UE-27 generează aproximativ 1 miliard de tone de materie uscată de biomasă pe an. Această biomasă provine în principal din sectoarele agricol și forestier, în timp ce pescuitul și acvacultura furnizează mai puțin de 1 % din materia uscată a biomasei. Biomasa utilizată în scopuri alimentare se ridică la aproximativ jumătate din volumul total al biomasei utilizate în UE-27 (a se vedea figura 3 și figura 2 din documentul de lucru al serviciilor Comisiei).

În plus, 28 de regiuni ale UE au instituit propriile strategii specifice în domeniul bioeconomiei, iar o altă regiune este în curs de elaborare a unei astfel de strategii; alte 69 de regiuni ale UE sunt în curs de elaborare a unor strategii sau au adoptat deja strategii în care bioeconomia este unul dintre elementele-cheie, iar alte 96 de regiuni ale UE au strategii cu un conținut minim de bioeconomie (documentul de lucru al serviciilor Comisiei, figura 1). Există, de asemenea, strategii regionale sectoriale care ghidează gestionarea anumitor resurse biologice și/sau sectoare ale bioeconomiei, precum și strategii mai ample, globale și transversale (privind, de exemplu, economia circulară, cercetarea și inovarea etc.) și acestea sprijină implementarea bioeconomiilor regionale.

Multe state membre ale UE sunt, de asemenea, implicate în trei inițiative la nivel macroregional: BIOEAST care reunește unsprezece state membre din Europa Centrală și de Est, „Nordic Bioeconomy” (Bioeconomia nordică) sau inițiativa „Bioeconomy in the Baltic Sea Region” (Bioeconomia în regiunea Mării Baltice).

Tendințele bazate pe datele pentru anii 2012-2021 arată că Europa se îndreaptă, în general, către atingerea obiectivelor descrise în Strategia în domeniul bioeconomiei (a se vedea caseta 1). Cu toate acestea, tendințele indică, de asemenea, unele evoluții negative. În pofida beneficiilor substanțiale obținute în ultimele decenii de politicile UE în domeniul mediului și al climei, Europa se confruntă cu provocări persistente în materie de mediu . Evaluările arată că ecosistemele terestre și marine din Europa sunt sub presiune în principal din cauza factorilor de stres antropogeni direcți sau indirecți, cum ar fi poluarea, intervențiile umane persistente și schimbările climatice (figura 8 din documentul de lucru al serviciilor Comisiei).

Activitățile de servicii, cum ar fi cercetarea și dezvoltarea științifică, digitalizarea, logistica etc., reprezintă un element important al bioeconomiei și ar putea mai mult decât să dubleze gradul de ocupare a forței de muncă și „dimensiunea bioeconomiei”. Studiile indică o valoare adăugată cuprinsă între 400 și 1 000 de miliarde EUR generată de serviciile legate de bioeconomie în UE, care a crescut în medie între 2005 și 2015 mai rapid decât sectoarele de producție primară ale bioeconomiei . Cu toate acestea, statisticile actuale nu sunt adaptate în mod adecvat pentru a furniza informații fiabile. De asemenea, domeniul de aplicare al sectoarelor de servicii (documentul de lucru al serviciilor Comisiei, figura 7) luate în considerare în bioeconomie variază considerabil de la un stat membru la altul.

Deși restructurarea agriculturii europene domină dimensiunea globală a forței de muncă, creșterea industriei alimentare și a altor bioindustrii în UE-27 a fost mai mare decât în sectoarele primare. Fabricarea de alimente, băuturi, tutun, biotextile, produse din lemn și mobilier, hârtie, bioproduse chimice, bioproduse farmaceutice, materiale plastice de origine biologică și bioelectricitate asigură 7,92 milioane de locuri de muncă cu o valoare adăugată de 433 de miliarde EUR. Sectorul alimentar, al băuturilor și al tutunului are, cu 55 %, cea mai mare pondere în valoarea adăugată (237 de miliarde EUR). Un număr tot mai mare de cereri privind alimentele noi.

Producția de biomasă și conversia biomasei în alimente, băuturi, bioproduse fabricate și biocombustibili lichizi și bioenergie reprezintă 8,3 % din forța de muncă europeană și 4,7 % din PIB-ul acesteia în 2019 (și anume 17,42 milioane de lucrători și 657 de miliarde EUR valoare adăugată în compoziția sectorială post-Brexit a UE) (figura 3 din documentul de lucru al serviciilor Comisiei). Ponderea bioproduselor de aproximativ 3 % pe piața internă a produselor chimice din UE prezintă un potențial de creștere important (figura 4 din documentul de lucru al serviciilor Comisiei). Cota de piață globală a Europei pentru bioproduse chimice și biomateriale de aproximativ 31 % este de două ori mai mare decât cea a sectorului bazat pe combustibili fosili (16 %). Rolul sectoarelor bioeconomiei în generarea de bunăstare economică s-a îmbunătățit în ultimul deceniu (figura 5 din documentul de lucru al serviciilor Comisiei), înregistrându-se creșteri ale productivității muncii (valoare adăugată per lucrător) în toate țările (figura 6 din documentul de lucru al serviciilor Comisiei). Cea mai mare productivitate a muncii a fost observată în producția de bioenergie, fabricarea de bioproduse chimice, produse farmaceutice, materiale plastice și hârtie.

Cel puțin jumătate din biomasa lemnoasă utilizată în UE pentru energie (49 %) și aproximativ 19 % din toată biomasa lemnoasă care intră în procesul industrial pentru materiale provine din surse secundare și din lemn post-consum . Deși utilizarea biomasei lemnoase secundare subliniază utilizarea în cascadă a biomasei în industriile forestiere, aceasta ar putea fi îmbunătățită prin consolidarea punerii în aplicare a principiului utilizării în cascadă și printr-un accent mai puternic pe materialele și produsele cu durată lungă de viață, de exemplu în clădiri și mobilier. Astfel de materiale și produse pot permite transformarea mediului construit într-un absorbant de carbon mai degrabă decât o sursă de emisii, contribuind la protejarea și extinderea biosferei, la stabilizarea climei și la asigurarea sănătății și bunăstării umane, în conformitate cu obiectivele noului Bauhaus european. În plus, pentru a îmbunătăți circularitatea industriei lemnului, ar trebui să se pună accentul pe recuperarea și reutilizarea lemnului post-consum (în prezent 38 de milioane m3 SWE). Având în vedere cererea tot mai mare de biomasă și o aprovizionare durabilă cu biomasă limitată, se preconizează un decalaj în ceea ce privește disponibilitatea biomasei (a se vedea capitolul 4).

UE înregistrează progrese semnificative în ceea ce privește prevenirea generării de biodeșeuri, reutilizarea/reciclarea și valorificarea, eficiența energetică și consumul și cererea de bioproduse. În special, UE consemnează îmbunătățiri în ceea ce privește valorificarea deșeurilor per ansamblu. Există o tendință negativă puternică la nivelul amprentei asupra materiilor prime și al reducerii la minimum a pierderilor și a risipei de alimente în perioada 2012-2017.

Se observă tendințe pozitive puternice în ceea ce privește valoarea biomasei brute și a celei prelucrate, valoarea adăugată în sectoarele bioeconomiei și contribuția bioeconomiei la dezvoltarea economică. Sunt consemnate tendințe moderate în ceea ce privește ocuparea forței de muncă per ansamblu în sectoarele bioeconomiei.

UE este deja o regiune cu un grad ridicat de securitate alimentară și prezintă o tendință generală către sporirea accesibilității și a utilizării alimentelor. Cu toate acestea, există variații de la an la an, din cauza fenomenelor meteorologice extreme și a variabilității prețurilor și a condițiilor economice ale familiilor. Există discrepanțe în ceea ce privește securitatea alimentară și nutrițională între țările din UE

Tabelul 1 arată că trebuie abordate diverse compromisuri și provocări: (a) creșterea presiunii asupra terenurilor pentru atenuare (sechestrarea carbonului) și adaptare, protecția naturii (de exemplu, biodiversitatea) și aprovizionarea cu biomasă, (b) creșterea cererii de materiale și bioenergie și (c) o neconcordanță între forța de muncă existentă și cea necesară (de exemplu, competențe), care necesită transformarea și recalificarea forței de muncă din Europa. De exemplu, studiile proiectează o diferență privind biomasa cuprinsă între 40 % și 70 % până în 2050 între aprovizionarea durabilă cu biomasă și cererea de biomasă pentru materiale, și energie.

Asigurarea securității alimentare și nutriționale Gestionarea durabilă a resurselor naturale Reducerea dependenței de resurse neregenerabile și nesustenabile din surse interne sau din străinătate Atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea Consolidarea competitivității europene și crearea de locuri de muncă Economia circulară [1] Strategia industrială [2] Strategia privind biodiversitatea [3] Strategia „De la fermă la consumator” [4] Valul de renovări [5] Legea europeană a climei [6] Strategia pentru promovarea sustenabilității în domeniul substanțelor chimice [7] Strategia privind adaptarea [8] Finanțarea durabilă [9] Planul de acțiune privind reducerea la zero a poluării [10] LULUCF [11] Energia din surse regenerabile [12] Strategia pentru păduri [13] Cicluri durabile ale carbonului [14]

[1] COM(2020)98. Un nou Plan de acțiune privind economia circulară. Pentru o Europă mai curată și mai competitivă. [2] COM(2020)102. O nouă Strategie industrială pentru Europa. Și COM(2021)350 final. Actualizarea noii Strategii industriale 2020: construirea unei piețe unice mai puternice pentru a sprijini redresarea Europei. [3] COM(2020)380. Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030. Readucerea naturii în viețile noastre. Obiectivele includ protejarea a 30 % din suprafața terestră și maritimă, protejarea strictă a 10 % din suprafața terestră și maritimă; inversarea tendinței de declin al polenizatorilor; o reducere cu 50 % a numărului de specii de pe Lista roșie a speciilor amenințate de specii alogene invazive; reducerea semnificativă a capturilor accidentale de specii; în UE sunt plantați trei miliarde de copaci noi; aliniere la obiectivele Strategiei „De la fermă la consumator”. [4] COM(2020)381. O Strategie „De la fermă la consumator” pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic. Obiectivele până în 2030 includ o reducere cu 50 % a utilizării pesticidelor chimice și a riscului prezentat de acestea, precum și o reducere cu 50 % a utilizării pesticidelor mai periculoase, a substanțelor chimice periculoase, a pierderilor de nutrienți și a vânzărilor de antimicrobiene în agricultură; un procent de 25 % din suprafața agricolă destinat agriculturii ecologice. [5] COM(2020)662. Un val de renovări pentru Europa – ecologizarea clădirilor, crearea de locuri de muncă, îmbunătățirea condițiilor de trai. A se vedea, de asemenea, COM (2021)802, propunerea de directivă privind performanța energetică a clădirilor (reformare). [6] UE(2021)1119. „Legea europeană a climei”. Obiectivele includ reducerea cu 55 % a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2030; atingerea neutralității din punct de vedere climatic până în 2050. A se vedea, de asemenea, Mecanismul de ajustare la frontieră în funcție de carbon, COM (2021)564 final. [7] COM(2020)667. Strategia pentru promovarea sustenabilității în domeniul substanțelor chimice – Către un mediu fără substanțe toxice. [8] COM(2021)82. Construirea unei Europe reziliente la schimbările climatice – Noua Strategie a UE privind adaptarea la schimbările climatice. [9] COM(2021)390. Strategia pentru finanțarea tranziției către o economie durabilă și Regulamentul (UE) 2020/852. Regulamentul privind taxonomia. [10] COM(2021)400. Calea către o planetă sănătoasă pentru toți - Plan de acțiune al UE: „Către reducerea la zero a poluării aerului, apei și solului”. Obiectivele până în 2030 includ reducerea cu 55 % a numărului de decese premature cauzate de poluarea aerului și cu 30 % a ponderii persoanelor afectate cronic de zgomotul emis de mijloacele de transport, reducerea în mod semnificativ a producției de deșeuri și de deșeuri municipale reziduale, precum și a gunoaielor de plastic din mare (cu 50 %), a microplasticelor dispersate în mediu cu 30 %, reducerea cu 50 % a pierderilor de nutrienți și a nivelul de utilizare a pesticidelor chimice, reducerea cu 25 % a ecosistemelor UE în care poluarea aerului amenință biodiversitatea. [11] COM(2021)554. Propunere de modificare a Regulamentului LULUCF. Obiectivul privind absorbțiile nete de gaze cu efect de seră de 310 milioane de tone CO2 echivalent/an în sectorul LULUCF din UE-27, cu obiective individuale pentru fiecare stat membru. [12] COM(2021)557. Modificarea Directivei (UE) 2018/2001 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile. Obiectivele modificării includ creșterea la 40 % a ponderii energiei din surse regenerabile, criterii de durabilitate sporite, inclusiv principiul utilizării în cascadă. [13] COM(2021)572. Noua strategie a UE pentru păduri pentru 2030. [14] COM(2021)800. Comunicarea privind ciclurile durabile ale carbonului care include obiectivul ca 20 % din cantitatea de carbon utilizată în produsele chimice și plastice să provină din surse nefosile durabile până în 2030 și anunță o acțiune privind evaluările integrate ale utilizării terenurilor.

5.Progresele înregistrate de activitățile din domeniul bioeconomiei în cadrul planului de acțiune al Strategiei UE în domeniul bioeconomiei

Mesaje principale:

·Punerea în aplicare generală a Planului de acțiune al UE în domeniul bioeconomiei este în grafic și a contribuit deja la realizarea obiectivelor Pactului verde european.

·S-au înregistrat cele mai mari progrese în ceea ce privește dezvoltarea de biosoluții prin cercetare și inovare și creșterea investițiilor publice și private (domeniul de acțiune 1).

·Îmbunătățirea cooperării cu statele membre și proiectele demonstrative au pus bazele implementării bioeconomiei la nivel regional și național, cu accent pe țările mai puțin dezvoltate (domeniul de acțiune 2).

·Înțelegerea limitelor ecologice ale bioeconomiei s-a îmbunătățit (domeniul de acțiune 3). Cu toate acestea, există încă lacune în ceea ce privește modul în care se poate gestiona mai bine utilizarea biosferei pentru a îndeplini cerințele de mediu și economice într-o Europă neutră din punct de vedere climatic, precum și în ceea ce privește modalitatea de promovare a unor modele de consum mai durabile pentru a garanta integritatea mediului.

Prezentul capitol sintetizează progresele înregistrate în ceea ce privește cele 14 acțiuni din cadrul a trei domenii de acțiune cuprinse în Strategia în domeniul bioeconomiei din 2018 și Planul de acțiune conex. Majoritatea activităților au procese pe termen mediu și lung și vor produce rezultatele finale în viitor. Mai multe detalii privind acțiunile sunt disponibile în capitolul 5 din documentul de lucru al serviciilor Comisiei.

5.1.Consolidarea și extinderea sectoarelor bioeconomice, deblocarea investițiilor și a piețelor

Primul domeniu de acțiune urmărește să consolideze și să extindă sectoarele bioeconomice și să deblocheze investițiile și piețele. Acțiunile promovează, de asemenea, cercetarea și inovarea de-a lungul lanțurilor valorice și îmbunătățesc coordonarea la nivelul activităților de inovare. Printre inovațiile promițătoare din sectoarele bioeconomice se numără tehnicile analitice și bioprospectarea, proiectarea și ingineria biomoleculelor, precum și soluțiile pentru exploatarea mai durabilă a biomasei.

Întreprinderea comună pentru bioindustrii (IC BBI, 2014-2021) va atrage investiții private în valoare de 2,73 miliarde EUR până în 2024 (sfârșitul ultimelor proiecte), la care se adaugă un sprijin în valoare de 835 de milioane EUR din partea UE (a se vedea caseta 1 din documentul de lucru al serviciilor Comisiei). Noul parteneriat pentru o bioeconomie circulară în Europa (CBE) (2021-2031) primește o contribuție din partea UE în valoare de 1 miliard EUR pentru a consolida și a extinde și mai mult sectoarele bioeconomice ale UE în toate etapele ciclului de inovare, care urmează să fie cuplată cu o contribuție cel puțin egală din partea partenerului privat, Consorțiul bioindustriei.

Setul de instrumente pentru accelerarea strategiei în domeniul bioeconomiei (BSAT) integrează instrumentele bioeconomiei și materialele de sprijin dezvoltate în cadrul proiectului POWER4BIO din programul Orizont 2020, de exemplu catalogul de biosoluții. Disponibilitatea investițiilor în regiunile UE este sprijinită de Comisie prin intermediul unui instrument de autoevaluare.

Strategia UE în domeniul bioeconomiei urmărește să faciliteze dezvoltarea de noi biorafinării durabile în Europa la scară largă, pentru a furniza aplicații emergente care să înlocuiască produsele pe bază de combustibili fosili (Infograficul 1 din documentul de lucru al serviciilor Comisiei). După cum a confirmat și o perspectivă privind biorafinăriile pentru 2030 în Europa, acestea ar putea juca un rol esențial în transformarea instalațiilor industriale. În UE sunt operaționale peste 300 de biorafinării de producere de substanțe chimice și materiale (a se vedea, de exemplu, figura 4, inițiativele emblematice ale întreprinderii comune pentru bioindustrii și lanțurile sale valorice). De exemplu, în Europa există 139 de biorafinării pe bază de biomasă lemnoasă, alte 28 fiind planificate să își dubleze cifra de afaceri până în 2030. Politicile și reglementările, în special cele adoptate începând cu 2018, au fost esențiale pentru deciziile de investiții ale întreprinderilor private în biorafinării. Cu toate acestea, accesul pe piață rămâne dificil din cauza lipsei unei abordări cuprinzătoare a politicii de reglementare și a decalajului mare dintre costurile actuale ale bioproduselor și dorința consumatorilor de a plăti.

Forumul privind bioeconomia albastră a identificat mai multe soluții care au fost puse în aplicare în zona de coastă. Recomandările forumului au constituit unul dintre punctele de pornire pentru viitoarea inițiativă a UE „Bioeconomia albastră – către un sector european al algelor puternic și durabil”, pe care Comisia intenționează să o adopte în T4/2022. Acvacultura algelor sau a crustaceelor poate servi drept instrumente de bioremediere prin eliminarea nutrienților, a carbonului și a poluanților din apele marine. Platforma BlueInvest și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură (FEAMPA) sprijină investițiile în economia albastră în sens larg, inclusiv în ceea ce privește algele. Un număr tot mai mare de proiecte în cadrul programelor Orizont 2020 și Orizont Europa, inclusiv misiunea „Refacerea oceanelor și apelor noastre până în 2030”, sprijină proiecte legate de mări și oceane fără materiale plastice și de alge.

Pentru a debloca investițiile, noul Fond european pentru bioeconomie circulară este un prim fond cu capital de risc axat exclusiv pe bioeconomie și pe bioeconomia circulară în Europa, oferind finanțare din partea programului Orizont 2020 și a Băncii Europene de Investiții. Fondul vizează investiții în valoare de 250 de milioane EUR, cu un capital suplimentar de 206 milioane EUR mobilizat până la sfârșitul anului 2021. Evaluările arată o distribuție inegală a activităților în domeniul bioeconomiei între diferitele macroregiuni și state membre ale UE (de exemplu, distribuția biorafinăriilor de substanțe chimice și materiale, investițiile în Fondul european pentru bioeconomie circulară și intensitatea insuficientă a inovării în sectoarele bioeconomice), corelându-se cel puțin într-o anumită măsură cu performanța în materie de inovare măsurată de Tabloul de bord european privind inovarea.