RO    RO  
 COMISIA  
EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 10.7.2013  
SWD(2013) 250 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
Rezumatul evalu ării impactului 
Care înso ţeşte documentul 
Propunere de 
DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI 
 privind participarea Uniunii Europene la un Program european de inovare și cercetare 
în domeniul metrologiei (EMPIR) d erulat de mai multe state membre 
{COM(2013) 497 final} 
{SWD(2013) 249 final}  
RO 2   RO DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
Rezumatul evalu ării impactului 
Care înso ţeşte documentul 
Propunere de 
DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI 
 privind participarea Uniunii Europe ne la un Program european de inovare și cercetare 
în domeniul metrologiei (EMPIR) d erulat de mai multe state membre 
Prezentul rezumat descrie principalele constat ări și concluzii ale raport ului de evaluare a 
impactului (EI) care înso țește propunerea Comisiei pentru o decizie privind monitorizarea 
Programului european de cercetare metrologic ă (European Metrology Research Programme  - 
EMRP) derulat de mai multe state membre. Aceast ă monitorizare a fost solicitat ă de statele 
membre ale UE care particip ă la EMRP și confirmat ă prin eliberarea proiectului lor de 
program intitulat „Programul european pentru cercetare și inovare metrologic ă (EMPIR)” și 
prin angajamentele financiare na ționale a 28 de țări. 
Metrologia este știința măsurătorilor și include toate aspectele teoretice și practice de 
măsurare. În centrul metrologiei se afl ă definirea, realizarea și difuzarea unit ăților de măsură 
și legătura acestora cu unit ățile fundamentale (kilogram, metru, secund ă, Kelvin etc.). 
Institutele Na ționale de Metrologie (INM) au sarcina de a furniza cercetarea și infrastructura 
necesare și de a pune în aplicare aceast ă cercetare pe baza finan țării instituționale din partea 
ministerelor sau a agen țiilor guvernamentale centrale. 
1. D EFINIREA PROBLEMEI  
1.1. R ăspunsul la provocarea reprezentat ă de inovarea și cercetarea în domeniul 
metrologiei 
Metrologia, știința măsurătorilor, reprezint ă centrul nevralgic al lumii de înalt ă tehnologie în 
care trăim. Fiecare aspect al vie ții noastre de zi cu zi es te afectat de metrologie. M ăsurătorile 
din ce în ce mai precise și mai fiabile sunt esen țiale pentru a stimula inovarea și creșterea 
economic ă în economia noastr ă bazată pe cunoa ștere. Măsurătorile fiabile și trasabile permit 
comunității științifice extinse s ă creeze instrumente mai bune și să avanseze în știință. Acestea 
deschid noi orizonturi pe ntru industrie, creând spa țiu și oportunit ăți pentru inovare. 
Măsurătorile sunt esen țiale pentru a sprijini și a favoriza în țelegerea și acordul în abordarea 
unor provoc ări globale, precum s ănătatea și schimbările climatice. 
Soluționarea provoc ărilor societale majore se bazeaz ă adesea pe solu ții din domeniul 
metrologiei. Acesta este cazul,  în special, în domeniul s ănătății, al mediului și al energiei, dar 
principiul se aplic ă și în alte domenii, de exemplu, transport (vehicule ghidate automat, 
reducerea emisiilor), agricultur ă (siguran ța alimentar ă) sau societ ăți sigure (m ăsurători 
chimice și radiologice, îmbun ătățirea securit ății datelor). 
Toate guvernele țărilor cu tehnologii avansate sprijin ă o infrastructur ă metrologic ă 
datorită beneficiilor pe care le aduce și pentru c ă reprezint ă incontestabil un bun 
public care justific ă intervenția publică. Marile puteri economice ale lumii î și sporesc 
investițiile în cercetarea metrologic ă și în infrastructurile conexe. China, de exemplu, 
și-a crescut investi țiile naționale în domeniul cercet ării și inovării metrologice între 
RO 3   RO 2001 și 2007 cu un factor de 25 — de și creșterea a pornit de la o baz ă foarte scăzută. 
SUA se angajeaz ă la dublarea bugetului pentru Institutul na țional al standardelor și 
tehnologiei (NIST) pân ă în 2017. Figura 1 arat ă creșterea puternic ă a investițiilor în 
domeniul metrologiei în unele economii majore în ultimii ani. 
Figura 1: Investi ții în metrologie: compara ție a schimb ărilor (datele interne NPL, Regatul 
Unit)  
0,1110100
2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012UK
SUA
Germania
Coreea
India
China
 
Ținând cont de nivelul de investi ții în domeniul metrologiei și de rolul s ău în promovarea 
excelenței științifice și a competitivit ății industriale, un singur st at membru sau chiar un grup 
de țări care acționează împreună nu ar putea concura în contextul global. 
1.2. Principalele probleme și cauzele lor 
Rezultatul consult ării publice1 care a avut loc cu privire la acest aspect a furnizat feedback 
clar privind problemele care trebuie rezolvate atât în general, cât și pentru diferitele grupuri de 
părți interesate și a confirmat rezultatele evalu ării intermediare a EMRP. 
Acordul a fost aproape unanim (97 %) cu privire la importan ța cercetării metrologice  în 
abordarea marilor provoc ări; pentru economia european ă și competitivitatea industrial ă; și 
pentru politicile europene, standardizare și lucrări de reglementare. Majoritatea au convenit, 
de asemenea, c ă există 15 probleme specifice esen țiale (între 50 % și 90 % au fost de acord 
că acestea sunt „importante” sau „foarte importante”).  
                                                 
1 A se vedea http://ec.europa.eu/research/consultations/pdf/empir-survey-final-report.pdf  pentru raportul 
complet 
RO 4   RO Figura 2: Rezultatele consult ării publice: enun țarea problemelor sistemului european de 
cercetare în domeniul metr ologiei, în ordinea importan ței 
0% 10
%20
%30
%40
%50
%60
%70
%80
%90
%100
%1. Investi ții globale insuficiente în cercetarea în
metrologie 2. Cercetare insuficient ă în metrologie în leg ătură
cu marile provoc ări 
3. Lipsa de cooperare cu partenerii industriali
4. Lipsa de coordonare și dublarea inutil ă a
eforturilor 5. Lipsa de cooperare cu comunitatea științifică
largă 6. Practici slab dezvoltate de cercetare
interdisciplinar ă 
7. Exploatare industrial ă slabă
8. Lipsa unor cercet ători califica ți și a unor
parcursuri formale în carier ă 9. Discrepan țe mari de capacitate între statele
membre ale UE 
10. Cooperare insuficient ă la nivel global
11. Acces insuficient la infrastructurile
specializate 12. Excelen ță științifică slabă în cercetarea în
domeniul metrologiei în Europa 13. Lipsa de angajament fa ță de standardizarea
european ă 14. Mobilitate insuficient ă a cercetătorilor în
cadrul INM-urilor 15. Lipsa unei voci comune în cadrul unei re țele
globale 
Foarte important Important Importan țăscăzută Neimportant Nicio opinie 
Cele dou ă probleme principale pe  care o viitoare ini țiativă trebuie s ă le abordeze pot fi 
rezumate dup ă cum urmeaz ă: 
(1) Subexploatarea poten țialului de m ărire a impactului asupra cre șterii și provocărilor 
socio-economice 
• Metrologia trebuie s ă contribuie mai mult la dezvoltarea economic ă, prin activit ăți 
post-cercetare care reduc barierele și riscurile pentru exploatarea cercet ării în 
domeniul metrologiei prin interm ediul produselor nou intrate pe pia ță. 
• Comunitatea metrologic ă a r treb u i  s ă permită o legisla ție și standarde mai bune 
și/sau mai rapide , prin furnizarea unor informa ții științifice independente, care 
adesea lipsesc, cu privire la metodele de m ăsurare și limitele acestora. 
• Cercetarea metrologic ă trebuie s ă devină mai interdisciplinar ă și deschisă către 
întreaga baza științifică; doar o modernizare suplimentar ă a sistemului metrologic 
pentru a-i conferi un car acter interdisciplinar și pentru a-l deschide c ătre ansamblul 
bazei științifice poate garanta c ă acesta va furniza tehnologii de m ăsurare mai bune 
pentru provoc ările societale precum s ănătatea, energia și mediul. 
(2) Fragmentarea și deficien țele structurale ale sistemului european de cercetare și 
inovare în domeniul metrologiei  
• Dezvoltarea și exploatarea de noi tehnologii de m ăsurare în Europa trebuie s ă fie 
mai bine coordonate și mai cuprinz ătoare , pentru a reduce duplicarea inutil ă a 
eforturilor și pentru a permite INM-urilor mai pu țin implicate în cercetare s ă reducă 
deficitul de cunoa ștere și, prin urmare, s ă se poziționeze mai bine pentru a sprijini 
prioritățile de dezvoltare na ționale socioeconomice. 
RO 5   RO • Europa trebuie s ă se poziționeze în prim plan la nivel mondial și să elaboreze o 
strategie coordonat ă  
Europa trebuie s ă elaboreze o strategie coordonat ă pentru a coopera la nivel de 
program cu restul lumii în cercetarea metrologic ă într-un mod care ofer ă avantaje 
economice mai mari și care permite Europei s ă aibă o singură voce și să își afirme 
rolul de conduc ător în solu ționarea provoc ărilor metrologice mondiale.  
1.3. Interven ția publică la nivelul UE este pe deplin justificat ă 
Intervenția public ă la nivelul UE este necesar ă pentru a reuni programele na ționale de 
cercetare care sunt compartimentate, pentru a favoriza definirea st rategiilor comune de 
cercetare și finanțare dincolo de frontierele na ționale și pentru a atinge o mas ă critică de actori 
și investiții necesare pentru abordarea provoc ărilor metrologice importante, contribuind astfel 
la creșterea eficien ței costurilor și a impactului activit ăților și investițiilor europene în acest 
domeniu. 
Inițiativa este încorporat ă în obiectivele tratatului de a consolida bazele științifice și 
tehnologice ale UE (articolul 179.1 TFUE) și de a dezvolta un spa țiu european de cercetare 
axat pe cooperarea între cercet ători la nivel transfr ontalier (articolul 179.2 TFUE), cum ar fi 
prin participarea UE la programele de cercetare și dezvoltare derulate de mai multe state 
membre (articolul 185 din TFUE).  
Strategia european ă pentru o cre ștere inteligent ă, durabilă și favorabil ă incluziunii — Europa 
2020 — stabile ște ordinea de zi pentru cercetarea și inovarea europene  pentru anii urm ători. 
Mai multe dintre ini țiativele emblematice ale acestei strategii sunt af ectate de cercetarea în 
domeniul metrologiei, incl usiv „O Uniune a inov ării”, „O agend ă digitală pentru Europa”, „O 
Europă eficientă din punctul de vedere al utiliz ării resurselor” și „O politic ă industrial ă 
adaptată erei globaliz ării”. 
În cadrul actualei ini țiative EMRP, statele membre și INM-urile lor, împreun ă cu structura 
specifică de punere în aplicare EURAMET, au dovedit c ă o structur ă de guvernan ță ușoară 
poate oferi o punere în aplicare eficient ă și eficace a programului. Îmbun ătățirea programului 
succesor EMPIR ar trebui, de asemenea, s ă respecte principiul subsidiarit ății, deoarece statele 
membre vor fi responsabile de elaborarea  programului de lucru strategic comun și de toate 
aspectele opera ționale.  
Rolul Uniunii Europene este de a asigura o mai bun ă coordonare, pentru a contribui la 
atingerea unei mase critice sincronizând strategiile na ționale și europene, sporind eficien ța 
cheltuielilor publice, precum și asigurând sinergiile cu politicile UE și contribuind la 
prioritățile Orizont 2020. 
1.4. EMRP: Principalele realiz ări și învățăminte 
Actuala ini țiativă EMRP este un program european comun de cercetare în domeniul 
metrologiei pus în aplicare de c ătre 22 de INM-uri. Aceasta se bazeaz ă pe articolul 185 din 
Tratatul privind func ționarea Uniunii Europene (TFUE) care, la punerea în aplicare a 
programului-cadru multianual, face posibil ă coordonarea programelor na ționale de cercetare. 
Programul actual are un buget public total de  400 de milioane EUR pentru o perioad ă de cinci 
ani, cu contribu ții echivalente ale țărilor participante și din partea Uniunii Europene.  
Evaluarea intermediar ă a recunoscut valoarea ini țiativei: „Grupul de exper ți s-au pus de acord 
asupra faptului c ă articolul 185 este un instrument aproape perfect de programare în comun, în 
interiorul comunit ății cercetătorilor în metrologie datorit ă angajamentelor de finan țare 
naționale pe termen lung, a structurilor na ționale relativ omogene și a cadrelor de re țele 
preexistente.”  
RO 6   RO Principalele neajunsuri ale EM RP sunt o deschidere limitat ă a INM-urilor la excelen ță 
științifică în afara propriilor lor medii și consolidarea insuficient ă a capacit ăților. În plus, lipsa 
de instrumente speciale pe ntru a sprijini inovarea și de foi de parcurs pentru 
reglementare/standardizare limiteaz ă exploatarea industrial ă și, prin urmare, impacturile 
economice mai generale. 
2. O BIECTIVE  
2.1. Obiective generale 
În conformitate cu Strategia Europa 2020, ini țiativa emblematic ă „O Uniune a inov ării”, 
Orizont 2020 și SEC (Spa ţiul european de cercetare), obiectivul primordial al viitoarei 
inițiative este de a aborda provoc ările cu care se confrunt ă sistemul european de cercetare în 
domeniul metrologiei și de a exploata pe dep lin beneficiile unor solu ții mai bune de m ăsurare 
pentru Europa.  
Astfel, propunerea are ca obiective generale: 
(1) furnizarea de solu ții de metrologie corespunz ătoare, integrate și adecvate 
obiectivului urm ărit, în sprijinul inov ării și al competitivit ății industriale, precum și 
de tehnologii de m ăsurare pentru abordarea provoc ărilor societale, cum ar fi 
sănătatea, mediul și energia, inclusiv de sprijin pentru elaborarea și punerea în 
aplicare a politicilor (OG1) 
(2) crearea unui sistem european integrat de cercetare în domeniul metrologiei , cu 
masă critică și o angajare activ ă la nivel regional, na țional, european și internațional 
(OG2) 
2.2. Obiective specifice 
Pentru a atinge obiectivele generale și pentru a asigura un ni vel ridicat de integrare științifică, 
financiară și administrativ ă în toate activit ățile relevante, precum și un impact ridicat, au fost 
stabilite urm ătoarele obiective specifice și criteriile de referin ță corespunz ătoare: 
• Stimularea asimil ării industriale și ameliorarea standardiz ării: 
• o cifră de afaceri european ă de cel pu țin 400 milioane EUR generat ă de produse și 
servicii noi sau îmbun ătățite în mod semnificativ care pot fi atribuite activit ăților 
de cercetare ale EMPIR și ale predecesorilor s ăi; 
• cel puțin 60 % participare la program din partea comitetelor tehnice 
CEN/CENELEC/ISO/IEC și a organismelor de standardizare echivalente cu 
potențial de a beneficia în mod direct de pe urma proiectelor EMPIR. 
• Susținerea unui peisaj metrologic european coerent, durabil și integrat , în vederea 
exploatării depline a poten țialului UE: 
• menținerea unui nivel de cel pu țin 50 % din investi țiile naționale de cercetare 
dedicate metrologiei în Europa care s ă fie coordonate sau influen țate prin 
intermediul programului; 
• toate INM-urile europene și institutele lor desemnate interac ționează cu 
programul; 
RO 7   RO • poziția de lider a Europei în cel pu țin 20 % din comitetele interna ționale de 
metrologie2. 
2.3. Obiective opera ționale 
Din obiectivele specifice de mai sus rezult ă șase obiective opera ționale: 
• Stabilirea unor agende comune cu integrarea puternic ă a cercetării fundamentale, 
precum și a cercet ării metrologice axate pe provoc ări prin intermediul priorit ăților 
comune și al cererilor de propuneri comune cu selec ția proiectelor axat ă pe criteriul 
excelenței (OO1); 
• Sprijinirea activit ăților legate de inovare  prin dezvoltarea de noi tehnologii, a 
proiectelor de cer cetare inspirate de industrie și a aplicării industriale a rezultatelor. 
Acest lucru necesit ă o examinare tehnologic ă sistematic ă a proiectelor și a cel pu țin 
20 % din activit ățile de cercetare stimulate de indus trie (niciun modul specific în 
cadrul actualei EMRP) (OO2); 
• Creșterea relevan ței imediate pentru factorii de decizie politic ă și organismele 
de standardizare  
O propor ție de cel pu țin 10  % este dedicat ă cercetării normative, fa ță de 0  % în 
EMRP (OO3); 
• Deschiderea programului pentru comunit ățile științifice relevante  și 
sensibilizarea și implicarea organiza țiilor europene în do meniul tehnologiei și al 
cercetării. Aceasta înseamn ă cel puțin dublarea particip ării la program a oamenilor de 
știință care nu apar țin de IMN-uri/ID-uri (OO4); 
• Sprijinirea consolid ării capacit ăților în INM-urile în curs de dezvoltare , în 
special prin sprijinirea autorit ăților naționale pentru a exploata  pe deplin utilizarea 
fondurilor structurale și a altor programe relevante. Inten ția este de a cre ște efectul de 
pârghie al fondurilor structurale ale UE și al altor programe, de la 0 % la 10 % (de) 
co-investi ție în EMPIR (OO5); 
• Consolidarea pozi ției de lider a Europei  prin EURAMET și stimularea 
cooperării la nivel global . Aceasta ar trebui s ă ducă la cel pu țin două cooperări 
structurate cu actorii majori în domeniul metrologiei din afara Europei (de exemplu, SUA, Canada) (OO6). 
3. O
PțIUNI DE POLITIC Ă 
Următoarele trei op țiuni de politic ă principale au fost identific ate pentru un program succesor 
al EMRP: 
În cadrul opțiunii 1 , („Nicio acțiune specific ă din partea UE ”), participarea UE la EMRP ar 
urma să fie întrerupt ă după sfârșitul fazei sale actuale de finan țare în 2013. Mai mult, nicio 
dispoziție specific ă nu va fi inclus ă în politici, programe sau finan țări ale UE în domeniul 
cercetării pentru sprijinirea obiectivelor EMRP. 
Opțiunea 2  („Statu quo- EMRP2 ”) — ar continua cu aceea și inițiativă care se axeaz ă exclusiv 
pe coordonarea și integrarea cercet ării fundamentale și a cercet ării orientate c ătre abordarea 
provocărilor. Aceasta ar include unele cereri de propuneri privind teme care sunt interesante 
pentru industrie.  
                                                 
2 De exemplu, în cadrul comitetelor Conven ției privind metrul: Www.bipm.org/en/committees. 
RO 8   RO Opțiunea 3  (Inițiativa îmbun ătățită în temeiul Articolului 185 – EMPIR ) ar fi fondat ă pe 
succesul programului EMRP pentru a pune în aplicare o ini țiativă fondată pe articolul 185 mai 
ambițioasă și mai favorabil ă incluziunii, conform ă cu obiectivele Strategiei Europa 2020 și 
intitulată Program european de inovare  și cercetare în domeniu l metrologiei (EMPIR) . 
Transformarea programului EMRP într-un program EMPIR îmbun ătățit cuprinde mai multe 
elemente: consolidarea accentului pus pe inovare și pe aplicarea industrial ă a rezultatelor, 
sprijinul complet nou în favoarea standardiz ării și a consolid ării capacit ăților, și legăturile cu 
alte surse de finan țare, cum ar fondurile structurale, pentru  a ajuta statele membre participante 
ale căror sisteme metrologice sunt incomplete sau emergente s ă poată reduce distan ța care le 
separă de sistemele metrologice bine stabilite.  
4. C OMPARAREA OP țIUNILOR  
Analiza impacturilor asupra celor șase obiective opera ționale, precum și analiza impactului 
economic, social, de mediu și a altor impacturi ofer ă baza pentru o compara ție. 
Figura 2: Compara ție a impactului op țiunilor privind realizarea celor șase obiective 
operaționale (OO) și privind impacturile economice, sociale, de mediu și alte impacturi  
 Opțiunea 1: 
Nicio acțiune 
specifică din 
partea Uniunii 
Europene  Opțiunea 2: 
EMRP2  Opțiunea 3: 
EMPIR  
OO1 Integrare  Scăzut/mediu  Foarte ridicat  Ridicat  
OO2 Inovare  Scăzut/mediu  Mediu  Ridicat  
OO3 Relevan ța pentru 
politică Scăzut/mediu  Mediu  Foarte ridicat  
OO4 Deschiderea 
programului  Scăzut Mediu  Mediu/ridicat  
OO5 Consolidarea 
capacităților Scăzut Scăzut/mediu  Mediu  
OO6 Cooperare global ă Scăzut/mediu  Scăzut/mediu  Mediu/ridicat  
Impacturi economice  Scăzut Mediu  Mediu/ridicat  
Impacturi sociale  Mediu  Mediu/ridicat  Ridicat  
Impacturi asupra mediului  Scăzut Mediu/ridicat  Mediu/ridicat  
Impacturi asupra politicii 
europene de cercetare și 
inovare  Scăzut Mediu/ridicat  Ridicat  
Eficiență Foarte scăzută Ridicat  Foarte ridicat  
Sarcina administrativ ă Ridicat  Mediu  Mediu  
 
5. O PțIUNEA PREFERAT Ă  
Opțiunea 3 este, în mod clar, op țiunea preferat ă, după examinarea eficacit ății în realizarea 
obiectivelor, a eficien ței, precum și a coeren ței tuturor criteriilor. Aceasta este sus ținută pe 
deplin de rezu ltatele consult ării publice (93 % dintre toate r ăspunsurile consider ă opțiunea 
„foarte adecvat ă” sau „corespunz ătoare”). Aceast ă opțiune se va baza pe realiz ările anterioare 
RO 9   RO ale EMRP, cu continuitatea activit ăților curente și punerea lor în aplica re în noul program, 
permițând, în acela și timp, o integrare armonioas ă a activit ăților suplimentare de la bun 
început, astfel încât s ă se abordeze probleme care nu au putut  fi rezolvate în structura actualei 
inițiative.  
Alocarea bugetar ă reală va fi sub rezerva rezultatelor  deciziei privind Orizont 2020. Țările 
participante au prezentat deja angajamente fi nanciare în valoare de peste 300 de milioane 
EUR. Cu contribu țiile echivalente din partea UE, acest aspect ar putea avea ca rezultat un 
program cu o valoare de 600 de milioane EUR cu cereri timp de șapte ani, ceea ce reprezint ă 
o creștere a bugetului anual de 7 % (85,7 milioane EUR pe an) în compara ție cu actualul 
program EMRP. 
6. M ONITORIZARE șI EVALUARE  
Crearea unui sistem adecvat de monitorizare și evaluare la nivel de programe și proiecte va 
permite evalu ări solide pentru a vedea dac ă programul EMPIR este pe drumul cel bun și dacă 
își atinge cu succes obiectiv ele. Cadrul de referin ță pentru evaluare ar fi compus din 
următoarele: 
• rapoarte anuale cu privire la punerea în aplicare a programului, furnizând informa ții 
detaliate cu privire la rezultatele sale și înregistrarea de progrese în vederea 
îndeplinirii obiectivelor sale generale și specifice, pe baza unor  indicatori predefini ți; 
• o evaluare la jum ătatea perioadei, efectuat ă de către un grup de exper ți independen ți, 
organizată la inițiativa Comisiei Europene, realizat ă cel mai târziu în anul 2018, cu 
un accent special pe punerea în aplicare pân ă la acea dat ă, pe calitatea cercet ării și a 
inovării, evolu ția către obiectivele și țintele stabilite, și pe recomand ări pentru 
eventuale amelior ări; 
• la finalul particip ării Uniunii la EMPIR, o evaluare final ă independent ă, care 
examineaz ă gradul de realizare a obiectivelor, rezultatelor și a impacturilor. 
Un set cuprinz ător de indicatori care st ă la baza obiectivelor specifice și operaționale a fost 
elaborat și este prezentat în raportul de evaluare a impactului.