În prezent are loc un proces de modificare a Directivei 2009/128/CE (Directiva privind utilizarea durabilă a pesticidelor). Propunerea Comisiei urmărește, printre altele, să instituie evidența electronică a anumitor informații privind atât utilizarea pesticidelor, cât și măsurile nechimice de protecție a culturilor luate de utilizatorii profesioniști (inclusiv de fermieri). În viitor, dacă actul legislativ va fi adoptat, aceste date ar putea oferi o bază pentru extrapolarea datelor FSDN privind pesticidele. Legea privind guvernanța datelor ( COM/2020/767 ) și propunerea de Lege privind datele (aflată în prezent în proces juridic) ar putea deschide căi care să fie explorate în actul legislativ propus, în special datorită metodologiilor inedite de colectare a datelor și noilor surse de date, care ar servi obiectivului de reducere a costurilor pentru fermieri și pentru statele membre.

(3)un viitor regulament de punere în aplicare al Comisiei va dispune colectarea la nivelul UE a anumitor date la nivel de fermă individuală în scopul monitorizării și evaluării PAC, în plus față de datele obținute în baza cadrului de monitorizare și evaluare a PAC (CMEF), care sunt culese la nivel național și, uneori, la nivel regional. Statele membre vor transmite Comisiei, în mod armonizat, anumite date privind beneficiarii PAC.

RICA este o sursă unică de date microeconomice și contabile obținute în fiecare an de la peste 80 000 de ferme din UE. Aceasta face posibilă evaluarea situațiilor economice și financiare ale fermelor încă din 1965. Comisia pune la dispoziție metodologia armonizată și chestionarul comun, iar statele membre colectează, verifică și transmit datele. FSDN va adăuga la toate acestea o dimensiune socială și de mediu.

Majoritatea furnizorilor de date și-au exprimat opinia că ar prezenta relevanță pentru ei primirea unei compensații financiare pentru participarea la colectarea de date pentru FSDN. În cadrul inițiativei, Comisia propune posibilitatea ca statele membre să stabilească diferite stimulente pentru participarea fermierilor la rețeaua de date, inclusiv contribuții financiare.

•Obținerea și utilizarea expertizei

În procesul de pregătire a propunerii privind FSDN au fost consultați atât membrii Comitetului RICA, cât și grupurile de lucru specifice.

•Evaluarea impactului

Având în vedere natura deosebit de tehnică a inițiativei și numărul mic de opțiuni de politică de care dispune Comisia, nu a fost considerată necesară o evaluare a impactului. Evaluarea impactului care a însoțit propunerile legislative din 2018 referitoare la PAC în perioada de după 2020 a identificat necesitatea de a adapta și consolida sursele de date existente astfel încât să corespundă mai bine noii politici, precum și necesitatea de a îmbunătăți calitatea datelor, în special în ceea ce privește indicatorii legați de agromediu, biodiversitate și climă. În evaluarea impactului s-a sugerat, de asemenea, extinderea acoperirii RICA astfel încât să ofere cea mai bună reprezentare posibilă a fermelor orientate spre piață. Totodată, s-a precizat că poate fi necesară o revizuire a variabilelor din fișa exploatației (ținând seama și de recomandările proiectului FLINT), precum și a modului în care se organizează participarea beneficiarilor PAC la colectarea datelor RICA.

•Adecvarea reglementărilor și simplificarea

În ceea ce privește transformarea RICA în FSDN, simplificarea și reducerea sarcinii au fost considerate o componentă centrală a inițiativei, alături de durabilitate. Scopul este acela de a identifica domeniile în care se pot simplifica metodele de colectare a datelor, cu reducerea costurilor în consecință.

În primul rând, trebuie recunoscut faptul că metodele de colectare a datelor variază foarte mult de la un stat membru la altul, acestea putând să aleagă cea mai potrivită metodă de colectare a datelor RICA la nivel de fermă. În plus, nu există o imagine de ansamblu detaliată a metodei (metodelor) de colectare a datelor aplicate în fiecare stat membru, care să fie însoțită de o prezentare detaliată a costurilor și a sarcinii aferente. Prin urmare, în cadrul acestui exercițiu de simplificare și de reducere a sarcinii au fost luate în considerare cele mai recente studii și proiecte (prezentate pe scurt în continuare), precum și rezultatele relevante ale activităților de consultare. Pe baza acestora, mai jos se propun anumite modalități de simplificare și de reducere a sarcinii. Totuși, în cele din urmă, va rămâne la latitudinea statelor membre să aleagă modalitatea sau modalitățile cele mai potrivite, împreună cu metoda sau metodele de colectare a datelor FSDN prin care vor obține variabilele sociale și de mediu suplimentare.

1. Studiul „Cost of and good practices for FADN data collection” (Costul și bunele practici ale colectării datelor RICA) a fost realizat și publicat în 2015. Principalul obiectiv al acestui studiu a fost de a examina metodele folosite de statele membre pentru colectarea datelor RICA și costurile aferente, având în vedere utilizarea datelor în beneficiul fermierilor participanți, precum și pentru o mai bună elaborare a politicilor. Rezultatele acestui studiu confirmă faptul că nu există o metodă uniformă de colectare a datelor RICA; statele membre își aleg propria modalitate de colectare a datelor. În consecință, costurile de colectare a datelor RICA variază foarte mult de la un stat membru la altul. Studiul menționează trei factori principali care determină diferențele de cost:

1) amploarea și dimensiunea eșantionului RICA (de exemplu, Malta colectează date de la 536 de exploatații agricole, în timp ce Polonia colectează de la 12 100);

2) metodele diferite aplicate pentru colectarea datelor RICA (de exemplu, date colectate direct de agenția de legătură RICA sau prin angajarea unor firme de contabilitate private); și

3) factori externi precum diferența dintre nivelurile salariale existente în statele membre și diferența dintre dimensiunile medii ale fermelor din câmpul de observație al RICA.

Alegerea metodologiei de colectare a datelor poate să compenseze, cel puțin într-o oarecare măsură, costurile mai mari asociate nivelurilor mai ridicate ale salariilor și dimensiunii mai mari a fermelor. Din punctul de vedere al costurilor publice, cea mai eficientă formă de colectare a datelor este obținerea lor din conturi existente (care au fost create cu costuri private). În același timp, această metodă pare a fi cea mai puțin flexibilă. În cazurile în care nu sunt disponibile date sociale și de mediu în conturile existente, metoda de colectare a datelor pentru FSDN poate necesita ajustări sau modificări. În final, studiul precizează că adăugarea sau eliminarea unei variabile suplimentare nu are un impact foarte mare asupra proporției costurilor totale aferente colectării datelor în raport cu numărul variabilelor. Odată instituit cadrul sistemului, costurile anuale sunt preponderent costuri fixe (legate de configurarea și desfășurarea anchetei, inclusiv de resursele umane, de formare și de sistemul informatic), iar costurile variabile specifice (de exemplu, actualizarea instrucțiunilor sau adăugarea unui cod specific) sunt minore.

2. Proiectul de cercetare FLINT a definit indicatori la nivel de fermă cu scopul de a îmbunătăți evaluarea politicilor privind ecocondiționalitatea, durabilitatea și inovarea în cadrul PAC (printre altele). Colectarea datelor referitoare la acești indicatori a fost conectată la RICA în cadrul unei rețele pilot instituite într-o serie de țări europene. Rezultatele acestui proiect: 1) confirmă faptul că sistemul bazat pe RICA este un instrument eficient și adecvat pentru colectarea de date sociale și de mediu suplimentare la nivelul fermelor; 2) reprezintă o bază solidă de dovezi științifice, împreună cu listele de posibile noi variabile și cu exemplele de moduri în care se pot colecta date privind aceste noi variabile și de moduri în care se pot identifica blocajele din calea punerii în aplicare, precum și beneficiile analitice.

3. Studiul privind costurile extinderii RICA la FSDN reprezintă o actualizare a celor două studii descrise anterior. Acesta analizează câteva costuri suplimentare legate de adăugarea „datelor FLINT” la setul actual de date RICA. Se estimează că, la nivelul UE, costul mediu al colectării datelor RICA este de 750 EUR pe fișă a exploatației, iar costurile extinderii la FSDN (prin adăugarea tuturor datelor FLINT) ar mări costurile la 1 040 EUR pe fișă a exploatației, adică o creștere cu aproximativ 40 %. Acest studiu a confirmat rezultatele studiului din 2015 care arătau diferențe mari între țări în ceea ce privește costurile actuale ale colectării datelor RICA, precum și costurile suplimentare preconizate în urma transformării în FSDN. De asemenea, studiul a confirmat că anumite state membre au colectat deja anumite variabile privind durabilitatea prevăzute pentru FSDN, în timp ce altele nu le-au colectat și, prin urmare, s-ar putea confrunta cu costuri inițiale mai mari. Prin urmare, cheltuielile totale aferente colectării datelor nu sunt direct comparabile între statele membre. În cele din urmă, modificările estimate ale costurilor arată o variație amplă, de la țări precum Irlanda (+ 10 %) și Țările de Jos (+ 11 %) la Franța (+ 124 %) și Malta (+ 225 %). Trebuie adăugat totuși că acest calcul al costurilor prevede adăugarea tuturor celor 70 de variabile suplimentare prevăzute în proiectul FLINT, în timp ce propunerea de transformare în FSDN nu vizează adăugarea unui număr de 70 de variabile, introducerea lor având loc progresiv, în timp. În primul rând, extinderea la FSDN se va realiza treptat. În al doilea rând, conform estimării inițiale, extinderea ar avea în vedere un interval de 5-25 de variabile noi, care vor fi evaluate mai detaliat odată cu analiza în curs a proiectului-pilot descris la punctul 4 de mai jos, luându-se în considerare și evoluția cadrului juridic în urma Strategiei „De la fermă la consumator” și a Strategiei privind biodiversitatea. În plus, în studiu nu sunt luate în considerare beneficiile care decurg din procesul de simplificare, nici interconexiunile cu alte baze de date și schimbul de date cu acestea. În consecință, se poate estima că extinderea FSDN ar presupune costuri mult mai mici decât în studiul menționat.

4. Un proiect-pilot aflat în desfășurare va efectua o analiză și va furniza informații detaliate privind variabilele legate de durabilitate și sursele de date din fiecare stat membru. După cum s-a menționat deja, metodele de colectare a datelor rămân la latitudinea fiecărui stat membru. Prin urmare, acest proiect-pilot va realiza o evaluare a metodei (metodelor) de colectare a datelor aplicate pentru colectarea datelor privind durabilitatea în fiecare stat membru și va indica modul în care aceste metode sunt (sau pot fi) conectate cu sistemul de colectare a datelor RICA. Rezultatele vor descrie situația din fiecare stat membru și vor oferi o estimare rezonabilă a sarcinii administrative și a costurilor legate de colectarea datelor de către state. Aceste rezultate vor contribui în mod direct la activitățile legate de legislația secundară privind FSDN.

Propunerea FSDN vizează reducerea costurilor și a sarcinii administrative pentru fermieri și pentru statele membre într-o perspectivă pe termen lung. Pe baza constatărilor și a analizei, propunerea ia în considerare următoarele elemente:

(1)construirea pe o fundație bună. Colectarea de date privind durabilitatea, fie în cadrul RICA, fie în afara sa, va genera anumite costuri. Utilizarea sistemului RICA deja consacrat și a rețelei sale reprezintă o alegere mai eficientă din punctul de vedere al costurilor pentru colectarea de date sociale și de mediu suplimentare la nivel de fermă, în vederea unei evaluări a politicii UE, decât crearea suplimentară a unei noi baze de date separate. Datele economice din cadrul RICA reprezintă o cerință impusă de politica UE. Prin urmare, vor continua să existe costuri și sarcini legate de menținerea și îmbunătățirea RICA. În plus, ar crește riscul de diminuare a relevanței unei RICA pur economice;

(2)modificările survenite de-a lungul timpului. Transformarea în FSDN este un proces de durată. Deși se estimează că noile date vor începe să fie colectate din 2025, numărul de variabile noi va fi unul mic la început. Estimarea inițială indică un număr de variabile noi cuprins între 5 și 25;

(3)beneficiile interoperabilității. FSDN va încuraja reutilizarea datelor deja disponibile în alte surse și baze de date (de exemplu, legăturile cu IACS, alte baze de date relevante ale birourilor naționale de statistică). Într-o perspectivă mai de durată, acest lucru va reduce costurile suportate de statele membre pentru colectarea datelor și, în același timp, va micșora sarcina fermierilor (datorită colectării datelor privind ferma o singură dată, pentru a fi utilizate de mai multe ori);