(6)Urmând abordarea din avizul Consiliului din 18 iunie 2021 privind Programul de stabilitate pentru 2021, în momentul de față orientarea bugetară se măsoară cel mai bine ca variație a cheltuielilor primare (fără a lua în considerare măsurile discreționare privind veniturile) în raport cu creșterea potențială pe termen mediu, excluzând măsurile de urgență temporare legate de criza provocată de pandemia de COVID-19, dar incluzând cheltuielile finanțate prin sprijin nerambursabil (granturi) în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și al altor fonduri ale UE. Pentru a evalua dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și digitală, se acordă atenție, pe lângă orientarea bugetară generală, și evoluției cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără a lua în considerare măsurile discreționare privind veniturile și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criza provocată de pandemia de COVID-19) și investițiilor.

(7)La 2 martie 2022, Comisia a adoptat o comunicare în care prezintă orientări generale privind politica bugetară pentru 2023, cu scopul de a sprijini pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre și de a consolida, astfel, coordonarea politicilor. Pe baza previziunilor din iarna anului 2022 privind perspectivele macroeconomice, Comisia a remarcat că tranziția de la orientarea bugetară agregată favorabilă din perioada 2020-2022 la o orientare bugetară agregată în linii mari neutră ar părea adecvată în 2023, Comisia rămânând în același timp pregătită să reacționeze la evoluțiile situației economice. Comisia a anunțat că în recomandările bugetare pentru 2023 ar trebui să se facă în continuare distincție între statele membre și să se țină seama de eventualele efecte de propagare între țări. Comisia a invitat statele membre să țină seama de orientări atunci când își elaborează programele de stabilitate și de convergență. Comisia s-a angajat să monitorizeze îndeaproape evoluțiile economice și să își ajusteze orientările de politică după cum va fi necesar și cel târziu în pachetul de primăvară al semestrului european ce va fi prezentat la sfârșitul lunii mai 2022.

(8)În ceea ce privește orientările bugetare furnizate la 2 martie 2022, recomandările bugetare pentru 2023 iau în considerare perspectivele economice mai slabe, incertitudinea sporită și alte riscuri de evoluție negativă, precum și creșterea inflației în comparație cu previziunile de iarnă. Având în vedere aceste considerații, răspunsul bugetar trebuie să extindă investițiile publice pentru tranziția verde și cea digitală și pentru securitatea energetică și să susțină puterea de cumpărare a celor mai vulnerabile gospodării, astfel încât să atenueze impactul creșterii prețurilor la energie și să contribuie la limitarea presiunilor inflaționiste generate de efectele secundare prin măsuri specifice și temporare; politica bugetară trebuie să rămână flexibilă, pentru a se putea adapta la circumstanțele în evoluție rapidă, și trebuie să fie distinctă de la o țară la alta, în funcție de situația fiscală și economică a fiecărei țări, inclusiv în ceea ce privește expunerea la criză și la afluxul de persoane strămutate din Ucraina.

(9)La 29 aprilie 2021, Slovacia a transmis Comisiei planul său național de redresare și reziliență, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/241. În temeiul articolului 19 din Regulamentul (UE) 2021/241, Comisia a evaluat relevanța, eficacitatea, eficiența și coerența planului de redresare și reziliență, în conformitate cu orientările privind evaluarea prevăzute în anexa V la regulamentul menționat. La 13 iulie 2021, Consiliul a adoptat decizia sa de aprobare a evaluării planului de redresare și reziliență pentru Slovacia. Eliberarea tranșelor este condiționată de o decizie a Comisiei, adoptată în conformitate cu articolul 24 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2021/241, conform căreia Slovacia a atins în mod satisfăcător jaloanele și țintele relevante stabilite în decizia de punere în aplicare a Consiliului. Atingerea în mod satisfăcător a acestor jaloane și ținte presupune că nu s-a anulat atingerea jaloanelor și a țintelor anterioare.

(10)Slovacia și-a prezentat la 29 aprilie 2022 Programul național de reformă pentru 2022 și la 28 aprilie 2022 Programul de stabilitate pentru 2022, în conformitate cu termenul prevăzut la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. În conformitate cu articolul 27 din Regulamentul (UE) 2021/241, Programul național de reformă pentru 2022 reflectă, de asemenea, raportarea bianuală efectuată de Slovacia cu privire la progresele înregistrate în implementarea planului său de redresare și reziliență.

(11)Comisia a publicat raportul de țară din 2022 pentru Slovacia la 23 mai 2022. În acest raport au fost evaluate progresele pe care Slovacia le-a realizat în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor relevante specifice acestei țări adoptate de Consiliu în 2019, 2020 și 2021 și s-a făcut bilanțul implementării de către Slovacia a planului de redresare și reziliență, pe baza tabloului de bord privind redresarea și reziliența. Pe baza acestei analize, în raportul de țară au fost identificate deficiențe în ceea ce privește provocările care nu sunt abordate sau sunt abordate doar parțial în planul de redresare și reziliență, precum și provocări noi și emergente, inclusiv cele legate de invadarea Ucrainei de către Rusia. De asemenea, raportul de țară a evaluat progresele realizate de Slovacia în ceea ce privește punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale și îndeplinirea obiectivelor principale ale UE în materie de ocupare a forței de muncă, de competențe și de reducere a sărăciei, precum și progresele înregistrate în ceea ce privește atingerea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU.

(12)La 23 mai 2022, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din TFUE. Acest raport a analizat situația bugetară a Slovaciei, întrucât deficitul său public în 2021 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat. Raportul a concluzionat că nu a fost îndeplinit criteriul deficitului, dar că a fost respectat criteriul datoriei. În conformitate cu comunicarea din 2 martie 2022, Comisia a considerat, în cadrul evaluării sale privind toți factorii relevanți, că respectarea criteriului de referință privind reducerea datoriei ar implica un efort bugetar prea solicitant concentrat la începutul perioadei, ceea ce ar risca să pună în pericol creșterea. Prin urmare, în opinia Comisiei, impunerea respectării criteriului de referință privind reducerea datoriei nu este justificată în condițiile economice excepționale actuale. După cum s-a anunțat, Comisia nu a propus inițierea unor noi proceduri de deficit excesiv în primăvara anului 2022 și va reevalua relevanța propunerii de a iniția proceduri de deficit excesiv în toamna anului 2022.

(13)La 20 iulie 2020, Consiliul a recomandat Slovaciei să ia toate măsurile necesare în 2020 și 2021, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a răspunde în mod eficace pandemiei, a susține economia și a sprijini redresarea ulterioară. De asemenea, Consiliul a recomandat Slovaciei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, politici bugetare prin care se urmărește să se ajungă la poziții bugetare prudente pe termen mediu și să se asigure sustenabilitatea datoriei, consolidând în același timp investițiile. Conform datelor validate de Eurostat, deficitul public al Slovaciei a crescut de la 5,5 % din PIB în 2020 la 6,2 % în 2021. Răspunsul în materie de politică bugetară al Slovaciei a sprijinit redresarea economică în 2021, în timp ce măsurile temporare de sprijin de urgență au crescut de la 2,3 % din PIB în 2020 la 3,3 % în 2021. Măsurile luate de Slovacia în 2021 au fost în concordanță cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile bugetare discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 au fost în principal temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. În același timp, unele dintre măsurile discreționare adoptate de guvern în perioada 2020-2021 nu au fost temporare sau însoțite de măsuri compensatorii, fiind vorba în principal de creșteri ale celei de a 13-a pensii, de modificări ale vârstei de pensionare pentru părinți, de reducerea impozitului pe autovehicule și de anularea taxei bancare. Pe baza datelor validate de Eurostat, datoria publică era de 63,1 % din PIB în 2021.

(14)Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază previziunile bugetare din Programul de stabilitate pentru 2022 este realist în 2022 și favorabil în 2023. Guvernul estimează că PIB-ul real va crește cu 2,1 % în 2022 și cu 5,3 % în 2023. Comparativ cu estimările guvernului, previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 prevăd o creștere mai mare a PIB-ului real în 2022, de 2,3 %, și o creștere mai mică a PIB-ului real în 2023, de 3,6 %, în principal ca urmare a unui impact estimat mai mare al inflației asupra consumului privat și a unei redresări mai lente a exporturilor. În Programul său de stabilitate pentru 2022, guvernul preconizează că deficitul total va scădea la 5,1 % din PIB în 2022 și la 2,4 % în 2023. Scăderea din 2022 reflectă în principal eliminarea majorității măsurilor de urgență și o creștere puternică a PIB-ului nominal. Potrivit programului, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea la 61,6 % în 2022 și la 58,0 % în 2023. Pe baza măsurilor de politică cunoscute la data-limită a previziunilor, previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 estimează un deficit public pentru 2022 și 2023 de 3,6 % din PIB și, respectiv, de 2,6 %. Această estimare este mai mică decât deficitul preconizat în Programul de stabilitate pentru 2022 cu privire la 2022 și mai mare cu privire la 2023, în principal din cauza unei evoluții mai optimiste a pieței forței de muncă preconizate în 2022. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022, se estimează o pondere a datoriei publice în PIB similară, respectiv 61,7 % în 2022 și 58,3 % în 2023.

Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022, creșterea potențială a producției pe termen mediu (media pe 10 ani) este estimată la 2,0 %. Cu toate acestea, în estimare nu s-a inclus impactul reformelor care fac parte din Planul de redresare și reziliență, care pot stimula creșterea potențială a Slovaciei.

(15)În 2022, guvernul a eliminat treptat majoritatea măsurilor luate ca răspuns la criza provocată de pandemia de COVID-19, astfel încât se preconizează că măsurile temporare de sprijin de urgență vor scădea de la 3,3 % din PIB în 2021 la 1,0 % în 2022. Deficitul public este afectat de costurile pe care le implică protecția temporară acordată persoanelor strămutate din Ucraina, care, conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022, sunt estimate la 0,1 % din PIB în 2022 și la 0,2 % în 2023.

(16)La 18 iunie 2021, Consiliul a recomandat ca, în 2022, Slovacia să mențină o orientare bugetară expansionistă, inclusiv din impulsul oferit de Mecanismul de redresare și reziliență, și să mențină investițiile finanțate la nivel național. De asemenea, a recomandat Slovaciei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, o politică bugetară care vizează obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și, în același timp, să consolideze investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

(17)În 2022, pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022 și incluzând informațiile din Programul de stabilitate al Slovaciei pentru 2022, se estimează că, la + 0,3 % din PIB, orientarea bugetară va fi restrictivă, în contextul în care Consiliul a recomandat o orientare bugetară expansionistă. Slovacia intenționează să ofere sprijin continuu pentru redresare prin utilizarea Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța investiții suplimentare, conform recomandării Consiliului. Conform proiecțiilor, contribuția pozitivă la activitatea economică a cheltuielilor finanțate prin granturi din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale UE va crește cu 0,7 puncte procentuale din PIB comparativ cu 2021. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă la orientarea bugetară de 0,4 puncte procentuale în 2022. Prin urmare, Slovacia intenționează să mențină investițiile finanțate la nivel național, conform recomandării Consiliului. În același timp, se preconizează că creșterea cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără noile măsuri privind veniturile) în 2022 va avea o contribuție restrictivă de 1,6 puncte procentuale la orientarea bugetară generală. Este inclus impactul suplimentar al costurilor legate de protecția temporară oferită persoanelor strămutate din Ucraina (0,1 % din PIB). Din cauza decalajului în aplicarea unei indexări în funcție de inflație, rata de creștere a unor cheltuieli publice importante, cum ar fi prestațiile sociale altele decât cele în natură sau remunerarea angajaților, este mai mică decât inflația în 2022 și contribuie la orientarea restrictivă.

(18)În 2023, orientarea bugetară este estimată în previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 la -0,8 % din PIB, în ipoteza menținerii politicilor actuale. Se preconizează că Slovacia va continua să utilizeze granturile din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență în 2023 pentru a finanța investiții suplimentare în sprijinul redresării. Conform proiecțiilor, contribuția pozitivă la activitatea economică a cheltuielilor finanțate prin granturi din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale UE va crește cu 1,0 puncte procentuale din PIB comparativ cu 2022. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă la orientarea bugetară de 0,1 puncte procentuale în 2023. În același timp, se preconizează că creșterea cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără noile măsuri privind veniturile) în 2023 va avea o contribuție în general neutră de 0,2 puncte procentuale la orientarea bugetară generală. Sunt incluse costurile suplimentare legate de protecția temporară oferită persoanelor strămutate din Ucraina (0,1 % din PIB).

(19)În Programul de stabilitate pentru 2022, se estimează că deficitul public va scădea treptat, la 2,3 % în 2024 și la 2,0 % până în 2025. Așadar, se preconizează că deficitul public va scădea sub 3 % din PIB până în 2023 și că va rămâne sub 3 % din PIB pe durata programului. Aceste proiecții au ca ipoteză limitarea creșterii cheltuielilor publice – inclusiv remunerarea angajaților și transferurile sociale în natură – într-un ritm mai lent decât cel al veniturilor și sub nivelul creșterii robuste a PIB-ului nominal. Potrivit programului, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea până în 2025, mai exact că va crește la 58,2 % în 2024 și apoi va scădea la 57,3 % în 2025. Pe baza analizei Comisiei, riscurile legate de sustenabilitatea datoriei par ridicate pe termen mediu.

(20)Sistemul fiscal al Slovaciei ar putea fi reformat astfel încât să impulsioneze eficiența economică, să promoveze sustenabilitatea fiscală și de mediu și să îmbunătățească echitatea, sprijinind totodată obiective de politică mai ample. Sarcina fiscală asupra costului forței de muncă este deosebit de ridicată, în comparație cu alte țări ale UE, pentru persoanele cu venituri mici. În schimb, taxele de mediu și impozitele pe bunurile imobile nu sunt utilizate la întregul potențial. Modificarea regimului fiscal ar putea sprijini creșterea economică și, de asemenea, ar putea contribui la promovarea tranziției verzi și la durabilitatea mediului. Intensitatea energetică a economiei este cu mult peste media UE, dar veniturile din taxele de mediu au fost de 2,4 % în 2020, aproape de media UE. Taxele de mediu legate de gestionarea deșeurilor și de poluarea atmosferică nu promovează suficient utilizarea eficientă a resurselor și nu reduc costurile pentru mediu și societate. Taxele rutiere și taxele de înmatriculare a vehiculelor nu reflectă în mod fidel intensitatea emisiilor. Taxele de mediu nu sunt indexate, ceea ce reduce în timp veniturile verzi, din cauza inflației. În ceea ce privește impozitarea bunurilor imobile, veniturile provenite din impozitele recurente pe bunuri imobile au fost relativ scăzute în 2020 (0,5 % din PIB comparativ cu media UE de 1,2 %). Slovacia nu dispune în prezent de suficiente date care să îi permită să actualizeze și să indexeze baza de impozitare a bunurilor imobile în conformitate cu valorile pieței, ceea ce ar putea, de asemenea, să atenueze parțial cererea puternică continuă de locuințe și creșterea puternică a prețurilor locuințelor aferentă. De asemenea, eforturile suplimentare de simplificare a taxelor și impozitelor și de îmbunătățire a conformării pot duce la creșterea veniturilor publice și, astfel, pot sprijini sustenabilitatea fiscală și pot îmbunătăți echitatea. În pofida îmbunătățirilor, deficitul de respectare a obligațiilor fiscale în materie de TVA a rămas ridicat în 2019 (16,1 %, comparativ cu 10,4 % la nivelul UE). Ameliorarea în continuare a administrației fiscale, inclusiv în ceea ce privește facturarea electronică, declarațiile de impunere completate în prealabil și un grad mai mare de digitalizare, ar putea contribui la reducerea în continuare a breșelor din sistemul fiscal.

(21)În conformitate cu articolul 19 alineatul (3) litera (b) și cu criteriul 2.2 din anexa V la Regulamentul (UE) 2021/241, planul de redresare și reziliență include un set amplu de reforme și de investiții care se consolidează reciproc și care urmează să fie puse în aplicare până în 2026. Acestea contribuie la abordarea tuturor provocărilor economice și sociale, sau a unei părți semnificative a acestora, care sunt prezentate în recomandările specifice adresate Slovaciei de către Consiliu în cadrul semestrului european în 2019 și 2020, precum și în orice alte recomandări specifice acestei țări emise până la data adoptării unui plan. Mai exact, accentul puternic pe care planul îl pune pe educația favorabilă incluziunii, pe guvernanța publică și pe investițiile în tranziția verde și digitală menite să stimuleze productivitatea, precum și contribuția preconizată în reducerea disparităților regionale pot fi considerate un răspuns cuprinzător și adecvat la provocările cu care se confruntă Slovacia. Provocarea pe care o reprezintă accelerarea tranziției verzi și digitale este abordată cu hotărâre și printr-o gamă largă de măsuri. Provocările persistente din domeniul educației, al îngrijirii copiilor, al asistenței medicale și al cercetării și inovării (C-I) sunt, de asemenea, abordate prin măsuri cuprinzătoare menite să remedieze cele mai grave deficiențe, cum ar fi calitatea scăzută și gradul redus de incluziune al educației, coordonarea fragmentată a politicilor în materie de C-I, cooperarea insuficientă dintre sectorul public și cel privat și rezultatele slabe în materie de C-I. Măsurile suplimentare propuse în plan care au scopul de a aduce îmbunătățiri în sistemul de justiție, achizițiile publice și combaterea spălării banilor au potențialul de a aborda multe dintre provocările de bază, dacă sunt adoptate și puse în aplicare în conformitate cu cerințele legislației UE privind garanțiile adecvate și independența sistemului judiciar și cu implicarea corespunzătoare a părților interesate. În fine, se preconizează că mai multe reforme vor îmbunătăți sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. În ansamblu, planul prevede, așadar, reforme și investiții ambițioase, în special în domeniul asistenței medicale, al tranziției verzi și digitale și al administrației publice, care, în plus, sunt orientate către îmbunătățirea în continuare a convergenței în zona euro și stimularea creșterii economice.

(22)Se estimează că punerea în aplicare a planului de redresare și reziliență al Slovaciei va contribui la realizarea de progrese suplimentare în ceea ce privește tranziția verde și digitală. Măsurile de sprijinire a atingerii obiectivelor climatice în Slovacia reprezintă 45 % din alocarea totală a planului, în timp ce măsurile de sprijinire a obiectivelor digitale reprezintă 21 % din alocarea totală a planului. Implementarea integrală a planului de redresare și reziliență, în concordanță cu jaloanele și țintele relevante, va ajuta Slovacia să se redreseze rapid în urma consecințelor crizei provocate de pandemia de COVID-19, contribuind în același timp la consolidarea rezilienței. Implicarea sistematică a partenerilor sociali și a altor părți interesate relevante rămâne importantă pentru implementarea cu succes a planului de redresare și reziliență, precum și a altor politici economice și de ocupare a forței de muncă ce nu se limitează la planul respectiv, în scopul de a asigura asumarea pe scară largă a agendei politice globale.

(23)Slovacia a prezentat acordul de parteneriat la 8 aprilie 2022, dar nu a prezentat încă celelalte documente de programare ale politicii de coeziune. În concordanță cu Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021, Slovacia trebuie să țină seama de recomandările de țară relevante specifice acestei țări la programarea fondurilor politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027. Aceasta este o condiție prealabilă pentru îmbunătățirea eficacității și maximizarea valorii adăugate a sprijinului financiar care urmează să fie primit din fondurile politicii de coeziune, promovându-se, în același timp, coordonarea, complementaritatea și coerența dintre aceste fonduri și alte instrumente și fonduri ale Uniunii. Implementarea cu succes a Mecanismului de redresare și reziliență și a programelor politicii de coeziune depinde, de asemenea, de eliminarea blocajelor din calea investițiilor, pentru a sprijini tranziția verde și digitală, precum și dezvoltarea teritorială echilibrată. În particular, disparitățile regionale în ceea ce privește competitivitatea și indicatorii sociali ar trebui să fie abordate prin corelarea diferitelor fonduri disponibile.

(24)Ca răspuns la mandatul șefilor de stat sau de guvern din UE prevăzut în Declarația de la Versailles, planul REPowerEU vizează eliminarea treptată a dependenței Uniunii Europene de importurile de combustibili fosili din Rusia cât mai curând posibil. În acest scop au fost identificate, în dialog cu statele membre, cele mai adecvate proiecte, investiții și reforme la nivel național, regional și la nivelul UE. Aceste măsuri au scopul de a reduce dependența generală de combustibilii fosili și de a renunța la importurile de combustibili fosili din Rusia.