Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții – Strategia anuală pentru 2021 privind creșterea durabilă

[COM(2020) 575 final]

(2021/C 155/07)

Raportor: Krzysztof BALON

Sesizare Comisia Europeană, 11.11.2020 Temei juridic Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene Secțiunea competentă Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială Data adoptării în secțiune 12.2.2021 Data adoptării în sesiunea plenară 25.2.2021 Sesiunea plenară nr. 558 Rezultatul votului (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) 237/2/22

1. Concluzii și recomandări

1.1. Comitetul Economic și Social European (CESE) salută faptul că Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență ( 1 ) a confirmat în cele din urmă importanța unei implicări reale a organizațiilor societății civile și a partenerilor sociali în elaborarea planurilor naționale de redresare și reziliență. Totodată, CESE pledează pentru instituirea unui principiu de condiționalitate cu caracter obligatoriu, care să impună guvernelor să implice partenerii sociali și celelalte organizații ale societății civile în planificarea și punerea în aplicare a planurilor naționale de redresare și reziliență și a altor instrumente din cadrul financiar multianual (CFM), pe baza unor standarde minime definite la nivelul UE.

1.2. CESE este convins că, pentru reușita acțiunilor comune din cadrul implementării Strategiei anuale pentru 2021 privind creșterea durabilă și pentru punerea în aplicare cu succes a Instrumentului european de redresare și reziliență, este esențial să se consolideze un mediu favorabil dezvoltării economice și, mai ales, ca piața unică să continue să fie pe deplin funcțională. Este vorba în special de prevenirea perturbărilor în ceea ce privește libera circulație a persoanelor și a mărfurilor. Menținerea frontierelor deschise în spațiul Schengen rămâne un aspect-cheie, atât pentru redresare și reziliență, cât și pentru a promova solidaritatea și identitatea europeană. CESE consideră că statele membre nu ar trebui să introducă niciun fel de reglementări care să restricționeze, direct sau indirect, libera circulație – cu excepția celor coordonate la nivelul UE.

1.3. CESE observă că datoria publică generată de contractarea de împrumuturi destinate finanțării programelor din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență nu ar trebui să reprezinte o povară pentru generațiile viitoare ale UE. În acest sens, CESE recomandă statelor membre să aloce fonduri din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pentru cheltuielile bugetare legate de criza actuală și să considere acest lucru o oportunitate de a face ca economiile și societățile noastre să devină durabile și echitabile. CESE recunoaște, de asemenea, că sunt necesare investiții publice în infrastructură și educație pentru a asigura durabilitatea economică, socială și de mediu pentru generațiile viitoare. În plus, aceste investiții reprezintă, de asemenea, fundamentele necesare pentru asigurarea prosperității, a veniturilor și a competitivității pe termen lung.

1.4. În același timp, având în vedere că împrumuturile acordate în cadrul mecanismului reprezintă o măsură excepțională, în circumstanțe excepționale, CESE sugerează să se ia în considerare neincluderea lor pe termen mediu în calculul deficitului bugetar al unui stat membru în cadrul bugetar al UE. În plus, este necesară continuarea politicilor bugetare care sprijină dezvoltarea economică. Prin urmare, CESE avertizează cu privire la retragerea prematură a măsurilor de sprijin, cum ar fi clauza derogatorie generală, și pledează pentru instituirea unor noi norme bugetare care să reflecte realitățile sociale și economice după pandemie.

1.5. CESE salută faptul că provocările generate de pandemia de COVID-19 în contextul Pactului verde european sunt abordate în mod adecvat în Strategia anuală pentru 2021 privind creșterea durabilă. Aceasta înseamnă că se vor depune în continuare eforturi pentru a promova un model economic mai durabil și mai favorabil incluziunii și, în special, în vederea trecerii la un model de creștere ecologic. Cu toate acestea, CESE subliniază că o condiție prealabilă pentru succesul tranziției ecologice este ca planurile naționale de redresare și reziliență să fie în conformitate cu planurile teritoriale pentru o tranziție justă propuse în cadrul Mecanismului pentru o tranziție justă.

1.6. CESE consideră că tranziția digitală ar trebui nu numai să contribuie la creșterea productivității, ci și să îmbunătățească educația și să consolideze participarea politică, socială și culturală a tuturor celor care trăiesc în UE. Pentru a promova egalitatea în ceea ce privește accesul la infrastructura, echipamentele și competențele digitale, ar trebui să se acorde o atenție deosebită persoanelor în vârstă, persoanelor cu handicap, persoanelor expuse riscului de excluziune socială și altor grupuri vulnerabile. CESE este de părere că unul dintre obiectivele tranziției digitale ar trebui să fie instituirea unui acces universal la internet în bandă largă ca serviciu public gratuit pentru toți locuitorii UE.

1.7. CESE regretă că strategia acordă prea puțină atenție chestiunilor sociale, în special având în vedere necesitatea urgentă a unei puneri în aplicare coerente a Pilonului european al drepturilor sociale. Totodată, Comitetul constată cu îngrijorare că abordarea propusă în strategie nu este pe deplin sustenabilă. Măsurile care vizează o trecere rapidă la o economie verde și digitală nu trebuie să ducă la o și mai mare creștere a sărăciei și la agravarea excluziunii sociale. Va fi esențial să se asigure o distribuție echilibrată a beneficiilor redresării economice, ceea ce va contribui nu numai la o mai mare justiție socială, ci și la stabilizarea cererii, ca o condiție prealabilă pentru redresarea economică.

1.8. CESE consideră că situația socioeconomică actuală a tinerilor, inclusiv amânarea de către aceștia a unor decizii esențiale pentru viața lor, cum ar fi întemeierea unei familii, ar putea avea un impact negativ asupra dezvoltării viitoare a UE. Prin urmare, Comitetul solicită punerea în aplicare rapidă a Garanției pentru tineret consolidate și a inițiativelor aferente.

1.9. În opinia CESE, una dintre măsurile de asigurare a stabilității finanțelor publice ar trebui să fie creșterea eficienței instrumentelor existente și introducerea, atât la nivelul UE, cât și la nivelul statelor membre, a unor noi instrumente de combatere a evaziunii fiscale, a muncii nedeclarate și a economiei subterane, în care drepturile lucrătorilor nu sunt suficient de bine protejate, combătând totodată spălarea banilor și corupția, inclusiv în ceea ce privește corporațiile transnaționale.

1.10. CESE recomandă revizuirea inițiativelor emblematice europene comune și coordonate propuse de Comisia Europeană (CE), astfel încât acestea să țină seama într-o mai mare măsură de aspectele sociale ale tranziției, și sugerează ca lista acestor inițiative să fie completată, adăugându-se dezvoltarea economiei sociale în contextul Planului european de acțiune pentru economia socială și asigurarea accesului egal la sisteme de sănătate și servicii sociale accesibile din punctul de vedere al prețurilor și de înaltă calitate.

1.11. CESE recomandă CE să elaboreze un document suplimentar, care să prezinte conținutul comunicării într-un mod mai clar și mai simplu, astfel încât să poată fi dezbătut în cadrul organizațiilor societății civile.

2. Introducere

2.1. La 17 septembrie 2020, CE și-a publicat Comunicarea „Strategia anuală pentru 2021 privind creșterea durabilă” ( 2 ) , iar la 11 noiembrie 2020, a solicitat CESE un aviz pe această temă. CESE sprijină pe deplin ideea de bază a comunicării Comisiei, care subliniază necesitatea de a-i proteja pe cetățenii UE, protejându-le sănătatea și locurile de muncă și asigurând în același timp echitatea, reziliența și stabilitatea macroeconomică în întreaga Uniune în fața recesiunii bruște și profunde cauzate de pandemia de COVID-19.

2.2. Strategia se axează pe depășirea recesiunii bruște și profunde cauzate de pandemia de COVID-19, asigurând totodată buna funcționare a pieței unice și o tranziție durabilă, echitabilă și democratică în sensul Pactului verde european, în conformitate cu obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU. CESE remarcă însă că, deși titlul documentului CE se referă la anul 2021, conținutul său este legat mai degrabă de perspectiva pe termen mediu.

2.3. Comisia subliniază importanța majoră a acordului la care s-a ajuns la 21 iulie 2020 în cadrul Consiliului European cu privire la următorul CFM și la inițiativa Next Generation EU, inclusiv la Mecanismul de redresare și reziliență. Acest acord a fost confirmat de Consiliu și de Parlamentul European în decembrie 2020, ceea ce a permis intrarea în vigoare a actelor juridice conexe la nivel european. Cu toate acestea, este la fel de important ca statele membre să desfășoare rapid, în conformitate cu procedurile lor constituționale respective, procedurile de ratificare a Deciziei privind resursele proprii, permițând Comisiei să se împrumute de pe piață pentru a finanța programele din cadrul acestui instrument.

2.4. CESE împărtășește abordarea exprimată în comunicare, potrivit căreia, pentru reușita acțiunilor comune în vederea implementării Strategiei anuale pentru 2021 privind creșterea durabilă și pentru punerea în aplicare cu succes a Mecanismului european de redresare și reziliență, este esențial ca piața unică să fie în continuare pe deplin funcțională. Este vorba în special de prevenirea perturbărilor în ceea ce privește libera circulație a persoanelor și a mărfurilor. Prin urmare, CESE salută Recomandarea Consiliului privind o abordare comună și coordonată a restricționării liberei circulații, adoptată la 12 octombrie 2020 ( 3 ) . Menținerea frontierelor deschise în spațiul Schengen, inclusiv neintroducerea de controale la frontiere, este un aspect-cheie, atât în contextul redresării și rezilienței, cât și pentru promovarea solidarității și a identității europene. Statele membre nu ar trebui să introducă niciun fel de reglementări care să restricționeze libera circulație, direct sau indirect – cu excepția celor coordonate la nivelul UE.

2.5. CESE consideră că măsurile de consolidare a unui mediu favorabil întreprinderilor vor permite sectorului privat să își îndeplinească rolul care îi revine în realizarea obiectivelor strategiei. Astfel de acțiuni ar putea include reducerea sarcinii administrative pentru întreprinderile mici și mijlocii, reducerea barierelor la intrarea pe piață pentru întreprinderile nou-înființate, soluționarea deficitului de competențe necesare, facilitarea finanțării întreprinderilor și adaptarea normelor la noile tipuri de riscuri economice.

2.6. Durabilitatea mediului, productivitatea, echitatea și stabilitatea macroeconomică, ca dimensiuni-cheie stabilite în Strategia anuală pentru 2021 privind creșterea durabilă, stau la baza semestrului european și rămân principiile directoare ale planurilor de redresare și reziliență puse în aplicare de statele membre. În același timp, CESE subliniază necesitatea de a revizui recomandările Consiliului emise în anii precedenți în contextul semestrului european în ceea ce privește fezabilitatea lor în contextul economic și social cauzat de pandemie.

3. Mecanismul european de redresare și reziliență – către o durabilitate competitivă

3.1. Mecanismul de redresare și reziliență, ca o componentă esențială a inițiativei Next Generation EU, trebuie să devină unul dintre principalele instrumente de redresare economică. Punerea în aplicare eficace a mecanismului ar putea asigura o creștere suplimentară cu 2 % a PIB-ului până în 2024 și ar putea crea 2 milioane de locuri de muncă suplimentare ( 4 ) . În același timp, CESE subliniază că, deși, pe termen scurt, mecanismul este menit, în primul rând, să asigure redresarea și reziliența, funcția sa principală pe termen mediu și lung ar trebui să fie sprijinirea tranziției verzi și a celei digitale.

3.2. Pentru a asigura sinergii, statele membre vor putea, în anumite condiții, să combine finanțarea provenită din diferite instrumente, în special din fondurile politicii de coeziune a UE și din Mecanismul de redresare și reziliență. În acest context, este la fel de necesar să se consolideze capacitatea de absorbție a fondurilor Uniunii de către statele membre, printre altele prin mecanisme adecvate în materie de stat de drept și bună guvernanță, o administrație publică de înaltă calitate și combaterea eficace a corupției, precum și să se alinieze semestrul european la mobilizarea Mecanismului, inclusiv prin corelarea programului național de reformă cu planul de redresare și reziliență într-un singur document integrat.

3.3. CESE constată cu satisfacție crearea, în cadrul mecanismului, a unui tablou de bord, actualizat o dată la șase luni. În opinia CESE, acesta va contribui la o mai mare transparență, ceea ce ar putea crește în mod considerabil nivelul de încredere între statele membre. El va contribui, de asemenea, la monitorizarea distribuirii și utilizării fondurilor, precum și la diseminarea celor mai bune practici din țările în care sunt utilizate fondurile.

3.4. În același timp, CESE semnalează riscul potențial ca resursele mecanismului să fie utilizate de statele membre pentru cheltuieli bugetare nelegate de actuala criză. Din acest motiv, Comitetul recomandă ca utilizarea lor direcționată să facă obiectul unui control strict.

3.5. CESE consideră că inițiativa Next Generation EU a fost dezvoltată și adoptată în forma corespunzătoare și la momentul potrivit. Prin furnizarea de sprijin financiar, ea va asigura redresarea economică și poate ajuta UE să iasă din actuala criză mai puternică și mai rezilientă, prin investiții publice în infrastructură, educație și depășirea crizei climatice. Cu toate acestea, merită reamintit faptul că împrumuturile contractate pentru finanțarea programelor din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență vor trebui rambursate în viitor. Documentul Comisiei ar putea aborda un al doilea scenariu de finanțare a planului, ținând seama de posibilitatea apariției unor viitoare crize. Cu toate acestea, CESE recunoaște, de asemenea, că sunt necesare investiții publice în infrastructură și educație pentru a asigura durabilitatea economică, socială și de mediu pentru generațiile viitoare. În plus, aceste investiții reprezintă, de asemenea, fundamentele necesare pentru asigurarea prosperității, a veniturilor și a competitivității pe termen lung.

4. Tranziția verde

4.1. CESE salută abordarea adecvată a provocărilor generate de pandemia de COVID-19 în contextul Pactului verde european. Aceasta înseamnă că, în pofida turbulențelor legate de provocarea globală reprezentată de pandemia de COVID-19, se vor întreprinde în continuare acțiunile anunțate anterior pentru a promova un model economic mai durabil și mai favorabil incluziunii, obiectivele de dezvoltare durabilă și, în special, trecerea la un model de creștere ecologic. Tranziția către Pactul verde european oferă o oportunitate excepțională de dezvoltare a întreprinderilor bazate pe modelul economiei sociale.

4.2. În acest context, CESE sprijină poziția instituțiilor europene, potrivit căreia planurile naționale de redresare și reziliență ar trebui să aloce cel puțin 37 % din fonduri cheltuielilor asociate cu obiectivele legate de climă.

4.3. CESE subliniază că o condiție prealabilă pentru succesul tranziției ecologice este ca planurile naționale de redresare și reziliență să fie în conformitate cu planurile teritoriale pentru o tranziție justă, propuse în cadrul Mecanismului pentru o tranziție justă.

5. Tranziția digitală și productivitatea

5.1. CESE sprijină stabilirea, în cadrul planurilor naționale de redresare și reziliență, a unui nivel minim de 20 % pentru cheltuielile aferente digitalizării.

5.2. În același timp, Comitetul atrage atenția asupra riscurilor unei abordări care privește digitalizarea exclusiv ca pe un instrument de creștere a productivității. Transformarea digitală ar trebui să contribuie la îmbunătățirea educației, privită în sens larg, a calității vieții și a participării politice, sociale și culturale a tuturor persoanelor care trăiesc în UE.

5.3. Prin urmare, CESE împărtășește punctul de vedere al CE exprimat în comunicare, conform căruia ar trebui promovată egalitatea în ceea ce privește accesul la infrastructura, echipamentele și competențele digitale. În opinia CESE, ar trebui să se acorde o atenție deosebită promovării accesului și competențelor digitale ale persoanelor în vârstă, ale persoanelor cu handicap și ale persoanelor expuse riscului de excluziune socială. CESE consideră, de asemenea, că unul dintre obiectivele tranziției digitale ar trebui să fie asigurarea accesului universal la internet în bandă largă pentru toți cetățenii UE, ca serviciu public gratuit.

6. Echitatea

6.1. Pandemia de COVID-19 a evidențiat nevoia urgentă de a acționa pentru consolidarea justiției sociale. Este probabil ca criza să adâncească inegalitățile sociale, inclusiv disparitățile în materie de bogăție și venituri, diferențele în ceea ce privește accesul la sănătate și educație, locuințele și speranța de viață. Creșterea sărăciei și a excluziunii sociale, precum și teama de viitor și de scăderea nivelului de bunăstare vor fi resimțite de mulți cetățeni ai UE în 2021. În acest context, va fi esențial să se asigure o distribuție echilibrată a beneficiilor redresării economice, pentru a garanta o mai bună punere în practică a justiției sociale, dar și stabilizarea cererii – o condiție necesară pentru redresarea economică.

6.2. Criza cu care ne confruntăm ar trebui considerată, de asemenea, o oportunitate de a redefini modelul socioeconomic din Europa. Mecanismul de redresare și reziliență ar trebui să promoveze un model european de dezvoltare economică și socială bazat pe incluziune socială și pe crearea și sprijinirea unor locuri de muncă de calitate ( 5 )

6.3. Strategia acordă prea puțină atenție aspectelor sociale. Este vorba în special de necesitatea urgentă a unei puneri în aplicare coerente a Pilonului european al drepturilor sociale, inclusiv la nivelul statelor membre, care ar trebui să ia măsuri pentru a asigura egalitatea de șanse, educația favorabilă incluziunii, condiții de muncă echitabile, accesul universal și prețurile accesibile pentru serviciile de interes economic general, precum și o protecție socială adecvată. Măsurile care vizează o trecere rapidă la o economie verde și digitală nu trebuie să ducă la o și mai mare creștere a sărăciei și a excluziunii sociale. Ca atare, monitorizarea atentă a impactului economic nu este suficientă pentru a asigura un răspuns eficace la consecințele pandemiei de COVID-19. Ar trebui, de asemenea, monitorizați indicatorii sociali – nu numai în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, ci și în ceea ce privește excluziunea socială, disparitățile tot mai mari și discriminarea.

6.4. Criza a demonstrat importanța menținerii locurilor de muncă existente și a creării de noi locuri de muncă, precum și a consolidării sistemelor de protecție socială. Milioane de lucrători care nu beneficiază de securitate socială și-au pierdut mijloacele de subzistență. Prin urmare, sunt necesare reforme care să permită asigurarea unor locuri de muncă de mai bună calitate și mai sigure, precum și menținerea și dezvoltarea programelor de sprijinire a ocupării forței de muncă. CESE este de acord cu obiectivul general, în virtutea căruia sunt necesare eforturi suplimentare pentru convergența salariilor și stabilirea unor salarii minime adecvate în statele membre, precum și pentru consolidarea sistemelor de negociere colectivă și a rolului partenerilor sociali în întreaga UE, în conformitate cu sistemele naționale de relații de muncă. Comisia și-a prezentat propunerea de directivă pentru a aborda aceste obiective, iar CESE lucrează la avizul său privind această propunere. CESE solicită, de asemenea, un nivel adecvat de securitate și o viață decentă pentru cei care și-au pierdut locul de muncă.

6.5. CESE salută eforturile menționate în comunicare pentru a spori coeziunea socioeconomică și a încuraja și mai mult încadrarea în muncă a tinerilor, a femeilor, a persoanelor afectate de excluziune socială sau expuse acestui risc. Cu toate acestea, Comitetul subliniază că sunt necesare și mai multe eforturi în acest sens, precum și mai multe inițiative îndrăznețe și concrete, stimulente pentru acțiune și sprijin pentru toate părțile interesate.

6.6. CESE constată cu îngrijorare că strategia nu abordează într-o măsură suficientă situația socioeconomică actuală a tinerilor, inclusiv faptul că aceștia amână decizii esențiale pentru viața lor, cum ar fi întemeierea unei familii – ceea ce ar putea avea un impact negativ asupra dezvoltării viitoare a UE. Prin urmare, Comitetul solicită o punere în aplicare rapidă a Garanției pentru tineret consolidate și a inițiativelor aferente, care să garanteze tinerilor că intră mai ușor pe piața forței de muncă și că pot beneficia de diverse forme de sprijin. În caz contrar, în contradicție totală cu conceptul de „Next Generation EU”, ar putea apărea o așa-numită „generație a pandemiei de coronavirus”, care nu își va atinge niciodată potențialul maxim.

6.7. Un alt grup afectat în mod deosebit de criză este format din lucrătorii în vârstă, care sunt forțați să iasă de pe piața forței de muncă. Acest lucru nu numai că subminează echilibrul social dintre generații, dar afectează negativ și sistemele de securitate socială, atât în prezent, cât și în viitor.

6.8. CESE salută intenția strategiei de a promova convergența regiunilor și de a le spori reziliența, pentru a reduce disparitățile teritoriale. Cu toate acestea, este îngrijorător faptul că resursele puse la dispoziție pentru Fondul pentru o tranziție justă au fost limitate în comparație cu propunerea inițială a CE, cu atât mai mult cu cât vor fi necesare investiții publice directe, crearea unor ramuri alternative în cadrul industriei și înființarea de noi întreprinderi în zonele cele mai afectate de tranziția climatică. În acest context, CESE subliniază, de asemenea, necesitatea de a adapta în mod inteligent normele privind ajutoarele de stat.

6.9. CESE crede că punerea în aplicare a viziunii propuse în strategie s-ar putea confrunta cu o lipsă de acceptare și înțelegere deplină, întrucât nu există noi mecanisme de guvernanță prin care cetățenii și întreprinderile, precum și actorii publici și privați de la nivel local și regional să poată fi implicați în mod proactiv în procesul de definire și soluționare a problemelor la nivel local. Valorile stabilite în modelul european de guvernanță comună stabilită în Cartea albă din 2001 ar putea fi utile în acest sens.

7. Stabilitatea macroeconomică

7.1. CESE pledează pentru o abordare echilibrată a stabilității finanțelor publice în contextul promovării dezvoltării economice printr-o politică activă de investiții publice și printr-un sistem de achiziții publice care ține seama de obiectivele sociale. Succesul redresării economice și sociale și al tranziției verzi și digitale va depinde nu numai de investițiile private, ci și de o finanțare publică adecvată.

7.2. Pentru a garanta stabilizarea finanțelor publice, CESE consideră necesară creșterea eficienței instrumentelor existente și introducerea, atât la nivelul UE, cât și la nivelul statelor membre, a unor noi instrumente de combatere a evaziunii fiscale, a muncii nedeclarate, a utilizării abuzive a formelor de încadrare în muncă în care drepturile lucrătorilor nu sunt suficient de bine protejate, a economiei subterane, a spălării banilor și a corupției, inclusiv în ceea ce privește corporațiile transnaționale.

7.3. Este necesară menținerea în continuare a unor politici bugetare care să sprijine consolidarea încrederii, să abordeze inegalitățile și să evite noi riscuri. Prin urmare, CESE avertizează cu privire la retragerea prematură a măsurilor de sprijin – de exemplu a clauzei derogatorii generale. Dacă clauza derogatorie generală rămâne activă numai până la sfârșitul anului 2021, statele membre vor avea obligația de a-și reduce treptat deficitele începând din 2022. Împrumuturile acordate în cadrul mecanismului vor reprezenta, pe de o parte, o oportunitate pentru statele membre de a stimula creșterea economică și lichiditatea economiilor lor, ceea ce va duce însă, pe de altă parte, la o creștere a deficitelor bugetare. Se creează astfel o situație contradictorie, în care capacitatea de stimulare a creșterii pe care o oferă împrumuturile din cadrul mecanismului poate deveni limitată, dacă statelor membre li se solicită în același timp să ia măsuri suplimentare pentru a-și consolida finanțele publice.

7.4. În acest context, și având în vedere că aceste împrumuturi reprezintă o măsură excepțională în circumstanțe excepționale, ar putea fi utilă introducerea unor norme specifice referitoare la modul în care sunt abordate în cadrul bugetar al UE, prevăzându-se, de exemplu, neincluderea lor în calculul deficitului bugetar al unui stat membru.

7.5. În plus, CESE propune instituirea unor noi norme bugetare, care să reflecte realitățile economice și sociale de după pandemie.

7.6. CESE sprijină pe deplin necesitatea exprimată în comunicare de a asigura o administrație publică și servicii de interes general de înaltă calitate și eficiente, remarcând totodată că, în unele state membre, acest lucru înseamnă necesitatea asigurării unor condiții de muncă decente și stabile.

7.7. Deficitele bugetare legate de costul ieșirii din criză îndepărtează perspectiva adoptării monedei unice europene de către acele state membre care nu au făcut-o încă, și contribuie la scăderea încrederii în moneda euro. Prin urmare, CESE consideră că se impune o revizuire a criteriilor pentru aderarea la zona euro, precum și adoptarea unor măsuri de stabilizare a monedei euro în raport cu alte monede principale și criptomonede.

8. Inițiative emblematice europene

8.1. CESE salută intenția CE de a defini inițiative emblematice europene comune și coordonate și faptul că CE încurajează ferm statele membre să țină seama de aceste inițiative în planurile lor naționale de redresare și reziliență.

8.2. În același timp, CESE solicită o revizuire a inițiativelor propuse, astfel încât acestea să țină seama într-o mai mare măsură de aspectele sociale ale tranziției și să contribuie mai bine la realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU și a celor șase priorități ale CE pentru perioada 2019-2024 ( 6 )

8.3. În plus, CESE propune ca lista inițiativelor emblematice europene să fie completată, adăugându-se dezvoltarea economiei sociale în contextul Planului european de acțiune pentru economia socială și asigurarea accesului egal la sisteme de sănătate și servicii sociale accesibile din punctul de vedere al prețurilor și de înaltă calitate, luându-se în considerare condițiile locale specifice în care se furnizează aceste servicii.

9. Rolul societății civile, dialogul social și dialogul cu cetățenii

9.1. Pentru a depăși criza și a pune în aplicare în mod eficace inițiativa Next Generation EU, Uniunea are nevoie de implicarea activă a tuturor cetățenilor săi. Prin urmare, CESE salută faptul că Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență, aprobat în decembrie 2020, a confirmat în cele din urmă importanța unei implicări reale a organizațiilor societății civile și a partenerilor sociali în elaborarea planurilor naționale de redresare și reziliență. În conformitate cu articolul 18, alineatul (4) litera (q) din regulament, planurile naționale de redresare și reziliență trebuie să includă un rezumat al procesului de consultare desfășurat cu autoritățile locale și regionale, cu partenerii sociali, cu organizațiile societății civile, cu organizațiile de tineret și cu alte părți interesate relevante pentru pregătirea și punerea în aplicare a planului, precum și informații privind modul în care contribuția părților interesate este reflectată în plan. CESE subliniază rolul esențial al partenerilor sociali și al celorlalte organizații ale societății civile în planificarea, punerea în aplicare și evaluarea acțiunilor din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și a altor elemente ale semestrului european în statele membre.

9.2. CESE salută includerea în comunicare a aspectelor legate de democrație, considerând că aceasta reprezintă o valoare esențială în cadrul măsurilor legate de strategie. În același timp, avertizează că formularea în această privință este lipsită de substanță și că democrația nu a fost luată suficient în considerare în activitățile planificate, cum ar fi cele legate de punerea în aplicare a inițiativelor emblematice europene, sau în recunoașterea rolului de parteneri al organizațiilor societății civile, ca actori-cheie ai democrației participative.

9.3. Sacrificiile și constrângerile legate de criză vor fi mult mai ușor de depășit dacă sunt însoțite de o largă implicare a organizațiilor societății civile în gestionarea crizelor și de organizarea de campanii de informare, în special la nivel local și regional. Mass-media locală și instituțiile de învățământ ar trebui să sprijine societatea civilă în acest sens. Statele membre ar trebui încurajate să ofere sprijin financiar pentru astfel de activități, inclusiv prin intermediul fondurilor UE, acolo unde este posibil.

9.4. CESE încurajează ferm statele membre, regiunile și autoritățile locale să pună în practică modelul de co-creare promovat de CE în procesul de elaborare a politicilor, programelor și acțiunilor, împreună cu cetățenii UE, și nu numai pentru ei.

9.5. CESE a solicitat în repetate rânduri o mai mare implicare a partenerilor sociali și a altor organizații ale societății civile în procesul semestrului european. Aderarea consecventă la principiul parteneriatului în planificarea, punerea în aplicare și evaluarea planurilor naționale de redresare și reziliență este – mai mult ca oricând, dat fiind contextul de criză – o condiție esențială pentru punerea lor în aplicare cu succes. În special în prima fază a crizei, calitatea dialogului și a consultărilor publice s-a deteriorat dramatic. Acest lucru a dus, în multe cazuri, la o calitate slabă a legislației și la dificultăți în punerea sa în aplicare, în special de către întreprinderi. În plus, CESE atrage atenția asupra faptului că în comunicarea CE nu se face referire la negocierile colective.

9.6. Din acest motiv și luând în considerare, de asemenea, informațiile furnizate de statele membre în vederea pregătirii unei rezoluții privind rolul societății civile în planurile naționale de redresare și reziliență, CESE sprijină ferm instituirea unui principiu de condiționalitate cu caracter obligatoriu. Acest principiu va impune guvernelor să implice societatea civilă în planificarea și punerea în aplicare a acestor planuri, pe baza unor standarde minime definite la nivelul UE.

9.7. CESE subliniază, de asemenea, importanța dialogului cu tânăra generație a UE – Next Generation EU – inclusiv prin intermediul dialogului civil cu organizațiile de tineret.

9.8. Limbajul utilizat în comunicarea Comisiei, care a fost adresată instituțiilor și organismelor UE, nu este ușor de înțeles pentru o gamă largă de cetățeni ai UE, astfel încât va fi dificil ca documentul să fie dezbătut în cadrul organizațiilor societății civile ( 7 ) . Prin urmare, CESE propune CE să elaboreze un document suplimentar care să prezinte conținutul comunicării într-un mod mai clar și mai simplu.

Bruxelles, 25 februarie 2021. Președintele Comitetului Economic și Social European Christa SCHWENG

(1) Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

(2) COM(2020) 575 final

(3) COVID-19: Consiliul adoptă o recomandare vizând coordonarea măsurilor care afectează libera circulație

(4) COM(2020) 575 final, p. 2

(5) How good is your job? Measuring and assessing job quality [Cât de bun este locul tău de muncă? Măsurarea și evaluarea calității locurilor de muncă] (OCDE, februarie 2016).

(6) https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024_ro

(7) COM(2020) 698 final poate servi drept exemplu pozitiv de utilizare a unui limbaj simplu în comunicările Comisiei.