[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 26.5.2010

COM(2010) 261 final

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CĂTRE CONSILIU ȘI CĂTRE CURTEA DE CONTURI

Mai multe controale sau mai puține controale? Găsirea echilibrului just întrecosturile administrative ale controlului și riscul de eroare

{SEC(2010) 640}{SEC(2010) 641}

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN CĂTRE CONSILIU ȘI CĂTRE CURTEA DE CONTURI

Mai multe controale sau mai puține controale? Găsirea echilibrului just întrecosturile administrative ale controlului și riscul de eroare

1. CONTEXTUL șI OBIECTIVUL PREZENTEI COMUNICăRI

Comisia răspunde de execuția bugetului, plătind în fiecare an aproximativ 130 de miliarde de euro beneficiarilor din statele membre și din restul lumii, într-un număr mare de domenii de politică. Comisia gestionează în mod direct aproximativ o cincime din buget, restul fiind executat împreună cu organismele partenere, inclusiv cu statele membre, filieră prin care trece aproximativ 75% din buget.

Profilurile de risc ale acestor activități diferă în funcție de complexitatea legislației, de mărimea și de complexitatea lanțului de control, de tipurile de beneficiari și de alți factori. Pentru a asigura conformitatea cu normele și îndeplinirea obiectivelor de politică, strategiile de control trebuie adaptate în funcție de riscurile și specificitățile fiecărui domeniu de politică, stabilind natura și calendarul controalelor care trebuie efectuate (în scopuri preventive, de depistare și corective) în funcție de diferitele profiluri de risc ale beneficiarilor.

Pentru cheltuielile gestionate în mod centralizat, Comisia a efectuat în 2009 peste 500 000 de plăți individuale, în beneficiul unui număr total de 85 000 de persoane fizice și juridice diferite (inclusiv membri ai personalului). În general, cheltuielile aferente granturilor cuprind o prefinanțare, care este urmată de declarații de cheltuieli care „lichidează” prefinanțarea, în principal pe baza cheltuielilor efective. În multe cazuri, controlul final de către Comisie al eligibilității costurilor are loc simultan cu plata finală sau ulterior acesteia – în unele domenii controlul poate fi efectuat la câțiva ani după prefinanțarea inițială. Acest control este adesea efectuat prin eșantionare și poate presupune efectuarea de controale pe bază de documentație și/sau de controale la fața locului.

În cazul cheltuielilor care țin de gestionarea partajată, Comisia efectuează plăți către autoritățile din statul membru care gestionează fondurile și efectuează vărsăminte către beneficiari. Statele membre sunt responsabile de controlul acestor numeroși beneficiari finali (atât control administrativ pentru 100% din beneficiari, cât și control la fața locului, în general pentru cel puțin 5% dintre aceștia în fiecare an). Doar pentru dezvoltarea rurală (pilonul 2 al politicii agricole comune), numărul total de beneficiari în 2008 a fost de aproximativ 3,6 milioane, care au primit aproximativ 13,7 miliarde de euro din cheltuieli publice, dintre care 8,5 miliarde de euro din contribuții ale UE.

Fiecare schemă de grant trebuie să fie conformă cu dispozițiile Regulamentului financiar și, în majoritatea cazurilor, cu legislația sectorială specifică, ce stabilește condițiile de eligibilitate pentru rambursarea cheltuielilor. Legislația sectorială este menită să asigure îndeplinirea unor obiective de politică adesea foarte specifice și are adesea un anumit nivel de complexitate. Această complexitate poate conduce la înțelegerea sau interpretarea greșită a condițiilor de eligibilitate de către beneficiari, și astfel la prezentarea unor cereri de finanțare eronate: astfel de erori financiare sunt, în marea lor majoritate, involuntare și nu au un caracter fraudulos.

Această complexitate juridică, asociată cu intervalul de timp destul de lung care poate să se scurgă între prefinanțare și declarația de cheltuieli finală, sporește riscul de eroare. Astfel de erori se produc din mai multe motive și îmbrățișează diferite forme, în funcție de norma specifică sau de obligația contractuală care nu a fost respectată, precum și de natura abaterii. Principiul director în sectorul public a fost în mod tradițional acela al respectării stricte a regulilor („risc zero”), fără să existe o recunoaștere explicită a nivelului de eroare pe care controalele nu îl corectează sau nu îl pot corecta în timp util. Este responsabilitatea celui care gestionează fondurile să adopte o strategie de control credibilă, care să mobilizeze resursele de control astfel încât să obțină cele mai bune rezultate posibile, concentrându-se asupra beneficiarilor celor mai importanți și cu un profil ridicat de risc, fără să îi neglijeze însă pe ceilalți. O astfel de strategie urmărește să ofere asigurări rezonabile că fondurile au fost utilizate în scopul declarat, garantând în același timp un echilibru adecvat între costurile și beneficiile controlului (în principal reducerea erorilor/recuperarea fondurilor și efectul disuasiv). În practică, un anumit nivel de risc va fi justificat sau „admisibil”, întrucât reducerea riscului de eroare la „zero” este prea costisitoare sau pur și simplu imposibilă.

Până în prezent, această acceptare a unui risc de eroare justificat nu a fost niciodată formulată explicit. Curtea aplică un prag de semnificație standard de 2% pentru legalitatea și regularitatea tranzacțiilor subiacente („undă verde”). Deasupra acestui prag, dacă indicele de eroare calculat de Curte se situează între 2% și 5%, se dă „undă galbenă”, iar dacă acesta depășește 5% se dă „undă roșie”. Comisia a primit descărcarea de gestiune în fiecare an, chiar dacă indicii de eroare au depășit 2% în unele domenii. Rezultatul evaluării anuale efectuate de Curte cu privire la gestionarea de către Comisie a fondurilor UE s-a îmbunătățit în ultimii ani. Cu toate acestea, nivelul de eroare este în continuare deasupra pragului de 2% în anumite domenii. Comisia va continua să îmbunătățească sistemele de control, inclusiv cele ale partenerilor săi de execuție, pentru a asigura „controlul potrivit la momentul potrivit”. Cu toate acestea, întrucât riscul variază în funcție de activitățile gestionate, Comisia consideră că este important să se stabilească indicatori de referință rezonabili, dar și ambițioși, în raport cu care să se evalueze modul în care au fost gestionate riscurile, în conformitate cu analiza costuri-beneficii. Autoritatea care acordă descărcarea de gestiune a recunoscut la rândul său acest lucru și a invitat Comisia să prezinte propuneri privind riscul admisibil de eroare pentru toate domeniile bugetului[1].

Prezenta comunicare urmează unei comunicări din 2008 Pentru o interpretare uniformă a conceptului de risc admisibil de eroare [COM(2008)866] și urmărește să onoreze angajamentele asumate prin aceasta, precum și să răspundă așteptărilor Parlamentului și Consiliului. Comunicarea prezintă propunerile Comisiei privind nivelurile de risc admisibil de eroare (RAE) pentru domeniile de politică „Cercetare, energie și transporturi” și „Dezvoltare rurală”. Nivelul RAE în alte domenii de politică va face obiectul unor propuneri până la sfârșitul anului 2011.

Prezenta comunicare este prezentată împreună cu propunerea Comisiei privind revizuirea trienală a Regulamentului financiar, care cuprinde un articol privind conceptul de risc admisibil de eroare. La prezenta comunicare sunt anexate două documente de lucru ale serviciilor Comisiei, care furnizează detalii tehnice privind metodologiile și rezultatele analizei care stă la baza propunerilor. Aceste documente furnizează informații detaliate privind costurile controlului și indicii de eroare și examinează relația dintre numărul controalelor efectuate și nivelul erorilor care este posibil să nu fie depistate.

2. ARGUMENTE ÎN FAVOAREA STABILIRII UNUI RISC ADMISIBIL DE EROARE

Atunci când a fost adoptată legislația 2007-2013, nu s-a ținut seama în mod explicit nici de costurile aferente verificării respectării condițiilor de eligibilitate, nici de riscul de eroare. Pentru această perioada, Comisia a efectuat deja simplificări cu privire la politica agricolă comună, inclusiv cu privire la dezvoltarea rurală, și va continua să facă acest lucru și în viitor. Cu toate acestea, continuarea procesului de simplificare nu va fi suficientă pentru a reduce indicele de eroare în domeniul dezvoltării rurale sub pragul de 2% stabilit de Curte, fără a risca să pericliteze obiectivele de politică.

În domeniul cercetării, Comisia a publicat recent o comunicare privind simplificarea, menită să lanseze o dezbatere interinstituțională pe această temă[2]. Cu toate acestea, posibilitățile de simplificare suplimentară a legislației existente sunt limitate având în vedere timpul necesar pentru a organiza această dezbatere, pentru a adopta o decizie în acest sens și pentru ca aceasta să intre în vigoare. Stabilirea unui RAE i-ar permite Comisiei să exercite un control mai eficient asupra PC7 (prin găsirea echilibrului just între costurile controlului și fondurile recuperate și reducerea la minimum a riscului reputațional) înainte de a realiza simplificarea pe care este hotărâtă să o propună pentru PC8.

Utilizarea RAE ar face posibilă recunoașterea faptului că, în anumite domenii, complexitatea regulilor, lanțurile extinse de control și costurile controlului nu permit atingerea unui nivel de eroare de 2% fără a genera costuri nejustificate (figura 1 prezintă această relație).

Figura 1: există o interdependență între complexitatea legislativă, indicii de eroare și costul controalelor

[pic]

Comisia este hotărâtă să aplice strategii de control solide și eficiente, care vizează riscul și activitățile cu o valoare ridicată, fără să neglijeze restul. O decizie cu privire la RAE nu va conduce la tolerarea unui indice de eroare dat din partea beneficiarilor: toate erorile depistate vor fi corectate. RAE formulează în mod explicit o apreciere care este deja implicită, respectiv recunoaște faptul că există o relație între complexitatea legislativă și indicii de eroare, precum și faptul că nu se pot efectua sistematic controale la fața locului, ceea ce înseamnă că unele erori nu vor fi depistate.

O abordare bazată pe riscul admisibil de eroare oferă o imagine clară asupra echilibrului dintre impactul financiar al erorilor, costurile controlului și fondurile recuperate și gestionarea solidă și eficientă a fondurilor UE. Nivelurile RAE pentru fiecare domeniu de politică sau pentru părți importante ale acestora ar trebui să se bazeze pe o analiză amănunțită, efectuată de către toți actorii instituționali, a costului controalelor și a rezultatelor acestor controale și a controalelor efectuate de Curte. Valoarea adăugată obținută din cheltuieli (obținerea unor rezultate de politică adecvate la costuri adecvate) este însă cel puțin la fel de importantă în acest context, întrucât cheltuielile care nu își îndeplinesc obiectivele au o valoare limitată, chiar dacă sunt controlate perfect. Prin urmare, imperativele de ordin politic sunt incluse în dezbaterea cu privire la RAE, în special beneficiile pe care le aduce o politică și aspectele legate de menținerea unei bune reputații.

3. MODALITățILE DE STABILIRE A NIVELURILOR RAE

Pentru a institui un cadru juridic pentru adoptarea nivelurilor RAE, conceptul de RAE este inclus în propunerea privind revizuirea trienală a Regulamentului financiar. În urma dezbaterii interinstituționale privind conținutul prezentei comunicări, nivelurile RAE ar putea fi adoptate de colegislator (Parlamentul și Consiliul) după consultarea Curții de Conturi, pe baza propunerilor legislative prezentate de Comisie. Comisia ar ține apoi cont de decizia colegislatorului atunci când execută bugetul și controlează cheltuielile și ar propune revizuirea nivelurilor RAE în cazul în care survin modificări importante în mediul de control (de exemplu o simplificare a regulilor de eligibilitate care ar reduce riscul de eroare).

Deciziile privind nivelul controalelor și nivelurile RAE presupun mai mult decât o simplă analiză financiară. Controalele sunt adesea considerate împovărătoare de către beneficiari și pot atinge niveluri care descurajează participarea la programe, periclitând astfel obiectivul de a-i atrage pe cei mai potriviți beneficiari și, prin urmare, îndeplinirea obiectivelor de politică. Indicele admisibil de eroare poate, de asemenea, să fie influențat de imperative politice sau de nivelul de risc reputațional.

Odată ce au fost stabilite nivelurile RAE, Comisia va continua să aplice strategii eficiente de control și să reducă la minimum indicii de eroare pe baza unei analize costuri-beneficii, fiind totodată receptivă la necesitatea de a reintegra rezultatele obținute în ciclul de control pentru a garanta faptul că sunt gestionate riscurile-cheie. Pentru a reduce riscul de eroare, Comisia va propune continuarea procesului de simplificare în perioada post-2013. Simplificarea este însă o responsabilitate pe care Comisia o partajează cu colegislatorul și cu statele membre.

4. PROPUNERILE COMISIEI

Comisia va propune progresiv niveluri RAE pentru fiecare domeniu de politică sau pentru orice parte importantă a acestora. Prezenta comunicare acoperă domeniile „Cercetare, energie și transporturi” și „Dezvoltare rurală” pe baza unei analize a costurilor și a beneficiilor controalelor și a relației dintre un cost dat al gestionării și al controlului[3] și eroarea reziduală. În comparație cu comunicarea din 2008, metodologia și calitatea datelor care au stat la baza analizei s-au îmbunătățit. Cu toate acestea, orice model include în mod necesar ipoteze de lucru, astfel cum sunt prezentate în documentele amănunțite de lucru ale Comisiei.

4.1. Cercetare, energie și transporturi

Acest domeniu de politică face în principal obiectul gestionării directe centralizate. Plățile efectuate în 2008 au fost de aproximativ 7,2 miliarde de euro. Aproximativ 76% din această sumă a fost destinat proiectelor de cercetare din programele-cadru multianuale, iar aproximativ 12% a fost destinat proiectelor în domeniul energiei și transporturilor, în special al rețelelor transeuropene. Prezenta propunere de comunicare se bazează pe o analiză a datelor culese de serviciile Comisiei privind costurile controalelor, a datelor privind plățile pentru 2008 și a erorilor depistate de Curtea de Conturi (DAS 2008). Pe baza datelor DAS, Comisia a estimat un indice de eroare de 3% (undă galbenă) pentru acest capitol în 2008. Costul activităților de control ale Comisiei în acest domeniu este de aproximativ 267 de milioane de euro (3,6% din plățile din 2008).

Conform analizei, explicată în detaliu în documentul de lucru anexat, costul atingerii unui nivel de eroare de 2% ar putea fi prohibitiv: ar fi nevoie de o sumă suplimentară de 150 de milioane de euro pentru a garanta în principiu un indice de eroare de mai puțin de 2%, iar numai probabilitatea rezonabilă de a atinge pragul de 2% (eroarea cea mai probabilă) ar putea genera costuri suplimentare în valoare de 90 de milioane de euro (modelul 1). Reducerea cu 1% a indicelui de eroare pe care ar antrena-o un astfel de nivel de control este de aproximativ 72 de milioane de euro, presupunând că se recuperează fondurile corespunzătoare fiecărei erori. O altă analiză (modelul 2ab) arată că inclusiv scăderea indicelui de eroare de la nivelul actual de 3% la 2,5% ar fi costisitoare, respectiv 55 de milioane de euro, presupunând că erorile sunt eliminate aleatoriu din populație. O a treia analiză a fost efectuată pentru a examina impactul asupra indicelui de eroare al reducerii numărului (și costurilor aferente) controalelor la fața locului (modelul 2c). Rezultatele au arătat că, acceptând un indice de eroare mai ridicat, și anume de 3,5%, costurile aferente controalelor ar scădea mai repede decât sumele estimate a fi recuperate din controale. Pentru un indice de eroare de 4%, această reducere ar putea fi de aproape o treime din costurile actuale. Rezultatele analizei sunt prezentate în figura de mai jos.

Figura 2: Rezumatul impactului pe care se estimează că l-ar avea atingerea unui indice de eroare dat

Indicele de eroare modificat la | Modificarea costurilor estimative ale controalelor (milioane EUR) | Posibilă modificare estimativă a sumelor recuperate (milioane EUR) |

4% (modelul 2c) | - 15,5 € | -3,1 € |

3,5% (modelul 2c) | - 8,0 € | -1,5 € |

2,5% (modelul 2ab) | + 0,9 € la 55 € – medie 28 € | +36 € |

2% (modelul 1) | + 90 € la + 150 € | +72 € |

Conform cifrelor de mai sus, costul reducerii indicelui de eroare la 2% ar putea fi mai mare decât valoarea acestei reduceri (72 de milioane EUR). Reducerea indicelui de eroare la 2,5% ar putea fi eficientă din punct de vedere al costurilor, însă acest lucru ar putea presupune efectuarea unui număr de aproximativ 500 de misiuni de audit suplimentare. Mărirea indicelui de eroare ar putea duce la o reducere a costurilor controalelor superioară reducerii corespunzătoare a valorii fondurilor recuperate din erori.

Toate modelele statistice presupun un anumit grad de incertitudine, întrucât se bazează pe estimări bazate pe eșantioane și este posibil ca acestea să cunoască mici variații în timp. Pentru a ține seama de această variație eventuală, propunerea Comisiei se bazează pe un interval de valori: colegislatorul poate stabili o limită superioară în acest interval. Utilizarea unui interval este și mai importantă având în vedere că DAS 2008 s-a bazat în primul rând pe plățile aferente PC6, iar începând din 2010 predominante vor fi plățile aferente PC7. Informațiile care sunt în prezent disponibile sugerează că, în continuare, cheltuielile aferente PC7, vor fi afectate de indici de eroare de peste 2%, cu valori comparabile cu cele aferente PC6 sau ușor mai mari decât acestea întrucât:

- granturile se vor baza în continuare pe costurile efective ale beneficiarilor: supraestimarea va fi probabil în continuare principala cauza a erorilor și

- reducerea numărului de certificate de audit necesare ca urmare a eforturilor de simplificare, pe de o parte, și numărul relativ mic de beneficiari care optează pentru certificarea ex ante a metodologiei lor privind costurile, pe de altă parte, vor spori probabil riscul de eroare.

Pentru PC6, Comisia a efectuat un număr mult mai mare de audituri decât planificase inițial. Aceste controale suplimentare au constituit o povară grea pentru beneficiari și pentru serviciile Comisiei, însă tot nu au scăzut nivelurile de eroare multianuale sub 2%.

În cazul în care colegislatorul fixează un nivel mai mare pentru RAE, Comisia și-ar putea revizui strategia de control și s-ar putea concentra pe audituri punctuale, bazate pe riscuri și pe prevenirea fraudei. Acest lucru ar crea un cadru solid de responsabilizare, cu un accent corespunzător pe dimensiunea de prevenire și pe calendarul controalelor, descurajând în același timp în mod corespunzător utilizarea ilegală a fondurilor.

Comisia propune un nivel al RAE în intervalul galben (2%-5%). Un indice DAS de eroare situat spre valoarea mediană a acestui interval ar fi acceptabil și justificat. Dincolo de acest nivel, se vor întreprinde acțiuni suplimentare pentru a reduce indicele de eroare prin sporirea numărului de controale, care să abordeze principalele cauze ale producerii de erori și să țină cont de caracterul multianual al cheltuielilor. Acest indice ar trebui să acopere toate programele-cadru din domeniul cercetării, indiferent de capitolul din raportul anual al Curții în care sunt incluse, precum și toate activitățile incluse în această analiză, chiar dacă sunt realocate în viitor la alte capitole din raportul anual al Curții. Acest nivel ar putea fi revizuit în cazul în care survin modificări importante în mediul de control care ar avea un efect asupra indicelui DAS de eroare. |

4.2. Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală

Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) este executat de statele membre în cadrul gestionării partajate și este inclus în capitolul 5 din raportul anual al Curții. Având în vedere modurile diferite de gestionare și datele disponibile (controalele la nivel de beneficiari sunt efectuate în principal de statele membre), analiza pentru acest domeniu este diferită de cea folosită pentru domeniul cercetării, energiei și transporturilor. Plățile în 2008 au fost de aproximativ 13,7 miliarde de euro din cheltuielile publice totale, din care 8,5 miliarde EUR din partea UE (inclusiv avansurile). Acest domeniu a reprezentat aproximativ 16% din cheltuielile totale destinate agriculturii. Curtea a concluzionat în raportul său anual pentru 2008 că indicele de eroare pentru dezvoltarea rurală a depășit 2%, în timp ce pentru Fondul european de garantare agricolă (FEGA), acesta s-a situat sub 2%.

Prezenta propunere a Comisiei se bazează pe indicii de eroare și pe costurile controalelor care au fost comunicate de statele membre pentru anul 2008, elemente care au un impact mai ales asupra cheltuielilor pentru 2009. Analiza s-a bazat pe indicii de eroare ai statelor membre întrucât eșantionul DAS al Curții, cu toate că este reprezentativ pentru întregul capitol, nu este reprezentativ dacă se are în vedere doar FEADR. Statisticile statelor membre, care acoperă aproximativ 300 000 de controale la fața locului, sunt suficient de complete pentru a permite o aproximare rezonabilă a situației pentru toată populația. Într-o foarte mare măsură, acestea au fost verificate și validate de organismele de certificare ale statelor membre.

Analiza, explicată în detaliu în documentul de lucru anexat, indică faptul că, pentru FEADR, costul relativ al controlului este aproape de trei ori mai mare decât pentru FEGA (7,3% din bugetul programului pentru anul în curs în comparație cu 2,7%). În ciuda costurilor ridicate ale controlului, indicele cumulat de eroare raportat de statele membre este de 2,8% pentru FEADR. Acest lucru se explică prin complexitatea regulilor și a condițiilor de eligibilitate stabilite în vederea realizării unor obiective în domeniul mediului și în alte domenii de politică, dificil de verificat.

Având în vedere costul ridicat al controlului, orice creștere a nivelului de controale la fața locului peste nivelul actual nu ar fi eficientă din punct de vedere al costurilor – costurile acestor controale ar fi de cinci ori mai mari decât sumele medii care ar putea fi recuperate (rata medie de eroare multiplicată cu suma medie primită de fiecare beneficiar).

Politica de dezvoltare rurală a UE recunoaște necesitatea realizării de progrese economice, de mediu și sociale ca elemente care se întrepătrund în mod inextricabil și se susțin reciproc. Această politică urmărește să stimuleze competitivitatea sectorului agricol, să protejeze mediul, să conserve resursele naturale și să dezvolte zonele rurale din punct de vedere economic și social. Cu toate acestea, continuarea procesului de simplificare a regulilor de eligibilitate în cazul dezvoltării rurale nu va fi suficientă pentru a reduce indicele de eroare în dezvoltarea rurală sub pragul de 2% utilizat în prezent de Curte, fără a risca să pericliteze atingerea obiectivelor de politică.

Deși Comisia și statele membre trebuie să asigure eficiența maximă a sistemelor de gestionare și de control pentru a preveni, a depista și a remedia erorile, Comisia consideră că nu ar fi economic să se sporească numărul controalelor cu privire la FEADR. Datele statelor membre confirmă concluzia Curții că indicele de eroare în acest domeniu este de peste 2%.

Comisia propune, pentru cheltuielile aferente FEADR, un nivel al RAE în intervalul galben (2%-5%). Un indice DAS de eroare situat spre valoarea mediană a acestui interval ar fi acceptabil și justificat. Peste acest nivel, vor fi întreprinse acțiuni suplimentare pentru a reduce indicele de eroare prin sporirea numărului de controale și prin abordarea principalelor cauze ale erorilor. Ținta pentru primul pilon al CAP ar rămâne în zona verde (2%). |

5. CONCLUZIE

Atunci când Curtea a introdus pragul de semnificație de 2%, Comisia nu deținea informații fiabile cu privire la costul controalelor. Pragul a fost stabilit de Curte în condițiile în care nu a existat nicio opoziție la nivel politic. În prezent, există însă informații cu privire la costul controalelor care le permit părților implicate să poarte o discuție bazată pe date concrete cu privire la eficacitatea controalelor.

Comisia a realizat progrese importante, iar DAS 2008 a fost cea mai bună de până acum. Acest progres se explică prin faptul că sistemele de control au fost îmbunătățite și că s-au efectuat mai multe controale, ceea a condus la creșterea costurilor și a sarcinii administrative pentru beneficiari (DG Cercetare a realizat cu 20% mai multe controale la fața locului decât se planificase inițial în perioada 2007-2009 pentru PC6). Comisia va continua să dezvolte și să pună în aplicare strategii de control credibile, care să permită efectuarea de controale eficiente și la timp, care sunt axate asupra riscului și care produc rezultate reintegrate în ciclul de control. În prezent, nivelul controalelor este ridicat, inclusiv în ceea ce privește dezvoltarea rurală, iar în cele două domenii prezentate anterior ar fi fost posibil să se reducă indicele DAS de eroare către o valoare mai apropiată de nivelul minim considerat eficient din punct de vedere al costurilor.

Serviciile Comisiei trebuie să demonstreze în continuare eficacitatea strategiilor lor de control prin intermediul rapoartelor anuale de activitate (RAA), adaptând strategiile respective la riscurile și specificitățile fiecărui domeniu de politică, asigurându-se că acestea sunt întocmite astfel încât să reflecte riscurile și experiențele reale și permițând luarea de decizii în cunoștință de cauză cu privire la costul/beneficiile controalelor. Cu toate acestea, odată ce s-a demonstrat precauția cuvenită în acest sens, riscul admisibil constituie o investiție sigură, iar colegislatorul poate stabili un prag RAE mai ridicat decât indicele actual de eroare, în lumina acestor considerente. Acest lucru ar oferi autorității care acordă descărcarea de gestiune un temei solid pe baza căruia să evalueze gestionarea riscurilor de către Comisie.

Întrucât RAE ar fi un indicator anual (în conformitate cu DAS) în cazurile în care Comisia operează sisteme multianuale de control, indicii de eroare la sfârșitul unui program vor fi inferiori celor din DAS ca urmare a corecțiilor financiare și a recuperării sumelor plătite în mod necuvenit. Comisia va lua măsuri pentru a identifica acești indice de eroare reziduali în mod corespunzător și va continua să corecteze toate erorile depistate. Cu toate acestea, existența unui număr mare de beneficiari înseamnă că nu se pot efectua sistematic controale la fața locului și că unele erori nu vor fi depistate. Comisia consideră că:

- pentru ambele domenii de politică vizate de prezenta comunicare, nivelul RAE ar trebui stabilit în zona galbenă: între 2% și 5%;

- un indice DAS de eroare situat spre valoarea mediană a acestui interval ar fi acceptabil și justificat. Peste acest nivel, vor fi întreprinse acțiuni suplimentare pentru a reduce rata de eroare prin sporirea numărului de controale și prin abordarea principalelor cauze ale erorilor și

- în paralel cu adoptarea unui nivel anual al RAE justificat, ar trebui să monitorizeze indicii de eroare multianuali și să prezinte rapoarte autorității bugetare în momentele corespunzătoare din ciclul de viață al programelor.

Comisia a propus să consacre conceptul de RAE în propunerea sa privind revizuirea trienală a Regulamentului financiar. Având în vedere intervalul de timp necesar pentru purtarea de discuții interinstituționale înainte de intrarea în vigoare a respectivei revizuiri și în urma dezbaterii prezentei comunicări cu colegislatorul, Comisia va prezenta propuneri legislative în vederea formalizării nivelurilor RAE pentru domeniile „Cercetare, energie și transporturi” și „Dezvoltare rurală”. Comisia va prezenta propuneri concrete privind RAE pentru „Cheltuieli administrative” și „Ajutor extern, dezvoltare și extindere” înainte de sfârșitul anului 2010 și gradual, în cursul anului 2011, pentru celelalte sectoare. Comisia va propune simplificarea legislației sectoriale pentru următoarea rundă de acte de bază pentru a reduce riscul de eroare în perioada post-2013.

Comisia este hotărâtă să demonstreze funcționarea eficace a sistemelor sale de control și va recomanda serviciilor sale pentru următoarea rundă de RAA să prezinte rapoarte mai amănunțite privind eficacitatea sistemelor.

[1] Rezoluția Parlamentului European din 23 aprilie 2009 [P6_TA(2009)0289] conținând observațiile care fac parte integrantă din deciziile privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2007, Secțiunea III – Comisia și agențiile executive, punctul 48 „[…]se așteaptă ca aceste lucrări să fie completate de Comisie cu ocazia pregătirii propunerii sale privind nivelul de risc admisibil pe domenii bugetare[…]”

Rezoluția Parlamentului European din 5 mai 2010 [P7_TA(2010)0134] conținând observațiile care fac parte integrantă din deciziile privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2008, Secțiunea III - Comisia și agențiile executive, punctele 59-60.

[2] Simplificarea implementării programelor-cadru de cercetare [COM(2010)187]).

[3] În aceste costuri sunt incluse activitățile de administrare de programe și cele de control financiar.