[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 20.10.2010

COM(2010) 598 final

PROIECT DE BUGET RECTIFICATIV NR. 10 LA BUGETUL GENERAL 2010

SITUAȚIA CHELTUIELILOR PE SECȚIUNISecțiunea III - Comisia

PROIECT DE BUGET RECTIFICATIV NR. 10LA BUGETUL GENERAL 2010

SITUAȚIA CHELTUIELILOR PE SECȚIUNISecțiunea III - Comisia

Având în vedere:

- Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 314, precum și Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 106a,

- Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene[1], în special articolul 37,

- Bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2010, adoptat la 17 decembrie 2009[2],

- bugetul rectificativ 1/2010, adoptat la 19 mai 2010[3],

- bugetul rectificativ 2/2010, adoptat la 16 iunie 2010[4],

- bugetul rectificativ 3/2010 (parțial, fostul proiect de buget rectificativ nr. 2/2010[5]), adoptat la 7 septembrie 2010,

- bugetul rectificativ 4/2010 (fostul proiect de buget rectificativ nr. 5/2010[6]), adoptat la 21 septembrie 2010,

- bugetul rectificativ 5/2010 (fostul proiect de buget rectificativ nr. 7/2010[7]), adoptat la 22 septembrie 2010,

- proiectele de buget rectificativ nr. 2/2010[8], 3/2010[9], 6/2010[10], 8/2010[11] și 9/2010[12],

Comisia Europeană prezintă autorității bugetare proiectul de buget rectificativ nr. 10 la bugetul 2010.

CUPRINS

1. Introducere 4

2. Creșterea previziunilor privind veniturile 4

2.1. Revizuirea resurselor proprii 4

2.2. Alte venituri 5

3. Reducerea creditelor de plată 5

3.1. Rubrica 1a Competitivitate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă 5

3.2. Rubrica 1b Coeziune pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă 6

3.3. Rubrica 2 Conservarea și gestionarea resurselor naturale 6

3.4. Rubrica 4 UE ca actor mondial 7

4. Modificări la rubrica 1a 10

4.1. Crearea unei noi linii bugetare 10

4.2. Reducerea creditelor de angajament 10

5. Conservarea și gestionarea resurselor naturale 11

5.1. Reducerea estimărilor privind cheltuielile agricole 11

5.2. Rezerve pentru acorduri în domeniul pescuitului 12

5.3. Programul UE de acțiune pentru schimbările climatice 12

6. Școlile europene de tip 2 12

6.1 Introducere 12

6.2 Principalele etape ale procesului de reformă 13

6.3 Contribuția UE și cererea pentru 2010 14

6.4 Originea creditelor 14

7. Tabel recapitulativ pe rubrici ale cadrului financiar 16

Modificările la situația veniturilor și a cheltuielilor pe secțiuni pot fi consultate pe site-ul EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-ro.htm). Cu titlu informativ, se atașează ca anexă la buget o versiune în limba engleză a modificărilor la această situație pe secțiuni.

1. Introducere

Proiectul de buget rectificativ (PBR) nr. 10 pentru exercițiul 2010 cuprinde următoarele elemente:

- o creștere netă a previziunilor privind veniturile (466 de milioane EUR), după revizuirea previziunilor privind resursele proprii și alte venituri;

- o reducere a creditelor de plată corespunzătoare liniilor bugetare pentru rubricile 1a, 1b, 2 și 4 (755,6 milioane EUR), după luarea în considerare a redistribuirilor propuse în așa-numitul „transfer global”, care reechilibrează plățile între liniile bugetare pentru a ține cont de execuția bugetară de până acum;

- crearea unui nou post bugetar 06 04 14 04 pentru finanțarea de proiecte în domeniul eficienței energetice și al energiei din surse regenerabile în cadrul planului european de redresare economică;

- o reducere cu 15 milioane EUR a creditelor de angajament pentru anumite măsuri de la rubrica 1a;

- o reducere cu 330 de milioane EUR a creditelor de angajament și de plată de la rubrica 2 în ceea ce privește articolul 05 02 03 Restituiri pentru alte produse decât cele prevăzute în anexa 1 și articolul 05 02 12 Lapte și produse lactate, și o reducere suplimentară cu 28 de milioane EUR a creditelor de angajament și cu 5 milioane EUR a creditelor de plată din rezervă;

- crearea postului bugetar 26 01 51 31 Contribuția UE la așa-numitele școli europene „de tip 2”. Creditele de angajament și de plată în valoare de 4,83 milioane EUR necesare pentru 2010 vor fi disponibile în urma redistribuirii în cadrul domeniului de politică 26 Administrația Comisiei.

În total, consecințele asupra cheltuielilor constau în reducerea angajamentelor cu 373 de milioane EUR și a plăților cu 1 090,6 milioane EUR.

2. Creșterea previziunilor privind veniturile

2.1. Revizuirea resurselor proprii

În conformitate cu articolul 16 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1150/2000 al Consiliului din 22 mai 2000[13], Comisia a revizuit previziunile privind resursele proprii. Această revizuire se referă, în special, la soldurile TVA (taxa pe valoare adăugată) și VNB (venitul național brut), precum și la resursele proprii tradiționale.

În ceea ce privește soldurile resurselor proprii TVA și VNB, pe baza informațiilor disponibile, Comisia propune înscrierea unei sume de 627,9 milioane EUR. Această diminuare vizează capitolele 31[14] și 32[15] din partea de venituri a bugetului.

În această etapă, calculele privind soldurile statelor membre sunt încă provizorii, din cauză că verificarea datelor privind TVA-ul și VNB-ul este în curs de desfășurare. Acest lucru ar putea determina Comisia să revizuiască sumele în cadrul procedurii referitoare la actualul PBR.

Comisia propune, de asemenea, reducerea resurselor proprii tradiționale (RPT) cu 100 de milioane EUR în capitolul 12[16] de la venituri. Dacă noile date pentru ultimul trimestru al anului modifică semnificativ această estimare, Comisia va revizui aceste sume pe parcursul procedurii bugetare.

2.2. Alte venituri

Având în vedere sumele care, în această fază a exercițiului, au fost încasate deja sau care vor fi probabil încasate în acest an, se propune majorarea previziunilor inițiale cu suma netă de 1 194 de milioane EUR. Detaliile pe linii bugetare sunt prezentate în tabelul de mai jos.

Linii de venituri | Buget 2010 | PBR nr. 10/2010 | Suma nouă |

6 6 0 1 – Alte contribuții și restituiri nealocate | 30 000 000 | 30 000 000 | 60 000 000 |

7 0 0 0 – Penalitate exigibilă la întârzierile de plată în conturile deținute la trezoreriile statelor membre | 5 000 000 | 8 000 000 | 13 000 000 |

7 0 1 – Penalități de întârziere și alte dobânzi pentru amenzi | 15 000 000 | 161 000 000 | 176 000 000 |

7 1 0 – Amenzi, daune cominatorii și alte sancțiuni | 100 000 000 | 995 000 000 | 1 095 000 000 |

Total | 150 000 000 | 1 194 000 000 | 1 344 000 000 |

3. Reducerea creditelor de plată

Comisia propune ajustarea nivelului creditelor de plată pentru anumite linii bugetare, în vederea unei alinieri mai exacte a acestora la cele mai recente estimări ale necesităților și plecând de la ipoteza că reechilibrarea creditelor de plată între liniile bugetare solicitată separat de Comisie în așa-numitul „transfer global” (DEC 53/2010) va fi acceptată de către autoritatea bugetară. Propunerea de reducere a nivelului creditelor de plată se ridică la 755,6 milioane EUR. Secțiunile de mai jos prezintă justificările pentru reducerile propuse ale nivelului de plăți pentru cele șaptesprezece linii bugetare în cauză.

3.1. Rubrica 1a Competitivitate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă

06 04 14 01 Proiecte energetice pentru sprijinirea redresării economice – Rețele energetice (- 34 de milioane EUR)

Contrar așteptărilor, unii beneficiari nu au solicitat plăți de prefinanțare, întrucât nu erau îndeplinite anumite condiții, de exemplu, garanții bancare, autorizații de mediu sau o decizie oficială privind investițiile. Prin urmare, valoarea cererilor de prefinanțare este mai scăzută decât se preconizase. Această întârziere a fost deja semnalată în nota de informare din luna iunie[17] a sistemului de alertă privind previziunile bugetare și nu va avea efecte asupra punerii în aplicare, la nivel general, a planului de redresare.

3.2. Rubrica 1b Coeziune pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă

19 08 02 02 Cooperarea transfrontalieră (CTF) — Contribuția de la rubrica 1b (- 18,1 milioane EUR)

Nivelul mai scăzut decât se preconizase al necesarului de plăți pentru programele de cooperare transfrontalieră din cadrul Instrumentului european de vecinătate (IEV) se datorează faptului că finalizarea cererilor de propuneri și semnarea contractelor de acordare a granturilor a durat mai mult decât se prevăzuse inițial. Acest lucru se datorează, la rândul său, caracterului complex al programelor de cooperare transfrontalieră (participarea diverselor țări, implicarea Comitetului mixt de monitorizare în procesul de selecție, caracterul politic al programelor de cooperare transfrontalieră) și caracterului inovativ al cererilor de propuneri (procedurile standard din Ghidul practic al procedurilor privind contractele pentru acțiunile externe ale CE au fost adaptate, în mare măsură, în funcție de necesitățile specifice ale fiecărei țări participante).

3.3. Rubrica 2 Conservarea și gestionarea resurselor naturale

05 04 02 01 Finalizarea Fondului european de orientare și garantare agricolă, secțiunea Orientare — Regiunile din cadrul obiectivului 1 (2000-2006) (- 345,4 milioane EUR)

În ceea ce privește secțiunea Garantare a Fondului european de orientare și garantare agricolă, proiectul de buget 2010 s-a bazat pe ipoteza că finalizarea programelor urma să înceapă în 2009, iar plățile ar urma să ajungă până la aproximativ 50% din angajamentele restante. Deși finalizarea programelor începuse deja în 2010, statele membre au trimis documentele de încheiere doar cu puțin timp înainte de termenul stabilit în regulament (31 martie 2010 pentru 40 de programe și 30 septembrie 2010 pentru alte 106 programe care beneficiază de o amânare cu 6 luni a datei finale de eligibilitate). În astfel de condiții, estimarea necesarului de plăți pentru restul anului a fost revizuită în sens descrescător, cu 345,4 milioane EUR pentru obiectivul 1.

11 06 12 Fondul european pentru pescuit (FEP) — Obiectivul Convergență (- 85,7 milioane EUR) și 11 06 13 Fondul european pentru pescuit (FEP) — În afara obiectivului Convergență (- 26,9 milioane EUR)

Nu au fost încă acceptate sistemele de gestiune și control pentru programele operaționale care reprezintă aproape 40% din FEP, iar pentru aceste programe nu pot fi efectuate plăți intermediare. În plus, pentru anumite programe a căror implementare pe teren înregistrează întârzieri, valoarea plăților intermediare este mai mică decât se prevăzuse. În plus, se anticipează că unele cereri de decont vor fi trimise foarte târziu la sfârșitul anului, adică prea târziu pentru ca plata să fie înregistrată în 2010. În final, problemele legate de punerea în aplicare a măsurilor corespunzătoare axei 1 (pentru adaptarea flotei comunitare de pescuit), în special în ceea ce privește respectarea dispozițiilor FEP privind ajutoarele de stat acordate pentru încetarea temporară sau permanentă a activității în unele state membre, au condus la întreruperea plăților intermediare aferente.

40 02 41 Rezerva pentru acordurile în domeniul pescuitului (- 13 milioane EUR)

Linia de rezervă 40 02 41 include credite pentru eventualele noi acorduri în domeniul pescuitului care vor fi încheiate cu anumite țări terțe. Cu toate acestea, până la 31 decembrie 2010 nu vor intra în vigoare noi acorduri. În consecință, nu sunt necesare creditele de plată disponibile în valoare de 13 milioane EUR. Acest lucru implică și o reducere cu 13 milioane EUR a angajamentelor, fapt reamintit în secțiunea 5.2 de mai jos.

3.4. Rubrica 4 UE ca actor mondial

04 06 01 Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA) — Dezvoltarea resurselor umane (- 19 milioane EUR)

Atunci când s-a întocmit bugetul 2010, creditele de plată înscrise la articolul bugetar 04 06 01 au fost calculate astfel încât să asigure o implementare fără probleme a componentei IV a IPA (Programul operațional privind dezvoltarea resurselor umane), având în vedere faptul că, în țările candidate, durata procesului de delegare a gestionării a fost mai mare decât se prevăzuse inițial. S-a luat în considerare și regula N+3 (articolul 166 din Regulamentul financiar), care poate conduce la o eventuală dezangajare a fondurilor începând încă de la sfârșitul anului 2010 pentru Turcia și 2011 pentru Croația și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei (FYROM).

Cu toate acestea, în cazul Turciei și al FYROM, nivelul cheltuielilor suportate de beneficiarii finali, plătite acestora și certificate de ordonatorul de credite național, va fi în continuare cu mult mai scăzut decât previziunile.

În Turcia, pregătirile pentru acreditarea și delegarea gestiunii descentralizate de către autoritățile turcești au durat mai mult decât prevăzuseră acestea. Prin urmare, decizia Comisiei privind delegarea gestiunii descentralizate a fost adoptată abia în august 2009, iar acordul financiar referitor la Programul operațional privind dezvoltarea resurselor umane pentru Turcia a fost încheiat abia în septembrie 2009. În consecință, s-au înregistrat întârzieri în ceea ce privește lansarea cererilor de oferte, fapt care a avut repercusiuni și asupra plăților.

În cazul FYROM, motivele sunt de aceeași natură. Operațiunile care urmează să fie finanțate în cadrul Programului operațional privind dezvoltarea resurselor umane sunt în continuare insuficient de pregătite, din cauza capacității administrative insuficiente. Deși în primul trimestru al anului 2010 s-au înregistrat progrese în ceea ce privește consolidarea capacității administrative, aceste progrese sunt insuficiente pentru a recupera timpul pierdut și pentru a compensa faptul că resursele disponibile nu au fost utilizate.

05 05 01 01 Instrumentul de preaderare SAPARD — Finalizarea programului (2000-2006) (- 78 de milioane EUR)

În decembrie 2009, s-au prezentat cereri pentru soldul celor trei programe SAPARD (Croația, România și Bulgaria). Din procedurile de încheiere aflate în desfășurare reiese că nu trebuie efectuată nicio plată nouă și că, în urma încheierii, vor rezulta recuperări, care vor fi achitate, probabil, în 2011. Prin urmare, creditele de plată în valoare de 78 de milioane EUR înscrise în bugetul 2010 nu vor fi executate.

Această situație se explică prin faptul că necesarul de plăți pentru 2010 a fost calculat pe baza angajamentelor bugetare care erau restante în momentul întocmirii bugetului la începutul anului 2009. Cu toate acestea, din cauza întreruperii plăților în perioada iunie 2008 – septembrie 2009 și a creșterii numărului de controale care au urmat după punerea în aplicare a planurilor de acțiune de către cele două țări beneficiare (România și Bulgaria), valoarea totală a contractelor încheiate era cu mult mai mică decât valoarea angajamentelor bugetare. Tot din cauza creșterii numărului de controale, volumul plăților a fost mai mic decât valoarea corespunzătoare cererilor de rambursare prezentate de beneficiari.

07 02 04 Acțiune pregătitore — Monitorizarea ecologică a bazinului Mării Negre și un Program-cadru european comun pentru dezvoltarea regiunii Mării Negre (- 1,7 milioane EUR)

Această acțiune pregătitoare a fost votată în cadrul bugetului 2010, iar Comisia a indicat faptul că nu toate creditele votate vor fi necesare pentru îndeplinirea obiectivului acțiunii. Având în vedere necesitatea de a se construi pe baza proiectelor existente și a rezultatelor înregistrate în cadrul proiectului-pilot precedent, de a se evita suprapunerile cu activități în curs de derulare sau planificate și de a se ține seama de capacitatea de absorbție a eventualelor organizații de implementare din regiune, Comisia a estimat că resursele financiare necesare pentru eventualele activități din 2010 nu vor depăși 500 000 EUR.

Decizia de finanțare adoptată de Comisie [Decizia C (2010)5759 din 25.8.2010 ] prevede punerea în aplicare a acțiunii pregătitoare prin acordarea de granturi Comisiei pentru Marea Neagră și pentru OCDE. Se preconizează că acordurile de grant se vor semna până în noiembrie 2010, iar plățile de prefinanțare, în valoare maximă de 300 000 EUR, se vor efectua în decembrie 2010. Prin urmare, creditele de plată rămase (1,7 milioane EUR) nu sunt necesare.

13 05 01 01 Instrumentul pentru politici structurale de preaderare (ISPA) - Finalizarea altor proiecte anterioare (2000-2006) (- 3,7 milioane EUR)

Această linie bugetară corespunde finalizării asistenței de preaderare pentru Bulgaria, România și Croația. În cazul Bulgariei și al României, ISPA face obiectul unei gestionări partajate între Comisie și țara beneficiară, în conformitate cu regulamentul privind Fondul de coeziune. La cererea Bulgariei și a României, Comisia poate acorda o prelungire a perioadei de eligibilitate a proiectelor [Comunicarea SEC(2010) 405 a Comisiei din 19 aprilie 2010 privind orientările pentru încheierea proiectelor realizate în cadrul Fondului de coeziune și al ISPA]. Astfel, cererile de plată așteptate în 2010, la întocmirea bugetului, nu vor fi solicitate, ci vor fi reportate (întrucât extinderea eligibilității se hotărăște în funcție de fiecare proiect, data - limită de eligibilitate fiind în prezent decembrie 2012). În plus, multe proiecte au înregistrat întârzieri în ceea ce privește implementarea, în special din cauza unor probleme legate de achiziții publice. După consultarea statelor membre respective, creditele de plată prevăzute pentru 2010 au fost reduse cu 7,7 milioane EUR, din care o parte (4 milioane EUR) a fost propusă pentru transferul global, iar restul (3,7 milioane EUR) este înscris în prezentul buget rectificativ.

19 09 02 Acțiune pregătitoare — Cooperarea cu țările din grupul țărilor cu venituri medii din America Latină (- 1,9 milioane EUR)

Previziunile privind plățile din cadrul acestei linii bugetare se referă la patru convenții de finanțare aflate în derulare: Uruguay (plus proiectul MERCOSUR), Columbia și Nicaragua (proiectul Panama). Suma totală destinată acestei acțiuni, adică 3,5 milioane EUR, fusese deja contractată în anii precedenți; până la sfârșitul acestui an se prevăd plăți în valoare de 1,1 milioane EUR. Așadar, suma rămasă, 1,9 milioane, nu este necesară în 2010.

19 10 01 03 Acțiune pregătitoare — Schimburile economice și științifice cu India (- 2,5 milioane EUR)

Date fiind natura acțiunii și dificultățile inițiale legate de executarea celor trei contracte legate de crearea centrelor europene de afaceri și tehnologii (EBTC) în India, s-a înregistrat o reducere a necesarului de plăți. În 2010 se vor mai efectua numai două plăți în valoare totală de 1,6 milioane EUR.

20 02 01 Relații comerciale externe, inclusiv accesul pe piețele țărilor terțe (- 2 milioane EUR)

Această linie cuprinde inițiative legate de noi negocieri comerciale multilaterale și de politica comercială externă a UE, asistență privind punerea în aplicare a acordurilor comerciale existente, activități legate de strategia UE privind accesul la piață, promovarea comerțului echitabil și gestionarea SIGL („sistemul integrat de gestionare a licențelor”). În prezent se încheie unele proceduri de ofertare deschise [referitoare la funcționarea și evaluarea bazei de date privind accesul la piețe, evaluarea măsurilor TDI („Trade Defence Instrument” – Instrumentul de protecție comercială) și evaluarea ex-post a capitolului privind comerțul din acordul de asociere dintre UE și Chile]; aceste acorduri urmează să fie semnate la sfârșitul anului 2010. Prin urmare, obligațiile care decurg din aceste contracte, precum și plățile corespunzătoare sunt prevăzute abia pentru 2011.

21 04 01 Mediul și gestionarea durabilă a resurselor naturale, inclusiv energia (- 14 milioane EUR)

Rata de utilizare a Fondului mondial pentru eficiență energetică și energii regenerabile (GEEREF) este mai scăzută decât se prevăzuse inițial. Acest lucru se datorează în primul rând crizei financiare mondiale care afectează fondurile de investiții, în general. Prin urmare, plata tranșei pe 2010 a contribuției din bugetul UE la GEEREF trebuie amânată până în 2011.

21 05 01 07 Acțiune pregătitoare - Cercetare și dezvoltare în domeniul bolilor asociate sărăciei, al celor tropicale și al celor neglijate (- 1,5 milioane EUR)

Previziunile inițiale din decembrie 2009 au fost revizuite. Identificarea unei noi acțiuni în domeniul cercetării și al dezvoltării a necesitat competențe specifice și discuții tehnice cu Organizația Mondială a Sănătății, precum și revizuirea proiectelor de propuneri. Întrucât acest proces necesită mult timp, noul angajament este prevăzut pentru sfârșitul anului, plata plăților de prefinanțare corespunzătoare fiind prevăzută pentru 2011.

22 02 01 Asistență de tranziție și consolidare instituțională pentru țările candidate (- 54,6 milioane EUR)

Când s-au făcut previziunile privind plățile în favoarea Turciei în proiectul de buget 2010, nu s-au luat în calcul anumite dificultăți, și anume necesitatea modificării concepției tehnice a anumitor proiecte prezentate, timpul suplimentar necesar pentru pregătirea dosarului de participare la procedura de ofertare pentru o serie de proiecte, precum și capacitățile limitate ale structurilor administrative (lipsa de resurse umane specializate) și volumul de muncă suplimentar neprevăzut pentru agenția turcă responsabilă cu implementarea componentei I (Asistență pentru tranziție și consolidarea instituțiilor).

22 02 02 Asistență de tranziție și consolidare instituțională pentru potențialele țări candidate (- 53,5 milioane EUR)

Unele proiecte din cadrul programelor naționale pe 2007 ale Instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA) au înregistrat întârzieri și au trebuit prelungite din cauza gradului de complexitate neprevăzut și a modificărilor aduse concepției tehnice. Încheierea contractelor și punerea în aplicare de către autoritățile naționale au avut loc într-un ritm mai lent decât cel prevăzut inițial, ceea ce a afectat efectuarea plăților prevăzute în contracte.

Și semnarea convențiilor de finanțare IPA 2008 și 2009 a fost amânată cu câteva luni în unele țări, din cauza duratei unor proceduri naționale specifice. Această situație a generat o reacție în lanț, înregistrându-se întârzieri și în ceea ce privește operațiunile prevăzute legate de contracte și de plăți. În plus, existența unor probleme politice și lipsa de pregătire au provocat întârzieri importante în cazul unor proiecte cu instituții financiare internaționale.

4. Modificări la rubrica 1a

4.1. Crearea unei noi linii bugetare

În mai 2010, Comisia a propus o modificare a Regulamentului (CE) nr. 663/2009 pentru a utiliza fondurile neangajate în temeiul dispozițiilor capitolului II din Regulamentul privind planul de redresare economică în vederea creării unui instrument financiar destinat sprijinirii inițiativelor în materie de eficiență energetică și de energie din surse regenerabile.

Instrumentul financiar va sprijini dezvoltarea unor proiecte rentabile în materie de eficiență energetică și de energie din surse regenerabile și va înlesni finanțarea investițiilor în eficiență energetică și energie din surse regenerabile, în special în mediul urban. Pentru a încuraja un număr mare de investiții descentralizate, beneficiarii vor fi autoritățile publice municipale, locale și regionale. Conform Regulamentului privind planul de redresare economică, instrumentul ar urma să se limiteze la finanțarea unor măsuri care au un impact rapid, măsurabil și substanțial asupra redresării economice în UE, asupra creșterii siguranței energetice și asupra reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră.

Prezenta propunere este pe deplin conformă cu Declarația Comisiei menționată în considerentul 7 din Regulamentul privind planul de redresare economică, în care Comisia își exprimă intenția de a propune măsuri care să permită realocarea fondurilor neangajate în vederea finanțării de proiecte în domeniul eficienței energetice și al energiei din surse regenerabile.

Regulamentul de modificare propus este examinat în prezent de Parlamentul European și de Consiliu.

Prin urmare, Comisia propune crearea unui nou post bugetar 06 04 14 04 – Proiecte energetice menite să contribuie la relansarea economică – Inițiative în materie de eficiență energetică și de energie din surse regenerabile.

4.2. Reducerea creditelor de angajament

În același timp, se vor reduce creditele de angajament disponibile la următoarele posturi bugetare din cadrul rubricii 1a:

Linie bugetară | Suma (milioane EUR) | Explicație |

01 04 09 01 Fondul european de investiții - Punerea la dispoziție de acțiuni integral vărsate din capitalul subscris | -0,99 | În acest an, capitalul Fondului european de investiții a crescut prin plata ultimei tranșe. Prin urmare, creditele neutilizate pot fi puse la dispoziție. |

02 03 03 01 Agenția Europeană pentru Produse Chimice — Subvenție în cadrul titlurilor 1 și 2 | -4,4 | Contribuția la bugetul 2010 al UE prevăzută în cazul Agenției Europene pentru Produse Chimice nu va fi utilizată integral, întrucât veniturile rezultate din procedura de înregistrare REACH ajung la agenție într-un ritm mai rapid decât cel prevăzut. |

02 03 03 02 Agenția Europeană pentru Produse Chimice — Subvenție în cadrul titlului 3 | -2,65 |

09 02 04 01 Organismul autorităților europene de reglementare în domeniul comunicațiilor electronice (OAREC) — Oficiu – Subvenție la titlurile 1 și 2 | -2,1 | Aprobarea schemei de personal pentru OAREC a durat mai mult decât se prevăzuse inițial (bugetul rectificativ nr 3/2010 a fost aprobat, în final, la 7 septembrie 2010), ceea ce a dus la întârzieri în ceea ce privește crearea agenției, în special procedurile de recrutare. Această întârziere va împiedica executarea integrală a creditelor disponibile la aceste linii. |

09 02 04 02 Organismul autorităților europene de reglementare în domeniul comunicațiilor electronice (OAREC) — Oficiu — Subvenție la titlul 3 | -0,86 |

14 04 02 Vamă 2013 | -2,0 | Creditele disponibile la aceste posturi bugetare nu vor fi utilizate integral în 2010, întrucât costul activităților informatice externe este mai mic decât costul prevăzut inițial. |

14 05 03 Fiscalis 2013 | -2,0 |

Total | 15,0 |

5. CONSERVAREA șI GESTIONAREA RESURSELOR NATURALE

5.1. Reducerea estimărilor privind cheltuielile agricole

Situația existentă pe piața produselor lactate s-a îmbunătățit semnificativ față de perioada în care a fost întocmit bugetul 2010, astfel încât creditele de angajament și de plată în valoare totală de 280 de milioane EUR de la articolul 05 02 12 Lapte și produse lactate nu vor fi utilizate, întrucât nevoia de intervenție pe piață a scăzut puternic. Prin urmare, se propune reducerea creditelor (de angajament și de plată), după cum urmează:

05 02 12 01 Restituiri pentru lapte și produse lactate - 210 milioane EUR.

05 02 12 02 Intervenții sub formă de depozitare a laptelui praf degresat - 20 milioane EUR

05 02 12 04 Intervenții sub formă de depozitare a untului și a smântânii - 50 de milioane EUR.

Această reducere trebuie văzută în contextul evoluției globale a acestor trei linii bugetare. În bugetul 2009, nivelul creditelor pentru aceste 3 linii (care corespund restituirilor la export și depozitărilor) era de 26 de milioane EUR. Din cauza crizei laptelui de anul trecut, au fost activate măsuri de intervenție și au fost consolidate liniile bugetare. Valoarea finală a execuțiilor a fost de 268 de milioane EUR. În bugetul 2010, Comisia și-a luat precauții maxime pentru a putea face crizei în cazul în care aceasta ar continua în cursul anului. Bugetul prevăzut pentru aceste linii se ridica la 560 de milioane EUR, ceea ce reprezintă o creștere față de execuția din 2009. Din fericire, situația de pe piața laptelui s-a îmbunătățit simțitor. Restituirile la export au fost întrerupte la sfârșitul anului 2009, iar Comisia vinde stocurile cu prudență. Prețul laptelui proaspăt a crescut în mod semnificativ, iar prețul produselor lactate cum ar fi untul și laptele praf a depășit cu mult nivelul de intervenție, ceea ce explică de ce se prevede ca o parte semnificativă din bugetul 2010 să nu fie utilizată.

Suma prevăzută în bugetul 2010 pentru acțiunea specifică privind laptele (300 de milioane EUR) convenită în cadrul concilierii a fost executată.

Pe lângă cele 280 de milioane EUR de la articolul 05 02 12, se prevede ca suma de 50 de milioane EUR - atât credite de angajament, cât și de plată – înscrisă la articolul 05 02 03 Restituiri pentru alte produse decât cele prevăzute în anexa 1 să nu fie utilizată.

5.2. Rezerve pentru acorduri în domeniul pescuitului

Așa cum s-a arătat în secțiunea 3.3 de mai sus, întrucât nu s-a prevăzut niciun nou acord înainte de 31 decembrie 2010, este posibilă reducerea cu 13 milioane EUR a creditelor de angajament și de plată prevăzute la articolul bugetar 40 02 41 Rezerva pentru acordurile în domeniul pescuitului.

5.3. Programul UE de acțiune pentru schimbările climatice

Într-un amendament la proiectul de buget 2010, Parlamentul European a creat articolul bugetar 07 03 23 Program de acțiune al UE pentru combaterea schimbărilor climatice, cu credite de angajament în valoare de 15 milioane EUR și credite de plată în valoare de 5 milioane EUR. Aceste sume au fost plasate în rezervă (40 02 41 01). Conform comentariilor bugetare, „acest articol este destinat să contribuie la finanțarea acțiunilor în vederea reducerii și adaptării necesare în cadrul UE pentru a se atinge obiectivele convenite la Conferința privind schimbările climatice de la Copenhaga din decembrie 2009”.

În lipsa unui temei juridic (articolul 49 din Regulamentul financiar), Comisia nu a fost în măsură să execute creditele. Prin urmare, se propune anularea cheltuielilor pentru 2010. Cu toate acestea, în proiectul de buget 2011, se propune o acțiune similară în cadrul proiectului-pilot „Integrarea politicilor climatice și adaptare” (articolul bugetar 07 13 03).

6. Școlile europene de tip 2

6.1 Introducere

Sistemul școlilor europene (SSE) funcționează pe baza unei convenții interguvernamentale[18] la care Uniunea Europeană este membru. Comisia Europeană reprezintă UE în cadrul Consiliului superior (CS), instanța care gestionează SSE.

La 23 aprilie 2009, CS a încheiat un acord global privind reforma SSE. Această reformă a inițiat procesul de deschidere a sistemului prin crearea așa-numitelor școli europene de tip 2 (SET2), adică școli care aparțin sistemului național al unui stat membru și care au una sau mai multe secțiuni lingvistice ce pot acorda diplomă de bacalaureat european. În mod normal, la aceste școli, care sunt situate în apropierea unui organism al Uniunii, de exemplu o instituție, o agenție sau un centru de cercetare, sunt înscriși atât elevi din statul membru în care este situată școala, cât și copii ai personalului instituțiilor Uniunii care lucrează acolo.

Pentru a putea acorda diplomă de bacalaureat european, SET2 primesc o acreditare specială din partea CS, care garantează faptul că aceste școli respectă o serie de condiții referitoare la exigențele pedagogice din programa de învățământ europeană. Această programă de învățământ și bacalaureatul european sunt menționate explicit în convenție, în special la articolele 4 și 5. În reforma sa din aprilie 2009, CS a adoptat principiul acordării unei contribuții din bugetul UE în favoarea unor astfel de școli acreditate. Această contribuție ar trebui să fie proporțională cu numărul de elevi ai căror părinți lucrează în instituții înscriși în aceste SET2. Decizia privind reforma prezintă și metoda de calculare a sumei alocate pentru fiecare copil, având în vedere particularitățile SSE.

Reforma prevede ca, în urma deciziei de acreditare a unei școli de către CS, să se semneze o convenție de aprobare între SET2 și Secretariatul - General al SE (SGSE). Pe baza acestei convenții, Comisia semnează, în cele din urmă, cu SET2 sau cu autoritatea publică națională de care depinde școala, un acord privind contribuția.

Cinci școli au obținut acreditare pentru învățământul european. La mijlocul lunii august 2010, cinci școli au primit certificat de acreditare din partea CS, devenind astfel, în mod oficial, primele SET2[19]. Aceste acreditări vor fi confirmate după ce vor fi semnate cu Comisia acordurile privind contribuția.

6.2 Principalele etape ale procesului de reformă

Principalele etape care au condus la încheierea acordului global de reformă din aprilie 2009 și la punerea ulterioară în aplicare a acestuia sunt descrise în cele ce urmează.

Reuniunea ministerială a CS din noiembrie 2006 a definit o serie de elemente-cheie ale reformei, referitoare în special la principiul contribuției Uniunii la școlile naționale acreditate, proporțională cu numărul de elevi din Uniune înscriși, contribuție care trebuie plătită fie direct școlii, fie autorității în subordinea căreia se află școala.

La 16 noiembrie 2007, CS a hotărât să includă în convenția de aprobare a fiecărei SET2 o clauză privind contribuția Uniunii și condițiile în care se acordă aceasta. Comisia va semna această clauză și va fi astfel capabilă să asigure controlul punerii în aplicare a acesteia.

La 23 aprilie 2009, CS a adoptat reforma globală a sistemului, așa cum s-a menționat mai sus.

La 14 octombrie 2009, Comisia a adoptat Decizia C(2009)7719, care stabilește temeiul juridic al contribuției UE și care se bazează pe (i) articolul 49 alineatul (6) litera (e) din Regulamentul financiar, referitor la autonomia administrativă a instituțiilor și pe (ii) convenție.

Cu ocazia discuțiilor trilaterale din 15 octombrie 2009, conform punctului 47 alineatul (2) din Acordul interinstituțional din 2006 privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară[20], Comisia a informat autoritatea bugetară cu privire la crearea unui nou tip de școală europeană, subliniind faptul că punerea în aplicare completă a reformei constituie o prioritate politică, după acordul global din aprilie 2009.

6.3 Contribuția UE și cererea pentru 2010

Decizia Comisiei din 14 octombrie 2009 reprezintă baza punerii în aplicare a contribuției UE, care este proporțională cu numărul de elevi care sunt copii ai personalului Uniunii care frecventează școlile acreditate de CS. Este vorba de copiii personalului instituțiilor UE, ai funcționarilor – în conformitate cu statutul, ai personalului care face obiectul Regimului aplicabil celorlalți agenți și ai personalului oricărui alt organism UE care este creat de UE și care are personalitate juridică.

Contribuția este în vigoare începând cu anul școlar 2009-2010, adică din septembrie 2009. Impactul bugetar anual al acestei contribuții este estimat la 2,2 milioane EUR pentru următorii ani, pe baza situației cunoscute în prezent. Valoarea finală a contribuției anuale depinde de numărul de copii efectiv înscriși.

Metoda de calcul a contribuției UE la SET2 a fost aprobată de CS în ianuarie 2009 și a fost oficial integrată în acordul de reformă din aprilie 2009. Această metodă prezintă modul în care se stabilește suma anuală corespunzătoare fiecărui elev din secțiile primară și secundară ale unei SET2. Metoda ține seama nu numai de costurile anuale pentru fiecare copil din SSE și din sistemul național respectiv, dar și de numărul de secțiuni lingvistice oferite de programa de învățământ europeană în SET2. Bazându-se pe datele cele mai recente privind sistemele naționale puse la dispoziție de Eurostat și de unitatea de legătură cu SSE, Comisia actualizează anual aceste sume.

Pentru exercițiul bugetar 2010, bugetul va trebui să acopere doi ani școlari, și anume 2009-2010 și 2010-2011. Impactul estimat va fi, așadar, de aproximativ 4,83 milioane EUR[21], întrucât suma pentru anul școlar 2009-2010 nu a putut fi înscrisă în proiectul preliminar de buget (PPB 2010), deoarece aceasta a fost adoptată înainte de acordul de reformă.

În proiectul său de buget pentru 2011, Comisia a prevăzut crearea unei linii bugetare specifice 26 01 51 31[22] și suma de 2,5 milioane EUR pentru a acoperi necesarul pentru anul școlar 2011-2012. Este necesară crearea unei linii specifice pentru a face diferența între contribuția în favoarea SET2 și contribuția destinată celorlalte școli europene, care este finanțată în continuare din posturile 26 01 51 01 - 26 01 51 28.

Prezentul proiect de buget rectificativ propune crearea unui post bugetar specific 26 01 51 31 în bugetul 2010 și alocarea a 4,83 de milioane EUR acestui nou post.

6.4 Originea creditelor

Suma de 4,83 milioane EUR care urmează să fie atribuită postului bugetar 26 01 51 31 va fi pusă la dispoziție prin reducerea creditelor existente (angajamente și plăți) de la rubrica 5 din bugetul 2010, în cazul căreia necesarul pentru 2010 este mai mic decât se estimase inițial. În general, totalul creditelor de care dispune Comisia va rămâne același.

Vor fi afectate următoarele linii bugetare:

Linie bugetară | Suma (milioane EUR) | Explicație |

26 01 11 01 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | -2,08 | Intrarea în vigoare, în 2009, a unui nou contract privind producția seriilor L și C ale JO a condus la o scădere semnificativă a costurilor de producție. Prin urmare, Comisia și-a redus cererea bugetară pentru 2010 (-29%) și chiar pentru 2011 (-10%). Cu toate acestea, economiile înregistrate datorită acestui nou contract în 2010 sunt mai mari decât valorile preconizate. În plus, volumul de pagini produse, care depinde de activitatea legislativă, s-a dovedit a fi mai mic decât se estimase inițial. |

26 01 50 04 Cooperarea interinstituțională în domeniul social | -0,75 | Întârzieri legate de semnarea unor contracte pentru locuri suplimentare în creșe private. |

26 01 51 01 Biroul secretarului general al școlilor europene (Bruxelles) | -0,6 | Nivelul cheltuielilor cu personalul este mai scăzut decât cel prevăzut inițial din cauza reducerii numărului de delegații, întâlniri și activități de traducere sau interpretare ale Consiliului superior și ale diferitelor sale grupuri de lucru. |

26 01 51 25 Alicante (ES) | -0,4 | Nivelul cheltuielilor cu personalul este mai scăzut decât se estimase inițial. |

26 03 03 Programul Erasmus pentru administrația publică | -1,0 | Comisia a angajat aproximativ 1 milion EUR pentru a pune în aplicare acțiunea pregătitoare ce reprezintă o continuare a celor două proiecte-pilot desfășurate în 2008 și 2009. Totuși, din motive organizatorice, nu este posibilă gestionarea a mai mult de patru stagii de două săptămâni fără a se compromite calitatea programului. Prin urmare, creditele de angajament și de plată în valoare de 1 milion EUR nu vor fi folosite în scopul prevăzut. |

Total | -4,83 |

7. Tabel recapitulativ pe rubrici ale cadrului financiar

Cadrul financiar 2011 Rubrică/subrubrică | Cadrul financiar 2010 | Buget 2010 (inclusiv BR 1-5/2010 și PBR 2, 3, 6, 8 și 9/2010 | PBR 10/2010 | Buget 2010 (inclusiv BR 1-5/2010 și PBR 2, 3, 6, 8, 9 și 10/2010 |

|CA |CP |CA |CP |CA |CP |CA |CP | | 1. CREȘTERE DURABILĂ | | | | | | | | | | 1a. Competitivitate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă |14 167 000 000 | |14 861 853 253 |11 275 379 263 |-15 000 000 |-34 000 000 |14 846 853 253 |11 241 379 263 | |1b. Coeziune pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă |49 388 000 000 | |49 387 592 092 |36 371 862 500 | |-18 100 000 |49 387 592 092 |36 353 762 500 | | Total |63 555 000 000 | |64 249 445 345 |47 647 241 763 |-15 000 000 |-52 100 000 |64 234 445 345 |47 595 141 763 | | Marjă[23] | | |-194 445 345 | | | |-179 445 345 | | | 2. CONSERVAREA ȘI GESTIONAREA RESURSELOR NATURALE | | | | | | | | | | Din care cheltuieli de piață și plăți directe |47 146 000 000 | |43 819 801 768 |43 701 207 586 |-330 000 000 |-330 000 000 |43 489 801 768 |43 371 207 586 | | Total |59 955 000 000 | |59 498 833 302 |58 135 640 809 |-358 000 000 |-806 000 000 |59 140 833 302 |57 329 640 809 | | Marjă | | |456 166 698 | | | |814 166 698 | | | 3. CETĂȚENIE, LIBERTATE, SECURITATE ȘI JUSTIȚIE | | | | | | | | | | 3a. Libertate, securitate și justiție |1 025 000 000 | |1 006 487 370 |738 570 370 | | |1 006 487 370 |738 570 370 | |3b. Cetățenie |668 000 000 | |747 914 040 |739 301 540 | | |747 914 040 |739 301 540 | | Total |1 693 000 000 | |1 754 401 410 |1 477 871 910 | | |1 754 401 410 |1 477 871 910 | | Marjă[24] | | |18 512 630 | | | |18 512 630 | | | 4. UE CA ACTOR MONDIAL[25] | 7 893 000 000 | | 8 160 182 000 |7 787 695 183 | |-232 539 617 |8 160 182 000 |7 555 155 566 | | Marjă | | | -18 300 000 | | | | | | | 5. ADMINSTRAȚIE[26] | 7 882 000 000 | |7 918 504 785 |7 917 999 785 | | |7 918 504 785 |7 917 999 785 | | Marjă | | | 43 495 215 | | | | 43 495 215 | | | TOTAL |140 978 000 000 |134 289 000 000 |141 581 366 842 |122 966 449 450 |-373 000 000 |-1 090 639 617 |141 208 366 842 |121 875 809 833 | | Marjă | | |518 729 198 |11 651 432 550 | | |891 729 198 |12 808 963 707 | |

[1] JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

[2] JO L 64, 12.3.2010.

[3] JO L 183, 16.7.2010.

[4] JO L 206, 6.8.2010.

[5] COM (2010) 108.

[6] COM (2010) 320.

[7] COM (2010) 383.

[8] COM (2010) 108.

[9] COM (2010) 149.

[10] COM (2010) 315.

[11] COM (2010) 533.

[12] COM(2010) xxx.

[13] JO L 130, 31.5.2000, p. 1.

[14] Solduri și ajustări ale soldurilor bazate pe TVA pentru exercițiile financiare precedente ca urmare a aplicării articolului 10 alineatele (4), (5) și (8) din Regulamentul (CE, EURATOM) nr. 1150/2000.

[15] Solduri și ajustări ale soldurilor bazate pe venitul/produsul național brut pentru exercițiile financiare precedente ca urmare a aplicării articolului 10 alineatele (6)-(8) din Regulamentul (CE, EURATOM) nr. 1150/2000.

[16] Taxe vamale și alte taxe menționate la articolul 2 alineatul (1) litera (a) din Decizia 2007/436/CE.

[17] SEC(2010) 767/2.

[18] JO L 212, 17.8.1994, p. 3-14.

[19] Școala din Parma (acreditată în iulie 2007), școala din Dunshaughlin (iulie 2007), școala din Heraklion (octombrie 2008), școala din Helsinki (ianuarie 2009) și școala din Strasbourg (prima fază – 16.11.2009).

[20] JO C 139, 14.6.2006, p. 1-17.

[21] Necesarul estimat pentru anul școlar 2009-2010 este de 2,09 milioane EUR, iar pentru anul școlar 2010-2011 - 2,74 milioane EUR, în total – 4,83 milioane EUR.

[22] 26 01 51 31 intitulată „Contribuția UE la școlile europene de tip 2” în bugetul Comisiei.

[23] Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) nu este inclus în calculul marjei de la rubrica 1a (500 de milioane EUR). Suma de 195 de milioane EUR peste plafon este finanțată prin mobilizarea instrumentului de flexibilitate.

[24] Valoarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (FSUE) este înscrisă prin adăugare la rubricile relevante, astfel cum este prevăzut în AI din 17 mai 2006 (JO C 139, 14.6.2006).

[25] Marja pentru 2010 prevăzută la rubrica 4 nu ia în considerare creditele aferente Rezervei pentru ajutoare de urgență (248,9 milioane EUR).

[26] Pentru calcularea marjei sub plafonul prevăzut pentru rubrica 5, se ia în considerare nota de subsol (1) din cadrul financiar 2007-2013 pentru suma de 80 de milioane EUR privind contribuțiile personalului la sistemul de pensii.