ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.5.

Cu titlu ilustrativ, se recomandă inventarierea cazurilor de conținut ilegal astfel încât, în măsura posibilului, să se contribuie la o înțelegere comună în toate statele membre, facilitând astfel ierarhizarea și evaluarea acestor situaţii. În acest sens, se propune să se aibă în vedere, printre altele, cazurile legate de: — securitatea națională (terorismul, corupția, traficul de droguri, traficul de arme, evaziunea fiscală și spălarea banilor); — protecția minorilor (pornografia, violența etc.); — traficul de persoane, prostituția și violența de gen, inclusiv publicitatea sexistă; — protecția demnității umane (incitare la ură sau la discriminare rasială, de gen sau ideologică în ceea ce privește orientarea sexuală); — securitatea economică (fraude și înșelăciuni, piraterie și falsificare etc.); — securitatea informațiilor (intruziune informatică infracțională, colectare de date în scopuri comerciale, denaturare a concurenței, manipulare de informații etc.); — protecția vieții private (hărțuire pe internet, filtrare și utilizare de date personale, interceptarea comunicațiilor personale, interceptarea geolocalizării personale etc.); — protejarea reputației (calomnie, publicitate comparativă ilegală etc.); — proprietatea intelectuală.
3.4.3.

În principiu, proiectul nu are limitări tehnologice. Se face o diferență între vehiculele care nu emit emisii (vehicule cu emisii zero, zero-emission vehicles – ZEV) și vehiculele care emit mai puțin de 50 g CO 2 /km (vehicule cu emisii scăzute, low-emission vehicles – LEV), fiind vorba în special de vehiculele care mai au, pe lângă sistemul de propulsie motoric cu ardere internă, un sistem de propulsie electric suplimentar (vehicule hibride, plug-in Hybride – PHEV). Pentru ambele tipuri de vehicule sunt prevăzute criterii de referință de 15 % până în 2025 și de 30 % până în 2030. Producătorii care depășesc aceste valori de referință vor primi o primă pe baza obiectivului lor specific, primă care nu va putea depăși 5 g/km. La calcularea acestui procent se va lua în considerare performanța privind emisiile a vehiculelor în cauză, vehiculele cu emisii zero având valoare mai mare decât vehiculele cu emisii scăzute . Introducerea unui factor de penalizare nu a fost prevăzută.
3.4.

În plus, CESE consideră că propunerea modificată ar trebui: (a) să includă norme care să permită consumatorului să inițieze acțiuni în justiție în mod direct împotriva producătorului în caz de neconformitate a bunurilor cu contractul, astfel cum este prevăzut în numeroase legislații naționale; (b) să includă criteriul durabilității în dispozițiile sale, astfel cum a solicitat CESE în repetate rânduri în avizele sale (9); (c) să prevadă o perioadă maximă pentru efectuarea reparațiilor (10), în conformitate cu bunele practici profesionale; (d) să oblige producătorii să păstreze un stoc suficient de piese de schimb pentru durata medie de viață a bunului, astfel cum este prevăzut în mai multe legislații naționale (11); (e) să includă alte garanții propuse de vânzător (marcă/producător/asigurări pentru echipamente etc.) pentru bunurile și serviciile oferite; (f) să includă în conținutul obligatoriu al certificatului de garanție informații detaliate privind caracterul gratuit sau oneros, taxele și modalitatea de plată; (g) să prevadă că, în cazul transferului proprietății asupra bunurilor și serviciilor, și în condiții normale de utilizare, drepturile care rezultă din garanție sunt, de asemenea, transferate integral; (h) să prevadă responsabilitatea directă și solidară a producătorului și a vânzătorului în fața consumatorului, în cazurile în care acesta optează pentru reparația sau înlocuirea bunului, fără a aduce atingere dreptului la o acțiune în regres, deja prevăzut la articolul 16, sau obligației de notificare prealabilă a vânzătorului; (i) să prevadă responsabilitatea solidară a platformelor online, cu excluderea simplilor intermediari, în cazul în care consumatorul a achiziționat bunurile prin intermediul unei platforme comerciale (Marketplace), fără a aduce atingere dreptului la o acțiune în regres.
Societal benefits and costs of international investment agreements – a critical review of aspects and available empirical evidence

CESE ia act de o publicație recentă în contextul documentelor de lucru OCDE privind investițiile internaționale, semnată de analistul politic Joachim Pohl și intitulată(„Beneficiile și costurile sociale ale acordurilor internaționale de investiții – o analiză critică a aspectelor și a dovezilor empirice disponibile”) ( 1 )
5.4.

Pentru o perioadă de tranziție (până în 2025), vehiculele ușoare sub un anumit prag de emisii la țeava de evacuare sunt considerate, de asemenea, vehicule nepoluante; însă numărătoarea acestora se efectuează numai cu factorul de ponderare 0,5. Pragurile sunt de 40 CO 2 g/km pentru camionete și de 25 CO 2 g/km pentru microbuzele pentru călători, care în prezent pot fi atinse numai de vehiculele hibride reîncărcabile. Aceste praguri vor fi modificate de îndată ce va fi implementată noua procedură de testare a vehiculelor ușoare armonizată la nivel mondial (WLTP), lucru care se va întâmpla cu mult înainte de 2025. Astfel, perioada de tranziție este împărțită în două părți. Consecințele unei astfel de modificări sunt imprevizibile pentru părțile interesate pe baza informațiilor furnizate în directivă. Având în vedere aceste incertitudini, CESE se îndoiește de faptul că perioada de tranziție care se va încheia în 2025 va contribui într-adevăr la depășirea decalajelor tehnologice până când emisiile zero la țeava de evacuare vor fi disponibile pe scară largă și consideră că acest lucru va tinde mai mult să incomodeze factorii de decizie din domeniul achizițiilor publice. În consecință, achizițiile ar putea fie să prezinte întârzieri semnificative fie să se accelereze, dar cu tehnologii vechi, ceea ce ar bloca eventualele investiții viitoare în noi tehnologii cu emisii zero.
2.3.

CESE observă că UE a realizat deja îmbunătățiri semnificative în vederea unei mobilități curate: în 2009, valorile medii ale emisiilor de CO 2 pentru autoturisme și vehicule comerciale ușoare noi au fost stabilite la nivelul de 130 g CO 2 /km pentru 2015 și 95 g CO 2 /km pentru 2020, element esențial în realizarea obiectivelor climatice ale UE. Începând cu introducerea normei europene în 1992, legiuitorii au scăzut valorile-limită ale oxizilor de azot pentru autoturisme de la Euro 1 la Euro 6 cu 97 % și cele ale particulelor cu 98 %, ceea ce reprezintă o îmbunătățire semnificativă în ceea ce privește poluarea atmosferică locală în orașe.
1.1.2.

Al doilea obiectiv al Comisiei este legat de Brexit și de nevoia de a atrage firme de investiții în UE. Odată cu decizia Regatului Unit de a se retrage din Uniunea Europeană, a apărut nevoia de a actualiza cadrul de reglementare al Uniunii pentru a atrage firmele de investiții în UE. Regatul Unit este un important centru nodal pentru piețele de capital și activitățile de investiții și are cel mai mare număr – aproximativ jumătate din numărul total – de firme de investiții din Spațiul Economic European (SEE). El este urmat de: Germania, Franța, Țările de Jos și Spania. Majoritatea firmelor de investiții din SEE sunt mici sau mijlocii. Autoritatea Bancară Europeană (ABE) estimează că circa opt firme de investiții, concentrate, în mare parte, în Regatul Unit, controlează aproximativ 80 % din activele tuturor firmelor de investiții din SEE.
2.3.

Energy Union Choices arată că „scenariul cel mai eficient din punct de vedere al costurilor pentru mixul energetic al UE implică o pondere mult mai mare a surselor regenerabile de energie în producția de electricitate decât cea avută în vedere de Comisia Europeană, 61 % față de 49 % până în 2030. Conform acestui scenariu, UE ar evita 265 de milioane de tone de emisii de CO 2 și 600 de milioane de euro în costuri ale sistemului energetic pe an până în 2030, și ar crea 90 000 de locuri de muncă suplimentare (cifre nete)”. Există din ce în ce mai mulți experți și din ce în ce mai multe date științifice care confirmă faptul că sectorul energiei electrice din UE poate beneficia în mod semnificativ de pe urma scăderii rapide a prețurilor energiei solare fotovoltaice, energiei eoliene și tehnologiilor de echilibrare a sistemului. Într-un raport publicat recent ( 4 ) de Agenția Internațională pentru Energie Regenerabilă (IRENA), se afirmă că UE „poate crește ponderea energiei din surse regenerabile în mixul său energetic până la 34 % până în 2030, de două ori mai mult decât în 2016, cu un impact economic pozitiv net”. Această creștere ar „duce la economii cuprinse între 44 de miliarde EUR și 113 miliarde EUR pe an până în 2030, dacă se ține seama de economiile legate de costul energiei și de evitarea costurilor de mediu și de sănătate”. Un alt studiu recent ( 5 ) publicat dearată că „scenariul cel mai eficient din punct de vedere al costurilor pentru mixul energetic al UE implică o pondere mult mai mare a surselor regenerabile de energie în producția de electricitate decât cea avută în vedere de Comisia Europeană, 61 % față de 49 % până în 2030. Conform acestui scenariu, UE ar evita 265 de milioane de tone de emisii de COși 600 de milioane de euro în costuri ale sistemului energetic pe an până în 2030, și ar crea 90 000 de locuri de muncă suplimentare (cifre nete)”.
2.6.

reducerea și la repartizarea riscurilor . Colegiuitorii UE nu au furnizat încă răspunsuri suficient de specifice privind finalizarea uniunii economice și monetare, în special sub următoarele aspecte: respectarea directivei din 2014, consolidată de Consiliu în 2017 Prin urmare, ne confruntăm cu o serie largă de declarații și propuneri care, deși au înregistrat progrese, nu au condus la. Colegiuitorii UE nu au furnizat încă răspunsuri suficient de specifice privind finalizarea uniunii economice și monetare, în special sub următoarele aspecte: respectarea directivei din 2014, consolidată de Consiliu în 2017 ( 3 ) ; propunerea de regulament din noiembrie 2015; dezvoltarea parțială și ulterioară a uniunii piețelor de capital; lansarea Planului de acțiune privind serviciile financiare de consum (2017); noile măsuri de reducere a creditelor neperformante ( 4 ) etc.
5.2.

De asemenea, ar trebui remarcat că guvernele statelor membre anunță în mod repetat că „interconectivitatea” (integrarea cu vecinii, stabilirea unei piețe comune a gazelor naturale, dezvoltarea infrastructurii regionale de gaze naturale, cum ar fi „Baltic Connector” etc.) va asigura condițiile prealabile pentru concurența loială între furnizorii de gaze, servicii de mai bună calitate și o gamă mai largă de opțiuni pentru toți consumatorii de gaze naturale. Pe piețele în care consumul de gaze naturale scade de la an la an, numai câțiva furnizori sunt interesați să furnizeze servicii consumatorilor casnici.
3.6.

În plus, în mod similar cu studiul Parlamentului European The Legal and Political Context for setting a European Identity Document (Cadrul juridic și politic pentru crearea unui document de identitate european), CESE și-ar fi dorit ca Comisia Europeană să fi analizat și posibilitatea creării unei cărți de identitate europene, care să le confere cetățenilor europeni posibilitatea de a-și exercita dreptul la vot exclusiv în baza acestei cărți, chiar dacă, în acest scop, ar fi trebuit utilizat un alt temei juridic.
2.1.

Domeniul de prim nivel .eu ( top-level domain – TLD) reprezintă numele de domeniu al Uniunii Europene și al cetățenilor săi. Acesta a fost alocat UE și este gestionat de Comisia Europeană. TLD-ul .eu a fost instituit prin Regulamentul (CE) nr. 733/2002 privind punerea în aplicare și funcțiile domeniului de nivel 1 „.eu”. Acesta este reglementat, în plus, de normele prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 874/2004 și în modificările ulterioare, care stabilește normele de politică publică privind punerea în aplicare și funcțiile TLD-ului .eu și principiile de înregistrare. Domeniul de prim nivel .eu a fost delegat de Corporația pentru Alocarea de Nume și Numere pe internet ( internet Corporation for Assigned Names and Numbers – ICANN) în martie 2005 și a fost lansat în aprilie 2006 după o așa-numită „ Sunrise period ” în decembrie 2005.
Study to assess the benefits delivered through the enforcement of EU environmental legislation

În comunicarea sa, Comisia estimează costurile aferente neconformării la 50 de miliarde EUR anual. Studiul de evaluare a beneficiilor realizate prin asigurarea aplicării legislației de mediu a UE ( ( 9 ) , întocmit de Comisie, prezintă, de asemenea, beneficiile economice imense ce pot fi obținute prin asigurarea conformității cu legislația de mediu. Pe lângă avantajele legate de mediu, sănătate și statul de drept, ar trebui să existe așadar și un interes economic clar în prevenirea producerii unor daune suplimentare, prin instituirea unor controale eficace și prin aplicarea corectă a legislației europene privind protecția mediului.
7.1.

Un raport recent al Curții de Conturi Europene (CCE) a subliniat că schema de plată de bază în favoarea fermierilor se află pe calea cea bună din punct de vedere operațional, dar că impactul său asupra simplificării, asupra direcționării ajutorului și asupra convergenței nivelurilor de ajutor este limitat. În plus, CCE afirmă că schema de plată de bază reprezintă o sursă de venituri semnificativă pentru mulți fermieri, dar are limite inerente. Ea nu ia în calcul condițiile pieței, utilizarea terenurilor agricole sau circumstanțele individuale ale exploatației și nu are la bază o analiză a situației globale a veniturilor fermierilor.
Cu toate acestea, CESE se întreabă de ce propunerea de regulament nu impune sistemele antidemaraj cu etilotest și se limitează să prevadă facilitarea instalării unor astfel de sisteme. Potrivit unui studiu realizat de „Verband der TÜV e.V” ( 4 ) , 11 % dintre accidentele care au avut loc în 2016 se datorează conducătorilor auto aflați sub influența alcoolului. Având în vedere faptul că numărul cazurilor nedepistate de conducere sub influența alcoolului este de 1 la 600, numărul accidentelor rezultate ca urmare a abuzului de alcool este estimat la peste 25 %. CESE consideră că montarea unui etilotest nu ar trebui să fie limitată numai la recidiviștii al căror permis este suspendat prin hotărârea unei instanțe pentru conducere sub influența alcoolului sau sub influența drogurilor, ci ar trebui să fie general obligatorie.
Cu toate acestea, Comitetul regretă că directiva nu prevede în mod clar recunoașterea dreptului universal de acces la apă și la salubritate, astfel cum s-a solicitat prin inițiativa cetățenească europeană Right2Water; acest drept figurează în Rezoluția Adunării Generale a ONU din 25 septembrie 2015, intitulată Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development („Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”), numărându-se și printre obiectivele de dezvoltare durabilă (Obiectivul nr. 6 – „Accesul universal și echitabil la apă potabilă sigură și accesibilă pentru toți”).
4.1.

Dezvoltarea concentrării tematice – CESE urmărește ca programele să fie centrate pe acțiuni articulate cu prioritățile Uniunii Europene, astfel cum sunt definite în proiectul de CFM 2021-2027 (inovare, cercetare, o Europă mai ecologică – energie, economie circulară etc. –, o Europă conectată – transport, agricultură etc. –, o Europă cu o dimensiune socială mai accentuată – FSE, FEDR, educație, sănătate etc. –, o Europă cu o acțiune locală mai dezvoltată – strategii de dezvoltare la nivel local), fără a omite obiectivele specifice stabilite în regulament în domeniul social, educațional și al sănătății. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită strategiilor de dezvoltare locală care implică toți actorii din societatea civilă.
4.1.

Articolul 1 prevede o listă de specii care afectează gestionarea pescuitului mixt, inclusiv speciile de adâncime, care au propriile lor reglementări diferențiate de TAC și cote și care, în plus, au un caracter bianual; prin urmare Comitetul consideră că includerea acestora creează confuzie. Aceste specii sunt foarte rar capturate sau chiar deloc în unele state membre, fiind considerate accidentale, cum este cazul beryx-ului ( Beryx spp). În plus, pagelul argintiu ( Pagellus bogaraveo ) din subzona IXa prezintă o serie de particularități legate de zonele de pescuit (fațada atlantică și mediteraneeană, unde nu există nici TAC nici cote) și de participarea la activitățile de pescuit ale flotelor unor țări terțe; ca atare, în opinia CESE, nu are sens includerea sa în listă câtă vreme nu este clar în ce măsură aceste țări sunt dispuse să-și alinieze gestionarea la principiile și interesele UE.
3.2.1.

3 de lemn captează aproximativ 1000 kg de CO 2. Întrucât doar biomasa are capacitatea de a absorbi CO 2 , este fundamental să nu se stabilească limite referitoare la utilizarea pădurilor, cu condiția ca indicele de exploatare să nu depășească rata de replantare și creștere a pădurilor și să se utilizeze practici durabile de gestionare a pădurilor. Absorbția efectivă a dioxidului de carbon necesită creșterea durabilă a biomasei. O gestionare activă și sustenabilă a pădurilor și utilizarea lemnului sunt elemente esențiale pentru realizarea obiectivelor climatice (după cum s-a evidențiat deja în avizul NAT/655 ( 4 ) privind implicațiile politicii privind clima și energia și în avizul NAT/696 ( 5 ) privind repartizarea eforturilor și sectorul LULUCF). Un mde lemn captează aproximativ 1000 kg de COÎntrucât doar biomasa are capacitatea de a absorbi CO, este fundamental să nu se stabilească limite referitoare la utilizarea pădurilor, cu condiția ca indicele de exploatare să nu depășească rata de replantare și creștere a pădurilor și să se utilizeze practici durabile de gestionare a pădurilor.
3.2.4.

Pentru vehiculele cu emisii zero și cu emisii scăzute, Comisia stabilește, începând cu anul 2020, un factor pentru emisii zero și emisii scăzute pentru fiecare producător pentru 2019. Fiecare vehicul cu emisii zero sau cu emisii scăzute este considerat ca reprezentând două vehicule. Factorul pentru emisii zero sau scăzute reduce media emisiilor specifice ale unui producător cu maximum 3 % sau, în ceea ce privește autobuzele, autocarele și camioanele care nu intră în mod normal în domeniul de aplicare al regulamentului, cu maximum 1,5 %.
4.4.

CESE observă că, în lipsa acestei propuneri, statele membre nu ar putea continua să lucreze cu organizațiile recunoscute pentru flota sub pavilionul lor. În schimb, ar trebui să își scoată navele de sub pavilionul propriu și să le pună sub un pavilion non-UE. Astfel de acțiuni ar avea consecințe grave în ceea ce privește contractele actuale cu organizațiile și continuitatea sectorului.
4.2.

CESE critică faptul că nivelul global propus al următorului CFM este de aproximativ 1 100 de miliarde, ceea ce, în termeni reali, înseamnă sub nivelul CFM actual. În plus, CESE critică energic propunerea de reducere a fondurilor pentru politica de coeziune a UE, care se ridică la aproximativ 7 % în cadrul financiar multianual 2021-2027. În ceea ce privește FSE+ în mod specific, propunerea reprezintă 27 % din totalul alocărilor pentru politica de coeziune. În termeni reali, acest lucru înseamnă o scădere cu 6 % a FSE+. În plus, CESE nu este de acord cu eliminarea cotei minime (stabilită în prezent la 23,1 %) din fondurile politicii de coeziune în cadrul FSE+. Ținând cont de faptul că FSE+ este principalul instrument de finanțare pentru punerea în aplicare a PEDS, CESE solicită, de asemenea, ca 30 % din resursele pentru politicile de coeziune economică, socială și teritorială să se aloce pentru FSE+ și recomandă ca, în cadrul acestuia, 30 % din resurse să fie destinate măsurilor de incluziune socială. CESE nu este de acord cu propunerea de reducere a ratei de cofinanțare europeană din FSE +. În orice caz, o astfel de reducere nu ar trebui să fie suportată de promotorii proiectelor.
3.14.

Strategia își propune să se asigure că vocea tinerilor nereprezentați este auzită de către politicieni. Pentru a realiza acest lucru, sunt necesare acțiuni suplimentare pentru integrarea în societate a tinerilor care au probleme de acces pe piața muncii și la sistemul educațional. În ciuda unei ușoare scăderi a numărului de tineri care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET), 10,9 % dintre tinerii între 15 și 24 de ani și 17,7 % dintre cei între 25 și 29 de ani se aflau încă în această situație în 2017. Îmbunătățirea aptitudinilor și a competențelor are un impact pozitiv asupra capacității de inserție profesională a tinerilor, însă acest factor nu va determina creșterea gradului de ocupare a forței de muncă de unul singur. Această lipsă de implicare are un impact semnificativ asupra vieții și aspirațiilor tinerilor, deoarece poate duce la sărăcie și excludere socială. De asemenea, autoritățile publice suportă un cost pentru neîncadrarea cetățenilor NEET în educație sau în câmpul muncii, care este estimat de către Eurofound (2012, 2014) la 1,2 % din PIB-ul național. În plus, persoanele NEET tind să susțină ideologiile extremiste și xenofobe.
2.4.

Programul InvestEU poate fi considerat o contribuție esențială a bugetului UE, în spiritul inovațiilor sale actuale, deoarece are ca scop garantarea unei valori adăugate europene, a unui grad mai mare de flexibilitate, crearea unor sinergii între fiecare dintre diferitele sale componente și simplificarea procedurilor sale; în cazul programului menționat, această contribuție ar trebui să se manifeste sub forma intensificării activității de investiții pe termen lung (întrucât este necesar să se mobilizeze până în 2027 investiții în valoare totală de 650 miliarde EUR), a consolidării rolului pieței financiare, inclusiv în cazul proiectelor de interes public, precum și sub forma alocării mai eficiente a resurselor bugetare ale UE, care, prin nivelul lor de rentabilitate, reușesc să treacă, în mod natural, testul pe piață.
1.11.

CESE consideră că mecanismul rescEU propus de Comisie poate: (a) să transmită cetățenilor europeni un mesaj puternic de solidaritate europeană, într-un moment în care UE are atâta nevoie de acest lucru; (b) să promoveze cooperarea țărilor în curs de aderare la UE, dar și dezvoltarea unei mentalități a solidarității care trebuie să existe între statele sale membre; (c) să facă ca țările care cooperează astfel în cadrul instituțiilor europene să investească în domenii sensibile și importante, sensibilizându-le cu privire la importanța concretă pe care o are o uniune a statelor, cum este UE, în afara tematicilor discutate în mod obișnuit; (d) să favorizeze cooperarea regională prin acorduri bilaterale și să contribuie la reducerea tensiunilor din zonele sensibile pe plan politic, astfel cum au demonstrat multe exemple din trecut, când împotriva marilor dezastre naturale s-a luptat în comun.
4.17.

CESE este preocupat de absența componentelor educaționale din DiscoverEU . Esența programului Erasmus+ este mobilitatea și acesta are o componentă solidă de învățare. Dacă această componentă lipsește, atunci DiscoverEU nu aparține programului Erasmus+. În plus, trebuie salutat faptul că tinerii sunt ajutați să exploreze continentului european, având în vedere valoarea adăugată pe care o reprezintă acest lucru în ceea ce privește dobândirea de cunoștințe despre diferite țări, popoare, limbi, culturi etc. Cu toate acestea, DiscoverEU lasă impresia că este o inițiativă destinată în primul rând tinerilor privilegiați. Acesta acoperă doar costurile de călătorie și, prin urmare, exclude tinerii dezavantajați care nu își pot permite să călătorească. În plus, rolul organizațiilor de tineret în punerea în aplicare a acestei acțiuni va necesita explicații suplimentare. Pentru ca această inițiativă să fie cu adevărat semnificativă și valoroasă, ea trebuie să aibă o componentă educațională și să includă realmente toți tinerii.