COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE CONSILIU Follow-up la Decizia 2011/734/UE a Consiliului din 12 iulie 2011 adresată Greciei în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv (noiembrie 2012) /* COM/2012/0739 final */





COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE CONSILIU Follow-up la Decizia 2011/734/UE a Consiliului din 12 iulie 2011 adresată Greciei în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv (noiembrie 2012) 1. Introducere Prezenta comunicare evaluează măsurile implementate de Grecia pentru a se conforma Deciziei 2011/734/UE a Consiliului, astfel cum a fost modificată prin Decizia 2012/211/UE din 13 martie 2012[1]. Împreună cu raportul de evaluare a conformității întocmit de serviciile Comisiei în colaborare cu BCE[2], comunicarea contribuie totodată la evaluarea respectării Memorandumului de înțelegere[3] încheiat în contextul finanțării acordate Greciei de către statele membre din zona euro, prin intermediul Fondului european de stabilitate financiară (FESF). Această evaluare se bazează pe previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2012 și pe evaluarea detaliată efectuată în cadrul revizuirii programului de ajustare economică de către serviciile Comisiei împreună cu FMI și BCE. 2. Decizia Consiliului din 13 martie 2012 În data de 13 martie 2012, Consiliul a adoptat o decizie, în temeiul articolului 126 alineatul (9) și al articolului 136 din TFUE, adresată Greciei, în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv până în 2014. Această decizie o modifică pe cea din iulie 2011[4], care a fost reformată pentru a consolida mai multe modificări succesive ale Deciziei 2010/320/UE din 10 mai 2010. Decizia din martie 2012 a fost adoptată la începutul celui de-al doilea program de ajustare pentru Grecia. Decizia prevede obligația Greciei de a adopta o serie de măsuri concrete cu scopul de a atinge un deficit public primar care să nu depășească 1% din PIB în 2012 și excedente primare de cel puțin 1,8% din PIB în 2013 și 4,5% din PIB în 2014. În urma schimbului de obligațiuni cu participarea sectorului public, aceste ținte erau în concordanță cu un deficit global de 7,3% din PIB în 2012, 4,7% din PIB în 2013 și 2,2% din PIB în 2014. Pentru atingerea acestor ținte, a fost prevăzută realizarea unei ameliorări a deficitului bugetar structural cu cel puțin 10% din PIB în perioada 2009-2014. 3. Un mediu macroeconomic mult mai fragil În prezent, se estimează că activitatea economică va fi mult mai slabă decât se preconiza în momentul adoptării Deciziei 2012/734/UE, în martie 2012. Economia Greciei este în al cincilea an consecutiv de recesiune. Potrivit previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2012, se estimează că PIB-ul real se va contracta cu 6,0% în 2012 și cu 4,2% în 2013, față de 4,7%, respectiv 0,0%, cât era indicat în decizia precedentă a Consiliului, urmând apoi să crească cu numai 0,6% în 2014, 2,9% în 2015 și 3,7% în 2016. Decizia Consiliului din martie 2012 s-a bazat, dimpotrivă, pe o reluare a creșterii deja din 2013. În prezent, se preconizează că PIB-ul nominal se va contracta cu 5,4 % în 2013, comparativ cu contractarea prevăzută de doar 0,4% din martie, înainte de a crește cu 0,2% în 2014, 3,2% în 2015 și 4,9% în 2016. În raport cu previziunile disponibile în martie, previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2012 anunță o contractare semnificativ mai mare și mai persistentă a activității economice, întrucât scăderea cererii interne este agravată de măsurile bugetare necesare pentru ca bugetul Greciei să revină pe o traiectorie sustenabilă și de exporturile nete slabe. Aceste evoluții se datorează mai multor factori. În primul rând, încrederea a fost subminată de o puternică incertitudine cu privire la angajamentul politic în sprijinul programului în cursul celor două runde de alegeri parlamentare din primăvară, care au dus la întârzieri în aplicarea programului. Incertitudinea cu privire la situația Greciei a continuat să afecteze încrederea și a împiedicat relansarea investițiilor și a exporturilor. În al doilea rând, deteriorarea economiei mondiale a afectat negativ exportul de bunuri și servicii. În al treilea rând, efectul combinat al întârzierilor în aplicarea programului și a plăților aferente, precum și înăsprirea condițiilor de creditare în urma ieșirilor consistente de numerar din sectorul bancar, care a dus la limitarea accesului sectorului privat la credite, au agravat reducerea consumului privat și a investițiilor. În fine, revizuirea recentă, în octombrie 2012, a conturilor naționale grecești, a scos la iveală o scădere mult mai drastică a PIB-ului real (producția reală a scăzut cu 4,9% în 2010 și 7,1% în 2011), comparativ cu datele care au stat la baza Deciziei Consiliului (o scădere a producției de 3,5%, respectiv 6,9% în aceiași doi ani). Tabelul 1. Principalii indicatori ai scenariului macroeconomic (2011 – 2016) Sursă: Comisia Europeană 4. Remedierea situației de deficit excesiv 4.1. Politica bugetară în 2012 Recomandarea făcută Greciei a fost să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv până în 2014, care să asigure o îmbunătățire a soldului structural cu cel puțin 10 puncte procentuale din PIB în perioada 2009-2014. Grecia a întreprins acțiuni eficiente în 2012, în conformitate cu Decizia 2011/734/UE a Consiliului, pentru a remedia situația de deficit public excesiv. Deficitul bugetar s-a îmbunătățit în mod remarcabil, ajungând de la 15,6% din PIB în 2009 la 9,4% din PIB în 2011 și, potrivit evaluării detaliate din raportul de evaluare a conformității, la 6,9% din PIB în 2012, cu un deficit primar (deficitul minus cheltuielile cu dobânzile) de 1,5% din PIB. Pentru întregul an, se estimează așadar că deficitul global conform ESA pentru 2012 va fi cu 0,4 puncte procentuale din PIB mai scăzut decât plafonul de deficit public de 7,3% din PIB (în termeni ESA95) pentru 2012 stabilit prin decizia Consiliului. În termeni nominali, se preconizează că deficitul public pentru anul 2012 va atinge 13,4 miliarde EUR, în condițiile în care plafonul de deficit prevăzut în decizia Consiliului era de 14,8 miliarde EUR. Deficitul primar va depăși însă cu puțin ținta de 1,0% din PIB, având în vedere recesiunea mai puternică decât se anticipase. Se estimează că Grecia și-a îmbunătățit deficitul structural[5] cu 13,9 puncte procentuale din PIB, ajungând de la deficitul de 14,7% din 2009 la un deficit estimat de 1,5% în 2012. Potrivit previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2012, deficitul bugetar ajustat ciclic s-a îmbunătățit cu 3,9 puncte procentuale din PIB numai în 2012. Efortul bugetar din perioada 2009-2012 este mai mare decât cel recomandat în decizia Consiliului pentru întreaga perioadă 2009-2014, care reprezintă 10% din PIB. Ca reacție la încetinirea activității economice, guvernul a adoptat măsuri suplimentare de consolidare care limitează impactul recesiunii asupra finanțelor publice. Printre acestea s-au numărat reducerea salariilor pentru profesiile speciale (judecători, poliție, apărare și profesori universitari) începând din august 2012 și măsuri de reducere a cheltuielilor excesive din sectorul sănătății. În plus, bugetul de investiții publice a fost redus cu o marjă considerabilă. Acest rezultat a fost facilitat de îmbunătățirea monitorizării și a controalelor bugetare, introducerea planificării bugetare pe termen mediu și realizarea unor reforme structurale importante în sectorul sănătății. De asemenea, la această ajustare au contribuit și plățile de dobânzi, mai mici cu aproape 1% din PIB decât era estimat. Rezultatele bugetare s-au realizat fără o creștere semnificativă a arieratelor. Deși criteriul de performanță și obiectivul indicativ privind neacumularea arieratelor în ministerele de resort și în spitale și administrația publică până la sfârșitul lunii iunie și sfârșitul lunii septembrie nu au fost atinse (a se vedea tabelul 2), creșterea totală a arieratelor, de 1,6 miliarde EUR de la începutul anului, este limitată. Acumularea de arierate a avut loc, în principal, în sectoarele sănătății și apărării. Tabelul 2. Criterii cantitative de performanță bugetară (miliarde EUR) Sursă: Serviciile Comisiei. Potrivit evaluării detaliate din raportul de evaluare a conformității, se preconizează că datoria publică consolidată va scădea cu 11,1 miliarde EUR în 2012, în comparație cu valoarea de 26,957 miliarde EUR prevăzută în decizia Consiliului. Acest lucru se datorează veniturilor din privatizări mai scăzute decât se estimase, unei consolidări mai slabe decât cea preconizată a datoriei publice, diferențelor contabile între contabilitatea de casă și contabilitatea de angajamente și altor ajustări ale dobânzilor mai nefavorabile decât se estimase. Din cauza unui PIB nominal mai scăzut în urma revizuirii datelor statistice și în lumina perspectivelor macroeconomice mai slabe, ponderea datoriei în PIB va crește probabil în 2012 la 162,5%. 4.2. Ajustarea strategiei bugetare pe termen mediu În condițiile unei recesiuni economice mai profunde și mai de durată decât era de așteptat, Comisia recomandă Consiliului să prelungească strategia de ajustare bugetară cu doi ani și să fixeze ținte pentru conturile bugetare ale Greciei pentru perioada 2013-2016 care să fie definite pe baza soldului primar în termeni nominali. După un deficit primar de 2 925 milioane EUR (1,5% din PIB) în 2012, Grecia ar trebui să înregistreze un sold primar de 0 EUR în 2013 și excedente primare de 2 775 milioane EUR în 2014 (1,5% din PIB), 5 700 milioane EUR în 2015 (3% din PIB) și 9 000 milioane EUR în 2016 (4,5% din PIB) (a se vedea tabelul 3). Măsurile necesare pentru atingerea țintelor revizuite se ridică la 9,2 miliarde EUR în 2013 și 4,3 miliarde EUR în 2014. Strategia revizuită va duce la o scădere a soldului bugetului general sub 3% din PIB în 2016. Tabelul 3. Soldul primar și soldul bugetului general în perioada 2013-2016 Sursă: Serviciile Comisiei. Noua strategie bugetară corespunde unei îmbunătățiri a ponderii soldului primar ajustat ciclic în PIB de la 4,1% în 2012 la 6,2% în 2013, 6,4% în 2014 și cel puțin 6,4% în 2015 și 2016[6]. Autoritățile vor lua măsuri în cadrul proceselor bugetare periodice din anii următori. Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că proiecțiile privind decalajul bugetar rămas în ultimii ani ai programului sunt în mod inerent incerte și depind în mare măsură de soliditatea redresării, dar și de rezultatele generate de îmbunătățirea administrației fiscale și a asigurărilor sociale. 4.3. Măsuri de respectare a reglementărilor fiscale în cadrul strategiei bugetare pe termen mediu pentru perioada 2013-2016 Pentru a pune capăt situației actuale de deficit excesiv cât mai rapid posibil, în conformitate cu Decizia 2011/734/UE a Consiliului, autoritățile elene au luat măsuri decisive pentru a-și consolida finanțele publice în 2013 și 2014, prin adoptarea bugetului pe 2013 și a strategiei bugetare pe termen mediu (SBTM) pentru perioada 2013-2016. La 11 noiembrie 2012, Parlamentul Greciei a adoptat bugetul pentru 2013, care include măsuri de consolidare în materie de venituri și cheltuieli de peste 9,2 miliarde EUR, mai mult de 5% din PIB, în scopul reducerii deficitului primar în 2013. Bugetul pe 2013 face parte din Strategia bugetară pe termen mediu pentru perioada 2013-2016, care a fost adoptată de Parlamentul Greciei cu câteva zile mai devreme, în data de 7 noiembrie 2012. SBTM și legislația de punere în aplicare a acesteia prevăd o consolidare bugetară foarte amplă și concentrată la începutul perioadei, pe baza unui set cuprinzător de măsuri structurale. Ajustarea bugetară globală pentru 2013-2014 se ridică la aproximativ 7,2% din PIB, măsurile din 2013 reprezentând 2/3 din acest efort de consolidare. Aceasta ar trebui să deschidă calea pentru realizarea unui excedent primar de 4,5% din PIB și a unui deficit public de 2,0% din PIB până în 2016. În ceea ce privește calitatea, cea mai mare parte a ajustării constă în măsuri la nivelul cheltuielilor care vor fi întreprinse la începutul programului. Bugetul pe 2013, SBTM și măsurile individuale au fost dezbătute pe larg de autoritățile elene cu serviciile Comisiei în contextul programului de ajustare economică și al asistenței financiare pe care o primește Grecia. În cadrul acestor discuții au fost analizate măsurile de consolidare bugetară, alături de reformele pe care le implică, pentru a asigura o corectare sustenabilă a deficitului excesiv, sustenabilitatea traiectoriei datoriei, dar și pentru a lua în considerare implicațiile pentru creștere și pentru societate. Pe parcursul acestor discuții au fost luate în calcul considerente de ordin social și rolul partenerilor sociali în conceperea și implementarea măsurilor (de exemplu, reformele sistemului de pensii au încercat să-i protejeze pe pensionarii cu cele mai scăzute venituri). Măsurile de consolidare bugetară acoperă întreaga gamă de activități ale autorităților publice, în principal următoarele domenii: · Creșterea sustenabilității sistemului de pensii prin reducerea costului pensiilor și realizarea anticipată a tuturor efectelor reformei sistemului de pensii. Se estimează că măsurile din domeniul pensiilor pot genera economii de aproximativ 5,3 miliarde EUR în perioada 2013-2014, adică în jur de 2,8% din PIB. Acestea reprezintă aproximativ 2/5 din întregul pachet de măsuri pentru 2013-2014. Aceste măsuri completează seria de reforme începute în 2010, odată cu reforma pensiilor care avea ca obiectiv compensarea creșterilor foarte rapide ale pensiilor observate în perioada 2000-2009. Vârsta generală de pensionare va crește de la 65 la 67 de ani, cu modificări proporționale ale limitelor de vârstă pentru aproape toate categoriile de pensionari, anticipându-se astfel un element al reformei pensiilor din 2010 care inițial era planificat să înceapă în 2015. Toate primele sezoniere aferente pensiilor de bază și suplimentare vor fi eliminate, iar cuantumul lunar al pensiilor de bază și suplimentare per beneficiar va fi redus progresiv (între 1000 EUR și 1500 EUR cu 5%, între 1500 EUR și 2000 EUR cu 10%, între 2000 EUR și 3000 EUR cu 15% și peste 3000 EUR cu 20%). Va exista, de asemenea, o reducere a noilor sume forfetare pentru angajații din sectorul public și pentru toate fondurile de asigurări sociale. Pensiile pentru regimurile salariale speciale vor scădea la rândul lor, ca urmare a reducerilor de salarii și a eliminării creșterilor salariale automate. Alte măsuri includ o creștere a cotizațiilor agricultorilor, reduceri de pensii pentru personalul ales în funcție, introducerea pensiilor cu evaluarea resurselor pentru anumite categorii de beneficiari, eliminarea prestațiilor speciale de pensii ale sindicaliștilor și controalele încrucișate pentru a elimina prestațiile de pensii neeligibile. · Reduceri permanente ale masei salariale din sectorul public. După creșterea substanțială constatată în perioada 2000-2009 și în urma reducerilor semnificative ale salariilor operate în trecut, guvernul planifică acum o nouă serie de reduceri permanente ale salariilor de aproximativ 1,3 miliarde EUR (0,7% din PIB) în perioada 2013-2014. Această categorie de economii reprezintă 10% din întregul pachet de măsuri bugetare pentru 2013-2014. Raționalizarea masei salariale pentru angajații care beneficiază de regimuri salariale speciale (judecători, diplomați, medici, profesori, forțele armate și de poliție, personalul din aeroporturi și secretari generali) va fi realizată prin intermediul unor reduceri progresive ale salariilor lunare începând de la 1 august 2012 (conform următoarei grile de reduceri marginale: 2% pentru salariile sub 1000 EUR, 10% pentru salariile cuprinse între 1000 și 1500 EUR, 20% pentru salariile cuprinse între 1500 și 2500 EUR, 30% pentru salariile cuprinse între 2500 și 4000 EUR și 35% pentru salariile de peste 4000 EUR). Aceste reduceri vor fi completate în 2014 de eliminarea creșterilor salariale automate pentru forțele armate, măsură care se preconizează că va genera venituri anuale de cel puțin 88 milioane EUR. O altă măsură importantă constă în eliminarea primelor sezoniere ale angajaților din administrația centrală, din administrațiile locale și din entitățile juridice de drept public și privat, însoțită în perioada 2013-2016 de suspendarea plății primelor de performanță în întregul sector public. · Alte măsuri legate de salarii includ raționalizarea masei salariale din sectorul public (inclusiv reducerea masei salariale pentru medici și înghețarea recrutărilor la Ministerul pentru Protecția Cetățenilor și Ministerul Educației), aplicarea grilei salariale unitare pentru funcționari publici personalului parlamentar, eliminarea derogărilor de la reforma grilei salariale din sectorul public introdusă în 2011. SBTM urmărește de asemenea reducerea masei salariale a administrațiilor locale. Forța de muncă din sectorul public este redusă prin diminuarea numărului de admiteri la școlile profesionale și al numărului de profesori temporari, atât la nivelul învățământului secundar, cât și în universități și colegii tehnice și prin reducerea cu încă 10% a contractelor pe durată determinată. În fine, 27 000 de funcționari publici vor fi introduși în programul de mobilitate până în noiembrie 2013, inclusiv prin desființarea posturilor pentru anumite categorii de funcționari sau a posturilor asociate entităților închise/care au fuzionat sau prin rezolvarea cazurilor disciplinare (inclusiv prin concedieri fără preaviz). În noiembrie 2012, au fost transferați deja în acest sistem 2000 dintre acești angajați. · Se estimează că raționalizarea prestațiilor sociale (altele decât pensiile) va genera economii în valoare de aproximativ 300 milioane EUR (0,2% din PIB) în perioada 2013-2014. Măsurile adoptate includ raționalizarea prestațiilor pentru persoanele neasigurate, introducerea evaluării resurselor pentru alocațiile familiale, reducerea subvențiilor pentru agricultori, creșterea vârstei pentru beneficiarii unei prestații suplimentare în funcție de venituri pentru pensiile mici (EKAS), reduceri ale prestațiilor speciale de șomaj, raționalizarea prestațiilor de transport pentru anumite categorii de pacienți și au ca scop o mai bună direcționare a prestațiilor sociale către gospodăriile cu venituri scăzute și un impact efectiv mai puternic al acestora, în conformitate cu recomandările emise de către partenerii care furnizează asistență tehnică (OCDE). Măsurile înăspresc cerințele pentru a beneficia de asistență socială, îmbunătățind orientarea acesteia către sectoarele cele mai vulnerabile ale societății. Pachetul include de asemenea introducerea a două noi programe sociale, care vizează atenuarea impactului asupra populației al ratei ridicate a șomajului și al reducerii veniturilor disponibile. · Reducerea costurilor și creșterea eficienței în sectorul sănătății, inclusiv a cheltuielilor farmaceutice. Economiile aferente cheltuielilor farmaceutice reprezintă în jur de 2/3 din aceste reduceri globale din sectorul sănătății și se ridică la aproximativ 1,0 miliarde EUR (0,6% din PIB) în perioada 2013-2014. Economiile rezultă din dezvoltarea în continuare a măsurilor de stimulare și a obligațiilor de a folosi medicamente generice, revizuirea structurii de coplată pentru medicamente, care scutește doar un număr limitat de medicamente legate de anumite tratamente terapeutice, revizuirea regulată a prețurilor medicamentelor pe baza celor trei țări ale UE cu cele mai mici prețuri și aplicarea mecanismului de recuperare automată (claw-back) pentru producătorii de produse farmaceutice. Datorită acestei din urmă măsuri, cheltuielile farmaceutice ambulatorii nu vor depăși țintele de 2 440 milioane EUR în 2013 și 2 000 milioane EUR în 2014, pentru a fi în concordanță cu ținta globală de 1,0% din PIB până în 2014, asigurând totodată aprovizionarea pacienților. Reducerea cheltuielilor spitalelor, creșterea coplății în spitale și pentru rețetele de medicamente începând cu 2014 și raționalizarea rețelei spitalicești vor contribui, de asemenea, la reducerea cheltuielilor. · Reducerea cheltuielilor de funcționare ale administrației publice. Printre măsurile în valoare de aproximativ 239 milioane EUR în 2013 și încă 225 milioane EUR în 2014, adică aproximativ 0,5 miliarde EUR (0,3% din PIB) în total, se numără implementarea progresivă a achizițiilor publice electronice în întreaga administrație publică, reducerea cu 25% a cheltuielilor discreționare nesalariale, reducerea subvențiilor pentru feriboturile interne și a granturilor pentru fonduri extrabugetare din afara administrației publice, eliminarea subvențiilor pentru sindicatele agricultorilor legate de asistența pentru solicitarea de ajutoare financiare ale UE și înăsprirea regulii de cheltuieli pentru Fondul Verde. · Reducerea și reprofilarea cheltuielilor de funcționare din domeniul apărării. Reducerile achizițiilor din sectorul militar în 2013-2014 se ridică la aproximativ 340 milioane EUR și completează reducerea achizițiilor de echipamente militare deja aplicată. Alte măsuri includ o reducere a cheltuielilor de funcționare prin închiderea unor baze militare și o reducere a numărului de admiteri în academiile militare. În intervalul 2013-2014 sunt așteptate economii de aproximativ 400 milioane EUR (0,2% din PIB). · Promovarea economiilor și o monitorizare mai strictă a întreprinderilor de stat, prin creșterea veniturilor, reducerea transferurilor către întreprinderile de stat din afara administrațiilor publice, a cheltuielilor de funcționare și de personal (prin armonizarea grilei salariale a tuturor întreprinderilor de stat de drept public cu cea din restul sectorului public), pentru o sumă totală de peste 350 milioane EUR în perioada 2013-2014 (0,2% din PIB). Pentru a asigura realizarea acestor economii, se va introduce un nou cadru de monitorizare și de aplicare din 2013, care va stabili ținte specifice pentru rezultatele financiare ale fiecărei întreprinderi de stat și va impune sancțiuni pentru a asigura respectarea dispozițiilor și a preveni orice abatere de la țintă. · Reduceri de costuri și creșterea eficienței cheltuielilor pentru educație cu cel puțin 86 milioane EUR în 2013 și încă 37 milioane EUR începând din 2014, prin reducerea finanțării pentru entitățile care nu sunt incluse în bugetul public pentru educație, raționalizarea rețelei de instituții de învățământ superior și reducerea cheltuielilor administrațiilor centrale și regionale din sectorul educației. Aceste reduceri de costuri trebuie să fie conforme cu planul de acțiune pentru îmbunătățirea eficienței și eficacității sistemului de învățământ pe care guvernul s-a angajat să îl implementeze și să nu aibă efecte negative asupra bunei desfășurări a reformelor învățământului cofinanțate din fondurile structurale ale UE. · Reducerea transferurilor statului către administrațiile locale, prin reducerea transferurilor pentru cheltuieli curente și investiții ale administrațiilor locale pentru o valoare totală de 220 milioane EUR în perioada 2013-2014. Pentru a asigura realizarea acestor economii, pactul de stabilitate intern bazat pe bugete echilibrate este consolidat prin introducerea unui sistem de monitorizare a cheltuielilor municipalităților, instituirea unor măsuri economice de descurajare în caz de abatere de la țintele anuale și eliminarea posibilității de finanțare a deficitului. Economiile preconizate sunt de cel puțin 100 milioane EUR în 2013 și încă 120 milioane EUR începând din 2014 (0,1% din PIB în perioada 2013-2014). · Reduceri ale cheltuielilor de capital (investiții publice cu finanțare internă și granturi pentru investiții) cu o valoare totală de 300 milioane EUR în intervalul 2013-2014 (0,2% din PIB). Pentru diminuarea impactului negativ al acestor reduceri asupra PIB-ului, guvernul s-a angajat să opereze reduceri în cazul proiectelor cu o valoare adăugată mai scăzută și în special al celor cu o intensitate mai mică a capitalului. · O reformă cuprinzătoare a impozitării directe și a administrației fiscale și creșteri ale impozitelor, destinate să elimine denaturările existente. Acest set de măsuri reprezintă aproximativ ¼ din întregul pachet, având ca obiectiv colectarea unei sume de 1 668 milioane EUR în 2013 și de 1 820 milioane EUR începând din 2014 (1,9% din PIB). În prezent se introduce o reformă fiscală majoră, care ar trebui să genereze economii de aproape 1,6 miliarde EUR în 2014. Reforma administrației fiscale ar trebui să sprijine la rândul său îmbunătățirea colectării impozitelor. Printre alte măsuri fiscale figurează creșterea taxelor judiciare, o creștere a impozitului pe activele proprietarilor de nave, reducerea rambursărilor de TVA pentru agricultori, reducerea subvenției pentru accizele la motorină acordate agricultorilor, egalizarea accizelor la GPL și la motorina pentru autovehicule prin majorarea accizei la GPL, egalizarea contribuțiilor la asigurările sociale (prin ridicarea plafonului pentru salariații angajați pentru prima dată înainte de 1993 la nivelul celui aplicabil salariaților angajați pentru prima dată după 1993), o reformă a accizelor la tutun, aplicarea unui impozit de 30% pe veniturile brute din jocuri de noroc ale OPAP, de 10% pe câștigurile la loterie și creșterea cotei de impozitare pentru dobânzile la economii de la 10 la 15%. Calitatea globală a măsurilor incluse în SBTM este ridicată. SBTM permite o corectare permanentă a posturilor de cheltuieli care au înregistrat o creștere excesivă începând cu anul 2000. Totodată, ea implică o modificare substanțială a compoziției cheltuielilor, care nu se mai axează pe drepturile de pensii și salarii, reducerea pensiilor și a salariilor din sectorul public reprezentând aproximativ 2/3 din rezultatele totale ale pachetului. O parte din reducerile cheltuielilor de funcționare a fost sprijinită prin măsuri structurale, cum ar fi introducerea achizițiilor publice electronice și mobilitatea personalului și printr-o amplă revizuire a modului de funcționare a administrației centrale. Alături de ajustarea pensiilor și a salariilor, pachetul include și politici fezabile, dar mai puțin sănătoase, cum ar fi reducerea investițiilor interne. În ciuda acestor reduceri, se preconizează că investițiile cu finanțare internă vor crește în mod semnificativ pe termen mediu. De asemenea, trebuie remarcat faptul că SBTM nu include economiile care ar putea fi generate de o serie de măsuri administrative, deoarece acestea presupun etape de implementare mai complexe, fiind așadar supuse unor riscuri mai mari de a nu produce rezultate. Implementarea acestor măsuri este însă esențială pentru a spori în continuare eficiența cheltuielilor publice, de aceea ele vor fi incluse în Memorandumurile de cooperare dintre Ministerul de Finanțe și alte ministere de resort. Tabelul 4. Măsuri bugetare în SBTM pentru perioada 2013-2014 Surse: Serviciile Comisiei. 4.4. Măsuri structurale cu importanță bugetară În completarea măsurilor de politică bugetară descrise în secțiunea anterioară și pentru sprijinirea acestora, Grecia a luat o serie de măsuri structurale cu importanță bugetară. Planul de privatizare reprezintă o sursă de venituri potențiale semnificative care vor fi utilizate pentru reducerea datoriei, însă până în prezent nu a generat încasările preconizate. Programul a fost perturbat de cele două alegeri, dar a fost reluat din septembrie 2012. Veniturile cumulate până în decembrie 2012 se vor ridica, potrivit estimărilor, la numai 1,7 miliarde EUR, însă o serie de active ar trebui să fie pregătite pentru vânzare în prima jumătate a anului 2013. Parlamentul a eliminat recent acțiunile preferențiale (25%) în societățile de stat care urmează să fie privatizate în anii următori, ceea ce ar putea crește veniturile care se estimează că vor fi obținute din unele dintre aceste active. Veniturile cumulate din privatizări până la sfârșitul anului 2013 se vor ridica, potrivit estimărilor, la aproximativ 3,4 miliarde EUR și la 10,4 miliarde EUR până la sfârșitul lui 2016. Există însă în continuare îndoieli cu privire la eficacitatea guvernanței procesului de privatizare, de aceea a fost nevoie de introducerea unor stimulente mai bune pentru a obține venituri mai mari, contribuind în același timp la îmbunătățirea practicilor din sector, la creșterea investițiilor și la crearea netă de locuri de muncă. Tabelul 5. Venituri estimate din privatizări Până la sfârșitul anului: || Veniturile cumulate începând cu iunie 2011 (miliarde EUR) 2012 || 1,7 2013 || 4,1 2014 || 6,0 2015 || 8,0 2016 || 10,4 O amplă reformă a impozitului pe venit va lărgi baza de impozitare, contribuind la repartiția mai echitabilă a sarcinii fiscale. Reforma este prevăzută să intre în vigoare începând din luna ianuarie 2013, urmând ca impactul său bugetar complet să se producă în 2014. Această reformă, care inițial trebuia să fie adoptată în toamna anului 2011, s-a concretizat acum și se preconizează că va avea un impact pozitiv asupra veniturilor (mai degrabă decât unul neutru, așa cum fusese planificat inițial). Implicațiile reformei asupra veniturilor fiscale au fost luate în considerare în cadrul SBTM. Reforma fiscală se axează pe un nou sistem fiscal pentru persoanele care desfășoară activități independente, care să nu mai permită deducerile fiscale, și pe remodelarea impozitului pe profit, care nu se va mai aplica dividendelor, ci profiturilor. Reforma fiscală are de asemenea ca scop eliminarea regimurilor fiscale speciale și a cheltuielilor fiscale, în vederea unei repartizări mai largi a sarcinii fiscale. Există anumite riscuri legate de finalizarea reformei, deoarece este de așteptat o opoziție din partea profesiilor liberale și a persoanelor care desfășoară activități independente. Este continuată reforma sistemului de pensii. Mai exact, autoritățile au luat deja măsuri prin recenta adoptare a unei legi care revizuiește sistemul de pensii suplimentare. Legea instituie un nou fond unic (ETEA) în care au fuzionat [aproape] toate fondurile (multe la număr). Ea definește totodată o nouă formulă bazată pe un calcul neutru din punct de vedere actuarial al prestațiilor de pensie (un așa-numit sistem de „cotizații definite teoretice”) și completată de un factor de sustenabilitate pentru a garanta sustenabilitatea viitoare a sistemului. Noua formulă, intrată deja în vigoare, este aplicată retroactiv drepturilor de pensie acumulate începând cu 2001 și va afecta pensiile plătite începând din ianuarie 2015. Sumele forfetare prea generoase plătite în momentul pensionării au fost reduse simțitor, iar guvernul lucrează în prezent la definirea unei noi formule, neutre din punct de vedere actuarial, pentru calcularea sumei forfetare viitoare. În lunile următoare vor fi necesare eforturi importante pentru implementarea reformei, în special în ceea ce privește aspectele organizaționale ale ETEA și crearea de dosare de pensii individualizate, eventual cu asistență tehnică din partea altor state membre. Continuă raționalizarea sistemului de sănătate. Măsurile de reformă continuă, iar noua lege a sănătății (Legea 4052/2012) și un număr mare de decrete ministeriale conexe, adoptate în martie 2012, le-au dat un nou impuls. Politicile adoptate au vizat: 1) reducerea și, ulterior, controlul cheltuielilor din sectorul farmaceutic; 2) crearea unei organizații unice de asigurări sociale de sănătate (EOPYY - organizația națională pentru furnizarea de servicii de sănătate) și 3) reformarea sectorul spitalicesc. Măsurile implementate până în prezent au început să dea rezultate. De exemplu, rețetele electronice constituie în prezent peste 90% din toate rețetele și sistemul poate furniza informații în timp real pentru o monitorizare și evaluare continuă. După o perioadă în care implementarea anumitor măsuri a fost lentă (de exemplu, actualizarea listelor de prețuri și de rambursare a medicamentelor, prescrierea de medicamente generice, recuperarea rambursărilor), în cursul perioadei pre- și post-electorale, autoritățile și-au reafirmat angajamentul de a pune în aplicare reformele adoptate și au propus o serie de noi măsuri. Alte reforme structurale sunt în curs de desfășurare: · În prezent sunt luate o serie de măsuri pentru a sprijini reforma administrației fiscale și a consolida lupta împotriva corupției. Înlocuirea Codului registrelor și evidențelor contabile, adoptată la 7 noiembrie 2012, și adoptarea unui cod de procedură fiscală modern, prevăzută pentru mijlocul anului 2013, sunt cruciale pentru a facilita implementarea reformelor administrației fiscale și a îmbunătăți domeniul de aplicare al reformei politicii fiscale. O serie de alte măsuri sunt în curs de aplicare pentru a îmbunătăți colectarea impozitelor: acestea includ un accent sporit pe veniturile fiscale care pot fi colectate și noi reglementări în vederea anulării datoriilor care nu pot fi colectate, precum și interzicerea plăților în numerar în birourile fiscale. În ceea ce privește problema corupției, guvernul intenționează să înceapă aplicarea planului anticorupție și să întărească protecția denunțătorilor, centralizând în același timp deciziile privind acțiunile disciplinare interne. · Guvernul este hotărât să garanteze un control mai strict al tuturor cheltuielilor publice și a luat măsuri importante în acest sens. Ministerul de Finanțe a contribuit la înăsprirea monitorizării angajamentelor prin instituirea registrelor de angajamente în cadrul entităților care efectuează cheltuieli. În ciuda întârzierilor inițiale la instituirea unei gestionări instituționale eficace a finanțelor publice, 72% dintre entitățile administrației publice au raportat date prin intermediul registrelor de angajamente în iunie 2012, obiectivele de referință structurale pentru iunie fiind așadar atinse. În prezent, se estimează că acest procent va fi de 90% în decembrie 2012, dat fiind că principala entitate care furnizează servicii de sănătate, EOPYY, va începe raportarea de date prin portalul electronic din octombrie 2012. EOPYY trebuie să se conformeze pe deplin în ceea ce privește raportarea registrului său de angajamente prin portalul electronic. Supravegherea bugetară a sectorului asigurărilor sociale și a sectorului sănătății trebuie îmbunătățită. · Execuția bugetară și buna administrare fiscală sunt îmbunătățite prin consolidarea rolului Ministerului de Finanțe. În data de 17 noiembrie 2012, Consiliul de Miniștri a adoptat o lege (care a intrat în vigoare în 18 noiembrie) care introduce: (i) memorandumuri de cooperare între Ministerul de Finanțe și celelalte ministere sau între ministere și responsabilii entităților supravegheate din sectorul administrației publice, care trebuie semnate până la data de 31 decembrie a fiecărui an; (ii) un pact de stabilitate intern pentru autoritățile locale bazat pe obligația acestora de a avea un buget echilibrat și care include mecanisme de corectare și de sancționare, cum ar fi reduceri automate ale cheltuielilor, care vor fi aplicate, de regulă, atunci când se preconizează că țintele nu vor fi atinse; (iii) un sistem consolidat pentru monitorizarea execuției bugetare lunare pentru întreprinderile de stat, care prevede sancțiuni pentru întreprinderile care nu respectă țintele fixate; și (iv) o centralizare sporită a planificării și execuției bugetului în vederea consolidării competențelor de coordonare ale Biroului general de contabilitate (GAO) în raport cu serviciile financiare ale direcțiilor generale din cadrul ministerelor de resort. Legea prevede totodată prezentarea lunară a programului de execuție bugetară și a execuției efective către directorul general al serviciilor financiare responsabil de supraveghere și către GAO (în funcție de dimensiunea bugetului lor). De asemenea, legea autorizează Ministerul de Finanțe să ia măsuri corective pe parcursul întregului an împotriva tuturor entităților (cu excepția întreprinderilor de stat și a administrațiilor locale) care nu își respectă obligațiile bugetare, inclusiv posibilitatea de a le aduce sub supravegherea directă a Ministerului de Finanțe. 5. Concluzie Grecia a luat măsuri eficiente pentru a pune capăt situației de deficit excesiv, în conformitate cu Decizia 2011/734/UE a Consiliului. Grecia a asigurat o îmbunătățire a soldului structural în 2010-2012 care depășește deja cele 10 puncte procentuale minime din PIB recomandate de Consiliu pentru perioada 2009-2014. Se estimează că Grecia și-a îmbunătățit deficitul structural cu 13,9 puncte procentuale din PIB, ajungând de la un deficit de 14,7 % în 2009 la un deficit estimat la 1,5 % în 2012. Deficitul public s-a îmbunătățit la rândul lui, conform estimărilor, ajungând de la 15,6% în 2009 la 6,9% din PIB în 2012. Grecia a luat măsuri pentru limitarea deficitului în 2012. Pentru a pune capăt situației actuale de deficit excesiv cât mai rapid posibil, în conformitate cu Decizia 2011/734/UE a Consiliului, autoritățile elene au luat totodată măsuri decisive pentru a-și consolida finanțele publice în 2013 și 2104, prin adoptarea bugetului pe 2013 și a strategiei bugetare pe termen mediu (SBTM) pentru perioada 2013-2016. Bugetul pentru 2013 adoptat de parlament include măsuri suplimentare în materie de venituri și cheltuieli de peste 9,2 miliarde EUR (peste 5% din PIB). SBTM și legislația de punere în aplicare a acesteia prevăd o consolidare bugetară foarte amplă și concentrată la începutul perioadei, pe baza unui set cuprinzător de măsuri structurale. Aceasta ar trebui să deschidă calea pentru realizarea unui excedent primar de 4,5 % din PIB și a unui deficit public de 2,0 % din PIB până în 2016. În prezent, se preconizează că activitatea economică este mult mai slabă decât s-a estimat la momentul adoptării Deciziei 2012/734/UE, în martie 2012. PIB-ul real ar urma să se contracte cu 6,0% în 2012 și cu 4,2% în 2013, față de 4,7%, respectiv 0,0%, așa cum era prevăzut în decizia anterioară a Consiliului. Comparativ cu previziunile disponibile în luna martie, cele actuale indică o contractare a activității economice mult mai amplă și mai persistentă. Această înrăutățire accentuată a condițiilor economice presupune o deteriorare în consecință a perspectivelor privind finanțele publice, în ipoteza menținerii politicilor actuale. În lumina celor de mai sus, Comisia recomandă Consiliului să prelungească termenul pentru corectarea deficitului excesiv cu doi ani, până în 2016, să revizuiască țintele fiscale pe care Grecia trebuie să le respecte în 2013 și 2014 și să stabilească noi ținte pentru 2015 și 2016. Aceste ținte trebuie definite pe baza soldului primar al bugetului general în termeni nominali. Pentru 2012, deficitul primar ar trebui să fie de 2 925 milioane EUR (1,5 % din PIB), pentru 2013, soldul primar ar trebui să fie 0 EUR (0 % din PIB), pentru 2014, 2 775 milioane EUR (1,5 % din PIB), pentru 2015, 5 700 milioane EUR (3,0 % din PIB) și pentru 2016, 9 000 milioane EUR (4,5 % din PIB). Noua strategie bugetară presupune o îmbunătățire a ponderii soldului primar ajustat ciclic în PIB de la 4,1% în 2012 la 6,2% în 2013 și cel puțin 6,4% în 2014, 2015 și 2016. Țintele pentru soldul primar presupun un deficit global de 5,4% din PIB în 2013, 4,5% din PIB în 2014, 3,4% din PIB în 2015 și 2,0% din PIB în 2016. Cifrele estimative echivalente pentru soldul bugetului general ajustat ciclic sunt de -1,3% din PIB în 2012, 0,7% din PIB în 2013 și 0,4% din PIB în 2014. Cifrele estimative echivalente pentru ponderea deficitului public ajustat ciclic în PIB sunt de ‑1,3% în 2012, 0,7% în 2013, 0,4% în 2014, 0,0% în 2015 și -0,4% în 2016 și reflectă profilul plăților de dobânzi. În cadrul abordării globale adoptate pentru a permite realizarea angajamentelor bugetare, domeniile cheie în care sunt aduse îmbunătățiri sunt mecanismele de corectare și de sancționare, transparența, responsabilitatea și supravegherea. În acest sens, în prezent sunt efectuate îmbunătățirile instituționale necesare. Este vorba, între altele, de: consolidarea guvernanței și a independenței Fondului de dezvoltare a activelor Republicii Elene (HRADF) prin mecanisme de corecție automată trimestrială în procesul de privatizare în caz de derapaje în raport cu obiectivele și reactivarea funcționării Biroului parlamentar pentru buget existent prin consolidarea reputației acestuia, a independenței și a competențelor sale tehnice, pentru ca acesta să devină un veritabil consiliu fiscal (de exemplu, furnizarea și aprobarea previziunilor pentru pregătirea bugetului, monitorizarea respectării țintelor bugetare și a regulilor bugetare, furnizarea de evaluări independente ale evoluțiilor și provocărilor din domeniul bugetar etc.), pe baza celor mai bune practici internaționale. Guvernul va asigura un serviciu al datoriei eficient și în timp util și va monitoriza fluxurile de numerar prin implementarea consolidată a contului pentru serviciul datoriei creat prin Legea 4063/2012 (care a instituit un cont separat la Banca Greciei). Potrivit acestei legi, plățile efectuate în acest cont nu pot fi utilizate în alte scopuri decât pentru serviciul datoriei, inclusiv costurile de amortizare și de plată a dobânzilor pentru toate împrumuturile Republicii Elene, operațiunile de gestionare a datoriei și produsele derivate, precum și orice costuri paralele (comisioane și alte cheltuieli) legate de serviciul datoriei și, în general, de gestionarea datoriei publice. Sumele intrate în acest cont provin din plata împrumuturilor FESF, sub rezerva unui aviz de acceptare din partea acestuia, precum și din contribuția Republicii Elene la serviciul datoriei, inclusiv toate veniturile din privatizarea activelor statului și cel puțin 30% din veniturile excepționale. Toate plățile din acest cont vor face obiectul unui raport prealabil detaliat către FESF/MES și al unei confirmări ex post de către titularul contului. ANEXĂ: MĂSURI IMPUSE DE DECIZIA 2011/734/UE A CONSILIULUI DIN 13 MARTIE 2012 Articolul 1 alineatul (1): Grecia trebuie să pună capăt situației de deficit excesiv cât mai rapid posibil și cel târziu până în 2014. || NEIMPLEMENTATĂ - nouă recomandare de a prelungi termenul pentru corectarea deficitului excesiv până în 2016. Articolul 1 alineatul (2): Traiectoria de ajustare în direcția corectării deficitului excesiv trebuie să urmărească atingerea unui deficit public primar (excluzând cheltuielile cu dobânzile) de maximum 2 037 milioane EUR (1,0 % din PIB) în 2012 și a unor excedente primare de cel puțin 3 652 milioane EUR (1,8 % din PIB) în 2013 și 9 352 milioane EUR (4,5 % din PIB) în 2014. În urma schimbului de obligațiuni, aceste ținte pentru deficitul/excedentul primar sunt în concordanță cu un deficit global de 14 811 milioane EUR (7,3 % din PIB) în 2012, 9 462 milioane EUR (4,7 % din PIB) în 2013 și 4 499 milioane EUR (2,2 % din PIB) în 2014. În acest scop, trebuie realizată o ameliorare a soldului structural cu cel puțin 10 % din PIB în perioada 2009-2014. Încasările din privatizarea de active (active financiare și nefinanciare), precum și toate transferurile legate de decizia Eurogrup din 21 februarie 2012 cu privire la veniturile băncilor centrale naționale din zona euro, inclusiv Banca Greciei, rezultate din deținerea de obligațiuni emise de guvernul elen în propriile portofolii de investiții, nu reduc efortul de consolidare fiscală necesar și nu sunt luate în calcul la evaluarea acestor ținte. || PARȚIAL IMPLEMENTATĂ - potrivit evaluării detaliate din raportul de evaluare a conformității, se preconizează că deficitul public din 2012 va fi de 6,9% din PIB, cu un deficit primar de 1,5% din PIB. Se estimează așadar că deficitul global conform ESA pentru 2012 va fi cu 0,4 puncte procentuale din PIB mai scăzut decât plafonul de deficit public de 7,3% din PIB (în termeni ESA95) pentru 2012 stabilit prin decizia Consiliului. Deficitul primar va depăși însă cu puțin ținta de 1,0% din PIB, având în vedere recesiunea mai puternică decât se anticipase. Îmbunătățirea cumulată a soldului structural în intervalul 2009-2012 este estimată la 13,9% din PIB, comparativ cu ținta de 10% pentru 2009-2014. Articolul 1 alineatul (3): Traiectoria de ajustare menționată la alineatul (2) corespunde unei evoluții anuale a datoriei publice consolidate de – 26 954 milioane EUR în 2012, 6 775 milioane EUR în 2013 și 1 492 milioane EUR în 2014. || NEIMPLEMENTATĂ - Se preconizează că datoria publică consolidată va scădea cu 11,1 miliarde EUR în 2012, în comparație cu valoarea de 26,957 miliarde EUR prevăzută în decizia Consiliului. Acest lucru se datorează veniturilor din privatizări mai scăzute decât se estimase, unei consolidări mai slabe decât cea preconizată a datoriei publice, diferențelor contabile între contabilitatea de casă și contabilitatea de angajamente și altor ajustări ale dobânzilor mai nefavorabile decât se estimase. Articolul 2 alineatul (7a): Grecia adoptă fără întârziere următoarele măsuri: || (a) reducerea cheltuielilor farmaceutice cu cel puțin 1 076 milioane EUR în 2012; || IMPLEMENTATĂ. - Legea 4052/2012 (Jurnalul Oficial 41/A/01.03.2012) - Reducerea prețului medicamentelor: Decizia ministerială YG/151/29.02.2012 - Jurnalul oficial 545/B/01.03.2012. - Reducerea prețurilor medicamentelor nebrevetate: Decizia ministerială YG/151/29.02.2012 - Jurnalul oficial 545/B/01.03.2012. - Reducerea prețurilor medicamentelor generice: Decizia ministerială YG/151/29.02.2012 - Jurnalul oficial 545/B/01.03.2012. - Reducerea prețurilor medicamentelor neprotejate prin mărci: Decizia ministerială YG/151/29.02.2012 - Jurnalul oficial 545/B/01.03.2012. - Creșterea co-plății: Decizia ministerială comună F42000oik2555/353/28.02.2012 - Jurnalul oficial 497/28.02.2012. - Reducerea marjelor farmaciștilor și ale comercianților cu ridicata: Decizia ministerială YG/151/29.02.2012 - Jurnalul oficial 545/B/01.03.2012. - Prescrierea obligatorie a medicamentelor prin rețete electronice: Decizia ministerială YG/148/29.02.2012 - Jurnalul oficial 545/B/01.03.2012. - Protocoale obligatorii: Decizia ministerială Y4a/29.02.2012 - Jurnalul oficial 545/B/01.03.2012. - Rambursarea farmaciștilor exclusiv pe baza rețetelor electronice: Decizia ministerială YG/148/29.02.2012 - Jurnalul oficial 545/B/01.03.2012. - Reduceri pentru lista pozitivă: Decizia ministerială YG/151/29.02.2012 - Jurnalul oficial 545/B/01.03.2012. - Circulare prin care se cere actualizarea bugetelor spitalelor și ale fonduri de asigurări sociale. F.80000/5368/1108/06.03.2012 și 22435/06.03.2012 și Decizia ministerială comună Y10/G.P. oik GY156/01.03.2012. - Recuperare: Decizia ministerială GY 150/01.03.2012 – Jurnalul oficial 681/B/08.03.2012. (b) reducerea plăților pentru orele suplimentare efectuate de medicii din spitale cu cel puțin 50 milioane EUR în 2012; || IMPLEMENTATĂ. - Reducerea plăților pentru orele suplimentare efectuate de medici: Legea 4051/2012, Jurnalul oficial 40/A/29.02.2012. - Circulara de punere în aplicare 2/17589/022/29.02.2012 (c) reducerea achizițiilor publice de material militar cu 300 milioane EUR (numerar și livrări) în 2012; || IMPLEMENTATĂ. Reducerea achizițiilor de materiale militare: Legea 4051/2012, Jurnalul oficial 40/A/29.02.2012. (d) reducerea cu 10 % a remunerației funcționarilor aleși și a personalului conex la nivel local în 2012, precum și reducerea numărului de viceprimari și a personalului asociat în 2013, cu scopul de a economisi cel puțin 9 milioane EUR în 2012 și, în plus, 28 de milioane EUR în 2013; || IMPLEMENTATĂ. Reducerea cu 10% a remunerației funcționarilor aleși și a personalului conex: Legea 4051/2012, Jurnalul oficial 40/A/29.02.2012. Reducerea remunerației este imediată. Cu toate acestea, reducerea numărului de viceprimari și a personalului asociat va intra în vigoare doar la 1 ianuarie 2013. (e) reducerea cheltuielilor operaționale ale administrației centrale și a cheltuielilor electorale cu cel puțin 370 milioane EUR (comparativ cu bugetul pe 2012), din care cel puțin 100 milioane EUR reprezentând cheltuieli operaționale în sectorul militar și cel puțin 70 milioane EUR cheltuieli electorale; || IMPLEMENTATĂ. Reducerea cheltuielilor operaționale ale administrației centrale și a cheltuielilor electorale: Legea 4051/2012, Jurnalul oficial 40/A/29.02.2012. Deși s-au făcut schimbări legislative, reducerea cheltuielilor din anumite categorii a fost mai mică decât cea inițial inclusă în program din cauza faptului că unele cheltuieli neprevăzute nu au fost suficient compensate de alte economii (ceea ce a impus așadar creșterea creditelor prin rezerva pentru cheltuieli neprevăzute). (f) reducerea cheltuielilor operaționale ale administrației locale, cu scopul de a economisi cel puțin 50 milioane EUR în 2012; || IMPLEMENTATĂ. Reduceri ale subvențiilor și ale granturilor: Legea 4051/2012, Jurnalul oficial 40/A/29.02.2012. (g) reduceri ale subvențiilor către rezidenții din zonele îndepărtate și reduceri ale granturilor acordate mai multor entități aflate în subordinea ministerelor, cu scopul de a reduce cheltuielile în 2012 cu cel puțin 190 milioane EUR; || IMPLEMENTATĂ. - Zone îndepărtate: Decizia ministerială comună 1411/25952/05.03.2012 - Granturi: Decizia ministerială de modificare a bugetului Ministerului Educației FF.1/A/137/23741/IB/06.03.2012, de modificare a bugetului de executare F.a/A9017022/16.02.2012, privind granturile acordate universităților pentru angajații contractuali F.a/G23736/IB/06.03.2012, privind granturile acordate universităților pentru cheltuieli de funcționare 1/A/23740/IB/06.03.2012, privind granturile acordate universităților pentru cheltuielile pentru alimente pentru studenți .1/B 23738/IB/06.03.2012, privind granturile acordate școlilor tehnice pentru angajații contractuali, cheltuielile operaționale și alimentele pentru studenți 23734/IB/06.03.2012. - Privind bugetul modificat al Ministerului Culturii și Turismului YPPOT/OIKON/A1/19924/05.03.2012 (h) o reducere a bugetului de investiții publice (BIP) cu 400 milioane EUR în 2012. Această reducere a BIP nu va avea niciun impact asupra proiectelor care sunt cofinanțate din fondurile structurale (inclusiv proiectele TEN-T); || IMPLEMENTATĂ. Reducerea BIP: Legea 4051/2012, Jurnalul oficial 40/A/29.02.2012. (i) modificări ale fondurilor de pensii suplimentare și ale fondurilor de pensii cu pensii medii ridicate sau care primesc subvenții mari de la buget și reduceri ale altor categorii de pensii ridicate, cu scopul de a economisi cel puțin 450 milioane EUR în 2012 (net, după luarea în calcul a impactului asupra impozitelor și contribuțiilor sociale); || IMPLEMENTATĂ. - Modificări ale fondurilor de pensii suplimentare: Legea 4051/2012, Jurnalul oficial 40/A/29.02.2012. - Decizia ministerială comună pentru NAT: Jurnalul oficial 499/B/28.02.2012. (j) reduceri ale alocațiilor familiale pentru gospodăriile cu venituri ridicate, în scopul de a economisi 43 milioane EUR în 2012; || IMPLEMENTATĂ. Reduceri ale alocațiilor familiale: Legea 4052/2012, Jurnalul oficial 41/A/01.03.2012. (k) decizii ministeriale pentru finalizarea implementării depline a noii grile salariale în cadrul tuturor entităților vizate și legislație privind modalitățile de recuperare a salariilor plătite în plus începând din noiembrie 2011; || IMPLEMENTATĂ. - Grila salarială: Legea 4051/2012, Jurnalul oficial 40/A/29.02.2012. - Decizia ministerială comună privind personalul cabinetelor ministeriale 2-16306/0022/23.02.2012, Jurnalul oficial 78/Yo/24.02.2012 - Decizia ministerială comună privind contractele pe durată determinată 2-391/0022/17.02.2012, Jurnalul oficial B 414/23.02.2012 - Decizia ministerială comună privind condițiile grele de muncă: Jurnalul oficial 465/B/24.02.2012. - Decizia ministerială comună privind juriștii: Jurnalul oficial 498/B/28.02.2012. - Decizia ministerială comună privind personalul științific specializat al autorităților independente: Jurnalul oficial 498/B/28.02.2012. (l) modificarea articolelor 3 și 21 din Legea 4038/2012, astfel încât să fie revizuite condițiile de prelungire a planurilor de eșalonare a impozitelor și contribuțiilor sociale restante: planurile de eșalonare se vor aplica doar sumelor restante existente de până la 10 000 EUR pentru persoane fizice și de până la 75 000 EUR pentru societăți. Contribuabilii care solicită un plan de eșalonare prelungit trebuie să pună la dispoziția autorităților fiscale toate situațiile lor financiare; || IMPLEMENTATĂ. (m) o lege-cadru, cu revizuirea aprofundată a funcționării fondurilor secundare/suplimentare de pensii publice, menită să stabilizeze cheltuielile cu pensiile, să garanteze neutralitatea bugetară a acestor scheme și să asigure sustenabilitatea pe termen mediu și lung a sistemului. || IMPLEMENTATĂ. Articolul 2 alineatul (8): Grecia trebuie să adopte următoarele măsuri înainte de sfârșitul lunii martie 2012: || (a) o reformă a schemelor de pensii secundare/suplimentare concepută în colaborare cu Comisia Europeană, Banca Centrală Europeană și Fondul Monetar Internațional și validată de Comitetul pentru politică economică în ceea ce privește impactul estimat al acesteia asupra sustenabilității pe termen lung. Parametrii noului sistem secundar cu contribuții definite non-financiare asigură echilibrul actuarial pe termen lung, conform evaluării efectuate de Autoritatea actuarială națională. || IMPLEMENTATĂ. (b) o ajustare a marjelor de profit ale farmaciilor și introducerea unor marje de profit regresive cu scopul reducerii marjei de profit globale la sub 15%; || IMPLEMENTATĂ ȘI ÎN CURS DE IMPLEMENTARE. Legea 4052/2012 a fost adoptată de Parlament. Autoritățile au eliminat marjele de profit ale farmaciilor de 6, 7 și 8% pentru medicamentele cu prețuri mai mari de 200 EUR, așa cum prevede Legea 4052/2012, până la sfârșitul lunii septembrie. Prin urmare, doar 30 EUR se aplică medicamentelor având prețuri de peste 200 Euro. (c) lansarea celei de-a doua etape a revizuirii funcționării programelor sociale existente, care include o analiză mai detaliată a anumitor programe, cu scopul de a reduce fragmentarea excesivă, de a genera economii și de a crea un plus de eficiență; || ÎN CURS DE IMPLEMENTARE. Raportul OCDE privind programele sociale nu a fost încă finalizat și nici convenit cu autoritățile grecești. Cu toate acestea, unele dintre constatările sale au fost utilizate pentru a modifica politicile în materie de programe sociale. (d) extinderea prescripțiilor electronice la toate actele medicale (medicamente, trimiteri la specialiști, diagnostic, chirurgie), atât în instituțiile din sectorul public de sănătate (SPS), cât și la nivelul furnizorilor care au încheiat contracte cu EOPYY și al fondurilor de asigurări sociale; elaborarea unor rapoarte de audit detaliate lunare de către instituțiile din SPS și de către furnizori; fixarea unei rate mai reduse de participare a pacienților pentru medicamente generice al căror preț este considerabil mai mic decât prețul de referință (sub 60 % din prețul de referință) pe baza experienței din alte state membre; publicarea de către fondurile de asigurări sociale a unui raport anual privind prescrierea medicamentelor; adoptarea registrelor de angajamente de către toate spitalele; || IMPLEMENTATĂ ȘI ÎN CURS DE IMPLEMENTARE. Legea 4052/2012 și Decretul ministerial aferent au fost adoptate. Acoperirea rețetelor electronice se ridică la peste 90% dintre rețetele de produse farmaceutice. Există un sistem electronic pentru trimiterile la specialiști și pentru testele de diagnosticare, însă sfera de acoperire a acestuia este limitată și nu a fost încă integrat cu celălalt sistem de rețete electronice. Autoritățile colaborează cu autoritățile suedeze pentru a îmbunătăți sistemul de rețete electronice. Autoritățile vor integra diagnosticul electronic în sistemul de rețete electronice pentru medicamente până la mijlocul lunii noiembrie. IMPLEMENTATĂ ȘI ÎN CURS DE IMPLEMENTARE. EOPYY are în prezent acces permanent la datele legate de rețetele electronice și este în măsură să prezinte rapoarte cu privire la acestea. Autoritățile au difuzat un prim raport foarte simplu la începutul lunii octombrie. IMPLEMENTATĂ ȘI ÎN CURS DE IMPLEMENTARE. Pe fond, participarea la costuri este inferioară pentru medicamentele generice cele mai ieftine, dat fiind că Legea 4052/2012 și Decretul ministerial indică faptul că numai cele mai ieftine medicamente din fiecare grup de medicamente generice vor fi rambursate, iar pentru celelalte pacienții vor plăti diferența de preț. Cu alte cuvinte, prețul celui mai ieftin medicament generic reprezintă prețul de referință pentru rambursare. Autoritățile au introdus un sistem de prețuri de referință intern la nivelul ATC-4, în paralel cu publicarea listei pozitive la jumătatea lunii noiembrie. IMPLEMENTATĂ ȘI ÎN CURS DE IMPLEMENTARE. Autoritățile desfășoară în prezent activități de generare și analiză a datelor. Ele au furnizat un prim proiect de raport înainte de sfârșitul lunii septembrie. Structura și conținutul raportului trebuie mult îmbunătățite. IMPLEMENTATĂ ȘI ÎN CURS DE IMPLEMENTARE. Au fost repartizați controlori interni în majoritatea spitalelor, dar nu în toate. Un raport asupra activității acestora ar trebui să fie transmis Comisiei înainte de sfârșitul lunii noiembrie. (e) măsuri pentru introducerea unui nou sistem centralizat de achiziții de produse farmaceutice și articole medicale pentru SPS, prin intermediul comitetului de coordonare a aprovizionării, cu sprijinul comitetului pentru specificații, utilizând sistemul uniform de codificare pentru materiale medicale și produse farmaceutice; || ÎN CURS DE IMPLEMENTARE. Au fost lansate mai multe proceduri de ofertare pentru dispozitive medicale și medicamente utilizate în spitale, ceea ce poate genera economii importante. (f) pentru a înăspri controlul cheltuielilor, adoptarea unei legislații care să raționalizeze procedura de prezentare și aprobare a bugetelor suplimentare; continuarea procesului de creare a registrelor de angajamente, care cuprind întreaga administrație publică; || PARȚIAL IMPLEMENTATĂ În primul trimestru al anului a fost creat un calendar administrativ pentru actualizarea strategiei bugetare pe termen mediu. SBTM a fost adoptată. Adoptarea legislației pentru optimizarea procedurilor de prezentare și aprobare a bugetului suplimentar este în curs de dezbatere cu autoritățile. IMPLEMENTATĂ ȘI ÎN CURS DE IMPLEMENTARE. În luna martie a fost publicată o circulară privind registrele de angajamente pentru bugetul de investiții. 72% dintre unitățile care efectuează cheltuieli au raportat date din registrele de angajamente în luna iulie, atingând obiectivul de referință structural pertinent (celălalt obiectiv, privind discrepanțele dintre datele raportate prin intermediul anchetelor și cele din registrele de angajamente, a fost ratat cu o mică marjă). (g) finalizarea revizuirilor funcționale în curs ale programelor sociale; || ÎN CURS DE IMPLEMENTARE. Raportul OCDE privind programele sociale nu a fost încă finalizat și nici convenit cu autoritățile grecești. Cu toate acestea, unele dintre constatările sale au fost utilizate pentru a modifica politicile în materie de programe sociale. (h) numirea membrilor Autorității unice în domeniul achizițiilor publice (AUAP); || IMPLEMENTATĂ. (i) identificarea schemelor pentru care sumele forfetare plătite în momentul pensionării nu sunt corelate cu contribuțiile plătite și ajustarea plăților; || NEIMPLEMENTATĂ. Lucrările tehnice pentru a stabili o formula actuarială pentru calcularea pensiilor suplimentare se vor încheia în luna noiembrie. O decizie ministerială va fi adoptată în luna decembrie. (j) reducerea marjelor de profit ale comercianților en gros de produse farmaceutice pentru a se apropia de un plafon de 5 %; || IMPLEMENTATĂ. Legea 4052/2012 a fost adoptată de Parlament. (k) procedurile de ofertare necesare pentru implementarea unui sistem complet și uniform de informații în domeniul sănătății (sistem sanitar online); || IMPLEMENTATĂ ȘI ÎN CURS DE IMPLEMENTARE. Au fost lansate proceduri de ofertare, dar procesul nu a fost finalizat. (l) numirea tuturor consilierilor juridici, tehnici și financiari pentru privatizările planificate pentru 2012 și 2013. || PARȚIAL IMPLEMENTATĂ. Încă nu au fost numiți consilierii pentru EAS. Articolul 2 alineatul (9): Grecia trebuie să adopte următoarele măsuri înainte de sfârșitul lunii iunie 2012: || (a) finalizarea revizuirii programelor de cheltuieli publice. Această revizuire se va baza pe asistență tehnică externă și se va axa pe pensii și transferuri sociale (într-un mod care să conserve protecția socială de bază), pe cheltuielile din sectorul apărării, fără a aduce atingere capacității de apărare a țării, și pe restructurarea administrațiilor centrale și locale; se vor lua, de asemenea, noi măsuri de raționalizare a cheltuielilor farmaceutice, a cheltuielilor de funcționare ale spitalelor și a prestațiilor sociale bănești; || ÎN CURS DE IMPLEMENTARE. KEPE a efectuat o examinare a cheltuielilor publice care reflectă rezultatele concrete pe care guvernul le-a utilizat în cadrul măsurilor adoptate în pachetul bugetar. (b) adoptarea unei reforme fiscale de simplificare a sistemului de impozitare, care să elimine scutirile și regimurile preferențiale, inclusiv extinderea bazelor de impozitare, permițând astfel o reducere progresivă a ratelor de impozitare pe măsură ce situația veniturilor se ameliorează. Această reformă se referă la impozitul pe venit, impozitul pe profit, TVA, impozitele pe proprietăți, precum și la contribuțiile sociale, și va menține sarcina fiscală relativă din impozite indirecte; || NEIMPLEMENTATĂ. PROGRESE REALIZATE. Discuții ample și detaliate privind parametrii principali și impactul bugetar al reformei impozitului pe venit și pe profit. A fost difuzat un proiect de lege privind impozitul pe venit și pe profit, sancțiunile etc., care va fi probabil adoptat înainte de sfârșitul lunii decembrie 2012. (c) revizuirea valorilor legale ale bunurilor imobiliare pentru o mai bună aliniere a acestora cu prețurile pieței; || NEIMPLEMENTATĂ. PROGRESE REALIZATE. Conform Băncii Greciei, scăderea prețurilor proprietăților imobiliare în 2011 și 2012 a redus de facto discrepanța dintre prețuri și valoarea legală cu 80%. Prin urmare, autoritățile și-au concentrat eforturile asupra unui proces dinamic de actualizare rapidă a valorii legale în funcție de prețurile de piață. Ministerul Finanțelor a inițiat lucrările de concepere și punere în aplicare a unei proceduri standard de revizuire a valorilor legale. A fost elaborată o modificare pentru atribuirea responsabilității respective Direcției pentru impozitarea capitalului. Acest nou proces va reduce interferența politică în procesul de stabilire a prețurilor proprietăților imobiliare în scopul impozitării. (d) încetarea plăților în numerar și cu cecuri la birourile fiscale, care trebuie înlocuite cu plăți prin virament bancar, astfel încât personalul să fie degrevat pentru a se putea axa pe activități cu o mai mare valoare adăugată (audit, colectarea impozitelor, consilierea contribuabililor); || NEIMPLEMENTATĂ. PROGRESE REALIZATE. Au fost identificate modificările instituționale necesare, iar acțiunile pentru finalizarea acestei sarcini sunt în curs de desfășurare. Finalizarea este prevăzută în cursul lunii decembrie 2012. Sunt în curs de desfășurare lucrări pentru finalizarea plății datoriilor evaluate prin intermediul sistemului bancar, finalizarea fiind prevăzută pentru luna octombrie. Aceste lucrări vor include datoriile care fac obiectul unor planuri de eșalonare (în prezent, acestea reprezintă o majoritate, din cauza crizei). (e) reducerea cu 12%, în medie, a „salariilor speciale” din sectorul public, pentru care noua grilă salarială nu se aplică. Aceasta se va aplica de la 1 iulie 2012 și va permite realizarea unor economii de cel puțin 205 milioane EUR (net, după luarea în calcul a impactului asupra impozitelor și contribuțiilor sociale); || IMPLEMENTATĂ. Guvernul a adoptat în noiembrie reduceri ale regimurilor salariale speciale; acestea au fost incluse în proiectul de lege omnibus (punctul C.1/13-39). Deși aceste reduceri trebuiau să intre în vigoare în iunie, nu în noiembrie, ele au efect retroactiv începând de la 1 august 2012. (f) decizii care să prevadă normele de aplicare a regulamentului privind AUAP; AUAP își începe operațiunile pentru îndeplinirea mandatului și a obiectivelor sale, precum și pentru exercitarea competențelor și atribuțiilor care i-au fost conferite, astfel cum sunt definite în legea privind AUAP și în planul de acțiune convenit cu Comisia Europeană în noiembrie 2010. || NEIMPLEMENTATĂ. PROGRESE REALIZATE. Au fost adoptate deciziile privind numirea membrilor consiliului AUAP și privind stabilirea organigramei AUAP, precum și decretele prezidențiale privind normele de funcționare ale AUAP (PD 122/2012; FEK A 215/5.11.2012) și privind organizarea AUAP (PD 123/2012; FEK A 216/5.11.2012). Decretului prezidențial privind regulamentul financiar al AUAP va fi gata în luna noiembrie. IMPLEMENTATĂ. Au fost numiți membrii consiliului de administrație și au fost transferate în cadrul autorității 7 persoane (5 juriști și 2 ingineri) din diverse organisme din sectorul public (începând cu jumătatea lunii septembrie 2012). În conformitate cu decretul prezidențial privind organizarea AUAP, trebuie detașate mai multe persoane în cadrul autorității, pentru ca aceasta să fie pe deplin operațională. AUAP împarte în prezent sediul cu Secretarul General pentru Comerț și se va muta într-o nouă clădire mai târziu în cursul anului 2012. Autoritățile elene trebuie să ia măsuri pentru ca mutarea AUAP în noul sediu să aibă loc în timp util. De asemenea, la jumătatea lunii septembrie, AUAP adoptase 27 de decizii împotriva adoptării unei proceduri negociate fără publicare în sectorul sănătății. Articolul 2 alineatul (10): Grecia adoptă următoarele măsuri înainte de sfârșitul lunii septembrie 2012: || (a) un proiect de buget pentru anul 2013 în conformitate cu ținta privind excedentul primar stabilită la articolul 1 alineatul (2); || IMPLEMENTATĂ. (b) norme și proceduri pentru contractele de achiziție centralizată sau contractele-cadru pentru achiziții frecvente de bunuri sau servicii la nivelul administrației centrale, cu obligația ca ministerele și organismele administrației centrale să facă achiziții numai prin intermediul acestor contracte și cu caracter facultativ pentru entitățile regionale. || NEIMPLEMENTATĂ. [1] JO L 113, 25.4.2012, p. 8. [2] „The Economic Adjustment Programme for Greece – November 2012”, European Economy – Occasional Paper. Se face trimitere la acest document pentru o evaluare mai detaliată a evoluțiilor reformei macroeconomice, financiare, bugetare și structurale. [3] Memorandumul privind politica economică și financiară și Memorandumul de înțelegere privind condițiile specifice de politică economică din martie 2012. [4] Decizia 2011/734/UE a Consiliului (reformare) (JO L 296, 15.11.2011, p. 38). [5] Deficitul structural se definește ca sold anual ajustat ciclic, excluzând măsurile one-off și măsurile temporare. [6] Cifrele estimative echivalente pentru soldul bugetului general ajustat ciclic sunt de -1,3% din PIB în 2012, 0,7% din PIB în 2013 și 0,4% din PIB în 2014.