COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE CONSILIU Follow-up la Decizia 2011/734/UE a Consiliului din 12 iulie 2011 adresată Greciei în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv (martie 2012) /* COM/2012/0117 final */





COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE CONSILIU Follow-up la Decizia 2011/734/UE a Consiliului din 12 iulie 2011 adresată Greciei în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv (martie 2012) 1. Introducere Prezenta comunicare trimestrială evaluează măsurile implementate și planificate de Grecia pentru a se conforma Deciziei 2011/734/UE a Consiliului din 12 iulie 2011[1]. Acțiunile întreprinse până la sfârșitul lunii septembrie 2011 au fost evaluate în comunicarea din 26 octombrie 2011[2]. Împreună cu raportul de evaluare a conformității care o însoțește, întocmit de serviciile Comisiei în colaborare cu BCE[3], comunicarea contribuie totodată și la evaluarea respectării Memorandumului privind politica economică și financiară și a Memorandumului de înțelegere[4] încheiate în contextul acordului de împrumut dintre Grecia și celelalte state membre din zona euro. Această evaluare se bazează pe misiunea desfășurată de către serviciile Comisiei, împreună cu personal din partea FMI și BCE în perioada 18 ianuarie - 10 februarie 2012 în contextul programului de ajustare economică și pe raportul trimestrial transmis de Ministerul Finanțelor din Grecia la data de 2 martie 2012. 2. Decizia Consiliului din 12 iulie 2011 În data de 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o decizie, în temeiul articolului 126 alineatul (9) și al articolului 136 din TFUE, adresată Greciei, în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv până în 2014. Această decizie reformează decizia din mai 2010[5], care a fost modificată în mai multe rânduri. Decizia impune Greciei să adopte o serie de măsuri concrete cu scopul de a menține deficitul public sub următoarele plafoane: · 17 065 milioane de euro (7,9% din PIB pe baza estimărilor PIB-ului disponibile în prezent) în 2011; · 14 916 milioane EUR (7,3% din PIB, pe baza celor mai recente previziuni referitoare la PIB) în 2012; · 11 399 milioane EUR (5,6 la sută din PIB) în 2013 și · 6 385 milioane EUR (3,1 % din PIB) în 2014[6], [7]. Decizia a fost apoi modificată la 8 noiembrie 2011[8]. Cu toate acestea, plafoanele nominale menționate mai sus pentru deficitul public general au rămas neschimbate. 3. Execuția bugetară până în decembrie 2011 În contextul programului de ajustare economică, Grecia s-a angajat să îndeplinească criteriile de performanță trimestriale privind nivelul cheltuielilor publice primare, soldul cash al bugetului general, stocul de datorie publică a administrației centrale și veniturile provenite din privatizare, precum și un criteriu orientativ cu privire la acumularea de arierate către furnizori[9]. La sfârșitul lunii septembrie 2011 rezultatele erau mixte. Criteriile privind cheltuielile publice primare (date reale: 42,0 miliarde EUR; criteriul: 44,5 miliarde EUR) și datoria administrație publice centrale (date reale: 360,4 miliarde EUR; criteriul: 394,0 miliarde EUR) au fost îndeplinite. Totuși, ținta pentru soldul primar al administrației publice centrale nu a fost atinsă cu o mică marjă (date reale: -5,2 miliarde EUR; criteriul: -5.0 miliarde EUR), deoarece colectarea impozitelor și a contribuțiilor sociale a fost inferioară previziunilor. Ținta pentru veniturile provenite din privatizare nu a fost atinsă (date reale: 0,39 miliarde EUR; criteriul: 1,7 miliarde EUR). Criteriul orientativ referitor la acumularea de arierate nu a fost îndeplinit, deoarece arieratele acumulate de la 1 ianuarie 2011 până la sfârșitul lunii septembrie 2011 s-au ridicat la 1,1 miliarde EUR. Datele disponibile pentru sfârșitul lunii decembrie 2011 arată că țintele pentru soldul primar al bugetului general pe baza metodologiei cash (date reale: -4,8 miliarde EUR; criteriul: -5,1 miliarde EUR), cheltuielile primare ale bugetului de stat (date reale: 58,9 miliarde EUR; criteriul: 60,8 miliarde EUR) și stocul de datorie publică a administrației centrale (date reale: 378,1 miliarde EUR; criteriul: 394,0 miliarde EUR) au fost atinse. În pofida turbulențelor semnificative cauzate de o scădere economică mai accentuată decât se preconizase, precum și de instabilitatea politică și socială, țintele au fost atinse prin reduceri ale cheltuielilor de capital și ale altor cheltuieli discreționare, care au compensat cu mult scăderile impozitelor și ale contribuțiilor sociale și depășirea cheltuielilor în domeniul farmaceutic. Veniturile din fonduri structurale, inclusiv cele legate de creșterea ratei de cofinanțare de la 75% la 85% și mecanismul de plată suplimentar de 10%[10] au contribuit, de asemenea, la menținerea soldului cash în limita plafonului stabilit, însă în detrimentul activității de investiții a administrației centrale. Ținta revizuită de privatizare pentru sfârșitul anului 2011 (date reale: 1,6 miliarde EUR; criteriul: 1,7 miliarde EUR) a fost ratată dar cu o marjă mai scăzută decât în septembrie, deoarece s-au prelungit licențele pentru jocuri de noroc și telefonie mobilă. Stocul de arierate interne a rămas foarte ridicat (arieratele s-au acumulat în perioada ianuarie 2011 – decembrie 2011: 220 milioane EUR, cu un stoc total de 5,6 miliarde EUR până la sfârșitul anului), însă guvernul a reușit totuși să reducă arieratele cu 900 milioane EUR în ultimul trimestru al anului 2011. Deficitul public pe 2011, calculat pe baza SEC, este estimat în prezent la 20,2 miliarde EUR (9,4% din PIB). Acesta depășește plafonul de 17,1 miliarde EUR (7,9% din PIB) stabilit în decizia Consiliului, așa cum s-a anticipat în comunicarea precedentă. Deficitul estimat pentru 2011 se situează în prezent puțin peste previziunile anterioare, în pofida deteriorării semnificative a mediului macroeconomic. Tabelul 1 conține informații detaliate privind execuția bugetară în ianuarie-decembrie 2011 atât pentru stat, cât și pentru administrație în general, pe baza metodologiei cash, în comparație cu previziunile serviciilor Comisiei din iunie și octombrie 2011. Conform tabelului, compresia cheltuielilor curente de stat în ultimele luni a compensat cu mult scăderea veniturilor. Totuși, conturile de asigurări sociale au înregistrat o deviație mare în raport cu previziunile. Tabelul 1: Execuția bugetară în ianuarie - septembrie și ianuarie - decembrie 2011 (metodologia cash) 4. Perspective pentru 2012 și 2013 - 2014 Perspectiva bugetară pentru 2012 s-a înrăutățit considerabil de la publicarea comunicării precedente. Deteriorarea fiscală este rezultatul punctul de plecare mai slab (conturile din 2011) și al creșterii economice negative mai pronunțate decât se estimase: în prezent, se estimează că PIB-ul real se va contracta în 2012 cu 4,7% în loc de 2,8%, conform previziunilor anterioare. În 2011 s-au înregistrat, de asemenea, derapaje continue în aplicarea măsurilor, cu implicații pentru conturile din 2012. Mai mult, implementarea unui pachet ambițios de reforme ale pieței muncii, inclusiv reduceri ale salariilor minime din sectorul privat (pentru mai multe detalii, a se vedea raportul de evaluare a conformității) cu obiectivul de a restabili competitivitatea, are un impact negativ pe termen scurt asupra cererii interne și asupra conturilor bugetare în 2012. În același timp, cheltuielile cu dobânzile în 2012 vor fi revizuite substanțial și vor scădea grație programului de schimb de obligațiuni lansat de Grecia, conform concluziilor summitul zonei euro din 26 octombrie 2011 și al declarației Eurogrupului din 21 februarie 2012. Având în vedere cele menționate anterior, Comisia recomandă Consiliului să modifice ținta conturilor bugetare ale Greciei pentru perioada 2012-2014, care ar trebui să fie definită pe baza soldului primar în termeni nominali. În conformitate cu Recomandarea Comisiei de Decizie a Consiliului de modificare a Deciziei nr. 2011/734/UE (COM (2012) 116), Grecia ar trebui să atingă un deficit primar de maximum 2 037 milioane EUR în 2012 (1,0% din PIB). Prin urmare, Grecia ar urmări atingerea unui excedent primar de 3 652 milioane EUR (1,8% din PIB) în 2013 și de 9 356 milioane EUR (4,5% din PIB) în 2014. Atunci când sunt exprimate ca deficit public general, țintele de mai sus sunt: 14 811 milioane EUR (7,3% din PIB) în 2012, 9 462 milioane EUR (4,7% din PIB) în 2013 și 4 499 milioane EUR (2,2% din PIB) în 2014. Noua țintă pentru excedentul primar în 2014 este în concordanță cu corecția deficitului excesiv în 2014, conform deciziei Consiliului. Serviciile Comisiei, în colaborare cu reprezentanții BCE și FMI, au estimat că, fără măsuri suplimentare, în 2012 deficitul primar ar fi de 2,5% din PIB, în comparație cu un ușor excedent primar care se preconiza la momentul în care a fost publicată comunicarea precedentă. Prin urmare, pentru a se înscrie pe traiectoria adecvată pentru a atinge ținta revizuită, Grecia a trebuit să pregătească măsuri în valoare de 3 miliarde EUR (1,5% din PIB). Măsurile anunțate de Grecia au fost următoarele: · reducerea cheltuielilor farmaceutice cu cel puțin 1 076 milioane EUR, prin reducerea prețurilor medicamentelor (medicamente generice, medicamente neprotejate prin brevet și medicamente de marcă), optimizarea co-plăților, reducerea adaosurilor comerciale aplicate de farmaciști și de comercianții en gros, aplicarea prescrierii electronice obligatorii în funcție de substanța activă și de protocoale, actualizarea listei pozitive de medicamente și implementarea unui mecanism de reduceri trimestriale (claw-back automat) care urmează să fie plătite de industria farmaceutică. · reducerea remunerațiilor pentru orele suplimentare lucrate de medicii din spitale cu cel puțin 50 milioane EUR. · reducerea achizițiilor de echipamente militare cu 300 milioane EUR (numerar sau livrări). · reducerea cheltuielilor operaționale ale administrației centrale și a cheltuielilor electorale cu cel puțin 370 milioane EUR (comparativ cu bugetul pe 2012), din care cel puțin 100 milioane EUR reprezentând cheltuieli operaționale cu caracter militar și cel puțin 70 milioane EUR cheltuieli electorale; · reducerea cheltuielilor operaționale ale administrației locale, cu scopul de a economisi cel puțin 50 milioane EUR; · reduceri anticipate ale subvențiilor către rezidenții din zonele îndepărtate și reduceri ale granturilor acordate mai multor entități supravegheate de o serie de ministere, cu scopul de a diminua cheltuielile în 2012 cu cel puțin 190 milioane EUR; · reducerea bugetului de investiții publice cu 400 milioane EUR: această reducere va fi implementată prin reduceri ale subvențiilor acordate pentru investiții private și proiecte de investiții finanțate la nivel național. Reducerea bugetului de investiții publice nu va avea niciun impact asupra proiectelor care sunt cofinanțate din fonduri structurale [proiectul încă nefinalizat finanțat de programele operaționale din perioada 2000-2006, proiectele finanțate din fondul de coeziune (2000-2006), programele operaționale din perioada 2007-2013 și cheltuielile neeligibile legate de proiectele sus-menționate, inclusiv proiectele TEN-T]. · modificări ale fondurilor de pensii suplimentare și ale fondurilor de pensii cu pensii medii ridicate sau care primesc subvenții mari de la buget și reduceri ale altor categorii de pensii ridicate, cu scopul de a economisi cel puțin 450 milioane EUR (net, după luarea în calcul a impactului asupra impozitelor și contribuțiilor sociale); · reduceri ale alocațiilor familiale pentru gospodăriile cu venituri ridicate, în scopul de a economisi 43 milioane EUR; · reducerea cu 12%, în medie, a „salariilor speciale” din sectorul public, pentru care noua grilă salarială nu se aplică. Aceasta se va aplica după 1 iunie 2012 și ar trebui să genereze economii de cel puțin 205 milioane EUR (net, după luarea în calcul a impactului asupra impozitelor și contribuțiilor sociale). Niciuna dintre aceste măsuri nu este de natură fiscală. Ele se referă integral la partea de cheltuieli a bugetului: acest lucru sporește caracterul favorabil creșterii al acestor măsuri, iar modul în care sunt concepute minimizează orice impact social. Dacă aceste măsuri sunt implementate integral, conform actualelor proiecții macroeconomice, Grecia este pe cale să își atingă ținta de deficit primar de 1,0% din PIB în 2012. Totuși, riscul legat de implementarea măsurilor preconizate și de deteriorarea în continuare a condițiilor economice este mare. În plus, proiecțiile disponibile pentru 2013 și 2014 evidențiază un decalaj bugetar mare față de țintele revizuite pentru acești ani (a se vedea tabelul 2). Prin urmare, în lunile următoare Grecia va trebui să anunțe și să adopte măsuri bugetare substanțiale suplimentare, în special în momentul în care actualizează bugetul pe termen mediu (strategia bugetară pe termen mediu, SBTM) în mai 2012. Pentru a pregăti aceste măsuri, guvernul a inițiat o revizuire a programelor de cheltuieli publice. Revizuirea se bazează pe asistență tehnică externă și se axează pe pensii și pe transferurile sociale (într-un mod care să conserve protecția socială de bază); cheltuielile din sectorul apărării fără a aduce atingere capacității naționale de apărare; și restructurarea administrațiilor centrale și locale. Noi măsuri de raționalizare a cheltuielilor farmaceutice, a cheltuielilor de funcționare ale spitalelor și a prestațiilor sociale bănești vor fi precizate în lunile următoare. 5. Administrația fiscală și controlul cheltuielilor Pe lângă măsurile de creștere a ratelor de impozitare, de lărgire a bazelor de impozitare sau de reducere a cheltuielilor, progresele în domeniul consolidării bugetare necesită îmbunătățiri la nivelul administrației fiscale, al combaterii evaziunii fiscale și al controlului cheltuielilor. Deși s-au înregistrat unele progrese în aceste domenii, în majoritatea cazurilor, acestea au fost mult mai lente decât se prevăzuse. De la inițierea programului în 2010, reformele administrației fiscale s-au concentrat în principal pe îmbunătățirea legislației pentru a spori eficiența administrației și controalelor fiscale, implementarea unei gestionări eficiente a proiectelor, și elaborarea unei strategii antifraudă pentru restabilirea disciplinei fiscale și ameliorarea respectării legislației. Accentul s-a deplasat în prezent spre implementare: guvernul este în curs de a angaja noi auditori Se așteaptă, de asemenea, îmbunătățirea cantității și calității auditurilor fiscale. De asemenea, este necesară consolidarea structurilor de stimulente în administrația fiscală și a funcțiilor sediilor centrale. De asemenea, guvernul a inițiat procesul de fuzionare a oficiilor fiscale locale, care ar trebui finalizat până la sfârșitul anului 2012. Au fost inițiate deopotrivă reforme pentru consolidarea gestionării cheltuielilor publice. Furnizarea în timp util a datelor fiscale a fost ameliorată prin aplicarea raportării prin portaluri electronice de către ministerele de resort, autoritățile locale și entitățile juridice. Totuși, sunt necesare progrese suplimentare pentru a extinde utilizarea sistemului la fondurile de asigurări sociale și la bugetul de investiții publice. Controlul cheltuielilor s-a îmbunătățit, de asemenea, odată cu adoptarea registrelor de angajamente în ministere și alte entități. Cu toate acestea, rămâne de văzut dacă registrele de angajamente sunt eficiente pentru controlul supraangajamentelor și al arieratelor din bugetul obișnuit, iar sistemul rămâne să fie extins și la bugetul de investiții. Biroul general de contabilitate al Ministerului finanțelor a instituit un comitet de coordonare pentru a monitoriza și consolida aplicarea controalelor angajamentelor, astfel încât să prevină acumularea în continuare a arieratelor. 6. Privatizare Fondul de privatizare elen (Hellenic Republic Asset Development Fund, HRADF) este complet funcțional din toamna anului 2011. Aceasta a angajat consilierii juridici, tehnici și financiari pentru majoritatea tranzacțiilor planificate pentru perioada 2012-2014 și a identificat o strategie completă de implementare a planului de privatizare. Totuși, din cauza condițiilor negative de piață din prezent și a pregătirilor tehnice de durată, veniturile colectate până în prezent au fost inferioare previziunilor (a se vedea tabelul). În acest timp, a devenit clar faptul că obiectivul de colectare a unor venituri de 50 miliarde EUR provenite din privatizare nu va fi îndeplinit până în 2015, ci pe o perioadă mai lungă. Ca urmare, țintele privind veniturile anuale au fost revizuite: cel puțin 5 200 milioane EUR până la sfârșitul anului 2012, 9 200 milioane EUR până la sfârșitul anului 2013 și 14 000 milioane EUR până la sfârșitul anului 2014. Tabelul 4: Programul de privatizare: tranzacții încheiate Active || Data tranzacției || Procent vândut || Procent rămas deținut de guvernul elen || Venituri (numerar, milioane EUR) || Cumulativ pe an (milioane EUR) || Plată întârziată OTE || iulie 2011 || 10% || 4% || 392 || 392 || - OPAP 1 (reînnoirea licenței 2020-2030) || octombrie 2011 || - || - || 375 || 767 || 85 (până la sfârșitul trimestrului 4 din 2013) OPAP 2 (vânzarea unei noi licențe pentru terminale de loterie video) || octombrie 2011 || - || - || 475 || 1,242 || 85 (până la sfârșitul trimestrului 4 din 2013) Telefonie mobilă (licitație spectru de frecvențe) || decembrie 2011 || - || - || 380 || 1,622 || - 7. Concluzie Așa cum se preconizase în momentul în care a fost adoptată comunicarea anterioară, în 2011 plafonul pentru deficitul public (pe baza SEC95) prevăzut în Decizia Consiliului a fost depășit. Se estimează că Grecia a înregistrat un deficit public de 20 200 milioane EUR, sau 9,4% din PIB, în comparație cu ținta de 17 065 milioane EUR, sau 7,9% din PIB. Comisia recomandă Consiliului să revizuiască țintele bugetare pe care Grecia ar trebui să le respecte în perioada 2012-2014. Aceste ținte trebuie definite pe baza deficitului/excedentului primar în termeni nominali: pentru 2012 deficitul primar nu trebuie să depășească 2 037 milioane EUR (1% din PIB), iar pentru 2013 și 2014 excedentul primar trebuie să fie de cel puțin 3 652 milioane EUR (1,8% din PIB) și respectiv 9 356 milioane EUR (4,5% din PIB). Aceste ținte sunt în concordanță cu corectarea deficitului excesiv până în 2014, așa cum este prevăzut în decizie, deoarece țintele corespunzătoare privind deficitul public general vor fi de 7,3% din PIB în 2012, 4,7% din PIB în 2013 și 2,2% din PIB în 2014. În timp ce măsurile care au fost anunțate recent de guvernul elen sunt compatibile cu atingerea țintei pentru 2012, riscurile legate de implementare sunt foarte ridicate. În plus, în perioada 2013-2014 va trebui implementată o nouă serie de măsuri substanțiale de consolidare bugetară pentru a corecta situația de deficit excesiv până în 2014, în conformitate cu decizia Consiliului. ANEXĂ: MĂSURI PREVĂZUTE DE DECIZIA CONSILIULUI Articolul 1 alineatul (2): „traiectoria de ajustare în direcția corectării deficitului excesiv are ca obiectiv atingerea unui deficit public care să nu depășească (…) 17 065 milioane EUR (7,6% din PIB) în 2011 (…). || Neimplementată. Articolul 1 alineatul (3): Traiectoria de ajustare de la alineatul (2) presupune ca evoluția anuală a datoriei publice brute consolidate să nu depășească 34 058 milioane EUR în 2010, 17 365 milioane EUR în 2011 (…) || Neimplementată. Articolul 2 alineatul (6a) „Grecia adoptă și aplică fără întârziere următoarele măsuri: (a) o reducere a scutirilor fiscale, în special a plafoanelor de venituri neimpozabile, cu scopul de a crește veniturile cu cel puțin 2 831 milioane EUR în 2012; || Implementată. Implementată. (b) o taxă permanentă pentru proprietățile imobiliare, colectată prin facturile pentru energie electrică, cu scopul de a colecta cel puțin 1 667 milioane EUR în 2011 și 1 750 milioane EUR pe an începând cu 2012; (c) aplicarea imediată a grilei salariale revizuite pentru funcționarii publici, contribuind astfel la o reducere a cheltuielilor de cel puțin 101 milioane EUR în 2011, cu un aport de cel puțin 552 milioane EUR în 2012, care se adaugă economiilor prevăzute în SBTM până în 2015. Această reformă acoperă toți angajații din sectorul public, cu excepția celor cărora li se aplică regimuri salariale speciale. Aceste economii nete iau în calcul impactul acestei măsuri asupra impozitului pe venit și a contribuțiilor sociale, precum și a bonusurilor plătibile anumitor categorii de salariați; (d) o reducere a pensiilor de bază și a celor suplimentare și a sumelor forfetare plătite în momentul pensionării, cu scopul de a economisi cel puțin 219 milioane EUR în 2011 și 446 milioane EUR în 2012, care se adaugă economiilor prevăzute în SBTM; (e) plafonarea cheltuielilor Fondului Verde la 5 % din depozitele acestuia, cu scopul de a economisi 360 milioane EUR în 2012; (f) decizii sau circulare ministeriale privind măsurile legate de acciza la gaze naturale, de păcură și de taxele pentru autovehicule prevăzute în SBTM; (g) decizii ministeriale pentru reglementarea uniformă a prestațiilor de sănătate pentru diversele fonduri de asigurări sociale; (h) dispoziții legislative pentru colectarea prin reținere la sursă a taxei de solidaritate; (i) decizii ministeriale pentru închiderea, fuzionarea sau reducerea considerabilă a dimensiunii anumitor entități. Este vorba de KED, ETA, ODDY, Institutul Național pentru Tineret, EOMEX, IGME, OSK, DEPANOM, THEMIS, ETHYAGE, ERT și alte 35 de entități mai mici; (j) o decizie ministerială care să precizeze criteriile de acordare a pensiilor de invaliditate, compatibile cu atingerea obiectivelor de economisire prevăzute în SBTM; (k) o lege pentru înghețarea indexării pensiilor de bază și suplimentare până în 2015; (l) finalizarea listei pozitive de produse farmaceutice care fixează prețurile acoperite de fondurile de asigurări sociale; (m) transferul către fondul de privatizare „Fondul de dezvoltare a activelor Republicii Elene” (HRADF) al următoarelor active: Alpha Bank (0,619% din acțiuni); Banca Națională a Greciei (1,234 % din acțiuni); Piraeus Bank (1,308 % din acțiuni); Autoritatea portuară din Pireu (23,1 % din acțiuni); Autoritatea portuară din Salonic (23,3 % din acțiuni); Autoritățile portuare din Elefsina, Lavrio, Igoumenitsa, Alexandroupolis, Volos, Kavala, Corfu, Patras, Rafina, Heraklion (100 %); Compania de apă și canalizare din Atena (27,3 %); Compania de apă și canalizare din Salonic (40 %); aeroporturi regionale publice (transferul drepturilor de concesiune); instalația off-shore de depozitare a gazelor naturale „South Kavala” (transferul drepturilor de concesiune actuale și viitoare); autostrăzi elene (transferul drepturilor de concesiune actuale și viitoare); Egnatia odos (100%); Poșta elenă (90 %); OPAP, SA (29%); patru clădiri publice; (n) numirea consilierilor juridici, tehnici și financiari pentru cel puțin 14 dintre privatizările planificate până la sfârșitul anului 2012; (o) pe baza unui dialog cu partenerii sociali și având în vedere obiectivul de creare și conservare a locurilor de muncă și de creștere a competitivității firmelor, adoptarea de măsuri suplimentare care să permită adaptarea salariilor la condițiile economice. În special: extinderea contractelor colective la nivel sectorial și de ramură și a așa-numitului „principiu al normei mai favorabile” se suspendă în perioada de aplicare a SBTM, astfel încât contractele la nivelul firmelor să prevaleze asupra celor de la nivel sectorial și de ramură; contractele colective la nivelul firmelor pot fi semnate fie de sindicate, fie, în absența acestora, de comitetele de întreprindere sau alte organe de reprezentare a personalului, indiferent de dimensiunea firmei.”; Articolul 2 alineatul (7): „Grecia trebuie să adopte următoarele măsuri înainte de sfârșitul lunii decembrie 2011: (a) un buget pentru 2012 conform cu țintele SBTM și cu plafoanele de deficit prevăzute în prezenta decizie; actualizarea și publicarea informațiilor cu privire la diversele măsuri prevăzute în SBTM; și acte normative necesare pentru execuția bugetară privind impozitele și cheltuielile, adoptate odată cu bugetul; || Implementată. (b) consolidarea capacității manageriale a tuturor autorităților de gestiune și organismelor intermediare ale programelor operaționale în contextul cadrului strategic național de referință 2007-2013 și certificarea lor ISO 9001:2008 (managementul calității); || Implementată în mare parte. (c) un sistem de costuri evaluate pentru fiecare spital în parte, care să fie utilizat în scopuri bugetare începând cu 2013; || În curs de implementare. Pe baza ESY.net se elaborează în prezent un set de bază de indicatori financiari și de activitate pentru toate spitalele NHS. Un prim raport trebuie să fie prezentat până în martie 2012. (d) evaluarea rezultatelor primei etape a analizei independente a funcționării administrației centrale, care va avea ca rezultat un plan de acțiune pentru implementarea recomandărilor în materie de politici operaționale. Aceste recomandări stabilesc modalitățile de raționalizare și de eficientizare a serviciului public, de definire clară a responsabilităților și a ierarhiei departamentelor ministeriale, eliminând suprapunerea competențelor, și de îmbunătățire a mobilității inter- și intraministeriale; finalizarea revizuirii funcționării programelor sociale existente; || În curs de implementare. Un raport OCDE privind reforma administrației centrale a fost publicat în decembrie 2011. Recomandările din acest raport sunt analizate de guvern. A fost întocmită o foaie de parcurs pentru implementarea acestor reforme în cursul anului 2012. Un proiect de lege este în curs de elaborare. O echipă de asistență tehnică comună a OCDE și FMI a colectat date privind programele sociale din toate ministerele de resort: se estimează că raportul final va fi gata până la sfârșitul lunii martie. Cea de-a doua fază va avea loc concomitent cu revizuirea funcțională, iar raportul final se estimează că va fi gata până la sfârșitul lunii martie 2012. (e) începerea activității Autorității unice în domeniul achizițiilor publice, dispunând de resursele necesare pentru îndeplinirea mandatului și a obiectivelor sale, precum și de competențele definite în planul de acțiune; || Neimplementată. (f) examinarea onorariilor facturate pentru serviciile medicale subcontractate unor furnizori privați, în scopul reducerii costurilor aferente cu cel puțin 15 % în 2011 și cu încă 15 % în 2012; || În curs de implementare, cu întârziere. Au fost operate unele reduceri de prețuri pentru serviciile medicale subcontractate unor furnizori privați. (g) măsuri pentru simplificarea sistemului fiscal, lărgirea bazelor de impozitare și reducerea ratelor impozitelor într-un mod neutru din punct de vedere fiscal în ceea ce privește impozitul pe venitul personal, impozitul pe profit și TVA; || Pentru asigurarea unei reforme de înaltă calitate, acest termen limită a trebuit să fie amânat de comun acord cu Comisia. (h) noi măsuri pentru ca cel puțin 50 % din volumul medicamentelor utilizate de spitalele publice să fie medicamente generice cu un preț inferior celui al produselor de marcă similare și al medicamentelor neprotejate de brevete, prin introducerea obligației ca toate spitalele publice să achiziționeze produsele farmaceutice în funcție de substanța activă. || În curs de implementare. Aproximativ 30% din cheltuielile pentru produse farmaceutice în spitale reprezintă achiziții de produse generice și acest procent mai poate crește. (i) numirea consilierilor pentru celelalte operațiuni de privatizare planificate pentru 2012 și neincluse la alineatul (6a) litera (n); accelerarea înregistrării terenurilor în proprietatea statului și a adoptării legislației secundare privind reședințele turistice și utilizarea terenurilor; înființarea și funcționarea unui nou Secretariat general pentru proprietăți publice, în colaborare cu organismul creat prin fuziunea KED/ETA (entitatea de administrare a activelor imobiliare și, respectiv, entitatea imobiliară turistică), care trebuie să pregătească proprietățile imobiliare pentru privatizarea activelor comerciale și comercializabile. Obiectivul este de a ameliora administrarea activelor imobiliare, de a le elibera de sarcini și de a le pregăti pentru privatizare; crearea a șase portofolii de active imobiliare de către HRADF; adoptarea actului normativ pentru transferul în favoarea statului al activelor mobile și imobile ale entităților desființate; || Parțial implementată. Entitatea rezultată în urma fuziunii ETA/KED (acum sub denumirea de ETAD) trebuie să își numească consiliul de administrație, după consultarea cu HRADF. (j) reforma administrației fiscale prin: activarea unei unități pentru marii contribuabili; înlăturarea obstacolelor care împiedică administrarea fiscală eficientă prin implementarea reformelor cheie ale noii legi fiscale, inclusiv prin înlocuirea managerilor care nu ating țintele de performanță și reevaluarea calificărilor auditorilor fiscali; punerea în funcțiune a organismului nou-creat de soluționare rapidă a litigiilor administrative pentru a trata cu celeritate cazurile importante (cum ar fi în termen de 90 de zile); centralizarea funcțiilor și fuziunea a cel puțin 31 oficii fiscale; || Parțial implementată. O serie de acțiuni sunt în curs de desfășurare, deși cu întârzieri. Mai multe oficii fiscale mici și ineficiente au fost închise sau au fuzionat (însă mai există dificultăți de rezolvat legate de aspectele operaționale ale fuziunii), iar funcțiile cheie sunt în curs de consolidare. Contractele pe bază de rezultate pentru auditori au fost aprobate, iar reevaluarea calificărilor auditorilor fiscali este în curs. Unitatea pentru marii contribuabili a fost înființată, însă personalul nu este complet încă și nu lucrează conform celor mai bune practici la nivel internațional. (k) pentru înăsprirea controlului cheltuielilor: numirea contabililor permanenți în toate ministerele; || Implementată. (l) publicarea unui plan de personal pe termen mediu pentru perioada care se încheie în 2015, în conformitate cu regula de o recrutare la cinci plecări, aplicabil întregii administrații publice, fără excepții sectoriale; transferul a aproximativ 15 000 de salariați actuali din diverse entități guvernamentale către rezerva de forță de muncă și trimiterea în pre-pensie a aproximativ 15 000 de salariați; personalul plasat în rezerva de forță de muncă și în pre-pensie trebuie să primească 60 % din salariul de bază (excluzând orele suplimentare și alte plăți complementare) timp de cel mult 12 luni. Această perioadă de 12 luni poate fi prelungită până la 24 de luni pentru salariații care se apropie de vârsta de pensionare; plățile către personalul plasat în rezerva de forță de muncă reprezintă o parte din plățile compensatorii; || Neimplementată. Planurile de personal pe termen mediu care identifică nevoile de recrutare din cadrul fiecărui minister nu au fost încă publicate. Aproximativ 10 000 de angajați au părăsit sectorul public în cadrul unui scheme de pre-pensionare. Ca rezultat al fuziunilor și desființărilor, 630 angajați au fost transferați în rezerva de forță de muncă. (m) revizuirea listei meseriilor care presupun condiții grele de muncă și reducerea sferei de aplicare a acesteia, pentru a acoperi mai puțin de 10 % din locurile de muncă. Revizuirea aprofundată a funcționării fondurilor de pensii publice secundare/suplimentare, inclusiv a fondurilor de asistență socială și a schemelor cu plăți forfetare, cu scopul de a stabiliza cheltuielile cu pensiile, de a garanta neutralitatea bugetară a acestor scheme și de a asigura sustenabilitatea pe termen mediu și lung a sistemului. Rezultatele revizuirii vor fi: o nouă reducere a numărului de fonduri existente; eliminarea dezechilibrelor pentru fondurile cu deficite; stabilizarea cheltuielilor curente la un nivel sustenabil, prin efectuarea, începând din 1 ianuarie 2012, a unor ajustări adecvate; și sustenabilitatea pe termen lung a schemelor secundare prin corelarea strictă a contribuțiilor cu prestațiile; || Implementată. [1] JO L 296, 15.11.2011, p. 38. [2] COM(2011) 705 final. [3] ‘The Economic Adjustment Programme for Greece – March 2012,’ European Economy–Occasional Paper. Se face trimitere la acest document pentru o evaluare mai detaliată a evoluțiilor reformei macroeconomice, financiare, bugetare și structurale. [4] Memorandumul privind politica economică și financiară și Memorandumul de înțelegere privind condițiile specifice de politică economică din 31 octombrie 2011. [5] Decizia 2010/320/UE a Consiliului (JO L 145, 11.6.2010). [6] Procentajele din PIB sunt furnizate cu titlu orientativ. În Decizia Consiliului din 12 iulie 2011, procentajele din PIB se referă la valorile PIB-ului nominal disponibile în luna iulie 2011: 7,6% din PIB în 2011, 6,5% din PIB în 2012, 4,8% din PIB în 2013 și 2,6% din PIB în 2014. [7] Decizia cere totodată ca creșterea anuală a datoriei publice brute consolidate să nu depășească 17 365 milioane EUR în 2011, 15 016 milioane EUR în 2012, 11 599 milioane EUR în 2013 și 7 885 milioane EUR în 2014. [8] Decizia 2011/791/UE a Consiliului (JO L 320, 11.6.2010, p. 8). [9] Alte criterii de performanță se referă la garanțiile acordate de administrația centrală, la datoriile administrației centrale și la arieratele la datoria externă. Acestea nu sunt discutate în comunicarea de față. A se vedea raportul privind respectarea condițiilor menționat mai sus. [10] Regulamentul (CE) nr. 1311/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 decembrie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului în ceea ce privește anumite dispoziții referitoare la gestiunea financiară pentru anumite state membre care se confruntă cu dificultăți grave sau sunt amenințate de astfel de dificultăți cu privire la stabilitatea lor financiară (JO L 337, 20.12.2011, p. 5).