Persistă o serie de deficiențe în ceea ce privește capacitatea de a pune în aplicare normele privind activitățile de lobby și practica „ușilor turnante”. Legea din 2015 privind reglementarea activității de lobby a introdus cerința de instituire a unui registru al persoanelor care desfășoară activități de lobby. Cea de a doua examinare statutară a Legii din 2015 privind reglementarea activității de lobby a fost publicată în februarie 2020. Registrul, care este un sistem interfață de tip web, se află sub supravegherea SIPO. În prezent, sunt înscrise în registru peste 2 100 de organizații și de persoane fizice. SIPO dispune de anumite competențe de executare în temeiul legii, inclusiv de capacitatea de a efectua investigații în cazul în care consideră că este posibil ca o persoană să fi comis o contravenție. În plus, aceasta are competența de a aduce în fața justiției și de a urmări penal anumite infracțiuni, inclusiv în cazul în care o persoană care desfășoară activități de lobby nu s-a înregistrat. Regulamentul prevede, de asemenea, o perioadă de „incompatibilitate” de un an ulterior părăsirii funcției, în care anumiți funcționari publici nu pot desfășura activități specifice de lobby. Pe lângă regulament, trimiteri la restricții ulterioare părăsirii funcției se regăsesc și în Codul de conduită pentru persoanele care ocupă o funcție publică, precum și în Codul de standarde și conduită al funcționarilor publici. Acționând cu resurse limitate (pe care le partajează cu Biroul Ombudsmanului), SIPO nu este în măsură să urmărească în mod proactiv respectarea codurilor de conduită. În ceea ce privește practica „ușilor turnante”, restricții ulterioare părăsirii funcției se regăsesc în Legea din 2015 privind reglementarea activității de lobby, în Codul de conduită pentru persoanele care ocupă o funcție publică și în Codul de standarde și conduită al funcționarilor publici. Cu toate acestea, SIPO nu dispune de competențele necesare pentru a monitoriza neregulile.

Resursele limitate rămân o provocare pentru Unitatea Anticorupție din cadrul Biroului Național Garda de investigare a infracțiunilor economice (GNECB). În prezent, GNECB are 74 de anchetatori (dintre care 12 sunt transferați temporar), 18 persoane din categoria personalului civil și 3 contabili criminaliști. Unitatea Anticorupție din cadrul GNECB este alcătuită în prezent din numai trei persoane, și anume un comisar de investigații criminale („detective sergeant”) și doi polițiști de investigații criminale („detective investigator”). Echipa Unității Anticorupție va crește cu o persoană în urma recentei finalizări a unui concurs de selecție a polițiștilor de investigații criminale în vederea repartizării în cadrul GNECB. Pentru desfășurarea operațiunilor majore, Unitatea Anticorupție utilizează resursele GNECB și are o relație de lucru strânsă cu alte unități naționale. În Examinarea Hamilton, s-a evidențiat lipsa de resurse la nivelul Unității Anticorupție și s-a recomandat să se asigure alocarea de resurse suplimentare atât către GNECB, cât și către biroul Directorului Parchetelor. Recomandarea adresată acestuia din urmă prevede procurori suplimentari, alături de un specialist în investigarea criminalistică a infracțiunilor informatice și un contabil criminalist detașat. Potrivit datelor GNECB, în prezent, unitatea are în derulare nouă anchete de corupție, dintre care trei se referă la dare sau luare de mită la nivel transnațional în legătură cu funcționari publici străini.

Competențele și responsabilitățile în materie de politici anticorupție, precum și în materie de depistare, investigare și urmărire penală a cazurilor de corupție se împart între diferite organe specializate de aplicare a legii. Biroul Național Garda de investigare a infracțiunilor economice (GNECB) și, în special, unitatea specializată anticorupție înființată în cadrul acestui birou sunt responsabile pentru investigarea tuturor infracțiunilor de corupție, inclusiv a cazurilor de luare și dare de mită la nivel transnațional. Deși poliției i-au fost alocate recent resurse substanțiale, nu a existat o creștere proporțională a resurselor pentru biroul Directorului Parchetelor (ODPP), deși creșterea resurselor alocate altor părți ale sistemului (poliție, instanțe, judecători) are efect asupra volumului de muncă al ODPP, întrucât creșterea numărului de polițiști, de detectări și de investigații generează mai multe dosare de urmărire penală pentru ODPP.În cadrul poliției, a devenit operațională și o nouă unitate anticorupție care să se ocupe de investigațiile interne de corupție. ODPP se ocupă exclusiv de urmărirea penală a infracțiunilor care îi sunt înaintate spre soluționare de autoritățile cu competențe de investigare și nu îndeplinește nicio funcție de prevenire. ODPP are o unitate specială de criminalitate economică, cu care Unitatea Anticorupție colaborează în mod direct în legătură cu cazurile de corupție relevante. Poliția are calitatea de membru al inițiativei „Integrity at Work” (Integritatea la locul de muncă) derulată de Transparency International Irlanda și urmărește să promoveze un mediu de lucru care să favorizeze denunțarea posibilelor fapte ilegale. Unitatea Anticorupție, GNECB, operează o linie telefonică gratuită și confidențială pentru denunțarea cazurilor de dare sau luare de mită și de corupție.

Cadrul juridic pentru autoritatea independentă de reglementare în domeniul mass­mediei este în curs de revizuire. Noul cadru de reglementare, care urmează să fie instituit prin viitorul proiect de lege privind siguranța în mediul online și reglementarea în domeniul mass-mediei, prevede desființarea Autorității de reglementare în domeniul audiovizualului din Irlanda (BAI) și transferul tuturor funcțiilor acesteia către noua Comisie pentru mass-media. Comisiei pentru mass-media i se vor conferi, de asemenea, noi competențe în materie de conformitate și de sancționare, inclusiv competența de a solicita impunerea de sancțiuni financiare administrative, în vederea supravegherii noului cadru pentru serviciile online. Comisia pentru mass-media va fi formată din maximum șase comisari, numiți în urma unui concurs general desfășurat de Serviciul de Numiri în Funcții Publice. În prezent, BAI are nouă membri, cinci dintre aceștia fiind numiți de guvern în urma desemnării de către ministrul turismului, culturii, artelor, gaeltacht, sportului și mass­mediei. Noua comisie va fi condusă de un președinte executiv cu rol de conducere. Schema generală a proiectului de lege propune menținerea finanțării activităților de reglementare ale noii Comisii pentru mass-media prin introducerea de taxe pentru industrie, în mod similar cu actualul sistem de finanțare al BAI. Conform schemei generale, comisia urmează să fie independentă în îndeplinirea funcțiilor sale. Se preconizează că noul cadru juridic va fi adoptat până la sfârșitul anului 2021. La fel ca în anul 2020, Instrumentul de monitorizare a pluralismului mass-mediei (MPM) 2021 a apreciat că riscurile pentru independența și eficacitatea autorității de reglementare în domeniul mass-mediei din Irlanda prezintă un nivel scăzut, subliniind faptul că garanțiile juridice existente restrâng efectiv sfera de cuprindere a posibilelor intervenții din exterior.

Irlanda dispune de un sistem bine stabilit de organisme de autoreglementare în sectorul de știri al mass-mediei. Cadrul se bazează pe activitățile Consiliului de Presă din Irlanda (CPI) și ale Ombudsmanului pentru presă (OP) și include ziarele (tipărite și online), revistele și publicațiile de știri care apar numai în mediul online și care sunt membre ale Consiliului de Presă. Potrivit Raportului anual pentru anul 2020, anul trecut au fost depuse 346 de plângeri la CPI, iar 25 au fost analizate de OP. S-a înregistrat astfel o creștere față de anul 2019, când au fost depuse 252 de plângeri . În 2021, OP a examinat deja 10 cazuri.

Au fost puse în aplicare diverse măsuri pentru a asigura furnizarea de servicii de radiodifuziune deschise și pluraliste în Irlanda. La 11 noiembrie 2020, a fost lansată o bază de date cu funcție de căutare care cuprinde informații privind acționariatul întreprinderilor cu capital irlandez din domeniul mass-mediei. Aceasta va face obiectul unor actualizări periodice, la fiecare șase luni. În temeiul Legii din 2014 privind concurența și protecția consumatorilor, ministrul turismului, culturii, artelor, gaeltacht, sportului și mass­mediei are competența de a evalua efectele tranzacțiilor în materie de proprietate (fuziuni) efectuate în sectorul mass-mediei asupra pluralismului mass-mediei din Irlanda. În plus, o dată la trei ani, BAI are obligația de a efectua o examinare a acționariatului întreprinderilor mass-media din Irlanda, punând accent în special pe schimbările apărute în structura acționariatului acestora și pe implicațiile acestor schimbări asupra pluralismului mass-mediei. Primele două examinări au fost efectuate în 2015 și în 2018. În vederea pregătirii următoarei examinări, planificată pentru anul 2021, BAI a organizat o consultare publică a părților interesate, care s-a desfășurat până la 30 aprilie 2021. Aceste măsuri de transparență sunt importante, având în vedere nivelul ridicat de concentrare în sectorul mass-mediei din Irlanda, în special la nivel local. MPM 2021 se referă la lipsa datelor pentru a putea evalua concentrarea în sectorul de știri al mass-mediei.

Guvernul a luat o serie de măsuri pentru a atenua impactul pandemiei de COVID-19.Astfel cum a raportat organizația Reporters without Borders (Reporteri fără Frontiere), multe publicații regionale au fost aproape de colaps financiar în 2020. De asemenea, mai multe ziare gratuite și-au suspendat activitatea ca urmare a pandemiei de COVID-19, iar unele posturi de radio și-au putut continua activitatea numai datorită creșterii publicității de stat privind măsurile de combatere a COVID-19. De asemenea, schema de stat pentru plata indemnizației de șomaj în timpul pandemiei a fost pusă la dispoziția tuturor angajaților, inclusiv a jurnaliștilor, fapt care a contribuit la atenuarea impactului economic al pandemiei de COVID-19 asupra jurnaliștilor. Și lucrătorii independenți au putut beneficia de un anumit sprijin financiar în calitate de persoană fizică care desfășoară o activitate independentă.

Guvernul reflectează asupra viitorului sectorului mass-mediei. Guvernul irlandez a decis să inițieze un dialog cu privire la posibilele măsuri de sprijin pentru mass-media pe termen lung, iar în octombrie 2020, a înființat o Comisie pentru viitorul mass-mediei independente. Comisia a reflectat cu precădere asupra provocărilor cu care se confruntă toți actorii din mass-media în ceea ce privește modificarea surselor de venit, comportamentul audienței și noile modele tehnice ale consumului de media. În perioada 12 decembrie 2020-8 ianuarie 2021, Comisia a organizat o consultare publică în urma căreia s-au primit peste 800 de contribuții scrise din partea grupurilor de părți interesate și a publicului larg. În prezent, Comisia este implicată într-o serie de dialoguri tematice care urmăresc elaborarea unui raport și formularea de recomandări până în vara anului 2021.

Sunt în curs de desfășurare discuții privind modificarea cadrului de protecție a jurnaliștilor. În urma anunțării planurilor de revizuire a Legii din 2009 privind defăimarea, guvernul irlandez este în curs de finalizare a unei examinări statutare. Un nouă schemă privind defăimarea ar putea fi prezentată până la sfârșitul anului 2021. După cum au subliniat părțile interesate, mecanismul actual permite impunerea unui cuantum al despăgubirilor pentru defăimare care este disproporționat de mare și care poate afecta în mod negativ libertatea jurnaliștilor. Ultima consultare cu privire la examinarea legii irlandeze privind defăimarea a avut loc la sfârșitul anului 2016 și nu a avut drept rezultat nicio modificare legislativă. În 2020, Platforma Consiliului Europei pentru promovarea protecției jurnalismului și a siguranței jurnaliștilor a publicat o alertă privind Irlanda. Aceasta a fost prima alertă privind Irlanda începând din anul 2015. Alerta a vizat o acțiune în justiție intentată de un activist politic care a fost menționat în articolul de presă al publicației Dublin Inquirer. Acțiunea în justiție a vizat o presupusă neglijență în comportamentul jurnalistic al ziarului. În 2021, nu au fost înregistrate alerte. În ceea ce privește siguranța digitală a jurnaliștilor, raportul MPM din 2021 reiterează riscurile legislative care decurg din Legea privind păstrarea datelor, în special faptul că această lege nu prevede garanții specifice pentru protejarea surselor jurnalistice. Deși guvernul irlandez și-a anunțat în 2020 intenția de a revizui Legea comunicațiilor, această revizuire nu se regăsește printre prioritățile actuale.

IV.Alte probleme instituționale legate de sistemul de control și echilibru

Irlanda are un sistem parlamentar bicameral: Parlamentul (Camerele Oireachtas) cuprinde o Cameră Inferioară (Dáil Éireann) și o Cameră Superioară (Seanad Éireann). Miniștrii și parlamentarii au dreptul de inițiativă legislativă. Controlul constituțional se efectuează de către Înalta Curte cu drept de recurs în fața Curții de Apel și a Curții Supreme. Comisia pentru Drepturile Omului și Egalitate din Irlanda (IHREC) este instituția națională din Irlanda în materia drepturilor omului și egalității.

Pentru combaterea pandemiei de COVID-19 se utilizează procedura legislativă ordinară, însă au fost aduse în discuție anumite aspecte legate de supravegherea parlamentară a măsurilor de urgență. Răspunsul Irlandei la pandemia de COVID-19, care s-a bazat în continuare pe procedura legislativă ordinară, s-a materializat în mare parte prin intermediul instrumentelor statutare semnate de ministrul sănătății, delegat prin legislația primară. Conform clauzelor de încetare a efectelor, competențele relevante prevăzute prin aceste legi urmează să rămână în vigoare până la 9 noiembrie 2020, cu excepția cazului în care acest termen este prelungit. În octombrie 2020, în urma prezentării unei propuneri, termenul de aplicare a competențelor a fost prelungit până la 9 iunie 2021, în condițiile în care mai mulți parlamentari s-au opus și au propus perioade mai scurte de prelungire. Perioada scurtă de timp alocată dezbaterii acestei propuneri a dat naștere unor critici. Într-un raport IHREC, pe lângă exprimarea altor îngrijorări, s-au recomandat perioade mai scurte de prelungire și instituirea, prin lege, a unei durate maxime a oricărei prelungiri. Aceste preocupări au fost reiterate de organizațiile societății civile. Din cauza alegerilor generale organizate în luna ianuarie și a întârzierilor în instalarea guvernului, nu s-au organizat reuniuni ordinare ale comisiilor între ianuarie și octombrie 2020, în timp ce membrii Comisiei speciale de răspuns la pandemia de COVID-19 s-au reunit între 6 mai 2020 și 30 septembrie 2020. În iunie 2021, clauzele de încetare a efectelor cuprinse în patru acte legislative primare, introduse pentru a aborda pandemia de COVID-19, au fost prelungite și mai mult. Prin urmare, măsurile vor continua să aibă efect până la 9 noiembrie 2021 și pot fi prelungite pentru o singură perioadă de trei luni printr-o rezoluție a ambelor camere.

De la începutul pandemiei, procesul legislativ a fost caracterizat de scurtarea timpului alocat dezbaterilor parlamentare. S-a recurs în mod frecvent la instrumentele procedurale de scurtare a timpului alocat dezbaterilor parlamentare și de asigurare a unei analize rapide în parlament, în principal pentru legislația legată de pandemia de COVID-19. Este vorba de renunțarea la cerința de examinare a textului proiectului de lege înainte de publicarea acestuia („examinare legislativă prealabilă”) , de utilizarea așa-numitelor „moțiuni ghilotină” pentru a scurta timpul alocat dezbaterilor și de moțiunile de semnare timpurie pentru a asigura analiza rapidă de către președinte a unui proiect de lege adoptat de parlament. În 2020, s-a recurs la moțiuni ghilotină pentru 30 din cele 32 de proiecte de lege care au fost adoptate, iar 19 moțiuni ghilotină au fost folosite pentru a scurta timpul alocat dezbaterilor în cazul a 17 proiecte legislative diferite. În 2020, s-au aprobat 18 moțiuni de semnare timpurie , ceea ce a permis președintelui să analizeze proiectul de lege în termen de cinci zile. În cursul fazei de înființare a noilor comitete, începând din septembrie 2020, în urma alegerilor pentru ambele camere, s-a convenit să se renunțe la cerința de examinare legislativă prealabilă pentru 17 dintre proiectele de lege adoptate. În 2020, activitățile aferente stadiului examinării în comisii au fost realizate de o comisie a întregii Camere Inferioare pentru 26 de legi. Organizațiile societății civile și-au exprimat îngrijorarea cu privire la perioada scurtă de timp alocată consultărilor.

Acreditarea Comisiei pentru Drepturile Omului și Egalitate din Irlanda va fi reexaminată în anul 2021. Comisiei i-a fost conferit statutul „A” în noiembrie 2015 de către Alianța mondială a instituțiilor naționale din domeniul drepturilor omului (GANHRI) din cadrul ONU. În februarie 2021, IHREC a publicat un raport privind competențele conferite în Irlanda în situații de urgență, în timpul pandemiei de COVID-19. Raportul a concluzionat că principalele măsuri introduse până în prezent pentru a ține pandemia sub control (în principal restricții de circulație, restricții privind adunările de persoane la domiciliu, obligativitatea purtării măștii) au fost justificate de obligația statului de a proteja sănătatea publică. Raportul prezintă, de asemenea, o serie de concluzii, cum ar fi recomandarea ca guvernul irlandez să mențină în permanență o delimitare clară între măsurile obligatorii din punct de vedere juridic și consilierea în materie de sănătate publică sau ca toate măsurile adoptate ca parte a răspunsului la pandemia de COVID-19 să facă obiectul unor clauze de încetare a efectelor.

În Irlanda, societatea civilă este dinamică și diversă, deși restricțiile de finanțare stârnesc în continuare unele îngrijorări. Pe lângă fondul de stabilitate COVID-19 în valoare de 45 de milioane EUR instituit de guvern în 2020 pentru a asigura o injecție de lichidități pentru organizațiile comunitare și de voluntari, organizațiile caritabile și întreprinderile sociale care asigură servicii critice în prima linie, pentru anul 2021 s-a pus la dispoziție o sumă suplimentară de 10 milioane EUR. Organizațiile societății civile au continuat să își manifeste îngrijorarea cu privire la impactul interdicțiilor în temeiul Legii electorale, ca donațiile să fie acordate pentru „scopuri politice” peste o anumită sumă, precum și de către cetățeni străini care își au reședința în afara Irlandei. Comisia pentru standardele funcției publice, care este responsabilă de supravegherea punerii în aplicare a legii, a solicitat și o examinare cuprinzătoare a Legii electorale. A fost publicată de curând o schemă generală a unei reforme a sistemului electoral, care își propune înființarea unei comisii electorale independente, statutare. Conform intenției guvernului, Comisia electorală va efectua o examinare cuprinzătoare a Legii electorale din 1997, abordând totodată preocupările exprimate de organizațiile societății civile.

Anexa I: Lista surselor în ordine alfabetică*

* Lista contribuțiilor primite în contextul consultării pentru Raportul din 2021 privind statul de drept este disponibilă la https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation .

Consiliul Baroului din Irlanda (2021), Submission to the Department of Justice on the General Scheme of the Judicial Appointments Commission Bill 2020 (Comunicare către Ministerul Justiției cu privire la schema generală a proiectului de lege din 2020 privind Comisia pentru numirea judecătorilor) ( https://www.lawlibrary.ie/media/lawlibrary/media/Secure/Submission-to-DOJ-with-Appendix.pdf ).

Autoritatea de reglementare în domeniul audiovizualului din Irlanda (2019), Submission to the Department of Communications, Climate Action & Environment Public Consultation on the Regulation of Harmful Content on Online Platforms and the Implementation of the Revised Audiovisual Media Service Directive (Comunicare către Ministerul Comunicațiilor, Climei și Mediului, Consultare publică privind reglementarea conținutului dăunător pe platformele online și punerea în aplicare a Directivei serviciilor mass-media audiovizuale revizuită) ( https://www.bai.ie/en/bai-publishes-submission-on-regulation-of-harmful-online-content-implementation-of-new-audiovisual-media-services-directive/ ).

Curtea de Justiție a Uniunii Europene, hotărârea din 19 noiembrie 2019, A. K. și alții/Sąd Najwyższy, CP/Sąd Najwyższy și DO/Sąd Najwyższy, cauzele conexate C-585/18, C-624/18 și C-625/18, ECLI:EU:C:2019:982.

Consiliul Baroului din Irlanda (2021), Contribution from the Council of the Bar of Ireland for the 2021 Rule of Law Report (Contribuția Consiliului Baroului din Irlanda la Raportul din 2021 privind statul de drept).

Consiliul Baroului din Irlanda (2021), Submission to the Department of Justice on the General Scheme of the Judicial Appointments Commission Bill 2020 (Comunicare către Ministerul Justiției cu privire la schema generală a proiectului de lege din 2020 privind Comisia pentru numirea judecătorilor) ( https://www.lawlibrary.ie/News/reports-and-submissions.aspx ).

Consiliul Europei: Comitetul de Miniștri (2010), Recomandarea CM/Rec(2010)12 a Comitetului de Miniștri către statele membre privind judecătorii: independență, eficiență și responsabilități ( https://www.coe.int/en/web/cdcj/judicial-independence-and-impartiality ).