(Text cu relevanță pentru SEE)

De la intrarea în vigoare a MiFID I, numărul combinat al locurilor de tranzacționare multilaterală și al operatorilor independenți pentru toate clasele de active din SEE a crescut cu 344, ajungând la un total de 476. Fiecare loc de tranzacționare publică rapoarte separate privind datele de piață. La scurt timp după punerea în aplicare a MiFID I, a apărut problema fragmentării datelor de piață și a monopolurilor datelor de piață, în principal pe piețele de capital.

Competitivitatea piețelor financiare din UE: anumite dispoziții ale cadrului de reglementare actual au creat incertitudine juridică pentru participanții la piață. Dispozițiile privind accesul liber pentru instrumentele financiare derivate tranzacționate la bursă au fost suspendate de mai multe ori de către colegiuitori, din diverse motive. Comisia consideră că este necesar să se elimine aceste dispoziții, pentru a se stimula concurența, inovarea și dezvoltarea instrumentelor financiare derivate tranzacționate la bursă în UE, pe de o parte, și pentru a se consolida în continuare capacitatea de compensare din UE. Se va reflecta, de asemenea, tendința constatată de multă vreme pe plan internațional de integrare verticală între tranzacționare și compensare pentru aceste tipuri de instrumente financiare derivate. Raționamentul care explică această tendință este că, în domeniul instrumentelor financiare derivate tranzacționate la bursă, inovarea nu este deservită de obligația de „acces liber”, deoarece această regulă elimină stimulentele pentru lansarea de noi contracte cu instrumente financiare derivate tranzacționate la bursă în cazul în care concurenții nu sunt obligați să efectueze investiția inițială. În mod similar, bursele nu ar mai fi obligate să accepte situația în care casele de compensare neafiliate își asigură operațiunile posttranzacționare. De asemenea, prezenta propunere ar delimita mai bine perimetrul obligației de tranzacționare a acțiunilor (share trading obligation - STO), pentru a o limita în mod clar la codurile ISIN ale UE. În plus, propunerea ar introduce posibilitatea de a suspenda obligația de tranzacționare a instrumentelor financiare derivate (derivatives trading obligation - DTO) pentru anumite firme de investiții care ar fi supuse unor obligații ce se suprapun atunci când interacționează cu contrapărți din afara UE pe platforme din afara UE.

Dezechilibrul din peisajul tranzacționării acțiunilor: un alt factor care stă la baza reformei propuse este necesitatea de a garanta că tranzacționarea acțiunilor în locuri de tranzacționare transparente (on lit, termen utilizat pentru transparența pretranzacționare) din UE corespunde într-o măsură aproximativă cu ratele observate în alte centre financiare internaționale. Bursele de valori susțin că scăderea cotei lor de piață în activitățile de tranzacționare a acțiunilor prejudiciază dezvoltarea piețelor de capital din Uniune, întrucât numai bursele și sistemele multilaterale de tranzacționare (multilateral trading facilities - MTF) oferă transparență deplină în ceea ce privește prețurile cererii și ofertei (date pretranzacționare) și tranzacțiile finalizate (date posttranzacționare) și contribuie la formarea prețurilor. Pe de altă parte, băncile și firmele de investiții susțin că platformele transparente (lit) și-au menținut și mărit cota de piață în UE. Se recunoaște pe deplin importanța menținerii unui echilibru între bursele tradiționale, platformele alternative de tranzacționare, băncile de investiții și alți actori care oferă sisteme de tranzacționare. Prin urmare, revizuirea va include modificări menite să mențină acest echilibru.

Pe piețele de obligațiuni, administratorii de active estimează că, pentru strategiile lor anuale de tranzacționare, lipsa unei perspective consolidate și precise asupra datelor de piață are un cost de 0-5 puncte de bază.

Cadrul MiFID/MiFIR reprezintă cadrul de reglementare a participării la piețele europene de capital. Acesta este format dintr-o directivă (Directiva 2014/65/UE – MiFID II) și un regulament [Regulamentul (UE) nr. 600/2014 – MiFIR]. Temeiul juridic pentru adoptarea MiFIR îl constituie articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). Propunerea are drept obiectiv îmbunătățirea calității datelor de piață și consolidarea datelor de piață aducând modificări normelor existente ale MiFIR referitoare la datele de piață. Prin urmare, reforma propusă ar trebui să se încadreze în același temei juridic.

În plus, în ceea ce privește consolidarea datelor, MiFIR cuprinde deja conceptul de „furnizor de sistem centralizat de raportare” (consolidated tape provider - „CTP”). Ideea care stă la baza unui CTP este că bursele și locurile alternative de tranzacționare ar urma să trimită fluxuri de date în timp real către un CTP acreditat. Acest CTP ar pune la dispoziția publicului exact aceleași informații, la un așa-numit cost rezonabil, utilizând etichete de date și formate identice.

Vânzătorii de date oferă deja o versiune consolidată, aflată în proprietate, de date din mai multe surse. Cu toate acestea, niciun vânzător de date nu a putut oferi o imagine completă a tranzacțiilor UE pentru o întreagă clasă de active. În plus, dat fiind că vânzătorii de date interpretează câmpurile de date și aleg locurile pe care le includ, diferențele dintre vânzători constau nu numai în acoperirea pieței pe care o asigură, ci și în nivelul de detaliere furnizat și în etichetele de date, rezultatele oferite pentru aceleași valori mobiliare diferind de la un furnizor la altul.

Mai precis, în Raportul de revizuire nr. 1 a MiFID II/MiFIR, ESMA a constatat că fragmentarea surselor de date de piață sporește dependența de fluxuri de date multiple, aflate în proprietatea locurilor de tranzacționare și specifice acestora, care nu oferă decât o imagine parțială a lichidității disponibile pentru tranzacționare. Este dificil să se verifice dacă toate sursele de date de piață oferă acces la aceste date în mod corect, echitabil și în timp util, din cauza complexității modului în care se acordă licențe pentru datele de piață proprietare și a modului în care se asigură respectarea restricțiilor de utilizare. Faptul că datele de tranzacționare provenite de la fiecare loc de tranzacționare sunt unice și nesubstituibile a permis ca acordurile de licență pentru date să devină din ce în ce mai detaliate și mai costisitoare. De aceea, societățile care primesc date de piață se confruntă cu o complexitate semnificativă în ceea ce privește gestionarea modificărilor aduse în mod constant acordurilor lor de licență, care generează costuri de funcționare și riscuri operaționale; de asemenea, acestea suportă adesea și costul auditurilor complexe ale licențelor lor, impuse de furnizorii de date prin comisioane ex post.

Brokerii și brokerii-dealeri de valori mobiliare sunt responsabili pentru asigurarea bunei executări, ceea ce înseamnă realizarea celei mai avantajoase tranzacții în ceea ce privește prețul la cele mai mici costuri totale explicite și implicite pentru investitori. Buna executare înseamnă că brokerii trebuie să le prezinte clienților prețurile la care au cumpărat și vândut în comparație cu prețurile și volumele disponibile la diferite burse și în diferite locuri de tranzacționare alternative în momentul executării tranzacției. Lipsa unei viziuni consolidate asupra tuturor piețelor de tranzacționare reprezintă o problemă atunci când un instrument financiar este pus la dispoziție pentru tranzacționare nu doar într-un singur loc de cotare, ci în mai multe locuri concurente. Investitorul are și ar trebui să aibă în continuare posibilitatea de a alege între mai multe locuri concurente, dar trebuie să se bazeze în prezent pe date de piață care se referă la locurile de tranzacționare numai în mod individual. Prin urmare, investitorii nu dispun de un acces suficient la date de piață consolidate și comparabile și nu pot efectua comparații pentru a stabili dacă ar fi obținut condiții de executare mai bune pe o platformă alternativă. Din această cauză ei nu pot să tragă la răspundere brokerii și brokerii-dealeri de valori mobiliare în ceea ce privește buna executare a unui ordin de tranzacționare.

•Evaluările ex post/verificarea adecvării legislației existente

3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI

Opțiunea 4 – un consolidator unic independent pentru fiecare clasă de active. Consolidatorul unic ar funcționa conform unui „model de tip hub and spoke” centralizat pentru fiecare clasă de active (acțiuni, fonduri tranzacționate la bursă, obligațiuni și instrumente derivate). Prin această abordare, consolidatorii exclusivi de date ar colecta date pentru acțiuni specifice din locuri de tranzacționare separate din punct de vedere geografic, ar consolida datele într-un singur centru de date centralizat și le-ar difuza ulterior dintr-un astfel de amplasament central către abonații aflați în alte zone. Astfel, în comparație cu un model de funcționare descentralizat, un model centralizat ar fi, într-o anumită măsură, mai puțin exact în ceea ce privește furnizarea la timp a cotațiilor pretranzacționare în cadrul sistemului centralizat de raportare, dar ar garanta o mai bună integrare a datelor și ar utiliza un sistem mai eficient de participare la venituri.

Opțiunea 3 – consolidatori gestionați de burse. Consolidatorul gestionat de bursă funcționează conform unui model centralizat de tip „hub and spoke”. Prin această abordare, fiecare bursă de valori ar deveni administratorul exclusiv de date în ceea ce privește acțiunile sau alte instrumente cotate. Această situație ar avea ca rezultat transformarea burselor în consolidatorii („hub-ul”) tuturor datelor de piață care implică cotațiile lor („titlurile de valoare supuse obligației de raportare”). În practică, opțiunea 3 ar conduce, de exemplu, la un sistem separat de raportare pentru fiecare bursă europeană (câteva exemple sunt Euronext, Deutsche Börse, NASDAQ OMX, BME, Bursa de valori din Viena, Bursa din Varșovia).

Propunerea se bazează pe cunoștințele de specialitate ale autorităților competente din UE care supraveghează locurile de tranzacționare, precum și pe cele ale operatorilor de pe piață. În plus, Comisia monitorizează îndeaproape evoluțiile din alte jurisdicții (în special SUA și Canada) care au dezvoltat deja sisteme centralizate de raportare, precum și posibilele modificări pe care aceste jurisdicții le au în vedere pentru sistemele lor de raportare respective. Comisia a analizat diferitele alternative și și-a exprimat opinia cu privire la posibilitatea ca aceste alternative să fie aplicate situației din UE.

În afară de elementele prezentate mai sus, Comisia a studiat în mod activ chestiunile în cauză, comandând un studiu amplu pentru evaluarea și definirea lor ex ante, cu scopul ultim de a sprijini un proces decizional în cunoștință de cauză.

Prezenta inițiativă nu are implicații pentru bugetul UE. Sistemul centralizat de raportare va fi furnizat de sectorul privat, sub supravegherea ESMA. Nici celelalte elemente abordate de propunere nu au un impact asupra bugetului UE.

Articolul 1 alineatele (18), (19) și (20) efectuează ajustări ale obligațiilor de tranzacționare a instrumentelor financiare derivate în conformitate cu recomandările formulate de ESMA. Obligația impusă contrapărților de a tranzacționa instrumente financiare derivate care fac obiectul obligației de compensare în locurile de tranzacționare este declanșată atunci când se declară că o clasă de instrumente financiare derivate face obiectul obligației de compensare. Având în vedere această strânsă interconectare, modificarea aliniază obligația de tranzacționare a instrumentelor derivate prevăzută de MiFIR la obligația de compensare pentru instrumentele derivate prevăzută de „EMIR Refit”, pentru a asigura securitatea juridică între cele două obligații, în special în ceea ce privește sfera entităților care fac obiectul obligației de compensare și tranzacționare și posibila suspendare a acestor obligații. Articolul 1 alineatul (20) introduce un nou articolul 32a, care cuprinde un mecanism de suspendare autonomă prin care Comisia suspendă obligația de tranzacționare pentru anumite firme de investiții care acționează în calitate de formatori de piață cu contrapărți din afara SEE atunci când sunt îndeplinite anumite condiții. Mecanismul poate fi activat la cererea autorității competente a unui stat membru și ia forma unui act de punere în aplicare adoptat de Comisie. Suspendarea trebuie să fie însoțită de dovezi că cel puțin una dintre condițiile de suspendare este îndeplinită.

Articolul 1 alineatul (16) introduce o dispoziție privind cerințele organizaționale și standardele de calitate a serviciilor care se aplică tuturor CTP-urilor selectate și desemnate de ESMA (articolul 27h). Printre cerințele pe care trebuie să le îndeplinească CTP se numără următoarele elemente: a) colectarea de date de piață de bază consolidate; b) colectarea taxelor de licență de la abonați și c) pentru acțiuni, un sistem de participare la venituri pentru piețele reglementate în schimbul contribuției de date de piață a acestora.

Articolul 1 alineatul (11) codifică perimetrul obligației de tranzacționare a acțiunilor. În concordanță cu propunerile prezentate de ESMA în Raportul final privind regimul de transparență pentru instrumentele de capitaluri proprii, precum și cu abordarea propusă de ESMA în declarația sa, acest articol definește perimetrul obligației de tranzacționare a acțiunilor la acțiunile admise la tranzacționare pe o piață reglementată din SEE și stabilește o „listă oficială” a UE a acțiunilor care fac obiectul obligației de tranzacționare, evitând actualele ambiguități ale perimetrului de aplicare a acestei obligații.

Articolul 1 alineatul (10) introduce obligația ca locurile de tranzacționare să furnizeze date de piață armonizate în mod direct și exclusiv entităților desemnate de ESMA drept CTP pentru fiecare clasă de active (contribuții obligatorii). De asemenea, articolul 1 alineatul (10) aliniază formatele de raportare a tranzacțiilor și obligațiile de raportare impuse operatorilor independenți la cele aplicabile burselor și locurilor alternative de executare (MTF-uri/OTF-uri). Această dispoziție se va concretiza prin intermediul unui act delegat care va impune obligativitatea formatului actual de raportare utilizat de burse [tipologia model de piață (Model Market Typology - MMT)] pentru toate rapoartele operatorilor independenți privind datele de piață. În plus, articolul 1 alineatul (10) extinde obligația de sincronizare a ceasurilor profesionale dincolo de locurile de tranzacționare și de membrii acestora, la operatorii independenți, APA-uri și CTP-uri (articolul 22c).

Articolul 1 alineatul (2) literele (b), (c) și (d) stabilește noi definiții, în special cele care sunt esențiale pentru consolidarea datelor de piață, cum ar fi definiția datelor de piață de bază.

(Text cu relevanță pentru SEE)

Articolul 1 alineatul (28) litera (a) prevede că ESMA are obligația de a transmite rapoarte de monitorizare.

(5)Articolul 1 alineatul (7) din Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului impune operatorilor de sisteme în cadrul cărora pot interacționa multiple interese de tranzacționare ale terțelor părți privind cumpărarea și vânzarea de instrumente financiare (denumite în continuare „sisteme multilaterale”) să opereze în conformitate cu cerințele privind piețele reglementate, sistemele multilaterale de tranzacționare („MTF-uri”) sau sistemele organizate de tranzacționare („OTF-uri”). Introducerea acestei cerințe în Directiva 2014/65/UE a creat posibilitatea unor interpretări diferite ale cerinței menționate, ceea ce a condus la condiții de concurență inegale între sistemele multilaterale care sunt autorizate ca piețe reglementate, MTF­uri sau OTF-uri și sistemele multilaterale care nu sunt autorizate ca atare. Pentru a se asigura o aplicare uniformă a cerinței respective, aceasta ar trebui introdusă în Regulamentul (UE) nr. 600/2014.

(6)Articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 le permite autorităților competente să acorde derogări de la cerințele de transparență pretranzacționare pentru operatorii de piață și firmele de investiții care operează un loc de tranzacționare și care își stabilesc prețurile în funcție de prețul care reprezintă punctul de mijloc al pieței primare sau al pieței celei mai relevante din punctul de vedere al lichidității. Nu există niciun motiv pentru ca ordinele cele mai mici să fie excluse dintr-un registru de ordine transparent și trebuie să se sporească transparența pretranzacționare și să se consolideze astfel procesul de formare a prețurilor, drept pentru care această derogare ar trebui să se aplice ordinelor cu o dimensiune mai mare sau egală cu dublul mărimii standard de piață. În cazul în care sistemul centralizat de raportare pentru acțiuni și fonduri tranzacționate la bursă (denumite în continuare „ETF”) va oferi prețuri de cumpărare și de vânzare care permit să se stabilească prețul care reprezintă punctul de mijloc, derogarea de la prețul de referință ar trebui să fie disponibilă și pentru sistemele care stabilesc prețul care calculează punctul de mijloc utilizând sistemul centralizat de raportare.

(7)Tranzacționarea anonimă se referă la tranzacțiile lipsite de transparență pretranzacționare, utilizând derogarea de la prețul de referință prevăzută la articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și derogarea pentru tranzacții negociate prevăzută la articolul 4 litera (b) punctul (i) din regulamentul menționat. Utilizarea ambelor derogări este plafonată de dublul plafon pentru volum. Acesta este un mecanism care limitează nivelul tranzacționării anonime la o anumită proporție din totalul tranzacțiilor care au drept obiect un instrument de capitaluri proprii. Cuantumul tranzacțiilor anonime care au drept obiect un instrument de capitaluri proprii efectuate într-un singur loc de tranzacționare nu poate depăși 4 % din totalul tranzacțiilor efectuate în Uniune care au drept obiect instrumentul respectiv. Atunci când se depășește acest prag se suspendă tranzacționarea anonimă a instrumentului respectiv în locul respectiv. În al doilea rând, cuantumul tranzacțiilor anonime care au drept obiect un instrument de capitaluri proprii efectuate în Uniune nu poate depăși 8 % din totalul tranzacțiilor efectuate în Uniune care au drept obiect instrumentul respectiv. Atunci când se depășește acest prag se suspendă în totalitate tranzacționarea anonimă a instrumentului respectiv. Pragul specific locului de tranzacționare permite utilizarea în continuare a derogărilor respective pe alte platforme pe care tranzacționarea instrumentului de capitaluri proprii respectiv nu este încă suspendată, până la depășirea pragului stabilit la nivelul Uniunii. Acest lucru complică monitorizarea nivelurilor de tranzacționare anonimă și asigurarea respectării suspendării. Pentru a simplifica dublul plafon pentru volum, menținându-i în același timp eficacitatea, noul plafon de volum unic ar trebui să se bazeze exclusiv pe pragul de la nivelul UE. Pragul respectiv ar trebui redus la 7 % pentru a compensa o posibilă creștere a tranzacționării efectuate cu aplicarea derogărilor respective drept consecință a eliminării pragului specific locului de tranzacționare.

(8)Cerințele de la articolul 10 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 prevăd că locurile de tranzacționare trebuie să publice informații referitoare la tranzacțiile cu alte instrumente decât titlurile de capital, inclusiv în ceea ce privește prețul și volumul. Articolul 11 din regulamentul menționat prezintă motivele pentru care autoritățile naționale competente pot autoriza amânarea publicării acestor detalii. Publicarea decalată a acestor detalii este permisă atunci când o tranzacție depășește pragul aplicabil pentru dimensiunile mari și are drept obiect un instrument pentru care nu există o piață lichidă sau atunci când tranzacția respectivă depășește dimensiunea specifică pragului instrumentului, iar la tranzacție participă furnizori de lichiditate. Autoritățile naționale competente dispun de o marjă de apreciere în ceea ce privește durata perioadei amânării și detaliile tranzacțiilor care pot face obiectul publicării decalate. Ca urmare a acestei marje de apreciere, practicile diferă de la un stat membru la altul, iar publicațiile privind transparența posttranzacționare sunt ineficiente. Pentru a asigura transparența față de toate tipurile de investitori, este necesar să se armonizeze regimul publicării decalate la nivelul Uniunii Europene, să se elimine marja de apreciere la nivel național și să se faciliteze consolidarea datelor de piață. De aceea, este indicat să se consolideze cerințele privind transparența posttranzacționare prin eliminarea marjelor de apreciere ale autorităților competente.

(9)Pentru a se asigura un nivel adecvat de transparență, prețul unei tranzacții cu alte instrumente decât cele de capitaluri proprii ar trebui să fie publicat într-un termen cât mai apropiat de timpul real și nu ar trebui să fie amânat decât cel mult până la sfârșitul zilei de tranzacționare. Cu toate acestea, pentru ca furnizorii de lichiditate care tranzacționează alte instrumente decât cele de capitaluri proprii să nu fie expuși unor riscuri nejustificate, ar trebui să fie posibil ca volumele de tranzacții să fie mascate pe o perioadă scurtă, care nu ar trebui să depășească două săptămâni. Sarcina de a calibra cu exactitudine diferitele benzi corespunzătoare diferitelor perioade de decalare ar trebui să fie încredințată ESMA, deoarece este nevoie de expertiză tehnică pentru a specifica calibrarea și trebuie să se asigure flexibilitatea necesară pentru a modifica calibrarea. Aceste publicări decalate ar trebui să se bazeze pe lichiditatea instrumentelor de alt tip decât cele de capitaluri proprii, pe dimensiunea tranzacției și, în cazul obligațiunilor, pe ratingul de credit și nu ar trebui să mai includă dimensiunea specifică instrumentului în cauză.

(10)Articolul 13 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 prevede că operatorii de piață și firmele de investiții care operează un loc de tranzacționare trebuie să pună la dispoziția publicului, în condiții comerciale rezonabile, informații pretranzacționare și posttranzacționare privind tranzacțiile cu instrumente financiare și să asigure accesul nediscriminatoriu la aceste informații. Acest articol nu și-a îndeplinit însă obiectivele. Informațiile furnizate de locurile de tranzacționare, de APA-uri și de operatorii independenți în condiții comerciale rezonabile nu le permit le utilizatorilor să înțeleagă politicile privind datele de piață și nici modul de stabilire a prețului pentru datele de piață. ESMA a publicat orientări prin care explică modul în care ar trebui aplicat conceptul de condiții comerciale rezonabile. Aceste orientări ar trebui să fie transformate în obligații legale. Având în vedere nivelul ridicat de detaliere necesar pentru a preciza condițiile comerciale rezonabile și flexibilitatea necesară pentru modificarea normelor aplicabile în funcție de evoluția rapidă a contextului datelor, ESMA ar trebui să fie împuternicită să elaboreze proiecte de standarde tehnice de reglementare care să precizeze modul în care ar trebui să se aplice condițiile comerciale rezonabile, consolidând astfel și mai mult aplicarea armonizată și consecventă a articolului 13 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014.

(11)Pentru a consolida procesul de formare a prețurilor și a menține condiții de concurență echitabile între locurile de tranzacționare și operatorii independenți, articolul 14 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 prevede că operatorii independenți au obligația de a face publice toate cotațiile referitoare la instrumentele de capitaluri proprii plasate de operatorul independent respectiv sub mărimea standard de piață. Operatorii independenți sunt liberi să decidă mărimile tranzacțiilor pentru care stabilesc o cotație, atât timp cât mărimile minime ale cotației sunt cel puțin echivalentul a 10 % din mărimea standard de piață. Această posibilitate a condus însă ca rezultat asigurarea de către operatorii independenți a unor niveluri foarte scăzute ale transparenței pretranzacționare în ceea ce privește instrumentele de capitaluri proprii și a împiedicat realizarea unor condiții de concurență echitabile. Este necesar, astfel, să se prevadă că operatorii independenți au obligația de a publica cotații ferme pentru ceea ce depășește dublul mărimii standard de piață.

(12)Pentru a crea condiții de concurență echitabile, în plus față de obligația de a publica cotații ferme pentru ceea ce depășește dublul mărimii standard de piață, operatorii independenți nu ar trebui să mai fie autorizați nici să coreleze ordinele cu punctul de mijloc la un nivel mai mic decât dublul mărimii standard de piață. În plus, ar trebui să se clarifice că, atunci când tranzacționează la un nivel mai mare decât dublul mărimii standard de piață, dar sub pragul aplicabil pentru dimensiunile mari, operatorii independenți ar trebui să fie autorizați să coreleze cu punctul de mijloc dacă respectă normele privind de pasurile de cotare prevăzute la articolul 49 din Directiva 2014/65/UE. Atunci când operatorii independenți tranzacționează peste un prag aplicabil dimensiunilor mari, aceștia ar trebui să fie autorizați în continuare să coreleze cu punctul de mijloc fără a respecta regimul de pasuri de cotare.

(13)Participanții la piață au nevoie de date de piață de bază pentru a putea lua decizii investiționale în cunoștință de cauză. În conformitate cu actualul articolul 27h din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, pentru a obține date de piață de bază cu privire la anumite instrumente financiare direct de la locurile de tranzacționare și APA-uri, furnizorii de sistem centralizat de raportare trebuie să încheie acorduri separate de licență cu toți acești contribuitori de date. Acest proces este greoi, costisitor și consumator de timp. Acesta a fost unul dintre obstacolele întâmpinate de furnizorii de sistem centralizat de raportare care operează pe mai multe piețe. Acest obstacol ar trebui să fie eliminat pentru a permite furnizorilor de sistem centralizat de raportare să obțină date de piață și să depășească problemele legate de acordarea licențelor. Locurile de tranzacționare și APA-urile sau firmele de investiții și operatorii independenți fără intervenția APA-urilor („contribuitorii de date de piață”) ar trebui să aibă obligația de a-și transmite datele de piață furnizorilor de sistem centralizat de raportare și de a utiliza în acest scop modele armonizate care respectă standarde de înaltă calitate în materie de date. Numai CTP-urile selectate și autorizate de ESMA ar trebui să poată colecta date de piață armonizate din surse individuale de date în conformitate cu norma privind contribuțiile obligatorii. Pentru ca datele de piață să fie utile pentru investitori, contribuitorii de date de piață ar trebui să aibă obligația de a efectua o furnizare a datelor de piață către CTP-uri cât mai aproape de o furnizare în timp real, în măsura în care acest lucru este posibil din punct de vedere tehnic.

(14)Titlurile II și III din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 impun locurilor de tranzacționare, APA-urilor, firmelor de investiții și operatorilor independenți („contribuitorii de date de piață”) să publice date pretranzacționare privind instrumentele financiare, inclusiv prețurile de cumpărare și de vânzare, și date posttranzacționare privind tranzacțiile, inclusiv prețul și volumul la care a fost încheiată o tranzacție cu un anumit instrument. Participanții la piață nu sunt obligați să utilizeze datele de piață de bază consolidate furnizate de CTP-uri. Prin urmare, cerința de a publica aceste date pretranzacționare și posttranzacționare ar trebui să fie în continuare aplicabilă pentru a permite participanților la piață să acceseze datele de piață. Cu toate acestea, pentru a evita impunerea unei sarcini nejustificate contribuitorilor de date de piață, ar trebui ca obligația contribuitorilor de date le de piață de a publica datele să fie aliniată cât mai mult posibil la obligația de a contribui cu date la CTP-uri.

(15)Din cauza calității eterogene a datelor de piață, participanții la piață întâmpină greutăți la compararea acestor date, ceea ce face să se piardă o mare parte din valoarea adăugată a consolidării datelor. Pentru buna funcționare a regimului de transparență prevăzut la titlurile II și III din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 și pentru consolidarea datelor de către furnizorii de sistem centralizat de raportare, este extrem de important ca datele de piață să fie de înaltă calitate. Prin urmare, este oportun să se prevadă că aceste date de piață trebuie să respecte standarde înalte de calitate în ceea ce privește atât conținutul, cât și formatul. Ar trebui să fie posibil să se modifice conținutul și formatul datelor într-un termen scurt ca reacție la schimbări intervenite la nivelul practicilor și al înțelegerii pieței. De aceea, cerințele privind calitatea datelor ar trebui să fie specificate de Comisie într-un act delegat și ar trebui să țină seama de consilierea furnizată de un grup consultativ specializat, format din experți din cadrul industriei de profil și al autorităților publice.

(16)Pentru a monitoriza mai bine evenimentele care merită semnalate, Directiva 2014/65/UE a armonizat sincronizarea ceasurilor profesionale pentru locurile de tranzacționare și membrii acestora. Pentru a se asigura că, în contextul consolidării datelor de piață, se pot face comparații valabile între mărcile temporale raportate de diferite entități, este indicat să se extindă cerințele de armonizare a sincronizării ceasurilor profesionale la operatorii independenți, APA-uri și furnizorii de sistem centralizat de raportare. Având în vedere nivelul de expertiză tehnică necesar pentru a specifica cerințele pentru aplicarea unui ceas profesional sincronizat, ESMA ar trebui să fie împuternicită să elaboreze proiecte de standarde tehnice de reglementare pentru a indica precizia cu care ar trebui sincronizate ceasurile.

(17)Articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 prevede că majoritatea tranzacțiilor cu acțiuni trebuie să aibă loc în locuri de tranzacționare sau la operatori independenți („obligația de tranzacționare a acțiunilor”). Această cerință nu se aplică tranzacțiilor cu acțiuni care sunt nesistematice, ad-hoc sau neregulate și cu frecvență redusă. Nu este clar când se aplică această scutire. De aceea, ESMA a clarificat acest lucru, făcând o diferențiere între acțiuni pe baza numărului internațional de identificare a valorilor mobiliare (codul ISIN). În conformitate cu această diferențiere, obligația de tranzacționare a acțiunilor se aplică numai acțiunilor cu un cod ISIN din SEE. Această abordare oferă claritate participanților la piață care tranzacționează acțiuni. Prin urmare, este indicat să se includă practica actuală a ESMA în Regulamentul (UE) nr. 600/2014, concomitent cu eliminarea exceptării pentru tranzacțiile cu acțiuni care sunt nesistematice, ad-hoc sau neregulate și cu frecvență redusă. Pentru a oferi participanților la piață certitudine cu privire la instrumentele care intră sub incidența obligației de tranzacționare a acțiunilor, ESMA ar trebui să fie împuternicită să publice și să actualizeze o listă care să cuprindă toate acțiunile care fac obiectul obligației respective.

(18)Stabilirea datei până la care sunt raportate tranzacțiile este importantă pentru a asigura o pregătire suficientă atât din partea autorităților de supraveghere, cât și a entităților raportoare. De asemenea, este esențial să se alinieze calendarul modificărilor diferitelor cadre de raportare. Stabilirea acestei date într-un act delegat va oferi flexibilitatea necesară și va alinia competențele ESMA la cele prevăzute în Regulamentul (UE) 2019/834. Pentru a spori coerența globală a raportării referitoare la piață, ESMA ar trebui, de asemenea, să țină seama de evoluțiile și standardele internaționale convenite la nivelul Uniunii sau la nivel mondial atunci când elaborează proiecte de standarde tehnice de reglementare relevante.

(19)Raportarea pe piețele financiare – în special raportarea tranzacțiilor – este deja automatizată în foarte mare măsură, iar datele sunt mai standardizate. Regulamentul privind infrastructura pieței europene (EMIR) și Regulamentul privind transparența operațiunilor de finanțare prin instrumente financiare (Regulamentul SFTR) au soluționat deja unele neconcordanțe dintre cadre. Împuternicirile acordate ESMA ar trebui să fie aliniate pentru a adopta standarde tehnice și pentru a asigura o mai mare coerență a raportării tranzacțiilor între cadrele EMIR, SFTR și MiFIR. În felul acesta se va îmbunătăți calitatea datelor privind tranzacțiile și se vor evita costuri suplimentare inutile pentru industrie.

(20)Concurența dintre furnizorii de sistem centralizat de raportare oferă asigurarea că sistemul centralizat de raportare este furnizat în modul cel mai eficient și în cele mai bune condiții pentru utilizatori. Cu toate acestea, până în prezent, nicio entitate nu a solicitat să acționeze ca furnizor de sistem centralizat de raportare. Prin urmare, se consideră oportun ca ESMA să fie împuternicită să organizeze periodic o procedură de selecție competitivă pentru a selecta o singură entitate care să poată furniza sistemul centralizat de raportare pentru fiecare clasă de active specificată. Având în vedere elementul de noutate al sistemului propus, pentru prima procedură de selecție pe care o desfășoară pentru acțiuni ESMA ar trebui să prevadă numai obligativitatea furnizării, în scopul asigurării transparenței, de date posttranzacționare. Cu cel puțin 18 luni înainte de lansarea celei de a doua proceduri de selecție, ESMA ar trebui să prezinte Comisiei un raport în care să analizeze dacă există cerere pe piață pentru a include și datele pretranzacționare printre datele transmise sistemului de raportare. Pe baza acestui raport, Comisiei ar trebui să i se confere, prin intermediul unui act delegat, competența de a preciza într-un mod mai detaliat nivelul de detaliere al raportării datelor pretranzacționare.

(21)Potrivit datelor prezentate în evaluarea impactului care însoțește prezenta propunere de regulament, veniturile care se preconizează că vor fi generate de sistemul centralizat de raportare vor varia în funcție de caracteristicile exacte ale raportării. Veniturile preconizate ale CTP ar trebui să depășească în mod semnificativ costul de producție al acestuia și să contribuie astfel la crearea unui sistem solid de participare la venituri, în care CTP și contribuitorii de date de piață să aibă interese comerciale aliniate. Acest principiu nu ar trebui să împiedice CTP-urile să realizeze marja necesară pentru a menține un model de afaceri viabil și să utilizeze datele de bază privind piața pentru a oferi analize suplimentare sau alte servicii menite să sporească veniturile totale.

(22)Există o diferență obiectivă între un loc de admitere primară și alte locuri de tranzacționare care servesc drept piețe de tranzacționare secundare. Un loc de admitere primară permite accesul întreprinderilor pe piețele publice, jucând un rol crucial în viața acțiunii și pentru lichiditatea acesteia. Această constatare se aplică în mod special în cazul acțiunilor cotate pe piețe reglementate mai mici, acțiuni care rămân tranzacționate în general în locul de admitere primară. Atunci când tranzacționarea în condiții de transparență pretranzacționare a unei anumite acțiuni are loc exclusiv sau predominant în locul de admitere primară, un astfel de loc de tranzacționare mai mic are un rol mai important în formarea prețurilor pentru acțiunea respectivă. Datele de bază privind piața cu care o piață reglementată de dimensiuni mai mici contribuie la sistemul centralizat de raportare au astfel un rol mai important în formarea prețurilor acțiunilor pe care acest loc le admite la tranzacționare. Prin urmare, acordarea unui tratament preferențial în cadrul sistemului de participare la venituri este considerată adecvată pentru a permite acestor piețe bursiere mai mici să își mențină admiterile locale și să protejeze un ecosistem bogat și dinamic, coerent cu obiectivele uniunii piețelor de capital.

(23)Piețele reglementate mici sunt piețe reglementate care admit acțiuni ale emitenților pentru care tranzacționarea pe piața secundară tinde să fie mai puțin lichidă decât tranzacționarea acțiunilor admise la tranzacționare pe piețe reglementate mai mari. Pentru a evita ca volumele de tranzacționare (sau valorile nominale) mai mici să penalizeze piețele bursiere mai mici în sistemul de participare la venituri conceput pentru sistemul centralizat de raportare pentru acțiuni, datele provenite din tranzacțiile cu aceste acțiuni mai puțin lichide ar trebui să atragă o remunerație mai mare decât cea care ar rezulta din valoarea lor noțională de tranzacționare. Caracterul mai puțin lichid al unei acțiuni ar trebui să fie stabilit pe baza proporției de lichiditate publicate în temeiul cerințelor în materie de transparență pretranzacționare afișată de piața reglementată care admite acțiunea mai puțin lichidă, în raport cu valoarea medie a tranzacțiilor cu acțiunea respectivă.

(24)Dat fiind că sistemul centralizat de raportare reprezintă o noutate în cadrul piețelor financiare ale UE, ESMA ar trebui să fie însărcinată să furnizeze Comisiei Europene o evaluare a sistemului de participare la venituri conceput pentru piețele reglementate în contextul sistemului centralizat de raportare pentru acțiuni. Acest raport ar trebui să fie elaborat după ce CTP și-au desfășurat activitatea timp de cel puțin 12 luni și, ulterior, la cererea Comisiei, în cazul în care se consideră necesar sau oportun. Evaluarea ar trebui să stabilească în special dacă participarea piețelor reglementate mici la veniturile CTP este echitabilă și protejează în mod eficace rolul pe care aceste piețe îl joacă în ecosistemul lor financiar local. Comisia ar trebui să fie împuternicită să revizuiască mecanismul de alocare prin intermediul unui act delegat, dacă acest lucru este necesar sau oportun.