la „Strateg ia de retragere”;  
(3) cea mai recent ă evaluare a pozi ției țării din perspectiva co mponentei preventive a 
Pactului de stabilitate și creștere (rezumat al avizului Consiliului cu privire la 
actualizarea precedent ă a programului de stabilitate). 
                                                 
1 JO L 209, 2.8.1997, p. 1.  Documentele la care se face trimitere în textul de fa ță sunt disponibile la 
adresa:  
http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm. 
 
RO 3   RO 2.1. Comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2008 („Un plan european de redresare 
economic ă”) 
Având în vedere amploarea f ără precedent a crizei care a lovit pie țele financiare și economia 
mondială în perioada 2008-2009, Comisia European ă a propus un Plan eu ropean de redresare 
economic ă (PERE)2. Planul propunea o reac ție macroeconomic ă contraciclic ă coordonat ă în 
fața crizei, sub forma unui ansamblu ambi țios de acțiuni de sus ținere a economiei incluzând 
(i) un impuls bugetar imediat în valoare de  200 miliarde EUR (1,5 % din PIB-ul UE), 
constituit dintr-o contribu ție majorat ă a statelor membre, în valoare de 170 miliarde EUR 
(aproximativ 1,2% din PIB-ul UE) și din finan țare UE în sprijinul ac țiunilor imediate, în 
valoare de 30 miliarde EUR (aproximativ 0,3 % din PIB-ul UE); și (ii) o serie de ac țiuni 
prioritare, bazate pe Strategia de la Lisabona și concepute astfel încât s ă adapteze economiile 
statelor membre la provoc ările pe termen lung, continuând implementarea reformelor 
structurale destinate major ării creșterii poten țiale. Planul preconiza o diferen țiere a măsurilor 
de stimulare fiscal ă de la un stat membru la altul, în func ție de pozi ția fiecăruia în ceea ce 
privește sustenabilitatea finan țelor publice și poziția concuren țială. În speță, pentru statele 
membre din afara zonei euro care se confrunt ă cu dezechilibre interne și externe 
semnificative, politica bugetar ă trebuie, în esen ță, să aibă ca obiectiv corectarea acestor 
dezechilibre. Planul a fost aprobat de Consiliul European la 11 decembrie 2008.  
2.2. Concluziile Consiliul Afaceri Economice și Financiare din 20 octombrie 2009 
referitoare la „Strategia de retragere” 
Constatând apari ția primelor semne ale redres ării economice, în special în condi țiile unei 
atenuări a declinului vertiginos al activit ății economice, ale stabiliz ării piețelor financiare și 
creșterii nivelului de încredere, Consiliu l a concluzionat la 20 octombrie 2009 c ă, deși încă nu 
era momentul potrivit pentru retragerea spri jinului guvernamental în favoarea economiei și a 
sectorului financiar, dat ă fiind fragilitatea acestei redres ări, era necesar ă elaborarea unei 
strategii coordonate de renun țare la politicile generaliza te de stimulare. Aceast ă strategie ar 
trebui să găsească un echilibru între preocup ările legate de stabilizarea economiei și cele 
legate de sustenabilitatea finan țelor publice, s ă țină seama de interac țiunea dintre diversele 
instrumente strategice și de discu țiile purtate la nivel mondial. Elaborarea și comunicarea cât 
mai rapid posibil a acestei strategii vor contribui la înt ărirea încrederii în politicile pe termen 
mediu și la satisfacerea a șteptărilor. Pe lâng ă retragerea m ăsurilor de stimulare fiscal ă 
prevăzute în Planul european de redresare economic ă, Consiliul a constatat nevoia unei 
puternice consolid ări fiscale pentru a stopa și în cele din urm ă a inversa procesul de cre ștere a 
datoriei și a reveni la pozi ții bugetare solide. Cre șterea eficien ței finanțelor publice și 
intensificarea reformelor structur ale sunt considerate de dorit chiar și pe termen scurt, 
deoarece ele pot contri bui la impulsionarea cre șterii produc ției poten țiale și a reducerii 
datoriei. Consiliul a aprobat urm ătoarele principii pentru strategia fiscal ă de retragere: (i) 
strategia s ă fie coordonat ă la nivel interna țional în cadrul unei aplic ări coerente a Pactului de 
stabilitate și creștere; (ii) retragerea m ăsurilor de stimulare fiscal ă să se facă în timp util, 
ținând cont de circumstan țele specifice fiec ărei țări; (iii) ritmul consolid ării să fie ambițios și 
chiar să depășească, în majoritatea țărilor, valoarea de referin ță de 0,5% din PIB pe an în 
termeni structurali; și (iv) credibilitatea stra tegiei de retragere s ă fie sprijinit ă de măsuri pentru 
creșterea calit ății finanțelor publice și de eforturi de reform ă structural ă ambițioase pentru 
stimularea gradului de ocupare a for ței de munc ă și a creșterii poten țiale.  
                                                 
2 Comunicarea Comisiei c ătre Consiliul European din 26 noiembrie 2008. 
 
RO 4   RO 2.3. Evaluarea din avizul Consiliului privind actualizarea precedent ă a programului 
În avizul emis la 3 aprilie 2009, Consiliul a r ezumat evaluarea versiunii actualizate precedente 
a programului de stabilitate, ca re cuprinde perioada 2008-2012, dup ă cum urmeaz ă: Consiliul 
era de părere că „în 2009 orientarea fiscal ă va fi expansionist ă ca urmare a adopt ării în acest 
an a unor m ăsuri de stimulare semnificativ e, conform PERE. În anii urm ători, se estimeaz ă că 
soldul fiscal se va deteriora în continuare. Relaxarea fiscal ă implicită nu pare justificat ă având 
în vedere perspectivele economice relativ favorabile și existența unui dezechilibru extern 
considerabil. În plus, în contextul unei deterior ări acute a mediului economic mondial, 
strategia bugetar ă prezintă riscuri semnificative, ipotezele privind cre șterea economic ă aflate 
la baza scenariului macroeconomic al progr amului fiind optimiste. Având în vedere 
dezechilibrele externe semnificative, men ținerea unor politici prudente și consolidarea 
sustenabilit ății fiscale ar trebui s ă constituie o prioritate major ă. Prin urmare, controlul 
cheltuielilor curente și evitarea unei tendin țe prociclice reprezint ă o provocare major ă pentru 
Cipru în domeniul politicii  fiscale. În plus, îmbun ătățirea calității finanțelor publice este 
important ă și din punctul de vedere al sus ținerii unei ajust ări line a economiei în lumina 
dezechilibrelor sale actuale.” Având în vedere ev aluarea sa, Consiliul a invitat Cipru: „(i) s ă 
implementeze politica fiscal ă pentru 2009, astfel cum a fost planificat ă în concordan ță cu 
PERE și în cadrul PSC (Pactul de stabilitate și de creștere), evitând în acela și timp 
deteriorarea suplimentar ă a finanțelor publice în 2009 compara tiv cu obiectivul; (ii) s ă 
inverseze cre șterea deficitului fiscal prev ăzută începând cu 2010 prin limitarea cre șterii 
cheltuielilor, în vederea asigur ării unei pozi ții fiscale solide pe termen mediu; (iii) având în 
vedere impactul previzionat al îmb ătrânirii popula ției asupra cheltuielilor publice, s ă 
consolideze sustenabilitatea pe termen lung a finan țelor publice prin realizarea reformei 
sistemului de pensii și a sistemului de s ănătate”. 
 
RO 5   RO Recomandare de 
AVIZ AL CONSILIULUI 
privind programul de stabilitate actualiz at al Ciprului pentru perioada 2009-2013 
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, 
având în vedere Tr atatul privind func ționarea Uniunii Europene, 
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind 
consolidarea supravegherii pozi țiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor 
economice3, în special articolul 5 alineatul (3 ) (pentru programe de stabilitate), 
având în vedere recomandarea Comisiei, după consultarea Comitetului economic și financiar, 
EMITE PREZENTUL AVIZ: (1) La [ZZ luna 2010], Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al 
Ciprului pentru  perioada 2009-2013. 
(2) În 2009 activitatea economic ă s-a contractat cu 1,7%. Cipru înregistreaz ă o creștere 
negativă pentru prima oara în ultimii treizeci și cinci de ani. Cererea intern ă slabă și 
conjunctura extern ă nefavorabil ă au afectat puternic cre șterea. În special, îndatorarea 
mare a gospod ăriilor împreun ă cu condi țiile stricte de aco rdare a creditelor, 
înrăutățirea perspectivelor de pe pia ța muncii și manifestarea unor efecte negative 
asupra/la nivelul? încrederii au condus la sc ăderea consumului privat. În paralel, 
investițiile au înregistrat o ajustare drastic ă, în contextul sc ăderii cererii externe 
pentru locuin țe, al utiliz ării slabe a capacit ăților și al restructur ării bilanțurilor 
întreprinderilor. Consumul sector ului public a fost singura component ă a cererii care 
a sprijinit activitatea economic ă, în parte datorit ă pachetului de stimulare de 1½ % 
din PIB, implementat în conformitate cu PERE. Pe lâng ă aceste măsuri discre ționare, 
contractarea activit ății economice, dispari ția treptat ă a boom-ului activelor și un 
model de cre ștere bazat mai pu țin pe venituri fiscale au exercitat o presiune 
important ă asupra finan țelor publice. Drept rezultat, țara a înregistrat un deficit 
public de 6,1% din PIB, fa ță de un surplus de 0,9% di n PIB în 2008. Criza a pus în 
evidență și acumularea unor importante dezechilibre externe, care reflect ă nu doar 
economiile nete sc ăzute din sector ul privat, ci și deteriorarea pozi ției nete a 
administra ției publice și pierderea competitivit ății. Se așteaptă ca cererea intern ă 
scăzută și redresarea extern ă lentă să afecteze perspectivele de redresare. Conform 
                                                 
3 JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Documentele la care se face trimitere în textul de fa ță se găsesc pe internet, la 
adresa: 
 http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm . 
 
RO 6   RO previziunilor, cre șterea PIB va continua s ă scadă, deși într-o m ăsură mai mic ă, în 
2010 și să se redreseze u șor în 2011. Pe termen mediu, Cipru se afl ă astfel în situa ția 
de a stimula cre șterea într-un context de redresare economic ă globală fragilă și de a 
soluționa în paralel dezech ilibrele macroeconomi ce existente prin men ținerea unor 
politici fiscale prudente. Pe termen lung, țara se confrunt ă cu necesitatea de a 
îmbunătăți sustenabilitatea finan țelor publice în contextul îmb ătrânirii popula ției.  
(3) De și declinul constatat al PIB-ului efectiv în contextul crizei este în mare m ăsură 
ciclic, nivelul produc ției potențiale este, de asemenea, influen țat negativ. În plus, 
criza ar putea afecta și creșterea poten țială pe termen mediu din cauza reducerii 
investițiilor, a în ăspririi condi țiilor de creditare și a creșterii șomajului structural. În 
plus, impactul crizei economice se adaug ă efectelor negative ale îmb ătrânirii 
populației asupra produc ției potențiale și a sustenabilit ății finanțelor publice. În acest 
context, este esen țial să se accelereze ritmul reformelor structurale vizând sprijinirea 
creșterii poten țiale. În cazul Ciprului este important s ă se întreprind ă reforme în 
domeniul pie ței muncii, în special în vederea îmbun ătățirii oportunit ăților de înv ățare 
pe parcursul vie ții, mai precis pentru persoanele sl ab calificate, muncitorii mai în 
vârstă și șomeri în vederea asigur ării implement ării efective și la timp a reformelor 
planificate în domeniul form ării tehnice și profesionale. În plus , trebuie corelate mai 
bine creșterea salariilor cu productivitatea și creșterea num ărului de locuri de munc ă 
cu competitivitatea.  
(4) Scenariul macroeconomic care st ă la baza programului preconizeaz ă o evoluție a 
creșterii PIB-ului real de la -1,7%  în 2009 la 0,5%  în 2010, urmat ă de o redresare 
până la o medie de aproape 2,6% în restul pe rioadei acoperite de program. Evaluat pe 
baza informa țiilor disponibile în prezent4, acest scenariu pare s ă se bazeze pe ipoteze 
de creștere optimiste pentru întreaga perioad ă analizată. Conform previziunilor, 
consumul privat ar urma s ă intre pe o traiectorie favorabil ă, determinat ă de creșterea 
(un pic optimist ă a) numărului de locuri de munc ă și a salariilor care pare optimist ă. 
Conform programului, cre șterea real ă a investi țiilor în sectorul imobiliar va r ămâne 
negativă pe termen scurt, pentru a se redresa în a doua jum ătate a perioadei analizate. 
Indicatorii prospectivi sugereaz ă însă o traiectorie pe termen mediu de corectare a 
deficitului din sectorul construc țiilor mai accentuat ă decât cea din program. Mai 
mult, în ciuda îmbun ătățirii perspectivelor economice, fragilitatea redres ării 
principalilor parteneri comerciali ai Ci prului supune scenariul macroeconomic din 
program unor riscuri ce nu pot  fi neglijate. Datorit ă contractării activității economice 
în 2009, a avut loc o corec ție important ă, deși parțială, a deficitului extern, care, în 
ciuda acestui fapt, r ămâne ridicat, reprezentând 8,5% din PIB, și, conform 
programului, va cre ște vertiginos pentru a aj unge la 12,9% din PIB pân ă în 2013, 
ținând seama de cre șterea așteptată a importurilor. Dezech ilibrele externe risc ă să 
influențeze negativ cre șterea economic ă pe termen mediu. Che ltuielile din sectorul 
public, mult mai mari decât veniturile, vor trebui finan țate prin îndatorare extern ă sau 
din economii ale sectorului privat din Cipr u. Prin urmare, ajustarea dezechilibrului 
actual al contului curent va impune  fie costuri mai mari de finan țare a datoriei, fie 
realizarea de economii mai mari de c ătre sectorul public. Acest din urm ă caz ar 
implica o cre ștere mai mic ă a produc ției datorat ă consumului privat mai redus sau 
                                                 
4 Evaluarea ia în calcul în special previziunile serviciilor Comisiei din prim ăvara anului 2010, dar și alte 
informații care au devenit disponibile ulterior.   
 
RO 7   RO investițiilor mai sc ăzute (efectul de evic țiune). Previziunile pr ogramului în materie 
de inflație par a fi realiste.  
(5) Conform programului, deficitul bu getului general s-a deteriorat sim țitor în 2009, 
ajungându-se la un deficit de 6,1 % din PIB de la un excedent de 0,9 % din PIB în 
2008, reflectând într-o mare m ăsură impactul crizei asupra finan țelor publice, dar 
printre cauze s-au num ărat și măsurile de stimulare în valoare de 1½% din PIB 
adoptate de guvern în conformitate cu Planul european de redresare economic ă 
(PERE). Conform programului, politica fiscal ă va rămâne restrictiv ă în vederea 
corectării deficitului excesiv pân ă în 2013, ținând seama de ipotezele scenariului de 
creștere economic ă. 
(6) Conform actualiz ării, obiectivul bugetar  pentru 2010 este un de ficit de 6% din PIB. 
Legea bugetului pe 2010 (aprobat ă de Parlament la 24 decembrie 2009) viza un 
deficit de 4,5% din PIB pe baza valorii estimate a deficitului pe 2009, de aproximativ 
3% din PIB. Având în vedere c ă deficitul final pe 2009 a fost de 6% din PIB, 
deficitul rezultând din legea bugetului ar trebui s ă fie și mai mare. Programul con ține 
însă măsuri care vizeaz ă stoparea (continu ării) deterior ării bugetare și stabilizarea 
deficitului la nivelul din 2009. Conform actualiz ării, în 2010 ponderea veniturilor în 
PIB va cre ște cu aproximativ 1¼ puncte pr ocentuale comparativ cu 2009. 
Cheltuielile publice vor cre ște cu 1¼ puncte procentuale din PIB. Se a șteaptă 
continuarea cre șterii cheltuielilor primare, în principal datorit ă continuării creșterii 
transferurilor sociale, a subven țiilor și a cheltuielilor salariale din sectorul public. 
Conform actualiz ării, plata dobânzilor se afl ă pe o pant ă descendent ă, scăzând cu ¼ 
puncte procentuale din PIB, în ciuda cre șterii datoriei. Investi țiile publice vor r ămâne 
la nivelul din 2009. Per global, conform pr ogramului, orientarea politicii fiscale, 
măsurată cu ajutorul soldului structur al (ajustat ciclic excluzând m ăsurile one-off și 
alte măsuri temporare) se va în ăspri în 2010 cu aproximativ ½% din PIB.  
(7) Principalul obiectiv al strategiei buget are pe termen mediu a programului const ă în a 
reduce soldul bugetului genera l sub valoarea de referin ță de 3 % din PIB pân ă în 
2013. Programul previzioneaz ă o scădere a deficitului buget ar nominal la 4,5% din 
PIB în 2011 (raportat la 6,1% în anul precedent) și la 3,4% în 2012 înainte de a 
ajunge, în cele din urm ă, la nivelul de 2,5% în 2013. Soldul primar ar trebui s ă 
urmeze o traiectorie similar ă și să ajungă în poziție de echilibru pân ă la sfârșitul 
perioadei acoperite de progr am, raportat la un defici t de 3,7% din PIB în 2010. 
Deficitul structural, calcul at conform metodologiei stab ilite de comun acord, va 
continua s ă se amelioreze dup ă 2010, pentru a ajunge în jurul valorii de 3½% din PIB 
în 2011, u șor sub 3 % în 2012 și 2¼ % în 2013. În perioada 2010-2013, efortul fiscal 
anual va avea o valoare medie anual ă de 3/4% din PIB. S-a p ărea că ajustarea va 
avea loc în prima parte a perioadei, de și măsurile luate în 2010 î și vor face sim țite 
efectele pe deplin de abia în 2011. În plus, m ăsurile luate în contextul PERE vor fi 
retrase doar la sfâr șitul anului 2010. Conform programului , consolidarea se va realiza 
în principal pe partea de venituri  a bugetului, care ar trebui s ă crească cu aproximativ 
2,6 pp din PIB în perioada 2010-2013, în timp ce sc ăderea cheltuielilo r va contribui 
cu un punct procentual suplimentar din PIB. Printre m ăsurile de cre ștere a veniturilor 
se numără lupta împotriva evaziunii fiscale, o amnistie în materie de plan de 
urbanizare, armonizarea accizelor minime pe produsele petroliere și aplicarea unei 
rate reduse a TVA-ului la alimente și produse farmaceutice, precum și venituri din 
dividendele de la organiza ții semi-guvernamentale. În ceea ce prive ște măsurile 
referitoare la cheltuieli, ajustarea prev ăzută de program rezult ă în principal din 
 
RO 8   RO frânarea cheltuielilor opera ționale și reducerea transferurilor curente. Programul 
consideră că raționalizarea transferurilor sociale și limitarea m ărimii și ratei cre șterii 
cheltuielilor salariale din sectorul public reprezint ă categoriile de cheltuieli care vor 
contribui la consolidare în mo mentul în care partenerii soci ali vor ajunge la un acord. 
Actualizarea confirm ă angajamentul în favoarea obiectivului bugetar pe termen 
mediu al țării (OTM), reprezentat de o pozi ție bugetar ă echilibrat ă în termeni 
structurali (ajustat ă ciclic excluzând m ăsurile one-off și alte măsuri temporare). OTM 
reflectă în mod corespunz ător obiectivele pactului. Dac ă se iau în considerare 
soldurile structurale corespunz ătoare țintelor de deficit din program, OTM nu va fi 
atins în cursul perioadei analizate.  
(8) Rezultatele bugetare ar putea fi mai slabe decât cele prev ăzute în program. Mai 
exact, scenariul macroeconomic prev ăzut în programul actualizat pare s ă se bazeze 
pe ipoteze de cre ștere favorabile pentru întreaga perioad ă analizată. În ceea ce 
privește veniturile, riscurile pentru finan țele publice, în special în perioada 2010-
2011, sunt mai mari decât în anii anteriori și sunt asociate unei posibile reduceri mai 
accentuate și unei reechilibr ări a creșterii economice în direc ția unei cre șteri mai 
puțin bazate pe venituri fiscale. Având în vedere redresarea economic ă moderată 
previzionat ă și presiunile de stimulare a cererii interne prin cre șterea cheltuielilor 
publice, riscurile unor poten țiale depășiri ale plafoanelor de  cheltuieli nu sunt 
neglijabile. Riscurile sunt asociate în pr incipal obiceiului de a prezenta în cursul 
anului rectific ări bugetare de cre ștere a cheltuielilor care, pe lâng ă realocarea 
prevăzută a fondurilor, implic ă și o creștere a cheltuielilor curente. Mai mult, 
transferurile sociale s-ar putea dove di mai importante decât se a ștepta, ținând seama 
de antecedente recente și de absen ța unui mecanism de identificare a țintelor, precum 
și de previziunile destul de optimiste de cre ștere a num ărului de locuri de munc ă (și, 
prin urmare, a șomajului).  
(9) Ponderea datoriei publice brute din PIB este estimat ă la 56,2% din PIB în 2009, în 
creștere față de nivelul de 48,4% din anul precedent. Pe lâng ă creșterea deficitului și 
reducerea cre șterii PIB-ului, la cre șterea nivelului datoriei a contribuit și o ajustare 
stoc-flux, în valoare de un punct pro centual din PIB. Aceasta reflect ă acumularea de 
active publice, datorit ă supra-finan țării de la sfâr șitul anului 2009 pentru a face fa ță 
obligațiilor apărute la începutul lunii ia nuarie 2010. Se previzioneaz ă o creștere a 
nivelului datoriei pe întreaga perioad ă a programului, determinat ă în principal de 
menținerea, de și la un nivel mai sc ăzut, a deficitelor primare. Rata datoriei va dep ăși 
valoarea de referin ță de 60 % din PIB în 2010 și se așteaptă menținerea ei peste 
valoarea de referin ță în întreaga perioad ă analizată. Aceasta ar trebui s ă atingă 
aproximativ 63% din PIB în 2011 și 2012, pentru a sc ădea ușor după aceea. Având în 
vedere riscurile care amenin ță scenariul macroeconomic și țintele bugetare, evolu ția 
nivelului datoriei ar putea fi mai nefavorabil ă decât s-a prev ăzut în program.   
(10) Impactul bugetar pe termen lung al îmb ătrânirii popula ției se situeaz ă cu mult peste 
media din UE, fiind influen țat în mare m ăsură de o cre ștere relativ accentuat ă a 
cheltuielilor din sectorul  pensiilor, ca pondere din PIB, în deceniile urm ătoare, par țial 
ca o consecin ță a faptului c ă sistemul de pensii este înc ă în curs de maturizare. 
Programul analizeaz ă reforma sistemului de pensii, introdus ă în aprilie 2009, de la 
care se așteaptă scăderea ușoară a cheltuielilor cu pensiile și, mult mai important, 
creșterea ratei contribu ției la asigur ările sociale. Reforma va îmbun ătăți soldul pe 
termen lung al sistemului de pensii și va reduce riscurile care amenin ță 
sustenabilitatea, f ără a avea îns ă un efect asupra evalu ării generale. Pozi ția bugetar ă 
 
RO 9   RO din 2009 estimat ă în program accentueaz ă impactul bugetar al îmb ătrânirii popula ției 
asupra devia ției de la sustenabilitate. Îmbun ătățirea soldului primar pe termen mediu 
și implementarea unor m ăsuri suplimentare vizând atenuarea cre șterii considerabile a 
cheltuielilor datorate îmb ătrânirii popula ției, în special a cheltuielilor cu pensiile și 
cu asisten ța medical ă, ar contribui la reducerea riscurilor care amenin ță 
sustenabilitatea finan țelor publice, evaluate ca f iind ridicate în Raportul de 
sustenabilitate pe 2009 al Comisiei5. Previziunile pe termen mediu privind datoriile, 
care anun ță o redresare treptat ă a ratelor de cre ștere a PIB-ului pân ă la valorile 
previzionate înainte de criz ă și o revenire a presiunii fiscal e la nivelurile anterioare 
crizei, incluzând cre șterea prev ăzută a cheltuielilor cu îmb ătrânirea demografic ă, 
indică faptul că strategia bugetar ă prevăzută în program, considerat ă în forma în care 
se prezint ă și fără altă modificare a politicilor , nu ar fi suficient ă pentru stabilizarea 
nivelului datoriilor raportat la PIB pân ă în 2020. 
(11) În ultimii ani Cipru și-a depășit țintele bugetare, de și în contextul unei activit ăți 
economice efervescente și al unei cre șteri bogate în venituri fiscale. În ultima 
perioadă, cadrul bugetar a fost îmbun ătățit prin adoptarea Sist emului contabil de 
gestiune financiar ă (FIMAS), introducerea progresiv ă a unui cadru bugetar pe termen 
mediu de 3 ani (MTBF) și a unui sistem de bugetare bazat pe programe și pe 
rezultate (PPB). Practica anterioar ă de adoptare a unor bugete suplimentare în cursul 
anului implica îns ă o creștere a cheltuielilor curente peste nivelul ini țial de realocare 
a fondurilor. Conform programului, se  prevede ca noul cadru bugetar s ă pună capăt 
acestei practici în momentul în care va fi  integral implementat, având drept rezultat 
un proces bugetar ma i eficient care s ă contribuie la limitarea cheltuielilor. În acela și 
timp, noul proces bugetar ar crea o baz ă solidă pentru realocarea cheltuielilor în 
favoarea activit ăților de stimulare a cre șterii, conform priorit ăților stabilite în 
programul na țional de reform ă. Cu toate acestea,  noul cadru se afl ă încă într-un 
stadiu incipient de implementare și se prevede c ă va fi complet opera țional abia în 
2012. Prin urmare, impactul acestuia se va face sim țit doar pe termen mediu. 
Implementarea la timp a noului cadru va fi esen țială pentru o consolidare reu șită și 
de durată a finanțelor publice. 
(12) În ceea ce prive ște calitatea finan țelor publice, programul recunoa ște importan ța 
acesteia ca mijloc de sprijinire a cre șterii poten țiale și de asigurare a sustenabilit ății 
pe termen lung a finan țelor publice. Programul men ționează impactul pe care MTBF 
și PPB îl vor avea, dup ă implementarea lor integral ă, asupra mai bunei aloc ări a 
resurselor în domenii prio ritare, de stimulare a cre șterii, în paralel cu o mai bun ă 
gestionare a cheltuielilor neproductive. În ceea ce prive ște cheltuielile, programul 
include o analiz ă a proiectelor recente vizând îmbun ătățirea infrastructurii prin 
parteneriate public-privat, precum și măsuri de îmbun ătățire a sistemului educa țional 
prin utilizarea mai intensiv ă a calculatoarelor în ciclul primar și secundar și 
ameliorarea activit ății de cercetare și a func ționării institu țiilor academice. 
Actualizarea cuprinde și alocarea fondurilor pentru rest ructurarea spitalelor publice 
în unități autonome și adoptarea regimului na țional de asisten ță medicală care 
                                                 
5 În concluziile din 10 noiembrie 2009 referitoare la sustenabilitatea finan țelor publice, „Consiliul solicit ă 
statelor membre s ă își canalizeze aten ția asupra strategiilor orientate spre sustenabilitate în programele 
privind stabilitatea și convergen ța pe care urmeaz ă să le elaboreze” și „invită Comisia, al ături de 
Comitetul pentru politic ă economic ă si de Comitetul economic si financiar, s ă continue elaborarea de 
metodologii pentru evaluarea sustenabilit ății pe termen lung a finan țelor publice în timp util pentru 
următorul raport privind susten abilitatea”, care este prev ăzut pentru 2012. 
 
RO 10   RO urmărește îmbun ătățirea eficien ței printr-o concuren ță reglementat ă și limitarea 
costurilor. Aceste m ăsuri par indispensabile pentru controlul cre șterii așteptate a 
cheltuielilor asociat ă îmbătrânirii popula ției. În ceea ce prive ște veniturile, programul 
subliniază efectul pozitiv pe care introducerea  MTBF îl va avea pe termen mediu 
asupra îmbun ătățirii preciziei și sensibilit ății prognozelor de venituri. Autorit ățile 
precizeaz ă că, având în vedere vo latilitatea elasticit ății impozitelor în ultimii ani 
datorată boom-ului activelor, prognozele de veni turi au fost adaptate pentru a ține 
seama de impactul pre țului activelor și de compozi ția creșterii PIB-ului. Programul 
semnaleaz ă, de asemenea, monitorizarea constant ă de către autorit ăți a sistemului 
impozite-aloca ții pentru a garanta c ă munca este remunerat ă la valoarea sa, acordând 
în același timp sprijin grupurilor sociale vulnerabile.  
(13) Per global, având în vedere riscurile care amenin ță obiectivele bugetare sus-
menționate, strategia de men ținere și în 2010 a politicilor fis cale de sprijin poate fi 
considerat ă conform ă cu PERE. Ca urmare îns ă a efectelor negative ale crizei 
economice, se previzioneaz ă o menținere a deficitului public de 6% din PIB în 2010, 
după care acesta se va reduce trepta t sub nivelul valorii de referin ță de 3% din PIB. 
Deși programul prevede pentru perioada 2010- 2013 un efort fiscal anual mediu de ¾ 
puncte procentuale din PIB, asupra acestuia planeaz ă anumite riscuri. Prin urmare, 
ținând seama de riscuri, s-ar  putea ca efortul fiscal s ă nu fie suficient pentru a aduce 
deficitul sub valoarea de referin ță de 3% din PIB pân ă în 2013, conform planului. 
Mai mult, compozi ția strategiei de conso lidare din program pare s ă se bazeze în mare 
parte pe m ăsuri de cre ștere a veniturilor, sc ăderea cheltuielilor fiind minim ă. De fapt, 
conform programului, ponderea cheltuielilor în PIB se va stabiliza în 2013 la un 
nivel mai mare decât cel din 2009. M ăsurile care ar putea duce la schimbarea acestei 
situații sunt înc ă discutate cu partenerii sociali și, prin urmare, sunt supuse unor 
riscuri privind modalitatea și momentul implement ării lor. Drept rezultat, evolu ția 
ratei datoriei, care ar trebui s ă depășească 60% din PIB începând cu anul 2010, ar 
putea fi și ea mai pu țin favorabil ă decât în actualizare. 
(14) În ceea ce prive ște datele necesare specifica te în codul de conduit ă pentru programele 
de stabilitate și de convergen ță, programul furnizeaz ă toate informa țiile obligatorii și 
opționale. 
Concluzia general ă este că finanțele publice ale Ciprului s-au de teriorat în mod semnificativ 
ca rezultat al crizei economice și orientării bugetare expansio niste datorate adopt ării unui set 
important de m ăsuri de stimulare, în conformitate cu PERE. Drept rezultat, soldul bugetar s-a 
transformat într-un deficit de 6,1% din PIB în 2009, fa ță de un surplus de 0,9% din PIB în 
2008. Programul descrie o traiectorie de consolidare cu începere din 2010 care vizeaz ă 
aducerea soldului bugetului ge neral sub valoarea de referin ță de 3% din PIB pân ă în 2013. Se 
preconizeaz ă însă obținerea ajust ării în principal prin cre șterea veniturilor la  buget, în timp ce 
ponderea cheltuiel ilor în PIB r ămâne la un nivel nemaiîntâlnit de înalt. În plus, în contextul 
unei redres ări economice fragile la nive l mondial, strategia bugetar ă prezintă riscuri 
semnificative, deoarece  ipotezele privind cre șterea economic ă aflate la baza scenariului 
macroeconomic al programului sunt optimiste . Având în vedere dezechilibrele interne și 
externe semnificative, men ținerea unor politici prudente și consolidarea sustenabilit ății fiscale 
ar trebui s ă constituie o prioritate. Prin urmare, controlul cheltuielilor curente prin 
implementarea unui cadru bugetar multianual efic ient ar constitui un instrument esen țial 
pentru sprijinirea realiz ării planurilor de consolidare și a țintelor bugetare. În plus, stimularea 
calității finanțelor publice este important ă și în vederea sus ținerii unei ajust ări fără obstacole a 
economiei, având în vedere dezechilibrele cu care aceasta se confrunt ă, în special prin 
 
RO 11   RO creșterea PIB-ului poten țial, îmbun ătățirea competitivit ății și corectarea în continuare a 
dezechilibrelor externe. 
Având în vedere evaluarea de mai sus, Cipru(l) este invitat: (i) s ă limiteze deficitul pe 2010 la  cel mult 6% din PIB, dac ă este necesar prin înt ărirea 
măsurilor de consolidare, în special în cazul în care evolu țiile macroeconomice se 
dovedesc mai pu țin favorabile decât în scenariul din program și să ia măsuri la timp 
în vederea definirii unei strategii de c onsolidare bazate mai mult pe cheltuieli; s ă 
valorifice și alte posibilit ăți de accelerare a consolid ării fiscale, pe lâng ă efortul fiscal 
anunțat și reducerea ratei datoriei br ute sub nivelul de referin ță; 
(ii) s ă implementeze, conform planului, un cadru bugetar multianual eficient pentru a 
asigura atingerea țintelor bugetare și pentru a limita ferm cheltuielile pe termen 
mediu;  
(iii) s ă îmbunătățească sustenabilitatea pe termen lung a finan țelor publice prin 
implementarea unor m ăsuri de reform ă vizând controlul cheltuielilor cu pensiile și cu 
asistența medical ă, în vederea limit ării creșterii așteptate a cheltuielilor legate de 
îmbătrânirea popula ției. 
 
RO 12   RO Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare  
    2008 2009 2010 2011 2012 2013 
PS apr 2010 3,6 -1,7 0,5 1,5 3,0 3,2 
COM mai 2010 3,6 -1,7 -0,4 1,3 n.a. n.a. PIB real 
(variație %) PS feb 2009 3,8 2,1 2,4 3,0 3,2 n.a. 
PS apr 2010 4,4 0,2 2,7 2,0 2,0 2,0 
COM mai 2010 4,4 0,2 2,7 2,5 n.a. n.a. Inflație IAPC 
(%) PS feb 2009 4,4 2,0 2,5 2,5 2,5 n.a. 
PS apr 2010 2,9 -1,3 -2,4 -2,5 -1,6 -0,5 
COM mai 2010 3,4 -0,7 -2,1 -1,6 n.a. n.a. Output gap1 
(% din PIB poten țial) PS feb 2009 0,8 -0,1 -0,6 -0,5 -0,2 n.a. 
PS apr 2010 -17,7 -8,5 -11,5 -12,2 -12,6 -12,9 
COM mai 2010 -17,6 -8,2 -6,8 -6,7 n.a. n.a. Soldul net fa ță de restul lumii 
(% din PIB) PS feb 2009 -12,4 -12,1 -11,5 -10,9 -10,2 n.a. 
PS apr 2010 43,5 40,3 41,6 42,8 43,6 44,2 
COM mai 2010 43,5 40,3 41,2 41,3 n.a. n.a. Venituri la bugetul general 
(% din PIB) PS feb 2009 45,3 43,8 44,0 44,4 44,8 n.a. 
PS apr 2010 42,6 46,4 47,6 47,2 47,0 46,7 
COM mai 2010 42,6 46,4 48,3 49,0 n.a. n.a. Cheltuieli din bugetul general 
(% din PIB) PS feb 2009 44,3 44,6 45,5 46,3 47,1 n.a. 
PS apr 2010 0,9 -6,1 -6,0 -4,5 -3,4 -2,5 
COM mai 2010 0,9 -6,1 -7,1 -7,7 n.a. n.a. Soldul bugetului general 
(% din PIB) PS feb 2009 1,0 -0,8 -1,4 -1,9 -2,2 n.a. 
PS apr 2010 3,7 -3,6 -3,7 -2,1 -1,0 0,1 
COM mai 2010 3,7 -3,6 -4,4 -4,8 n.a. n.a. Sold primar 
(% din PIB) PS feb 2009 3,9 1,5 0,8 0,2 -0,2 n.a. 
PS apr 2010 -0,2 -5,6 -5,1 -3,5 -2,8 -2,3 
COM mai 2010 -0,4 -5,8 -6,3 -7,1 n.a. n.a. Sold ajustat ciclic1 
(% din PIB) PS feb 2009 0,7 -0,8 -1,2 -1,7 -2,1 n.a. 
PS apr 2010 -0,2 -5,6 -5,2 -3,6 -2,9 -2,3 
COM mai 2010 -0,4 -5,8 -6,3 -7,1 n.a. n.a. Sold structural3 
(% din PIB) PS feb 2009 0,7 -0,8 -1,2 -1,7 -2,1 n.a. 
PS apr 2010 48,4 56,2 61,0 63,2 63,1 62,3 
COM mai 2010 48,4 56,2 62,3 67,6 n.a. n.a. Datorie public ă brută 
(% din PIB) 
PS feb 2009 49,3 46,8 45,4 44,2 44,2 n.a. 
Observații: 
1 Output gaps (devia țiile PIB) și soldurile ajustate ciclic din programe, recalculate de serviciile Comisiei pe baza 
informațiilor din programe.  
2Pe baza unei cre șteri poten țiale estimate de 2,0%, 2,8%, 2,8%, 2,8% și, respectiv, 2,8% în perioada 2009-2013.  
3 Sold ajustat ciclic, excluzând m ăsurile one-off și alte măsuri temporare. Potrivit celui mai recent program, m ăsurile one-
off și alte măsuri temporare reprezint ă 0,1% în 2010, 2011 și 2012 (toate cu efect de reducere a deficitului). În previziunile 
din primăvara anului 2010 ale serviciilor Comisiei nu exist ă măsuri one-off și alte măsuri temporare.  
Surse : 
Programul de stabilitate (PS); previziunile serviciilor Comisiei din prim ăvara anului 2010 (COM); calculele serviciilor 
Comisiei.