Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Impozitarea economiei digitale”

(aviz exploratoriu la solicitarea Președinției cehe)

(2022/C 443/08)

Raportor: Benjamin RIZZO Coraportor: Petru Sorin DANDEA

Sesizare Scrisoarea din 26 ianuarie 2022 din partea dlui Mikuláš BEK, ministrul afacerilor europene Temei juridic Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene Secțiunea responsabilă Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială Data adoptării în secțiune 1.7.2022 Data adoptării în sesiunea plenară 13.7.2022 Sesiunea plenară nr. 571 Rezultatul votului (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) 200/0/1

1. Concluzii și recomandări

1.1. Elaborarea unor principii și norme adecvate privind impozitarea economiei digitale a devenit o sarcină fundamentală atât pentru legiuitorii Uniunii Europene, cât și pentru alți legiuitori internaționali, pentru a moderniza politicile fiscale și a le adapta nevoilor actuale și viitoare.

1.2. Comitetul Economic și Social European (CESE) sugerează ca, odată ce se va ajunge la un acord internațional cu privire la pilonul 1 al Cadrului incluziv al OCDE/G20 privind realocarea drepturilor de impozitare, normele corespunzătoare să fie puse în aplicare rapid în UE, în coordonare și inițiativă simultană cu alți parteneri comerciali importanți.

1.3. CESE consideră că UE poate juca un rol de lider în ceea ce privește impozitarea economiei digitale. Totuși, acest rol ar trebui jucat în cadrul unui acord internațional încheiat de OCDE/G20, după cum s-a întâmplat deja în cazul pilonului 2 referitor la mecanismul de combatere a erodării bazei impozabile.

1.4. CESE consideră că este esențial ca atât pilonul 1, cât și pilonul 2 să fie puse în aplicare la nivelul UE imediat ce acest lucru este fezabil, atingând un grad ridicat de coerență cu acordul internațional care urmează a fi negociat în cadrul evenimentului OCDE/G20. Pilonii 1 și 2 ar trebui considerați ca un pachet de reglementare cuprinzător și reciproc integrați.

1.5. CESE remarcă faptul că inițiativa legislativă europeană privind impozitarea economiei digitale ar putea reprezenta un avantaj considerabil pentru piața internă, fără îndoială ca urmare a unui cadru mai eficient, prin comparație cu alte inițiative naționale separate. Introducerea unor norme necoordonate și separate de către statele membre ar crește fragmentarea la nivelul UE, generând incertitudini fiscale și împiedicând concurența.

1.6. CESE încurajează încheierea unui acord internațional cu privire la pilonul 1, care să vizeze realizarea unui sistem de impozitare eficace, să respecte principiile neutralității și egalității de tratament, reușind să păstreze potențialul de inovare consacrat în economia digitală, pe de o parte, și să garanteze că întreprinderile foarte digitalizate contribuie în mod echitabil la bugetele naționale, pe de altă parte.

1.7. CESE solicită un acord internațional privind pilonul 1 care să se abțină, cât mai mult posibil, de la norme prea complexe și care să vizeze asigurarea transparenței, a predictibilității și a simplificării administrative, menținând costurile de conformare la un nivel scăzut. Un sistem supercomplicat ar putea crea, într-adevăr, oportunități de eludare a normelor convenite recent, reducându-le eficacitatea.

1.8. CESE subliniază că o legislație fiscală internațională, elaborată în mod corespunzător, privind întreprinderile digitale are un rol esențial în prevenirea evaziunii fiscale și a practicilor de evitare a obligațiilor fiscale, precum și în conceperea unui sistem de impozitare echitabil, stabil și progresiv. Existența unor condiții de concurență echitabile în domeniul impozitării profitului întreprinderilor este esențială deoarece, în ultimii ani, întreprinderile din anumite state membre au putut aplica norme fiscale specifice prin care au redus substanțial rata lor efectivă de impozitare.

1.9. CESE consideră că un cadru de reglementare adecvat pentru impozitarea economiei digitale ar trebui să țină seama de dependența puternică de activele necorporale generată de digitalizare. Aceste active au crescut foarte mult capacitatea întreprinderilor de a dezvolta activități economice relevante în cadrul unei jurisdicții fără a fi prezente fizic în locul respectiv.

1.10. CESE subliniază că întreprinderile digitale exploatează adesea datele utilizatorilor pentru a genera valoare. O astfel de metodă de a genera valoare nu este cuprinsă în actualele regimuri fiscale, ceea ce conduce la o necorelare între crearea de valoare și impozitare. Această chestiune specifică ar trebui abordată în cadrul pilonului 1.

1.11. CESE reiterează faptul că este esențial să se adopte o abordare care să evite riscurile dublei impozitări, precum și neimpozitarea neintenționată în vreo jurisdicție, pentru a reduce la minimum costurile de asigurare a conformității pentru întreprinderile europene. În acest sens, acordul privind pilonul 1 și normele vizând transpunerea acestuia ar trebui să armonizeze diferitele inițiative care au fost deja realizate de statele membre, evitând apariția unor discrepanțe și lacune.

1.12. CESE își exprimă speranța sinceră că un acord viabil privind pilonul 1 ar putea fi obținut cât mai curând posibil, atât la nivel internațional, cât și la nivelul UE și regretă că există constrângeri care împiedică încă finalizarea unui astfel de acord fundamental.

2. Context esențial

2.1. Actualele norme internaționale privind impozitul pe profit se bazează pe principiile elaborate la începutul secolului XX și au fost parțial adaptate de-a lungul timpului. În contextul de astăzi, ele nu mai sunt adecvate scopului și nu sunt potrivite pentru o economie globalizată și digitalizată. Aceasta înseamnă că veniturile din impozitul pe profit nu sunt alocate țărilor întru-un mod echitabil, fiind permisă continuarea unor practici fiscale dăunătoare, în detrimentul finanțelor publice și al concurenței loiale.

2.2. Prin urmare, elaborarea unor principii și norme adecvate privind impozitarea economiei digitale a devenit o sarcină fundamentală atât pentru legiuitorii Uniunii Europene, cât și pentru alți legiuitori de la nivel mondial, pentru a moderniza politicile fiscale și a le adapta nevoilor actuale și viitoare.

2.3. Cadrul incluziv al OCDE/G20 privind erodarea bazei de impunere și transferul profiturilor se bazează pe o soluție cu doi piloni menită să abordeze provocările fiscale ce rezultă dintr-o economie tot mai digitalizată și globalizată.

2.4. Pilonul 1 va urmări să asigure o distribuție mai echitabilă a profiturilor și a drepturilor de impozitare între țări pentru întreprinderile multinaționale cele mai mari și, în special, pentru întreprinderile digitale. Pilonul 1 va impune în principal întreprinderilor multinaționale să plătească o parte din impozitul pe venit acolo unde sunt situați consumatorii și utilizatorii lor, creând o legătură între profit și locurile în care sunt situați utilizatorii și consumatorii respectivi.

2.5. Acordul de relocare a profitului în cadrul pilonului 1 include eliminarea și oprirea impozitului pe servicii digitale (ISD) și alte măsuri similare relevante, care pun capăt tensiunilor comerciale generate de instabilitatea regimului fiscal internațional.

2.6. Pilonul 2 urmărește să asigure că întreprinderile multinaționale mari, în special cele digitalizate, plătesc o rată minimă efectivă a impozitului pe profit de 15 %, instituind un cadru de reglementare care să poată descuraja transferul profiturilor și adecvat pentru a preveni concurența fiscală dăunătoare între jurisdicții. Astfel, o limitare a concurenței în ceea ce privește impozitul pe profit ar putea fi ridicată în mod efectiv, obținând o rată minimă efectivă a impozitului pe profit, utilizată de țări pentru a-și proteja bazele fiscale. CESE îndeamnă toate statele membre să ajungă rapid la un acord politic cu privire la aceste norme, regretând că nu s-a ajuns încă la un consens final.

2.7. În cadrul forumului OCDE/G20, s-a ajuns la un acord internațional privind pilonul 2 și cadrul incluziv și transpunerea lor a fost realizată în mod corespunzător de către instituțiile UE prin intermediul unei propuneri de directivă, în prezent în dezbatere în cadrul Consiliului ( 1 )

2.8. Un consens internațional împărtășit în această privință este încă în curs de a fi obținut în cadrul OCDE/G20, fapt confirmat de consultarea recentă a OCDE privind pilonul 1 care colectează observații din partea publicului referitoare la proiectul de norme, chiar dacă aceste norme „nu reflectă consensul privind fondul documentului” ( 2 )

2.9. Comisia Europeană a publicat o propunere legislativă privind impozitarea economiei digitale încă în 2018. Această propunere legislativă nu a fost promovată, în principal dată fiind lipsa unui consens internațional împărtășit la scară largă privind normele care urmează să fie puse în aplicare în temeiul pilonului 1.

2.10. Între timp, instituțiile UE au aprobat Actul legislativ privind piețele digitale (DMA) vizând reglementarea structurii competitive a piețelor digitale. În acest sens, UE a adoptat o abordare originală și cuprinzătoare în materie de reglementare, care diferă de cele îmbrățișate de alte importante blocuri comerciale, precum SUA, China și alte țări emergente.

2.11. CESE consideră că, urmând exemplul DMA, UE poate juca un rol de lider și în ceea ce privește impozitarea economiei digitale. Totuși, acest rol ar trebui jucat în cadrul unui acord internațional încheiat de OCDE/G20, după cum s-a întâmplat deja în cazul pilonului 2.

3. Observații generale

3.1. CESE crede cu tărie că, în contextul digitalizării economiei, orice schimbare a normelor privind distribuirea drepturilor de impozitare a profiturilor între țări trebuie coordonată la nivel global, astfel încât să fie valorificate mai bine beneficiile globalizării, cu o guvernanță și norme globale adecvate și eficiente. Prin urmare, soluțiile concrete elaborate trebuie să fie consecința unui amplu acord internațional, incluzând cât mai multe jurisdicții fiscale cu putință. În plus, ar trebui luate în considerare în mod corespunzător diferitele impacturi și implicații ale noilor norme asupra statelor membre mici, pe de o parte, și asupra statelor membre mai mari, pe de altă parte.

3.2. CESE apreciază evoluția semnificativă a economiei generată de digitalizare și efectele sale pozitive asupra societății noastre, precum și marele potențial al digitalizării în capacitarea administrațiilor fiscale, servind ca instrument pentru asigurarea unor servicii mai bune pentru bugetele naționale și cetățeni. UE va trebui să-și aducă propria contribuție și să coordoneze autoritățile fiscale din statele membre pentru a face față noului regim și unui context economic în schimbare rapidă.

3.3. CESE este de acord cu concluzia Raportului final referitor la acțiunea 1 privind erodarea bazei de impunere și transferul profiturilor (BEPS) din 2015 al OCDE/G20, observând că economia digitală devine tot mai mult „economia însăși”. Digitalizarea multor întreprinderi de-a lungul anilor a fost impresionantă și acest proces s-a accelerat pe durata măsurilor de izolare recente impuse de pandemia de COVID-19. O astfel de tendință generează adesea o separare între profiturile vaste obținute de platformele digitale și locurile fizice în care se află utilizatorii și consumatorii plătitori conecși. În viitor, acest fenomen ar putea fi abordat și în ceea ce privește obligațiile de securitate socială.

3.4. Odată încheiat un acord internațional cu privire la pilonul 1 al Cadrului incluziv al OCDE/G20, obținându-se un echilibru între mai multe poziții exprimate până acum, CESE recomandă ca pilonul 1 – întocmai ca anterior pilonul 2 – să poată fi pus în aplicare rapid la nivelul UE, în coordonare cu alți parteneri comerciali importanți, consolidând astfel piața internă în acord cu articolele 113-115 din tratat.

3.5. CESE consideră că este esențial ca atât pilonul 1, cât și pilonul 2 să fie puse în aplicare la nivelul UE imediat ce acest lucru este fezabil și cu un grad ridicat de coerență cu acordul internațional negociat în cadrul evenimentului OCDE/G20. Pilonii 1 și 2 ar trebui considerați ca un pachet de reglementare cuprinzător și reciproc integrați pentru a fi implementați cu rapiditate la nivelul întregii UE.

3.6. CESE remarcă faptul că inițiativa legislativă europeană privind impozitarea economiei digitale ar putea reprezenta un avantaj considerabil pentru piața internă, fără îndoială ca urmare a unui cadru mai eficient, prin comparație cu alte inițiative naționale separate. Introducerea unor norme necoordonate și separate de către statele membre, urmând principiile și criteriile impozitării, ar crește fragmentarea la nivelul UE, generând incertitudini fiscale și împiedicând concurența. CESE încurajează un mecanism de soluționare a litigiilor menit să permită statelor membre să rezolve problemele care ar putea apărea.

3.7. Acordul internațional privind pilonul 1 ar trebui să vizeze instituirea unui sistem de impozitare eficient, care să respecte principiul neutralității și al egalității de tratament pentru a putea: (i) menține potențialul de inovare consacrat în economia digitală, pe de o parte, și, pe de altă parte, (ii) pentru a asigura că întreprinderile intens digitalizate contribuie în mod echitabil la bugetele naționale și la societate.

3.8. CESE solicită un acord internațional privind pilonul 1 care să se abțină, cât mai mult posibil, de la norme prea complexe și care să vizeze asigurarea transparenței, a predictibilității și a simplificării administrative, menținând costurile de conformare la un nivel scăzut. Un sistem supercomplicat ar putea crea, într-adevăr, oportunități de eludare a normelor convenite recent, reducându-le eficacitatea.

3.9. CESE subliniază că legile fiscale internaționale privind întreprinderile digitale, elaborate în mod corespunzător, sunt funcționale în prevenirea evaziunii fiscale și a practicilor de evitare a obligațiilor fiscale, precum și în conceperea unui sistem fiscal echitabil, progresiv, stabil și eficient.

3.10. CESE subliniază că, la rândul său, pilonul 2 va introduce în mod efectiv cele două norme interne care urmează să fie impuse, și mai specific: A. normele interne de interblocare [Global anti-Base Erosion Rules (Normele globale de combatere a erodării bazei de impozitare)] care includ: (i) o normă privind includerea veniturilor (IIR), ce impune o suplimentare a impozitului pentru întreprinderea-mamă în ceea ce privește venitul impozitat scăzut al unei entități constitutive; (ii) o normă de plată subimpozitată (UTPR), ce interzice deducerile sau impune o ajustare echivalentă în măsura în care venitul din impozite redus al unei entități constitutive nu face obiectul impozitului în temeiul unei IRR; B. norma bazată pe tratate care face obiectul normelor fiscale (STTR) care permite anumitor jurisdicții-sursă să impună o impozitare limitată a surselor pentru anumite plăți ale părților afiliate care fac obiectul impozitului sub o cotă minimă.

4. Observații specifice

4.1. CESE subliniază că condițiile de concurență echitabile în domeniul impozitării profitului realizat de întreprinderi este esențial. În ultimii ani, unele întreprinderi au putut să folosească norme de impozitare specifice în anumite state membre, reducându-și nivelul efectiv de impozitare. Lipsa transparenței a contribuit la acest rezultat și mai multe cazuri sensibile au implicat întreprinderi multinaționale active în domeniul serviciilor digitale.

4.2. CESE consideră că un cadru de reglementare adecvat pentru impozitarea economiei digitale ar trebui să țină seama de dependența puternică de activele necorporale generată de digitalizare. Aceste active au crescut foarte mult capacitatea întreprinderilor de a dezvolta activități economice semnificative în cadrul unei jurisdicții fără a fi prezente fizic în locul respectiv. Actualele norme și principii fiscale internaționale ar trebui adaptate acestui nou context economic.

4.3. CESE subliniază că întreprinderile digitale depind foarte mult de activele necorporale pentru crearea de conținut, în special utilizând și exploatând datele utilizatorilor pentru a genera valoare. Această metodă de a genera valoare nu este cuprinsă în actualele regimuri fiscale, ceea ce conduce la o necorelare între crearea de valoare și impozitare. Această chestiune specifică ar trebui abordată în cadrul pilonului 1.

4.4. CESE reiterează că este extrem de important să se adopte o abordare care să evite riscurile de dublă impunere, precum și de neimpozitare neintenționată în vreo jurisdicție, și care să reducă la minimum costurile de asigurare a conformității pentru întreprinderile europene. În acest sens, acordul privind pilonul 1 și normele vizând transpunerea acestuia ar trebui să armonizeze diferitele inițiative care au fost deja realizate de statele membre, întrucât aceste diferențe ar putea genera discrepanțe și lacune.

4.5. CESE reamintește că unul dintre factorii principali de sprijinire și de motivare a încercării complexe de a ajunge la un consens global privind propunerea referitoare la pilonul 1 a OCDE rezidă în proliferarea taxelor digitale unilaterale și în potențialul conex ca mai multe jurisdicții să pretindă drepturi de impozitare asupra acelorași profituri, în moduri variate și uneori suprapuse.

4.6. Prin urmare, pilonul 1 ar trebui să garanteze eliminarea impozitelor pe serviciile digitale naționale și alte măsuri similare privind întreprinderile. Acest aspect este esențial pentru a se asigura consensul cu privire la mai multe jurisdicții importante privind pilonul 1 și pentru a evita noile norme care ar putea, în viitor, să fie contestate ca fiind „discriminatorii” în temeiul normelor Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), cu consecințe nedorite din perspectiva comerțului internațional.

4.7. CESE speră în mod sincer că un acord internațional fiabil privind pilonul 1 ar putea fi obținut în curând și regretă constrângerile dificile care împiedică finalizarea acestui acord.

4.8. CESE consideră că, odată puși în aplicare pilonul 1 și pilonul 2, serviciile furnizate prin intermediul platformelor utilizate de consumatorii europeni ar trebui să fie incluse în totalitate în sistemul de TVA, ca o componentă esențială a abordării problemelor legate de impozitare a economiei digitale. Ar trebui remarcat că utilizatorii de servicii de comunicare digitale și de platforme de comunicare socială au acces aparent gratuit la aceste servicii, ceea ce ridică problema modalității de aplicare în mod rezonabil a regimului de TVA. Veniturile provenite din TVA reprezintă o resursă proprie în bugetul UE și CESE consideră că este important ca și serviciile digitale să fie incluse în baza impozabilă.

4.9. CESE consideră că este necesar să se obțină un echilibru rezonabil între realocarea impozitului pe profit datorat de întreprinderi între țările exportatoare nete și țările importatoare nete, precum și între țările producătorilor și ale consumatorilor, astfel încât să nu fie periclitată, printre altele, posibilitatea țărilor de a-și îndeplini obiectivele sociale și de mediu.

4.10. CESE remarcă faptul că digitalizarea nu este doar o provocare, ci creează și oportunități pentru autoritățile fiscale. Volumele mari de date furnizate de terți autorităților fiscale permit automatizarea mai multor rapoarte, permițând ambelor părți să economisească timp, și bani. Colectarea datelor poate fi utilizată, de asemenea, pentru a combate subraportarea, evaziunea sau frauda. Soluțiile în materie de software adoptate de mai multe autorități fiscale pentru a înregistra datele aferente vânzărilor în momentul unei tranzacții – și care pot fi trimise direct autorităților fiscale – au crescut deja semnificativ veniturile din TVA ale unor țări.

4.11. Nu în ultimul rând, pentru informații suplimentare și mai detaliate privind aspectele specifice, CESE atrage atenția asupra avizului său pe tema „Pachetul legislativ privind combaterea spălării banilor” ( 3 ) , precum și asupra a două dintre avizele sale privind combaterea evitării obligațiilor fiscale: „Impozitarea întreprinderilor pentru secolul XXI” ( 4 ) și „Combaterea utilizării entităților de tip «cutie poștală»” ( 5 )

Bruxelles, 13 iulie 2022. Președinta Comitetului Economic și Social European Christa SCHWENG

(1) A se vedea avizul CESE pe tema „Impozitarea efectivă minimă a întreprinderilor” (JO C 290, 29.7.2022, p. 52).

(2) „OECD Consultation on the Draft Rules for Nexus and Revenues Sourcing Under Pillar 1” („Consultările OCDE privind prezenta impozabilă și sursele de venit în temeiul pilonului 1 – Cuantum A”), 4 februarie 2022.

(3) Avizul CESE pe tema „Pachetul legislativ privind combaterea spălării banilor” (JO C 152, 6.4.2022, p. 89).

(4) Avizul CESE pe tema „Impozitarea întreprinderilor pentru secolul XXI” (JO C 275, 18.7.2022, p. 40).

(5) Avizul CESE pe tema „Combaterea utilizării entităților de tip «cutie poștală»” (JO C 290, 29.7.2022, p. 45).