Prezenta comunicare este elaborată în fiecare an, ca urmare a unei solicitări specifice formulate de Parlamentul European în contextul procedurii de descărcare de gestiune din 2011 și, prin urmare, se adresează acestei instituții, precum și Consiliului și Curții de Conturi Europene (CCE). Ea completează informațiile incluse în conturile anuale ale UE pentru 2014, raportul de sinteză al Comisiei pentru 2014, precum și părțile relevante din rapoartele anuale de activitate ale direcțiilor generale vizate.

(c) în cazul în care se constată o încălcare gravă de către un stat membru a obligațiilor sale de gestionare și control.

Pentru FEGA, după deducerea de 20 % aplicată de statele membre în vederea acoperirii costurilor administrative, sumele recuperate de la beneficiari sunt creditate bugetului UE ca venituri alocate. Pentru a soluționa întârzierile înregistrate de unele state membre în recuperarea plăților necuvenite, un mecanism juridic de compensare prevede că se percepe din bugetele lor naționale un procent de 50 % din orice plată necuvenită pe care statele membre nu au recuperat-o de la beneficiari în termen de 4 ani sau, în cazurile care implică proceduri juridice, în termen de 8 ani (regula 50/50). Chiar și în aceste condiții, statele membre sunt în continuare obligate să continue procedurile lor de recuperare și, dacă nu respectă această prevedere cu diligența necesară, Comisia poate decide, în urma procedurii de verificare a conformității, să perceapă în totalitate sumele restante din bugetele statelor membre în cauză. În plus, statelor membre li se solicită să compenseze orice datorii restante cu plăți viitoare către debitor (compensare obligatorie). Acest sistem încurajează eforturile statelor membre de a recupera efectiv plățile neconforme fără întârzieri nejustificate.

În cadrul gestiunii directe și indirecte, acțiunile preventive includ controale privind eligibilitatea cheltuielilor declarate de beneficiari care sunt efectuate de serviciile responsabile. Aceste controale ex ante sunt încorporate în procedurile de gestionare a programelor și sunt menite să ofere o asigurare rezonabilă privind legalitatea și regularitatea cheltuielilor efectuate. De asemenea, serviciile Comisiei pot oferi orientări, în special cu privire la chestiuni contractuale, cu scopul de a asigura o gestionare solidă și eficientă a fondurilor și, prin urmare, un risc mai scăzut de nereguli.

Aceste măsuri preventive (întreruperi pentru FEADR, și suspendări sau reduceri, atât pentru FEGA, cât și pentru FEADR) îi vor permite Comisiei să acționeze prompt și cu eficacitate și să protejeze bugetul UE: nu se vor mai efectua noi plăți sau acestea vor fi reduse pe durata suspendării până la nivelul riscului estimat. În plus, așa cum s-a întâmplat întotdeauna în perioadele de programare anterioare, orice plată neconformă identificată va fi integral acoperită prin intermediul corecțiilor financiare nete. A se vedea Secțiunea 2.1. de mai sus pentru mai multe detalii.

(C) Scurtarea procedurii de conformitate

Identificarea unui risc pentru bugetul UE va declanșa în mod sistematic o corecție financiară netă deoarece Comisia are obligația juridică de a exclude de la finanțarea UE orice cheltuieli ilegale identificate. Atât în cazul FEGA, cât și al FEADR, corecțiile financiare nete sunt reglementate de noul regulament orizontal privind PAC, care prevede o mai mare strictețe a procedurii, în măsura în care metoda și criteriile de determinare a cuantumului corecțiilor financiare sunt stabilite acum în actul delegat. Atât Regulamentul financiar, cât și noul Regulament orizontal privind PAC prevăd o ierarhie a tipurilor de corecții financiare nete, în conformitate cu care corecțiile forfetare pot fi utilizate numai dacă corecțiile calculate sau cele extrapolate nu pot fi stabilite în condițiile depunerii unor eforturi proporționale.

În fiecare an, Comisia adoptă între 2 și 4 decizii de verificare a conformității, care acoperă un pachet de corecții financiare individuale. Executarea efectivă a rambursării către bugetul UE poate fi întârziată prin decizii de eșalonare sau de amânare. Punerea în aplicare prin tranșe a fost până în prezent acceptată pentru Bulgaria, Franța, Grecia, Lituania, Portugalia, România și Spania. În plus, în 2012, Comisia a introdus o nouă dispoziție care permite amânarea rambursării corecțiilor financiare pentru statele membre care beneficiază de asistență financiară din partea UE și cu condiția ca deficiențele aflate la originea corecției financiare să fie remediate. După expirarea perioadei de amânare, corecțiile sunt executate în tranșe anuale. Până în prezent, au fost acordate amânări Portugaliei și Greciei. Până la sfârșitul anului 2014, fuseseră adoptate decizii de eșalonare pentru 1,1 miliarde EUR, iar aceste decizii au fost, de asemenea, adoptate în ianuarie 2015 pentru o sumă suplimentară de 1,3 miliarde EUR (2,4 miliarde EUR în total).

În temeiul RDC, Comisia este împuternicită să stabilească printr-un act delegat normele detaliate privind criteriile de evaluare a funcționării sistemelor de gestionare și control, inclusiv principalele tipuri de deficiențe grave, criteriile de determinare a nivelului corecțiilor financiare ce trebuie aplicate și criteriile de aplicare a corecțiilor financiare forfetare sau extrapolate. Actul delegat a fost adoptat la 3 martie 2014 [Regulamentul delegat (UE) nr. 480/2014 al Comisiei]. Prin urmare, Comisia dispune de un temei juridic mai solid comparativ cu cel din perioada de programare 2007-2013, care cuprindea elemente similare în conformitate cu o notă de orientare, fără caracter juridic obligatoriu. În plus, criteriile de evaluare și nivelurile corecțiilor forfetare vor fi cunoscute în prealabil de către toate părțile interesate implicate în program.

Dacă în urma auditurilor efectuate de UE (Comisia, inclusiv OLAF și CCE) după data de 15 februarie a fiecărui an se constată nereguli demonstrând o deficiență gravă care afectează exercițiul contabil respectiv, Comisia are obligația de a aplica o corecție financiară netă, dacă sunt îndeplinite condițiile definite în regulament. Corecția financiară rezultată va fi întotdeauna netă, deoarece suma alocată programului și totalul alocat statului membru în cauză vor fi automat reduse cu valoarea corecției, chiar dacă statul membru acceptă corecția financiară.

(E) Identificarea prin audituri ale UE, după data de 15 februarie a fiecărui an, a neregulilor care indică o deficiență gravă

(D) Evaluarea de către Comisie a legalității și regularității pe baza conturilor, a opiniei de audit și a documentelor însoțitoare transmise până la data de 15 februarie a fiecărui an

Normele aferente perioadei de programare 2014-2020 privind corecțiile financiare pentru nereguli identificate înainte de data de 15 februarie a fiecărui an sunt similare cu cele ale perioadei de programare 2007-2013. Obiectivul este menținerea stimulentului pentru statele membre de a detecta și a corecta ele însele neregulile. Cheltuielile neconforme detectate în urma verificărilor sau a auditurilor naționale trebuie deduse din conturile ce trebuie transmise Comisiei până la data de 15 februarie a fiecărui an. Dacă procedează astfel, statul membru va putea să reutilizeze sumele astfel corectate pentru noi operațiuni eligibile în cadrul programului, la fel ca în perioada de programare 2007-2013.

(C) Corecțiile financiare pentru nereguli/deficiențe identificate înainte de data de 15 februarie a fiecărui an

Pentru perioada de programare 2014-2020, a fost introdusă o schimbare semnificativă: în anumite condiții stabilite la articolul 145 alineatul (7) din Regulamentul privind dispozițiile comune (RDC), Comisia are obligația de a aplica o corecție financiară netă. În astfel de cazuri, posibilitatea pe care o are în prezent statul membru de a accepta corecția și de a reutiliza fondurile UE în cauză este eliminată.

(G) Menținerea ratelor corecțiilor forfetare

Se mențin procentele corecțiilor forfetare aplicate deja în perioadele de programare anterioare, respectiv 5 %, 10 %, 25 % și 100 %. Această abordare a fost confirmată de jurisprudența Curții de Justiție. Cu toate acestea, decizia de a aplica unul din nivelurile corecției financiare forfetare trebuie să țină seama de principiul proporționalității și de riscul rezidual pentru bugetul UE, astfel cum prevede RDC. Prin urmare,atunci când aplicarea unei corecții forfetare fixe în conformitate cu actul delegat ar fi disproporționată, Comisia aplică un nivel redus al corecției forfetare.

(H) Creșterea nivelului corecției în caz de deficiențe repetate

În situația în care auditurile UE constată existența acelorași deficiențe în pofida aplicării unei corecții financiare anterioare, Comisia a inclus în actul delegat o dispoziție care să permită aplicarea unei corecții cu o rată mai mare decât în cazul primei corecții. Acest lucru reprezintă pentru statele membre un mesaj clar privind necesitatea de a asigura, după detectarea unei deficiențe grave, o ajustare rapidă și permanentă a sistemelor lor de gestionare și control.

(I) Alte măsuri deja în vigoare se vor aplica în continuare

Noile posibilități, și anume posibilitatea de a impune corecții financiare nete și introducerea pachetului anual de asigurare, vor fi corelate cu continuarea actualelor politici stricte referitoare la întreruperi și suspendări, precum și cu încurajarea puternică a utilizării tuturor oportunităților de simplificare. Aceasta ar trebui să conducă la o îmbunătățire ulterioară a punerii în aplicare a politicii de coeziune în noua perioadă de programare.

2.5.Gestiunea directă

Pentru cheltuielile în gestiune directă, Comisia dispune de cadre de control pentru a preveni, a detecta și a descuraja neregulile în diferitele etape ale procesului de gestionare a granturilor, pentru a îndeplini atât obiectivele operaționale, cât și pe cele financiare. O imagine de ansamblu asupra controalelor efectuate în două domenii-cheie ale cheltuielilor în gestiune directă, cercetarea și ajutorul internațional, este prezentată mai jos.

Pentru cheltuielile în materie de cercetare, cadrul de control începe cu elaborarea unui program de lucru, care se realizează prin intermediul unui proces de consultări ample, pentru a se asigura că acesta răspunde cel mai bine așteptărilor tuturor părților implicate și că va maximiza rezultatele cercetării. În urma evaluării propunerilor, se efectuează controale suplimentare pe măsură ce propunerile selectate sunt transpuse în contracte cu caracter juridic obligatoriu.

Punerea în aplicare a proiectului este monitorizată pe întreaga durată de viață a acestuia. Toate plățile pentru cererile de decont fac obiectul controalelor ex ante în conformitate cu procedurile standard, care includ (pentru plățile de peste 375 000 EUR) un certificat de audit emis de un auditor autorizat. Pe lângă controalele standard, pot fi efectuate, de asemenea, controale suplimentare specifice, în conformitate cu informațiile primite, precum și cu riscul tranzacției.

O sursă principală de asigurare provine din controalele aprofundate efectuate în sediile unui eșantion de beneficiari după ce costurile au fost suportate și declarate. Multe dintre aceste controale aprofundate sunt efectuate pe parcursul duratei de viață a programului. Orice sumă plătită în plus față de sumele datorate este recuperată, iar erorile sistemice sunt extinse la toate participațiile în curs ale unui beneficiar.

În domeniul cooperării internaționale și al dezvoltării, Comisia a instituit un cadru de control pentru a preveni, a detecta și a descuraja neregulile în diferitele etape ale implementării fondurilor, aplicabil tuturor modurilor de gestiune (directe și indirecte) utilizate pentru această implementare. Această strategie începe cu alegerea celui mai adecvat instrument în momentul elaborării documentelor de planificare și a deciziilor financiare, și se traduce prin verificări efective desfășurate în toate etapele procesului de punere în aplicare.

Din punctul de vedere al controlului financiar, sistemul este alcătuit dintr-un număr de instrumente aplicate în mod sistematic execuției contractelor și a granturilor pentru toate modurile de gestionare: controale ex ante ale plăților, audituri efectuate de Comisie și prevăzute în cadrul unui plan de audit, verificări ale cheltuielilor, realizate înaintea efectuării plăților de către beneficiarii de granturi, misiuni de verificare pe lângă organizațiile internaționale și un control ex post global pe baza studiului privind rata de eroare reziduală, efectuat în fiecare an.

Interesele financiare ale UE sunt astfel protejate, în plus față de toate celelalte mijloace posibile oferite de Regulamentul financiar, prin controlul ex ante al Comisiei referitor la tranzacțiile individuale, precum și prin controalele sau auditurile ulterioare și prin recuperarea tuturor fondurilor plătite în mod necuvenit în cazul în care nu au fost respectate procedurile convenite sau în cazul în care activitățile nu erau eligibile pentru finanțarea din partea UE.

2.6.Raportul cost-eficacitate al sistemelor de gestionare și control

În conformitate cu cerința din Regulamentul financiar, un obiectiv important al „strategiei bugetului axat pe rezultate” a Comisiei este de a asigura un raport cost-eficacitate optim în momentul conceperii și punerii în aplicare a unor sisteme de gestionare și control care să prevină sau să identifice și să corecteze erorile. Strategiile de control ar trebui, așadar, să prevadă un nivel mai ridicat de control și o frecvență mai mare în domeniile cu grad mai mare de risc și să garanteze faptul că aceste controale aduc o valoare adăugată. Acest lucru este important, deoarece controalele impun o sarcină administrativă considerabilă asupra beneficiarilor și ar putea chiar să descurajeze participarea la programe. În plus, controalele ineficiente și ineficace absorb resurse care altfel ar putea contribui la obținerea de rezultate.

Raportarea cu privire la raportul cost-eficacitate s-a îmbunătățit în rapoartele anuale de activitate pe 2014. Toate serviciile Comisiei care au ajuns la o concluzie privind raportul cost-eficacitate al sistemelor lor de gestionare și control au declarat că beneficiile cuantificabile și/sau necuantificabile depășesc costurile și/sau arată o tendință stabilă sau pozitivă a indicatorilor relevanți.

Comisia a cerut serviciilor sale să elaboreze o metodologie comună de calcul al costurilor și beneficiilor controlului lor, astfel încât să îmbunătățească coerența și să producă rezultate fiabile care pot fi utilizate pentru a determina raportul cost-eficacitate relativ al sistemelor de control în vigoare (a se vedea raportul de sinteză al Comisiei pentru 2014). În cazul cheltuielilor în gestiune partajată, calcularea costurilor și a raportului cost-eficacitate al controalelor trebuie să țină cont de activitățile de gestionare și control ale statelor membre.

3.CORECȚII FINANCIARE ȘI RECUPERĂRI ÎN 2014

3.1.Prezentare generală