Părțile interesate subliniază faptul că ar trebui să se prevină realizarea de modificări retroactive ale schemelor de sprijin. Alte elemente sunt identificate ca importante pentru îmbunătățirea stabilității investițiilor; printre acestea se numără eliminarea obstacolelor de ordin administrativ, o mai mare integrare a piețelor și un regim consolidat de protecție a investițiilor care depășește cele prevăzute în Tratatul privind Carta energiei. De asemenea, mai mulți respondenți insistă asupra necesității de a asigura o punere în aplicare rapidă a directivei reformate, cu mult înainte de 2021, pentru a oferi din timp semnale politice și o perspectivă pentru investitori.

În special, mai multe state membre au subliniat faptul că trebuie garantat dreptul statelor membre de a-și alege propriul mix energetic și de a dezvolta tehnologiile de energie din surse regenerabile pe și care le doresc, de exemplu din motive de diversificare, mai ales în ceea ce privește conceperea schemelor de sprijin. De asemenea, ele au evidențiat faptul că integrarea pe piață a energiei din surse regenerabile trebuie organizată în mod coordonat și nu poate fi îndeplinită doar prin proceduri fragmentate care depind de calendarele de notificare individuale ale statelor membre.

Nu în cele din urmă, se consideră că existența unui cadru juridic robust consfințit în Directiva privind energia din surse regenerabile este esențială pentru îndeplinirea obiectivului UE de cel puțin 27 % privind energia din surse regenerabile până în 2030. Majoritatea respondenților sunt în favoarea măsurilor preventive pentru a se evita apariția unui decalaj în ceea ce privește îndeplinirea obiectivului, dar consideră de asemenea că este necesară implementarea de acțiuni corective în cazul în care apar astfel de decalaje. Unele părți interesate, precum autoritățile de reglementare în domeniul energiei, evidențiază necesitatea de a se asigura consecvența oricăror măsuri complementare cu schemele de sprijin naționale.

Consultarea publică a scos în evidență faptul că printre principalele obstacole în calea sporirii ponderii de energie din surse regenerabile în transporturi se numără lipsa unui cadru de politică stabil pentru perioada de după 2020, lunga dezbatere pe marginea durabilității biocombustibililor și prețul ridicat al vehiculelor electrice. Marea majoritate a respondenților au indicat, de asemenea, că o obligație de încorporare privind combustibilii la nivelul UE ar reprezenta o măsură eficace sau foarte eficace de promovare a consumului de combustibili durabili din surse regenerabile în sectorul transporturilor din UE și de sporire a gradului de utilizare a vehiculelor electrice.

În plus, Forumul european de reglementare a energiei electrice care a avut loc la Florența în perioada 13-14 iunie 2016, cu participarea statelor membre, a autorităților naționale de reglementare și a principalelor părți interesate, a concluzionat că, în ceea ce privește energia din surse regenerabile, cadrul pentru perioada de după 2020 ar trebui să se bazeze pe o organizare îmbunătățită a pieței, adecvată pentru integrarea deplină a energiei din surse regenerabile, și pe un semnal puternic privind prețul carbonului prin intermediul unei scheme ETS consolidate și, de asemenea, că sprijinul specific pentru energia din surse regenerabile, când și dacă este necesar, ar trebui să fie bazat pe piață și să reducă la minimum denaturările pieței. În acest scop, forumul a încurajat Comisia să elaboreze norme comune privind schemele de sprijin în cadrul revizuirii Directivei privind energia din surse regenerabile, care să faciliteze o abordare bazată pe piață și mai regionalizată în ceea ce privește energia din surse regenerabile.

Consultarea publică referitoare la durabilitatea bioenergiei a demonstrat existența unor opinii împărțite cu privire la beneficiile și la riscurile bioenergiei, precum și cu privire la necesitatea unei noi politici la nivelul UE. Cu toate acestea, majoritatea covârșitoare a respondenților au subliniat că atenuarea schimbărilor climatice este principalul obiectiv al unei politici privind durabilitatea bioenergiei.

Un număr de autorități publice și de întreprinderi de stat, precum și producători de biocombustibili și de biolichide, societăți forestiere și câteva state membre au indicat că preferă scenariul de bază, și anume nicio cerință suplimentară de durabilitate la nivelul UE. Unul dintre principalele motive invocate este existența altor acte legislative care reglementează potențialele riscuri legate de biomasa folosită pentru energie, precum și riscul apariției unei sarcini administrative excesive.

Pe de altă parte, mulți producători și utilizatori de bioenergie din UE, precum și un număr de state membre sprijină adoptarea de măsuri suplimentare la nivelul UE pentru a extinde criteriile de durabilitate ale UE la biomasa folosită în sectorul încălzirii/răcirii și în cel al energiei electrice. Un aviz recent al Comitetului forestier permanent al UE (grupul consultativ pentru măsurile UE în domeniul forestier) sprijinea opțiunea de a introduce un criteriu de durabilitate bazat pe riscuri pentru biomasa forestieră.

Cerințele privind eficiența transformării biomasei în energie sunt sprijinite de o serie de părți interesate, printre care, în special, industria care folosește produse forestiere, inclusiv producătorii de pastă de celuloză și hârtie, și ONG-urile din domeniul mediului. ONG-urile sprijină, de asemenea, plafonarea utilizării globale a bioenergiei, precum și adoptarea de restricții asupra anumitor materii prime sau surse și de cerințe de mediu și sociale pentru producția de biomasă.

În general, părțile interesate au solicitat consecvență de tratament atunci când se impun măsuri care vizează materii prime specifice, indiferent de utilizarea lor finală: aceasta înseamnă, de exemplu, că normele ar trebui să fie aceleași pentru biomasa din agricultură care este utilizată la producerea de biocombustibili sau pentru biogazul folosit la producerea de energie termică și electrică.

3.3.Obținerea și utilizarea expertizei

S-au comandat următoarele studii de la contractanți externi:

Study on the impact assessment for a new Directive mainstreaming deployment of renewable energy and ensuring that the EU meets its 2030 renewable energy target - ECN, Oeko Institute, Eclareon, REBEL, SUER, BBH.

Study on Technical Assistance in Realisation of the 2016 Report on Renewable Energy, in preparation of the Renewable Energy Package for the Period 2020-2030 in the European Union - Öko-Institut, E3-Modelling, Observ’ER, COWI.

Supporting investments into renewable electricity in context of deep market integration of RES-e after 2020: Study on EU-, regional- and national-level options - Cambridge Economic Policy Associates (CEPA).

Study on the sustainable and optimal use of biomass for energy in the EU beyond 2020 – PricewaterhouseCoopers, Vito, TU Wien, Utrecht University, INFRO, Rutter Soceco.

Carbon impacts of biomass consumed in the EU - Forest Research UK, VTT, North Energy, Alterra.

Study on impacts on resource efficiency on future EU demand for bioenergy, IISA, Idufor, EFI, Oeko Institute, IEEP.

3.4.Evaluarea impactului

Evaluarea impactului care însoțește propunerea nu prezenta un set de opțiuni preferate, ci realiza o analiză detaliată a fiecărei opțiuni de politică, cu o abordare treptată, de la un scenariu de statu-quo (opțiunea 0), constând în continuarea măsurilor naționale, dar fără vreo acțiune suplimentară la nivelul UE, până la scenarii alternative incluzând mai multe măsuri la nivelul întregii UE în cele cinci domenii menționate mai jos.