Raportul special A reușit FEDER să sprijine 
cu succes dezvoltarea 
incubatoarelor de afaceri?RO 2014  nr. 07
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2014
ISBN 978-92-872-0134-8
doi:10.2865/34414
© Uniunea Europeană, 2014
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Printed in Luxembourg
RO 2014  nr. 07
Raportul special A reușit FEDER să sprijine 
cu succes dezvoltarea 
incubatoarelor de afaceri?
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) 
al doilea paragraf TFUE]
02
 Cuprins
Puncte
 Glosar
I-VII  Sinteză
1-9 Introducere 
10 -17  Sfera și obiectivele auditului
18-78  Observații
19-28  Calitatea infrastructurii a fost în general bună, însă nivelul de performanță al incubatoarelor s-a 
situat sub nivelul așteptărilor
20-23  În majoritatea cazurilor, instalațiile aferente incubatoarelor de afaceri erau bine adaptate cerințelor și erau 
construite și echipate conform planificării
24-28  În comparație cu incubatoarele de referință, incubatoarele de afaceri auditate au fost mai puțin eficace
29-58  Incubatoarele finanțate de FEDER care au fost auditate nu au utilizat în mod suficient bunele 
practici existente în acest domeniu
31-34  La momentul înființării incubatoarelor de afaceri, nu s-a acordat suficientă atenție eficacității funcțiilor lor 
de consultanță în afaceri
35-48  Serviciile de incubare erau doar vag corelate cu necesitățile clienților
49-51  Sistemele de monitorizare din cadrul incubatoarelor nu au furnizat informații de gestiune adecvate
52-58  Sustenabilitatea financiară a incubatoarelor nu era compatibilă cu obiectivul de a oferi servicii de incubare 
adecvate pentru idei de afaceri pertinente
59-72  Sistemele de gestiune ale FEDER nu erau axate pe eficiența serviciilor furnizate de incubatoarele 
de afaceri
60-68 Procedura de selecție a incubatoarelor nu a avut suficient în vedere anumite elemente esențiale pentru 
activitatea de incubare
69-72  Incubatoarele cofinanțate de FEDER nu erau obligate să continue activitățile de incubare pentru o perioadă 
de timp suficient de lungă
03 Cuprins
73-78  Limitările în ceea ce privește diseminarea cunoștințelor în materie de către Comisia Europeană au 
împiedicat promovarea bunelor practici
79-85  Concluzii și recomandări
 Anexă  – Lista incubatoarelor auditate
 Răspunsurile Comisiei
04
 Glosar
Activitate de prospecție : Căutarea în mod activ a unor noi clienți și explorarea piețelor potențiale.
Client : Un antreprenor sau o societate care primește asistență pe baza unui acord de cooperare încheiat cu un incubator 
de afaceri. Această asistență poate însemna punerea la dispoziție a unor spații pentru birouri și/sau beneficierea de 
servicii de consultanță în afaceri.
EBN : European Business and Innovation Centre Network  (Rețeaua europeană a centrelor de inovare și de dezvoltare 
a afacerilor).
FEDER : Fondul european de dezvoltare regională.
IMM -uri: Întreprinderi mici și mijlocii. Această categorie cuprinde întreprinderi care au mai puțin de 250 de angajați, care 
au o cifră de afaceri anuală ce nu depășește 50 de milioane de euro și/sau care dețin active totale în valoare de cel mult 
43 de milioane de euro.
Incubator certificat EC -BIC: Un incubator care a obținut certificarea și calitatea de membru din partea EBN.
Incubare virtuală : Un sistem prin care o societate are posibilitatea de a beneficia de sprijinul unui incubator fără ca 
aceasta să fie amplasată fizic la sediul acestuia.
Întreprindere nou -înființată ( start‑up ): O societate sau un parteneriat înființat(ă) recent, care se află în stadiul inițial de 
dezvoltare a produsului sau a serviciului său și care desfășoară studii de piață. 
Program de incubare : Un document adaptat la specificul fiecărei societăți în care sunt descrise evenimentele și acțiunile 
planificate pentru fiecare întreprindere nou‑înființată ( start‑up ) care este găzduită într‑un incubator. Scopul programului 
de incubare este de a stabili obiectivele de afaceri ale societății‑client și de a defini gama de resurse și de servicii vizate 
care ar urma să sprijine dezvoltarea acesteia. Punerea în aplicare a programului și îndeplinirea obiectivelor de afaceri sunt 
monitorizate cu ajutorul unor indicatori.
Societate cu potențial mare de dezvoltare : O societate cu o performanță mai bună sau cu previziuni de performanță 
mai bună decât a celor de pe piața sau din sectorul de ansamblu în care își desfășoară activitatea.
Spin‑off : O societate independentă care este creată în urma desprinderii unui departament sau a unei părți dintr‑o 
societate sau o organizație existentă și care devine, astfel, o entitate separată.
Stabilire de contacte ( networking ): O activitate întâlnită în domeniul afacerilor, care presupune stabilirea de contacte 
personale între oameni de afaceri și antreprenori și crearea unor oportunități de afaceri.
Strategie de inovare la nivel regional : Un document în care sunt definite prioritățile regionale într‑o manieră 
sistematică și focalizată și în care sunt prevăzute acțiunile menite să dezvolte inovarea la nivel local prin intermediul 
instituțiilor academice și al organizațiilor de afaceri.
05
 Sinteză
IV
Rezultatele dezamăgitoare care au fost obținute de incu ‑
batoarele auditate pot fi explicate prin faptul că bunele 
practici recunoscute nu au fost aplicate decât într‑o 
măsură limitată. Mai precis, prea puțină atenție a fost 
acordată eficacității funcțiilor de consultanță în afaceri 
ale incubatoarelor atunci când acestea au fost înființate. 
În al doilea rând, serviciile de incubare erau doar vag 
corelate cu obiectivele de afaceri specifice fiecărui client. 
În al treilea rând, informațiile de gestiune generate de 
sistemele de monitorizare din cadrul incubatoarelor erau 
inadecvate. În fine, problemele legate de sustenabilitatea 
financiară au împiedicat realizarea efectivă a activității de 
incubare.
V
La nivelul autorităților de management, sistemele de ges ‑
tiune erau prea axate pe realizările fizice și nu au acordat 
o atenție suficientă activității operaționale a incubatoa ‑
relor de afaceri. În special, procedura de selecție a incu ‑
batoarelor în vederea cofinanțării nu a acordat atenția 
cuvenită mai multor elemente care sunt esențiale pentru 
activitatea de incubare, cum ar fi calificările personalului, 
sfera și pertinența serviciilor de incubare și sustenabilita ‑
tea financiară. În cele mai multe cazuri, beneficiile preco ‑
nizate pentru economia regională nu fuseseră evaluate.
VI
Deși Comisia a făcut unele eforturi pentru a se informa 
cu privire la activitățile și caracteristicile incubatoarelor 
de afaceri din Europa, sprijinul pe care l‑a oferit în acest 
domeniu nu poate fi considerat ca fiind unul adecvat. 
Activitățile Comisiei legate de promovarea incubatoa ‑
relor și a bunelor practici în materie au fost prea limi ‑
tate pentru a atenua riscul de eșec al incubatoarelor de 
afaceri cofinanțate care erau lipsite de experiență și încă 
neajunse la un stadiu de maturitate.I
Întreprinderile mici și mijlocii (IMM‑urile) joacă un 
rol important în ceea ce privește crearea de locuri de 
muncă și creșterea economică. În consecință, sprijinirea 
IMM‑urilor a devenit o prioritate politică din ce în ce mai 
importantă de‑a lungul anilor. Cuantumul ajutorului care 
a fost alocat din fondurile structurale pentru sprijinirea 
IMM‑urilor în ultimele două perioade de programare 
s‑a ridicat la 23 și, respectiv, la 15 miliarde de euro. 
Incubatoarele de afaceri sunt menite să sprijine consti ‑
tuirea cu succes a societăților de tip start‑up  (întreprin ‑
derile nou‑înființate), precum și dezvoltarea ulterioară 
a acestora.
II
Obiectivul principal al auditului a fost acela de a eva ‑
lua dacă instalațiile aferente incubatoarelor de afaceri 
cofinanțate de Fondul european de dezvoltare regio ‑ 
nală (FEDER) au sprijinit cu succes întreprinderile 
nou‑înființate cu potențial mare de dezvoltare. Echipa 
de audit a efectuat un audit la fața locului pentru un 
eșantion de incubatoare din patru state membre. Curtea 
a vizitat, de asemenea, autoritățile de management din 
aceste state membre și a efectuat un exercițiu de evalua ‑ 
re comparativă a performanțelor pe un eșantion extins 
care a inclus incubatoare din două alte state membre.
III
Curtea concluzionează că FEDER a contribuit în mod 
semnificativ din punct de vedere financiar la crearea 
infrastructurii incubatoarelor de afaceri, în special în 
statele membre în care acest tip de sprijin era relativ rar. 
Cu toate acestea, performanța incubatoarelor auditate 
a fost modestă.
Sinteză 06
VII
Curtea recomandă următoarele:
În primul rând, Comisia ar trebui să solicite statelor 
membre să autorizeze înființarea de noi incubatoare 
cu cofinanțare de la UE numai în situația în care este 
demonstrată îndeplinirea următoarelor aspecte:
(a) Incubatoarele de afaceri ar trebui să fie înființate pe 
baza unor planuri de afaceri detaliate și realiste, acor ‑
dându‑se o atenție deosebită viabilității din punct 
de vedere economic a activității lor de incubare care 
este fără scop lucrativ.
(b) Activitățile de incubare ar trebui să fie realizate, de 
la bun început, de un personal care să dispună de 
competențe adecvate și care să poată oferi sprijin 
individual relevant clienților și potențialilor viitori 
antreprenori.
(c) Incubatoarele ar trebui să fie mai anticipative în 
ceea ce privește prospectarea și acumularea de noi 
clienți, indiferent de localizarea geografică a acestora 
din urmă, concentrându‑se pe cei cu idei de afaceri 
inovatoare și cu un potențial mare de dezvoltare, cu 
scopul de a maximiza eficiența finanțării publice și, 
prin urmare, valoarea adăugată care poate fi adusă 
prin intermediul fondurilor UE.
(d) Procesul de incubare pentru fiecare societate‑client 
ar trebui să înceapă cu pregătirea unui program de 
incubare detaliat și personalizat. Punerea în aplicare 
a acestui program ar trebui să fie monitorizată, iar 
gradul de îndeplinire a obiectivelor afacerii ar trebui 
să fie evaluat.
(e) Incubatoarele ar trebui să își ofere serviciile și 
societăților nerezidente, ceea ce ar permite ca 
sprijinul de incubare să aibă un impact mai extins 
asupra comunității de afaceri locale și ar îmbunătăți 
posibilitățile pentru stabilirea de contacte.
(f) Incubatoarele ar trebui să instituie un sistem de 
monitorizare bazat nu doar pe datele obținute cu 
privire la propria lor activitate, ci și pe datele privind 
activitățile de afaceri comunicate de clienții sprijiniți.În al doilea rând, Comisia ar trebui să solicite autorităților 
statelor membre să includă următoarele elemente în 
conceperea procedurilor de selecție și de supraveghere 
a proiectelor de incubatoare de afaceri cofinanțate prin 
FEDER:
(g) La nivelul criteriilor de selecție a proiectelor, ar trebui 
să se pună un accent mai mare mai curând pe rezul ‑
tatele preconizate ale proiectelor decât pe realizările 
fizice.
(h) Pe parcursul procesului de evaluare a proiectelor 
și atunci când sunt definite obligațiile contractua ‑
le, ar trebui să se recurgă într‑o măsură mai mare 
la cunoștințe de specialitate în ceea ce privește 
activitățile de incubare de afaceri.
(i) Nivelul sprijinului public ar trebui să se bazeze pe 
previziunea de realizare a rezultatelor definite pentru 
proiectul de incubare de afaceri. Valoarea plăților 
FEDER ar trebui să fie corelată cu rezultatele obținute 
de incubator.
(j) Perioada de sustenabilitate ar trebui să fie astfel 
definită încât să corespundă ciclului real de viață 
al activelor unui incubator de afaceri cofinanțat de 
FEDER.
În al treilea rând, Comisia ar trebui:
(k) să își actualizeze cunoștințele privind eficacitatea și 
eficiența activității de incubare de afaceri și ar trebui 
să pună în practică aceste cunoștințe cu scopul de 
a se asigura că sprijinul acordat de FEDER este bine 
adaptat la necesitățile sectorului de incubare de 
afaceri;
(l) să își reia eforturile în vederea sprijinirii comunității 
de incubatoare de afaceri, în special a acelora care 
beneficiază de sprijin din partea UE, de exemplu 
prin organizarea de schimburi de cunoștințe și de 
experiență cu organismele responsabile din statele 
membre. Inițiativa ar trebui să vizeze toate incu ‑
batoarele de afaceri, care ar putea să își prezinte 
poveștile de succes, să facă schimb de cunoștințe și 
să beneficieze de sprijin inter pares  la nivel european.
07
 Introducere
De ce sunt importante 
incubatoarele de afaceri?
01 
Întreprinderile mici și mijlocii (IMM‑uri ‑
le) joacă un rol important în ceea ce 
privește crearea de locuri de muncă și 
creșterea economică. Se estimează că, 
per ansamblu, IMM‑urile din Europa, în 
număr de 20,7 milioane, furnizează 67 % 
din totalul locurilor de muncă și produc 
58 %1 din valoarea adăugată brută2. Prin 
urmare, sprijinirea IMM‑urilor a devenit 
o prioritate politică tot mai importantă la 
nivel european în ultimii ani. Strategia de 
la Lisabona a acordat o importanță deo ‑
sebită sectorului reprezentat de IMM‑uri. 
Ulterior, în strategia Europa 2020, un 
accent puternic s‑a pus pe importanța 
IMM‑urilor și a inovării pentru economia 
Uniunii Europene, precum și pe rolul 
esențial pe care acestea îl joacă în vede ‑
rea unei creșteri inteligente, durabile și 
favorabile incluziunii.
02 
Scopul incubatoarelor de afaceri este 
de a oferi sprijin intensiv și extins 
societăților nou‑înființate. Momentul în 
care este cel mai mult nevoie de acest 
sprijin este începutul ciclului de viață al 
unei societăți, atunci când aceasta este 
expusă cel mai mult riscului de eșec. 
Definiția dată de Curte termenului de 
„incubator de afaceri” este prezentată în 
caseta 1 .03 
Potrivit unor cercetări publicate, 
IMM‑urile care au beneficiat de sprijin 
în cadrul unor astfel de incubatoare ar 
fi mult mai puțin predispuse riscului de 
a eșua în primii ani de activitate după 
înființarea lor. Rata de supraviețuire 
a noilor societăți după trei ani de la 
înființare este de 56 %3, în timp ce 
rata de supraviețuire după trei ani 
a societăților care au fost sprijinite de in ‑
cubatoare de afaceri este în jur de 90 %4.
04 
Procesul de incubare este cel mai eficace 
atunci când este adaptat la nevoile 
specifice ale antreprenorului. Sfera, 
diversitatea și intensitatea sprijinului 
oferit depind de diverși factori. Însă, în 
general, acestea variază în funcție de 
etapa ciclului de viață în care se află 
societatea sprijinită (de exemplu, etapa 
de înființare sau etapa de extindere), de 
sectorul de piață în care își desfășoară 
activitatea (de exemplu, tehnologia 
informației și comunicațiilor, biotehno ‑
logie) și de forma acesteia [de exemplu, 
întreprinderi nou‑înființate (societăți 
start‑up ), societăți spin‑off ]5.
Definiția incubatorului de afaceri
Incubatorul de afaceri este o organizație concepută cu scopul de a sprijini atât înființarea cu succes a întreprinderi ‑
lor, cât și dezvoltarea viitoare a acestora. De cele mai multe ori, incubatorul pune la dispoziție infrastructura fizică 
necesară derulării afacerilor, servicii de consultanță în afaceri adaptate la specificul fiecărei societăți și oportunități 
pentru stabilirea de contacte ( networking ).
Incubatoarele sunt de mai multe feluri, ele variind în special în funcție de sfera programelor de incubare pe care le 
oferă, de organizarea lor internă, de sectorul economic în care sunt specializate și de tipul de clienți cărora le sunt 
oferite serviciile.Caseta 11 ECORYS, EU SMEs in 2012: at the 
crossroads (IMM‑urile din UE 
în 2012: un moment de 
răscruce), Comisia Europeană, 
septembrie 2012 ( http://
ec.europa.eu/enterprise/
policies/sme/
facts‑figures‑analysis/
performance‑review/files/
supporting‑documents/2012/
annual‑report_en.pdf ).
2 Valoarea adăugată brută 
reprezintă diferența dintre 
valoarea produselor și serviciilor 
produse/prestate și costul 
tuturor resurselor și al tuturor 
materiilor prime care au fost 
utilizate în mod direct pentru 
fabricarea/prestarea produselor/
serviciilor respective.
3 Eurostat: http://epp.eurostat.
ec.europa.eu/statistics_
explained/index.php/
Business_demography_
statistics
4 Rețeaua europeană a centrelor 
de inovare și de dezvoltare 
a afacerilor (EBN) a declarat că 
rata de supraviețuire 
a societăților în cursul perioadei 
de incubare a fost de 92 %; rata 
de supraviețuire în cursul celor 
trei ani care urmează după 
finalizarea programului de 
incubare a fost de 90 %. 
Raportul BIC Observatory 2012©  
(http://www.ebn.be/assets/
assets/pdf/2012/bic_obs_2012.
pdf). UK Business Incubation Ltd 
a raportat o rată de 
supraviețuire de 98 % în cursul 
perioadei de incubare și de 87 % 
după cinci ani de la încheierea 
acestei perioade ( http://www.
ukbi.co.uk/resources/
business‑incubation.aspx ); 
raportul  2012 State of the 
Business Incubation Industry . 
Asociația Națională a Incubatoa ‑
relor de Afaceri din Statele Unite 
(National Business Incubation 
Association  – NBIA) a raportat că 
rata de supraviețuire după 
cinci ani a fost de 87 %.
5 A se vedea punctul 14.
08 Introducere
05 
Trei faze tipice de incubare sunt iden ‑
tificate în documentul Smart Guide to 
Innovation‑Based Incubators (IBI)  (Ghidul 
inteligent pentru incubatoarele bazate 
pe inovare) publicat de Comisia Europea ‑
nă6. În graficul 1 , sunt indicate exemple 
de activități desfășurate în cursul fiecăre ‑
ia dintre aceste faze.
(a) Preincubarea. Această etapă cuprin ‑
de activități care vizează sprijinirea 
potențialilor antreprenori în elabo ‑
rarea ideilor de afaceri, a modelelor 
de afaceri și a planurilor de afaceri. 
Obiectivul este de a spori șansele an ‑
treprenorilor de a putea pune bazele 
unei afaceri în mod eficace, precum și 
de a trece cu succes la etapa efectivă 
de înființare a acesteia. Serviciile care 
sunt prestate, de regulă, în această 
etapă constau într‑o primă evaluare 
a ideii de afacere și în îndrumarea 
individuală cu privire la toate aspec ‑
tele legate de pregătirea unui plan de 
afaceri.
(b) Incubarea. Această etapă începe oda ‑
tă cu înființarea efectivă a IMM‑ului 
și se termină în momentul în care 
întreprinderea devine autonomă și 
pregătită să funcționeze independent 
pe piața liberă. Etapa durează în jur 
de trei ani. În acest timp, incubato ‑
rul oferă acces la finanțare, formare și îndrumare pentru antreprenori, 
precum și la rețele de parteneri teh ‑
nologici și comerciali potențiali, spații 
pentru birouri și, în unele cazuri, 
acces la laboratoare complet echipa ‑
te, la ateliere de lucru și la instalații 
pentru producția de prototipuri. Incu ‑
barea fizică (societățile sunt prezente 
în mod fizic în cadrul incubatorului) 
este importantă în anumite sectoare 
economice (de exemplu, sectorul 
biotehnologiei și al materialelor avan ‑
sate). Cu toate acestea, în anumite 
sectoare (de exemplu, în domeniul 
serviciilor de dezvoltare de software), 
incubarea virtuală poate fi, de aseme ‑
nea, o soluție eficace.
(c) Postincubarea. Această etapă cu ‑
prinde activitățile desfășurate atunci 
când o societate a devenit indepen ‑
dentă din punct de vedere financiar 
și operațional și este capabilă să 
își continue operațiunile fără spri ‑
jin extern. Este posibil ca IMM‑ul 
respectiv să aibă în continuare nevoie 
de diverse servicii, cum ar fi măsuri 
destinate să sporească nivelul vân ‑
zărilor, să îmbunătățească procesele 
de producție prin metode precum 
internaționalizarea sau să introducă 
produse/servicii inovative.
Prezentare schematică a celor trei etape ale procesului de incubareGraficul 1
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza Ghidului inteligent publicat de Comisie.Preincubare Incubare Postincubare
 ο Evaluarea inovației
 ο Întocmirea planului de afaceri
 ο Formare profesională ο Acces la finanțare
 ο Îndrumare, consiliere și formare
 ο Găzduire fizică, laboratoare și ateliere
 ο Comercializare
 ο Planificare aprofundată a afacerii
 ο Asociere de parteneri de afaceri ο Dezvoltarea afacerii
 ο Internaționalizare
 ο Concentrarea geografică a mai 
multor societăți din același domeniu 
(clustering)
 ο Stabilirea de contacte
Idee de afacere Întreprindere nou-înființată IMM sustenabil6 Comisia Europeană, 
februarie 2010 ( http://
ec.europa.eu/regional_policy/
sources/docoffic/2007/
working/innovation_
incubator.pdf ).
09 Introducere
Cum sprijină Fondul 
european de dezvoltare 
regională (FEDER) 
incubatoarele de afaceri?
06 
Alături de convergența regională și 
de cooperarea teritorială europeană, 
creșterea competitivității și a ocupării 
forței de muncă la nivel regional repre ‑
zintă principalele obiective ale politicii 
de coeziune a UE. În practică, fondurile 
structurale, în special Fondul european 
de dezvoltare regională (FEDER), consti ‑
tuie principalele surse de finanțare din 
partea UE pentru programele prin care 
sunt sprijinite IMM‑urile.
07 
Fondurile structurale sunt progra ‑
mate pentru o perioadă de șapte ani, 
iar bugetul aferent este planificat tot 
pentru aceeași perioadă. Bugetul total 
al fondurilor structurale pentru perioa ‑
da de programare 2000 ‑2006 a fost de 
aproximativ 225 de miliarde de euro; 
pentru perioada 2007 ‑2013, bugetul total 
a fost în jur de 345 de miliarde de euro. 
Fondurile alocate sprijinirii IMM‑urilor 
s‑au ridicat la 23, respectiv, 15 miliarde 
de euro. Nu există cifre disponibile cu 
privire la sumele care au fost alocate în 
mod special înființării de incubatoare de 
afaceri.
08 
Fondurile structurale fac obiectul ges ‑
tiunii partajate. Responsabilitatea de 
ansamblu pentru gestionarea fondurilor 
structurale revine Comisiei. Pentru a se 
achita de această responsabilitate, Co ‑
misia evaluează funcționarea sistemelor 
naționale de gestiune și aprobă progra ‑
mele operaționale. Măsurile definite în 
programele operaționale și, în special, 
selecția proiectelor sunt puse în aplicare 
de către organismele de la nivelul state ‑
lor membre.09 
În scopul prezentului raport, derularea 
proiectelor care vizează incubatoarele 
de afaceri și care sunt cofinanțate de 
FEDER poate fi împărțită în două faze 
distincte:
Faza I: Înființarea  
Această fază demarează în momentul 
semnării contractului de finanțare. 
Managerul de proiect începe apoi să ela ‑
boreze planurile pentru construcția (sau 
reamenajarea) spațiilor care vor găzdui 
incubatorul și să planifice achiziția echi ‑
pamentelor necesare. Faza se încheie 
atunci când incubatorul este dotat cu 
echipamentele necesare, întregul per ‑
sonal aferent este angajat și incubatorul 
este pregătit pentru a funcționa efectiv 
și când investiția a fost definitivată din 
punct de vedere juridic și financiar. 
Incubatorul este, în acest moment, pre ‑
gătit pentru a găzdui primii săi „chiriași” 
(clienții). Această fază durează, în gene ‑
ral, până la doi ani.
Faza a II-a: Funcționarea  
Această fază începe atunci când sunt 
admiși primii clienți ai incubatorului și 
este demarat procesul de incubare și 
durează până la sfârșitul perioadei de 
sustenabilitate (cu alte cuvinte, până 
când condițiile contractului de finanțare 
nu mai obligă administratorul proiectu ‑
lui să mențină rezultatele acestuia sau 
să dețină active în scopul activității de 
incubare). În cazul proiectelor care au 
făcut obiectul auditului, această fază s‑a 
încheiat după cinci ani de la semnarea 
contractului de finanțare și a durat, de 
regulă, aproximativ trei ani de la încheie ‑
rea fazei I.
10
 Sfera și obiectivele 
auditului
10 
Obiectivul principal al auditului a fost 
acela de a evalua dacă instalațiile aferen ‑
te incubatoarelor de afaceri cofinanțate 
de Fondul european de dezvoltare 
regională (FEDER) au sprijinit cu succes 
întreprinderile nou‑înființate (societățile 
de tip start‑up ) ce aveau un potențial 
mare de dezvoltare. Curtea a formulat 
următoarele trei întrebări de audit, fieca ‑
re dintre ele vizând un nivel de gestiune 
diferit:
(a) Au aplicat beneficiarii bune practici 
la înființarea și operarea incubatoa ‑
relor de afaceri?
(b) Au instituit organismele responsabi ‑
le de gestionarea FEDER7 mecanisme 
eficace pentru a selecta cele mai 
adecvate incubatoare în vederea 
acordării sprijinului financiar și pen ‑
tru a asigura funcționarea cu succes 
a acestora?
(c) A luat Comisia măsuri corespunză ‑
toare pentru a maximiza impactul 
pe care îl are sprijinul FEDER asupra 
incubatoarelor cofinanțate?
11 
Auditul s‑a desfășurat la sediul Comisiei 
Europene și în cele patru state membre 
care alocaseră cele mai mari sume din 
finanțarea FEDER pentru înființarea de 
incubatoare de afaceri (Republica Cehă, 
Spania, Polonia și Regatul Unit). Pe baza 
unei analize a listelor de proiecte (care 
a fost realizată în lipsa unor cifre oficia ‑
le, după cum este descris la punctul 7), 
Curtea estimează că, în cele patru state 
membre vizitate, au fost alocate fon ‑
duri în valoare de 1,2 miliarde de euro 
acțiunilor care contribuie la înființarea 
de incubatoare, în perioada 2000 ‑2013.12 
Curtea a efectuat audituri la fața locului 
pentru un eșantion de 27 de incubatoare 
(a se vedea anexa ) care au beneficiat 
de sprijin în cadrul FEDER în perioada 
de programare 2000 ‑2006 și care au 
funcționat în mod continuu cel puțin 
trei ani. Curtea a examinat toate as ‑
pectele operațiunilor desfășurate de 
incubatoare, de la deciziile de planificare 
care au stat la baza construcției lor la 
practicile și procedurile pe care acestea 
le instituiseră. Costul total mediu al pro ‑
iectelor individuale era de 6,1 milioane 
de euro. Contribuțiile din fonduri publice 
au acoperit în medie 82 % din această 
sumă: 42 % din costul total mediu a fost 
acoperit de FEDER (un total de 70 de mi ‑
lioane de euro); restul de 40 % a fost 
acoperit de către statele membre.
13 
Curtea a evaluat, de asemenea, sistemele 
de gestiune care fuseseră implementate 
de cele șase autorități de management 
responsabile de aceste 27 de incuba ‑
toare. Evaluarea s‑a axat pe procesul 
de selecție a proiectelor, pe condițiile 
prevăzute în contractele de finanțare, 
precum și pe modul în care a fost mo ‑
nitorizată ulterior respectarea acestor 
condiții pentru a se asigura îndeplinirea 
obiectivelor contractuale.
14 
Standardele utilizate drept criterii de au ‑
dit sunt bazate pe bunele practici descri ‑
se în Ghidul inteligent publicat de către 
Comisia Europeană și în alte documente 
de specialitate care au fost publicate pe 
această temă8.7 De exemplu, autoritățile de 
management și organismele 
intermediare.
8 Asociația Națională 
a Incubatoarelor de Afaceri, 
Best practices in action – 
Guidelines for Implementing 
First‑Class Business Incubation 
Programs  (Cele mai bune 
practici în acțiune – Orientări 
pentru punerea în aplicare 
a unor programe de primă 
clasă privind incubarea de 
afaceri), ediția a 2 ‑a, 2010.  
Comisia Europeană, 
Benchmarking of Business 
Incubators (Stabilirea de 
etaloane pentru incubatoarele 
de afaceri), februarie 2002.
11 Sfera și obiectivele auditului
15 
O parte integrantă a auditului a constat 
într‑un exercițiu de evaluare compa ‑
rativă, care a presupus colectarea de 
cifre și indicatori‑cheie pentru a evalua 
performanța și eficiența operațiunilor 
desfășurate de incubatoarele selectate 
care beneficiaseră de sprijin în cadrul 
FEDER. În total, 49 de incubatoare9 (a 
se vedea anexa ) din cele patru state 
membre vizitate, precum și din Italia și 
Germania – două state membre care alo ‑
caseră, de asemenea, sume semnificative 
de cofinanțare din partea UE pentru 
înființarea și funcționarea incubatoare ‑
lor de afaceri – au prezentat informații 
detaliate cu privire la activitatea lor 
operațională și la situația lor financiară.
16 
Cele 49 de incubatoare cofinanțate 
de FEDER și cuprinse în eșantion au 
fost comparate cu un set de criterii de 
referință bazate pe rezultatele obținute 
de cele 65 de incubatoare care au primit 
certificarea EC‑BIC10, care făceau parte 
din Rețeaua europeană a centrelor de 
inovare și de dezvoltare a afacerilor 
(EBN)11 și care au pus, prin urmare, în 
aplicare cele mai bune practici recu ‑
noscute de Comisie, în cele șase state 
membre selectate. Aceste 65 de incuba ‑
toare sunt denumite în prezentul raport 
„incubatoare de referință”.
17 
Probele de audit au fost colectate în 
cadrul unor interviuri desfășurate cu 
personalul Comisiei și cu funcționari din 
statele membre, precum și cu manageri 
de proiect. S‑au examinat, de aseme ‑
nea, documente obținute din partea 
autorităților UE și a celor naționale, 
precum și din partea reprezentanților 
incubatoarelor de afaceri.9 Incubatoarele auditate la fața 
locului (21), precum și o serie 
de alte incubatoare 
cofinanțate de FEDER (28).
10 Pentru a i se acorda marca 
EC‑BIC, un incubator trebuie să 
treacă printr‑un proces de 
acreditare care garantează 
conformitatea cu criteriile de 
etichetare EC‑BIC.
11 EBN este o asociație 
europeană neguvernamentală 
formată din aproximativ 
200 de incubatoare de afaceri. 
Este singura organizație care 
are dreptul de a certifica 
incubatoarele prin acordarea 
etichetei de calitate EC‑BIC și 
care este recunoscută de 
Comisia Europeană.
12
 Observații
18 
Această secțiune începe cu o evaluare 
a performanței incubatoarelor de afaceri 
auditate și se continuă cu descrierea 
observațiilor care decurg în urma cerce ‑
tării fiecăreia dintre cele trei întrebări de 
audit ale Curții.
Calitatea infrastructurii 
a fost în general bună, 
însă nivelul de 
performanță al incubatoa -
relor s -a situat sub nivelul 
așteptărilor
19 
Curtea a evaluat performanța incubatoa ‑
relor cofinanțate de FEDER și selectate în 
scopul auditului din două perspective: 
procesul de construire și de echipare sau 
de reamenajare a acestora (realizările) și 
rezultatele pe care le‑au obținut incuba ‑
toarele respective. Aceste două dimensi ‑
uni corespund în mod aproximativ celor 
două faze de implementare a proiectelor 
privind incubatoarele de afaceri, descrise 
la punctul 9.În majoritatea cazurilor, 
instalațiile aferente incuba -
toarelor de afaceri erau bine 
adaptate cerințelor și erau 
construite și echipate con -
form planificării
20 
Curtea consideră că spațiul fizic oferit de 
un incubator este deosebit de important 
pentru anumite sectoare cu un potențial 
mare de dezvoltare (cum ar fi biotehno ‑
logia, materialele avansate), care depind 
de echipamente pe care societățile în 
cauză nu și le‑ar putea permite dacă nu 
ar fi puse la dispoziție de incubator. Incu ‑
batoarele de afaceri ar trebui să fie con ‑
cepute astfel încât să furnizeze un spațiu 
de lucru și de reuniune agreabil, dotat 
cu echipamente de uz general pentru 
birouri și pentru comunicații. Este, de 
asemenea, important să se creeze spații 
de agrement comune pentru a‑i încuraja 
pe „chiriași” să se integreze și pentru 
a profita la maximum de potențialul de 
colaborare și de schimbul liber de idei.FotografieClădirea „Delta” din parcul tehnologic Wrocław, cofinanțată de FEDER
În majoritatea cazurilor, proiectele auditate care au vizat crearea de incubatoare și care au fost finanțate de 
FEDER au oferit condiții de muncă bine adaptate.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană. Arhitect: Anna Kościuk. 
13 Observații
21 
Marea majoritate a incubatoarelor 
vizitate ofereau spații de lucru atractive 
pentru clienții lor. Tipul instalațiilor care 
au făcut obiectul auditului a variat de la 
simple clădiri de birouri la laboratoare 
complet echipate. Per ansamblu, 23 din 
27 de incubatoare ofereau condiții de 
muncă care erau adaptate la nevoile 
individuale ale IMM‑urilor găzduite și 
încurajau colaborarea. La amenajarea 
spațiului fizic, incubatoarele au ținut 
cont de importanța pe care o prezintă 
stabilirea de contacte, în sensul că au 
pus la dispoziția societăților găzduite 
un spațiu de socializare unde această 
relaționare spontană putea avea loc.
22 
Evaluarea de către Curte a acestei faze 
a acoperit, de asemenea, procesul de 
planificare și de construire a instalațiilor 
auditate. Toate incubatoarele fuse ‑
seră construite în conformitate cu 
documentațiile de planificare, care, în 
23 din 27 de cazuri, conțineau informații 
detaliate cu privire la caracteristicile 
vizate ale clădirii și care prevedeau 
programe prestabilite pentru lucrările 
de construcție. Majoritatea clădirilor în 
care urmau să funcționeze incubatoarele 
(23 din 27) fuseseră construite conform 
cerințelor stabilite în aceste planuri, 
însă, doar pentru 15 din 27, finalizarea 
construcției s‑a încadrat în termenul sta ‑
bilit în cererea de finanțare a proiectului.23 
Curtea nu a detectat depășiri majore de 
costuri, iar 20 din 27 de proiecte fuseseră 
finalizate fără ca bugetul planificat să 
fie depășit. Atunci când s‑au înregistrat 
costuri mai mari decât cele prevăzute, 
diferența a fost suportată din resursele 
proprii ale solicitanților, neavând astfel 
niciun efect asupra bugetului UE.
În comparație cu incubatoa -
rele de referință, incubatoa -
rele de afaceri auditate au 
fost mai puțin eficace
24 
Curtea a evaluat dacă proiectele privind 
incubatoarele de afaceri au fost efica ‑
ce și eficiente în faza a II ‑a, măsurând 
activitatea lor operațională și examinând 
rezultatele acestora în raport cu obiecti ‑
vele lor principale:
(a) numărul de planuri de afaceri întoc ‑
mite cu sprijinul incubatorului;
(b) numărul de întreprinderi 
nou‑înființate  care au trecut prin 
procesul de incubare;
(c) numărul de locuri de muncă create.
25 
În cursul perioadei de referință, un 
incubator auditat a contribuit, în medie, 
la întocmirea a 20 de planuri de afa ‑
ceri. Aceasta a condus la înființarea 
a 15 societăți start‑up  și la crearea unui 
număr de 27 de locuri noi de muncă. În 
medie, 164 de persoane au fost angajate 
în fiecare dintre incubatoarele auditate 
pe parcursul perioadei de referință; cu 
toate acestea, doar un mic procent din 
acest număr era atribuibil întreprinderi ‑
lor nou‑înființate.
14 Observații
26 
Eficacitatea incubatoarelor de referință 
certificate EC‑BIC, care aveau o dimensi ‑
une comparabilă cu a celor auditate de 
Curte, a fost mult mai mare. În medie, 
un incubator de referință contribuise 
la elaborarea a 101 planuri de afaceri și 
oferise sprijin pentru înființarea unui nu ‑
măr de 65 de societăți start‑up  în cursul 
perioadei de referință; acest lucru a dus 
la crearea a 147 de noi locuri de muncă. 
Sprijinul acordat întreprinderilor dincolo 
de sfera de incubare fizică (furnizarea 
de servicii de preincubare și de incuba ‑
re virtuală antreprenorilor) contribuise 
la această rată ridicată de înființare de societăți start‑up . Valoarea incubării 
virtuale este demonstrată de faptul că 
numărul societăților start‑up  create de 
incubatoarele de referință depășește în 
mod considerabil numărul de „chiriași” 
al acestora. În tabel  sunt prezentate date 
detaliate cu privire la eficacitatea ambe ‑
lor grupuri de incubatoare.
Rezultatele obținute în medie de către incubatoarele de afaceri
În comparație cu incubatoarele de referință, incubatoarele finanțate de FEDER care au fost auditate au fost 
mai puțin eficace.Tabel
Media pentru
Incubatoarele finanțate de FEDER și 
auditateIncubatoarele de 
referință
Activități în perioada de preincubare
Solicitări primite referitoare la sprijinul pe care îl oferă incubatoarele 92 738
Planuri de afaceri întocmite 20 101
Proiecte de înființare de întreprinderi 19 91
Activități în perioada de incubare
Întreprinderi nou-înființate (inclusiv societăți nerezidente) 15 65
Locuri de muncă create în întreprinderile nou-înființate 27 147
Locuri de muncă create per întreprindere nou-înființată 1,8 2,3
Totalitatea firmelor rezidente incubate 26 35
Numărul de persoane angajate de totalitatea firmelor rezidente incubate 164 166
Angajați per firmă rezidentă incubată 6,4 4,7
Activități în perioada de postincubare
IMM-uri existente sprijinite 54 168
Locuri de muncă create în IMM-uri în perioada de postincubare 20 49
Locuri de muncă create per IMM în perioada de postincubare 0,4 0,3
Sursa: Date rezultate în urma evaluării comparative realizate de Curtea de Conturi Europeană pentru 2011.
15 Observații
27 
Pentru a evalua eficiența, aceste rezulta ‑
te au fost apoi examinate din punctul de 
vedere al nivelului de resurse care fuse ‑
seră utilizate pentru obținerea lor (cos ‑
turile operaționale și costurile aferente 
personalului angajat). Rezultatul acestei 
măsurători a fost comparat cu rezultatele 
obținute de incubatoarele de referință 
certificate EC‑BIC. Graficul 2  prezintă 
informații mai detaliate în acest sens. 
De exemplu, incubatoarele auditate au 
produs, în medie, 5,3 locuri de muncă 
la 100 000 de euro reprezentând costuri 
operaționale, în comparație cu 9,6 locuri 
de muncă în cazul incubatoarelor de 
referință, ceea ce înseamnă un cost de 
aproximativ 18 000 de euro per loc de muncă, în comparație cu 10 400 de euro 
per loc de muncă produs de incu ‑
batoarele de referință. Diferențe de 
o amploare similară între incubatoarele 
auditate de către Curte și incubatoarele 
de referință certificate EC‑BIC există și în 
ceea ce privește costul per plan de afa ‑
ceri creat și costul per întreprindere nou 
creată. Se pot trage concluzii similare 
atunci când se ia în considerare ca bază 
de calcul numărul de salariați angajați de 
către incubator.
Eficiența operațiunilor desfășurate de incubatoare – rezultatele pentru 2011
În comparație cu incubatoarele de referință, incubatoarele de afaceri auditate au fost mai puțin eficiente.Graficul 2 12,00
Planuri
de afaceriÎntreprinderi
nou-înﬁinţate
(societăţi de
tip start-up)Locuri
de muncăPlanuri
de afaceriÎntreprinderi
nou-înﬁinţate
(societăţi de
tip start-up)Locuri
de muncă2,244,89
1,753,115,319,60
1,735,27
1,353,354,0910,35
10,00
8,00
6,00
4,00
2,00
0,00Incubatoare auditate
Incubatoare de referinţă
create per cost operaţional în cuantum de 100 000 de euro create per membru de personal angajat de incubatoare
Sursa:  Date rezultate în urma evaluării comparative realizate de Curtea de Conturi Europeană pentru 2011.
16 Observații
28 
Majoritatea incubatoarelor finanțate 
de FEDER care au fost auditate nu 
începuseră să își deruleze activitatea 
decât de puțin timp, iar această lipsă de 
experiență a reprezentat, fără îndoială, 
un obstacol în calea eficienței lor. Cu 
toate acestea, amploarea diferenței 
dintre cele două grupuri de incubatoare 
demonstrează performanța relativ slabă 
a incubatoarelor cofinanțate prin FEDER 
și auditate de Curte. În continuare, 
urmându‑se structura celor trei întrebări 
de audit formulate la punctul 10, sunt 
dezbătute diversele motive care este 
posibil să fi dus la această situație.
Incubatoarele finanțate 
de FEDER care au fost 
auditate nu au utilizat 
în mod suficient bunele 
practici existente în acest 
domeniu
29 
Un incubator de afaceri este un sistem 
complex al cărui succes depinde de fac ‑
tori externi, cum ar fi situația macroeco ‑
nomică, sistemul juridic în care incuba ‑
torul își desfășoară activitatea și cultura 
antreprenorială din țara în care acesta 
este situat. Cu toate acestea, practicile 
interne pot avea și ele o influență asupra 
succesului unui incubator.
30 
Recunoscând acest fapt, Curtea a exa ‑
minat calitatea și relevanța practicilor și 
a procedurilor implementate de incuba ‑
toarele auditate în patru domenii:
(a) planificarea activității lor interne;
(b) relevanța serviciilor furnizate 
clienților lor;
(c) sistemele pe care le‑au utilizat pen ‑
tru monitorizarea clienților și
(d) modelele lor de afaceri.La momentul înființării incu -
batoarelor de afaceri, nu s -a 
acordat suficientă atenție 
eficacității funcțiilor lor de 
consultanță în afaceri
31 
Curtea consideră că misiunea și obiecti ‑
vele unui incubator de afaceri ar trebui 
să fie definite în mod clar încă de la înce ‑
put. Operațiunile sale viitoare ar trebui 
să fie prezentate cu exactitate într‑un 
plan de afaceri. Acest plan ar trebui să in ‑
cludă informații referitoare la activitățile 
principale de consultanță în afaceri ale 
incubatorului, precum și detalii cu privire 
la resursele umane și resursele materia ‑ 
le necesare pentru ca incubatorul să 
îndeplinească cu succes obiectivele sale 
legate de incubare. Planul ar trebui să 
includă, în egală măsură, detalii privind 
condițiile create pentru stabilirea de 
contacte.
32 
Deși 22 din 27 de incubatoare auditate 
pregătiseră un plan de afaceri în confor ‑
mitate cu obligațiile formale care decurg 
din legislația care reglementează spriji ‑
nul FEDER12, doar jumătate dintre acestea 
au inclus detalii cu privire la activitatea 
lor și la obiectivele lor orientate spre 
rezultate.12 În celelalte cinci cazuri, nu 
exista nicio obligație legală 
care să prevadă întocmirea 
unui plan de afaceri.
17 Observații
33 
În urma unei analize a documentelor de 
planificare a activității incubatoarelor, 
s‑au constatat deficiențe care afectau 
o serie de factori esențiali pentru buna 
funcționare a unui incubator de afaceri. 
Cel mai frecvent lipseau descrierile 
programelor de incubare; resursele care 
urmau să fie alocate pentru procesele de 
incubare (de exemplu, personal calificat) 
nu fuseseră specificate; sau informațiile 
cu privire la costul activităților de incu ‑
bare fie erau incomplete, fie lipseau cu 
desăvârșire. În lipsa acestor informații 
esențiale, nu se poate realiza o evalua ‑ 
re fiabilă a sustenabilității economice 
viitoare a unui incubator.
34 
Cea mai mare parte a obiectivelor 
numeroase incluse în documentele de 
planificare se refereau la instalațiile în 
sine ale incubatoarelor, în loc să fie axate 
pe activitățile pe care acestea urmau să 
le desfășoare efectiv. Prin urmare, nu s‑a 
acordat o atenție suficientă importanței 
și rezultatelor proceselor de incuba ‑
re. Această înclinare a balanței înspre 
obiectivele de natură fizică (de exemplu, 
construcții și echipamente) a dus la acor ‑
darea unei priorități nejustificate obiecti ‑
velor din faza de construcție (faza I), în 
loc să se pună accentul pe realizarea 
obiectivelor fundamentale ale activității 
de incubare (faza a II ‑a).Serviciile de incubare 
erau doar vag corelate cu 
necesitățile clienților
35 
Curtea consideră că activitatea de bază 
a oricărui incubator de afaceri este furni ‑
zarea de servicii de consultanță în afaceri 
clienților săi. Antreprenorilor le pot fi 
oferite o gamă largă de servicii13, printre 
care se numără închirierea de spațiu 
fizic, îndrumare, formare, consultanță 
în diverse domenii, oportunități pentru 
stabilirea de contacte, acces la finanțare 
și multe alte aspecte. Cu toate acestea, 
dacă se dorește obținerea cu eficacitate 
a rezultatelor scontate, sprijinul aferent 
incubării nu poate fi oferit doar sub for ‑
ma unei simple liste de servicii disponi ‑
bile. Cele mai eficace incubatoare aplică 
o abordare individualizată, oferind un 
program de incubare adaptat la specifi ‑
cul fiecărei întreprinderi, în combinație 
cu alte inițiative de sprijin antreprenorial 
(precum cursuri susținute de vorbitori 
invitați) menite să pregătească IMM‑urile 
nou‑înființate să își desfășoare activita ‑
tea pe piața liberă.
Servicii oferite
36 
În incubatoarele auditate, sprijinul 
acordat societăților găzduite a fost, în 
general14, sub formă de subvenționare 
a spațiului pentru birouri (sprijin oferit 
de 94 % din incubatoare). Alături de 
această ofertă de spațiu, au fost furniza ‑
te, de asemenea, gratuit sau în schimbul 
unui preț redus „servicii soft ” (servicii 
necorporale). Acestea au inclus cel mai 
des servicii de îndrumare, cursuri de 
formare și sprijin în domeniul juridic, în 
marketing, în contabilitate și în domeniul 
drepturilor de proprietate intelectuală.13 Raportul State of the Business 
Incubation Industry , întocmit 
de Asociația Națională 
a Incubatoarelor de Afaceri din 
Statele Unite în 2006, 
identifică 33 de servicii 
distincte care pot fi oferite 
societăților‑client de către 
incubatoarele de afaceri.
14 În Regatul Unit, nu erau, de 
regulă, oferite servicii de 
închiriere la prețuri reduse.
18 Observații
37 
Graficul 3  prezintă gama de servicii 
oferite de incubatoarele finanțate de FE ‑
DER și auditate de Curte, în comparație 
cu gama de servicii relevante oferite de 
incubatoarele din populația de referință 
certificată EC‑BIC. S‑a observat în spe ‑
cial că doar 53 % din incubatoare erau 
capabile să ofere consiliere cu privire 
la planificarea financiară și la finanțare. 
Această situație constituie un motiv de 
îngrijorare, deoarece, în condițiile în care 
accesul insuficient la finanțare este re ‑
cunoscut ca fiind un obstacol important 
în calea dezvoltării IMM‑urilor15, faptul 
că incubatoarele nu au oferit consiliere 
financiară nu a contribuit la atenuarea 
acestei probleme. Acest fapt a afectat în mod negativ percepția generală 
a clienților și a potențialilor clienți cu 
privire la utilitatea sprijinului oferit de 
incubatoare societăților găzduite.
Tipul și frecvența principalelor servicii oferite de incubatoarele finanțate de FEDER 
care au făcut obiectul auditului
Incubatoarele finanțate de FEDER și auditate de Curte oferă o gamă mai limitată de servicii.Graficul 3
Sursa:  Date rezultate în urma evaluării comparative realizate de Curtea de Conturi Europeană pentru 2011.Sprijin în elaborarea modelelor de afaceriSprijin în evaluarea
competen/uni021Belor
antreprenorialeSprijin în analiza riscurilorServicii destinate înterprinderilor nou-în/f_iin/uni021Bate
Predarea de cursuri de formare
Evaluarea necesită/uni021Bilor 
de formare profesională
Închiriere de spa/uni021Biu
în incubatoare
Sprijin în atragerea de fonduri
Sprijin în plani/f_icare /f_inanciară94 %
80 % 53 %
76 %78 %51 %41 %69 %67 %
71 %90 %
Incubatoare auditate
Incubatoare de referin/uni021BăIdenti/f_icarea clien/uni021Bilor-/uni021Bintă
Sprijin în plani/f_icarea afacerii100 %
90 %
80 %70 %60 %50 %40 %30 %20 %
10 %
0 %15 The SME Financing Gap, 
Volume I, Theory And Evidence 
(Deficitul de finanțare pentru 
întreprinderi, volumul I, Teorie 
și dovezi), Organizația pentru 
Cooperare și Dezvoltare 
Economică ( http://ec.europa.
eu/enterprise/newsroom/
cf/_getdocument.
cfm?doc_id=624 ).
19 Observații
Programele de incubare
38 
În cursul auditului, Curtea a observat 
că gama relativ limitată de servicii 
oferite de incubatoarele auditate era 
o consecință directă a abordării avute de 
acestea referitor la incubare. În general, 
incubatoarele cofinanțate de FEDER 
nu erau direct implicate în dezvoltarea 
afacerilor clienților lor și nu lucrau în 
mod activ cu societățile găzduite pentru 
a identifica și a stabili obiectivele de 
afaceri ale acestora. Incubatoarele nu 
cereau societăților găzduite să colabo ‑
reze îndeaproape cu ele în acest mod; în 
ceea ce le privește, societățile găzduite 
adesea nu considerau că ar avea vreun 
beneficiu în comunicarea unor date 
comerciale sensibile, arătându‑se, prin 
urmare, reticente în acest sens.
39 
Cazurile de programe de incubare struc ‑
turate și cuprinzătoare, care să implice 
o cooperare strânsă între incubatoare 
și clienții lor, erau rare. Doar 4 din 27 de 
incubatoare auditate procedau în mod 
sistematic la elaborarea unui program de 
incubare cuprinzător împreună cu fieca ‑
re client, în care să definească obiective ‑
le specifice în materie de performanță și 
de dezvoltare. Doar 6 din 27 de incuba ‑
toare auditate au făcut obiectul unor 
audituri ale calității, menite să amelio ‑ 
reze calitatea globală a serviciilor de 
incubare.40 
Acest nivel limitat de cooperare a con ‑
dus la un sentiment de „izolare” față 
de incubator și a avut, de asemenea, 
un efect negativ asupra dezvoltării de 
către „chiriași” a unui sentiment de 
apartenență la o comunitate, ceea ce 
nu a facilitat crearea unei sinergii între 
aceștia.
Competențele personalului
41 
Lipsa unei culturi de cooperare intensi ‑
vă între incubatoare și clienți s‑a tradus 
prin faptul că personalul incubatorului 
nu era în niciun fel motivat să pose ‑
de sau să dobândească competențe 
specifice și expertiză care să îi permită 
să asiste societățile găzduite într‑un 
mod mai eficace. Lipsa de competențe 
care a rezultat în acest fel a însemnat că 
personalul incubatorului nu era capabil 
să ia măsuri în vederea unei implicări mai 
eficace în relația cu societățile găzduite, 
creându‑se astfel un cerc vicios. Gama 
de competențe și de expertiză deținută 
de personalul incubatoarelor a fost mai 
puțin extinsă în cazul incubatoarelor 
auditate în comparație cu incubatoa ‑
rele de referință, astfel cum se arată în 
graficul 4 .
42 
În special, doar un număr relativ mic 
de membri ai personalului care erau 
implicați în mod direct în activitățile 
de incubare de afaceri dețineau 
competențe care le permiteau să ofere 
întreprinderilor servicii de asistență mai 
specializată, cum ar fi expertiză specifică 
anumitor sectoare (39 %) sau asistență în 
ceea ce privește accesul la posibilitățile 
de finanțare (43 %).
20 Observații
43 
O consecință suplimentară a acestei 
lipse de cooperare a fost că incuba ‑
toarele dețineau informații structurate 
limitate cu privire la nevoile și realizările 
individuale ale societăților pe care le 
găzduiau.Preincubarea și incubarea virtuală
44 
Deficiențe la nivelul programelor și nive ‑
luri scăzute de implicare au fost detec ‑
tate și în alte două domenii importante 
ale activității incubatoarelor: sprijinul 
acordat în perioada de preincubare [a 
se vedea punctul 5 litera (a)] și incu ‑
barea virtuală (a se vedea punctul 46). 
Ambele servicii sunt furnizate clienților 
potențiali și clienților pentru care nu este 
necesar să fie amplasați fizic la sediul 
incubatorului.Comparație între principalele competențe și tipuri de expertiză disponibile în rândul 
personalului incubatoarelor
Gama de competențe și de expertiză deținută de personalul incubatoarelor a fost mai puțin extinsă în cazul 
incubatoarelor auditate.
Sursa:  Date rezultate în urma evaluării comparative realizate de Curtea de Conturi Europeană pentru 2011.Graficul 4
14 %49 %39 %55 %
35 %
43 %43 %39 %
22 %Crearea și sprijinirea IMM-urilor 
din industria tehnologiei de vârf
Expertiză speci/f_ică 
anumitor sectoare 
Acces la /f_inan/uni021BareIncubatoare de referin/uni021BăIncubatoare auditateCooperare interna/uni021Bională
Consiliere juridicăAlte forme de sprijin
Promovarea IMM-urilor sprijinite
Utilizare avansată  a tehnologiilor informa/uni021Biei 
și comunica/uni021Biilor în scopul dezvoltării IMM-urilorDezvoltarea resurselor umane90 %
80 %
70 %
60 %
50 %40 %30 %20 %10 %
0 %
21 Observații
45 
Furnizarea de sprijin intensiv în peri ‑
oada de preincubare antreprenorilor 
potențiali este importantă. În primul 
rând, incubatorul are în acest fel posi ‑
bilitatea de a dezvolta un ansamblu de 
clienți potențiali indiferent de localizarea 
lor geografică. Ea sporește, de aseme ‑
nea, implicarea incubatorului în relația 
cu comunitatea locală. Preincubarea 
necesită însă o investiție de timp semni ‑
ficativă din partea personalului incu ‑
batorului. Per ansamblu, 14 din 27 de 
incubatoare auditate nu au furnizat acest 
sprijin. Absența acestui serviciu a fost 
unul dintre motivele pentru care numă ‑
rul solicitărilor primite de incubatoare 
a fost mic, după cum se arată în tabel .
46 
Incubarea virtuală se referă la punerea 
la dispoziție de programe de incubare 
clienților care nu sunt amplasați la sediul 
incubatorului. Este un serviciu care 
sporește eficacitatea incubatoarelor (a se 
vedea punctul 26). Interesul de a benefi ‑
cia de acest tip de consultanță în afaceri 
depinde într‑o mare măsură de calitatea 
și eficacitatea programelor de incubare. 
Programele de incubare deficitare (a se 
vedea punctele 38 și 39) și gama limitată 
de servicii oferite au fost două motive 
principale care explică de ce numai 11 
din 27 de incubatoare auditate au furni ‑
zat servicii de incubare virtuală clienților 
situați în exteriorul incubatoarelor.Stabilirea de contacte și 
incubatoarele încorporate
47 
Incubatoarele auditate au înțeles în mod 
adecvat nevoia de a stabili contacte ( net‑
working ) și beneficiile pe care această 
activitate le poate aduce. Per ansamblu, 
19 din 27 de incubatoare încercaseră să 
construiască o rețea de părți interesa ‑
te conectate. Mai mult, aproape toate 
incubatoarele auditate aveau legături 
cu un partener local recunoscut sau 
erau integrate într‑un astfel de parte ‑
ner. Printre acești parteneri se numărau 
universități, organizații de sprijin pentru 
întreprinderi și autorități publice. Cu 
toate acestea, puține incubatoare stabili ‑
seră cu succes o rețea care să reunească 
toate tipurile de părți interesate (de 
exemplu, universități, lideri din sector 
și foste societăți‑client din etapa de 
postincubare).
48 
Incubatoarele ar trebui să joace un rol 
important în infrastructura de sprijin 
pentru întreprinderi a fiecărei regiuni. Cu 
toate acestea, doar 14 din 27 de incu ‑
batoare fuseseră consultate în trecut în 
cursul pregătirii strategiilor de inovare 
la nivel regional. Această cifră scăzu ‑
tă demonstrează indirect că valoarea 
incubatoarelor ca centre importante de 
sprijin pentru întreprinderi este adesea 
nerecunoscută.
22 Observații
Sistemele de monitorizare 
din cadrul incubatoarelor 
nu au furnizat informații de 
gestiune adecvate
49 
Curtea consideră că ar trebui instituit 
un sistem de monitorizare în fiecare 
incubator de afaceri. Acest sistem ar 
trebui să colecteze și să înregistreze 
statistici și alte informații relevante 
despre activitatea incubatorului și 
clienții săi. Obiectivul colectării acestor 
informații este de a evalua dacă resur ‑
sele au fost investite în mod eficace și 
eficient și dacă au contribuit la atingerea 
obiectivelor strategice. Aceste obiecti ‑
ve pot fi atinse doar atunci când pot fi 
extrase date referitoare la întreprinderi, 
sub formă de indicatori financiari și de 
activitate standardizați, atât din sistemul 
de gestiune al incubatorului, cât și de la 
societățile care au făcut obiectul proce ‑
sului de incubare.50 
Doar 15 din 27 de incubatoare introdu ‑
seseră un sistem prin care activitățile 
de incubare erau în mod regulat exami ‑
nate și înregistrate. Colectarea datelor 
de către celelalte incubatoare se limita 
la statisticile obligatorii care trebuiau 
compilate în baza normelor contabile 
și a reglementărilor fiscale. De multe 
ori, incubatoarele nu erau în măsură să 
furnizeze date financiare detaliate cu 
privire la valoarea ajutorului acordat 
fiecăruia dintre clienții lor. Acest lucru 
îngreunează și mai mult evaluarea în 
mod corespunzător a activității lor de 
incubare. Practica integrării datelor pri ‑
vind activitatea de afaceri a clienților cu 
datele de monitorizare ale incubatorului 
a fost și mai rar utilizată. Unele incuba ‑
toare nu colectau date de bază privind 
performanța deoarece nu aveau decât 
o putere limitată de a urmări dezvoltarea 
clienților lor. Doar 5 din 27 de incuba ‑
toare utilizau date privind performanța 
clienților lor pentru a îmbunătăți gestio ‑
narea instalațiilor și a serviciilor pe care 
le puneau la dispoziție. Un exemplu de 
incubator care a făcut acest lucru este 
menționat în caseta 2 .
Bune practici – Sistem de monitorizare integrat
Unul dintre cele mai de succes incubatoare auditate în Republica Cehă a monitorizat periodic performanța 
societăților găzduite, precum și relevanța și calitatea sprijinului oferit acestora. Pentru a realiza acest lucru, incu ‑
batorul dezvoltase un sistem de indicatori‑cheie de performanță care includeau informații exhaustive legate de 
activitatea incubatorului (de exemplu, numărul de sesiuni de formare organizate, numărul de conferințe oferite) și 
de performanța societăților găzduite (de exemplu, cifra de afaceri, numărul solicitărilor de înregistrare de brevete, 
numărul de locuri de muncă în echivalent normă întreagă create). Informațiile rezultate au fost utilizate de condu ‑
cere pentru a evalua eficacitatea programelor de incubare.Caseta 2
23 Observații
51 
Toate sistemele de monitorizare uti ‑
lizate de incubatoarele care au efec ‑
tuat măsurători ale activității lor au 
implicat indicatori de performanță. 
Totuși, aceste sisteme au fost definite 
în funcție de standardele stabilite de 
organizații recunoscute la nivel național 
sau internațional numai în 10 din 27 de 
cazuri16. Această lipsă de standardiza ‑
re a făcut și mai dificilă compararea 
performanței incubatoarelor individuale 
cu datele de referință disponibile sau 
evaluarea impactului acestora asupra 
economiei locale.
Sustenabilitatea financi -
ară a incubatoarelor nu era 
compatibilă cu obiectivul de 
a oferi servicii de incubare 
adecvate pentru idei de afa -
ceri pertinente
52 
Curtea consideră că un model de 
afaceri pertinent ar trebui să permită 
unui incubator să își atingă obiectivele 
strategice, ținând în același timp seama 
de constrângerile economice. Aceasta 
înseamnă că incubatorul trebuie să fie 
selectiv, în sensul că sprijinul și serviciile 
sale sunt furnizate unui grup‑țintă de 
„chiriași”. Numai acei antreprenori care 
sunt capabili să prezinte idei de afaceri 
inovatoare, competitive și fezabile ar 
trebui susținuți. Aceasta înseamnă că ar 
trebui să fie instituite criterii corespunză ‑
toare de admitere și că ar trebui să aibă 
loc o activitate de prospecție pentru a se 
asigura că există un număr suficient de 
candidați adecvați disponibili.53 
Activitatea de incubare nu este, de 
regulă, o activitate care să aducă profit: 
asistența și serviciile sunt furnizate 
gratuit sau la un preț al cărui nivel nu 
este suficient pentru a acoperi costu ‑
rile incubatorului. Din populația de 
27 de incubatoare care au făcut obiec ‑
tul auditului, numai 7 s‑au asigurat că 
sprijinul financiar oferit de către părțile 
interesate urma să fie disponibil în mod 
permanent. Un exemplu de un astfel de 
demers este descris în caseta 3 . În cazul 
celorlalte 20 de incubatoare, intenția era 
ca acestea să fie autonome din punct de 
vedere financiar, ceea ce le‑a obligat să 
se concentreze în mod excesiv pe latura 
financiară a obiectului lor de activitate.
54 
Prin urmare, incubatoarele auditate 
respective depindeau în mare măsură de 
veniturile generate intern de activitățile 
lor de incubare (în principal, din închirie ‑
rea spațiilor pentru birouri), care repre ‑
zentau 72 % din totalul veniturilor lor. În 
ceea ce privește populația de referință 
formată din incubatoare certificate 
EC‑BIC, activitățile de acest tip nu au ge ‑
nerat decât 34 % din venituri, restul fiind 
acoperit prin finanțare publică și privată.
55 
În vederea minimizării deficitului lor 
structural, incubatoarele auditate pen ‑
tru care continuarea finanțării nu era 
garantată au fost obligate să își reducă 
costurile și să își maximizeze veniturile. 
Reducerile de costuri au dus în mod 
inevitabil la scăderea nivelului de sprijin 
oferit și la elaborarea unor programe de 
incubare simplificate. O altă consecință 
a fost disponibilitatea mai redusă a resur ‑
selor pentru efectuarea activităților de 
prospecție. Întrucât închirierea de spații 
pentru birouri reprezenta principala sur ‑
să de venit, incubatoarele au încercat să 
valorifice la maximum acest aspect.16 Există diverse organizații care 
publică acest tip de informații. 
Printre ele se numără Rețeaua 
europeană a centrelor de 
inovare și de dezvoltare 
a afacerilor, Asociația 
Națională a Incubatoarelor de 
Afaceri din Statele Unite și 
Comisia Europeană.
24 Observații
56 
Numărul celor care doreau să fie admiși 
în incubatoare rareori depășea câțiva 
solicitanți pe lună, chiar și în cazul incu ‑
batoarelor celor mai aglomerate dintre 
cele auditate. În consecință, incubatoare ‑
le nu erau atât de motivate încât să intro ‑
ducă o procedură formală de admitere, 
prin care clienții potențiali să fie selectați 
pe baza unei examinări a nivelului de 
inovare și a potențialului de dezvoltare 
a ideilor lor de afaceri propuse. Doar 12 
din 27 de incubatoare auditate introdu ‑
seseră o astfel de procedură.
57 
Acest lucru a permis întreprinderilor cu 
un potențial de creștere mai scăzut să 
fie admise în incubator, diminuându‑se 
astfel eficiența cu care erau utilizate 
resursele incubatoarelor.
58 
Din cauza fondurilor insuficiente și a lip ‑
sei de finanțare externă (de exemplu, din 
partea unui acționar), 8 din 27 de incuba ‑
toare auditate au trebuit să își restrângă 
sfera sprijinului de incubare pe care îl 
ofereau după expirarea valabilității con ‑
tractului de finanțare încheiat în cadrul 
FEDER. În patru cazuri, acestea au aban ‑
donat complet activitatea de incubare, 
transformându‑se în simple complexe de 
birouri pentru activități comerciale, fără 
a mai avea vreo funcție de consultanță în 
afaceri. Criteriile de selecție deficiente și 
nestabilirea unor obiective de dezvoltare pentru societățile găzduite au avut un 
impact negativ asupra eficacității incu ‑
batoarelor auditate și au afectat eficiența 
globală a activităților de incubare.
Sistemele de gestiune ale 
FEDER nu erau axate pe 
eficiența serviciilor furni -
zate de incubatoarele de 
afaceri
59 
Aceste rezultate de audit, inclusiv datele 
de referință pe care s‑a bazat evaluarea 
comparativă, indică cu claritate faptul 
că modul în care incubatoarele auditate 
și‑au furnizat serviciile nu a fost suficient 
de eficient. Aceasta înseamnă că este de ‑
osebit de important să se examineze sis ‑
temele de gestiune care au fost instituite 
de către autoritățile de management 
pentru FEDER și care acoperă cheltuielile 
efectuate din fonduri publice. Evaluarea 
Curții s‑a axat pe două aspecte impor ‑
tante: modul în care fuseseră selectate 
proiectele care urmau să fie cofinanțate, 
precum și modul în care a fost asigurată 
sustenabilitatea operațiunilor lor.Bune practici – Sprijin financiar din partea organizației -mamă
În Spania, pentru a garanta stabilitatea operațiunilor și viabilitatea financiară, camerele de comerț – organizațiile 
care asigurau gestionarea incubatoarelor – se angajaseră în mod oficial să acopere ele însele orice deficit anual. 
Acest angajament oficial este o dovadă concretă a voinței părților interesate ale incubatoarelor de a participa la 
materializarea politicii de creare de întreprinderi, care este percepută ca o misiune publică ce concordă cu activita ‑
tea organizației‑mamă.Caseta 3
25 Observații
Procedura de selecție a incu -
batoarelor nu a avut suficient 
în vedere anumite elemente 
esențiale pentru activitatea 
de incubare
60 
Curtea consideră că modul în care 
autoritățile publice proiectează măsurile 
de sprijin ar trebui, în general, să țină 
cont de nevoile identificate în cadrul 
politicii lor privind întreprinderile și să 
asigure sustenabilitatea și o rentabilitate 
adecvată a fondurilor publice investite, 
aceasta însemnând noi IMM‑uri și noi 
locuri de muncă. În acest scop, proiec ‑
tele ar trebui să fie selectate pentru 
cofinanțare doar în cazul în care sustena ‑
bilitatea lor viitoare este asigurată.
61 
Cele două faze de implementare a pro ‑
iectelor vizând incubatoare de afaceri, 
descrise în partea de introducere (a se 
vedea punctul 9) se reflectă în proceduri ‑
le de gestiune aplicate de autoritățile de 
management pentru FEDER. FEDER este 
în principal utilizat pentru cofinanțarea 
investițiilor în infrastructura fizică în 
regiunile UE. Procesul de gestiune aplicat 
de către autoritățile de management este 
focalizat mai mult pe asigurarea predării 
în condiții de eficacitate a realizărilor 
fizice.
Evaluarea și selecția proiectelor
62 
În cazul incubatoarelor de afaceri, această 
abordare orientată spre realizări poate fi 
detectată mai întâi în etapa de selecție 
a proiectelor. În special, procesul de 
evaluare și de selecție a proiectelor nu 
a acordat o atenție suficientă anumitor 
elemente‑cheie ale activității de incuba ‑
re, care face parte din faza operațională 
(faza a II ‑a) a unui proiect.(a) Calificările membrilor persona ‑
lului. Procedura de selecție nu 
a reușit să evalueze în mod adecvat 
capacitatea profesională a mem ‑
brilor personalului responsabil de 
furnizarea serviciilor de incubare 
de afaceri. Curtea a observat, în 
special, că, într‑o treime din ca ‑
zuri, s‑a acordat cofinanțare unor 
proiecte pentru care nu s‑a putut 
demonstra că membrii persona ‑
lului aveau cunoștințele necesare 
sau experiență în domeniile vizate. 
În unele cazuri, această lipsă de 
expertiză specifică urma să fie re ‑
mediată prin proiecte suplimentare 
cofinanțate de FEDER.
(b) Servicii de incubare. Sfera și 
relevanța serviciilor de incubare 
care urmau să fie oferite, în special 
ale programelor de incubare, nu au 
fost evaluate în timpul procesului 
de aprobare a finanțărilor pentru 
incubatoarele de afaceri.
(c) Sustenabilitatea financiară. 
Solicitanții nu aveau obligația de 
a furniza informații detaliate nici 
cu privire la sfera serviciilor lor de 
consultanță în afaceri, nici cu privire 
la costurile sau la rezultatele pre ‑
conizate. Ei nu erau obligați nici să 
furnizeze informații cu privire la stra ‑
tegiile lor de a acoperi orice eventual 
deficit de finanțare a cheltuielilor lor 
de funcționare și de a garanta furni ‑
zarea în mod continuu a serviciilor 
de incubare.
(d) Impactul estimat al proiectelor. 
Beneficiile preconizate pentru 
economia regională nu au fost avute 
în vedere în cadrul procedurii de 
evaluare. La rândul ei, lipsa unor 
criterii de evaluare standardizate 
a dus la imposibilitatea de a evalua 
eficiența proiectelor planificate din 
punctul de vedere al costului per 
loc de muncă creat sau per IMM 
nou‑înființat.
26 Observații
Obiectivele și indicatorii proiectelor
63 
O parte dintre obiectivele proiectelor 
definite în cererea de finanțare erau 
cuantificate cu ajutorul unor indicatori 
și aveau atribuite niveluri‑țintă de atins. 
Indicatorii de realizare fuseseră utilizați 
în mod corespunzător. Numărul de metri 
pătrați de spațiu de birou construiți 
sau numărul de imprimante instalate 
sunt doar câteva exemple de astfel de 
indicatori.
64 
Cu toate acestea, niciuna dintre 
autoritățile de management vizitate nu 
utilizase un sistem de indicatori care să 
se bazeze pe un eventual set de orientări 
privind bunele practici emise de un grup 
național sau internațional de incubatoa ‑
re de afaceri cu experiență.
65 
Este deosebit de important ca indica ‑
torii să fie definiți cu exactitate atunci 
când sunt stabilite obiectivele pentru 
operațiunile de incubare (faza a II ‑a). În 
general, indicatorii au fost în mare parte 
definiți chiar de către solicitanți.
66 
Lipsa unei structuri în utilizarea indicato ‑
rilor pentru a stabili obiectivele specifice 
ale proiectelor și pentru a monitoriza ac ‑
tivitatea operațională a avut, de aseme ‑
nea, un impact asupra eficienței globale 
a cheltuielilor publice. Mai exact, atunci 
când au semnat contractele de finanțare, 
autoritățile de management nu au fost în 
măsură să garanteze că valoarea sprijinu ‑
lui FEDER sau nivelul de cofinanțare erau 
proporționale fie cu rezultatele pe care 
solicitantul preconiza să le obțină, fie cu 
impactul asupra inițiativelor antrepre ‑
noriale locale. Beneficiile acordării unei 
finanțări publice nu au fost cuantificate 
și nu au fost evaluate în etapa de selecție 
a proiectelor.Monitorizarea proiectelor și 
urmărirea rezultatelor obținute de 
acestea
67 
Construcția/amenajarea efectivă a incu ‑
batoarelor de afaceri fusese, în general, 
monitorizată în mod corespunzător. 
Autoritățile din statele membre au efec ‑
tuat vizite la fața locului și verificări ale 
documentației financiare.
68 
Cu toate acestea, autoritățile din sta ‑
tele membre nu fuseseră în măsură să 
evalueze în mod corespunzător eficaci ‑
tatea incubatoarelor în ceea ce privește 
obținerea de rezultate. Principalul motiv 
a fost acela că nu luaseră măsuri pentru 
a se asigura că sistemele de gestionare 
de la nivelul fiecărui incubator aveau să 
își îndeplinească rolul de bază, și anume 
acela de monitorizare a performanței. 
Lipsa unei monitorizări adecvate 
a rezultatelor a însemnat că acestea nu 
fuseseră capabile să urmărească în mod 
corespunzător obținerea rezultatelor 
anticipate.
Incubatoarele cofinanțate de 
FEDER nu erau obligate să 
continue activitățile de incu -
bare pentru o perioadă de 
timp suficient de lungă
69 
Curtea consideră că trebuie să se acor ‑
de o atenție specială sustenabilității 
financiare și operaționale a proiectelor 
cofinanțate, calității serviciilor de incu ‑
bare oferite, precum și impactului global 
pozitiv care este preconizat să se obțină 
la nivelul economiei locale și, eventual, 
la nivelul întregii economii.
27 Observații
70 
Referitor la acest aspect, durata minimă 
a perioadei de sustenabilitate17 (cinci ani) 
nu era adaptată la caracteristicile pro ‑
cesului de incubare de afaceri și nici nu 
reflecta cu acuratețe ciclul de viață al 
activelor construite și achiziționate cu 
sprijinul acordat prin FEDER (20 ‑30 de 
ani)18. Acest lucru a avut drept consecință 
faptul că autoritățile de management 
renunțaseră să mai efectueze vreun 
control asupra activelor imediat după 
expirarea perioadei minime de suste ‑
nabilitate prevăzute în regulamentul 
privind fondurile structurale19. Un exem ‑
plu de caz în care autoritatea din statul 
membru a venit în întâmpinarea acestei 
probleme este prezentat în caseta 4 .
71 
După expirarea perioadei de sustenabi ‑
litate, entitatea responsabilă de imple ‑
mentarea proiectului era exonerată de 
obligațiile sale contractuale și putea 
dispune în mod liber de activele pe care 
le obținuse anterior. În cazul proiecte ‑
lor auditate, 8 din 27 de incubatoare își 
încetaseră parțial sau total activitatea de 
incubare după expirarea perioadei de 
sustenabilitate de cinci ani.72 
În situații de acest gen, beneficiul efectiv 
provenit din finanțarea publică a fost 
transferat către proprietarii instalațiilor 
(de exemplu, societăți private, autorități 
locale, camere de comerț și universități) 
și nu către antreprenorii locali sau către 
societățile start‑up . Curtea estimează 
că valoarea totală a finanțării alocate în 
acest mod se poate ridica la aproximativ 
două cincimi din totalul investițiilor rea ‑
lizate prin FEDER în proiectele auditate 
legate de incubatoarele de afaceri, adică 
la 30 de milioane de euro.17 Perioada în care beneficiarul 
are obligația de a respecta 
angajamentele prevăzute în 
contractul de finanțare.
18 Ciclul de viață al activelor în 
cauză (în special, clădiri) a fost 
stabilit pe baza unor rate de 
amortizare aplicate în statele 
membre respective.
19 Regulamentul (CE) 
nr. 1260/1999 al Consiliului din 
21 iunie 1999 de stabilire 
a dispozițiilor generale privind 
fondurile structurale (JO L 161, 
26.6.1999, p. 1).
Bune practici – Perioada de sustenabilitate
În Polonia, în perioada de programare 2007 ‑2013, problema perioadei scurte de sustenabilitate fusese soluționată 
în cazul uneia dintre măsurile incluse în programul operațional orizontal. Perioada de sustenabilitate prevăzută 
în contractul de finanțare fusese extinsă la 20 de ani. În cursul acestei perioade, administratorii proiectelor erau 
obligați să transfere IMM‑urilor găzduite, sub formă de consultanță în afaceri, întreaga finanțare publică pe care 
o primiseră pentru construcția clădirii.Caseta 4
28 Observații
Limitările în ceea ce 
privește diseminarea 
cunoștințelor în materie 
de către Comisia Euro -
peană au împiedicat pro -
movarea bunelor practici
73 
Evaluarea de către Curte a contribuției 
Comisiei s‑a concentrat asupra acelor 
activități care, în principiu, ar trebui să 
contribuie la dezvoltarea și la implemen ‑
tarea proiectelor privind incubatoarele. 
Curtea a examinat, în special, dacă Co ‑
misia acumulase o anumită expertiză în 
ceea ce privește activitatea de incubare 
și dacă, pe baza acestei expertize, s‑au 
elaborat și s‑au pus la dispoziție la nivel 
european orientări privind bunele prac ‑
tici în acest domeniu.
Inițiativele Comisiei
74 
În cursul acestui audit, Curtea a examinat 
o serie de inițiative ale Comisiei, con ‑
centrându‑se pe cele care fuseseră deja 
lansate încă de la începutul anului 2000 
și care vizau în principal incubatoare ‑
le de afaceri. Aceste inițiative aveau 
potențialul de a contribui atât la acumu ‑
larea de cunoștințe relevante în cadrul 
Comisiei, cât și la diseminarea acestor 
cunoștințe și a unor bune practici perti ‑
nente în rândul factorilor interesați sau 
al autorităților responsabile.75 
Două inițiative importante ar trebui 
menționate în legătură cu gestionarea 
cunoștințelor:
(a) În 2002, Comisia a publicat un studiu 
de evaluare comparativă, în care 
sunt furnizate informații valoroase 
cu privire la situația incubatoarelor 
din Europa. Studiul recomanda repe ‑
tarea exercițiului de evaluare compa ‑
rativă, însă acest lucru nu a mai fost 
niciodată realizat.
(b) În paralel cu evaluarea comparati ‑
vă, Comisia a creat o bază de date 
privind incubatoarele de afaceri20. 
Datele au fost actualizate anual până 
în 2006, când sistemul a încetat să 
mai fie dezvoltat și actualizat.
Diseminarea cunoștințelor
76 
În ceea ce privește diseminarea ex ‑
pertizei în materie de incubatoare de 
afaceri, în afară de raportul de evaluare 
comparativă menționat mai sus, Comisia 
a publicat, în 2010, „Ghidul inteligent 
pentru incubatoarele bazate pe inovare”. 
În acest document, care a fost elaborat 
pe baza experienței membrilor EBN, sunt 
descriși factorii și procesele principale 
care exercită influența cea mai mare 
asupra succesului incubării de afaceri, 
indicând, de asemenea, modul în care 
acest lucru poate fi cel mai bine măsu ‑
rat. Cu toate acestea, ghidul nu furniza 
niciun fel de date privind performanța 
și niciun fel de informații referitoare la 
eficacitatea acestui tip de sprijin oferit 
întreprinderilor. Ghidul a fost publicat 
prea târziu pentru a mai putea fi luat 
în considerare de către incubatoarele 
auditate la înființarea lor. Incubatoarele, 
în afară de câteva dintre ele, nu erau 
nici măcar la curent cu existența acestui 
ghid.20 http://cordis.europa.eu/
incubators/about.htm
29 Observații
77 
Inițiativele descrise mai sus demon ‑
strează că, în ultimii zece ani, Comisia 
a întreprins, într‑adevăr, unele eforturi 
pentru a colecta date referitoare la incu ‑
batoarele de afaceri. Cu toate acestea, 
experiența și cunoștințele acumulate 
și‑au pierdut relevanța din cauza lipsei 
de continuitate a acestor inițiative ale 
Comisiei. Comisia nu a realizat niciun alt 
studiu sistematic cu privire la incubatoa ‑
rele de afaceri și, prin urmare, nu dispu ‑
nea de cunoștințe actualizate adecvate 
pe care să le pună la dispoziție. Aceste 
cunoștințe ar fi fost utile în special 
pentru statele membre care era angajate 
intens în dezvoltarea propriilor rețele de 
incubatoare de afaceri (mai exact, statele 
membre care au aderat la UE în 2004 și 
după 2004).
78 
Comisia nu dispune de o bază de 
cunoștințe adecvată care să îi permită să 
evalueze eficacitatea incubatoarelor de 
afaceri sau să le furnizeze sprijin avansat 
acestora – în special celor cofinanțate de 
FEDER. Având în vedere că numărul de 
incubatoare este din ce în ce mai mare, 
este extrem de important ca servicii ‑
le Comisiei să poată oferi sprijin atât 
administratorilor de incubatoare, cât și 
autorităților de management și statelor 
membre, în special prin furnizarea de 
exemple de bune practici și de progra ‑
me de incubare care s‑au bucurat de 
succes sau de date de referință pe care 
autoritățile de management să le poată 
utiliza în procesul de evaluare a propune ‑
rilor viitoare de înființare de incubatoare 
de afaceri.
30
 Concluzii  
și recomandări
79 
FEDER a adus o contribuție financiară 
semnificativă la crearea infrastructurii 
incubatoarelor de afaceri, în special 
în statele membre în care acest tip de 
sprijin era relativ rar. Cu toate acestea, 
Curtea consideră că serviciile de incuba ‑
re oferite și, în consecință, impactul mai 
larg asupra întreprinderilor locale au fost 
destul de limitate, din cauza constrân ‑
gerilor financiare și a nivelului scăzut al 
activităților de incubare. Această situație 
se explică, în principal, prin lipsa de 
expertiză privind practicile de incubare, 
precum și prin deficiențele sistemelor de 
gestiune.
În general, instalațiile 
care au fost cofinanțate 
prin FEDER și care au făcut 
obiectul auditului fuse -
seră realizate în mod 
corespunzător, însă 
reușita serviciilor de 
consultanță în afaceri 
oferite clienților a fost 
doar una moderată
80 
Nivelul de performanță al incubatoare ‑
lor auditate a fost mai mic decât cel al 
incubatoarelor de referință. Deși FEDER 
a reușit în mod eficace să contribuie 
la realizarea infrastructurii din cadrul 
incubatoarelor, acesta a avut mai puțin 
succes în asigurarea faptului că incuba ‑
toarele respective furnizau un sprijin 
eficace și eficient clienților lor. Incuba ‑
toarele sprijinite de FEDER funcționau 
în spații moderne și adaptate în mod 
corespunzător, care beneficiaseră de 
cofinanțare, însă implicau costuri de ges ‑
tionare mai mari și un număr mai mare 
de personal pentru a produce o între ‑
prindere nou‑înființată ( start‑up ) decât 
incubatoarele de referință.Incubatoarele finanțate de 
FEDER care au fost auditate 
nu au utilizat în mod sufici -
ent bunele practici existente 
în acest domeniu
81 
Există mai multe motive posibile care 
explică de ce incubatoarele auditate au 
fost mai puțin eficace și eficiente. Majori ‑
tatea incubatoarelor nu începuseră să își 
deruleze activitatea decât de puțin timp, 
iar această lipsă de experiență a repre ‑
zentat, fără îndoială, un obstacol în calea 
eficienței lor. Cele mai evidente semne în 
acest sens au fost deficiențele și lacunele 
care afectau programele de incubare, 
precum și modelele de afaceri necores ‑
punzătoare, în special în ceea ce privește 
sustenabilitatea financiară. Această con ‑
strângere de ordin financiar a determinat 
echipele care administrau incubatoarele 
să își concentreze atenția mai degrabă pe 
generarea de venituri decât pe furnizarea 
unor servicii de calitate întreprinderilor 
nou‑înființate cu un potențial mare de 
dezvoltare. Această abordare orientată 
pe obținerea de venituri a avut drept 
consecință aplicarea de către administra ‑
torii incubatoarelor a unor criterii mai laxe 
de eligibilitate pentru admiterea celor 
nou‑veniți. Drept urmare, incubatoarele au 
oferit servicii costisitoare pentru inițiative 
riscante de afaceri cu un potențial redus 
de dezvoltare. Acest lucru a sporit și mai 
mult ineficiența utilizării resurselor publice 
investite în incubatoarele de afaceri.
82 
Incubatoarele nu au fost în măsură să ofe ‑
re clienților lor o asistență cuprinzătoare și 
personalizată. Gama serviciilor oferite era 
limitată. Majoritatea incubatoarelor audi ‑
tate nu furnizau sprijin nici potențialilor 
antreprenori în etapa de preincubare și 
nici clienților nerezidenți. Programele de 
incubare erau rudimentare și nu luau în 
considerare nevoile individuale specifice 
sau obiectivele de dezvoltare ale clienților 
lor. Întrucât nu exista o cooperare strânsă 
cu aceștia, incubatoarele nu aveau 
cunoștințe detaliate cu privire la nivelul 
lor de dezvoltare. Acest lucru a avut un 
31 Concluzii și recomandări 
efect negativ suplimentar asupra calității 
serviciilor de consultanță în afaceri.
Recomandarea 1
Comisia ar trebui să solicite statelor 
membre să autorizeze înființarea de noi 
incubatoare cu cofinanțare de la UE nu ‑
mai în situația în care este demonstrată 
îndeplinirea următoarelor aspecte:
(a) Incubatoarele de afaceri ar trebui să 
fie înființate pe baza unor planuri de 
afaceri detaliate și realiste, acordân ‑
du‑se o atenție deosebită viabilității 
din punct de vedere economic 
a activității lor de incubare care este 
fără scop lucrativ.
(b) Activitățile de incubare ar trebui 
să fie realizate, de la bun început, 
de un personal care să dispună de 
competențe adecvate și care să 
poată oferi sprijin individual rele ‑
vant clienților și potențialilor viitori 
antreprenori.
(c) Incubatoarele ar trebui să fie mai 
anticipative în ceea ce privește 
prospectarea și acumularea de noi 
clienți, indiferent de localizarea 
geografică a acestora din urmă, 
concentrându‑se pe cei cu idei de 
afaceri inovatoare și cu un potențial 
mare de dezvoltare, cu scopul de 
a maximiza eficiența finanțării publi ‑
ce și, prin urmare, valoarea adăugată 
care poate fi adusă prin intermediul 
fondurilor UE.
(d) Procesul de incubare pentru fiecare 
societate‑client ar trebui să înceapă 
cu pregătirea unui program de incu ‑
bare detaliat și personalizat. Punerea 
în aplicare a acestui program ar 
trebui să fie monitorizată, iar gradul 
de îndeplinire a obiectivelor afacerii 
ar trebui să fie evaluat.
(e) Incubatoarele ar trebui să își ofere 
serviciile și societăților nerezidente, 
ceea ce ar permit e ca sprijinul de in ‑
cubare să aibă un impact mai extins 
asupra comunității de afaceri locale și ar îmbunătăți posibilitățile pentru 
stabilirea de contacte.
(f) Incubatoarele ar trebui să instituie 
un sistem de monitorizare bazat nu 
doar pe datele obținute cu privire la 
propria lor activitate, ci și pe datele 
privind activitățile de afaceri comuni ‑
cate de clienții sprijiniți.
Sistemele de gestiune au fost 
eficace în ceea ce privește 
asigurarea realizării infras -
tructurii necesare, dar nu și 
în ceea ce privește asigurarea 
faptului că sprijinul efectiv 
de incubare de afaceri era 
eficient
83 
În cele mai multe cazuri, sistemele 
de gestiune au fost eficace în ceea ce 
privește asigurarea faptului că realizările 
fizice (de exemplu, clădiri) au fost preda ‑
te la timp și conform planului. Cu toate 
acestea, ele nu au asigurat un caracter 
eficient și eficace al serviciilor de incuba ‑
re prestate (de exemplu, îndrumarea pro ‑
fesională și formarea). Ar fi trebuit să se 
pună un accent mai mare pe gestionarea 
pe termen lung a serviciilor de incubare.
84 
Autoritățile statelor membre care au 
selectat proiectele pentru cofinanțare nu 
au acordat o atenție suficientă rezulta ‑
telor preconizate în urma activității de 
incubare și nici fezabilității modelelor 
de afaceri ale incubatoarelor. Acest 
lucru a avut consecințe grave, în sensul 
că a afectat obiectivele care fuseseră 
stabilite pentru diferitele incubatoare, 
având, de asemenea, implicații ulterioare 
pentru sustenabilitatea activităților de 
incubare. Această din urmă problemă 
constituie în mod deosebit un motiv de 
îngrijorare, deoarece durata perioadei 
de sustenabilitate nu reflectă în mod 
corect natura proiectelor de incuba ‑
toare de afaceri cofinanțate de FEDER. 
Unul dintre riscurile majore care rezultă 
din această situație este că sistemele 
32 Concluzii și recomandări 
existente permit ca o parte semnificati ‑
vă din valoarea finanțării publice să fie 
transferată către administratorii incuba ‑
toarelor după încheierea perioadei de 
sustenabilitate.
Recomandarea 2
Comisia ar trebui să solicite autorităților 
statelor membre să includă următoarele 
elemente în conceperea procedurilor de 
selecție și de supraveghere a proiectelor 
de incubatoare de afaceri cofinanțate 
prin FEDER:
(a) La nivelul criteriilor de selecție 
a proiectelor, ar trebui să se pună 
un accent mai mare mai curând pe 
rezultatele preconizate ale proiecte ‑
lor decât pe realizările fizice.
(b) Pe parcursul procesului de evaluare 
a proiectelor și atunci când sunt 
definite obligațiile contractuale, ar 
trebui să se recurgă într‑o măsură 
mai mare la cunoștințe de specialita ‑
te în ceea ce privește activitățile de 
incubare de afaceri.
(c) Nivelul sprijinului public ar trebui să 
se bazeze pe previziunea de reali ‑
zare a rezultatelor definite pentru 
proiectul de incubare de afaceri. 
Valoarea plăților FEDER ar trebui să 
fie corelată cu rezultatele obținute 
de incubator.
(d) Perioada de sustenabilitate ar 
trebui să fie astfel definită încât să 
corespundă ciclului real de viață al 
activelor unui incubator de afaceri 
cofinanțat de FEDER.Comisia nu a luat suficiente 
măsuri pentru a facilita 
schimbul de cunoștințe și de 
bune practici
85 
Deși Comisia a făcut unele eforturi pentru 
a se informa cu privire la activitățile și 
caracteristicile unei populații numeroase 
de incubatoare de afaceri din Europa, ea 
nu a valorificat cunoștințele obținute pen ‑
tru a oferi un sprijin mai adecvat în acest 
domeniu. Ghidul inteligent, care a fost pu ‑
blicat recent, oferă o imagine de ansamblu 
valoroasă asupra principiilor de incubare, 
dar nu este suficient de detaliat, fiind omi ‑
se, de asemenea, date importante referi ‑
toare la procesul de incubare, de exemplu 
date de referință pentru indicatorii‑cheie. 
Activitățile Comisiei legate de diseminarea 
de cunoștințe relevante și de promovarea 
bunelor practici în materie au fost prea 
limitate pentru a atenua riscul de eșec al 
incubatoarelor de afaceri cofinanțate care 
au fost înființate recent.
Recomandarea 3
Comisia ar trebui:
(a) să își actualizeze cunoștințele privind 
eficacitatea și eficiența activității de 
incubare de afaceri și ar trebui să pună 
în practică aceste cunoștințe cu scopul 
de a se asigura că sprijinul acordat de 
FEDER este bine adaptat la necesitățile 
sectorului de incubare de afaceri;
(b) să își reia eforturile în vederea spri ‑
jinirii comunității de incubatoare de 
afaceri, în special a acelora care be ‑
neficiază de sprijin din partea UE, de 
exemplu prin organizarea de schim ‑
buri de cunoștințe și de experiență cu 
organismele responsabile din statele 
membre. Inițiativa ar trebui să vizeze 
toate incubatoarele de afaceri, care 
ar putea să își prezinte poveștile de 
succes, să facă schimb de cunoștințe și 
să beneficieze de sprijin inter pares  la 
nivel european.
33 Concluzii și recomandări 
Prezentul raport a fost adoptat de Camera II, condusă de domnul Henri GRETHEN, 
membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 9 aprilie 2014.
Pentru Curtea de Conturi
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
Președinte

34
 Anexă
Lista incubatoarelor auditate
Numele incubatorului VizitatSupus 
sondajului 
de opinie
Republica Cehă
Agentura pro ekonomický rozvoj Vsetínska, o.p.s. Podnikatelský inkubátor Vsetín
BIC Ostrava spol.s r.o.
Podnikatelský inkubátor Nymburk příspěvková organizace
South Moravian Innovation centre
STEEL IT Třinec Institut EuroSchola, o.s.
TechnoPark Pardubice, k.s.
Vědeckotechnický park Plzeň, a.s.
Vědeckotechnický park Roztoky Trigema a.s.
VŠB–TU Ostrava
VÚSH, a.s. Podnikatelský inkubátor Brno-JihX
X
X
X
XX
X
X
X
X
X
X
X
X
X
Germania
BGI Biotechpark Gatersleben Infrastrukturgesellschaft mbH
Merseburger Innovations- und Technologiezentrum GmbH
Mitteldeutsches Multimediazentrum Halle GmbH
TechnologieZentrum Dresden GmbH
TGZ Halle Technologie- und Gründerzentrum Halle GmbHX
X
X
X
X
Italia
2i3T Società per la gestione dell’Incubatore di Imprese e per il Trasferimento Tecnologico dell’Università’ 
degli Studi di Torino
BIC Pieve di Bono
Bioindustry park Silvano Fumero Spa
Incubatore Comune di Ultimo
Incubatore universitá degli studi di Firenze (strutture di Via Nizza e Strada del Drosso)
Pépinière d’Entreprises Espace Aosta
Polo Scientifico e Tecnologico di Navacchio
Sistema di incubazione policentrico metropolitano Comune di Firenze
Tecnogranda SpaX
X
X
X
X
X
X
X
X
Polonia
Agencja Rozwoju Regionalnego S.A. Beskidzki Inkubator Technologiczny w Bielsku-Białej
Akademicki Inkubator Przedsiębiorczości Sp. z o.o.
Bełchatowsko – Kleszczowski Park Przemysłowo – Technologiczny
Fundacja Uniwersytetu im. A.Mickiewicza w Poznaniu
Inkubator Tecnologiczny ARTERION/Fundacja Wspierania Przedsiębiorczości i Nauki
Łódzki Regionalny Park Naukowo-Technologiczny Sp. z o.o.
Śląski Park Przemysłowo – Technologiczny Sp. z o.o.
Stowarzyszenie Inicjatyw Społeczno – Gospodarczych Inkubator Technologiczny w Białogardzie
Wrocławski Park Technologiczny S.A.X
X
X
X
X
X
XX
X
X
X
X
X
X
X
XAnexă
35 Anexă
Numele incubatorului VizitatSupus 
sondajului 
de opinie
Spania
BIC Granada
Parque Tecnológico de Andalucía
Vivero de empresas de Badajoz
Vivero Castilleja de la Cuesta
Vivero de Azuaga
Vivero de Plasencia
Vivero de Puertollano
Vivero de Vigo
Vivero Nuevo Torneo Sevilla
Vivero de Alcala de Guadaira
Vivero Salamanca
Vivero Talavera de la ReinaX
X
X
X
X
X
XX
X
X
X
X
X
X
X
X
X
Regatul Unit
Chester Innovation Economy Centre
Core Technology Facility
Daresbury Incubator
InfoLab21
Power Technologies Innovation Centre
Technium Springboard
The Media Factory
Swansea Technium II
Aberystwyth Technium
PONTIO – Bangor UniversityX
X
X
X
X
X
X
X
XX
X
X
X
X
X
XAnexă
36
Rezumat
I
Pentru creșterea competitivității IMM‑urilor sunt nece ‑
sare o combinație de sprijin financiar și nefinanciar și 
un cadru juridic și administrativ favorabil IMM‑urilor. 
Acest lucru se reflectă în mod corespunzător în cadrul 
de reglementare pentru noua perioadă de progra ‑
mare 2014 ‑2020. Susținerea competitivității IMM‑urilor 
este o prioritate de vârf a fondurilor structurale și de 
investiții europene. Noua generație de programe oferă 
posibilitatea de a revizui și a direcționa mai bine spriji ‑
nul pentru IMM‑uri, precum și de a elabora un mix de 
politici cuprinzător și coerent, care utilizează pe deplin 
gama de instrumente disponibile, inclusiv instrumen ‑
tele financiare, serviciile de sprijin pentru IMM‑uri și 
posibilitatea de a recurge la achiziții publice.
Răspuns comun la punctele III și IV
Comisia salută concluzia Curții privind contribuția 
financiară a FEDER la crearea infrastructurii de afaceri.
Comisia observă că clasificarea performanței incu ‑
batoarelor auditate ca fiind modestă se bazează pe 
compararea rezultatelor obținute de aceste incuba ‑
toare înființate mai recent, cu criteriile de referință 
fixate pentru incubatoarele bine stabilite, cu vechime 
mai mare.
În special în statele membre care au aderat la UE în 
2004 și ulterior, acest tip de infrastructură de afaceri 
lipsea în trecut și de‑abia acum a început să se con ‑
struiască, inclusiv cu sprijinul fondurilor structurale. 
Prin urmare, nu s‑a acumulat suficientă experiență și 
trebuie depuse în continuare eforturi pentru familiari ‑
zarea cu un mod eficace de utilizare a acestor infra ‑
structuri în vederea susținerii adecvate a noilor idei de 
afaceri/întreprinderilor nou‑înființate.
IV
Criteriile de referință prezentate în rapoartele Cen ‑
trelor de Inovare și de Dezvoltare a Afacerilor ale 
Comunității Europene și în rapoartele Asociației 
Internaționale a Parcurilor Științifice și Zonelor de 
Inovare pot ajuta la completarea evaluării cu date 
suplimentare.Răspunsurile  
Comisiei
V
Reforma politicii de coeziune pentru perioada 
2014‑2020 va oferi comitetului de monitorizare a pro ‑
gramului operațional respectiv stimulentele necesare 
pentru a aproba criteriile de selecție care asigură un 
impact maxim pentru acest tip de investiții. Țările și 
regiunile vor trebui să decidă în avans ce obiective 
doresc să îndeplinească cu resursele disponibile și să 
identifice cu precizie modul de măsurare a progreselor 
obținute în direcția atingerii acestor obiective pentru 
fiecare axă prioritară. Acest lucru va permite o moni ‑
torizare periodică, precum și o dezbatere cu privire la 
modul de utilizare a resurselor financiare.
VI
Comisia Europeană a creat Centrele de Inovare și de 
Dezvoltare a Afacerilor ale Comunității Europene 
(EC‑BIC) în 1984. De atunci, acestea asigură sprijin 
permanent prin intermediul sistemului de asigurare 
a calității EC‑BIC.
Pentru a îmbunătăți cunoștințele autorităților de 
management în domeniu, Comisia Europeană a ela ‑
borat „Un ghid pentru strategiile regionale de inovare 
(RIS)”. În plus, Comisia a oferit orientări bazate pe 
experiența diferitelor generații de strategii regionale 
de inovare. Proiectele/rețelele sprijinite oferă, de ase ‑
menea, orientări. Comisia a lansat mai multe inițiative 
pentru a încuraja evoluțiile descrise mai sus, inclusiv 
inițiativa „Regiunile pentru schimbarea economică” 
(care a debutat în 2006). Aceasta este o platformă 
de instruire pentru regiunile din UE, care include 
Conferința anuală a Regiunilor pentru schimbare eco ‑
nomică și premiile RegioStars, o bază de date pentru 
cunoașterea politicii, precum și rețele interregionale 
rapide, finanțate prin programele INTERREG IVC și 
URBACT II.
Comisia a adoptat în iunie 2008 Inițiativa în favoarea 
întreprinderilor mici („ Small Business Act – SBA ”), care 
reprezintă un cadru de politică cuprinzător privind 
IMM‑urile pentru UE și statele sale membre. SBA 
include antreprenoriatul ca domeniu prioritar și a sta ‑
bilit o abordare mai cuprinzătoare pentru a soluționa 
întreaga gamă de obstacole din calea antreprenoriatu ‑
lui la nivelul UE și la nivel național. Această activitate 
a fost consolidată prin adoptarea la începutul anului 
2013 a Planului de acțiune „Antreprenoriat 2020”. În 
contextul acestui cadru general, Comisia a continuat 
să sprijine sistemul de mărci de calitate BIC.
Răspunsurile Comisiei 37
VII (a)
Comisia sprijină pe deplin necesitatea înființării de 
incubatoare de afaceri, pe baza unor planuri de afa ‑
ceri detaliate și realiste. Acestea trebuie integrate în 
strategia globală de dezvoltare regională, iar statele 
membre sunt puternic încurajate să asigure aplicarea 
strategiilor de specializare inteligentă.
VII (b)
În special în statele membre care au aderat în 2004 
și ulterior, sunt în prezent dezvoltate competențele 
necesare pentru incubarea activităților economice, 
principalul factor motor fiind necesitatea de a asi ‑
gura sustenabilitatea financiară a infrastructurii 
de incubare, care de‑abia a fost construită. Aceste 
competențe nu existau înainte; infrastructura de incu ‑
bare nou construită declanșează procesul de dezvol ‑
tare a competențelor.
VII (c)
Comisia este de acord. Perioada de programare 
2014 ‑2020 condiționează activitățile de incubare 
de existența unei strategii adecvate de dezvoltare. 
Incubatoarele sunt create în principal pentru a stimula 
dezvoltarea economică naturală a unei regiuni și pen ‑
tru a răspunde necesităților și potențialului identificat 
de strategia economică (sau de inovare).
VII (d)
Comisia este de acord. Comisia va îndruma sta ‑
tele membre să includă recomandarea Curții ca 
cerință de care trebuie să se țină seama la selectarea 
operațiunilor și la elaborarea contractelor de acordare 
de sprijin dintre organismele intermediare și conduce ‑
rea facilităților de incubare.VII
Conform cadrului privind coeziunea, Comisia nu este 
implicată în selecția proiectelor, cu excepția aprobării 
proiectelor majore.
Noul cadru de reglementare pentru perioada 
2014‑2020 prevede însă de la început că, prin 
conținutul programelor adoptate și logica de 
intervenție în funcție de indicatorii de rezultat ai 
obiectivelor și de realizările integrate în axele priori ‑
tare, selecția proiectelor se va efectua de către statele 
membre, ținând seama, în cea mai mare măsură posi ‑
bilă, de recomandarea Curții.
De asemenea, pe baza cadrului de performanță stabilit 
pentru fiecare program operațional, Comisia va fi în 
măsură, prin intermediul obiectivelor de etapă și al 
indicatorilor, să încurajeze și să evalueze execuția pro ‑
gramelor. În cazul în care din evaluarea performanței 
rezultă că într‑un domeniu prioritar nu s‑au îndeplinit 
obiectivele de etapă stabilite și că statul membru nu 
a luat măsurile necesare pentru remedierea problemei, 
Comisia poate suspenda, integral sau parțial, o plată 
intermediară sau poate aplica, în ultimă instanță, 
corecții financiare. Rezerva de performanță nu trebuie 
alocată unui astfel de program.
În contextul cadrului juridic pentru perioada 
2014‑2020, Comisia prevede, de asemenea, cerințe 
ex‑ante  mai stricte pentru fonduri, cu scopul de a se 
asigura că sunt îndeplinite condițiile necesare pen ‑
tru execuția efectivă a acestora. În ceea ce privește 
IMM‑urile, cerința ex ante  se referă la acțiunile speci ‑
fice întreprinse de statele membre pentru a sprijini 
promovarea spiritului antreprenorial, ținând seama de 
„Small Business Act ”.
În plus, în cadrul colaborării sale active și continue 
cu statele membre, Comisia va îndruma autoritățile 
de management să includă recomandările Curții de 
Conturi Europene în procesul de selecție și în criteriile 
de selecție ale incubatoarelor de afaceri. În prezent, 
contribuția adusă la obținerea rezultatelor preconi ‑
zate ale axei prioritare trebuie inclusă în criteriile de 
selecție.
Răspunsurile Comisiei 38
VII (h)
Comisia este de acord. Cunoștințele de specialitate 
privind incubarea afacerilor, în special în statele mem ‑
bre care au aderat în 2004 și ulterior, au fost dobân ‑
dite în principal învățând din experiența practică. În 
prezent, există o probabilitate mai mare ca în aceste 
țări să se găsească experți cu o anumită experiență 
în incubare, care își pot difuza cunoștințele pentru 
a instrui alți actori implicați în incubare, cum ar fi, de 
exemplu, oficiile pentru ocuparea forței de muncă. 
Comisia va îndruma statele membre să urmeze această 
recomandare.
VII (i)
Comisia este de acord, în principiu. Contribuția FEDER 
la proiect se bazează pe o analiză cost‑beneficiu, 
decurgând din planul de afaceri. Rezultatele unui 
incubator de afaceri pot fi însă influențate de factori 
externi, care nu pot fi întotdeauna cunoscuți în avans, 
și de nivelul sprijinului din partea sectorului public per 
loc de muncă creat. Din acest motiv, ar fi dificil să se 
coreleze plățile FEDER cu rezultatele.
VII (j)
Comisia nu este de acord. Comisia consideră că peri ‑
oada de sustenabilitate definită de Curte ar trebui să 
corespundă perioadei de durabilitate a operațiunilor 
definită la articolul 71 din RDC. Nu există niciun temei 
juridic conform căruia Comisia să poată impune o ajus ‑
tare a perioadei de durabilitate la durata reală de viață 
a activelor incubatorului de afaceri, care să depășească 
cei cinci ani.
În acest context, Comisia ia notă de bunele practici 
identificate de Curte în unele state membre.
VII (k)
Comisia recunoaște că este necesar să își actuali ‑
zeze în continuare cunoștințele. În 2014, Comisia va 
publica un raport privind „Înființarea, gestionarea și 
evaluarea parcurilor științifice și tehnologice din UE”, 
care va oferi consiliere și îndrumare și va fi distribuit 
autorităților de management.VII (e)
Comisia este, în principiu, de acord, dar în conformi ‑
tate cu principiul subsidiarității, statele membre ar tre ‑
bui să ia în considerare această recomandare în funcție 
de obiectivele urmărite pentru stimularea creșterii 
economice endogene. Comisia va recomanda statelor 
membre să încurajeze incubatoarele să‑și extindă ser ‑
viciile și la societățile nerezidente care au o strategie 
bine definită, cu scopul de a asigura beneficii pentru 
comunitatea de afaceri locală. Comisia va recomanda, 
de asemenea, statelor membre să stabilească contacte 
și legături cu alte incubatoare, pentru a stimula schim ‑
bul de cunoștințe și coincubarea, în special la nivel 
transfrontalier, atât în interiorul, cât și în afara UE.
VII (f)
Comisia este de acord. Comisia va recomanda statelor 
membre să încurajeze incubatoarele să instituie un 
astfel de sistem de monitorizare, fără a mări sarcina 
administrativă a clienților care beneficiază de sprijin. 
Având în vedere că unele întreprinderi ar putea trata 
informațiile comerciale ca fiind confidențiale, această 
acțiune se poate desfășura numai în mod voluntar.
În cadrul gestiunii partajate a fondurilor structurale 
nu există niciun temei juridic conform căruia Comisia 
să poată solicita în mod explicit includerea acestor 
elemente în elaborarea procedurilor.
În exercitarea rolului său de supraveghere, Comisia 
va încuraja statele membre să urmeze recomandarea 
menționată. Cu toate acestea, în cadrul gestiunii parta ‑
jate, statele membre sunt responsabile pentru selecta ‑
rea, implementarea și monitorizarea proiectelor.
Comisia consideră că recomandările Curții cuprinse la 
literele g) și j) ar trebui adresate statelor membre.
VII (g)
Comisia este de acord. Acest lucru corespunde orien ‑
tării către rezultate a politicii de coeziune reformate 
și Comisia Europeană va sugera includerea acestei 
recomandări în criteriile de selecție relevante.
Răspunsurile Comisiei 39
Observații
Răspuns comun la punctele 21-23
Comisia salută evaluarea efectuată de Curte.
26
Dimensiunea incubatoarelor este unul dintre 
numeroșii factori care asigură comparabilitatea în 
materie de eficacitate dintre incubatoarele finanțate 
de FEDER care au făcut obiectul auditului și populația 
de referință. Comisia ar dori să sublinieze și importanța 
altor factori externi, cum ar fi economia regională, pro ‑
filul incubatoarelor, tipul de întreprinderi găzduite și 
principiile privind disfuncționalitățile pieței.
Rolul principal al incubatoarelor finanțate de FEDER 
este de a încuraja dezvoltarea întreprinderilor 
nou‑înființate. Sprijinul oferit întreprinderilor dincolo 
de sfera incubării fizice poate fi furnizat prin alte 
mijloace. De exemplu, în Regatul Unit, sprijinul pentru 
întreprinderi este frecvent asigurat de societățile 
de servicii care oferă o gamă largă de servicii de 
consultanță pentru întreprinderi.
27
În ceea ce privește exemplul dat de Curte, Comisia 
observă că costul per loc de muncă creat, utilizat pen ‑
tru a evalua eficiența incubatoarelor, poate varia de la 
o țară la alta, deoarece costurile de înființare a între ‑
prinderilor, deprecierea, politicile contabile și nivelul 
de retribuire din diferitele state membre influențează 
acest indicator.
28
Performanța relativ slabă a incubatoarelor sprijinite de 
FEDER și incluse în eșantionul Curții poate fi atribuită 
și faptului că incubatoarele BIC sunt supuse verificări ‑
lor de calitate din sistemul de certificare EC‑BIC. A se 
vedea, de asemenea, răspunsul la punctul 16.
29
Performanța internă depinde de competențele 
manageriale, de organizare, de sistemul motivațional 
și de sistemul de inovare local. Comisia va recomanda 
statelor membre să introducă acreditarea sau sisteme 
de calitate în incubatoarele finanțate de FEDER.VII (l)
Comisia este de acord și subliniază faptul că noua 
orientare a Rețelei întreprinderilor europene (EEN) 
(2015 ‑2021) ține seama deja de aceste recomandări. 
Rețeaua întreprinderilor europene va juca un rol în 
alinierea serviciilor regionale de sprijin pentru IMM‑uri 
(inclusiv pentru incubatoare) la bunele practici la nivel 
european.
Actualilor parteneri ai EEN li se solicită, de asemenea, 
să coopereze cu alte rețele europene și să desfășoare 
acțiuni precum promovarea și orientarea comună.
Introducere
01
Comisia a reflectat în cadrul de reglementare pentru 
noua perioadă de programare 2014 ‑2020 rolul impor ‑
tant al IMM‑urilor în economie: IMM‑urile trebuie să 
fie sprijinite, în principal, prin intermediul fondurilor 
structurale și de investiții europene.
Sfera și obiectivele auditului
16
Comisia salută recunoașterea de către Curte a faptului 
că sistemul de certificare al EBN, susținut de Comisie, 
promovează cele mai bune practici. Incubatoarele 
cofinanțate de FEDER și incluse în eșantionul Curții 
sunt comparate cu incubatoarele EC‑BIC, care sunt 
certificate pe baza unei game largi de criterii.
Răspunsurile Comisiei 40
37
Incubatoarele trec prin diferite stadii în cursul ciclului 
de viață și oferta lor depinde de nivelul de maturi ‑
tate atins și de ecosistemul în care funcționează. Deși 
Comisia împărtășește opinia conform căreia ar trebui 
oferită o gamă largă de servicii pentru a permite 
o bună incubare, serviciile furnizate se dezvoltă în 
timp, conform ciclului de viață al incubatoarelor.
38
FEDER a sprijinit construcția de incubatoare de afaceri, 
dar nu s‑a pus accentul pe cooperarea dintre întreprin ‑
deri și incubatoarele de afaceri. În statele membre care 
au aderat la UE în 2004 și ulterior, cauza o reprezintă 
lipsa de cunoștințe în domeniul afacerilor (planificarea 
afacerii, competențele manageriale etc.) a ambelor 
părți, respectiv a incubatoarelor de afaceri (infrastruc ‑
tură nouă și lipsa personalului calificat pentru a o ges ‑
tiona) și a întreprinderilor. Același lucru este valabil și 
pentru statele membre ale UE ‑15, în care investițiile au 
urmărit să completeze crearea infrastructurii sistemu ‑
lui de inovare.
În plus, întreprinderile găzduite nu sunt obligate să 
colaboreze cu personalul incubatorului și pot recurge 
la servicii externe pentru a‑și elabora planul de dez ‑
voltare. Comunicarea datelor sensibile ar putea avea 
consecințe negative pentru întreprinderile găzduite, 
cu excepția cazului în care se semnează un acord de 
confidențialitate.
Serviciile pentru întreprinderi pot fi încredințate furni ‑
zorilor externi, în locul personalului incubatorului.
39
Comisia face trimitere la răspunsul său la punctul 38 
de mai sus.
40
După cum a arătat Curtea, clienții sunt atrași mai 
degrabă de spațiile de birouri subvenționate, decât de 
serviciile furnizate. Locatarii ar trebui să fie selectați 
cu atenție și să corespundă unui profil stabilit în 
programul de incubare. Având în vedere că selecția 
proiectelor și definirea criteriilor de selecție intră în 
competențele naționale, Comisia va recomanda state ‑
lor membre să ia în considerare aceste aspecte.32
Comisia salută evaluarea Curții conform căreia 22 din 
cele 27 de proiecte auditate elaboraseră un plan de 
afaceri conform obligațiilor decurgând din legislația 
care reglementează sprijinul acordat de FEDER.
Comisia recunoaște că, în unele cazuri, deși planu ‑
rile de afaceri erau conforme cu criteriul de selecție 
oficial, acestea nu conțineau obiective cuantificabile 
și indicatori de rezultat adecvați. În cadrul gestiunii 
partajate însă, selecția proiectelor este responsabi ‑
litatea statelor membre. Acest lucru înseamnă că, la 
selectarea incubatoarelor de afaceri, statul membru 
(autoritatea de management) este cel care trebuie să 
verifice în primul rând calitatea cererii și a documen ‑
telor justificative ale proiectului (de exemplu, calitatea 
planurilor de afaceri).
33
După cum s‑a precizat în răspunsul la punctul 32 de mai 
sus, în cadrul gestiunii partajate, selecția proiectelor 
este responsabilitatea statelor membre. Comisia nu are 
nici rolul, nici capacitatea de a verifica toate aceste deta ‑
lii pentru fiecare cerere de candidatură a unui proiect.
34
În unele state membre, în special în cele care au aderat 
la UE în 2004 și ulterior, accentul principal a fost pus 
pe construcția infrastructurii fizice, din cauza lipsei de 
experiență anterioară în implementarea incubatoare ‑
lor de afaceri. Pentru a avea un incubator de afaceri 
pe deplin operațional, este nevoie de timp și de un 
ecosistem local de inovare performant. Acesta este 
procesul a cărui aplicare urmează să fie asigurată cu 
ajutorul noii abordări orientate către rezultate a politi ‑
cii de coeziune.
36
După cum s‑a explicat la punctul 34, infrastructura 
de afaceri (de exemplu, incubatoarele de afaceri) este 
subdezvoltată în majoritatea statelor membre care 
au aderat la UE în 2004 și ulterior. FEDER a finanțat 
construcția incubatoarelor de afaceri și furnizarea de 
servicii de bază „soft” în perioada 2007 ‑2013. A devenit 
repede evident că sprijinirea serviciilor „soft” fusese 
subestimată, astfel încât s‑au prevăzut îmbunătățiri 
pentru perioada de programare 2014 ‑2020.
Răspunsurile Comisiei 41
48
Rolul jucat de incubatoare în infrastructura de afaceri 
a regiunii diferă, depinzând de statul membru și de 
contextul național specific respectiv.
În noua perioadă de programare, elaborarea unei 
strategii de specializare inteligentă, care include 
o largă consultare cu actorii implicați în inovare, este 
o condiție prealabilă pentru accesul la sprijinul FEDER.
49
Având în vedere că în prezent trebuie inclusă în criteri ‑
ile de selecție contribuția adusă la obținerea rezultate ‑
lor preconizate ale axei prioritare, Comisia va îndruma 
autoritățile de management să includă în procesul de 
selecție și în criteriile de selecție recomandarea Curții 
de Conturi Europene privind instituirea unui sistem de 
monitorizare în fiecare incubator de afaceri.
53
Activitatea de incubare trebuie să fie sustenabilă după 
ce cofinanțarea asigurată de FEDER ia sfârșit. Criteriul 
de sustenabilitate este inclus în criteriile de selecție 
a proiectelor. În conformitate cu principiul bunei 
gestiuni financiare, continuitatea operațiunilor trebuie 
asigurată fără a se baza integral pe finanțarea publică.
56
Un incubator asigură întreprinderilor găzduite în 
primul rând spațiu de închiriat, în special în etapa de 
început a ciclului său de viață. Pentru a asigura viabi ‑
litatea financiară, potențialii solicitanți sunt invitați să 
ocupe spațiul disponibil.
Comisia consideră, de asemenea, că unul dintre prin ‑
cipalele obiectivele ale incubatoarelor sprijinite de 
FEDER a fost crearea de locuri de muncă, nu numai de 
IMM‑uri de înaltă tehnologie.41
Serviciile specializate pot fi oferite de furnizori externi, 
având în vedere că serviciile interne au un caracter 
mai general. Dezvoltarea cunoștințelor de specialitate 
și a experienței personalului incubatorului poate fi 
costisitoare și este posibil ca incubatorul să nu obțină 
niciodată beneficiile dorite.
43
Comisia consideră că lipsa de cooperare dintre incuba ‑
toare și clienți poate fi o consecință directă a reticenței 
clienților de a comunica date sensibile.
44
Comisia consideră că fondurile UE vărsate au un 
impact pozitiv asupra dezvoltării entităților care nu 
sunt amplasate fizic în sediul incubatorului, dar utili ‑
zează serviciile acestuia și cooperează cu locatarii.
45
În această perioadă de programare, incubatoarele de 
afaceri au fost înființate numai în statele membre care 
au aderat în 2004 și ulterior și a fost nevoie de timp 
pentru a dezvolta mai mult cooperarea dintre incu ‑
bator și clienții săi, inclusiv potențiali. Un alt factor ce 
a limitat cooperarea a fost calitatea personalului care 
gestiona incubatoarele de afaceri și care adesea nu 
deținea suficiente competențe în domeniul afacerilor. 
În sfârșit, unele incubatoare nu dispuneau de capaci ‑
tatea organizațională necesară pentru a oferi sprijin 
în perioada de preincubare, iar un astfel de sprijin 
necesită, de obicei, resurse proprii suplimentare.
Același lucru este valabil și pentru statele membre 
ale UE ‑15, în care investițiile au urmărit să completeze 
crearea unei infrastructuri a sistemului de inovare.
47
Cooperarea slabă dintre sectorul de afaceri, 
universități și instituțiile de C&D în statele membre 
care au aderat la UE în 2004 și ulterior este bine cunos ‑
cută; în actuala perioadă de programare, Comisia 
a încercat să soluționeze această problemă prin insti ‑
tuirea de mecanisme de coordonare corespunzătoare, 
în măsura în care este posibil. Problema respectivă 
influențează activitățile incubatoarelor de afaceri și 
încercările acestora de a stabili contacte cu parteneri 
precum instituțiile de C&D și universitățile.
Răspunsurile Comisiei 42
60
Pentru perioada de programare 2014 ‑2020, Comisia 
solicită statelor membre să îndeplinească condiția 
ex ante  de instituire a unei strategii de specializare 
inteligentă, care trebuie elaborată prin intermediul 
unui proces de descoperire a oportunităților de afa ‑
ceri, în care întreprinderile vor fi foarte strâns impli ‑
cate, pentru a adapta eforturile de cercetare la nevoile 
întreprinderilor.
Răspuns comun la punctele 62-62 (c)
Conform cadrului juridic 2007 ‑2013, procesul de eva ‑
luare și selecție a proiectului intră în responsabilitatea 
autorităților naționale, a autorității de management și 
a comitetului de monitorizare, Comisia având numai 
un rol consultativ în cadrul acestuia din urmă.
Conform cadrului juridic 2014 ‑2020, contribuția adusă 
de o operațiune la obținerea rezultatelor preconizate 
ale unei axe prioritare trebuie inclusă în criteriile de 
selecție.
62 (d)
Investițiile în incubatoarele de afaceri sunt un fac ‑
tor facilitator mai degrabă decât un factor motor al 
creșterii economice. Incubatoarele de afaceri nu pot 
genera singure creștere economică; acestea trebuie 
combinate cu alți factori externi. În plus, intervențiile 
pot avea efecte externe semnificative, cu influență 
atât negativă, cât și pozitivă asupra dezvoltării unei 
regiuni. Prin urmare, pentru a stabili o legătură directă 
între investiția într‑un incubator de afaceri și benefici ‑
ile regionale este nevoie de o evaluare aprofundată.
Comisia evaluează obiectivele declarate ale axelor 
prioritare ale programelor operaționale. Acestea pot 
cuprinde nu numai crearea de locuri de muncă, ci și, 
de exemplu, dezvoltarea de noi produse sau genera ‑
rea de exporturi.
64
În ceea ce privește statele membre care au aderat în 
2004 și ulterior, acestea învață încă (în mod continuu) 
cum să definească indicatorii și să evalueze implemen ‑
tarea în mod corespunzător. Acest lucru are implicații 
și asupra monitorizării incubatoarelor de afaceri, care 
reprezintă o infrastructură de afaceri nou înființată.58
Oferta asigurată de un incubator poate fi privită din 
două puncte de vedere: servicii furnizate și spațiu. În 
ceea ce privește ultimul, FEDER a atins obiectivul de 
a asigura spații adecvate pentru birouri. Serviciile pot 
fi prestate de furnizori de servicii externi.
Lipsa de finanțare externă constituie o problemă 
frecventă atunci când este vorba de sprijinul oferit 
IMM‑urilor sau activităților de C&D. Incubatoarele 
de afaceri au fost construite în regiunile și după 
perioada de sustenabilitate definite în regulamen ‑
tul privind FEDER, iar trecerea la alte activități a fost 
permisă. Acest lucru a fost cauzat în principal de 
definirea necorespunzătoare a criteriilor de selecție; 
prin urmare, în noua perioadă de programare și în 
conformitate cu principiul subsidiarității, Comisia va 
recomanda autorităților de management să acorde 
mai multă atenție acestui aspect în special, stabilind 
criterii de selecție mai exigente în procesul de selecție 
a operațiunilor.
59
Conform gestiunii partajate, Comisia nu este implicată 
în selecția proiectelor, cu excepția aprobării proiecte ‑
lor majore.
Într‑adevăr, astfel cum prevede articolul 125 din Regu ‑
lamentul privind dispozițiile comune (RDC) [Regula ‑
mentul (UE) nr. 1303/2013 din 17 decembrie 2003], sta ‑
bilirea criteriilor de selecție intră în responsabilitatea 
autorității de management, cu aprobarea Comitetului 
de monitorizare.
În conformitate cu articolul 48 alineatul (3) din RDC, 
Comisia participă la lucrările Comitetului de monitori ‑
zare, dar numai cu titlu consultativ.
În consecință, Comisia Europeană va îndruma 
autoritățile de management să includă recomandările 
Curții de Conturi Europene în procesul de selecție și 
în criteriile de selecție ale incubatoarelor de afaceri. 
De asemenea, în prezent trebuie inclusă în criteriile 
de selecție contribuția adusă la obținerea rezultatelor 
preconizate ale axei prioritare.
Răspunsurile Comisiei 43
Pentru a beneficia de această marcă, centrele trebuie 
să treacă printr‑un proces de acreditare în vederea 
verificării conformității cu criteriile specifice ale mărcii 
(sistemul de calitate EBN).
Sublicențierea acestei mărci a fost gestionată de EBN 
începând din 2002, în baza unui contract de licențiere 
a mărcii încheiat cu Comisia. Actualul contract de 
licențiere a fost încheiat în 2009 pentru o perioadă de 
5 ani, iar Comisia analizează în prezent opțiunile vii ‑
toare. EBN va fi invitată să intensifice acțiunile de pro ‑
movare pe scară mai mare a sistemului său de evaluare 
comparativă și să încurajeze o acceptare mai largă.
75 (b)
Baza de date privind incubatoarele a fost creată în con ‑
textul unui proiect vizând stabilirea de contacte pentru 
incubatoare, finanțat prin PC 6 alături de proiecte simi ‑
lare vizând stabilirea de contacte pentru birourile de 
transfer de tehnologie și fondurile de risc. În comitetele 
de program din cadrul PCI statele membre au contestat 
din ce în ce mai mult valoarea proiectelor vizând numai 
„stabilirea de contacte” și au solicitat înființarea de 
proiecte care sprijină „cooperarea pe teme” de interes 
comun, cum ar fi „standardizare & inovare”, „inovarea în 
servicii” și altele de acest tip. În aceste proiecte s‑a pre ‑
ferat o integrare verticală a diferiților actori implicați în 
procesul de inovare (IMM‑uri, antreprenori, mediul aca ‑
demic, administrația etc.) în detrimentul organizațiilor 
similare de stabilire de contacte din întreaga Europă. În 
ceea ce privește incubatoarele, proiectele EurOffice 1+2 
(care sunt astăzi Clubul Softlanding al EBN) au aplicat 
această nouă abordare pentru a adânci colaborarea cu 
membrii, mai degrabă decât a majora numărul acestora. 
Prin proiectele elaborate și testate au fost coordonate 
pachetele de servicii pentru incubatoarele participante, 
sprijinindu‑se internaționalizarea rapidă a întreprinderi ‑
lor nou‑înființate găzduite.  
În plus, deși nu se mai efectuează o evaluare compa ‑
rativă, antreprenorii pot accesa cu ușurință informații 
despre fiecare incubator, direct pe site‑ul de internet 
al acestuia, datorită îmbunătățirilor aduse tehnologii ‑
lor internetului.
1 Deciziile de acordare a licenței EC‑BIC noilor organizații 
candidate; reînnoirea sau retragerea licențelor existente; selecția 
centrelor care urmează a fi auditate; sugestii de modificare 
a sistemului de certificare și de calitate EC‑BIC; modificarea și 
adoptarea regulamentului său intern.66
Comisia observă că, deși sistemul de selecție a proiec ‑
telor, care intră în responsabilitatea statelor membre, 
a fost corect, acesta nu a asigurat o proporționalitate 
între nivelul de cofinanțare și impactul asupra antre ‑
prenoriatului local. Autoritățile de management au 
stabilit un set de indicatori pentru monitorizarea 
performanței înregistrate de programul operațional 
în ceea ce privește implementarea, nu operațiunile. 
Comisia va recomanda statelor membre să pună un 
accent mai mare pe monitorizarea operațiunilor.
68
Comisia face trimitere la răspunsul dat la punctul 66.
70
Recomandarea Curții depășește obligația prevăzută de 
regulamentul privind FEDER, care stabilește o peri ‑
oadă de durabilitate de cinci ani.
71
Nu există niciun temei juridic conform căruia Comisia 
să poată impune beneficiarilor obligații suplimentare 
privind activitățile de incubare, după expirarea perioa ‑
dei de sustenabilitate de cinci ani.
Este responsabilitatea autorităților naționale să 
decidă, prin intermediul criteriilor de selecție și al 
condițiilor de acordare a grantului pentru proiect, 
prelungirea perioadei de sustenabilitate dincolo de 
durata stabilită în regulamentul respectiv.
75 (a)
Fostul exercițiu de evaluare comparativă a fost con ‑
tinuat printr‑o acțiune mai bine direcționată, pentru 
a compara și a încuraja aplicarea celor mai bune prac ‑
tici în incubatoarele europene care solicită acreditarea 
în cadrul sistemului de mărci EC‑BIC, precum și în cele 
care doresc să rămână în continuare membre. În cali ‑
tatea sa de proprietar al mărcii EC‑BIC și de membru 
al Comitetului mărcii de calitate BIC (BQMC)1, Comisia 
contribuie la eforturile de a încuraja Centrele de Ino ‑
vare și de Dezvoltare a Afacerilor din întreaga Europă 
și din afara acesteia să își îmbunătățească nivelul 
calității și practicile pentru a obține marca EC‑BIC.
Răspunsurile Comisiei 44
82
Incubatoarele trec prin diferite stadii în cursul ciclului 
de viață și oferta lor depinde de nivelul de maturi ‑
tate atins și de ecosistemul în care funcționează. Deși 
Comisia împărtășește opinia conform căreia ar trebui 
oferită o gamă largă de servicii pentru a permite 
o bună incubare, serviciile furnizate se dezvoltă în 
timp, conform ciclului de viață al incubatoarelor.
Recomandarea 1
Conform cadrului privind coeziunea, Comisia nu este 
implicată în selecția proiectelor, cu excepția aprobării 
proiectelor majore.
Noul cadru de reglementare pentru perioada 
2014‑2020 prevede însă de la început că, prin 
conținutul programelor adoptate și logica de 
intervenție în funcție de indicatorii de rezultat ai 
obiectivelor și de realizările incluse în axele prioritare, 
selecția proiectelor se va efectua de către statele 
membre, ținând seama, în cea mai mare măsură posi ‑
bilă, de recomandarea Curții.
De asemenea, pe baza cadrului de performanță stabilit 
pentru fiecare program operațional, Comisia va fi în 
măsură, prin intermediul obiectivelor de etapă și al 
indicatorilor, să încurajeze și să evalueze execuția pro ‑
gramelor. În cazul în care din evaluarea performanței 
rezultă că într‑un domeniu prioritar nu s‑au îndeplinit 
obiectivele de etapă stabilite și că statul membru nu 
a luat măsurile necesare pentru remedierea problemei, 
Comisia poate suspenda, integral sau parțial, o plată 
intermediară sau poate aplica, în ultimă instanță, 
corecții financiare. Rezerva de performanță nu trebuie 
alocată unui astfel de program.
În contextul cadrului juridic pentru perioada 
2014‑2020, Comisia prevede, de asemenea, cerințe 
ex‑ante  mai stricte pentru fonduri, cu scopul de a se 
asigura că sunt îndeplinite condițiile necesare pen ‑
tru execuția efectivă a acestora. În ceea ce privește 
IMM‑urile, cerința ex ante  se referă la acțiunile speci ‑
fice întreprinse de statele membre pentru a sprijini 
promovarea spiritului antreprenorial, ținând seama de 
„Small Business Act ”.77
Comisia elaborează în mod sistematic orientări, pentru 
ca acestea să poată fi utilizate în perioada de progra ‑
mare 2014 ‑2020. Statele membre au, de asemenea, 
obligația de a transmite pentru fiecare program 
operațional un raport anual de implementare care 
oferă o imagine de ansamblu a execuției fondurilor 
structurale.
78
Comisia recunoaște că este necesar să își actualizeze 
în continuare cunoștințele. În 2014, Comisia va publica 
un raport privind „Înființarea, gestionarea și evaluarea 
parcurilor științifice și tehnologice din UE”, care va 
oferi consiliere și îndrumare și va fi distribuit pe scară 
largă autorităților de management în următoarele luni.
Concluzii și recomandări
80
Comisia observă că clasificarea performanței incu ‑
batoarelor auditate ca fiind modestă se bazează pe 
compararea rezultatelor obținute de aceste incuba ‑
toare înființate mai recent, cu criteriile de referință 
fixate pentru incubatoarele bine stabilite, cu vechime 
mai mare.
În general, în comparație cu incubatoarele de 
referință, cele incluse în eșantionul Curții au fost 
relativ mai slab dotate în ceea ce privește personalul 
responsabil cu toate funcțiile esențiale, inclusiv cu 
îndrumarea și sprijinirea antreprenorilor.
81
Comisia împărtășește opinia Curții referitoare la lipsa 
de experiență a unor incubatoare. În statele membre 
care au aderat la UE în 2004 și ulterior, acest tip de 
infrastructură de afaceri lipsea în trecut și de‑abia 
acum a început să se construiască, inclusiv cu sprijinul 
fondurilor structurale. Prin urmare, nu s‑a acumulat 
suficientă experiență și trebuie depuse în continuare 
eforturi pentru familiarizarea cu un mod eficace de 
utilizare a acestor infrastructuri în vederea susținerii 
adecvate a noilor idei de afaceri/întreprinderilor 
nou‑înființate.
Răspunsurile Comisiei 45
Recomandarea 1 (e)
Comisia este, în principiu, de acord, dar în conformi ‑
tate cu principiul subsidiarității, statele membre ar tre ‑
bui să ia în considerare această recomandare în funcție 
de obiectivele urmărite pentru stimularea creșterii 
economice endogene. Comisia va recomanda statelor 
membre să încurajeze incubatoarele să‑și extindă ser ‑
viciile și la societățile nerezidente care au o strategie 
bine definită, cu scopul de a asigura beneficii pentru 
comunitatea de afaceri locală. Comisia va recomanda, 
de asemenea, statelor membre să stabilească contacte 
și legături cu alte incubatoare, pentru a stimula schim ‑
bul de cunoștințe și coincubarea, în special la nivel 
transfrontalier, atât în interiorul, cât și în afara UE.
Recomandarea 1 (f)
Comisia este de acord. Comisia va recomanda statelor 
membre să încurajeze incubatoarele să instituie un 
astfel de sistem de monitorizare, fără a mări sarcina 
administrativă a clienților care beneficiază de sprijin. 
Având în vedere că unele întreprinderi ar putea trata 
informațiile comerciale ca fiind confidențiale, această 
acțiune se poate desfășura numai în mod voluntar.
83
FEDER a finanțat construcția incubatoarelor de 
afaceri și furnizarea de servicii de bază „soft” în 
perioada 2007‑2013. A devenit repede evident că 
sprijinirea serviciilor „soft” fusese subestimată, astfel 
încât s‑au prevăzut îmbunătățiri pentru perioada de 
programare 2014 ‑2020.
Comisia va recomanda autorităților de management 
să acorde o atenție mai mare acestui aspect în special, 
stabilind criterii de selecție mai exigente în procesul 
de selecție a operațiunilor pentru perioada de progra ‑
mare 2014 ‑2020.În plus, în cadrul colaborării sale active și continue 
cu statele membre, Comisia va îndruma autoritățile 
de management să includă recomandările Curții de 
Conturi Europene în procesul de selecție și în criteriile 
de selecție ale incubatoarelor de afaceri. În prezent, 
contribuția adusă la obținerea rezultatelor preconizate 
ale axei prioritare trebuie inclusă în criteriile de selecție.
Recomandarea 1 (a)
Comisia Europeană sprijină pe deplin necesitatea 
înființării de incubatoare de afaceri, pe baza unor 
planuri de afaceri detaliate și realiste. Acestea trebuie 
integrate în strategia globală de dezvoltare regională, 
iar statele membre sunt puternic încurajate să asi ‑
gure aplicarea strategiilor de specializare inteligentă 
elaborate.
Recomandarea 1 (b)
În special în statele membre care au aderat în 2004 
și ulterior, sunt în prezent dezvoltate competențele 
necesare pentru incubarea activităților economice, 
principalul factor motor fiind necesitatea de a asi ‑
gura sustenabilitatea financiară a infrastructurii 
de incubare, care de‑abia a fost construită. Aceste 
competențe nu existau înainte; infrastructura de incu ‑
bare nou construită declanșează procesul de dezvol ‑
tare a competențelor.
Recomandarea 1 (c)
Comisia este de acord. Perioada de programare 
2014 ‑2020 condiționează activitățile de incubare de 
existența unei strategii adecvate de dezvoltare. Incu ‑
batoarele sunt create în principal pentru a stimula dez ‑
voltarea economică endogenă a unei regiuni și pentru 
a răspunde necesităților și potențialului identificat de 
strategia economică (sau de inovare).
Recomandarea 1 (d)
Comisia este de acord. Comisia va îndruma sta ‑
tele membre să includă recomandarea Curții ca 
cerință de care trebuie să se țină seama la selectarea 
operațiunilor și la elaborarea contractelor de acordare 
de sprijin dintre organismele intermediare și conduce ‑
rea facilităților de incubare.
Răspunsurile Comisiei 46
Recomandarea 2 (c)
Comisia este de acord, în principiu. Contribuția FEDER 
la proiect se bazează pe o analiză cost‑beneficiu, 
decurgând din planul de afaceri. Rezultatele unui 
incubator de afaceri pot fi însă influențate de factori 
externi, care nu pot fi întotdeauna cunoscuți în avans, 
și de nivelul sprijinului din partea sectorului public per 
loc de muncă creat. Din acest motiv, ar fi dificil să se 
coreleze plățile FEDER cu rezultatele.
Recomandarea 2 (d)
Comisia nu este de acord. Comisia consideră că peri ‑
oada de sustenabilitate definită de Curte ar trebui să 
corespundă perioadei de durabilitate a operațiunilor 
definită la articolul 71 din RDC. Nu există niciun temei 
juridic conform căruia Comisia să poată impune o ajus ‑
tare a perioadei de durabilitate la durata reală de viață 
a activelor incubatorului de afaceri, care să depășească 
cei cinci ani.
În acest context, Comisia ia notă de bunele practici 
identificate de Curte în unele state membre.
85
Comisia Europeană a creat Centrele de Inovare și de 
Dezvoltare a Afacerilor ale Comunității Europene 
(EC‑BIC) în 1984. De atunci, acestea asigură sprijin 
permanent prin intermediul sistemului de asigurare 
a calității EC‑BIC.
Pentru a îmbunătăți cunoștințele autorităților de 
management în domeniu, Comisia Europeană a ela ‑
borat „Un ghid pentru strategiile regionale de inovare 
(RIS)”. În plus, Comisia a oferit orientări bazate pe 
experiența diferitelor generații de strategii regionale 
de inovare. Proiectele/rețelele sprijinite oferă, de ase ‑
menea, orientări. Comisia a lansat mai multe inițiative 
pentru a încuraja evoluțiile descrise mai sus, inclusiv 
inițiativa „Regiunile pentru schimbarea economică” 
(care a debutat în 2006). Aceasta este o platformă 
de instruire pentru regiunile din UE, care include 
Conferința anuală a Regiunilor pentru schimbare eco ‑
nomică și premiile RegioStars, o bază de date pentru 
cunoașterea politicii, precum și rețele interregionale 
rapide, finanțate prin programele INTERREG IVC și 
URBACT II.84
Comisia consideră că afirmațiile CCE se adresează 
entităților din afara sferei de competență a Comisiei, și 
anume statelor membre.
Nu există niciun temei juridic conform căruia Comisia 
să poată impune beneficiarilor obligații suplimentare 
privind activitățile de incubare, după expirarea perioa ‑
dei de durabilitate de cinci ani.
Este responsabilitatea autorităților naționale să 
decidă, prin intermediul criteriilor de selecție și al 
condițiilor de acordare a grantului pentru proiect, pre ‑
lungirea perioadei de durabilitate dincolo de durata 
stabilită în regulamentul respectiv.
Recomandarea 2
În cadrul gestiunii partajate a fondurilor structurale 
nu există niciun temei juridic conform căruia Comisia 
să poată solicita în mod explicit includerea acestor 
elemente în elaborarea procedurilor.
În exercitarea rolului său de supraveghere, Comisia 
va încuraja statele membre să urmeze recomandarea 
menționată. Cu toate acestea, în cadrul gestiunii parta ‑
jate, statele membre sunt responsabile pentru selecta ‑
rea, implementarea și monitorizarea proiectelor.
Comisia consideră că recomandările Curții cuprinse la 
literele a) și d) ar trebui adresate statelor membre.
Recomandarea 2 (a)
Comisia este de acord. Acest lucru corespunde orien ‑
tării către rezultate a politicii de coeziune reformate 
și Comisia Europeană va sugera includerea acestei 
recomandări în criteriile de selecție relevante.
Recomandarea 2 (b)
Comisia este de acord. Cunoștințele de specialitate 
privind incubarea afacerilor, în special în noile state 
membre, au fost dobândite în principal învățând din 
experiența practică. În prezent, există o probabilitate 
mai mare ca în aceste țări să se găsească experți cu 
o anumită experiență în incubare, care își pot difuza 
cunoștințele pentru a instrui alți actori implicați în 
incubare, cum ar fi, de exemplu, oficiile pentru ocu ‑
parea forței de muncă. Comisia va îndruma statele 
membre să urmeze această recomandare.
Răspunsurile Comisiei 47
Comisia a adoptat în iunie 2008 Inițiativa în favoarea 
întreprinderilor mici („ Small Business Act – SBA ”), care 
reprezintă un cadru de politică cuprinzător privind 
IMM‑urile pentru UE și statele sale membre. SBA 
include antreprenoriatul ca domeniu prioritar și a sta ‑
bilit o abordare mai cuprinzătoare pentru a soluționa 
întreaga gamă de obstacole din calea antreprenoriatu ‑
lui la nivelul UE și la nivel național. Această activitate 
a fost consolidată prin adoptarea la începutul anului 
2013 a Planului de acțiune „Antreprenoriat 2020”. În 
contextul acestui cadru general, Comisia a continuat 
să sprijine sistemul de mărci de calitate BIC.
Recomandarea 3 (a)
Comisia recunoaște că este necesar să își actuali ‑
zeze în continuare cunoștințele. În 2014, Comisia va 
publica un raport privind „Înființarea, gestionarea și 
evaluarea parcurilor științifice și tehnologice din UE”, 
care va oferi consiliere și îndrumare și va fi distribuit 
autorităților de management.
Recomandarea 3 (b)
Comisia este de acord și subliniază faptul că noua 
orientare a Rețelei întreprinderilor europene (EEN) 
(2015 ‑2021) ține seama deja de aceste recomandări. 
Rețeaua întreprinderilor europene va juca un rol în 
alinierea serviciilor regionale de sprijin pentru IMM‑uri 
(inclusiv pentru incubatoare) la bunele practici la nivel 
european.
Actualilor parteneri ai EEN li se solicită, de asemenea, 
să coopereze cu alte rețele europene și să desfășoare 
acțiuni precum promovarea și orientarea comună.

CUM VĂ PUTEȚI PROCURA PUBLICAȚIILE UNIUNII EUROPENE?
Publicații gratuite:
•  un singur exemplar:  
pe site ‑ul EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu );
•  mai multe exemplare/postere/hărți:  
de la reprezentanțele Uniunii Europene ( http://ec.europa.eu/represent_ro.htm ), 
de la delegațiile din țările care nu sunt membre ale UE ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm ) 
sau contactând rețeaua Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm ) 
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).
(*)  Informațiile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine  
telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).
Publicații contra cost:
• pe site ‑ul EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu ).
Abonamente:
•  de la agenții de vânzări ai Oficiului pentru Publicații al Uniunii Europene  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_ro.htm ).
QJ‑AB‑14‑007‑RO‑C ISSN 1831 ‑0966
În ultimii ani, UE a cofinanțat, în contextul 
politicii sale de coeziune și cu sprijinul Fondului 
european de dezvoltare regională, proiecte 
vizând incubatoare de afaceri. Această inițiativă 
concordă cu prioritățile politice ale UE, în special 
cu strategia de la Lisabona și strategia Europa 
2020, strategii care sprijină lansarea și 
dezvoltarea întreprinderilor mici și mijlocii 
(IMM-uri), întrucât acestea din urmă joacă un rol 
important în ceea ce privește crearea de locuri 
de muncă și creșterea economică. În acest raport, 
Curtea de Conturi Europeană a evaluat dacă 
proiectele privind incubatoarele de afaceri au 
avut succes în sprijinirea IMM-urilor 
nou-înființate.
CURTEA DE
CONTURIEUROPEANĂ