Propunere de DECIZIE A CONSILIULUI adresată Ciprului cu privire la anumite măsuri specifice de reinstaurare a stabilității financiare și a creșterii sustenabile /* COM/2013/0233 final - 2013/0121 (NLE) */





EXPUNERE DE MOTIVE Cipru a fost supus unor presiuni din ce în ce mai puternice pe piețele financiare, în contextul preocupărilor tot mai accentuate legate de sustenabilitatea finanțelor sale publice, de sectorul său financiar puternic afectat și de amploarea eventualelor măsuri de sprijin public. Unele dintre dezechilibre au apărut ca urmare a efectelor de contagiune ale crizei din zona euro și a evoluțiilor din Grecia, însă altele provin din interior și persistă de multă vreme. Pe fondul retrogradărilor consecutive ale obligațiunilor sale suverane de către agențiile de rating, Cipru a ajuns în situația de a nu se mai putea refinanța la dobânzi sustenabile pe termen lung pentru finanțele publice. În paralel, sectorul bancar a fost treptat deconectat de la finanțare pe piața internațională, iar o serie de instituții financiare majore au înregistrat deficite de capital substanțiale. Situația din sectorul bancar s-a înrăutățit considerabil la începutul anului 2013, în urma unei crize de încredere care a determinat un fenomen amplu și constant de retragere a depozitelor. În martie 2013, Eurogrupul a ajuns la un acord politic cu privire la principalele elemente ale unui program de ajustare macroeconomică pentru Cipru, cu un pachet financiar de până la 10 miliarde EUR. În acest context de criză, a fost impusă o perioadă de 10 zile nelucrătoare pentru sectorul bancar, timp în care acesta a fost considerabil redus prin rezoluția și restructurarea băncilor și prin separarea operațiunilor din Grecia ale băncilor cipriote. Pe fondul acestor grave perturbări economice și financiare, autoritățile cipriote au solicitat oficial, la 25 iunie 2012, asistență financiară sub forma unui împrumut de la Fondul european de stabilitate financiară/ Mecanismul european de stabilitate, precum și din partea Fondului Monetar Internațional (FMI), care să sprijine revenirea economiei la creștere sustenabilă, asigurând buna funcționare a sistemului bancar și stabilitatea financiară în Uniunea Europeană și în zona euro. La 27 iunie 2012, Eurogrupul a invitat Comisia, în colaborare cu Banca Centrală Europeană (BCE), autoritățile cipriote și FMI, să se pună de acord asupra unui program de ajustare macroeconomică și asupra nevoilor de finanțare și să ia măsurile corespunzătoare pentru a proteja stabilitatea financiară. La 16 și 25 martie 2013, Eurogrupul a ajuns la un acord politic cu autoritățile cipriote cu privire la principalele elemente ale unui astfel de program; printre aceste elemente se numără restructurarea și reducerea substanțială a sectorului bancar și accentuarea eforturilor legate de consolidarea bugetară, reformele structurale și privatizare. O componentă importantă a acordului a fost reprezentată de condiția ca recapitalizarea băncilor să fie asigurată aproape exclusiv din interiorul acestora (mai exact de către acționari și creditori). Măsura urma să nu afecteze însă depozitele mai mici de 100 000 de EUR. Creditorii nu ar fi suferit pierderi mai mari decât cele ocazionate de lichidarea băncilor în condițiile unor proceduri de insolvență obișnuite. La 2 aprilie 2013, s-a ajuns la un acord la nivel tehnic cu privire la un pachet amplu de măsuri care urmează să fie puse în aplicare în cadrul unui program de ajustare macroeconomică pe o perioadă de 3 ani; principalele obiective, măsuri și rezultate au fost stabilite într-un proiect de memorandum de înțelegere între Comisie și Republica Cipru. Programul de ajustare macroeconomică va urmări refacerea climatului de încredere pe piețele financiare, restabilirea unor echilibre macroeconomice solide și impulsionarea economiei în sensul revenirii la creștere sustenabilă. Pentru a îndeplini aceste obiective, programul se bazează pe trei piloni. Primul pilon este o strategie pentru sectorul financiar bazată pe restructurarea și redimensionarea instituțiilor financiare, precum și pe înăsprirea supravegherii sectorului, acordându-se o atenție specială deficitelor de capital și lichiditate. Al doilea pilon este o strategie ambițioasă de consolidare bugetară, bazată pe eforturile de consolidare inițiate în 2012, în special prin măsuri de reducere a cheltuielilor primare curente, de sporire a veniturilor publice, de îmbunătățire a funcționării sectorului public și de menținere a consolidării bugetare pe termen mediu. Scopul său este acela de a corecta deficitului public general excesiv și de a readuce ponderea datoriei publice brute în PIB pe o traiectorie descendentă fermă pe termen mediu. Autoritățile s-au angajat să reducă deficitul sub pragul de 3% din PIB cât mai curând posibil. Este necesară menținerea unei bune implementări a fondurilor structurale și a altor fonduri din partea UE, precum și a inițiativelor strategice ale UE îndreptate către impulsionarea creșterii economice și a pieței muncii. În acest mod se va consolida traiectoria de creștere a Ciprului pe termen lung. Al treilea pilon constă într-o agendă ambițioasă de reforme structurale, cu scopul de a sprijini competitivitatea și creșterea sustenabilă și echilibrată, în conformitate cu recomandările specifice adresate Ciprului în 2012, care să permită corectarea dezechilibrelor macroeconomice. În spiritul acordului politic din 28 februarie 2013 referitor la o recomandare a Consiliului privind înființarea unei garanții pentru tineret, este necesar să se mențină oportunitățile oferite tinerilor și perspectivele lor de încadrare în muncă. Programul se referă la perioada 2013-2016. 2013/0121 (NLE) Propunere de DECIZIE A CONSILIULUI adresată Ciprului cu privire la anumite măsuri specifice de reinstaurare a stabilității financiare și a creșterii sustenabile CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 136 alineatul (1), coroborat cu articolul 126 alineatul (6), având în vedere propunerea Comisiei Europene, întrucât: (1) Articolul 136 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede posibilitatea adoptării unor măsuri specifice statelor membre a căror monedă este euro, cu scopul de a asigura buna funcționare a uniunii economice și monetare. (2) La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat, în conformitate cu articolul 126 alineatul (6) din TFUE, o decizie cu privire la existența unui deficit excesiv în Cipru[1] și a emis o recomandare către această țară în conformitate cu articolul 126 alineatul (7) din TFUE cu scopul de a pune capăt situației de deficit public excesiv; în recomandare se afirmă că autoritățile din Cipru trebuie să pună capăt situației actuale de deficit excesiv cât mai rapid posibil și cel târziu până în 2012. (3) În Recomandarea privind Programul național de reformă al Ciprului pentru 2012 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Ciprului pentru perioada 2012-2015[2], Consiliul a recomandat, printre altele, ca Cipru să ia măsuri pentru a realiza o corecție durabilă a deficitului excesiv în 2012, să asigure progrese suficiente în sensul respectării criteriului de referință privind reducerea datoriei, să consolideze reglementările în vederea recapitalizării eficiente a instituțiilor financiare și să amelioreze competitivitatea. (4) Cipru s-a confruntat cu presiuni din ce în ce mai mari pe piețele financiare, în contextul preocupărilor tot mai accentuate legate de sustenabilitatea finanțelor sale publice și de măsurile publice luate în sprijinul sectorului financiar, puternic afectat. Unele dintre dezechilibre au apărut ca urmare a efectelor de contagiune ale crizei din zona euro, însă altele provin din interior și persistă de multă vreme[3]. Pe fondul retrogradărilor consecutive ale obligațiunilor sale suverane de către agențiile de rating, Cipru a ajuns în situația de a nu se mai putea refinanța la dobânzi sustenabile pe termen lung pentru finanțele publice. În paralel, sectorul bancar a fost treptat deconectat de la finanțare pe piața internațională, iar o serie de instituții importante au înregistrat deficite de capital substanțiale. (5) Având în vedere aceste condiții economice și financiare dificile, autoritățile cipriote au solicitat oficial, la 25 iunie 2012, asistență financiară în conformitate cu termenii unui împrumut acordat de Fondul european de stabilitate financiară/Mecanismul european de stabilitate, precum și din partea FMI, cu scopul de a sprijini revenirea economiei la creștere sustenabilă, de a garanta buna funcționare a sistemului bancar și de a asigura stabilitatea financiară în Uniunea Europeană și în zona euro. La 27 iunie 2012, Eurogrupul a invitat Comisia ca, în colaborare cu BCE, autoritățile cipriote și FMI, să se pună de acord asupra unui program de ajustare macroeconomică, inclusiv cu privire la nevoile de finanțare, și să ia măsurile corespunzătoare pentru protejarea stabilității financiare, în contextul actual deosebit de dificil, în care există riscul propagării efectelor negative de pe piețele datoriilor suverane. La 16 martie și 25 martie 2013, Eurogrupul a ajuns la un acord politic cu autoritățile cipriote cu privire la elementele principale ale unui program. Se preconiza restructurarea și reducerea sectorului bancar, precum și intensificarea eforturilor în direcția consolidării fiscale, reformelor structurale și privatizării. Recapitalizarea băncilor urma să fie generată aproape exclusiv din interiorul băncilor (mai exact de către acționari și creditori). (6) În împrejurările actuale, Cipru trebuie să adopte un pachet amplu de măsuri care să fie pus în aplicare în cadrul unui program de ajustare macroeconomică pe o perioadă de 3 ani, începând cu al doilea trimestru din 2013 și până în trimestrul 1 din 2016. (7) Pachetul de politici trebuie să urmărească restabilirea încrederii pieței financiare și revenirea la echilibre macroeconomice solide, ajutând totodată economia să-și reia creșterea sustenabilă. Acest pachet trebuie să se bazeze pe trei piloni. Primul pilon este o strategie pentru sectorul financiar bazată pe restructurarea și reducerea instituțiilor financiare și pe consolidarea supravegherii sectorului, cu eforturi îndreptate către combaterea deficitului de capital și de lichiditate. Al doilea pilon este reprezentat de o strategie ambițioasă de consolidare bugetară, cu concentrarea eforturilor în prima parte a perioadei, mai exact prin măsuri de reducere a cheltuielilor primare curente, de sporire a veniturilor publice, de îmbunătățire a funcționării sectorului public și de menținere a consolidării bugetare pe termen mediu, în paralel cu reducerea la minimum a efectelor asupra persoanelor dezavantajate și cu menținerea unei bune implementări a fondurilor structurale și a altor fonduri ale UE. Al treilea pilon constă într-o agendă ambițioasă de reforme structurale, cu scopul de a sprijini competitivitatea și creșterea sustenabilă și echilibrată, care să permită corectarea dezechilibrelor macroeconomice, în special prin reformarea sistemului de indexare a salariilor, în urma consultărilor cu partenerii sociali, și prin înlăturarea obstacolelor din calea bunei funcționări a piețelor. În spiritul acordului politic din 28 februarie 2013 referitor la o recomandare a Consiliului privind înființarea unei garanții pentru tineret, este necesar să se mențină oportunitățile oferite tinerilor și perspectivele lor de încadrare în muncă. (8) Conform previziunilor actualizate ale Comisiei referitoare la creșterea PIB-ului nominal (-0,5 % în 2012, -8,2 % în 2013, -2,9 % în 2014, 2,6 % în 2015 și 3,7 % în 2016), ponderea datoriei în PIB se va ridica la 87 % în 2012, 109 % în 2013, 123 % în 2014, 126 % în 2015 și 122 % în 2016. Prin urmare, ponderea datoriei în PIB va crește rapid până în 2015, după care va urma o traiectorie descendentă, atingând aproximativ 105% în 2020. Dinamica datoriei este afectată de mai multe operațiuni în afara bugetului. Conform previziunilor actualizate ale Comisiei în ceea ce privește creșterea PIB-ului nominal, se preconizează că soldul primar al bugetului general va atinge un deficit de 395 de milioane EUR (2,4 % din PIB) în 2013, un deficit de 678 de milioane EUR (4,3 % din PIB) în 2014, un deficit de 344 de milioane EUR (2,1 % din PIB) în 2015 și un excedent de 204 milioane EUR (1,2 % din PIB) în 2016. (9) Mărirea rezilienței pe termen lung a sectorului bancar cipriot este esențială pentru reinstaurarea stabilității financiare în Cipru și pentru menținerea stabilității financiare a zonei euro în ansamblu, având în vedere puternicele interconexiuni existente. Sunt în curs de desfășurare o restructurare și o reducere substanțiale ale sectorului bancar cipriot. Camera reprezentanților a adoptat acte legislative prin care se instituie un cadru complet pentru redresarea și rezoluția instituțiilor de credit. Utilizându-se acest nou cadru, sectorul bancar cipriot a fost redus imediat și în mod semnificativ. Pentru a menține lichiditatea sectorului bancar cipriot, au fost impuse măsuri administrative temporare. (10) Este de așteptat ca punerea în aplicare a unor reforme complexe și ambițioase în domeniile financiar, bugetar și structural să asigure sustenabilitatea pe termen mediu a datoriei publice cipriote. (11) Comisia Europeană, în colaborare cu BCE și, dacă este cazul, cu FMI, ar trebui să verifice la intervale regulate punerea în aplicare riguroasă a programului de ajustare macroeconomică prin intermediul misiunilor și al raportărilor periodice din partea autorităților cipriote, pe o bază trimestrială. (12) Pe tot parcursul implementării pachetului de măsuri, Comisia ar trebui să furnizeze consultanță suplimentară cu privire la politici, precum și asistență tehnică în domenii specifice. (13) În pregătirea, implementarea, monitorizarea și evaluarea programului de asistență financiară, ar trebui ca autoritățile cipriote să implice și partenerii sociali și organizațiile din cadrul societății civile, în conformitate cu normele și practicile naționale în vigoare. (14) Orice formă de asistență financiară primită în sprijinul implementării politicilor din cadrul programului de ajustare macroeconomică trebuie să respecte normele juridice și politicile Uniunii Europene, mai precis cadrul de guvernanță economică al acesteia. Orice intervenție în sprijinul instituțiilor financiare trebuie să se desfășoare în conformitate cu normele Uniunii Europene în materie de concurență. Comisia se va asigura că toate măsurile stabilite printr-un memorandum de înțelegere în contextul asistenței financiare solicitate prin intermediul MES sunt în deplină concordanță cu prezenta decizie, ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE: Articolul 1 1. Pentru a facilita revenirea economiei cipriote la o traiectorie de creștere sustenabilă și la stabilitate bugetară și financiară, Cipru pune riguros în aplicare un program de ajustare macroeconomică, ale cărui elemente principale sunt prezentate la articolul 2 din prezenta decizie. Programul de ajustare macroeconomică (denumit în continuare „programul”) vizează riscurile specifice generate de Cipru în privința stabilității financiare a zonei euro și are ca scop reinstaurarea rapidă a unei situații economice și financiare solide și sustenabile în această țară, precum și restabilirea capacității sale de a se finanța integral pe piețele financiare. Programul ține seama în mod corespunzător de recomandările adresate Ciprului în conformitate cu articolele 121, 126, 136 și 148 din TFUE, precum și de acțiunile întreprinse în vederea respectării acestora, vizând în același timp extinderea, consolidarea și aprofundarea măsurilor de politică necesare. 2. Comisia, în colaborare cu BCE și, dacă este cazul, cu FMI, monitorizează progresele realizate în implementarea programului. Cipru oferă Comisiei și BCE cooperarea sa deplină. Concret, Cipru furnizează Comisiei și BCE toate informațiile pe care acestea le consideră necesare pentru monitorizarea programului. 3. Comisia, în colaborare cu BCE și, dacă este cazul, cu FMI, examinează împreună cu autoritățile cipriote orice modificări și actualizări ale programului care ar putea fi necesare pentru a se ține seama în mod corespunzător, printre altele, de diferențele semnificative dintre previziunile macroeconomice și bugetare și rezultatele efective (inclusiv în ceea ce privește ocuparea forței de muncă), de efectele colaterale negative, precum și de șocurile macroeconomice și financiare. Pentru a asigura o bună implementare a programului și pentru a contribui la corectarea dezechilibrelor într-un mod sustenabil, Comisia continuă să furnizeze îndrumări și consiliere cu privire la reformele fiscale, structurale și ale pieței financiare. Comisia evaluează periodic impactul economic al programului și recomandă corecțiile necesare în vederea consolidării creșterii și ocupării forței de muncă, pentru a asigura consolidarea fiscală necesară și pentru a reduce la minimum efectele sociale nocive. Articolul 2 1. Principalele obiective ale programului cipriot sunt următoarele: refacerea unui sector bancar solid, continuarea procesului actual de consolidare bugetară și implementarea reformelor structurale în vederea susținerii competitivității și a unei creșteri sustenabile și echilibrate. 2. Cipru continuă consolidarea bugetară în conformitate cu obligațiile care îi revin în cadrul procedurii de deficit excesiv, prin măsuri permanente de înaltă calitate, reducând în același timp la minimum impactul asupra grupurilor vulnerabile. 3. Cipru adoptă măsurile menționate la alineatele (4) - (15). 4. Pentru a reduce deficitul sub nivelul de 3 % din PIB cât mai curând posibil, Cipru își menține disponibilitatea de a lua măsuri suplimentare de consolidare. Mai exact, în cazul unor venituri sub așteptări sau al unui necesar mai mare în materie de cheltuieli sociale ca urmare a efectelor macroeconomice negative, guvernul trebuie să fie pregătit să ia măsuri suplimentare pentru a menține obiectivele programului, inclusiv prin diminuarea cheltuielilor discreționare, reducând în același timp la minimum impactul asupra categoriilor vulnerabile. În perioada de aplicare a programului, veniturile în numerar care depășesc cifrele prognozate în cadrul programului și orice câștiguri excepționale se economisesc sau se utilizează pentru reducerea datoriei. Dacă, însă, veniturile sunt superioare așteptărilor într-o asemenea măsură încât tendința poate fi considerată permanentă, această situație poate reduce necesitatea unor măsuri suplimentare în anii ulteriori. 5. Cipru menține o bună implementare a fondurilor structurale și a altor fonduri ale UE. 6. Pentru a reconstrui un sector financiar solid, Cipru continuă reformarea și restructurarea profundă a sectorului bancar și consolidarea băncilor viabile prin refacerea capitalului, asigurarea lichidității și înăsprirea supravegherii acestora. Programul prevede următoarele măsuri și rezultate: (a) să se garanteze că situația lichidității sectorului bancar va fi monitorizată îndeaproape și că se vor lua măsurile corespunzătoare pentru menținerea unui nivel suficient de lichiditate în sistem, în conformitate cu normele Eurosistemului. Restricțiile temporare impuse de curând privind libera circulație a capitalului (printre altele, limite referitoare la retragerea de numerar, plățile electronice și viramentele efectuate în străinătate) vor fi atent monitorizate. Scopul este ca perioada de aplicare a controalelor să nu depășească strictul necesar preîntâmpinării riscurilor importante și imediate la adresa stabilității financiare. Planurile de finanțare și de fonduri proprii pe termen mediu ale băncilor locale care depind de finanțare de la băncile centrale sau care beneficiază de ajutor de stat ar trebui să reflecte în mod realist diminuarea gradului de îndatorare preconizată în sectorul bancar și să reducă dependența de împrumuturile acordate de băncile centrale, evitându-se, în același timp, vânzările în regim de urgență a activelor („fire sales”) și criza creditelor. Reglementările cu privire la cerințele minime în materie de lichiditate vor fi actualizate pentru a se preveni pe viitor o concentrație de active denominate în euro; (b) să se realizeze o evaluare independentă a activelor Bank of Cyprus și a activelor Cyprus Popular Bank și să se integreze rapid operațiunile acesteia din urmă în cadrul Bank of Cyprus. Evaluarea trebuie finalizată rapid, pentru a permite deblocarea părților corespunzătoare ale depozitelor neasigurate din cadrul Bank of Cyprus; (c) să se adopte cerințele normative necesare pentru creșterea la 9 % a ratei minime de adecvare a fondurilor proprii de nivel 1 până la sfârșitul anului 2013; (d) să se ia măsuri pentru reducerea la minimum a costurilor suportate de contribuabili pentru restructurarea bancară. Instituțiile de credit comerciale și cooperative subcapitalizate mobilizează capital, în cea mai mare măsură posibilă, din surse private, inclusiv, dar nu numai, de la acționarii și creditorii băncilor, înainte de adoptarea unor măsuri de acordare a ajutoarelor de stat. Orice plan de restructurare sau rezoluție este aprobat oficial în conformitate cu normele privind ajutorul de stat, înainte de furnizarea unui astfel de ajutor; (e) să se asigure crearea unui registru de credit, revizuirea și modificarea, dacă este necesar, a actualului cadru de reglementare privind procedurile de acordare a împrumuturilor, precum și adoptarea de acte legislative care să consolideze guvernanța băncilor comerciale; (f) să se consolideze guvernanța băncilor, inclusiv prin interzicerea împrumuturilor către membrii independenți ai consiliului de administrație sau părțile cu care aceștia au legături; (g) să se optimizeze recuperarea în cazul creditelor neperformante și, în paralel, să se reducă la minimum stimularea neîndeplinirii strategice a obligațiilor de plată de către debitori. Aceasta va presupune reducerea constrângerilor legate de confiscarea garanțiilor, precum și o monitorizare și o gestionare adecvată a creditelor neperformante. Banca Centrală a Ciprului va emite orientări pentru clasificarea ca neperformante a tuturor împrumuturilor a căror scadență depășește 90 de zile. (h) să se alinieze reglementarea și supravegherea cooperativelor de credit la cele ale băncilor comerciale; (i) să se verifice viabilitatea cooperativelor de credit și să se elaboreze, în consultare cu Comisia și cu informarea BCE și FMI, o strategie privind structura, funcționarea și viabilitatea pe viitor ale sectorului cooperativelor de credit. Implementarea strategiei trebuie să se finalizeze până la mijlocul anului 2015; (j) să se intensifice monitorizarea gradului de îndatorare a întreprinderilor și gospodăriilor și să se stabilească un cadru pentru restructurarea precis orientată a sectorului privat; precum și (k) să se amelioreze în continuare cadrul de combatere a spălării banilor și să se asigure deplina transparență a entităților, în conformitate cu cele mai bune practici. 7. În cursul anului 2013, autoritățile implementează riguros legea bugetului pe 2013, cu măsuri permanente suplimentare de cel puțin 351 milioane EUR (2,1 % din PIB). Cipru modifică legea bugetului pe 2013 pentru a include măsuri suplimentare de consolidare. Cipru adoptă următoarele măsuri: (a) În ceea ce privește cheltuielile, bugetul include o reducere cu cel puțin 36 de milioane EUR a cheltuielilor cu planurile de locuințe și o nouă reducere eșalonată a salariilor din sectorul public, precum și raționalizarea anumitor prestații sociale; (b) Pe partea de venituri, măsurile suplimentare includ creșterea impozitelor pe proprietate, a ratei statutare a impozitului pe profit, a ratei de impozitare a veniturilor din dobânzi, a taxelor impuse băncilor și a tarifelor pentru serviciile publice; (c) Cipru întreprinde o reformă a sistemului de taxare a autovehiculelor, bazată pe principii ecologice, în vederea mobilizării de venituri suplimentare; (d) Cipru introduce măsuri de control al cheltuielilor cu asistența medicală și ameliorează rentabilitatea sectorului prin creșterea eficienței, competitivității și rentabilității spitalelor publice. De asemenea, Cipru introduce un sistem de coplată pentru un număr limitat de servicii medicale și produse farmaceutice; precum și (e) Cipru asigură implementarea integrală a măsurilor de consolidare adoptate începând cu decembrie 2012. 8. Următoarele măsuri se aplică de la 1 ianuarie 2014: (a) În ceea ce privește cheltuielile, bugetul include: o reducere a totalului cheltuielilor pentru transferurile sociale printr-o mai bună direcționare, care ar genera venituri de cel puțin 28,5 milioane EUR; o nouă reducere a salariilor din administrația publică și din sectorul public în general; introducerea unui tarif pentru transportul public pentru studenți și pensionari; și măsuri de reformă structurală în sectorul învățământului, pentru a reduce cheltuielile salariale; precum și (b) În ceea ce privește veniturile, bugetul pentru 2014 include: o prelungire până la 31 decembrie 2016 a contribuției temporare aplicate câștigurilor salariale brute din sectorul public și privat; creșteri ale TVA; majorări ale accizelor; și o creștere a contribuțiilor la sistemul general de asigurări sociale. 9. Pentru a asigura sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, Cipru pune în aplicare reforme structurale bugetare care cuprind, printre altele, următoarele măsuri și rezultate: (a) reforme ale sistemului general de pensii și ale sistemului de pensii din sectorul public, cu scopul de a readuce sistemul de pensii pe o traiectorie sustenabilă și de a aborda în același timp chestiunea adecvării pensiilor. Dacă este necesar, reformele vor fi consolidate în continuare. (b) controlul creșterii cheltuielilor din domeniul sănătății pentru a consolida sustenabilitatea structurii de finanțare și eficiența furnizării serviciilor publice de asistență medicală; (c) îmbunătățirea eficienței cheltuielilor publice și a procedurilor bugetare prin intermediul unui cadru bugetar eficace pe termen mediu, în cadrul unei mai bune gestionări a finanțelor publice, în deplină conformitate cu Directiva privind cerințele referitoare la cadrele bugetare și cu Tratatului privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța (TSCG); (d) adoptarea unui cadru juridic și instituțional adecvat pentru parteneriatele public-privat concepute în conformitate cu cele mai bune practici; (e) elaborarea unui program conceput pentru a realiza un sistem solid de guvernanță corporativă pentru întreprinderile de stat și semipublice și lansarea unui plan de privatizare care să contribuie la ameliorarea eficienței economice și restabilirea sustenabilității datoriei; (f) elaborarea și implementarea unui plan amplu de reformă cu scopul de a crește eficacitatea și eficiența colectării și administrării impozitelor, care să includă măsuri de garantare a aplicării integrale și la timp a legilor și standardelor care guvernează cooperarea fiscală internațională și schimbul de informații în domeniul fiscal; (g) reforma impozitul pe bunurile imobile; (h) reforma administrației publice pentru a îmbunătăți funcționarea și rentabilitatea acesteia, în special prin revizuirea dimensiunii, condițiilor de angajare și organizării funcționale ale serviciului public, cu scopul de a asigura utilizarea eficientă a resurselor guvernului și servicii de calitate pentru populație; precum și (i) reforme ale structurii generale și ale nivelurilor prestațiilor sociale, cu scopul de a asigura o utilizare eficientă a resurselor și un echilibru adecvat între asistența socială și stimulentele privind încadrarea în muncă. 10. Cipru pune în aplicare o reformă a sistemului de indexare a salariilor, după consultarea partenerilor sociali, în concordanță cu obiectivele de ameliorare a competitivității economice și reflectând evoluțiile în materie de productivitate a muncii. Reforma preconizată în domeniul protecției sociale ar trebui să garanteze că asistența socială servește drept plasă de siguranță pentru a asigura un venit minim persoanelor care nu sunt în măsură să atingă un nivel de trai adecvat, menținând însă stimulentele privind încadrarea în muncă. Orice modificare a salariului minim trebuie să fie în concordanță cu evoluțiile economice și de pe piața muncii și se efectuează după consultarea partenerilor sociali. 11. Cipru adoptă restul modificărilor necesare ale legislației specifice sectorului, pentru a pune complet în aplicare Directiva privind serviciile. Obstacolele nejustificate de pe piețele serviciilor, în special în legătură cu profesiile reglementate, trebuie eliminate. Se îmbunătățește cadrul concurențial prin optimizarea funcționării autorității competente din domeniul concurenței și prin consolidarea independenței și a competențelor autorităților naționale de reglementare. 12 Până la sfârșitul anului 2014, Cipru reduce la mai puțin de 2000 numărul titlurilor de proprietate a căror emitere este întârziată și introduce termene garantate pentru emiterea certificatelor în domeniul construcțiilor și a certificatelor de proprietate. 13. Până la sfârșitul anului 2013, Cipru modifică procedura de vânzare silită a proprietăților ipotecate și ia măsurile necesare pentru a permite organizarea de licitații private în cel mai scurt timp posibil. Ritmul procedurilor judiciare este accelerat, iar cauzele nesoluționate de către tribunale se finalizează până la încheierea programului. 14. Cipru ia inițiative care să vizeze consolidarea competitivității sectorului turistic. Printre acestea se numără reexaminarea strategiei în domeniul turismului pentru perioada 2011-2015, pe baza unui studiu referitor la îmbunătățirea modelului comercial utilizat în acest sector și a unei analize aprofundate a celor mai bune modalități de a asigura suficiente legături aeriene cu Cipru. 15. În sectorul energetic, Cipru transpune și pune integral în aplicare cel de-al treilea pachet de măsuri privind sectorul energiei. De asemenea, se formulează un plan amplu de dezvoltare pentru reorganizarea sectorului energetic din Cipru. Planul trebuie să cuprindă: (a) un plan de desfășurare pentru infrastructura necesară în domeniul exploatării gazelor; (b) o schiță a regimului de reglementare și organizare a pieței pentru sectorul energetic și exportul de gaze naturale; precum și (c) un plan de stabilire a unui cadru instituțional pentru gestionarea resurselor de hidrocarburi, care să prevadă în special un fond de resurse, cu scopul de a recepționa și gestiona veniturile publice provenite din exploatarea zăcămintelor de gaz offshore, constituit pe baza celor mai bune practici recunoscute la nivel internațional. Articolul 3 Prezenta decizie se adresează Republicii Cipru. Articolul 4 Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Adoptată la Bruxelles, Pentru Consiliu Președintele [1] JO L 186, 20.7.2012, p. 30. [2] JO C 219, 24.7.2012, p. 13. [3] După cum se indică în analiza aprofundată pentru 2012, referitoare la Cipru și în recomandările specifice adresate Ciprului în cadrul semestrului European.