Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului de instituire a Fondului de Solidaritate al Uniunii Europene /* COM/2013/0522 final - 2013/0248 (COD) */





EXPUNERE DE MOTIVE 1. CONTEXTUL PROPUNERII Fondul de solidaritate al UE (FSUE) a fost creat în 2002[1] pentru a permite UE să reacționeze în cazul unor catastrofe majore în interiorul UE și în țările implicate în negocieri de aderare. În general, instrumentul își îndeplinește bine obiectivele, dar nu este considerat suficient de vizibil și de rapid ca reacție, iar în ceea ce privește anumite criterii pentru activarea sa, este considerat prea complicat și insuficient de clar. În 2005, Comisia a prezentat o propunere de nou regulament privind FSUE[2]. Deși a fost primită în mod favorabil de Parlamentul European[3], această propunere nu a fost adoptată în cadrul Consiliului. Comisia a retras în mod oficial propunerea în iunie 2012. În octombrie 2011, Comisia a prezentat o Comunicare privind viitorul Fondului de solidaritate[4], care conține o evaluare a operațiunilor din cadrul instrumentului actual și propune opțiuni pentru îmbunătățirea funcționării acestuia. Într-un capitol separat din raportul anual privind FSUE pentru 2008[5] a fost inclusă, de asemenea, o analiză referitoare la politica actuală. Prezenta propunere vine în contextul noului cadru financiar multianual pentru perioada 2014-2020. În plus, prezenta propunere completează recenta propunere comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant referitoare la modalitățile de punere în aplicare a clauzei de solidaritate consacrate la articolul 222 din TFUE[6], care subliniază rolul Fondului de solidaritate ca unul dintre principalele instrumente ale Uniunii pentru aplicarea respectivei dispoziții din tratat. 2. REZULTATELE CONSULTĂRII CU PĂRȚILE INTERESATE Comunicarea din octombrie 2011 a constituit baza discuțiilor cu statele membre, cu Parlamentul European și cu alte părți interesate. Comitetul Economic și Social European și Parlamentul European au adoptat rapoarte prin care își exprimau, în cea mai mare parte, acordul față de analiza prezentată în comunicare și sprijineau ideile prezentate de Comisie în ceea ce privește îmbunătățirea fondului printr-o serie de adaptări ale regulamentului[7][8]. Statele membre și-au exprimat punctele de vedere în cadrul reuniunilor Comitetului de coordonare a fondurilor (COCOF) și ale Grupului de lucru pentru măsuri structurale al Consiliului. 3. Conținutul propunerii Obiectivul principal al propunerii este îmbunătățirea funcționării Fondului de solidaritate existent, astfel încât acest instrument să reacționeze mai repede și să fie mai vizibil pentru cetățeni, să devină mai ușor de utilizat, iar dispozițiile sale să fie mai clare. Acest obiectiv urmează a fi atins printr-un număr limitat de modificări tehnice ale regulamentului. Principiile instrumentului rămân neschimbate, la fel ca și modalitatea de finanțare a acestuia în afara cadrului financiar multianual (CFM) și nivelul probabil al cheltuielilor. Propunerea conține modificările regulamentului privind UESF care au fost abordate în comunicarea din 2011 privind viitorul Fondului de solidaritate: · Stabilirea clară a domeniului de aplicare a FSUE, limitat la catastrofe naturale, inclusiv catastrofele provocate de om care sunt consecința directă a catastrofelor naturale (efecte în cascadă). Această definire va înlătura incertitudinile juridice existente cu privire la domeniul de aplicare și, prin urmare, va preveni depunerea unor cereri care nu îndeplinesc condițiile. · Un criteriu unic, nou și simplu, pentru mobilizarea excepțională a FSUE în cazul așa-numitelor catastrofe regionale extraordinare, stabilite baza unui prag raportat la PIB. După cum s-a arătat în comunicarea din 2011, lipsa de claritate a dispozițiilor actuale în ceea ce privește condițiile pentru mobilizarea în mod excepțional a FSUE va fi eliminată prin stabilirea pragului de prejudiciu pentru catastrofe regionale la 1,5 % din PIB, la nivelul NUTS 2. Astfel, pregătirea cererilor de către statele eligibile și evaluarea de către Comisie a respectivelor cereri vor fi simplificate și accelerate semnificativ. În același timp, se va reduce considerabil numărul cererilor respinse, deoarece solicitanții vor ști de la început dacă este îndeplinit criteriul. Noul prag propus, și anume rata de 1,5 % din PIB-ul regional, se datorează unei analize detaliate a cererilor din trecut, care a arătat că acest prag va duce la rezultate aproape identice cu cele din trecut, permițând în același timp o simplificare considerabilă a procedurii și contribuind semnificativ la accelerarea luării deciziilor și a plății granturilor. · Introducerea posibilității de a efectua plăți rapide în avans la cererea statului membru afectat, limitate la 10 % din valoarea preconizată a asistenței financiare, cu un plafon de 30 de milioane EUR. Recuperările de la statele membre din Fondul de solidaritate și din instrumentele de coeziune (FEDER și Fondul de coeziune) până la un cuantum maxim anual ar trebui să fie puse la dispoziția Fondului de solidaritate ca venituri alocate, pentru a se putea pune la dispoziție în bugetul Uniunii angajamente pentru plăți în avans. Pe lângă includerea unei dispoziții specifice în Regulamentul privind Fondul de solidaritate, acest lucru va necesita, de asemenea, includerea unei dispoziții în Regulamentul privind dispozițiile comune[9] referitoare la fondurile politicii de coeziune și în dispozițiile tranzitorii pentru perioada de programare actuală. Se preconizează că Comisia va prezenta o propunere de modificare ce ar urma a fi adoptată în același timp cu prezenta propunere. · Includerea unei dispoziții specifice pentru catastrofe cu evoluție lentă, precum seceta. Definirea începutului unor astfel de catastrofe ca fiind data la care autoritățile publice au luat primele măsuri va elimina dificultățile de ordin juridic generate de actuala obligație de a prezenta cererile în termen de 10 săptămâni de la data înregistrării primei pagube. · Introducerea anumitor dispoziții pentru stimularea luării unor măsuri mai eficace de prevenire a catastrofelor, inclusiv implementarea pe deplin a legislației relevante a Uniunii în materie de prevenție, utilizarea finanțărilor din partea UE disponibile pentru investiții în domeniul prevenției și mai buna raportare a acestor acțiuni. În cazul în care are loc o catastrofă de aceeași natură cu cea a unei catastrofe pentru care a fost mobilizat anterior fondul, iar legislația Uniunii nu a fost respectată, Comisia va analiza cât se poate de serios opțiunea respingerii unei noi cereri sau posibilitatea acordării ajutorului doar într-un cuantum redus. · Fuzionarea într-un singur act a deciziei de acordare a ajutorului și a acordurilor de punere în aplicare. Această măsură administrativă va contribui la accelerarea prelucrării cererilor în cadrul Comisiei și, prin urmare, va permite plata mai rapidă a ajutoarelor. Se ține seama de recomandările raportului de audit al performanței elaborat de Curtea de Conturi Europeană privind ajutorul financiar acordat Italiei pentru cutremurul din L’Aquila[10], prin includerea unei definiții mai clare a termenilor „cazare temporară” și „operațiuni de urgență imediate”, precum și a unei dispoziții privind generarea de venituri. În plus, au fost incluse în propunere alte câteva elemente, cum ar fi o dispoziție specifică privind eligibilitatea TVA și excluderea asistenței tehnice, o dispoziție care prevede respectarea acquis-ului Uniunii, o dispoziție revizuită pentru evitarea dublei finanțări, o raportare ex post extinsă referitoare la măsurile de prevenție și o dispoziție privind utilizarea monedei euro și conversia în monedele naționale. În sfârșit, sunt introduse câteva modificări cu scopul alinierii regulamentului la Regulamentul financiar, astfel cum a fost modificat în 2012. Aceste modificări vizează nu doar terminologia, ci mai ales de anumite norme și obligații în ceea ce privește implementarea fondului de către statele membre în conformitate cu principiul gestiunii partajate și de către țările candidate eligibile (țările aflate în negocieri de aderare la Uniune) în conformitate cu principiul gestionării indirecte. Totuși, pentru a nu fi periclitată îndeplinirea obiectivelor fondului, și anume punerea la dispoziție a asistenței financiare cât mai repede posibil după ce a avut loc o catastrofă majoră, este necesar să se prevadă o derogare de la anumite dispoziții ale Regulamentului financiar, în special în ceea ce privește procesul îndelungat, în mod normal, de desemnare a autorităților de punere în aplicare, inclusiv a celor de audit și de control, precum și în ceea ce privește calendarul raportării anuale. 4. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII Temei juridic Temeiul juridic al prezentei propuneri este constituit din articolul 175 al treilea paragraf și articolul 212 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și corespunde cu temeiul juridic al actualului regulament. Recurgerea la articolul 212 este necesară în vederea includerii țărilor terțe aflate în negocieri de aderare la UE. Deși Fondul de solidaritate trebuie considerat unul dintre instrumentele Uniunii pentru punerea în aplicare a clauzei de solidaritate consacrate la articolul 222 din TFUE, acest articol nu este adecvat ca temei juridic pentru fond. Articolul 222 este rezervat pentru cele mai grave situații de criză, în vreme ce criteriile pentru activarea Fondului de solidaritate sunt definite astfel încât să permită utilizarea fondului de mai multe ori pe an. În temeiul procedurii legislative prevăzute la articolul 222, Parlamentul European este informat, dar nu implicat în mod activ; Acest lucru nu este în conformitate cu dispozițiile fondului, care implică pe deplin Parlamentul în obținerea creditelor pentru ajutoarele financiare acordate din Fondul de solidaritate. În plus, Fondul de solidaritate include anumite țări terțe, care nu sunt cuprinse în domeniul de aplicare al articolului 222. Principiul subsidiarității Propunerea respectă principiul subsidiarității și nu depășește ceea ce este necesar pentru îndeplinirea obiectivelor Fondului de solidaritate, astfel cum au fost stabilite în 2002. Actualul regulament privind Fondul de solidaritate se bazează, de asemenea, pe principiul subsidiarității. În consecință, fondul intervine doar în cazurile în care capacitatea unei țări afectate de o catastrofă de a face față singură situației este insuficientă. Obiectivul nu este de a aborda catastrofele la nivelul UE, ci de a acorda țărilor afectate ajutoare financiare pentru a le ajuta să suporte sarcina financiară generată de o catastrofă naturală. Prezenta propunere nu abordează aceste principii esențiale și nu schimbă criteriile de eligibilitate pe baza cărora sunt recunoscute catastrofele. Principiul proporționalității Propunerea respectă principiul proporționalității. Propunerea nu depășește ceea ce este necesar pentru îndeplinirea obiectivelor deja prevăzute în instrumentul actual. 5. IMPLICAȚIILE BUGETARE Propunerea ține cont de cadrul financiar multianual 2014-2020, care prevede menținerea actualului mecanism, prin care resursele bugetare necesare pentru acordarea de ajutoare financiare sunt ridicate peste plafoanele prevăzute de CFM printr-o decizie a autorității bugetare, în limita unei alocări anuale maxime de 500 milioane EUR (la prețurile din 2011). Decizia de a exprima alocarea anuală maximă a fondului în prețurile din 2011 (în loc de prețurile curente) se reflectă în propunere prin aplicarea aceleiași baze în cazul sumei de 3 miliarde EUR, care este unul dintre cele două praguri de prejudiciu pentru definirea „catastrofelor majore”. Celălalt prag, definit ca 0,6 % din venitul național brut, nu este afectat. În cazul în care s-a plătit un avans, se ține cont de cuantumul acestuia atunci când se plătește contribuția finală din fond. 2013/0248 (COD) Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului de instituire a Fondului de Solidaritate al Uniunii Europene PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 175 al treilea paragraf și articolul 212 alineatul (2), având în vedere propunerea Comisiei Europene, după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale, având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European([11]), având în vedere avizul Comitetului Regiunilor([12]), hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară, întrucât: (1) Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de Solidaritate al Uniunii Europene („fondul”)[13]. (2) Uniunea ar trebui să continue să își demonstreze solidaritatea cu țările aflate în negocieri de aderare. Includerea acestor țări în domeniul de aplicare al prezentului regulament necesită recurgerea la articolul 212 din tratat ca temei juridic. (3) Comisia ar trebui să poată lua decizii rapide în privința angajării de resurse financiare specifice și să mobilizeze aceste resurse în cel mai scurt timp posibil. Procedurile administrative ar trebui adaptate în consecință și limitate la strictul necesar. În acest scop, Parlamentul European, Consiliul și Comisia au încheiat la [zz/ll/aaaa] un acord interinstituțional privind finanțarea fondului, disciplina bugetară și îmbunătățirea procedurii bugetare. (4) Terminologia și procedurile în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2012/2002 ar trebui aliniate la dispozițiile Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului[14]. (5) Definiția unei catastrofe naturale, care determină domeniul de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 2012/2002, ar trebui să fie lipsită de ambiguități. (6) Daunele provocate de alte tipuri de catastrofe care, printr-un efect de cascadă, sunt consecința directă a unei catastrofe naturale, ar trebui, în sensul Regulamentului (CE) nr. 2012/2002, să fie considerate parte a daunelor directe cauzate de respectiva catastrofă naturală. (7) Pentru a se codifica practica stabilită și pentru a se asigura tratamentul egal al cererilor, ar trebui să se precizeze că respectivele contribuții din fond trebuie atribuite doar pentru daunele directe. (8) O „catastrofă naturală majoră” în sensul Regulamentului (CE) nr. 2012/2002 ar trebui definită ca o catastrofă care a provocat daune directe peste un prag exprimat în termeni financiari și ar trebui să fie exprimată în prețurile unui an de referință sau ca procentaj din venitul național brut (VNB) al statului în cauză. (9) Pentru a se ține seama mai bine de caracterul specific al catastrofelor care, deși sunt importante, nu ating nivelul minim necesar pentru a se justifica o contribuție din fond, criteriile pentru catastrofele regionale ar trebui determinate pe baza daunelor care pot fi calculate prin raportarea la produsul intern brut (PIB) regional. Aceste criterii ar trebui stabilite în mod simplu și clar pentru a se reduce posibilitatea depunerii unor cereri care nu îndeplinesc cerințele stabilite în Regulamentul (CE) nr. 2012/2002. (10) În scopul stabilirii daunelor directe, ar trebui utilizate date cu un format armonizat, furnizate de Eurostat, pentru a se permite tratarea cererilor în mod echitabil. (11) Fondul ar trebui să contribuie la repunerea imediată în funcțiune a infrastructurilor, la curățarea zonelor afectate de catastrofe și la costurile aferente serviciilor de salvare și cazării temporare a populației în cauză, pe întreaga perioadă de punere în aplicare. De asemenea, ar trebui definită perioada în care poate fi considerată temporară cazarea persoanelor rămase fără adăpost din cauza catastrofei. (12) Dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 2012/2002 ar trebui aliniate la politica generală a Uniunii în materie de finanțare în ceea ce privește taxa pe valoarea adăugată. (13) De asemenea, ar trebui să se precizeze că operațiunile eligibile nu ar trebui să includă cheltuielile aferente asistenței tehnice. (14) Pentru a exclude posibilitatea ca statele membre beneficiare să realizeze un profit net în urma intervenției fondului, ar trebui specificate condițiile în care operațiunile finanțate de fond pot genera venituri. (15) Anumite tipuri de catastrofe naturale, cum ar fi seceta, evoluează pe parcursul unei perioade mai lungi înainte de a se face simțite efectele lor dezastruoase. Ar trebui să se adopte dispoziții prin care să se permită utilizarea fondului și în astfel de cazuri. (16) Este important să se garanteze că statele eligibile depun eforturile necesare pentru a preveni catastrofele și pentru a atenua efectele acestora, inclusiv prin punerea în aplicare pe deplin a legislației relevante a Uniunii privind prevenirea și gestionarea riscului de catastrofe și prin utilizarea finanțării disponibile din partea Uniunii pentru investiții relevante. Prin urmare, este necesar să se prevadă că nerespectarea de către statul membru a legislației relevante a Uniunii privind prevenirea și gestionarea riscului de catastrofe după primirea unei contribuții din fond pentru o catastrofă naturală anterioară poate duce la respingerea cererii sau la o reducere a cuantumului contribuției în cazul unei cereri ulterioare pentru o catastrofă de aceeași natură. (17) În urma unei catastrofe, statele membre ar putea avea nevoie de sprijin financiar mai repede decât este posibil prin intermediul procedurii obișnuite. În acest scop, este oportun să se prevadă posibilitatea efectuării unei plăți în avans la cererea statului membru în cauză la scurt timp după transmiterea către Comisie a unei cereri de contribuție din fond. Avansul nu ar trebui să depășească un anumit cuantum și ar trebui luat în calcul atunci când se plătește suma finală a contribuției. În plus, sumele din fond, precum și din Fondul european de dezvoltare regională și din Fondul de coeziune recuperate de la statele membre ar trebui considerate, până la un anumit cuantum maxim, venituri alocate interne destinate angajamentelor pentru plăți în avans disponibile în bugetul Uniunii. Plata unui avans nu ar trebui să constituie o antepronunțare a deciziei finale privind mobilizarea fondului. (18) Procedurile administrative premergătoare plății unei contribuții ar trebui să fie cât mai simple și cât mai eficiente din punctul de vedere al timpului. Prin urmare, în cazul statelor membre, dispozițiile detaliate privind punerea în aplicare a contribuției din fond ar trebui incluse în deciziile de punere în aplicare prin care se acordă contribuția respectivă. Totuși, în cazul statelor beneficiare care nu sunt încă state membre ale Uniunii, ar trebui menținute, din motive juridice, acordurile separate de punere în aplicare. (19) Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 a introdus modificări în gestionarea partajată și indirectă, inclusiv cerințe specifice de raportare care trebuie luate în considerare. Obligațiile de raportare ar trebui să reflecte perioada scurtă de punere în aplicare a operațiunilor fondului. Procedurile de desemnare a organismelor responsabile cu gestionarea și controlul fondurilor Uniunii ar trebui să reflecte caracterul instrumentului și să nu întârzie plata contribuției din fond. Prin urmare, este necesar să se prevadă o derogare de la Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012. (20) Ar trebui să se adopte dispoziții pentru a se evita dubla finanțare a operațiunilor finanțate din fond și prin alte instrumente financiare ale Uniunii sau prin instrumente juridice internaționale legate de compensarea unor daune specifice. (21) Declararea cheltuielilor efectuate de state dintr-o contribuție a fondului ar trebui să fie cât mai simplă posibil. Prin urmare, în cazul țărilor din afara zonei euro, ar trebui utilizat un singur curs de schimb pe parcursul punerii în aplicare a contribuției. (22) În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 2012/2002 în ceea ce privește acordarea contribuției din fond, ar trebui să se confere Comisiei competențe de executare. (23) Dispozițiile care reglementează protejarea intereselor financiare ale Uniunii ar trebui să fie mai precise, astfel încât să identifice în mod clar măsurile de prevenire, detectare și investigare a neregulilor și de recuperare a fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau utilizate incorect. (24) Deoarece obiectivul prezentului regulament, și anume acela de a asigura luarea de măsuri cu caracter solidar la nivelul întregii Uniuni pentru sprijinirea unui stat afectat de o catastrofă, nu poate fi îndeplinit în mod satisfăcător de către statele membre pe o bază ad-hoc, dar poate fi îndeplinit mai bine la nivelul Uniunii prin aplicarea unei metode sistematice, regulate și echitabile de acordare a sprijinului financiar care implică toate statele membre în funcție de posibilitățile lor, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la respectivul articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivelor în cauză. (25) Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 ar trebui modificat în consecință. ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: Articolul 1 Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 se modifică după cum urmează: (1) Articolul 2 se înlocuiește cu următorul text: „Articolul 2 (1) La cererea unui stat membru sau a unei țări aflate în negocieri de aderare cu Uniunea, ajutoarele din fond pot fi mobilizate atunci când, în una sau mai multe regiuni ale statului membru respectiv sau ale țării respective, apar repercusiuni grave asupra condițiilor de viață, a mediului natural sau a economiei ca urmare a unei catastrofe naturale majore sau regionale care a avut loc pe teritoriul statului respectiv sau al țării respective, al un stat membru învecinat sau al unei țări vecine aflate în negocieri de aderare cu Uniunea Europeană (denumit în continuare „stat eligibil”). Daunele directe generate de o catastrofă provocată de om care este consecința directă a unei catastrofe naturale sunt considerate parte a daunelor directe generate de respectiva catastrofă naturală. (2) În sensul prezentului regulament, o „catastrofă naturală majoră” înseamnă orice catastrofă naturală care provoacă, într-un stat membru sau într-o țară aflată în negocieri de aderare cu Uniunea, daune directe estimate fie la peste 3 000 000 000 EUR la prețurile din 2011, fie la peste 0,6 % din venitul național brut (VNB) al statului respectiv sau al țării respective. (3) În sensul prezentului regulament, o „catastrofă naturală regională” înseamnă orice catastrofă naturală care provoacă, într-o regiune a unui stat membru sau a unei țări aflate în negocieri de aderare cu Uniunea la nivelul NUTS 2, daune directe care depășesc 1,5 % din produsul intern brut (PIB) al regiunii. În cazul în care catastrofa afectează mai multe regiuni de nivel NUTS 2, pragul se aplică la PIB-ul mediu ponderat al regiunilor respective. (4) De asemenea, ajutoarele din fond pot fi mobilizate pentru orice catastrofă naturală într-un stat eligibil care este o catastrofă naturală majoră într-un stat membru învecinat sau într-o țară învecinată aflată în negocieri de aderare cu Uniunea. (5) În scopul prezentului articol, se utilizează date statistice armonizate furnizate de EUROSTAT.” (2) Articolul 3 se modifică după cum urmează: (a) alineatele (1), (2) și (3) se înlocuiesc cu următorul text: „(1) Sprijinul ia forma unei contribuții din fond. Pentru fiecare catastrofă naturală, unui stat eligibil i se acordă o singură contribuție. (2) Obiectivul fondului este completarea eforturilor statelor în cauză și acoperirea unei părți a cheltuielilor publice ale acestora pentru a ajuta statul eligibil să desfășoare, în funcție de tipul catastrofei, următoarele operațiuni de urgență și de recuperare esențiale: (a) repunerea în funcțiune a infrastructurilor și a echipamentelor în domeniile energiei, apelor și apelor uzate, telecomunicațiilor, transporturilor, sănătății și învățământului; (b) furnizarea de cazare temporară și finanțarea serviciilor de salvare pentru satisfacerea nevoilor imediate ale populației afectate; (c) securizarea infrastructurilor de prevenție și măsurile de protejare a patrimoniului cultural; (d) curățarea zonelor afectate de catastrofă, inclusiv a zonelor naturale. În sensul literei (b), „cazare temporară” înseamnă cazare care durează până când populația afectată se poate întoarce la locuințele inițiale după repararea sau reconstruirea acestora. (3) Plățile din fond sunt limitate la finanțarea măsurilor destinate reparării daunelor care nu pot fi asigurate, sumele respective fiind recuperate în cazul în care costul reparării daunelor este acoperit ulterior de un terț în conformitate cu articolul 8 alineatul (3).”; (b) se adaugă următoarele alineate (4)-(7): „(4) Taxa pe valoarea adăugată (TVA) nu constituie cheltuieli eligibile aferente unei operațiuni, cu excepția cazului în care TVA nu se poate recupera în temeiul legislației naționale referitoare la TVA. (5) Asistența tehnică, inclusiv gestionarea, monitorizarea, informarea și comunicarea, soluționarea reclamațiilor, controlul și auditul, nu este eligibilă pentru o contribuție din fond. (6) Contribuția totală din fond nu duce la generarea de venituri care depășesc costul total al operațiunilor de urgență și de recuperare suportate de un stat. Statul beneficiar include o declarație în acest sens în raportul privind implementarea contribuției din fond, în conformitate cu articolul 8 alineatul (3). (7) La data de 1 octombrie a fiecărui an, cel puțin un sfert din suma anuală ar trebui să rămână disponibilă pentru acoperirea nevoilor care apar până la sfârșitul anului.” (3) Articolul 4 se modifică după cum urmează: (a) alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text: „(1) Cât mai curând posibil și cel târziu la zece săptămâni de la prima apariție a daunelor generate de o catastrofă naturală, un stat poate transmite Comisiei o cerere pentru o contribuție din fond, furnizând toate informațiile disponibile privind, cel puțin: (a) totalitatea daunelor directe provocate de catastrofă și impactul acestora asupra populației, a economiei și a mediului în cauză; (b) costul estimat al operațiunilor menționate la articolul 3 alineatul (2); (c) orice alte surse de finanțare din partea Uniunii; (d) orice alte surse de finanțare naționale sau internaționale, inclusiv asigurările publice și private care ar putea contribui la costurile aferente reparării daunelor; (e) punerea în aplicare a legislației Uniunii privind prevenirea și gestionarea riscurilor de catastrofe legate de natura catastrofei; (f) orice alte informații relevante privind măsurile de prevenire și atenuare întreprinse, legate de natura catastrofei.”; (b) se introduce următorul alineat (1a): „(1a) În cazul unei catastrofe naturale cu evoluție progresivă, perioada limită de zece săptămâni pentru depunerea cererilor menționată la alineatul (1) începe la data la care autoritățile publice ale statului eligibil iau prima măsură oficială împotriva efectelor catastrofei.”; (c) alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text: „(2) Pe baza informațiilor menționate la alineatul (1), precum și pe baza oricăror clarificări furnizate de statul eligibil, Comisia evaluează dacă sunt îndeplinite condițiile pentru mobilizarea fondului și determină în cel mai scurt timp posibil cuantumul oricărei eventuale contribuții din partea fondului, în limitele resurselor financiare disponibile. În cazul în care a acordat o contribuție din fond pe baza unei cereri primite după [zz/ll/aaaa] pentru o catastrofă de o anumită natură, Comisia poate respinge o nouă cerere pentru o contribuție referitoare la o catastrofă de aceeași natură sau reduce cuantumul care urmează a fi acordat dacă statul membru eligibil face obiectul unor proceduri de încălcare a dreptului Uniunii și a primit un aviz motivat pentru că nu a pus în aplicare legislația Uniunii referitoare la prevenirea și gestionarea riscurilor de catastrofe al cărei subiect corespunde cu natura catastrofei suferite. Comisia tratează în mod echitabil toate cererile pentru o contribuție din fond.”; (d) alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text: „(4) De îndată ce creditele sunt puse la dispoziție de autoritatea bugetară, Comisia adoptă o decizie de punere în aplicare prin care se acordă contribuția din fond și plătește contribuția respectivă imediat și într-o singură tranșă statului beneficiar. În cazul în care s-a plătit un avans în temeiul articolului 4a, se plătește numai soldul.”; (e) alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text: „(5) Eligibilitatea cheltuielilor începe la data primei daune menționate la alineatul (1). În cazul unei catastrofe naturale cu evoluție progresivă, eligibilitatea cheltuielilor începe la data menționată la alineatul (1a).” (4) Se inserează următorul articol 4a: „Articolul 4a (1) Atunci când transmite Comisiei o cerere pentru o contribuție din fond, statul membru poate solicita plata unui avans. Comisia efectuează o evaluare preliminară pentru a constata dacă cererea îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 4 alineatul (1) și pentru a verifica disponibilitatea resurselor bugetare. În cazul în care condițiile respective sunt îndeplinite și sunt disponibile resurse suficiente, Comisia poate adopta o decizie de acordare a avansului și poate plăti avansul fără întârziere, înaintea luării deciziei menționate la articolul 4 alineatul (4). Plata unui avans se efectuează fără a se aduce atingere deciziei finale privind mobilizarea fondului. (2) Cuantumul avansului nu depășește 10 % din cuantumul contribuției preconizate și nu depășește în niciun caz 30 000 000 EUR După stabilirea cuantumului definitiv al contribuției, Comisia ține cont de suma avansului înainte de a plăti soldul contribuției. Comisia recuperează avansurile plătite în mod necuvenit. (3) Pentru a se asigura disponibilitatea la timp a resurselor bugetare, sumele din fond, precum și din Fondul european de dezvoltare regională și din Fondul de coeziune recuperate de la statele membre, până la o sumă maximă de 50 000 000 EUR, sunt puse la dispoziția fondului ca venituri alocate interne. Sumele cheltuite pentru plăți în avans sau care au fost deblocate în buget se înlocuiesc de îndată ce sunt recuperate noi sume de la statele membre.” (5) Articolul 5 se înlocuiește cu următorul text: „Articolul 5 (1) Decizia menționată la articolul 4 alineatul (4) trebuie să conțină în anexă dispoziții detaliate privind implementarea contribuției din fond. Dispozițiile respective descriu, în special, tipul operațiunilor care urmează a fi finanțate din fond în urma unei propuneri a statului membru eligibil și locul în care se desfășoară aceste operațiuni. (2) Înainte de a plăti o contribuție din fond unui stat eligibil care nu este un stat membru, Comisia încheie cu statul respectiv un acord de delegare prin care stabilește dispoziții detaliate pentru implementarea contribuției din fond menționate la alineatul (1), în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului* și cu Regulamentul delegat (UE) nr. 1268/2012 al Comisiei**, precum și cu respectarea obligațiilor legate de prevenirea și gestionarea riscului de catastrofe. (3) Răspunderea pentru selectarea operațiunilor individuale și pentru implementarea contribuției din partea fondului revine statului beneficiar, în conformitate cu prezentul regulament, în special cu articolul 3 alineatele (2) și (3), cu decizia menționată la articolul 4 alineatul (4), de acordare a contribuției din fond, și, dacă este cazul, cu acordul de delegare menționat la alineatul (2). (4) Contribuția din fond către un stat membru se implementează în cadrul gestiunii partajate, în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012. Contribuția din fond acordată unei țări aflate în negocieri de aderare cu Uniunea este implementată în cadrul gestiunii indirecte, în conformitate cu regulamentul menționat. (5) Fără a se aduce atingere responsabilității Comisiei în ceea ce privește execuția bugetului general al Uniunii, statele beneficiare își asumă răspunderea pentru gestionarea operațiunilor suportate din fond și pentru controlul financiar al acestor operațiuni. Măsurile pe care le iau includ: (a) verificarea instituirii unor modalități de gestionare și de control și a aplicării acestora astfel încât să se asigure o utilizare eficientă și corectă a fondurilor Uniunii, în conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare; (b) verificarea desfășurării în mod adecvat a acțiunilor finanțate; (c) garantarea faptului că cheltuielile finanțate se bazează pe documente justificative verificabile și sunt corecte și precise; (d) prevenirea, depistarea și corectarea neregulilor și recuperarea plăților necuvenite, împreună cu dobânzile de întârziere, după caz. Statele beneficiare notifică orice astfel de nereguli Comisiei și informează permanent Comisia cu privire la evoluția procedurilor administrative și juridice. (6) Statele beneficiare desemnează organisme responsabile cu gestiunea și controlul operațiunilor sprijinite din fond, în conformitate cu articolele 59 și 60 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012. În acest sens, statele beneficiare țin cont de criteriile referitoare la mediul intern, la activitățile de control, la informare și comunicare, precum și la monitorizare. Statele membre pot desemna organismele desemnate deja în temeiul [Regulamentului privind dispozițiile comune][15]. Atunci când transmit raportul și declarația menționate la articolul 8 alineatul (3) din prezentul regulament, aceste organisme desemnate furnizează Comisiei informațiile prevăzute la articolul 59 alineatul (5) sau la articolul 60 alineatul (5) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012, referitoare la întreaga perioadă de implementare. (7) În cazul în care se constată o neregulă, statul beneficiar efectuează corecțiile financiare necesare. Corecțiile efectuate de statul beneficiar constau în anularea totală sau parțială a contribuției din fond. Statul beneficiar recuperează orice sumă pierdută ca urmare a unei nereguli depistate. (8) Fără a se aduce atingere competențelor Curții de Conturi sau controalelor efectuate de statul beneficiar în conformitate cu legislația, reglementările și dispozițiile administrative naționale, funcționarii sau alți angajați ai Comisiei pot efectua controale la fața locului cu privire la operațiunile finanțate din fond. Comisia informează statul beneficiar în cauză, în vederea obținerii întregii asistențe necesare. La aceste controale pot participa funcționari sau alți angajați ai statului membru în cauză. (9) Statul beneficiar se asigură că toate documentele justificative privind cheltuielile efectuate se află la dispoziția Comisiei și a Curții de Conturi timp de trei ani de la încheierea asistenței financiare din fond.” ______________ * JO L 298, 26.10.2012, p. 1. ** JO L 362, 31.12.2012, p. 1.” (6) La articolul 6, alineatele (2) și (3) se înlocuiesc cu următorul text: „(2) Statul beneficiar se asigură că cheltuielile rambursate în conformitate cu prezentul regulament nu sunt rambursate prin alte instrumente de finanțare ale Uniunii, în special prin instrumente aferente politicii de coeziune, politicii agricole și politicii de pescuit. (3) Daunele reparate în cadrul instrumentelor internaționale sau ale Uniunii referitoare la despăgubirea pentru daune specifice nu sunt eligibile pentru asistență din fond în același scop.” (7) Articolul 7 se înlocuiește cu următorul text: „Articolul 7 Operațiunile finanțate din fond sunt compatibile cu dispozițiile tratatului și ale instrumentelor adoptate în temeiul acestuia, cu politicile și măsurile Uniunii, în special în domeniul gestiunii financiare și în cel al achizițiilor publice, precum și cu dispozițiile instrumentelor de asistență pentru preaderare. Operațiunile în cauză contribuie, în măsura posibilului, la îndeplinirea obiectivelor politicilor Uniunii privind protecția mediului, prevenirea și gestionarea riscurilor de catastrofe și adaptarea la schimbările climatice.” (8) Articolele 8 și 9 se înlocuiesc cu următorul text: „Articolul 8 (1) Contribuția din fond se utilizează în termen de un an de la data la care Comisia a plătit suma totală a asistenței. Orice parte a contribuției care rămâne neutilizată la data respectivă sau despre care s-a constatat că este utilizată pentru operațiuni neeligibile se recuperează de către Comisie de la statul beneficiar. (2) Statele beneficiare depun toate eforturile pentru a obține o compensație din partea terților. (3) Nu mai târziu de șase luni de la expirarea perioadei de un an menționate la alineatul (1), statul beneficiar prezintă un raport privind implementarea contribuției din fond, împreună cu o declarație care justifică cheltuielile, indicând orice altă sursă de finanțare primită pentru operațiunile în cauză, inclusiv rambursările din asigurări și despăgubirile obținute de la terți. Raportul privind implementarea prezintă în detaliu atât măsurile de prevenție introduse sau propuse de statul beneficiar pentru limitarea daunelor viitoare și pentru evitarea, pe cât posibil, a repetării unor catastrofe similare, inclusiv utilizarea fondurilor structurale și de investiții ale Uniunii în acest scop, cât și stadiul implementării legislației relevante a Uniunii privind prevenirea și gestionarea riscului de catastrofe. De asemenea, raportul prezintă experiența dobândită în urma catastrofei și măsurile luate sau propuse pentru asigurarea rezilienței în ceea ce privește schimbările climatice și catastrofele. Raportul privind implementarea este însoțit de un aviz al unui organism de audit independent, elaborat în conformitate cu standarde de audit acceptate la nivel internațional, prin care se stabilește că declarația care justifică cheltuielile oferă o imagine adevărată și corectă, iar contribuția din fond este legală și regulamentară, în conformitate cu articolul 59 alineatul (5) și cu articolul 60 alineatul (5) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012. La sfârșitul procedurii prevăzute la primul paragraf, Comisia decide încheierea asistenței din fond. (4) În cazul în care costul reparării daunelor este acoperit ulterior de un terț, Comisia solicită statului beneficiar rambursarea cuantumului corespunzător din contribuția acordată din fond. Articolul 9 Cererile pentru o contribuție din fond și deciziile menționate la articolul 4 alineatul (4), precum și acordul de delegare, rapoartele și orice alte documente aferente indică toate sumele în euro. Cuantumurile cheltuielilor suportate în moneda națională sunt convertite în euro la media cursurilor zilnice de schimb publicate în seria C din Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, determinată pe parcursul perioadei de implementare a operațiunilor acoperite de contribuția din fond. În cazul în care cursul de schimb zilnic pentru euro nu este publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene pentru moneda în cauză, conversia se efectuează la media cursurilor de schimb contabile lunare stabilite de Comisie, determinată pentru perioada respectivă. Acest curs de schimb unic se utilizează pentru întreaga implementare a contribuției din fond și ca bază pentru raportul final privind implementarea și pentru declarația privind implementarea contribuției, precum și pentru elementele necesare în temeiul articolul 59 alineatul (5) sau al articolului 60 alineatul (5) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012.” (9) La articolul 10, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text: „(2) În cazul unei estimări net inferioare a daunelor suferite, situație demonstrată de elemente noi, statul beneficiar rambursează Comisiei suma corespunzătoare din contribuția acordată din fond.” (10) Articolul 11 se înlocuiește cu următorul text: „Articolul 11 (1) Comisia ia măsurile adecvate pentru a se asigura că, atunci când sunt puse în aplicare acțiunile finanțate în temeiul prezentului regulament, interesele financiare ale Uniunii Europene sunt protejate prin aplicarea de măsuri preventive împotriva fraudei, corupției și oricăror alte activități ilegale, prin verificări eficace și, dacă se descoperă nereguli, prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit și, dacă este cazul, prin aplicarea de sancțiuni administrative și financiare eficace, proporționale și disuasive. (2) Comisia sau reprezentanții acesteia și Curtea de Conturi au competența de a desfășura audituri, pe baza documentelor și la fața locului, cu privire la toți beneficiarii de finanțare, contractanții și subcontractanții care au primit fonduri din partea Uniunii în temeiul prezentului regulament. (3) Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) poate efectua investigații, inclusiv controale la fața locului și inspecții, în conformitate cu dispozițiile și procedurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului[16] și de Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului[17], pentru a stabili dacă au avut loc fraude, cazuri de corupție sau orice activitate ilegală care afectează interesele financiare ale Uniunii în legătură cu un contract care implică finanțare din partea Uniunii. (4) Fără a se aduce atingere alineatelor (1), (2) și (3), acordurile de delegare cu țări terțe, contractele și deciziile de acordare a unei contribuții din fond care rezultă din punerea în aplicare a prezentului regulament conțin dispoziții care abilitează în mod expres Comisia, Curtea de Conturi și OLAF să efectueze astfel de audituri și investigații, în conformitate cu competențele lor respective.” (11) Articolele 13 și 14 se elimină. Articolul 2 Intrare în vigoare Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, Pentru Parlamentul European, Pentru Consiliu Președintele Președintele FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ 1. CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI 1.1. Denumirea propunerii/inițiativei Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului de instituire a Fondului de Solidaritate al Uniunii Europene. 1.2. Domeniul (domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB[18] Fondul de solidaritate al UE; activitatea ABB 13.06 1.3. Tipul propunerii/inițiativei ¨ Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune nouă ¨ Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune nouă ca urmare a unui proiect-pilot/a unei acțiuni pregătitoare[19] ¨ Propunere/inițiativă care se referă la prelungirea unei acțiuni existente ¨ Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune reorientată către o acțiune nouă 1.4. Obiectiv(e) 1.4.1. Obiectiv(e) strategic(e) multianual(e) al(e) Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă 1.4.2. Obiectiv(e) specific(e) și activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză Obiectivul specific nr. n/a Activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză 13.06 1.4.3. Rezultatul (rezultatele) și impactul preconizate Obiectivul principal al propunerii este îmbunătățirea funcționării Fondului de solidaritate existent, astfel încât acest instrument să reacționeze mai repede și să fie mai vizibil pentru cetățeni, să devină mai ușor de utilizat, iar dispozițiile sale să fie mai clare, obiectiv care se dorește a fi îndeplinit cu ajutorul unui număr limitat de modificări tehnice ale regulamentului. Principiile instrumentului rămân neschimbate, la fel ca și modalitatea de finanțare a acestuia în afara bugetului UE, bazată pe un acord interinstituțional și pe nivelul probabil al cheltuielilor. 1.4.4. Indicatori de rezultat și de impact Fondul intervine numai în cazurile în care capacitatea unei țări afectate de o catastrofă de a face față singură situației este insuficientă (principiul subsidiarității). Obiectivul nu este de a aborda catastrofele la nivelul UE, ci de a acorda țărilor afectate asistență financiară pentru a le ajuta să suporte sarcina financiară generată de o catastrofă naturală. 1.5. Motivele propunerii/inițiativei 1.5.1. Cerință (cerințe) de îndeplinit pe termen scurt sau lung A răspunde solicitărilor de asistență financiară ale țărilor eligibile (state membre și țări a căror aderare la UE este în curs de negociere) în urma unor catastrofe naturale. 1.5.2. Valoarea adăugată a implicării UE Prezenta propunere vine în contextul noului cadru financiar multianual pentru perioada 2014-2020. În plus, propunerea completează recenta propunere comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant referitoare la modalitățile de punere în aplicare a clauzei de solidaritate consacrate la articolul 222 din TFUE[20], care subliniază rolul Fondului de solidaritate ca unul dintre principalele instrumente ale Uniunii pentru aplicarea respectivei dispoziții din tratat. 1.5.3. Învățăminte desprinse din experiențe anterioare similare Introducerea unor criterii mai clare și a unor proceduri mai simple, precum și a posibilității unei plăți în avans, pentru a oferi o reacție mai rapidă. 1.5.4. Compatibilitatea și posibila sinergie cu alte instrumente corespunzătoare Fondul completează alte instrumente ale UE din domeniul prevenirii riscurilor, atenuării și reacției rapide (în special instrumentele politicii de coeziune și mecanismul de protecție civilă) 1.6. Durata și impactul financiar ¨ Propunere/inițiativă pe durată determinată – ¨ Propunere/inițiativă în vigoare din [ZZ/LL] AAAA până la [ZZ/LL] AAAA – ¨ Impact financiar din AAAA până în AAAA ¨ Propunere/inițiativă pe durată nedeterminată – punere în aplicare cu o perioadă de creștere în intensitate din AAAA până în AAAA, – urmată de o perioadă de funcționare în regim de croazieră. 1.7. Modul (modurile) de gestiune preconizat(e)[21] Pentru Bugetul 2013: nu este cazul. ¨ Gestiune centralizată directă asigurată de către Comisie ¨ Gestiune centralizată indirectă, cu delegarea sarcinilor de execuție: – ¨ agențiilor executive – ¨ organismelor instituite de Comunități[22] – ¨ organismelor publice /organismelor cu misiune de serviciu public existente la nivel național – ¨ persoanelor cărora li se încredințează executarea unor acțiuni specifice în temeiul titlului V din Tratatul privind Uniunea Europeană, identificate în actul de bază relevant în sensul articolului 49 din Regulamentul financiar ¨ Gestiune partajată cu state membre ¨ Gestiune descentralizată împreună cu țări terțe ¨ Gestiune în comun cu organizații internaționale (a se preciza) – Dacă se indică mai multe moduri de gestiune, a se furniza detalii suplimentare în secțiunea „Observații“. Începând cu bugetul 2014 ¨ Gestiune directă asigurată de către Comisie – ¨ prin intermediul serviciilor sale, inclusiv al personalului Uniunii; – ¨ prin intermediul agențiilor executive; ¨ Gestiune partajată cu statele membre ¨ Gestiune indirectă, cu delegarea sarcinilor de execuție: – ¨ țărilor terțe sau organismelor pe care le-au delegat acestea; – ¨ organizațiilor internaționale și agențiilor acestora (a se preciza); – ¨ BEI și Fondului european de investiții; – ¨ organismelor menționate la articolele 208 și 209 din Regulamentul financiar; – ¨ organismelor de drept public; – ¨ organismelor de drept privat cu misiune de serviciu public, cu condiția să prezinte garanții financiare adecvate; – ¨ organismelor de drept privat dintr-un stat membru care sunt responsabile cu punerea în aplicare a unui parteneriat public-privat și care prezintă garanții financiare adecvate; – ¨ persoanelor cărora li se încredințează executarea unor acțiuni speciale în cadrul PESC în temeiul titlului V din TUE, identificate în actul de bază relevant. – Dacă se indică mai multe moduri de gestiune, a se furniza detalii suplimentare în secțiunea „Observații“. Observații Țările eligibile pentru fond sunt: 1. Statele membre cărora li se aplică principiile gestionării partajate. Detaliile privind desemnarea autorităților implicate în implementare, audit și control, inclusiv privind obligațiile de raportare, sunt prevăzute în regulament. 2. Țări a căror aderare la Uniune este în curs de negociere și în cazul cărora se aplică principiile gestiunii indirecte. Înainte de a plăti o contribuție din fond unui stat eligibil care nu este un stat membru, Comisia încheie cu statul respectiv un acord de delegare prin care stabilește dispoziții detaliate pentru implementarea contribuției din fond în conformitate cu Regulamentul financiar și comparabile cu cele aplicabile statelor membre. 2. MĂSURI DE GESTIONARE 2.1. Dispoziții în materie de monitorizare și de raportare Sistemul de monitorizare instituit nu este modificat prin prezenta propunere și se bazează pe un sistem de gestiune partajată în cazul statelor membre și pe un sistem de gestiune indirectă în cazul țărilor candidate eligibile, cu obligații comparabile. Sistemul de monitorizare este adaptat la perioada scurtă de punere în aplicare (1 an) și la caracterul specific al acestui instrument care trebuie să răspundă unor situații de urgență. În termen de șase luni de la expirarea perioadei de un an, trebuie prezentat un raport final privind implementarea contribuției din fond. Acest raport trebuie să furnizeze detalii privind sistemul de implementare adoptat, inclusiv privind activitățile de audit și de control, precum și o prezentare completă a operațiunilor. În plus, organismul desemnat va trebui să respecte obligațiile de raportare prevăzute la articolul 59 alineatul (5) sau la articolul 60 alineatul (5), după caz, pentru întreaga perioadă a implementării operațiunii. 2.2. Sistemul de gestiune și de control 2.2.1. Riscul (riscurile) identificat(e) Statul beneficiar trimite o cerere care este evaluată de Comisie. Dacă cererea îndeplinește condițiile, va fi plătit un avans de 10 %. Încheierea se face pe baza raportului final, moment în care va fi lichidat și avansul de 10 %. Avansurile vor fi plătite pe baza unei anumite tehnici introduse în Regulamentul privind fondurile structurale, prin utilizarea de recuperări din FEDER și din Fondul de coeziune. Structura propusă este o evoluție față de situația actuală. Se ține seama de recomandările raportului de audit al performanței elaborat de Curtea de Conturi Europeană privind ajutorul financiar acordat Italiei pentru cutremurul din L’Aquila[23], prin includerea unei definiții mai clare a termenilor „cazare temporară” și „operațiuni de urgență imediate”, precum și a unei dispoziții privind generarea de venituri. În plus, au fost incluse în propunere alte câteva elemente, cum ar fi o dispoziție specifică privind eligibilitatea TVA și excluderea asistenței tehnice, o dispoziție care prevede respectarea acquis-ului Uniunii, o dispoziție revizuită pentru evitarea dublei finanțări, o raportare ex post extinsă referitoare la măsurile de prevenție și o dispoziție privind utilizarea monedei euro și conversia în monedele naționale. 2.2.2. Informații privind sistemul de control intern instituit Anexa la fiecare decizie prevede dispoziții detaliate pentru implementarea contribuției din fond. În cazul țărilor care nu sunt state membre, aceste dispoziții vor fi stabilite în acordul de delegare. Nu există nicio schimbare față de regulamentul actual. Organismul va fi desemnat de statul beneficiar. Contribuția din fond către un stat membru se implementează în cadrul gestiunii partajate între statele membre și Comisie, în conformitate cu Regulamentul financiar. O contribuție din fond pentru state care nu sunt încă membre ale Uniunii se implementează în cadrul gestiunii indirecte. Fără a se aduce atingere responsabilității Comisiei în ceea ce privește execuția bugetului general al Uniunii Europene, statele beneficiare își asumă răspunderea pentru gestionarea acțiunilor sprijinite din fond și pentru controlul financiar al acestor acțiuni. În acest scop, statele beneficiare verifică dacă au fost instituite modalitățile de gestionare și de control și dacă acestea sunt implementate astfel încât să se asigure o utilizare eficientă și corectă a fondurilor Uniunii, în conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare; verifică dacă acțiunile finanțate s-au desfășurat în mod adecvat; se asigură că respectivele cheltuieli finanțate se bazează pe documente justificative verificabile și sunt corecte și precise. Comisia ia orice măsură necesară pentru a verifica dacă acțiunile finanțate se desfășoară în conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare. Statului beneficiar îi revine responsabilitatea de a se asigura că dispune de sisteme de gestionare și control care funcționează în mod eficace. Comisia se asigură că aceste sisteme se aplică efectiv. Fără a se aduce atingere competențelor Curții de Conturi sau controalelor efectuate de statul beneficiar în conformitate cu legislația, reglementările și dispozițiile administrative naționale, funcționarii sau alți angajați ai Comisiei pot efectua controale la fața locului cu privire la operațiunile finanțate din fond. Comisia informează statul beneficiar solicitant în cauză, în vederea obținerii întregii asistențe necesare. La aceste controale pot participa funcționari sau alți angajați ai statului membru în cauză. 2.2.3. Estimarea costurilor și a beneficiilor controalelor și evaluarea nivelului prevăzut de risc de eroare Un criteriu unic, nou și simplu, pentru mobilizarea excepțională a FSUE în cazul așa-numitelor catastrofe regionale extraordinare, pe baza unui prag raportat la PIB. După cum s-a arătat în comunicarea din 2011, lipsa de claritate a dispozițiilor actuale în ceea ce privește condițiile pentru mobilizarea în mod excepțional a FSUE va fi eliminată prin stabilirea pragului de prejudiciu pentru catastrofe regionale la 1,5 % din PIB, la nivelul NUTS 2. Astfel, pregătirea cererilor de către statele eligibile și evaluarea de către Comisie a respectivelor cereri vor fi simplificate și accelerate semnificativ. În același timp, se va reduce considerabil numărul cererilor respinse, deoarece solicitanții vor ști de la început dacă este îndeplinit criteriul. Astfel, costul controalelor ar trebui să scadă. Auditurile efectuate de Comisie și de Curtea de Conturi Europeană nu au scos la iveală probleme care ar împiedica existența unei asigurări rezonabile cu privire la utilizarea fondului în trecut. Rata de eroare estimată totală este sub pragul de semnificație de 2 %. 2.3. Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilor Responsabilitatea primară pentru luarea măsurilor corespunzătoare împotriva fraudei și a neregulilor revine statului beneficiar, care trebuie să desemneze un organism de audit și care, dacă este necesar, poate cere recuperarea cheltuielilor necorespunzătoare. În conformitate cu Regulamentul financiar, ar trebui prezentat Comisiei un rezumat al auditurilor și controalelor efectuate în perioada de implementare. Auditorii Comisiei, Curtea de Conturi sau OLAF pot efectua audituri în orice moment. 3. IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI 3.1. Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia (liniile) bugetară (bugetare) de cheltuieli afectată (afectate) · Linii bugetare existente În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual și a liniilor bugetare. Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul cheltuielilor || Contribuție Număr […]Rubrica…………………………………………………] || Dif./ Nedif. ([24]) || Țări AELS[25] || Țări candidate[26] || Țări terțe || În sensul articolului 21 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul financiar 3 || 13.060100 || Dif. || NU || NU || NU || NU 4 || 13.060200 || Dif. || NU || NU || NU || NU · Noile linii bugetare solicitate În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual și a liniilor bugetare. Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul cheltuielilor || Contribuție Număr […]Rubrica…………………………………………………] || Dif./ Nedif. || Țări AELS || Țări candidate || Țări terțe || În sensul articolului 21 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul financiar || […][XX.YY.YY.YY] || || DA/ NU || DA/ NU || DA/ NU || DA/NU 3.2. Impactul estimat asupra cheltuielilor Această secțiune ar trebui completată folosind foaia de calcul privind datele bugetare de natură administrativă (al doilea document din anexa la prezenta fișă financiară) și încărcată în CISNET pentru consultarea interservicii.] 3.2.1. Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor FSUE nu este înscris în buget. Cheltuielile efective vor depinde de cererile de ajutor depuse de statele eligibile ca urmare a producerii (imprevizibile a) unor catastrofe naturale și de cuantumul maxim al alocării anuale disponibile pentru fond, în conformitate cu decizia din acordul internațional de investiții (AII). milioane EUR (cu trei zecimale) Rubrica din cadrul financiar multianual || Număr || […]Rubrica………………………………………………………………………………] DG: <…….> || || || Anul N[27] || Anul N+1 || Anul N+2 || Anul N+3 || A se introduce atâția ani câți sunt considerați necesari pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6) || TOTAL  Credite operaționale || || || || || || || || Numărul liniei bugetare || Angajamente || (1) || || || || || || || || Plăți || (2) || || || || || || || || Numărul liniei bugetare || Angajamente || (1a) || || || || || || || || Plăți || (2a) || || || || || || || || Credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul anumitor programe[28] || || || || || || || || Numărul liniei bugetare || || (3) || || || || || || || || TOTAL credite pentru DG <….> || Angajamente || =1+1a +3 || || || || || || || || Plăți || =2+2a +3 || || || || || || || ||  TOTAL credite operaționale || Angajamente || (4) || || || || || || || || Plăți || (5) || || || || || || || ||  TOTAL credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul anumitor programe || (6) || || || || || || || || TOTAL credite în cadrul RUBRICII <….> din cadrul financiar multianual || Angajamente || =4+ 6 || || || || || || || || Plăți || =5+ 6 || || || || || || || || În cazul în care propunerea/inițiativa afectează mai multe rubrici:  TOTAL credite operaționale || Angajamente || (4) || || || || || || || || Plăți || (5) || || || || || || || ||  TOTAL credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul anumitor programe || (6) || || || || || || || || TOTAL credite în cadrul RUBRICILOR 1-4 din cadrul financiar multianual (Suma de referință) || Angajamente || =4+ 6 || || || || || || || || Plăți || =5+ 6 || || || || || || || || Rubrica din cadrul financiar multianual || 5 || „Cheltuieli administrative” milioane EUR (cu trei zecimale) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL DG: REGIO ||  Resurse umane || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834  Alte cheltuieli administrative || || || || || || || || TOTAL DG <…….> || Credite || || || || || || || || TOTAL credite pentru RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || (Total angajamente = Total plăți) || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834 milioane EUR (cu trei zecimale) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL TOTAL credite în cadrul RUBRICILOR 1-5 din cadrul financiar multianual || Angajamente || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834 Plăți || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834 3.2.2. Impactul estimat asupra creditelor operaționale – ¨ Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite operaționale – ¨ Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite operaționale, conform explicațiilor de mai jos: Credite de angajament în milioane EUR (cu trei zecimale) Obiective și realizări ò || || || Anul N || Anul N+1 || Anul N+2 || Anul N+3 || A se introduce atâția ani câți sunt considerați necesari pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6) || TOTAL REALIZĂRI Tip[29] || Costuri medii || Număr || Costuri || Număr || Costuri || Număr || Costuri || Număr || Costuri || Număr || Costuri || Număr || Costuri || Număr || Costuri || Număr total || Costuri totale OBIECTIVUL SPECIFIC nr. 1[30] … || || || || || || || || || || || || || || || || Realizare || || || || || || || || || || || || || || || || || || Realizare || || || || || || || || || || || || || || || || || || Realizare || || || || || || || || || || || || || || || || || || Subtotal pentru obiectivul specific nr. 1 || || || || || || || || || || || || || || || || OBIECTIVUL SPECIFIC NR.°2 … || || || || || || || || || || || || || || || || Realizare || || || || || || || || || || || || || || || || || || Subtotal pentru obiectivul specific nr. 2 || || || || || || || || || || || || || || || || COSTURI TOTALE || || || || || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Impactul estimat asupra creditelor cu caracter administrativ 3.2.3.1. Rezumat – ¨ Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite cu caracter administrativ – ¨ Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite cu caracter administrativ, conform explicațiilor de mai jos: milioane EUR (cu trei zecimale) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || || || || || || || || Resurse umane || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834 Alte cheltuieli administrative || || || || || || || || Subtotal RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || || || || || || || || În afara RUBRICII 5[31] din cadrul financiar multianual || || || || || || || || Resurse umane || || || || || || || || Alte cheltuieli cu caracter administrativ || || || || || || || || Subtotal în afara RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual || || || || || || || || TOTAL || || || || || || || || Necesarul de credite în materie de resurse umane va fi acoperit de creditele DG-ului care sunt deja alocate pentru gestionarea acțiunii și/sau realocate intern în cadrul DG-ului, completate, după caz, prin resurse suplimentare ce ar putea fi alocate DG-ului care gestionează acțiunea în cadrul procedurii de alocare anuală și în lumina constrângerilor bugetare. 3.2.3.2. Necesarul de resurse umane estimat – ¨ Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de resurse umane. – ¨ Propunerea/inițiativa implică utilizarea de resurse umane, conform explicațiilor de mai jos: Estimări în echivalent normă întreagă || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020  Posturi din schema de personal (funcționari și personal temporar) || || XX 01 01 01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 XX 01 01 02 (în delegații) || 0 || || || || || || XX 01 05 01 (cercetare indirectă) || 0 || || || || || || 10 01 05 01 (cercetare directă) || 0 || || || || || ||  Personal extern (în echivalent normă întreagă: ENI)[32] XX 01 02 01 (AC, END, INT din „pachetul global”) || 0 || || || || || || XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT și JED în delegații) || 0 || || || || || || XX 01 04 yy[33] || -la sediu || 0 || || || || || || -în delegații || 0 || || || || || || XX 01 05 02 (AC, INT, END în cadrul cercetării indirecte) || 0 || || || || || || 10 01 05 02 (AC, INT, END în cadrul cercetării directe) || 0 || || || || || || Alte linii bugetare (a se preciza) || 0 || || || || || || TOTAL || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 XX este domeniul de politică sau titlul din buget în cauză. Necesarul de resurse umane va fi asigurat din efectivele de personal ale DG-ului în cauză alocate deja pentru gestionarea acțiunii și/sau realocate intern în cadrul DG-ului, completate, după caz, prin resurse suplimentare ce ar putea fi alocate DG-ului care gestionează acțiunea în cadrul procedurii de alocare anuală și în lumina constrângerilor bugetare. Activitatea este desfășurată în prezent de 1 funcționar AD și de 1 funcționar AST. Descrierea sarcinilor care trebuie efectuate: Funcționari și personal temporar || Analizarea cererilor pentru contribuții din fond, pregătirea deciziilor de acordare a granturilor, urmărirea plăților, evaluarea rapoartelor etc. Personal extern || n/a 3.2.4. Compatibilitatea cu cadrul financiar multianual actual – ¨ Propunerea/inițiativa este compatibilă cu cadrul financiar multianual existent. – ¨ Propunerea/inițiativa necesită o reprogramare a rubricii corespunzătoare din cadrul financiar multianual. A se explica reprogramarea necesară, precizându-se liniile bugetare în cauză și sumele aferente. – ¨ Propunerea/inițiativa necesită recurgerea la instrumentul de flexibilitate sau la revizuirea cadrului financiar multianual[34]. A se explica necesitatea efectuării acestei acțiuni, precizând rubricile și liniile bugetare în cauză, precum și sumele aferente. 3.2.5. Contribuția terților – Propunerea/inițiativa nu prevede cofinanțare din partea terților – Propunerea/inițiativa prevede cofinanțare, estimată în cele ce urmează: Credite de angajament în milioane EUR (cu trei zecimale) || Anul N || Anul N+1 || Anul N+2 || Anul N+3 || A se introduce atâția ani câți sunt considerați necesari pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6) || Total A se preciza organismul care asigură cofinanțarea || || || || || || || || TOTAL credite cofinanțate || || || || || || || || 3.3. Impactul estimat asupra veniturilor Nu poate fi estimat în avans – ¨ Propunerea/inițiativa nu are impact financiar asupra veniturilor. – ¨ Propunerea/inițiativa are următorul impact financiar: – ¨ asupra resurselor proprii – ¨ asupra diverselor venituri milioane EUR (cu trei zecimale) Linia bugetară pentru venituri: || Credite disponibile pentru exercițiul financiar în curs || Impactul propunerii/inițiativei[35] Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 Articolele 6150 și 6500 || || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || || || || || || || || Pentru diversele venituri alocate, a se preciza linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli afectată (afectate). A se preciza metoda de calcul a impactului asupra veniturilor. Avansurile ar trebui finanțate din recuperări din FEDER și din Fondul de coeziune, până la o limită de 50 de milioane EUR. Comisia va propune o modificare a propunerii de regulament al Comisiei COM (2011) 615 final. [1] Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului. [2] COM (2005) 108. [3] Raport privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului de Solidaritate al Uniunii Europene, A6-0123/2006 din 31.3.2006. [4] COM (2011) 613. [5] COM (2009) 193. [6] Versiunea consolidată a Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene, JO C83/47, 30.3.2010. [7] Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Viitorul Fondului de Solidaritate al Uniunii Europene, ECO/319 din 28 martie 2012. [8] Raport privind Fondul de solidaritate al Uniunii Europene, implementare și aplicare, A7-0398/2012, din 20.12.2012. [9] Propunere modificată de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, care fac obiectul cadrului strategic comun, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european și Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului, COM(2013) 246 final. [10] Curtea de Conturi Europeană, Raportul special nr. 24/2012 „Răspunsul Fondului de solidaritate al Uniunii Europene la cutremurul produs în 2009 în regiunea Abruzzo: Pertinența și costul acțiunilor” [11] JO C […] [12] JO C […] [13] JO L 311, 14.11.2002, p. 3. [14] JO L 298, 26.10.2012, p. 1. [15] ….. [16] JO L 136, 31.5.1999, p. 1. [17] JO L 292, 15.11.1996, p. 2. [18] ABM (Activity Based Management): gestionarea pe activități – ABB (Activity Based Budgeting): stabilirea bugetului pe activități. [19] Astfel cum sunt menționate la articolul 54 alineatul (2) litera (a) sau (b) din Regulamentul financiar. [20] Versiunea consolidată a Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene, JO C83/47, 30.3.2010. [21] Explicațiile privind modurile de gestiune, precum și trimiterile la Regulamentul financiar sunt disponibile pe site-ul BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [22] Astfel cum sunt menționate la articolul 185 din Regulamentul financiar. [23] Curtea de Conturi Europeană, Raportul special nr. 24/2012 „Răspunsul Fondului de solidaritate al Uniunii Europene la cutremurul produs în 2009 în regiunea Abruzzo: Pertinența și costul acțiunilor” [24] Dif. = credite diferențiate / Nedif. = credite nediferențiate. [25] AELS: Asociația Europeană a Liberului Schimb. [26] Țările candidate și, după caz, țările potențial candidate din Balcanii de Vest. [27] Anul N este anul în care începe punerea în aplicare a propunerii/inițiativei. [28] Asistență tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijin pentru punerea în aplicare a programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare indirectă și cercetare directă. [29] Realizările se referă la produsele și serviciile care vor fi furnizate (de ex.: numărul de schimburi de studenți finanțate, numărul de km de străzi construiți etc.). [30] Conform descrierii de la punctul 1.4.2. „Obiectiv(e) specific(e)…” [31] Asistență tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijin pentru punerea în aplicare a programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare indirectă și cercetare directă. [32] AC = personal contractual; AL= personal local; END = expert național detașat; INT = personal pus la dispoziție de agenți de muncă temporară; JED= expert tânăr în delegații. [33] Subplafonul pentru personal extern acoperit din creditele operaționale (fostele linii „BA”). [34] A se vedea punctele 19 și 24 din Acordul interinstituțional (pentru perioada 2007-2013). [35] În ceea ce privește resursele proprii tradiționale (taxe vamale, cotizații pentru zahăr), sumele indicate trebuie să fie sume nete, și anume sume brute după deducerea unei cote de 25 % pentru costuri de colectare.