Raportul special Sprijinul acordat în scopul 
dezvoltării energiei 
din surse regenerabile 
în Africa de Est în cadrul 
Facilității ACP‑UE pentru 
energieRO 2015  nr. 15
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2015
Print ISBN 978-92-872-3080-5 ISSN 1831-0966 doi:10.2865/581801 QJ-AB-15-014-RO-C
PDF ISBN 978-92-872-3036-2 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/74723 QJ-AB-15-014-RO-N
EPUB ISBN 978-92-872-3046-1 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/32983 QJ-AB-15-014-RO-E
© Uniunea Europeană, 2015
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Pentru utilizarea sau reproducerea în orice fel a fotografiei 1, trebuie să se solicite acordul direct de la deținătorul 
drepturilor de autor.
Printed in Luxembourg
Sprijinul acordat în scopul 
dezvoltării energiei 
din surse regenerabile 
în Africa de Est în cadrul 
Facilității ACP‑UE pentru 
energie
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) al doilea 
paragraf TFUE]Raportul specialRO 2015  nr. 15
02
 Echipa de audit
Rapoartele speciale ale Curții de Conturi Europene prezintă rezultatele unor audituri de conformitate sau ale unor audituri ale per ‑
formanței care au ca obiect domenii specifice ale bugetului UE sau aspecte specifice legate de gestiune. Curtea selectează și conce ‑
pe aceste sarcini de audit astfel încât impactul lor să fie maxim, luând în considerare riscurile existente la adresa performanței sau 
a conformității, nivelul de venituri sau de cheltuieli implicat, schimbările preconizate și interesul existent în mediul politic și în rândul 
publicului larg.
Acest audit al performanței a fost efectuat de Camera de audit III – condusă de domnul Karel Pinxten, membru al Curții de Conturi 
Europene – cameră specializată pe domeniile de cheltuieli aferente acțiunilor externe. Auditul a fost condus de domnul Klaus‑Heiner 
Lehne, membru al Curții de Conturi Europene, beneficiind de sprijinul unei echipe formate din Michael Weiss, șeful cabinetului dom ‑
nului Lehne; Gérald Locatelli, șef de unitate; Thierry Cozier, coordonatorul echipei de audit; Ruurd De Jong, Myriam Cazzaniga și Joao 
Nuno Coelho dos Santos, auditori principali și Jean‑Louis De Neve, auditor senior.
03
 Cuprins
Puncte
 Glosar și acronime
I-VII Sinteză
1-9 Introducere
1-2 Accesul la servicii energetice este esențial pentru realizarea obiectivelor de dezvoltare
3-9 Facilitatea ACP‑UE pentru energie a fost creată pentru a oferi servicii energetice în mod rapid la 
fața locului
10-11 Sfera și abordarea auditului
12-40 Observații
12-19 Sprijinul acordat prin intermediul Facilității ACP‑UE pentru energie a fost direcționat de Comisie 
în funcție de priorități bine definite, însă un sfert din proiectele examinate prezentau deficiențe 
grave la nivel conceptual
13-14 Procesul de selecție a condus la sprijinirea unor proiecte conforme cu prioritățile Facilității ACP‑UE pentru 
energie
15-19 Un sfert din proiectele examinate au fost finanțate chiar dacă în urma procesului de evaluare se 
identificaseră deficiențe semnificative la nivel conceptual
20-31 Comisia nu a monitorizat toate proiectele în mod corespunzător
21-25 Calitatea rapoartelor partenerilor de implementare era inegală
26-31 În cazul unor proiecte care se confruntau cu dificultăți grave în procesul de implementare, Comisia nu a luat 
măsuri în mod prompt și adecvat
32-40 Majoritatea proiectelor examinate au fost încununate de succes și aveau perspective bune privind 
sustenabilitatea
33-36 Un sfert din proiectele examinate nu au obținut decât o foarte mică parte din rezultatele preconizate
37-40 Aproape toate proiectele de succes care au fost examinate aveau perspective bune în ceea ce privește 
sustenabilitatea
04 Cuprins
41-44 Concluzii și recomandări
 Anexa  I — Proiectele examinate
 Anexa  II — Metodologia de punctare
 Anexa  III —  Proiecte EUEI PDF și sectoarele prioritare pentru fiecare țară în cadrul celui 
de Al unsprezecelea FED
 Anexa  IV — Perioada de implementare, obiectivele și realizările proiectelor examinate
 Anexa  V — Monitorizarea proiectelor examinate
 Anexa  VI — Notarea proiectelor examinate
 Răspunsul Comisiei
05
 Glosar și acronime
ACP : Țările din Africa, Zona Caraibilor și Pacific
DG DEVCO : În cadrul Comisiei Europene, Direcția Generală Cooperare Internațională și Dezvoltare este responsabilă de:
– formularea politicii UE în domeniul dezvoltării și definirea politicilor sectoriale în domeniul ajutorului extern;
– elaborarea, împreună cu Serviciul European de Acțiune Externă, a programării multianuale privind instrumentele de ajutor extern 
finanțate din bugetul FED și din bugetul general;
– punerea în aplicare a acestor instrumente;
– promovarea coordonării dintre UE și statele membre în domeniul cooperării pentru dezvoltare și reprezentarea Uniunii Europene 
pe plan extern în acest domeniu.
EF: Facilitatea ACP‑UE pentru energie  
Instrument financiar creat în 2005 pentru a sprijini îmbunătățirea accesului la servicii energetice durabile și rezonabile ca preț 
pentru populația săracă în zone rurale și periurbane din țările ACP.
EF I : Prima Facilitate ACP‑UE pentru energie finanțată în cadrul celui de Al nouălea FED
EF II : A doua Facilitate ACP‑UE pentru energie finanțată în cadrul celui de Al zecelea FED.
EUEI : Inițiativa Uniunii Europene în domeniul energiei pentru eradicarea sărăciei și dezvoltarea durabilă ( EU Energy Initiative  – 
EUEI)  
EUEI reprezintă efortul comun al Comisiei și al statelor membre în vederea creării unei sinergii între activitățile și politicile lor 
în materie de dezvoltare. Scopul său este acela de a contribui la atingerea obiectivelor de dezvoltare ale mileniului (ODM) prin 
furnizarea de servicii energetice adecvate, accesibile și durabile pentru populația săracă. De asemenea, această inițiativă face 
parte din răspunsul UE în contextul inițiativei „Energie durabilă pentru toți” ( Sustainable Energy for All  – SE4ALL).
EUEI PDF : Facilitatea pentru dialog și parteneriat din cadrul Inițiativei UE în domeniul energiei ( EU Energy Initiative Partnership 
Dialogue Facility  – EUEI PDF)  
Creată în 2005 de către Comisie și de către șase state membre (Austria, Finlanda, Franța, Germania, Țările de Jos și Suedia) cu 
scopul de a îmbunătăți guvernanța în sectorul energetic. Acest lucru este realizat prin sprijinirea eforturilor țărilor partenere în 
vederea elaborării unor politici și a unor strategii solide în domeniul energetic.
FED : Fondurile europene de dezvoltare  
Fondurile europene de dezvoltare reprezintă principalul instrument prin care Uniunea Europeană furnizează ajutor în cadrul 
cooperării pentru dezvoltare statelor din Africa, Zona Caraibilor și Pacific (ACP) și țărilor și teritoriilor de peste mări (TTPM). 
Acordul de parteneriat semnat la Cotonou la data de 23 iunie 2000 pentru o perioadă de 20 de ani („Acordul de la Cotonou”) 
reprezintă cadrul care definește în prezent relațiile Uniunii Europene cu statele ACP și cu TTPM. Acest parteneriat are ca obiectiv 
principal reducerea și, în cele din urmă, eradicarea sărăciei. Cel de Al nouălea FED vizează perioada 2000 ‑2007, iar cel de Al 
zecelea FED, perioada 2008 ‑2013.
GIZ : Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit GmbH  (Întreprinderea federală germană pentru cooperare 
internațională)
kW: Kilowatt (unitate de măsură a puterii), 1 kW fiind egal cu 1 000 de wați
OCDE : Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică  
Misiunea OCDE este de a promova politicile care îmbunătățesc bunăstarea economică și socială a cetățenilor din întreaga lume.
06 Glosar și acronime
ODM : Obiectivele de dezvoltare ale mileniului  
Obiectivele de dezvoltare ale mileniului sunt opt obiective internaționale de dezvoltare care au fost stabilite ca urmare 
a Summitului Mileniului al Organizației Națiunilor Unite din 2000 și în urma adoptării Declarației Mileniului a Organizației 
Națiunilor Unite. Gama acestor obiective variază de la reducerea la jumătate a sărăciei extreme și a foametei la accesul universal 
la educația primară și la asigurarea durabilității mediului. Toate statele membre ale Organizației Națiunilor Unite și numeroase 
organizații internaționale s‑au angajat să contribuie la realizarea acestor obiective până în 2015.
ONG : Organizație neguvernamentală
ONU : Organizația Națiunilor Unite
ROM : Monitorizare axată pe rezultate ( results‑oriented monitoring  – ROM)  
Sistemul ROM a fost creat de DG DEVCO în 2000 și se bazează pe evaluări succinte, axate pe anumite aspecte și efectuate la 
fața locului de către experți externi. Acesta utilizează o metodologie consecventă și structurată pentru a evalua performanța 
proiectelor din perspectiva a cinci criterii: relevanță, eficiență, eficacitate, impactul potențial și sustenabilitatea probabilă.
SE4ALL : „Energie durabilă pentru toți” ( Sustainable Energy for All  – SE4ALL)  
Această inițiativă a fost lansată de Secretarul General al ONU în 2011. Ea cuprinde următoarele trei obiective interconectate care 
trebuie atinse până în 2030: (i) asigurarea accesului universal la servicii energetice moderne, (ii) dublarea ratei de îmbunătățire 
a eficienței energetice la nivel mondial și (iii) dublarea ponderii energiei din surse regenerabile în mixul energetic mondial.
SMART : Specific, Measurable, Achievable, Relevant and Time‑bound  (definite în mod exact, măsurabile, realizabile, pertinente și cu 
termene de îndeplinire precise).
SMDD : Summitul mondial privind dezvoltarea durabilă  
În 2002, cu ocazia Summitului mondial privind dezvoltarea durabilă care a avut loc la Johannesburg în Africa de Sud, 
dezvoltarea durabilă a fost reconfirmată ca element central al agendei internaționale. Cu această ocazie, o gamă largă de 
obiective și de angajamente au fost stabilite și reconfirmate de către guvernele participante. În special, SMDD a făcut apel la 
acțiuni care să vizeze creșterea în mod substanțial a utilizării energiei din surse regenerabile.
07
 Sinteză
I
Așa cum s‑a subliniat în cadrul Summitului mondial privind 
dezvoltarea durabilă, desfășurat la Johannesburg în 2002, și 
în cadrul altor dezbateri internaționale pe tema dezvoltării, 
accesul la servicii energetice este esențial pentru obținerea 
de progrese în îndeplinirea obiectivelor de dezvoltare. În 
2004, aproape două miliarde de oameni, majoritatea din 
zone rurale și periurbane din țările în curs de dezvoltare, nu 
aveau acces la servicii energetice adecvate, rezonabile ca 
preț și sustenabile.
II
În iunie 2005, Consiliul de miniștri ACP‑UE a aprobat crearea 
Facilității ACP‑UE pentru energie (EF) pentru a promova 
accesul persoanelor sărace la servicii energetice moderne, 
punând un accent puternic pe Africa Subsahariană și pe 
energia din surse regenerabile. Pentru perioada 2006 ‑2013, 
Facilității ACP‑UE pentru energie i‑au fost alocate 475 de 
milioane de euro în cadrul celui de Al nouălea și al celui de 
Al zecelea Fond european de dezvoltare, cea mai mare parte 
a acestei sume fiind destinată acordării de granturi proiec ‑
telor selectate prin intermediul unor cereri de propuneri. 
Atunci când am demarat acest audit, fusese acordată deja 
suma de 268,2 de milioane de euro în cadrul primelor două 
cereri de propuneri, din care 106 milioane de euro vizau pro ‑
iecte în Africa de Est, unde nivelul de acces la electricitate 
era de departe cel mai scăzut din Africa.
III
Am constatat că eforturile Comisiei au fost în cea mai mare 
parte fructuoase, însă aceasta ar fi putut utiliza într‑un 
mod mai eficient Facilitatea ACP‑UE pentru energie pentru 
a spori accesul la energia din surse regenerabile în rândul 
populației sărace din Africa de Est.
IV
Comisia a alocat sprijinul pentru energia din surse regenera ‑
bile unor proiecte selecționate în funcție de priorități bine 
definite. Cu toate acestea, nu s‑a dat dovadă de o rigoare 
suficientă în procesul de selecție, ceea ce a determinat ca 
un sfert din proiectele examinate să primească granturi în 
pofida unor deficiențe semnificative care fuseseră identifi ‑
cate la nivelul concepției lor.V
Comisia nu a monitorizat toate proiectele în mod corespun ‑
zător. Rapoartele prezentate de către partenerii de imple ‑
mentare erau de o calitate inegală și Comisia nu a încercat 
să impună respectarea obligațiilor lor în materie de rapor ‑
tare. De asemenea, pentru unele proiecte, nu a făcut uz în 
mod suficient nici de vizitele la fața locului la proiecte, nici 
de examinările de monitorizare axată pe rezultate pentru 
a completa informațiile furnizate de partenerii de imple ‑
mentare, în special acolo unde existau informații că proiec ‑
tele întâmpinau dificultăți grave. În cazul unor proiecte care 
se confruntau cu dificultăți grave în procesul de implemen ‑
tare, Comisia nu a luat măsuri în mod prompt și adecvat.
VI
Cele mai multe dintre proiectele examinate au fost încunu ‑
nate de succes și sunt susceptibile să fie sustenabile, dacă 
măsurile necesare avute în vedere sunt puse în aplicare 
și contextul nu se deteriorează prea mult. Un sfert din 
proiectele examinate nu au reușit să obțină decât o foarte 
mică parte din rezultatele preconizate, în principal din cauza 
deficiențelor de la nivelul conceptual al proiectelor care nu 
au fost remediate și din cauza monitorizării inadecvate din 
partea Comisiei.
VII
Formulăm o serie de recomandări în vederea unei selecții 
mai riguroase a proiectelor, în vederea consolidării procesu ‑
lui de monitorizare a acestora și în vederea creșterii per ‑
spectivelor lor de sustenabilitate.
08
 Introducere
Accesul la servicii 
energetice este esențial 
pentru realizarea 
obiectivelor de dezvoltare
01 
În 2004, aproape două miliarde de oameni, 
majoritatea din zone rurale și periurbane 
din țări în curs de dezvoltare, nu aveau 
acces la servicii energetice adecvate, 
rezonabile ca preț și sustenabile1. Prețu ‑
rile fluctuante ale carburanților pe piața 
internațională, creșterea cererii de energie 
în țările în curs de dezvoltare și în țările cu 
economii emergente, precum și preo ‑
cupările legate de schimbările climatice 
constituie provocări deosebite în ceea 
ce privește creșterea accesului la servicii 
energetice.02 
În timp ce statele membre ale Organizației 
pentru Cooperare și Dezvoltare Economică 
(OCDE) sunt din ce în ce mai puțin expuse 
la creșterea continuă a prețurilor la ener ‑
gie, majoritatea țărilor în curs de dezvolta ‑
re sunt tot mai expuse la efectele acestei 
creșteri ca urmare a climatului investițional 
neatractiv și a unui nivel scăzut al eficien ‑
ței proceselor în acest sector2. Legăturile 
dintre lipsa de acces la servicii energetice 
rezonabile ca preț și durabile și dificultățile 
în obținerea unor reale progrese în ceea ce 
privește îndeplinirea majorității obiective ‑
lor de dezvoltare au fost puse în evidență 
în cadrul Summitului mondial privind 
dezvoltarea durabilă (SMDD) desfășurat la 
Johannesburg în 2002, precum și în cadrul 
altor dezbateri internaționale organizate 
pe tema dezvoltării.Fotografia 1
O imagine nocturnă a  continentului european și a  celui african
©  Visible Earth, NASA.1 COM(2004) 711 final din 26 
octombrie 2004: „Dezvoltarea 
viitoare a Inițiativei UE în 
domeniul energiei și 
modalitățile de înființare 
a unei facilități pentru energie 
destinată țărilor ACP”, p. 2.
2 În medie, țările în curs de 
dezvoltare utilizează aproape 
de două ori mai mult 
echivalent petrol per unitate 
de producție economică decât 
țările OCDE [COM(2004) 711].
09 Introducere
Facilitatea ACP‑UE pentru 
energie a fost creată 
pentru a oferi servicii 
energetice în mod rapid la 
fața locului
03 
În contextul Summitului mondial privind 
dezvoltarea durabilă, Comisia și statele 
membre ale UE și‑au unit eforturile în 
vederea creării Inițiativei UE în domeniul 
energiei (EUEI) pentru eradicarea sărăciei și 
dezvoltarea durabilă. Scopul acestei iniția ‑
tive este de a contribui la atingerea obiec ‑
tivelor de dezvoltare ale mileniului (ODM), 
prin asigurarea unor servicii energetice 
adecvate, rezonabile ca preț și durabile 
pentru populația săracă din zone defavo ‑
rizate din punct de vedere socioeconomic. 
EUEI a inițiat un dialog în acest sens cu țări ‑
le în curs de dezvoltare pentru a promova 
atât reformele din sectorul energetic, cât 
și transferul de tehnologie și investițiile în 
acest sector și pentru a încuraja inițiativele 
de atenuare a schimbărilor climatice.04 
În 2002 și în 2003, Comisia a subliniat nevo ‑
ia de finanțare în sectoarele energetice ale 
țărilor în curs de dezvoltare3. Acest lucru 
a fost recunoscut de statele membre și de 
țările ACP , care au propus crearea Facilității 
ACP‑UE pentru energie (EF)4. În iunie 2005, 
în urma propunerii Comisiei5, Consiliul de 
miniștri ACP‑UE a aprobat înființarea aces ‑
tei facilități pe baza unui set de principii 
fundamentale (a se vedea caseta 1 ).
Principiile fundamentale ale Facilității ACP‑UE pentru energie
Activitățile desfășurate de EF ar trebui să vizeze următoarele:
(i) orientarea către țările ACP care aveau deja sau se angajaseră să instituie o politică energetică solidă și să integreze 
buna guvernanță în acest sector;
(ii) promovarea unei aproprieri la nivel național (și, eventual, la nivel multinațional), prin asigurarea unei coerențe cu 
politicile sectoriale relevante și a unei strategii globale de reducere a sărăciei;
(iii) introducerea unei flexibilități în ceea ce privește mecanismele de cofinanțare care includ state membre, instituții de 
credit și entități asociative, publice sau private; și
(iv) promovarea inovării atunci când se confruntă cu provocările pe care le implică furnizarea unor servicii energetice 
durabile și accesibile pentru populația săracă.Caseta 13 COM(2002) 408 final din 
17 iulie 2002, intitulată 
„Cooperarea în domeniul 
energiei cu țările în curs de 
dezvoltare” și COM(2003) 829 
final din 23 decembrie 2003, 
intitulată „Summitul mondial 
privind dezvoltarea durabilă, 
un an mai târziu: îndeplinirea 
angajamentelor noastre”.
4 În cadrul conferinței „Energie 
pentru Africa”, desfășurată la 
Nairobi în noiembrie 2003, și 
în cadrul Consiliului de miniștri 
ACP‑UE, care s‑a reunit la 
Gaborone în mai 2004. 
Facilitatea ACP‑UE pentru apă 
a fost menționată drept un 
model util cu obiectivul său 
principal de a oferi surse 
sigure de apă potabilă și 
servicii sanitare de bază 
pentru populația săracă.
5 COM(2004) 711.
10 Introducere
05 
Principalul obiectiv al EF a fost acela de 
a promova accesul la servicii energetice 
moderne pentru persoanele sărace din 
zone rurale și periurbane, punându‑se 
un puternic accent geografic pe Africa 
Subsahariană. De asemenea, facilitatea 
urmărea să îmbunătățească guvernanța 
sectorului energetic și să sporească atrac ‑
tivitatea acestui sector pentru investitori, 
să faciliteze investițiile pe scară largă în 
infrastructura energetică transfrontalieră 
și să promoveze energia din surse regene ‑
rabile, precum și măsurile de îmbunătățire 
a eficienței energetice.
06 
Suma care a fost alocată Facilității ACP‑UE 
pentru energie, pentru perioada 2006 ‑
2013, a fost de 475 de milioane de euro: 
220 de milioane de euro pentru prima 
facilitate (EF I) finanțată în cadrul celui de 
Al nouălea FED și 255 de milioane de euro 
pentru a doua facilitate (EF II) finanțată în 
cadrul celui de Al zecelea FED. Un procent 
de aproape 90 % din suma alocată (415,7 
milioane de euro) a fost utilizat pentru 
acordarea de granturi proiectelor selectate 
prin intermediul cererilor de propuneri6. 
Restul era destinat furnizării de sprijin Fa ‑
cilității pentru dialog și parteneriat a EUEI 
(PDF)7, unui mecanism de punere în comun 
a resurselor care finanțează proiecte de 
investiții de dimensiuni medii8, Partene ‑
riatului UE‑Africa pentru infrastructură9, 
precum și unor diverse alte activități10.
07 
La momentul demarării auditului nostru 
în iunie 2014, suma totală care fusese deja 
atribuită, în cadrul primelor două cereri de 
propuneri, unui număr de 142 de proiecte 
era de 268,2 milioane de euro: 169 de mili ‑
oane de euro pentru 74 de proiecte selec ‑
tate în urma cererii de propuneri lansate 
în mai 2006 în cadrul EF I și 99,2 milioane 
de euro pentru 68 de proiecte selectate în 
urma primei cereri de propuneri lansate în 
noiembrie 2009 în cadrul EF II11.08 
În jur de 85 % din proiectele selectate în 
urma primelor două cereri de propuneri 
sunt legate de energia din surse regenera ‑
bile, 12 % privesc sisteme hibride de pro ‑
ducere a energiei electrice (surse regene ‑
rabile și combustibili fosili) și 3 % vizează 
combustibilii fosili. În funcție de activitățile 
lor principale, proiectele pot fi clasificate 
astfel: producția de energie electrică la 
scară mică, în afara rețelelor principale12 
(42 %), interconectare, transport și distribu ‑
ție a energiei electrice (42 %), guvernanță 
sau consolidarea capacităților13 (9 %), 
energie pentru gătit și altele (7 %).
09 
O sumă totală de 106 milioane de euro 
a fost alocată unui număr de 50 de proiec ‑
te în Africa de Est. Cu mai puțin de 20 % 
din populație având acces la electricitate, 
această regiune are, de departe, cea mai 
scăzută rată de acces la servicii energetice 
din Africa14. Același lucru este valabil și în 
ceea ce privește accesul la combustibili li ‑
chizi pentru gătit15, de care beneficiază mai 
puțin de 10 % din populație, în comparație 
cu aproximativ 20 % din populația regiuni ‑
lor Africii de Vest și Africii Centrale și peste 
40 % din populația din sudul Africii.6 Procedura cererilor de 
propuneri nu este specifică 
doar Facilității ACP‑UE pentru 
energie. Pentru mai multe 
detalii, a se vedea site‑ul web 
al DG DEVCO http://ec.europa.
eu/europeaid/prag/
7 Contribuția din partea UE se 
ridică la 3,5 milioane de euro și 
este canalizată prin interme ‑
diul unui acord de delegare 
către Gesellschaft für 
Internationale Zusammenarbeit  
(GIZ), care gestionează acest 
proiect de o valoare de 
aproximativ 16,5 milioane de 
euro. Alte contribuții provin 
din partea Austriei, a Franței, 
Germaniei, a Țărilor de Jos, 
a Suediei și a Finlandei. 
Facilitatea pentru dialog și 
parteneriat a EUEI urmărește 
consolidarea capacității 
instituționale și ameliorarea 
climatului de investiții private 
în sectorul energetic.
8 Contribuția planificată inițial 
era plafonată la 40 de milioane 
de euro, fiind în final sprijinite 
șase proiecte cu suma de 
24,8 milioane de euro.
9 Suma alocată în valoare de 
17 milioane de euro viza în 
principal să faciliteze 
interconectarea transfrontalie ‑
ră a rețelelor naționale.
10 Consultanță și servicii de 
evaluare a propunerilor de 
proiecte, servicii de monitori ‑
zare, examinare și audit al 
proiectelor, precum și 
cheltuieli neprevăzute.
11 Ultimele două cereri de 
propuneri lansate în cadrul 
EF II în martie și, respectiv, în 
octombrie 2013 s‑au încheiat 
în decembrie 2014. În urma 
acestor cereri, s‑au atribuit 
granturi în valoare totală de 
147,5 milioane de euro unui 
număr de 31 de proiecte.
12 Unități de producție a energiei 
electrice de dimensiuni relativ 
mici care alimentează o rețea 
de distribuție ce nu este 
conectată la rețeaua de 
electricitate principală.
13 Toate proiectele din celelalte 
categorii includ elemente de 
consolidare a capacităților.
11
 Sfera și abordarea auditului
10 
Obiectivul nostru a fost de a evalua dacă 
Comisia a utilizat cu succes Facilitatea 
ACP‑UE pentru energie în direcția crește ‑
rii accesului populației sărace din Africa 
de Est la energia din surse regenerabile. 
Auditul nostru s‑a axat pe trei întrebări 
principale:
(a) A reușit Comisia să aloce sprijinul 
pentru energia din surse regenerabile, 
acordat în cadrul Facilității ACP‑UE 
pentru energie, unor proiecte bine 
concepute și selectate în funcție de 
priorități bine definite?
(b) A reușit Comisia să monitorizeze pro ‑
iectele în mod corespunzător?
(c) Și‑au atins proiectele obiectivele 
urmărite?
11 
Auditul s‑a axat pe proiectele având ca 
temă energia din surse regenerabile16, 
finanțate în cadrul primelor două cereri 
de propuneri în douăsprezece țări din 
Africa de Est17, și s‑a desfășurat între luna 
iunie 2014 și luna februarie 2015. Auditul 
a inclus:
(a) o examinare a documentelor de poli ‑
tică ale UE legate de sectorul ener ‑
getic în țările în curs de dezvoltare, 
de strategia de cooperare a FED și de 
Facilitatea ACP‑UE pentru energie;
(b) interviuri cu funcționari din cadrul 
DG DEVCO și cu reprezentanți ai parte ‑
nerilor contractuali;
(c) o examinare a 16 proiecte care au fost 
implementate în cinci țări: Kenya, Ma ‑
dagascar, Mozambic, Tanzania și Zam ‑
bia (a se vedea anexa I )18. Criteriile de 
selecție au inclus importanța sumelor 
implicate19 și acoperirea tuturor tehno ‑
logiilor utilizate, precum și a diferitelor 
tipuri de parteneri de implementare și 
parteneri operaționali20. Scopul acestei 
examinări a fost de a evalua eficaci ‑
tatea proiectelor respective, ele fiind 
notate în conformitate cu criteriile relevante incluse în metodologia 
de monitorizare axată pe rezultate 
(results‑oriented monitoring  – ROM) sta ‑
bilită de Comisie (a se vedea anexa II );
(d) vizite la fața locului în Madagascar 
în perioada 13 ‑23 octombrie 2014 și 
în Zambia și în Tanzania, în perioada 
3‑20 noiembrie, care au inclus intervi ‑
uri cu membri ai personalului dele ‑
gațiilor UE, cu reprezentanți ai unor 
entități publice din țările beneficiare, 
cu parteneri de implementare, precum 
și vizite la fața locului pentru opt 
proiecte.14 Ratele de acces la electricitate 
în celelalte regiuni africane 
variază între 34 % și 44 %. 
Pentru mai multe detalii, a se 
vedea raportul Parteneriatului 
Africa‑UE pentru energie, 
2011/2012 ( http://www.
euei‑pdf.org/support‑to‑the‑  
africa‑eu‑energy‑partner ‑
ship‑aeep).
15 În principal, gaz în butelii sau 
kerosen, utilizați ca înlocuitori 
pentru lemne de foc și 
cărbune de lemn.
16 Energie solară fotovoltaică, 
energie eoliană, energie 
hidroelectrică și energie pe 
bază de biomasă.
17 Țările acoperite din Africa de 
Est au fost: Burundi, Djibouti, 
Eritreea, Etiopia, Kenya, 
Madagascar, Malawi, 
Mozambic, Rwanda, Tanzania, 
Uganda și Zambia.
18 Atunci când proiectele sunt 
menționate în observații, se 
face trimitere la numerotarea 
acestora și la denumirea lor 
scurtă, astfel cum sunt acestea 
indicate în anexe.
19 Contribuția acordată prin 
intermediul Facilității ACP‑UE 
pentru energie să fi fost de 
minimum 0,5 milioane de 
euro.
20 Organizații neguvernamentale 
(ONG‑uri), organisme de stat, 
dar cu o funcționare apropiată 
de cea a organismelor de 
drept privat (organisme 
parapublice), și societăți 
private.
12
 Observații
Sprijinul acordat prin 
intermediul Facilității 
ACP‑UE pentru energie 
a fost direcționat de 
Comisie în funcție de 
priorități bine definite, 
însă un sfert din 
proiectele examinate 
prezentau deficiențe 
grave la nivel conceptual
12 
Am examinat dacă sprijinul din cadrul 
acestei facilități a fost acordat de Comisie 
în funcție de priorități relevante și dacă 
a fost direcționat către proiecte bine 
concepute.Procesul de selecție a condus 
la sprijinirea unor proiecte 
conforme cu prioritățile 
Facilității ACP‑UE pentru 
energie
13 
Sistemul de cereri de propuneri implică 
un proces de selecție transparent și bine 
documentat (a se vedea caseta 2 ).
Selecția propunerilor de proiecte
Pentru a asigura o largă participare, o transparență și o abordare axată pe cerere, cererea de propuneri și ghidul pentru 
solicitanți sunt difuzate pe scară largă. Acest ghid conține instrucțiuni practice pentru solicitanți, precum și obiectivele 
și prioritățile cererii. Solicitanții depun o notă conceptuală care descrie principalele caracteristici ale proiectului propus, 
precum și propunerea completă care detaliază acțiunile propuse, alături de bugetul proiectului și de informații detaliate 
cu privire la solicitanți.
Gestionarea cererii de propuneri este supravegheată de o comisie de evaluare21, care răspunde de evaluarea propunerilor 
în funcție de criteriile de selecție și de atribuire stabilite în ghidul solicitantului aferent cererii de propuneri respective.
Atât nota conceptuală, cât și propunerea completă sunt evaluate de două persoane, în majoritatea cazurilor, de către un 
evaluator extern și de către un reprezentant al delegației UE din țara în care acțiunea este planificată22. Evaluările sunt 
efectuate cu ajutorul unui sistem de punctare și al unor grile de evaluare standardizate, cu criterii care acoperă în special 
aspecte precum relevanța, fezabilitatea, eficacitatea, sustenabilitatea și raportul cost‑eficacitate al propunerilor de 
proiecte.
În cazul în care există divergențe de opinie semnificative între cei doi evaluatori, o a treia evaluare este efectuată de către 
comisia de evaluare pentru a se stabili punctajul final.
Granturile sunt atribuite proiectelor care obțin punctajele cele mai mari.
21 Pentru cererile de propuneri din cadrul Facilității ACP‑UE pentru energie, comisia de evaluare este compusă din reprezentanți ai Comisiei 
(DG DEVCO, DG Mediu, DG Cercetare și Inovare, DG Energie) și din reprezentanți ai Secretariatului ACP.
22 Atunci când un proiect constă în acțiuni derulate în mai multe țări, acesta este evaluat de către un consultant extern și de către un reprezentant al 
direcției regionale relevante din cadrul DG DEVCO.Caseta 2
13 Observații
14 
Pentru primele două cereri de propuneri din 
cadrul Facilității ACP‑UE pentru energie, au 
fost depuse 975 de propuneri, dintre care au 
fost selectate 142 de proiecte (15 %). În ceea 
ce privește relevanța proiectelor, criteriile de 
selecție au asigurat coerența cu prioritățile 
stabilite de facilitate și de cele două cereri de 
propuneri:
(a) toate cele 12 țări din Africa de Est 
care au făcut obiectul auditului aveau 
o politică energetică națională sau 
erau în curs de instituire a unei astfel 
de politici. De asemenea, pentru un ‑
sprezece dintre aceste țări, s‑a acordat 
sprijin și în cadrul Facilității pentru 
dialog și parteneriat a EUEI (a se vedea 
punctul 6), cu scopul de a se consolida capacitatea instituțională și de a se 
îmbunătăți mediul de afaceri pentru 
investițiile în sectorul energetic (a se 
vedea anexa III )23;
(b) o prioritate deosebită s‑a acordat pro ‑
iectelor care utilizează surse regene ‑
rabile de energie, 85 % din granturile 
acordate vizând acest tip de proiecte 
(a se vedea punctul 8); și
(c) proiectele răspund unor nevoi iden ‑
tificate în mod corespunzător în ceea 
ce privește accesul la servicii energe ‑
tice moderne (a se vedea caseta 3 ) în 
zonele rurale sau periurbane cele mai 
populate de comunități sărace sau de 
comunități cu posibilități financiare 
modeste.
Nevoile esențiale ale populațiilor sărace în ceea ce privește energia electrică
În zonele rurale și periurbane, nevoile prioritare în materie de electricitate ale gospodăriilor sunt, în general, iluminatul, în ‑
cărcarea telefoanelor mobile, utilizarea unui aparat radio sau a unui televizor, circulația aerului și, atunci când și acolo unde 
este posibil, utilizarea unui frigider, a aparatelor de aer condiționat sau a altor tipuri de aparate electrocasnice. La nivelul 
satelor/comunităților, furnizarea de energie electrică centrelor medicale constituie, de regulă, principala prioritate, urma ‑
tă de clădirile administrative, de școli și, acolo unde este necesar, de instalațiile de pompare a apei. Principalele activități 
economice care au devenit posibile odată cu introducerea electricității includ morăritul, decorticarea orezului, producția de 
cherestea, refrigerarea alimentelor și a băuturilor, croitoria și centrele de comunicare.
Energia pentru gătit rămâne bazată în continuare, în marea majoritate a cazurilor, pe lemne de foc și pe cărbune de lemn. 
Utilizarea unor sobe astfel concepute pentru a permite realizarea de economii de combustibil, precum și gestionarea adec ‑
vată a pădurilor constituie primii pași către o utilizare și o producție mai eficientă de energie. Printre soluțiile energetice 
moderne pentru gătit se numără disponibilitatea buteliilor de gaz sigure și la prețuri accesibile sau producția de biogaz 
în apropierea locului de utilizare. [Surse: Diverse documente aferente proiectelor și raportul intitulat Poor people’s energy 
outlook 2013  (Perspectivele energetice pentru persoanele sărace pentru 2013), http://practicalaction.org/ppeo2013 ‑prCaseta 3 Fotografia 2
Panoul de vizibilitate a  proiectului intitulat Up‑scaling access to integrate 
modern energy services for poverty reduction  (Matadi, districtul Siha, 
Tanzania)
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.23 În cazul a opt țări, sectorul 
energetic a fost selectat și ca 
sector prioritar în cadrul 
strategiilor de cooperare 
pentru Al unsprezecelea FED.
14 Observații
Un sfert din proiectele 
examinate au fost finanțate 
chiar dacă în urma procesului 
de evaluare se identificaseră 
deficiențe semnificative la 
nivel conceptual
15 
În ceea ce privește conceperea proiectelor, 
s‑au utilizat criterii corespunzătoare pentru 
a evalua:
(i) viabilitatea operațională (cu referi ‑
re la capacitatea partenerilor și la 
metodologia de punere în aplicare 
a proiectului);
(ii) sustenabilitatea (socioeconomică, 
financiară, tehnică și ecologică);
(iii) raportul cost‑eficacitate (raportul 
dintre costurile suportate și rezultatele 
preconizate); și
(iv) potențialul de multiplicare (rezultate 
care să demonstreze că proiectul poa ‑
te servi drept model pentru viitoare 
proiecte).
16 
Pentru 11 dintre proiectele examinate, 
punctajul acordat era în concordanță cu 
observațiile analitice formulate de către 
fiecare dintre evaluatori. Nu același lucru 
s‑a întâmplat însă în cazul procesului de 
selecție aferent celorlalte cinci proiecte, 
care era afectat de inconsecvențe ce nu au 
fost detectate de comisia de evaluare, și 
anume:
(a) într‑un caz24, punctajul bun dat de 
evaluatorul extern nu avea nicio expli ‑
cație logică, având în vedere că acesta 
detectase deficiențe grave la nivel 
conceptual și riscuri ridicate de eșec în 
ceea ce privește proiectul respectiv25. 
Întrucât punctajele acordate de cei doi 
evaluatori se situau deasupra pragu ‑
lui de admisibilitate, proiectul a fost 
selectat;(b) în ceea ce privește celelalte patru pro ‑
iecte26, propunerile aferente au trebuit 
să fie supuse unei a treia evaluări, 
întrucât evaluatorii externi au semna ‑
lat deficiențe grave la nivel conceptual 
care expuneau proiectele respective la 
un risc ridicat de eșec (de exemplu, lip ‑
sa de expertiză a solicitantului, obiec ‑
tive excesiv de ambițioase, planificare 
nerealistă privind punerea în aplicare, 
sustenabilitate amenințată în ceea 
ce privește resursele primare, raport 
cost‑eficacitate nefavorabil, plan de 
afaceri excesiv de optimist și/sau am ‑
biguu). Cu toate acestea, cea de a treia 
evaluare, care a recomandat atribuirea 
de granturi proiectelor respective, nu 
a ținut seama în mod corespunzător 
nici de riscurile identificate, nici de 
faptul că nu existau măsuri adecvate 
de atenuare a riscurilor respective.
17 
Pentru patru dintre aceste cinci cazuri27, 
deficiențele grave de la nivel conceptual 
au constituit principalul motiv care a stat la 
baza eșecului proiectelor respective (a se 
vedea punctul 36).
18 
Procesul de selecție a inclus evaluarea ca ‑
racterului adecvat al cadrului logic aferent 
fiecărui proiect28. Obiectivele proiectelor 
îndeplineau criteriile SMART29, însă, din 
cauza lipsei unor studii de fezabilitate 
adecvate, indicatorii de performanță care 
fuseseră definiți pentru monitorizarea 
îndeplinirii obiectivelor respective nu erau 
întotdeauna fondați pe valori de referință 
exacte sau pe niveluri‑țintă bine gândite.24 Proiectul nr. 5 ( Up‑scaling ).
25 De exemplu, proiectul avea 
obiective excesiv de 
ambițioase, precum și ipoteze 
și un plan de afaceri excesiv de 
optimiste, iar proiectul‑pilot 
aflat în derulare nu își 
demonstrase caracterul 
adecvat.
26 Proiectele nr. 2 ( Best Ray ), nr. 6 
(Bioenergelec ), nr. 13 ( Nice 
Roll‑out ) și nr. 16 ( Wood and 
charcoal ).
27 Proiectele nr. 5 ( Up‑scaling ), 
nr. 6 ( Bioenergelec ), nr. 13 ( Nice 
Roll‑out ) și nr. 16 ( Wood and 
charcoal ). A se vedea anexa VI , 
coloana „Concepție”, 
proiectele care au obținut 
calificativul C sau D.
28 Cadrul logic stabilește relația 
dintre nevoile socioeconomice 
care trebuie abordate de 
proiect și obiectivele, 
resursele, activitățile și 
rezultatele acestuia.
29 Specific, Measurable, 
Achievable, Relevant and 
Time‑bound  (definite în mod 
exact, măsurabile, realizabile, 
pertinente și cu termene de 
îndeplinire precise).
15 Observații
19 
Dintre cele 13 proiecte care fuseseră fina ‑
lizate sau erau aproape finalizate, cinci au 
necesitat o ajustare semnificativă a indi ‑
catorilor de performanță aferenți pentru 
a‑i adapta la realitățile de la fața locului30, 
pentru a le optimiza soluțiile tehnice 
corespondente31 sau pentru a răspunde 
unui eveniment neprevăzut32 (a se vedea 
anexa IV ). Această situație a afectat în 
primul rând proiectele din cadrul EF I. 
Comisia a remediat această problemă în 
cadrul EF II, în sensul că prima cerere de 
propuneri din cadrul EF II a recomandat 
efectuarea unor studii de fezabilitate înain ‑
te de depunerea cererii de finanțare, acest 
lucru devenind obligatoriu în cadrul celei 
de a doua cereri de propuneri.
Comisia nu a monitorizat 
toate proiectele în mod 
corespunzător
20 
Am examinat dacă Comisia a obținut 
informații adecvate din rapoartele aferente 
proiectelor pentru a monitoriza progresele 
realizate și dacă a luat măsuri adecvate și 
oportune, atunci când era necesar.
Calitatea rapoartelor 
partenerilor de 
implementare era inegală
21 
Dispozițiile contractelor de finanțare 
încheiate cu partenerii de implementare 
prevăd că plata tranșelor aferente gran ‑
turilor este condiționată de aprobarea de 
către delegația UE în cauză a rapoartelor 
financiare și descriptive elaborate la jumă ‑
tatea și la finele perioadei de implementa ‑
re. Aceste rapoarte trebuie să fie întocmite 
pe baza modelului specificat în contractul 
de finanțare, și anume: trebuie să enumere 
activitățile desfășurate, să explice motivele 
pentru care anumite activități planificate 
nu au putut fi puse în aplicare, să de ‑
scrie în mod detaliat problemele cu care s‑au confruntat și măsurile luate pentru 
soluționarea lor și să evalueze rezultatele 
obținute.
22 
În cazul a cinci dintre cele 16 proiecte 
examinate, raportarea a fost realizată în 
timp util și la nivelul de calitate preconizat. 
Toate aceste cinci proiecte au fost imple ‑
mentate de către parteneri cu experiență 
în domeniul dezvoltării33. În ceea ce priveș ‑
te celelalte proiecte:
(a) rapoartele descriptive erau lipsite, în 
mod frecvent, de informații referi ‑
toare la progresele intermediare care 
au fost înregistrate în îndeplinirea 
obiectivelor;
(b) atunci când progresele nu erau sa ‑
tisfăcătoare, informațiile cuprinse în 
rapoarte erau adesea lacunare în ceea 
ce privește măsurile planificate sau 
măsurile luate în vederea remedierii 
situației;
(c) în cazul unor întârzieri importante în 
procesul de implementare, frecvența 
cererilor de rambursare și a rapoarte ‑
lor aferente s‑a diminuat, ceea ce a de ‑
terminat ca delegațiile UE să dispună 
de și mai puține informații.30 Pentru proiectul nr. 5 
(Up‑scaling ), s‑a constatat că 
resursele disponibile 
deveniseră incompatibile cu 
acoperirea geografică 
planificată și cu numărul de 
aglomerări în care urmau să fie 
instalate sistemele de 
producție a energiei electrice. 
Pentru proiectul nr. 15 
(Boreale ), costul și 
complexitatea tehnică pe care 
le implicau instalațiile de 
producere a energiei eoliene 
s‑au dovedit a fi incompatibile 
cu capacitățile de la nivel local 
și un sat (din opt) nu avea 
o populație suficientă pentru 
ca proiectul să fie sustenabil.
31 Pentru proiectul nr. 8 
(Sahambano ), studiul 
topografic a arătat că energia 
hidroelectrică disponibilă era 
de 700 kW în loc de 460 kW, 
astfel cum era planificat. 
Pentru proiectul nr. 7 
(rHYviere ), în cele trei locații de 
implementare a proiectului, 
centralele hidroelectrice 
instalate aveau o capacitate de 
până la 890 kW în loc de 
600 kW, astfel cum fusese 
planificat.
32 Pentru proiectul nr. 6 
(Bioenergelec ), resursele 
forestiere destinate uneia 
dintre locațiile de 
implementare a proiectului 
(dintre cele cinci planificate) au 
fost distruse de un ciclon 
înainte de construirea 
instalației de producție 
a energiei electrice.
33 Proiectele nr. 2 ( Best Ray ), 
nr. 4 ( Biogas ), nr. 7 ( rHYviere ), 
nr. 9 ( Resouth ) și nr. 15 ( Boreale ).
16 Observații
23 
DG DEVCO a contractat serviciile unei soci ‑
etăți de consultanță pentru a asista delega ‑
țiile UE în evaluarea rapoartelor întocmite 
de partenerii de implementare, pentru 
a consemna progresele înregistrate în im ‑
plementarea proiectelor, pentru a institui 
un instrument de monitorizare structurat 
în ceea ce privește Facilitatea ACP‑UE pen ‑
tru energie și pentru a întocmi rapoarte 
cu privire la rezultatele globale ale acestei 
facilități. Ori de câte ori identifica deficien ‑
țe în ceea ce privește prezentarea la timp, 
calitatea sau exhaustivitatea rapoartelor, 
societatea de consultanță informa parte ‑
nerul de implementare și delegația UE în 
acest sens și formula recomandări care să 
faciliteze procesul de implementare, acolo 
unde era necesar. Examinarea de către 
această societate a rapoartelor întocmite 
de către parteneri era, de regulă, finali ‑
zată la un interval de o lună până la cinci 
luni după încheierea perioadei care făcea 
obiectul raportului respectiv. Cu toate 
acestea, din cauza prelungirii cu întârziere 
a duratei contractului său, a intervenit un 
decalaj de mai multe luni în activitățile 
sale, care a antrenat întârzieri considera ‑
bile în ceea ce privește examinarea sa în 
unele cazuri (a se vedea anexa V ).
24 
Această examinare standardizată realizată 
de către o singură entitate s‑a dovedit a fi 
utilă pentru armonizarea și îmbunătățirea, 
într‑o anumită măsură, a raportării realiza ‑
te de partenerii de implementare. Cu toate 
acestea, societatea de consultanță respec ‑
tivă nu avea puterea de a impune punerea 
în aplicare a recomandărilor formulate și 
contractul său nu prevedea resurse care 
să îi permită verificarea la fața locului a in ‑
formațiilor furnizate de către partenerii de 
implementare. Această verificare putea fi 
realizată doar când erau disponibile și alte 
surse de informații34.25 
Bugetul proiectelor examinate prevedea 
resurse pentru efectuarea evaluărilor 
obligatorii de la jumătatea și de la finele 
perioadei de implementare, care urmau 
să fie organizate de către partenerii de 
implementare, aceștia din urmă dispunând 
realizarea lor prin contractarea serviciilor 
unor consultanți externi. Doar jumătate din 
evaluările intermediare au fost efectuate. 
Dintre cele 11 proiecte din cadrul EF I care 
au fost examinate, cinci nu făcuseră obiec ‑
tul niciunei evaluări intermediare, deși 
acestea demaraseră în 2008 și, la momen ‑
tul auditului nostru35, mai aveau doar un an 
până la data planificată pentru finalizare. 
Un proiect din cadrul EF II36 se afla în curs 
de implementare de aproximativ trei ani și 
era programat să fie finalizat în mai puțin 
de un an, dar nici acesta nu făcuse obiectul 
evaluării intermediare obligatorii (a se 
vedea anexa V ).
În cazul unor proiecte care 
se confruntau cu dificultăți 
grave în procesul de 
implementare, Comisia nu 
a luat măsuri în mod prompt 
și adecvat
26 
Deficiențele care afectau raportarea la 
nivelul proiectelor au fost evidențiate 
în raportul din februarie 2012 privind 
evaluarea la jumătatea perioadei a primei 
cereri de propuneri, evaluare organizată 
de DG DEVCO37. Comisia nu a luat măsuri 
pentru a da curs acestei constatări prin 
planificarea unor acțiuni vizând remedie ‑
rea problemelor existente, prin stabilirea 
unui calendar de punere în aplicare și prin 
alocarea responsabilităților38.34 Rapoarte întocmite în urma 
vizitelor la fața locului 
efectuate de către gestionarul 
de programe din cadrul 
delegației UE, rapoarte de 
monitorizare axată pe 
rezultate și evaluări externe.
35 Evaluarea intermediară 
a proiectului nr. 6 
(Bioenergelec ) a fost efectuată 
în martie 2013, mai exact la 
cinci ani de la demararea 
acestuia, în condițiile în care 
perioada de implementare 
fusese stabilită inițial la trei ani.
36 Proiectul nr. 16 ( Wood and 
charcoal ).
37 Mid‑term evaluation of the 1st 
call for proposal of the Energy 
Facility under the 9th EDF 
(Evaluarea la jumătatea 
perioadei a primei cereri de 
propuneri aferente Facilității 
ACP‑UE pentru energie din 
cadrul celui de Al nouălea 
FED).
38 Această problemă este 
comună mai multor evaluări. 
Astfel cum se menționează în 
Raportul special nr. 18/2014: 
„Sistemul de evaluare și 
sistemul de monitorizare axată 
pe rezultate implementate în 
cadrul EuropeAid”, există 
deficiențe în ceea ce privește 
întreprinderea de acțiuni 
pentru a se da curs 
constatărilor formulate în 
cadrul evaluărilor 
(punctele 56 ‑60).
17 Observații
27 
Conform dispozițiilor contractelor de 
finanțare, atunci când partenerii de imple ‑
mentare nu își respectă obligațiile în mate ‑
rie de raportare, DG DEVCO are dreptul de 
a solicita, în orice moment, informații supli ‑
mentare, care trebuie furnizate în termen 
de o lună, precum și dreptul de a rezilia 
contractul și de a recupera sumele care au 
fost deja plătite, dar pentru care nu s‑au 
furnizat justificări. DG DEVCO nu a făcut uz 
de aceste drepturi.
28 
În cele trei delegații ale UE care au fost 
examinate, existau puține dovezi care să 
indice că gestionarii de programe efectu ‑
au vizite regulate la fața locului, chiar și 
atunci când delegațiile UE erau la curent 
cu dificultățile grave cu care se confruntau 
proiectele, așa cum era cazul celor două 
proiecte din cadrul EF I care s‑au soldat cu 
eșecuri39. Motivele invocate de delegații au 
fost constrângerile în materie de resurse 
și faptul că proiectele din cadrul Facilității 
ACP‑UE pentru energie aveau o prioritate 
mai mică decât programele derulate în 
cadrul strategiilor de cooperare cu țările 
partenere în contextul FED40.
29 
Pentru proiectele care sunt rareori vizitate 
de personalul delegațiilor sau care se 
confruntă cu dificultăți, gestionarii de 
programe din delegațiile UE pot solicita ca 
DG DEVCO să planifice o vizită de monito ‑
rizare axată pe rezultate. Zece dintre cele 
16 proiecte examinate au făcut obiectul 
a cel puțin unei astfel de vizite41 (a se 
vedea anexa V ). Cu toate acestea, nu s‑a 
valorificat în mod suficient această posibi ‑
litate în cazul proiectelor care întâmpinau 
dificultăți grave și bine cunoscute în proce ‑
sul de implementare:
(a) proiectul nr. 5 ( Up‑scaling ), care a de ‑
marat în ianuarie 2008, a făcut obiec ‑
tul unei vizite de monitorizare axată 
pe rezultate abia în iunie 2013. Rapor ‑
tul rezultat în urma acestei vizite a pus 
în lumină situația haotică a proiectului, însă era prea târziu pentru a se lua 
măsuri de remediere;
(b) proiectul nr. 6 ( Bioenergelec ), care 
a demarat în aprilie 2008, nu a făcut 
niciodată obiectul unei astfel de vizite, 
în pofida întârzierilor considerabile în 
procesul de implementare42 și a rezul ‑
tatelor slabe obținute.
30 
În cazul în care consideră că un contract nu 
mai poate fi executat în mod eficient sau în 
mod corespunzător, Comisia poate încerca 
să convină asupra unei soluții cu partene ‑
rul de implementare și, în situația în care 
nu se ajunge la nicio soluție, Comisia poate 
rezilia contractul respectiv. Comisia nu 
a recurs la aceste măsuri atunci când, la 
jumătatea anului 2010, devenise evident 
faptul că ambele proiecte menționate la 
punctul 29 nu mai puteau fi implementate 
conform planificării:
(a) în cazul proiectului nr. 5 ( Up‑scaling ), 
una dintre soluții ar fi putut fi să se 
reducă în mod semnificativ acoperirea 
geografică și numărul satelor în care 
să fie implantate instalații de produ ‑
cere a energiei electrice, precum și 
să se reanalizeze dacă să se continue 
programul de cultivare a arborelui de 
jatropha43;
(b) pentru proiectul nr. 6 ( Bioenergelec ), 
planul proiectului ar fi putut fi reexa ‑
minat în lumina rezultatelor slabe 
obținute anterior de un proiect similar, 
implementat tot în Madagascar de 
către același partener44.
31 
Proiectul nr. 6 din cadrul EF II ( Wood and 
charcoal ) este implementat în mai multe 
țări de către o întreprindere forestieră 
privată. Proiectul a demarat în martie 2012 
și, la o distanță de mai puțin de un an 
înainte de data planificată pentru finalizare 
(iulie 2015), nu se realizase niciun progres 
în ceea ce privește componenta inovatoare 
privind producția cărbunelui de lemn45 din 39 Pentru proiectele nr. 5 
(Up‑scaling ) și nr. 6 
(Bioenergelec ), perioadele de 
implementare au fost 
prelungite până la 78, 
respectiv, 81 de luni (a se 
vedea anexa V ). Pentru 
proiectul nr. 6 ( Bioenergelec ), 
nicio vizită la fața locului nu 
era consemnată documentar 
pentru ca aceasta să poată fi 
examinată de Curte.
40 Problema numărului 
insuficient de vizite la fața 
locului nu afectează doar 
proiectele din cadrul Facilității 
ACP‑UE pentru energie. Astfel 
cum este indicat în Raportul 
său anual de activitate pe 
2014, DG DEVCO nu și‑a atins 
obiectivul de a efectua vizite la 
fața locului pentru cel puțin 
80 % din proiectele și 
contractele aflate în curs de 
derulare (p. 112 și pp. 297 ‑299 
din anexa 10). Pentru 2014, 
rezultatele globale indică un 
nivel de 69 %, sub rata de 72 % 
înregistrată în 2013. 
Constrângerile legate de 
personal constituie unul dintre 
motivele invocate pentru 
această insuficiență.
41 Trei proiecte au făcut obiectul 
a două vizite de monitorizare 
axată pe rezultate.
42 Planificată inițial pentru 36 de 
luni, perioada de 
implementare a fost extinsă la 
81 de luni.
43 Jatropha este o plantă ale cărei 
semințe oleaginoase sunt 
procesate pentru obținerea de 
biomotorină.
44 Acest proiect, care fusese 
inițiat cu doi ani înainte, nu 
producea rezultate 
satisfăcătoare, în special din 
cauza unei instalații nefiabile, 
identică cu cea utilizată în 
cadrul proiectului nr. 6 
Bioenergelec .
45 Obținerea cărbunelui de lemn 
utilizând cuptoare industriale, 
în locul producției artizanale, 
cu productivitate slabă.
18 Observații
cadrul proiectului, existând puține șanse ca 
aceasta să se concretizeze. Delegațiile UE 
din țările în cauză nu au încercat să identi ‑
fice motivele eșecului proiectului și nici nu 
au luat vreo măsură de remediere. Întrucât 
această componentă inovatoare privind 
producția cărbunelui de lemn constituise 
justificarea pentru eligibilitatea proiectu ‑
lui de a primi finanțare în cadrul facilității, 
faptul că acest element nu s‑a concretizat 
înseamnă că Comisia mai poate recupera 
o parte din fondurile acordate.
Majoritatea proiectelor 
examinate au fost 
încununate de succes și 
aveau perspective bune 
privind sustenabilitatea
32 
Am examinat dacă rezultatele preconizate 
ale proiectelor au fost obținute conform 
planificării, precum și dacă aceste rezultate 
erau sustenabile.Un sfert din proiectele 
examinate nu au obținut 
decât o foarte mică parte din 
rezultatele preconizate
33 
Perioadele de implementare indicate în 
propunerile de proiecte și, ulterior, stabi ‑
lite în contractele de finanțare au subes ‑
timat, în general, timpul necesar pentru 
a pune în aplicare proiectele respective46. 
Perioada de implementare a nouă dintre 
cele 11 proiecte din cadrul EF I care au fost 
examinate a trebuit să fie prelungită, iar 
durata de timp necesară pentru implemen ‑
tarea a două dintre aceste proiecte a fost 
cel puțin dublă față de cea planificată 
inițial (a se vedea anexa IV ).
34 
Dintre cele 16 proiecte examinate, 12 au 
fost încununate de succes: cinci își depă ‑
șiseră sau era probabil să își depășească 
nivelurile‑țintă inițiale, două își atinseseră 
sau era probabil să își atingă nivelurile‑țin ‑
tă, iar cinci nu erau susceptibile să își atingă 
nivelurile‑țintă, însă rezultatele erau totuși 
rezonabile47 (a se vedea anexa IV  și anexa 
VI, coloana „Rezultate”, proiectele cu cali ‑
ficativul A sau B). În caseta 4  sunt oferite 
două exemple de proiecte de succes.
Exemple de proiecte de succes
Proiectul nr. 4 (Biogas)  – Acest proiect implementat în Kenya a vizat obținerea de gaz metan din gunoiul de grajd în 
digestoare la ferme mici cu trei până la zece vaci de lapte. Biogazul este utilizat drept combustibil pentru gătit în gos ‑
podăriile proprietarilor de ferme. Acesta contribuie la economisirea lemnelor de foc sau a cărbunelui de lemn, reduce în 
mod considerabil poluarea din case și îmbunătățește calitățile fertilizante ale gunoiului de grajd. Diverse microinstituții și 
diverși promotori din sectorul public s‑au implicat în asigurarea multiplicării proiectului, în cadrul căruia s‑a reușit instala ‑
rea a 765 de digestoare în cinci provincii din Kenya (față de nivelul‑țintă de 460).
Proiectul nr. 14 (Small -scale solar)  – Acest proiect a avut ca obiectiv asigurarea accesului a aproximativ 18 000 de per ‑
soane (sau 4 000 de familii) la energie solară sustenabilă, la scară mică, în două districte rurale din Mozambic. Lămpile 
ce funcționează pe bază de energie solară sunt un substitut pentru utilizarea lemnelor de foc sau a kerosenului pentru 
iluminat. Aceste lămpi sunt puse la dispoziție, pentru o taxă zilnică modestă, de către un număr de mici întreprinderi 
(stații de încărcare) conduse de antreprenori locali care au beneficiat de o formare specială în cadrul proiectului. Au fost 
instalate 41 de stații de încărcare răspândite în 25 de sate și 14 760 de persoane (82 % din nivelul‑țintă propus) beneficia ‑
ză de servicii de iluminat economic și ecologic. Jumătate dintre acești antreprenori sunt femei. Stațiile de încărcare solare 
sunt, de asemenea, utilizate pentru a încărca telefoanele celulare și alte mici dispozitive, cum ar fi aparatele de radio sau 
aparatele de tuns.Caseta 446 De exemplu, timpul necesar 
efectuării studiilor de 
fezabilitate, obținerii 
autorizației de construcție și 
derulării procedurilor de 
achiziții (a se vedea, de 
asemenea, punctul 19).
47 Rezultatele sunt cu 75 % peste 
valorile‑țintă sau au fost 
observate progrese 
încurajatoare după încheierea 
perioadei de implementare 
a proiectului (de exemplu, 
numărul de gospodării 
racordate creștea în mod 
progresiv).
19 Observații
35 
Proiectele de electrificare în zonele rurale, 
care includ furnizarea de servicii ener ‑
getice gospodăriilor și clădirilor publice 
locale (prin racordarea la o mini‑rețea de 
distribuție în sate sau prin utilizarea unor 
sisteme solare independente în cazul 
locuințelor dispersate), au avut un efect 
foarte benefic asupra îmbunătățirii vieții 
cotidiene a comunităților rurale, chiar dacă 
noile activități economice preconizate au 
întârziat să apară. De exemplu, facilitățile 
suplimentare și noul confort au încurajat 
persoanele calificate în diverse domenii, 
cum ar fi profesori, doctori, judecători, să 
accepte să lucreze în locuri îndepărtate. 
Acest fapt generează efecte în lanț, cum 
ar fi îmbunătățirea disponibilității unor 
servicii publice și crearea unor locuri de 
muncă auxiliare, care sunt esențiale pentru 
a contribui la reducerea sărăciei48.48 De exemplu proiectele nr. 2 
(Best Ray ), nr. 3 ( Majaua ), 
nr. 7 ( rHYviere ), nr. 10 ( Rural 
electrification ) și nr. 12 ( Green 
energy ).Fotografiile 3 și 4
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
Extinderea rețelei de electricitate, incluzând, în special, clinica de 
la Kamilambo  – proiectul Rural electrification infrastructure and 
small‑scale projects  (districtul Mumbwa, Zambia)Transformator de curent de joasă tensiune racordat la rețeaua 
de distribuție a energiei electrice în satul Sahasinaka – proiec -
tul rHYviere  (provincia Fianarantsoa, Madagascar)
20 Observații
36 
Cu toate acestea, patru proiecte nu și‑au 
îndeplinit decât o foarte mică parte dintre 
obiectivele vizate, în principal din cauza 
deficiențelor de la nivel conceptual și din 
cauza monitorizării inadecvate de către 
Comisie a implementării lor (a se vedea 
anexa VI , coloana „Rezultate”, proiectele 
cu calificativul D):
(a) după o perioadă de implementare de 
cinci ani, proiectul nr. 5 ( Up‑scaling ) 
a reușit să furnizeze acces la servicii 
energetice moderne doar unui număr 
de 11 sate dintre cele 120 care fuseseră 
planificate49. O parte din echipamen ‑
tele achiziționate au rămas neutilizate 
și erau pe cale să devină depășite din 
punct de vedere tehnologic;
(b) proiectul nr. 6 ( Bioenergelec ) a avut 
drept obiectiv producerea de energie 
electrică prin combustia de biomasă 
(în principal, lemne), cu ajutorul unui 
boiler conectat la un motor cu abur 
ce acționa un generator. Multe dintre 
riscurile majore care fuseseră identifi ‑
cate în etapa de selecție a proiectului 
s‑au concretizat50. Cu toate acestea, 
distrugerea pădurii, ca urmare a unui 
ciclon, într‑una dintre cele cinci locații 
alese pentru proiect constituia un risc 
major susceptibil să se materializeze, 
dar care nu fusese identificat. La șase 
ani de la demararea proiectului, numai 
o instalație fusese finalizată, aceasta 
funcționând însă doar sporadic51. 
Decizia de a instala cinci astfel de 
sisteme înainte de a se obține un 
feedback convingător în urma unui 
eventual proiect‑pilot a fost extrem de 
prematură52;
(c) proiectul nr. 13 ( Nice Roll‑out ) avea 
drept obiectiv extinderea unui centru 
de internet care funcționa deja în 
Gambia pe bază de energie solară în 
peste 50 de locații în Zambia și în Tan ‑
zania. Proiectul a trebuit să fie închis 
ca urmare a faptului că partenerul de 
implementare a intrat în proces de 
lichidare în 2013. Modelul de afaceri 
ce implica și sectorul privat a fost 
considerat un risc major în etapa de 
evaluare a propunerii;(d) proiectul nr. 16 ( Wood and charcoal ) 
a avut drept obiectiv producția suste ‑
nabilă de lemne de foc și de cărbune 
de lemn în zonele rurale. Partenerul 
de implementare a arătat un interes 
mai mare pentru industria profitabilă 
a lemnului decât pentru componenta 
inovatoare privind producția cărbu ‑
nelui de lemn, care a reprezentat, de 
altfel, motivul pentru care proiectul 
a fost considerat eligibil pentru finan ‑
țare în cadrul Facilității ACP‑UE pentru 
energie.
Aproape toate proiectele 
de succes care au fost 
examinate aveau perspective 
bune în ceea ce privește 
sustenabilitatea
37 
Pentru unul dintre cele 12 proiecte de 
succes examinate, sustenabilitatea era un 
motiv de îngrijorare din cauza complexității 
tehnice implicate, precum și din cauza unui 
deficit de capacitate la nivel local. Exista un 
risc de defecțiune tehnică pe termen scurt 
și mediu53. Celelalte 11 proiecte erau sus ‑
ceptibile să fie sustenabile dacă măsurile 
necesare care erau preconizate erau puse 
în aplicare conform planificării și dacă situ ‑
ația contextuală54 nu se deteriora prea mult 
(a se vedea anexa VI , coloana „Sustenabili ‑
tate”, proiectele cu calificativul B).49 De exemplu, din cauza duratei 
îndelungate a procedurilor de 
achiziții, a constrângerilor de 
ordin logistic, a mobilizării 
cererii ca urmare a concurenței 
cu alte tehnologii și a cultivării 
ineficiente a arborelui de 
jatropha. Proiectul este, de 
asemenea, afectat de un litigiu 
între partener și un furnizor 
care nu și‑a îndeplinit 
angajamentul, blocând 
totodată o serie de fonduri.
50 Proiectul a fost, de asemenea, 
compromis din cauza unei 
proceduri contencioase 
apărute între furnizorul de 
echipamente și agenția 
națională pentru electrificarea 
zonelor rurale (unul dintre 
partenerii de implementare 
a proiectului).
51 Instalația, de origine braziliană, 
este mai degrabă un prototip 
care continuă să depindă 
foarte mult de producător.
52 În propunere, era planificată 
instalarea a șase astfel de 
sisteme, numai cinci fiind 
menținute în contractul de 
finanțare.
53 Proiectul nr. 9 ( Resouth ) 
a obținut calificativul C, din 
cauza complexității 
componentei sale, și anume 
turbina eoliană, și din cauza 
locației sale extrem de 
îndepărtate.
54 Factori exogeni care ar putea 
să afecteze, direct sau indirect, 
proiectele, cum ar fi condițiile 
socioeconomice, situația în 
materie de securitate, 
o schimbare majoră în politica 
sectorială sau degradarea 
mediului.
21 Observații
38 
Pentru proiectele care implică un sistem 
descentralizat de producere a energiei 
electrice și o rețea independentă de distri ‑
buție a energiei electrice55, sustenabilitatea 
presupune o gestionare corespunzătoare 
a operațiilor conexe (producția de electri ‑
citate și vânzarea serviciilor energetice), 
precum și o mentenanță tehnică regulată56. 
În cadrul tuturor proiectelor, s‑au organizat 
formări în vederea îmbunătățirii capacită ‑
ților manageriale și tehnice ale viitorilor 
operatori. Cu toate acestea, având în 
vedere capacitățile de la nivel local, există 
în continuare nevoia unei formări periodi ‑
ce, după încheierea proiectelor, pentru a se 
asigura o gestionare optimă a sistemelor 
de producție a energiei electrice57.55 Proiectele nr. 1 ( Mwenga ), 
nr. 3 ( Majaua ), nr. 7 ( rHyviere ), 
nr. 8 ( Sahambano ), 
nr. 9 ( Resouth ), nr. 10 ( Rural 
electrification ) și nr. 15 ( Boreale ).
56 O atenție deosebită va fi 
necesară în anumite cazuri, de 
exemplu în ceea ce privește 
unele deficiențe legate de 
calitatea infrastructurii 
construite și a echipamentelor 
instalate.
57 Unii parteneri de 
implementare cu o existență 
deja îndelungată au oferit 
sprijin ocazional, pe propria 
cheltuială, după terminarea 
contractului, de exemplu în 
cazul proiectului 
nr. 9 ( Resouth ).Fotografiile 5 și 6
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
Sistem de energie solară fotovoltaică instalat pe acoperișul unei școli și ghidul aferent de utilizare – proiectul Increa ‑
sed access to electricity services  (districtul Kalomo, Zambia)
22 Observații
39 
Unele proiecte au permis, de asemenea, 
creșterea gradului de sensibilizare cu 
privire la problemele de mediu (a se vedea 
un exemplu în acest sens în caseta 5 ) și au 
oferit formare în domeniul înființării de mi ‑
croîntreprinderi, posibilitate apărută grație 
introducerii electricității.
40 
Unitățile de producție care distribuie ener ‑
gie electrică unui singur client (și anume, 
prin racordarea la rețeaua principală de 
distribuție operată, de obicei, de către un 
organism parapublic) se pot confrunta cu 
situații de neplată, ceea ce poate pune 
în pericol sustenabilitatea proiectului58. 
Acest risc este bine cunoscut și reformele 
naționale în materie de politică energeti ‑
că urmăresc să impună aplicarea, în mod 
progresiv, a unor practici mai bune și să 
crească performanța operatorilor de rețele 
naționale și capacitatea acestora de a‑și 
plăti furnizorii59.
Conservarea resurselor energetice primare este esențială pentru sustenabilitate
Proiectul nr. 7 (Rhyviere) – Obiectivul proiectului a fost de a construi unități de producție hidroenergetică de mici dimen ‑
siuni în regiunile deluroase din Madagascar. Sustenabilitatea cursurilor de apă de la mare altitudine necesită o bună gesti ‑
onare a florei naturale și a agriculturii în bazinul de alimentare pentru a permite apelor pluviale să infiltreze în permanență 
subsolul. Proiectul a inclus formări de bază și acțiuni de sensibilizare, precum și un program de mediu util cu participarea 
autorităților, vizând conservarea resurselor energetice primare (cursurile de apă). Acest program include acordarea de sub ‑
venții fermierilor care trăiesc în bazinul de alimentare pentru conservarea florei, prin adaptarea metodelor lor de producție 
agricolă, în special pentru a evita continuarea defrișărilor prin incendiu și prin abataj pentru producția cărbunelui de lemn. 
Resursele financiare pe termen lung necesare pentru plata subvențiilor acordate fermierilor locali au fost puse la dispoziție 
prin intermediul unei taxe speciale (2,5 %) pe hidroelectricitatea produsă și vândută orașului din vale.Caseta 558 Proiectele nr. 7 ( rHYviere , 1 
locație din 3) și 
nr. 8 ( Sahambano ).
59 De exemplu, în Tanzania și în 
Madagascar, Banca Mondială 
sprijină programe ample de 
reformă a sectorului energetic.
23
 Concluzii și recomandări
41 
Concluzionăm că eforturile Comisiei au 
fost în cea mai mare parte fructuoase, însă 
aceasta ar fi putut utiliza într‑un mod mai 
eficient Facilitatea ACP‑UE pentru energie 
pentru a spori accesul la energia din surse 
regenerabile în rândul populației sărace 
din Africa de Est.
42 
Comisia a alocat sprijinul pentru energia 
din surse regenerabile în cadrul acestei 
facilități unor proiecte selecționate în 
funcție de priorități bine definite. În cadrul 
cererilor de propuneri, s‑au utilizat criterii 
de selecție corespunzătoare menite să 
asigure coerența cu prioritățile stabilite de 
facilitate. Cu toate acestea, remarcăm că 
un sfert din proiectele examinate au primit 
granturi în pofida gravelor deficiențe de 
concepție identificate în cadrul procesului 
de selecție. Neconcordanța dintre punc ‑
tajele acordate acestor proiecte și obser ‑
vațiile analitice ale evaluatorilor indică un 
nivel insuficient de rigoare în procesul de 
selecție (a se vedea punctele 12 ‑19).
Recomandarea 1  
Selectarea proiectelor 
într‑un mod mai riguros
Ori de câte ori lansează cereri de pro ‑
puneri, Comisia, în cursul procesului de 
selecție, ar trebui să își consolideze:
(i) evaluarea riscurilor aferente concepe ‑
rii acțiunilor și a măsurilor prevăzute 
pentru atenuarea riscurilor respective;
(ii) evaluarea capacității partenerului de 
a pune în aplicare planurile de imple ‑
mentare a proiectelor.43 
Comisia nu a monitorizat toate proiectele 
în mod corespunzător. Raportarea realizată 
de partenerii de implementare era de o ca ‑
litate inegală și sprijinul acordat de către 
consultantul angajat de DG DEVCO pentru 
a îmbunătăți raportarea a avut un efect 
pozitiv, dar limitat. În cazul unor proiecte 
care se confruntau cu dificultăți grave în 
procesul de implementare, Comisia nu 
a luat măsuri în mod prompt și adecvat, 
mai exact:
(a) nu a încercat să impună respectarea 
obligațiilor de raportare stabilite în 
contractele de finanțare;
(b) nu a făcut uz în mod suficient de 
vizitele la fața locului realizate de ges ‑
tionarii de programe din delegațiile 
UE la proiecte și nici de examinările de 
monitorizare axată pe rezultate pentru 
a completa informațiile furnizate de 
partenerii de implementare, în special 
acolo unde existau informații că pro ‑
iectele întâmpinau dificultăți grave;
(c) deși era conștientă că era posibil ca 
unele dintre proiectele examinate să 
nu fie puse în aplicare așa cum s‑a 
prevăzut, Comisia nu a încercat să 
ajungă la un acord cu privire la o solu ‑
ție împreună cu partenerii de imple ‑
mentare sau să rezilieze contractele de 
finanțare a proiectelor respective (a se 
vedea punctele 20 ‑31).
24 Concluzii și recomandări
Recomandarea 2  
Consolidarea monitorizării 
proiectelor
Comisia ar trebui:
(i) să monitorizeze îndeaproape res ‑
pectarea dispozițiilor contractelor de 
finanțare în ceea ce privește calitatea 
rapoartelor și a evaluărilor financiare și 
descriptive și prezentarea acestora în 
timp util;
(ii) atunci când aceste dispoziții nu sunt 
respectate, să suspende orice plăți 
ulterioare ale granturilor și să solicite 
partenerilor de implementare să furni ‑
zeze informațiile necesare;
(iii) să mărească numărul vizitelor la fața 
locului efectuate de către gestionarii 
de programe, precum și numărul mo ‑
nitorizărilor axate pe rezultate pentru 
proiectele cu o situație delicată, utili ‑
zând o abordare bazată pe riscuri;
(iv) în cazul în care proiectele sunt suscep ‑
tibile să nu fie puse în aplicare con ‑
form planificării, să încerce să convină 
asupra unei soluții de remediere cu 
partenerul de implementare;
(v) în cazul în care nu se poate identifica 
nicio soluție, să adopte o strategie 
de ieșire rațională în sensul rezilierii 
contractului.44 
Cele mai multe dintre proiectele examinate 
au fost încununate de succes și sunt sus ‑
ceptibile să fie sustenabile dacă măsurile 
necesare avute în vedere sunt puse în 
aplicare și contextul nu se deteriorează 
prea mult. Deși noile activități economice 
determinate de introducerea electricității 
au întârziat să apară în zonele rurale vizate, 
calitatea vieții locuitorilor din zonele 
respective s‑a îmbunătățit semnificativ, în 
special prin creșterea accesului la servicii 
publice ameliorate. Un sfert din proiectele 
examinate nu au reușit să obțină decât 
o foarte mică parte din rezultatele preconi ‑
zate, în principal din cauza deficiențelor de 
la nivelul conceptual al proiectelor care nu 
au fost remediate și din cauza monitorizării 
inadecvate din partea Comisiei (a se vedea 
punctele 32 ‑40).
Recomandarea 3  
Creșterea perspectivelor 
de sustenabilitate ale 
proiectelor
La finalizarea proiectelor complexe, în 
special a celor care implică investiții în 
infrastructură, Comisia ar trebui:
(i) să solicite partenerilor de implemen ‑
tare să prezinte, în raportul lor final, 
o evaluare a eventualei nevoi de 
a se continua furnizarea de asistența 
tehnică operatorilor și după încheierea 
proiectelor;
(i) să aibă în vedere posibilitatea de a ofe ‑
ri finanțare în acest scop, de exemplu, 
prin intermediul unei modificări la 
contractul de finanțare.
25 Concluzii și recomandări
Prezentul raport a fost adoptat de Camera III, condusă de domnul Karel PINXTEN, membru 
al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 6 octombrie 2015.
 Pentru Curtea de Conturi
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Președinte

26
 Anexe
Proiectele examinate
Nr. și 
denumirea 
scurtă 
a proiectuluiNr. în CRISNr. facili -
tății (nr. 
cererii de 
propu -
neri)Nr. 
propuneriiPunctajul acordat 
în urma evaluării 
propunerii3 
(în %)Titlul acțiunii ȚarăBuget  
(în 
milioane 
de euro)Contri -
buția din 
partea UE  
(în milioane 
de euro)Ponderea 
contribuției 
din partea 
UE 
în totalul 
bugetuluiDescriere succintăVizitat  
(sau doar 
examinat 
în țara 
respectivă)Locații vizitate
1 
Mwenga2007/195-963 EF I 78EE: 81,5  
DUE: 86 Mwenga 3 MW hydro Power Plant Tanzania 7, 81 3,60 46,1  %Instalarea unei hidrocentrale de mici dimensiuni pentru 
a furniza servicii fiabile de electricitate unei întreprinderi 
de producție de ceai și locuitorilor a 14 sate.daProiect în Mufindi (regiunea Iringa);  
Întâlniri cu reprezentanți ai administrației 
locale din Mafinga
2 
Best Ray2007/195-964 EF I 132EE: 57  
DUE: 77  
Al 3-lea E: 72Best Ray  (Bringing energy services to Tanzanian rural 
areas )Tanzania 1,50 1,13 75,3  %Instalarea de panouri solare fotovoltaice la 8 050 de 
gospodării (și clădiri publice) din nouă sate. În unele 
locuri, s -au utilizat microhidrocentrale cu minirețele de 
electricitate și biogaz.daCERC (Centrul comunitar de resurse 
energetice) și cooperativa Mpambano în 
Oldonyosambu;  
Centrul de formare din Mkuru;  
Proiectul vizând liceul Ngarenyanuki din 
Olkung’wado;  
Colegiul Tehnic Arusha din Arusha.
3 
Majaua2007/195-977 EF I 46EE: 74  
DUE: 75,5Electrificaçao da comunidade de Majaua Mozambic 2,49 1,87 75,1  %Reabilitarea unei minihidrocentrale (în prezent, distrusă) 
și instalarea unei rețele locale de electricitate pentru 
racordarea a 5 000 de gospodării.nu Nu se aplică
4 
Biogas2007/195-982 EF I 244EE: 71,5  
DUE: 74 Up‑scaling the smaller biogas plants for agricultural 
producers and processorsKenya 1,97 1,22 61,9  %Utilizarea unei tehnologii pe bază de biogaz pentru gătit 
de către 330 de fermieri din zonele rurale a cinci provincii.nu Nu se aplică
5 
Up‑scaling2007/195-985 EF I 214EE: 71  
DUE: 83,5Up‑scaling access to integrated modern energy servi ‑
ces for poverty reductionTanzania 3,05 2,29 75,0  %Instalarea de centre de servicii energetice multifuncțio -
nale, echipate cu motoare diesel pe bază de biocombusti -
bil (uleiul de jatropha), în 120 de sate din șase regiuni.daLocația proiectului Matadi privind platforma 
multifuncțională  – Mji Mwema, districtul 
Siha – regiunea Kilimandjaro;  
Spațiul de depozitare de la Moshi
6 
Bioenergele c2007/196-004 EF I 217EE: 65  
DUE: 74  
Al 3-lea E: 76,5Bioenergelec (bioénergie électricité) Madagascar 3,16 1,96 61,9  %Generarea de energie electrică pe bază de biomasă 
pentru șase sate (din patru regiuni) și îmbunătățirea 
procesului de carbonizare.(da)Nu a fost vizitată nicio locație1, însă au avut 
loc interviuri cu reprezentanți ai părților in -
teresate și ai partenerului de implementare.
7 
rHYviere2007/196-005 EF I 144EE: 74  
DUE: 81Programme rHYviere – Réseaux hydroélectriques 
villageois et respect de l’environnementMadagascar 2,30 1,73 75,1  %Construcția a trei hidrocentrale pe firul apei ( run‑off river ) 
+ o minirețea de electricitate pentru racordarea a opt 
sate din zonele rurale din estul țării. daDouă locații din trei: Sahasinaka și 
Tolongoina
8 
Sahambano2007/196-009 EF I 54EE: 69,5  
DUE: 68,5 Aménagement hydroélectrique du Site de Befanaova 
sur la rivière SahambanoMadagascar 3,31 2,48 74,9  %Construcția unei hidrocentrale pe firul apei ( run‑off river ) 
+ extinderea cu 20 km a rețelei de electricitate pentru 
racordarea unui oraș și a două sate.da O locație: Ihosy
9 
Resouth2007/196 - 014 EF I 128EE: 72  
DUE: 78,5Electrification rurale décentralisée par énergies renou ‑
velables dans le Sud de Madagascar (RESOUTH)Madagascar 1,16 0,87 75,0  %Furnizarea de acces la energie electrică locuitorilor din 
două sate din regiunea de sud prin intermediul a două 
turbine eoliene și a unor panouri solare fotovoltaice.(da)Nu a fost vizitată nicio locație2, însă au avut 
loc interviuri cu reprezentanți ai părților 
interesate.
10 
Rural 
electrification2008/020-660 EF I 284EE: 68  
DUE: 78Rural Electrification Infrastructure and Small‑Scale 
ProjectsZambia 36,51 10,00 27, 4  %Extinderea rețelei de electricitate și instalarea unei mi -
crohidrocentrale și a 2 000 de sisteme de energie solară la 
27 000 de gospodării, 700 de școli și centre de sănătate.da O locație din două: Mumbwa
11 
Increase 
access2008/195-971 EF I 200EE: 80  
DUE: 75Increased Access to Electricity Services Zambia 33,00 10,00 30,3 %Extinderea rețelei de energie electrică pentru a  facilita 
accesul la servicii energetice din surse regenerabile 
în zone rurale și periurbane din Zambia (65 000 de 
beneficiari).daTrei locații din 24: Kabwe, stația auxiliară 
Kanyama și KalomoAnexa  I
27 Anexe
Proiectele examinate
Nr. și 
denumirea 
scurtă 
a proiectuluiNr. în CRISNr. facili -
tății (nr. 
cererii de 
propu -
neri)Nr. 
propuneriiPunctajul acordat 
în urma evaluării 
propunerii3 
(în %)Titlul acțiunii ȚarăBuget  
(în 
milioane 
de euro)Contri -
buția din 
partea UE  
(în milioane 
de euro)Ponderea 
contribuției 
din partea 
UE 
în totalul 
bugetuluiDescriere succintăVizitat  
(sau doar 
examinat 
în țara 
respectivă)Locații vizitate
1 
Mwenga2007/195-963 EF I 78EE: 81,5  
DUE: 86 Mwenga 3 MW hydro Power Plant Tanzania 7, 81 3,60 46,1  %Instalarea unei hidrocentrale de mici dimensiuni pentru 
a furniza servicii fiabile de electricitate unei întreprinderi 
de producție de ceai și locuitorilor a 14 sate.daProiect în Mufindi (regiunea Iringa);  
Întâlniri cu reprezentanți ai administrației 
locale din Mafinga
2 
Best Ray2007/195-964 EF I 132EE: 57  
DUE: 77  
Al 3-lea E: 72Best Ray  (Bringing energy services to Tanzanian rural 
areas )Tanzania 1,50 1,13 75,3  %Instalarea de panouri solare fotovoltaice la 8 050 de 
gospodării (și clădiri publice) din nouă sate. În unele 
locuri, s -au utilizat microhidrocentrale cu minirețele de 
electricitate și biogaz.daCERC (Centrul comunitar de resurse 
energetice) și cooperativa Mpambano în 
Oldonyosambu;  
Centrul de formare din Mkuru;  
Proiectul vizând liceul Ngarenyanuki din 
Olkung’wado;  
Colegiul Tehnic Arusha din Arusha.
3 
Majaua2007/195-977 EF I 46EE: 74  
DUE: 75,5Electrificaçao da comunidade de Majaua Mozambic 2,49 1,87 75,1  %Reabilitarea unei minihidrocentrale (în prezent, distrusă) 
și instalarea unei rețele locale de electricitate pentru 
racordarea a 5 000 de gospodării.nu Nu se aplică
4 
Biogas2007/195-982 EF I 244EE: 71,5  
DUE: 74 Up‑scaling the smaller biogas plants for agricultural 
producers and processorsKenya 1,97 1,22 61,9  %Utilizarea unei tehnologii pe bază de biogaz pentru gătit 
de către 330 de fermieri din zonele rurale a cinci provincii.nu Nu se aplică
5 
Up‑scaling2007/195-985 EF I 214EE: 71  
DUE: 83,5Up‑scaling access to integrated modern energy servi ‑
ces for poverty reductionTanzania 3,05 2,29 75,0  %Instalarea de centre de servicii energetice multifuncțio -
nale, echipate cu motoare diesel pe bază de biocombusti -
bil (uleiul de jatropha), în 120 de sate din șase regiuni.daLocația proiectului Matadi privind platforma 
multifuncțională  – Mji Mwema, districtul 
Siha – regiunea Kilimandjaro;  
Spațiul de depozitare de la Moshi
6 
Bioenergele c2007/196-004 EF I 217EE: 65  
DUE: 74  
Al 3-lea E: 76,5Bioenergelec (bioénergie électricité) Madagascar 3,16 1,96 61,9  %Generarea de energie electrică pe bază de biomasă 
pentru șase sate (din patru regiuni) și îmbunătățirea 
procesului de carbonizare.(da)Nu a fost vizitată nicio locație1, însă au avut 
loc interviuri cu reprezentanți ai părților in -
teresate și ai partenerului de implementare.
7 
rHYviere2007/196-005 EF I 144EE: 74  
DUE: 81Programme rHYviere – Réseaux hydroélectriques 
villageois et respect de l’environnementMadagascar 2,30 1,73 75,1  %Construcția a trei hidrocentrale pe firul apei ( run‑off river ) 
+ o minirețea de electricitate pentru racordarea a opt 
sate din zonele rurale din estul țării. daDouă locații din trei: Sahasinaka și 
Tolongoina
8 
Sahambano2007/196-009 EF I 54EE: 69,5  
DUE: 68,5 Aménagement hydroélectrique du Site de Befanaova 
sur la rivière SahambanoMadagascar 3,31 2,48 74,9  %Construcția unei hidrocentrale pe firul apei ( run‑off river ) 
+ extinderea cu 20 km a rețelei de electricitate pentru 
racordarea unui oraș și a două sate.da O locație: Ihosy
9 
Resouth2007/196 - 014 EF I 128EE: 72  
DUE: 78,5Electrification rurale décentralisée par énergies renou ‑
velables dans le Sud de Madagascar (RESOUTH)Madagascar 1,16 0,87 75,0  %Furnizarea de acces la energie electrică locuitorilor din 
două sate din regiunea de sud prin intermediul a două 
turbine eoliene și a unor panouri solare fotovoltaice.(da)Nu a fost vizitată nicio locație2, însă au avut 
loc interviuri cu reprezentanți ai părților 
interesate.
10 
Rural 
electrification2008/020-660 EF I 284EE: 68  
DUE: 78Rural Electrification Infrastructure and Small‑Scale 
ProjectsZambia 36,51 10,00 27, 4  %Extinderea rețelei de electricitate și instalarea unei mi -
crohidrocentrale și a 2 000 de sisteme de energie solară la 
27 000 de gospodării, 700 de școli și centre de sănătate.da O locație din două: Mumbwa
11 
Increase 
access2008/195-971 EF I 200EE: 80  
DUE: 75Increased Access to Electricity Services Zambia 33,00 10,00 30,3 %Extinderea rețelei de energie electrică pentru a  facilita 
accesul la servicii energetice din surse regenerabile 
în zone rurale și periurbane din Zambia (65 000 de 
beneficiari).daTrei locații din 24: Kabwe, stația auxiliară 
Kanyama și Kalomo
28 Anexe
Nr. și 
denumirea 
scurtă 
a proiectuluiNr. în CRISNr. facili -
tății (nr. 
cererii de 
propu -
neri)Nr. 
propuneriiPunctajul acordat 
în urma evaluării 
propunerii3 
(în %)Titlul acțiunii ȚarăBuget  
(în 
milioane 
de euro)Contri -
buția din 
partea UE  
(în milioane 
de euro)Ponderea 
contribuției 
din partea 
UE 
în totalul 
bugetuluiDescriere succintăVizitat  
(sau doar 
examinat 
în țara 
respectivă)Locații vizitate
12 
Green energy2011/231-578EF II –  
(Cererea de 
propu -
neri  1)60EE: 71  
DUE: 85Community ‑based green energy project Kenya 2,32 1,74 75,0  %Instalarea de panouri solare fotovoltaice la 56 de școli și la 
32 de centre de sănătate din zone rurale în Kenya. nu Nu se aplică
13 
Nice roll‑out2011/231-937EF II –  
(Cererea de 
propu -
neri  1)183EE: 47  
DUE: 87  
Al 3-lea E: 82Nice roll‑outZambia, Tanza -
nia, Gambia8,44 2,50 29,6  %Dezvoltare economică cu ajutorul echipamentelor 
tehnologice ce funcționează pe bază de energie produsă 
de panouri solare fotovoltaice (centre de franciză NICE 
în 50 de locații din zone rurale și periurbane în Gambia, 
Tanzania și Zambia).nu Nu se aplică
14 
Small ‑scale 
solar2011/232-092EF II –  
(Cererea de 
propu -
neri  1)620EE: 83  
DUE: 81Enabling 18 000 people to access sustainable 
small ‑scale solar power in Quissanga district, Cabo 
DelgadoMozambic 0,79 0,59 75,0  %Asigurarea accesului la servicii energetice sustenabile pe 
bază de sisteme de energie solară, la scară mică, pentru 
4 000 de gospodării în două districte.nu Nu se aplică
15 
Boreale2011/280-322EF II –  
(Cererea de 
propu -
neri  1)534EE: 84  
DUE: 79Best Options for rural energy and access to light and 
electricity (Boreale)Madagascar 2,30 1,72 74,8  %Instalarea de panouri solare fotovoltaice la 10 școli, la 8 
centre de sănătate și la 900 de gospodării din opt sate din 
regiunea de sud.(da)Nu a fost vizitată nicio locație2, însă au avut 
loc interviuri cu reprezentanți ai părților 
interesate.
16 
Wood and 
charcoal2012/232-680EF II –  
(Cererea de 
propu -
neri  1)542EE: 59  
DUE: 87  
Al 3-lea E: 75Sustainable wood and charcoal production in rural 
Mozambique, Malawi and TanzaniaMozambic, Tan -
zania, (Malawi)5,33 2,40 45,0  %Energie sustenabilă pe bază de biomasă și eficiență ener -
getică prin instruirea locuitorilor din 2 000 de gospodării 
cu privire la plantarea de copaci și construcția unei unități 
de producție a  cărbunelui de lemn.da 
(Tanzania)Plantațiile și birourile Green Resources de la 
fabrica de cherestea Sao Hill (regiunea Iringa 
din Tanzania)Anexa  I
29 Anexe
Nr. și 
denumirea 
scurtă 
a proiectuluiNr. în CRISNr. facili -
tății (nr. 
cererii de 
propu -
neri)Nr. 
propuneriiPunctajul acordat 
în urma evaluării 
propunerii3 
(în %)Titlul acțiunii ȚarăBuget  
(în 
milioane 
de euro)Contri -
buția din 
partea UE  
(în milioane 
de euro)Ponderea 
contribuției 
din partea 
UE 
în totalul 
bugetuluiDescriere succintăVizitat  
(sau doar 
examinat 
în țara 
respectivă)Locații vizitate
12 
Green energy2011/231-578EF II –  
(Cererea de 
propu -
neri  1)60EE: 71  
DUE: 85Community ‑based green energy project Kenya 2,32 1,74 75,0  %Instalarea de panouri solare fotovoltaice la 56 de școli și la 
32 de centre de sănătate din zone rurale în Kenya. nu Nu se aplică
13 
Nice roll‑out2011/231-937EF II –  
(Cererea de 
propu -
neri  1)183EE: 47  
DUE: 87  
Al 3-lea E: 82Nice roll‑outZambia, Tanza -
nia, Gambia8,44 2,50 29,6  %Dezvoltare economică cu ajutorul echipamentelor 
tehnologice ce funcționează pe bază de energie produsă 
de panouri solare fotovoltaice (centre de franciză NICE 
în 50 de locații din zone rurale și periurbane în Gambia, 
Tanzania și Zambia).nu Nu se aplică
14 
Small ‑scale 
solar2011/232-092EF II –  
(Cererea de 
propu -
neri  1)620EE: 83  
DUE: 81Enabling 18 000 people to access sustainable 
small ‑scale solar power in Quissanga district, Cabo 
DelgadoMozambic 0,79 0,59 75,0  %Asigurarea accesului la servicii energetice sustenabile pe 
bază de sisteme de energie solară, la scară mică, pentru 
4 000 de gospodării în două districte.nu Nu se aplică
15 
Boreale2011/280-322EF II –  
(Cererea de 
propu -
neri  1)534EE: 84  
DUE: 79Best Options for rural energy and access to light and 
electricity (Boreale)Madagascar 2,30 1,72 74,8  %Instalarea de panouri solare fotovoltaice la 10 școli, la 8 
centre de sănătate și la 900 de gospodării din opt sate din 
regiunea de sud.(da)Nu a fost vizitată nicio locație2, însă au avut 
loc interviuri cu reprezentanți ai părților 
interesate.
16 
Wood and 
charcoal2012/232-680EF II –  
(Cererea de 
propu -
neri  1)542EE: 59  
DUE: 87  
Al 3-lea E: 75Sustainable wood and charcoal production in rural 
Mozambique, Malawi and TanzaniaMozambic, Tan -
zania, (Malawi)5,33 2,40 45,0  %Energie sustenabilă pe bază de biomasă și eficiență ener -
getică prin instruirea locuitorilor din 2 000 de gospodării 
cu privire la plantarea de copaci și construcția unei unități 
de producție a  cărbunelui de lemn.da 
(Tanzania)Plantațiile și birourile Green Resources de la 
fabrica de cherestea Sao Hill (regiunea Iringa 
din Tanzania)
1  Implementarea proiectului în locația selectată în vederea vizitării era într‑un stadiu prea incipient (doar clădirea era funcțională, nefiind instalat încă 
niciun echipament de producere a energiei din surse regenerabile). Singura locație unde activitatea proiectului era încheiată era prea îndepărtată 
pentru a se putea încadra în planificarea misiunii noastre.
2 Proiect nevizitat din motive legate de securitate.
3 Propunere evaluată de către un evaluator expert (EE), de către delegația UE (DUE) și, în unele cazuri, de către un al treilea evaluator (Al 3 ‑lea E).
30 Anexe
Metodologia de punctare
În scopul acestui audit, punctarea aspectelor privind concepția, rezultatele și sustenabilitatea potențială a fost realizată pe 
baza metodologiei de monitorizare axată pe rezultate (ROM) utilizate de Comisie. Criteriile utilizate sunt specificate mai jos:
Concepție
AConcepția proiectului (inclusiv tehnologia aleasă) este realistă și relevantă în contextul dat. Riscurile și constrângerile locale sunt bine identificate și 
măsurile de atenuare care urmează să fie puse în aplicare sunt descrise în mod exhaustiv. Sunt propuse un cadru logic clar și bine structurat, obiec -
tive SMART (punctajul nu este afectat în cazul în care valorile de referință și cifrele privind nivelurile -țintă mai trebuie să fie ajustate după studiul de 
fezabilitate) și indicatori de performanță adecvați.
BO logică adecvată de intervenție. Se remarcă omisiuni/probleme în ceea ce privește conceptul sau tehnologia aleasă, riscurile și constrângerile enu -
merate nu sunt exhaustive și/sau măsurile de atenuare a acestora nu sunt pe deplin convingătoare. Obiectivele și/sau indicatorii necesită modificări.
CLogica de intervenție indică probleme care ar putea afecta în mod semnificativ rezultatele scontate, s -au constatat probleme în legătură cu elemen -
tele menționate mai sus.
DLogica de intervenție prezintă deficiențe și reduce considerabil șansele de reușită ale proiectului sau o serie de probleme majore vor pune în pericol 
proiectul.
Rezultate
AToate rezultatele au fost sau, cel mai probabil, vor fi obținute la un nivel calitativ corespunzător, contribuind la rezultate conform planificării; activi -
tățile sunt implementate la timp și sunt monitorizate în mod regulat (nu se constată întârzieri sau întârzierile sunt minore și au o explicație logică).
BRezultatele sunt obținute sau, cel mai probabil, vor fi obținute conform planului, dar se mai pot aduce îmbunătățiri în ceea ce privește calitatea, 
cantitatea preconizată și respectarea calendarului de implementare. Cu toate acestea, întârzierile nu afectează obținerea rezultatelor.
CUnele rezultate nu sunt/nu vor fi obținute la timp, în cantitatea estimată sau la nivelul calitativ corespunzător. Sunt necesare măsuri corective. 
Activitățile înregistrează întârzieri și sunt oarecum deviate de la logica de intervenție și de la planificarea proiectului.
DObținerea rezultatelor și calitatea acestora sunt sau, cel mai probabil, vor fi afectate de deficiențe grave. Sunt necesare ajustări semnificative pentru 
a se asigura obținerea cel puțin a rezultatelor principale. Se constată întârzieri considerabile și neconcordanțe grave între activitățile derulate, pe de 
o parte, și logica de intervenție și planificarea proiectului, pe de altă parte. Este posibil să fie nevoie să se prevadă o strategie de ieșire pentru a se 
limita apariția unor noi probleme.
Sustenabilitate
ARezultatele vor fi sustenabile pe termen lung și multiplicarea potențială a proiectului este asigurată de un context favorabil și/sau de măsurile 
conexe puse în aplicare de proiect sau de alte intervenții.
BRezultatele (sau cea mai mare parte a acestora) vor fi, cel mai probabil, sustenabile pe termen lung dacă măsurile necesare avute în vedere sunt puse 
în aplicare conform planificării și/sau contextul nu se deteriorează prea mult.
CRezultatele (sau cea mai mare parte a acestora) nu vor reuși, în mod probabil, să fie sustenabile pe termen mediu sau lung dacă măsurile necesare 
avute în vedere nu sunt consolidate sau completate în mod corespunzător, în special în cazul în care contextul are tendința să se deterioreze.
DRezultatele (sau cea mai mare parte a acestora) nu vor reuși, cu siguranță, să fie sustenabile pe termen mediu, indiferent de măsurile luate în 
contextul respectiv.Anexa  II

32 Anexe
Proiecte EUEI PDF și sectoarele prioritare pentru fiecare țară în cadrul celui  
de Al unsprezecelea FED
ȚarăFACILITATEA PENTRU DIALOG ȘI PARTENERIAT A EUEI (PDF)Al unsprezecelea FED  
(Sectoarele prioritare și bugetul estimat, adoptate sau cu o probabilitate mare să fie adoptate la momentul auditului)
Politicile energetice 
existenteProiect PDF în sectorul energetic (descriere) Părți interesateData de 
începere  - 
data de 
încheiereSectorul 
prioritar  1Buget  
(în 
milioane 
de euro)Sectorul 
prioritar  2Buget  
(în 
milioane 
de euro)Sectorul 
prioritar  3Buget  
(în 
milioane 
de euro)Sectorul 
prioritar  4Buget  
(în 
milioane 
de euro)Sector 
neprioritarBuget  
(în 
milioane 
de euro)BUGE -
TUL 
TOTAL  
(în 
milioane 
de euro)
BurundiIanuarie 2011 (+ Planul de 
electrificare a  zonelor rurale 
din 1993, revizuit în 1997)Asistarea ministerului energiei și minelor în dezvol -
tarea unei politici naționale în sectorul energetic, 
precum și a unei strategii de implementare și a unui 
plan de investițiiMinisterul energiei și minelornoiembrie 2009  - 
iulie 2011Dezvoltare ru -
rală sustenabilă 
pentru nutriție80 Sănătate 87Statul de drept 
și fragilitate143 Energie 105 Societatea civilă 17 432
Djibouti 2005Asistarea ministerului energiei însărcinat cu resursele 
naturale în formularea unei strategii naționale și 
a unui plan de acțiune pentru sectorul energiei 
electrice, precum și în elaborarea unui proiect de lege 
în acest domeniuMinistere, Electricité de 
Djibouti – parteneri tehnici și 
financiari, donatorinoiembrie 2012  - 
iulie 2014Apă potabilă, 
salubrizare și 
deșeuri solide52Securitatea 
alimentară35Societatea civilă 
și sprijin pentru 
ordonatorul de 
credite național18 105
Eritreea 1997 - - -Energie  – 
(nedecis încă, 
însă face parte 
din intenția 
guvernului)AgriculturăGuvernanță 
economică0
Etiopia 1994 (revizuită în 2012)Asistarea guvernului etiopian în conturarea unei vi -
ziuni clare pe termen lung în ceea ce privește energia 
din biomasă și formularea unei strategii și a unui plan 
de acțiune în acest domeniu.Ministerul apelor, irigațiilor 
și energieiiulie 2012 - 
februarie 2014Agricultură 
sustenabilă 
și securitate 
alimentară252 Sănătate 200Drumuri și tre -
cerea la energie 
electrică230 Societatea civilă 63 745
Kenya 2004 (revizuită în 2014)Proiectarea unei intervenții de sprijin care va fi imple -
mentată cu ajutorul unor experți angajați pe termen 
lung, care vor oferi în mod direct servicii de consultan -
ță cu privire la cadrul de reglementare al sistemelor de 
producție a  energiei electrice din surse regenerabile la 
scară mică și racordate la o rețea de electricitate.Ministerul energieiianuarie 2013 - 
martie 2014Securitatea 
alimentară și 
rezistența la 
șocuri climatice190Infrastructură 
sustenabilă 
(transport și 
energie)175Răspunderea 
instituțiilor 
publice60 60Sprijin pentru 
ordonatorul de 
credite național10 495
Madagascar 1974 (a devenit act legislativ 
în 1998)Actualizarea politicii energetice și a strategiei 
naționale privind energia și pregătirea unei strategii 
în sectorul energetic în MadagascarMinisterul energieiiulie 2014 -  
iulie 2015Guvernanță și 
instituții143Dezvoltare 
rurală140Infrastructură 
(creșterea 
accesului la 
energie electri -
că în vederea 
unei dezvoltări 
economice)230Ordonatorul de 
credite național 
și Facilitatea 
pentru coopera -
re tehnică5 518
Malawi 2003 (revizuită în 2009)Sprijin pentru elaborarea unei strategii privind 
energia din biomasă pentru a  asigura producția 
sustenabilă a acestui tip de energie și promovarea 
accesului la combustibili moderni pentru gătit și la 
tehnologii eficiente de combustie a  biomasei.Departamentul pentru 
energiefebruarie 2008 - 
februarie 2009Guvernanță 120 Învățământ 110 Agricultură 250 Societatea civilă 30 510Anexa  III
33 Anexe
Proiecte EUEI PDF și sectoarele prioritare pentru fiecare țară în cadrul celui  
de Al unsprezecelea FED
ȚarăFACILITATEA PENTRU DIALOG ȘI PARTENERIAT A EUEI (PDF)Al unsprezecelea FED  
(Sectoarele prioritare și bugetul estimat, adoptate sau cu o probabilitate mare să fie adoptate la momentul auditului)
Politicile energetice 
existenteProiect PDF în sectorul energetic (descriere) Părți interesateData de 
începere  - 
data de 
încheiereSectorul 
prioritar  1Buget  
(în 
milioane 
de euro)Sectorul 
prioritar  2Buget  
(în 
milioane 
de euro)Sectorul 
prioritar  3Buget  
(în 
milioane 
de euro)Sectorul 
prioritar  4Buget  
(în 
milioane 
de euro)Sector 
neprioritarBuget  
(în 
milioane 
de euro)BUGE -
TUL 
TOTAL  
(în 
milioane 
de euro)
BurundiIanuarie 2011 (+ Planul de 
electrificare a  zonelor rurale 
din 1993, revizuit în 1997)Asistarea ministerului energiei și minelor în dezvol -
tarea unei politici naționale în sectorul energetic, 
precum și a unei strategii de implementare și a unui 
plan de investițiiMinisterul energiei și minelornoiembrie 2009  - 
iulie 2011Dezvoltare ru -
rală sustenabilă 
pentru nutriție80 Sănătate 87Statul de drept 
și fragilitate143 Energie 105 Societatea civilă 17 432
Djibouti 2005Asistarea ministerului energiei însărcinat cu resursele 
naturale în formularea unei strategii naționale și 
a unui plan de acțiune pentru sectorul energiei 
electrice, precum și în elaborarea unui proiect de lege 
în acest domeniuMinistere, Electricité de 
Djibouti – parteneri tehnici și 
financiari, donatorinoiembrie 2012  - 
iulie 2014Apă potabilă, 
salubrizare și 
deșeuri solide52Securitatea 
alimentară35Societatea civilă 
și sprijin pentru 
ordonatorul de 
credite național18 105
Eritreea 1997 - - -Energie  – 
(nedecis încă, 
însă face parte 
din intenția 
guvernului)AgriculturăGuvernanță 
economică0
Etiopia 1994 (revizuită în 2012)Asistarea guvernului etiopian în conturarea unei vi -
ziuni clare pe termen lung în ceea ce privește energia 
din biomasă și formularea unei strategii și a unui plan 
de acțiune în acest domeniu.Ministerul apelor, irigațiilor 
și energieiiulie 2012 - 
februarie 2014Agricultură 
sustenabilă 
și securitate 
alimentară252 Sănătate 200Drumuri și tre -
cerea la energie 
electrică230 Societatea civilă 63 745
Kenya 2004 (revizuită în 2014)Proiectarea unei intervenții de sprijin care va fi imple -
mentată cu ajutorul unor experți angajați pe termen 
lung, care vor oferi în mod direct servicii de consultan -
ță cu privire la cadrul de reglementare al sistemelor de 
producție a  energiei electrice din surse regenerabile la 
scară mică și racordate la o rețea de electricitate.Ministerul energieiianuarie 2013 - 
martie 2014Securitatea 
alimentară și 
rezistența la 
șocuri climatice190Infrastructură 
sustenabilă 
(transport și 
energie)175Răspunderea 
instituțiilor 
publice60 60Sprijin pentru 
ordonatorul de 
credite național10 495
Madagascar 1974 (a devenit act legislativ 
în 1998)Actualizarea politicii energetice și a strategiei 
naționale privind energia și pregătirea unei strategii 
în sectorul energetic în MadagascarMinisterul energieiiulie 2014 -  
iulie 2015Guvernanță și 
instituții143Dezvoltare 
rurală140Infrastructură 
(creșterea 
accesului la 
energie electri -
că în vederea 
unei dezvoltări 
economice)230Ordonatorul de 
credite național 
și Facilitatea 
pentru coopera -
re tehnică5 518
Malawi 2003 (revizuită în 2009)Sprijin pentru elaborarea unei strategii privind 
energia din biomasă pentru a  asigura producția 
sustenabilă a acestui tip de energie și promovarea 
accesului la combustibili moderni pentru gătit și la 
tehnologii eficiente de combustie a  biomasei.Departamentul pentru 
energiefebruarie 2008 - 
februarie 2009Guvernanță 120 Învățământ 110 Agricultură 250 Societatea civilă 30 510
34 Anexe
ȚarăFACILITATEA PENTRU DIALOG ȘI PARTENERIAT A EUEI (PDF)Al unsprezecelea FED  
(Sectoarele prioritare și bugetul estimat, adoptate sau cu o probabilitate mare să fie adoptate la momentul auditului)
Politicile energetice 
existenteProiect PDF în sectorul energetic (descriere) Părți interesateData de 
începere  - 
data de 
încheiereSectorul 
prioritar  1Buget  
(în 
milioane 
de euro)Sectorul 
prioritar  2Buget  
(în 
milioane 
de euro)Sectorul 
prioritar  3Buget  
(în 
milioane 
de euro)Sectorul 
prioritar  4Buget  
(în 
milioane 
de euro)Sector 
neprioritarBuget  
(în 
milioane 
de euro)BUGE -
TUL 
TOTAL  
(în 
milioane 
de euro)
Mozambic 1998 (revizuită în 2009 și 
în 2011)Sprijin pentru elaborarea și implementarea unei 
strategii naționale privind energia din biomasă, cu 
un accent deosebit pus pe lanțul de aprovizionare cu 
cărbune de lemn și pe abordarea atât a cererii, cât și 
a ofertei.Ministerul energiei și Direcția 
națională pentru surse noi și 
surse regenerabile de energieianuarie 2011 - 
decembrie 2012Bună guvernan -
ță și dezvoltare367Dezvoltare 
rurală (inclusiv 
energie:  
50 de milioane 
de euro)330 697
Rwanda 2004 (revizuită în 2009)Sprijin pentru dezvoltarea unor politici și a unor 
strategii pentru subsectorul de energie geotermală și 
sprijin pentru cadrul de reglementare, instituțional și 
juridic al acestui domeniu, cu un accent deosebit pe 
opțiunile oferite pentru implicarea sectorului privat.Ministerul infrastructuriidecembrie 2013 - 
ianuarie 2015Agricultură 
sustenabilă 
și securitate 
alimentară200Energie 
sustenabilă200Guvernanță 
responsabilă40 Societatea civilă 20 460
Tanzania 1992 (revizuită în 2003 și 
în 2014)Sprijin pentru elaborarea unei strategii naționale 
privind energia din biomasă, care să identifice mo -
dalități de asigurare a unei producții mai sustenabile 
a acestui tip de energie; intensificarea producției 
și eficientizarea utilizării energiei din biomasă; 
promovarea accesului la surse alternative de energie; 
și asigurarea unui mediu instituțional care să permită 
implementarea acestor acțiuni.Ministerul finanțelormartie 2012 -
aprilie 2014Bună guvernan -
ță și dezvoltare291 Energie 180Agricultură 
sustenabilă140 Societatea civilă 15 626
Uganda 2002 (revizuită în 2007)Elaborarea unui set de recomandări și a unei liste 
de proiecte potențiale în domeniul energiei care să 
fie sprijinite în cadrul inițiativei SE4ALL ( Sustainable 
Energy For All )Ministerul energiei, societăți 
private, societatea civilă, 
parteneri pentru dezvoltare.mai 2012 -  
iunie 2012Infrastructură 
de transpor -
turi (sectorul 
energetic poate 
fi inclus după 
examinarea 
de la mijlocul 
perioadei)230Securitatea 
alimentară și 
agricultura130Bună 
guvernanță168 Societatea civilă 50 578
Zambia 1994 (revizuită în 2008)Organizarea unui proces consultativ pentru integra -
rea accesului la servicii energetice în planul național 
de dezvoltare și în viziunea națională pe termen 
lung. Ministerul energiei și dezvol -
tarea apelorseptembrie 2005  - 
august 2006Energie 244 Agricultură 110 Guvernanță 100Sprijin pentru 
ordonatorul de 
credite național30 484
Africa de EstEvaluarea capacității în vederea creșterii accesului la 
servicii energetice moderne în Africa de Est.Comunitatea Africii de Est noiembrie 2010  - 
iulie 2011Nu se aplicăAnexa  III
35 Anexe
ȚarăFACILITATEA PENTRU DIALOG ȘI PARTENERIAT A EUEI (PDF)Al unsprezecelea FED  
(Sectoarele prioritare și bugetul estimat, adoptate sau cu o probabilitate mare să fie adoptate la momentul auditului)
Politicile energetice 
existenteProiect PDF în sectorul energetic (descriere) Părți interesateData de 
începere  - 
data de 
încheiereSectorul 
prioritar  1Buget  
(în 
milioane 
de euro)Sectorul 
prioritar  2Buget  
(în 
milioane 
de euro)Sectorul 
prioritar  3Buget  
(în 
milioane 
de euro)Sectorul 
prioritar  4Buget  
(în 
milioane 
de euro)Sector 
neprioritarBuget  
(în 
milioane 
de euro)BUGE -
TUL 
TOTAL  
(în 
milioane 
de euro)
Mozambic 1998 (revizuită în 2009 și 
în 2011)Sprijin pentru elaborarea și implementarea unei 
strategii naționale privind energia din biomasă, cu 
un accent deosebit pus pe lanțul de aprovizionare cu 
cărbune de lemn și pe abordarea atât a cererii, cât și 
a ofertei.Ministerul energiei și Direcția 
națională pentru surse noi și 
surse regenerabile de energieianuarie 2011 - 
decembrie 2012Bună guvernan -
ță și dezvoltare367Dezvoltare 
rurală (inclusiv 
energie:  
50 de milioane 
de euro)330 697
Rwanda 2004 (revizuită în 2009)Sprijin pentru dezvoltarea unor politici și a unor 
strategii pentru subsectorul de energie geotermală și 
sprijin pentru cadrul de reglementare, instituțional și 
juridic al acestui domeniu, cu un accent deosebit pe 
opțiunile oferite pentru implicarea sectorului privat.Ministerul infrastructuriidecembrie 2013 - 
ianuarie 2015Agricultură 
sustenabilă 
și securitate 
alimentară200Energie 
sustenabilă200Guvernanță 
responsabilă40 Societatea civilă 20 460
Tanzania 1992 (revizuită în 2003 și 
în 2014)Sprijin pentru elaborarea unei strategii naționale 
privind energia din biomasă, care să identifice mo -
dalități de asigurare a unei producții mai sustenabile 
a acestui tip de energie; intensificarea producției 
și eficientizarea utilizării energiei din biomasă; 
promovarea accesului la surse alternative de energie; 
și asigurarea unui mediu instituțional care să permită 
implementarea acestor acțiuni.Ministerul finanțelormartie 2012 -
aprilie 2014Bună guvernan -
ță și dezvoltare291 Energie 180Agricultură 
sustenabilă140 Societatea civilă 15 626
Uganda 2002 (revizuită în 2007)Elaborarea unui set de recomandări și a unei liste 
de proiecte potențiale în domeniul energiei care să 
fie sprijinite în cadrul inițiativei SE4ALL ( Sustainable 
Energy For All )Ministerul energiei, societăți 
private, societatea civilă, 
parteneri pentru dezvoltare.mai 2012 -  
iunie 2012Infrastructură 
de transpor -
turi (sectorul 
energetic poate 
fi inclus după 
examinarea 
de la mijlocul 
perioadei)230Securitatea 
alimentară și 
agricultura130Bună 
guvernanță168 Societatea civilă 50 578
Zambia 1994 (revizuită în 2008)Organizarea unui proces consultativ pentru integra -
rea accesului la servicii energetice în planul național 
de dezvoltare și în viziunea națională pe termen 
lung. Ministerul energiei și dezvol -
tarea apelorseptembrie 2005  - 
august 2006Energie 244 Agricultură 110 Guvernanță 100Sprijin pentru 
ordonatorul de 
credite național30 484
Africa de EstEvaluarea capacității în vederea creșterii accesului la 
servicii energetice moderne în Africa de Est.Comunitatea Africii de Est noiembrie 2010  - 
iulie 2011Nu se aplică
36 Anexe
Perioada de implementare, obiectivele și realizările proiectelor examinate
Nr. și denu -
mirea  
scurtă 
a proiectuluiNr. facilității  
(nr. cererii de 
propuneri)Titlul acțiunii ȚarăData 
începeriiData 
încheierii Prelungirea perioa -
dei de implementare  
(luni)Ponderea 
prelungirii 
perioadei de 
implementareJustificarea prelungiriiObiectivele inițiale modificate -  
(realizări)
1 
MwengaEF I Mwenga 3 MW hydro Power Plant Tanzania 22.12.2007 22.12.2012Perioada inițială: 60 de 
luni  – nicio prelungire0 % Nu se aplicăNu este cazul – [numărul beneficiarilor era de 14 345 
față de cel preconizat de 24 700 (58 %), însă numărul 
este în creștere]
2 
Best RayEF I Best ray  (Bringing energy services to Tanzanian rural areas ) Tanzania 1.4.2008 30.6.2011Perioada inițială: 36 de 
luni  – perioada prelun -
gită: 39 de luni8 %Prelungire justificată de nevoia „de a finaliza într -o 
măsură cât mai mare [...] activitățile principale ale 
proiectului, punându -se accentul în principal pe 
aspectele de ordin instituțional și pe cele legate de 
sustenabilitate”Nu – (numărul beneficiarilor era de 7 600 față de 
numărul preconizat de 8 050 sau 94,4 %) 
3 
MajauaEF I Electrificaçao da comunidade de Majaua Mozambic 1.12.2007 30.11.2012Perioada inițială: 36 de 
luni  – perioada prelun -
gită: 60 de luni67 %Au fost solicitate în total trei prelungiri, însă ultima 
(propunerea de a prelungi proiectul până la 30.11.2013) 
a fost respinsă de delegația UENu – (în 2014, delegația UE a estimat că numărul 
racordărilor era în jur de 500; va fi nevoie de aproxi -
mativ trei ani pentru a atinge nivelul -țintă de 5 000 
de racordări)
4 
BiogasEF IUp‑scaling the smaller biogas plants for agricultural producers and 
processorsKenya 1.1.2008 1.1.2011Perioada inițială: 36 de 
luni  – perioada prelun -
gită: 45 de luni25 %Pentru a finaliza obiectivele fezabile, în limita 
bugetuluiNu – (inițial, era prevăzută construcția a 350 de 
digestoare  
 – la sfârșitul proiectului: s -au construit 765 de 
digestoare)
5 
Up‑scalingEF I Up‑scaling access to integrated modern energy services for poverty reduction Tanzania 1.1.2008 30.6.2014Perioada inițială:60 de 
luni  – perioada prelun -
gită: 78 de luni23 %Pentru a se încerca să se recupereze întârzierile față de 
planificareDa – 200 de centre de servicii energetice multifunc -
ționale-> 125  
(doar 11 erau instalate în iunie 2013)
6 
Bioenergele cEF I Bioenergelec (bioénergie électricité) Madagascar 1.4.2008 31.12.2015Perioada inițială: 36 de 
luni  – perioada prelun -
gită: 81 de luni 125 %Probleme la nivel contractual cu partenerii (9 luni) 
Studiu preliminar (9 luni). Pregătirea documentației 
de atribuire (neplanificată) și negocierea contractului 
dintre administrația națională și ADER ( Agence de 
Développement pour l’Électrification Rurale ) (ianuarie 
2010-decembrie 2011) – nefurnizarea în totalitate 
a echipamentelor aferente electrificării rurale descen -
tralizate (au fost echipate doar trei locații din cinci) – 
probleme de ordin contractual între administrația 
națională și ADER (contract semnat la 9.1.2012)Da – inițial1: 5 locații 80-100 kW (400-500 kW), 
obiectivele în octombrie 2014: 4 locații 70 kW (280 
kW) - reducerea bugetului cu 100 000 de euro – (doar 
o locație dispunea de echipamentele necesare la 
momentul efectuării auditului nostru)
7 
rHYviereEF IProgramme rHYviere – Réseaux hydroélectriques villageois et respect de 
l’environnementMadagascar 7.1. 20 0 8 30.12.2015Perioada inițială: 48 de 
luni  – perioada prelun -
gită: 84 de luni 75 %Actul adițional nr. 1 – Situația politică (12 luni) Actul 
adițional nr. 3: cicloane în regiune și restructurarea 
ADER (12 luni) Actele adiționale nr. 4 și 5: Durata de 
răspuns din partea unei bănci cu privire la solicitarea 
unui credit de către un investitor privat (Tectra) pentru 
achiziția unei turbine + furtul unor cabluri din clădirile 
situate în zona portuară (6+6 luni)Da – inițial: 3 locații: T: 2x60, S:3x80 A:3x80: 600 kW  
 – obiectivele în octombrie 2014: 3 locații T: 2x50, 
S:2x65 A:2x330: 890 kW – (la momentul auditului, 
erau finalizate acțiunile în două locații ale proiectului)
8 
SahambanoEF IAménagement hydroélectrique du site de Befanaova sur la rivière 
SahambanoMadagascar 1.3.2008 31.12.2014Perioada inițială: 30 de 
luni  – perioada prelun -
gită: 82 de luni 173 %Absența deciziilor privind dezvoltarea sitului: 12 opți -
uni tehnice, nou manager de proiect din partea Zecca 
în 2009, instabilitate politică, condiții meteorologice 
nefavorabile, întârzieri în obținerea autorizației de 
concesiune, a scutirii de la plata taxelor, a autorizației 
de a utiliza dinamită pentru săparea canalului.Da – (inițial: 460 kW – obiective în octombrie 2014: 
700 kW)Anexa  IV
37 Anexe
Perioada de implementare, obiectivele și realizările proiectelor examinate
Nr. și denu -
mirea  
scurtă 
a proiectuluiNr. facilității  
(nr. cererii de 
propuneri)Titlul acțiunii ȚarăData 
începeriiData 
încheierii Prelungirea perioa -
dei de implementare  
(luni)Ponderea 
prelungirii 
perioadei de 
implementareJustificarea prelungiriiObiectivele inițiale modificate -  
(realizări)
1 
MwengaEF I Mwenga 3 MW hydro Power Plant Tanzania 22.12.2007 22.12.2012Perioada inițială: 60 de 
luni  – nicio prelungire0 % Nu se aplicăNu este cazul – [numărul beneficiarilor era de 14 345 
față de cel preconizat de 24 700 (58 %), însă numărul 
este în creștere]
2 
Best RayEF I Best ray  (Bringing energy services to Tanzanian rural areas ) Tanzania 1.4.2008 30.6.2011Perioada inițială: 36 de 
luni  – perioada prelun -
gită: 39 de luni8 %Prelungire justificată de nevoia „de a finaliza într -o 
măsură cât mai mare [...] activitățile principale ale 
proiectului, punându -se accentul în principal pe 
aspectele de ordin instituțional și pe cele legate de 
sustenabilitate”Nu – (numărul beneficiarilor era de 7 600 față de 
numărul preconizat de 8 050 sau 94,4 %) 
3 
MajauaEF I Electrificaçao da comunidade de Majaua Mozambic 1.12.2007 30.11.2012Perioada inițială: 36 de 
luni  – perioada prelun -
gită: 60 de luni67 %Au fost solicitate în total trei prelungiri, însă ultima 
(propunerea de a prelungi proiectul până la 30.11.2013) 
a fost respinsă de delegația UENu – (în 2014, delegația UE a estimat că numărul 
racordărilor era în jur de 500; va fi nevoie de aproxi -
mativ trei ani pentru a atinge nivelul -țintă de 5 000 
de racordări)
4 
BiogasEF IUp‑scaling the smaller biogas plants for agricultural producers and 
processorsKenya 1.1.2008 1.1.2011Perioada inițială: 36 de 
luni  – perioada prelun -
gită: 45 de luni25 %Pentru a finaliza obiectivele fezabile, în limita 
bugetuluiNu – (inițial, era prevăzută construcția a 350 de 
digestoare  
 – la sfârșitul proiectului: s -au construit 765 de 
digestoare)
5 
Up‑scalingEF I Up‑scaling access to integrated modern energy services for poverty reduction Tanzania 1.1.2008 30.6.2014Perioada inițială:60 de 
luni  – perioada prelun -
gită: 78 de luni23 %Pentru a se încerca să se recupereze întârzierile față de 
planificareDa – 200 de centre de servicii energetice multifunc -
ționale-> 125  
(doar 11 erau instalate în iunie 2013)
6 
Bioenergele cEF I Bioenergelec (bioénergie électricité) Madagascar 1.4.2008 31.12.2015Perioada inițială: 36 de 
luni  – perioada prelun -
gită: 81 de luni 125 %Probleme la nivel contractual cu partenerii (9 luni) 
Studiu preliminar (9 luni). Pregătirea documentației 
de atribuire (neplanificată) și negocierea contractului 
dintre administrația națională și ADER ( Agence de 
Développement pour l’Électrification Rurale ) (ianuarie 
2010-decembrie 2011) – nefurnizarea în totalitate 
a echipamentelor aferente electrificării rurale descen -
tralizate (au fost echipate doar trei locații din cinci) – 
probleme de ordin contractual între administrația 
națională și ADER (contract semnat la 9.1.2012)Da – inițial1: 5 locații 80-100 kW (400-500 kW), 
obiectivele în octombrie 2014: 4 locații 70 kW (280 
kW) - reducerea bugetului cu 100 000 de euro – (doar 
o locație dispunea de echipamentele necesare la 
momentul efectuării auditului nostru)
7 
rHYviereEF IProgramme rHYviere – Réseaux hydroélectriques villageois et respect de 
l’environnementMadagascar 7.1. 20 0 8 30.12.2015Perioada inițială: 48 de 
luni  – perioada prelun -
gită: 84 de luni 75 %Actul adițional nr. 1 – Situația politică (12 luni) Actul 
adițional nr. 3: cicloane în regiune și restructurarea 
ADER (12 luni) Actele adiționale nr. 4 și 5: Durata de 
răspuns din partea unei bănci cu privire la solicitarea 
unui credit de către un investitor privat (Tectra) pentru 
achiziția unei turbine + furtul unor cabluri din clădirile 
situate în zona portuară (6+6 luni)Da – inițial: 3 locații: T: 2x60, S:3x80 A:3x80: 600 kW  
 – obiectivele în octombrie 2014: 3 locații T: 2x50, 
S:2x65 A:2x330: 890 kW – (la momentul auditului, 
erau finalizate acțiunile în două locații ale proiectului)
8 
SahambanoEF IAménagement hydroélectrique du site de Befanaova sur la rivière 
SahambanoMadagascar 1.3.2008 31.12.2014Perioada inițială: 30 de 
luni  – perioada prelun -
gită: 82 de luni 173 %Absența deciziilor privind dezvoltarea sitului: 12 opți -
uni tehnice, nou manager de proiect din partea Zecca 
în 2009, instabilitate politică, condiții meteorologice 
nefavorabile, întârzieri în obținerea autorizației de 
concesiune, a scutirii de la plata taxelor, a autorizației 
de a utiliza dinamită pentru săparea canalului.Da – (inițial: 460 kW – obiective în octombrie 2014: 
700 kW)
 A depășit nivelurile -țintă inițiale sau depășirea nivelurilor -țintă inițiale era probabilă.   Și-a îndeplinit nivelurile -țintă sau îndeplinirea nivelurilor -țintă era probabilă.
 Îndeplinirea nivelurilor -țintă nu era probabilă, însă realizările erau totuși rezonabile.  Nu a reușit să obțină realizările preconizate.
38 Anexe
Nr. și denu -
mirea  
scurtă 
a proiectuluiNr. facilității  
(nr. cererii de 
propuneri)Titlul acțiunii ȚarăData 
începeriiData 
încheierii Prelungirea perioa -
dei de implementare  
(luni)Ponderea 
prelungirii 
perioadei de 
implementareJustificarea prelungiriiObiectivele inițiale modificate -  
(realizări)
9 
ResouthEF IElectrification rurale décentralisée par énergies renouvelables dans le sud de 
Madagascar (RESOUTH)Madagascar 1.1.2008 1.1.2013perioada inițială: 60 de 
luni  – nicio prelungire0 % Nu se aplică Nu – (inițial: 5 000 de beneficiari-> 5 500)
10 
Rural 
electrificationEF I Rural electrification infrastructure and small‑scale projects Zambia 10.3.2008 31.12.2015Perioada inițială: 70 de 
luni  – perioada prelun -
gită: 94 de luni34 %Studii de fezabilitate, relansarea licitațiilor eșuate, 
întârzieri la primirea materialelor/echipamentelor, 
capacitate insuficientă a partenerilor locali și a contrac -
tanților angajați pentru lucrările de construcțiiNu – (Obiectivele nu vor fi atinse până  
la încheierea proiectului, însă eforturile în acest sens 
vor continua și după această dată.)
11 
Increase accessEF I Increased access to electricity services Zambia 11.12.2008 15.12.2015Perioada inițială:60 de 
luni  – perioada prelun -
gită: 84 de luni40 %Studiul de fezabilitate, subestimarea duratei și a com -
plexității procedurii de achiziție de către partenerul de 
implementare, capacitate insuficientă a  partenerilor 
localiNu – (majoritatea realizărilor preconizate vor fi 
probabil obținute la sfârșitul perioadei de execuție 
revizuite)
12 
Green energyEF II –  
(Cererea de 
propuneri  1)Community based green energy project Kenya 1.11.2011 31.10.2015Perioada inițială: 48 de 
luni  – nicio prelungire0 % Nu se aplicăDa – (inițial: 56 de școli și 32 de centre de sănătate; în 
2014, 88 de școli și 42 de centre de sănătate echipate 
cu panouri solare fotovoltaice)
13 
Nice roll‑outEF II –  
(Cererea de 
propuneri  1)Nice roll‑outZambia, 
Tanzania, 
Gambia30.9.2011 30.9.2015Perioada inițială: 48 de 
luni  – nicio prelungire0 % Nu se aplicăNu – (doar un centru din 50 a fost echipat,  
 proiectul a fost suspendat din cauza intrării în 
lichidare a  partenerului de implementare)
14 
Small ‑scale 
solarEF II –  
(Cererea de 
propuneri  1)Enabling 18 000 people to access sustainable small ‑scale solar power in 
Quissanga district, Cabo DelgadoMozambic 20.7.2011 19.9.2014Perioada inițială: 36 de 
luni  – perioada prelun -
gită: 38 de luni6 % Furnizarea cu întârziere a pieselor de schimb.Nu2 – [numărul beneficiarilor era de 14 760 (sau 
82 %) față de numărul preconizat de 18 000] 
15 
BorealeEF II –  
(Cererea de 
propuneri  1)Best options for rural energy and access to light and electricity (Boreale) Madagascar 1.3.2012 28.2.2017Perioada inițială: 48 de 
luni  – perioada prelun -
gită: 60 de luni25 %Studiu socioecologic disponibil la un an de la demara -
rea proiectului.Da – opțiunea privind turbina eoliană a fost anulată  
și au fost echipate șapte sate în loc de opt.
16 
Wood and 
charcoalEF II –  
(Cererea de 
propuneri  1)Sustainable wood and charcoal production in rural Mozambique, Malawi 
and TanzaniaMozambic, 
Tanzania, 
(Malawi)19.3.2012 31.7.2015Perioada inițială: 39 de 
luni  – nicio prelungire0 % Nu se aplicăNu – însă există slabe speranțe să se obțină  
 componenta privind cărbunele de lemnAnexa  IV
39 Anexe
Nr. și denu -
mirea  
scurtă 
a proiectuluiNr. facilității  
(nr. cererii de 
propuneri)Titlul acțiunii ȚarăData 
începeriiData 
încheierii Prelungirea perioa -
dei de implementare  
(luni)Ponderea 
prelungirii 
perioadei de 
implementareJustificarea prelungiriiObiectivele inițiale modificate -  
(realizări)
9 
ResouthEF IElectrification rurale décentralisée par énergies renouvelables dans le sud de 
Madagascar (RESOUTH)Madagascar 1.1.2008 1.1.2013perioada inițială: 60 de 
luni  – nicio prelungire0 % Nu se aplică Nu – (inițial: 5 000 de beneficiari-> 5 500)
10 
Rural 
electrificationEF I Rural electrification infrastructure and small‑scale projects Zambia 10.3.2008 31.12.2015Perioada inițială: 70 de 
luni  – perioada prelun -
gită: 94 de luni34 %Studii de fezabilitate, relansarea licitațiilor eșuate, 
întârzieri la primirea materialelor/echipamentelor, 
capacitate insuficientă a partenerilor locali și a contrac -
tanților angajați pentru lucrările de construcțiiNu – (Obiectivele nu vor fi atinse până  
la încheierea proiectului, însă eforturile în acest sens 
vor continua și după această dată.)
11 
Increase accessEF I Increased access to electricity services Zambia 11.12.2008 15.12.2015Perioada inițială:60 de 
luni  – perioada prelun -
gită: 84 de luni40 %Studiul de fezabilitate, subestimarea duratei și a com -
plexității procedurii de achiziție de către partenerul de 
implementare, capacitate insuficientă a  partenerilor 
localiNu – (majoritatea realizărilor preconizate vor fi 
probabil obținute la sfârșitul perioadei de execuție 
revizuite)
12 
Green energyEF II –  
(Cererea de 
propuneri  1)Community based green energy project Kenya 1.11.2011 31.10.2015Perioada inițială: 48 de 
luni  – nicio prelungire0 % Nu se aplicăDa – (inițial: 56 de școli și 32 de centre de sănătate; în 
2014, 88 de școli și 42 de centre de sănătate echipate 
cu panouri solare fotovoltaice)
13 
Nice roll‑outEF II –  
(Cererea de 
propuneri  1)Nice roll‑outZambia, 
Tanzania, 
Gambia30.9.2011 30.9.2015Perioada inițială: 48 de 
luni  – nicio prelungire0 % Nu se aplicăNu – (doar un centru din 50 a fost echipat,  
 proiectul a fost suspendat din cauza intrării în 
lichidare a  partenerului de implementare)
14 
Small ‑scale 
solarEF II –  
(Cererea de 
propuneri  1)Enabling 18 000 people to access sustainable small ‑scale solar power in 
Quissanga district, Cabo DelgadoMozambic 20.7.2011 19.9.2014Perioada inițială: 36 de 
luni  – perioada prelun -
gită: 38 de luni6 % Furnizarea cu întârziere a pieselor de schimb.Nu2 – [numărul beneficiarilor era de 14 760 (sau 
82 %) față de numărul preconizat de 18 000] 
15 
BorealeEF II –  
(Cererea de 
propuneri  1)Best options for rural energy and access to light and electricity (Boreale) Madagascar 1.3.2012 28.2.2017Perioada inițială: 48 de 
luni  – perioada prelun -
gită: 60 de luni25 %Studiu socioecologic disponibil la un an de la demara -
rea proiectului.Da – opțiunea privind turbina eoliană a fost anulată  
și au fost echipate șapte sate în loc de opt.
16 
Wood and 
charcoalEF II –  
(Cererea de 
propuneri  1)Sustainable wood and charcoal production in rural Mozambique, Malawi 
and TanzaniaMozambic, 
Tanzania, 
(Malawi)19.3.2012 31.7.2015Perioada inițială: 39 de 
luni  – nicio prelungire0 % Nu se aplicăNu – însă există slabe speranțe să se obțină  
 componenta privind cărbunele de lemn
1 În propunere, au fost planificate șase locații de implementare a proiectului, însă, în contractul de finanțare, numărul acestora a fost redus la cinci.
2 În propunere, au fost planificați 25 000 de beneficiari, însă, în contractul de finanțare, numărul acestora a fost redus la 18 000.
 A depășit nivelurile -țintă inițiale sau depășirea nivelurilor -țintă inițiale era probabilă   Și-a îndeplinit nivelurile -țintă sau îndeplinirea nivelurilor -țintă era probabilă
 Îndeplinirea nivelurilor -țintă nu era probabilă, însă realizările erau totuși rezonabile   Nu a reușit să obțină realizările preconizate
40 Anexe
Monitorizarea proiectelor examinate
Nr. și denu -
mirea  
scurtă 
a proiectuluiNr. facili -
tății  
(nr. ce -
rerii de 
propu -
neri)Titlul acțiunii ȚarăData 
începeriiData 
încheierii Durata 
proiec -
tului 
(ani)Evaluări obligatorii
Monitorizări 
axate pe 
rezultateDanish Management Group (DMG)
Evaluarea la 
jumătatea 
perioadei Evaluarea finală  
(planificată)Linia bugetară 
specificăNumărul 
rapoartelor 
descriptive 
elaborate de 
partenerii de 
implementareNumărul exami -
nărilor realizate 
de DMGÎntârzierea cu 
care s -au exami -
nat rapoartele 
partenerilor de 
implementareCel mai recent 
raport exa -
minat? (anul 
raportului 
descriptiv)
1 
MwengaEF I Mwenga 3 MW hydro power plant Tanzania 22.12.2007 22.12.2012 5,0 nu nuda (doar mențiu -
nile sunt finale)iunie 2011,  
iunie 201312 11 1-16 luni da (2012)
2 
Best RayEF I Best Ray  (Bringing energy services to Tanzanian rural areas ) Tanzania 1.4.2008 30.6.2011 3,2 martie 2010 august 2011da (doar 
2 500 de euro în 
total)nu 12 7 0,5-7 luni da (2011)
3 
MajauaEF I Electrificaçao da comunidade de Majaua Mozambic 1.12.2007 30.11.2012 5,0 nu februarie 2014anexa la buget nu 
a fost primităoctombrie  2013 5 3 1,3-10 luni nu (2014)
4 
BiogasEF IUp‑scaling the smaller biogas plants for agricultural producers 
and processorsKenya 1.1.2008 1.1.2011 3,0 aprilie 2010 noiembrie 2011da  
(evaluarea la 
jumătatea perioa -
dei + evaluarea 
finală)noiembrie 2009 7 7 0-7 luni da (2011)
5 
Up‑scalingEF IUp‑scaling access to integrated modern energy services for 
poverty reductionTanzania 1.1.2008 30.6.2014 6,5 nu nuda  
(evaluarea la 
jumătatea perioa -
dei + evaluarea 
finală)iunie  2013 6 3 4-10 luni nu (2014)
6 
Bioenergele cEF I Bioenergelec (bioénergie électricité) Madagascar 1.4.2008 31.12.2015 7, 8 martie 2013(sfârșitul anului 
2015)da  
(evaluarea la 
jumătatea perioa -
dei + evaluarea 
finală)nu 6 2 6-13 luni nu (2013)
7 
rHYviereEF IProgramme rHYviere  – Réseaux hydroélectriques villageois et 
respect de l’environnementMadagascar 7.1. 20 0 8 30.12.2015 8,0 octombrie  2011(sfârșitul anului 
2015)da  
(evaluarea la 
jumătatea perioa -
dei + evaluarea 
finală)septembrie 2011, 
octombrie  20136 3 6-18 luni nu (2013)
8 
SahambanoEF IAménagement hydroélectrique du site de Befanaova sur la 
rivière SahambanoMadagascar 1.3.2008 31.12.2014 6,8 nu(sfârșitul anului 
2015)da  
(evaluarea la 
jumătatea perioa -
dei + evaluarea 
finală)nu 3 1 9 luni nu (2014)
9 
ResouthEF IElectrification rurale décentralisée par énergies renouvelables 
dans le sud de Madagascar (Resouth)Madagascar 1.1.2008 1.1.2013 5,0 februarie 2011martie 2013  
(evaluare ex post  
realizată la sfârși -
tul anului 2015)da  
(evaluarea la 
jumătatea perioa -
dei + evaluarea 
finală)septembrie 2011, 
septembrie  20135 4 3,5-9 luni nu (2012)Anexa  V
41 Anexe
Monitorizarea proiectelor examinate
Nr. și denu -
mirea  
scurtă 
a proiectuluiNr. facili -
tății  
(nr. ce -
rerii de 
propu -
neri)Titlul acțiunii ȚarăData 
începeriiData 
încheierii Durata 
proiec -
tului 
(ani)Evaluări obligatorii
Monitorizări 
axate pe 
rezultateDanish Management Group (DMG)
Evaluarea la 
jumătatea 
perioadei Evaluarea finală  
(planificată)Linia bugetară 
specificăNumărul 
rapoartelor 
descriptive 
elaborate de 
partenerii de 
implementareNumărul exami -
nărilor realizate 
de DMGÎntârzierea cu 
care s -au exami -
nat rapoartele 
partenerilor de 
implementareCel mai recent 
raport exa -
minat? (anul 
raportului 
descriptiv)
1 
MwengaEF I Mwenga 3 MW hydro power plant Tanzania 22.12.2007 22.12.2012 5,0 nu nuda (doar mențiu -
nile sunt finale)iunie 2011,  
iunie 201312 11 1-16 luni da (2012)
2 
Best RayEF I Best Ray  (Bringing energy services to Tanzanian rural areas ) Tanzania 1.4.2008 30.6.2011 3,2 martie 2010 august 2011da (doar 
2 500 de euro în 
total)nu 12 7 0,5-7 luni da (2011)
3 
MajauaEF I Electrificaçao da comunidade de Majaua Mozambic 1.12.2007 30.11.2012 5,0 nu februarie 2014anexa la buget nu 
a fost primităoctombrie  2013 5 3 1,3-10 luni nu (2014)
4 
BiogasEF IUp‑scaling the smaller biogas plants for agricultural producers 
and processorsKenya 1.1.2008 1.1.2011 3,0 aprilie 2010 noiembrie 2011da  
(evaluarea la 
jumătatea perioa -
dei + evaluarea 
finală)noiembrie 2009 7 7 0-7 luni da (2011)
5 
Up‑scalingEF IUp‑scaling access to integrated modern energy services for 
poverty reductionTanzania 1.1.2008 30.6.2014 6,5 nu nuda  
(evaluarea la 
jumătatea perioa -
dei + evaluarea 
finală)iunie  2013 6 3 4-10 luni nu (2014)
6 
Bioenergele cEF I Bioenergelec (bioénergie électricité) Madagascar 1.4.2008 31.12.2015 7, 8 martie 2013(sfârșitul anului 
2015)da  
(evaluarea la 
jumătatea perioa -
dei + evaluarea 
finală)nu 6 2 6-13 luni nu (2013)
7 
rHYviereEF IProgramme rHYviere  – Réseaux hydroélectriques villageois et 
respect de l’environnementMadagascar 7.1. 20 0 8 30.12.2015 8,0 octombrie  2011(sfârșitul anului 
2015)da  
(evaluarea la 
jumătatea perioa -
dei + evaluarea 
finală)septembrie 2011, 
octombrie  20136 3 6-18 luni nu (2013)
8 
SahambanoEF IAménagement hydroélectrique du site de Befanaova sur la 
rivière SahambanoMadagascar 1.3.2008 31.12.2014 6,8 nu(sfârșitul anului 
2015)da  
(evaluarea la 
jumătatea perioa -
dei + evaluarea 
finală)nu 3 1 9 luni nu (2014)
9 
ResouthEF IElectrification rurale décentralisée par énergies renouvelables 
dans le sud de Madagascar (Resouth)Madagascar 1.1.2008 1.1.2013 5,0 februarie 2011martie 2013  
(evaluare ex post  
realizată la sfârși -
tul anului 2015)da  
(evaluarea la 
jumătatea perioa -
dei + evaluarea 
finală)septembrie 2011, 
septembrie  20135 4 3,5-9 luni nu (2012)
42 Anexe
Nr. și denu -
mirea  
scurtă 
a proiectuluiNr. facili -
tății  
(nr. ce -
rerii de 
propu -
neri)Titlul acțiunii ȚarăData 
începeriiData 
încheierii Durata 
proiec -
tului 
(ani)Evaluări obligatorii
Monitorizări 
axate pe 
rezultateDanish Management Group (DMG)
Evaluarea la 
jumătatea 
perioadei Evaluarea finală  
(planificată)Linia bugetară 
specificăNumărul 
rapoartelor 
descriptive 
elaborate de 
partenerii de 
implementareNumărul exami -
nărilor realizate 
de DMGÎntârzierea cu 
care s -au exami -
nat rapoartele 
partenerilor de 
implementareCel mai recent 
raport exa -
minat? (anul 
raportului 
descriptiv)
10 
Rural 
electrificationEF I Rural electrification infrastructure and small‑scale projects Zambia 10.3.2008 31.12.2015 7, 8 iulie 2013 nuda  
(evaluarea la 
jumătatea perioa -
dei + evaluarea 
finală)mai 2010 34 1 1,5 luni nu (2013)
11 
Increase accessEF I Increased access to electricity services Zambia 11.12.2008 15.12.2015 7, 0decembrie 
2011, ianuarie 
2012nuda  
(evaluarea la 
jumătatea perioa -
dei + evaluarea 
finală)nu 16 5 1-4 luni nu (2014)
12 
Green energyEF II –  
(Cererea de 
propu -
neri  1)Community ‑based green energy project Kenya 1.11.2011 31.10.2015 4,0 noiembrie 2013 nuda  
(evaluarea la 
jumătatea perioa -
dei + evaluarea 
finală)decembrie 2013 5 2 4 luni nu (2014)
13 
Nice roll‑outEF II –  
(Cererea de 
propu -
neri  1)Nice roll‑outZambia, Tanza -
nia, Gambia30.9.2011 30.9.2015 4,0 nu se aplică nu se aplică nu nu 2 2 1-7 luni da (2012)
14 
Small ‑scale 
solarEF II –  
(Cererea de 
propu -
neri  1)Enabling 18 000 people to access sustainable small ‑scale solar 
power in Quissanga district, Cabo DelgadoMozambic 20.7.2011 19.9.2014 3,2 octombrie  2013 august 2014da (evaluarea 
la jumătatea 
perioadei)iulie 2012 4 3 1,5-2 luni nu (2014)
15 
BorealeEF II –  
(Cererea de 
propu -
neri  1)Best options for rural energy and access to light and electricity 
(Boreale)Madagascar 1.3.2012 28.2.2017 5,0sfârșitul anului 
2015nuda  
(evaluarea la 
jumătatea perioa -
dei + evaluarea 
finală)nu 3 3 4-5 luni da (2013)
16 
Wood and 
charcoalEF II –  
(Cererea de 
propu -
neri  1)Sustainable wood and charcoal production in rural Mozam ‑
bique, Malawi and TanzaniaMozambic, Tan -
zania, (Malawi)19.3.2012 31.7.2015 3,4 nu nuda  
(evaluarea la 
jumătatea perioa -
dei + evaluarea 
finală)octombrie  2013 5 2 1-4 luni da (2014)Anexa  V
43 Anexe
Nr. și denu -
mirea  
scurtă 
a proiectuluiNr. facili -
tății  
(nr. ce -
rerii de 
propu -
neri)Titlul acțiunii ȚarăData 
începeriiData 
încheierii Durata 
proiec -
tului 
(ani)Evaluări obligatorii
Monitorizări 
axate pe 
rezultateDanish Management Group (DMG)
Evaluarea la 
jumătatea 
perioadei Evaluarea finală  
(planificată)Linia bugetară 
specificăNumărul 
rapoartelor 
descriptive 
elaborate de 
partenerii de 
implementareNumărul exami -
nărilor realizate 
de DMGÎntârzierea cu 
care s -au exami -
nat rapoartele 
partenerilor de 
implementareCel mai recent 
raport exa -
minat? (anul 
raportului 
descriptiv)
10 
Rural 
electrificationEF I Rural electrification infrastructure and small‑scale projects Zambia 10.3.2008 31.12.2015 7, 8 iulie 2013 nuda  
(evaluarea la 
jumătatea perioa -
dei + evaluarea 
finală)mai 2010 34 1 1,5 luni nu (2013)
11 
Increase accessEF I Increased access to electricity services Zambia 11.12.2008 15.12.2015 7, 0decembrie 
2011, ianuarie 
2012nuda  
(evaluarea la 
jumătatea perioa -
dei + evaluarea 
finală)nu 16 5 1-4 luni nu (2014)
12 
Green energyEF II –  
(Cererea de 
propu -
neri  1)Community ‑based green energy project Kenya 1.11.2011 31.10.2015 4,0 noiembrie 2013 nuda  
(evaluarea la 
jumătatea perioa -
dei + evaluarea 
finală)decembrie 2013 5 2 4 luni nu (2014)
13 
Nice roll‑outEF II –  
(Cererea de 
propu -
neri  1)Nice roll‑outZambia, Tanza -
nia, Gambia30.9.2011 30.9.2015 4,0 nu se aplică nu se aplică nu nu 2 2 1-7 luni da (2012)
14 
Small ‑scale 
solarEF II –  
(Cererea de 
propu -
neri  1)Enabling 18 000 people to access sustainable small ‑scale solar 
power in Quissanga district, Cabo DelgadoMozambic 20.7.2011 19.9.2014 3,2 octombrie  2013 august 2014da (evaluarea 
la jumătatea 
perioadei)iulie 2012 4 3 1,5-2 luni nu (2014)
15 
BorealeEF II –  
(Cererea de 
propu -
neri  1)Best options for rural energy and access to light and electricity 
(Boreale)Madagascar 1.3.2012 28.2.2017 5,0sfârșitul anului 
2015nuda  
(evaluarea la 
jumătatea perioa -
dei + evaluarea 
finală)nu 3 3 4-5 luni da (2013)
16 
Wood and 
charcoalEF II –  
(Cererea de 
propu -
neri  1)Sustainable wood and charcoal production in rural Mozam ‑
bique, Malawi and TanzaniaMozambic, Tan -
zania, (Malawi)19.3.2012 31.7.2015 3,4 nu nuda  
(evaluarea la 
jumătatea perioa -
dei + evaluarea 
finală)octombrie  2013 5 2 1-4 luni da (2014)
44 Anexe
Notarea proiectelor examinate
Nr. și de -
numirea  
scurtă 
a proiec -
tuluiNr. faci -
lității  
(nr. ce -
rerii de 
propu -
neri)Titlul acțiunii ȚarăContribuția 
din partea 
UE  
(în milioane de 
euro)Descriere succintăCon -
cepțieRezul -
tateSuste -
nabili -
tate
1 
MwengaEF IMwenga 3 MW hydro 
power plantTanzania 3,60Instalarea unei hidrocentrale de 
mici dimensiuni pentru a furniza 
servicii fiabile de electricitate unei 
întreprinderi de producție de ceai și 
locuitorilor a 14 sate.A B B
2 
Best RayEF IBest Ray  (Bringing energy 
services to Tanzanian rural 
areas )Tanzania 1,13Instalarea de panouri solare 
fotovoltaice la 8 050 de gospodării 
din nouă sate.B B B
3 
MajauaEF IElectrificaçao da comunida ‑
de de MajauaMozambic 1,87Reabilitarea unei minihidrocentrale 
(în prezent, distrusă) și instalarea 
unei rețele locale de electricitate 
pentru racordarea a 5 000 de 
gospodării.A B B
4 
BiogasEF IUp‑scaling the smaller bio ‑
gas plants for agricultural 
producers and processorsKenya 1,22Utilizarea unei tehnologii pe bază 
de biogaz pentru gătit de către 
330 de fermieri din zonele rurale 
a cinci provinciiB A B
5 
Up‑scalingEF IUp‑scaling access to 
integrated modern 
energy services for poverty 
reductionTanzania 2,29Instalarea de centre de servicii 
energetice multifuncționale, echi -
pate cu motoare diesel pe bază de 
biocombustibil (uleiul de jatropha), 
în 120 de sate din șase regiuni.C DNu se 
aplică
6 
Bioenergele cEF IBioenergelec (bioénergie 
électricité)Madagascar 1,96Generarea de energie electrică pe 
bază de biomasă pentru șase sate 
(din patru regiuni) și îmbunătățirea 
procesului de carbonizare.D DNu se 
aplică
7 
rHYviereEF IProgramme rHYviere – 
Réseaux hydroélectriques 
villageois et respect de 
l’environnementMadagascar 1,73Construcția a trei hidrocentrale 
pe firul apei ( run‑off river ) + 
o minirețea de electricitate pentru 
racordarea a opt sate din zonele 
rurale din estul țării. A B B
8 
SahambanoEF IAménagement hydroélec ‑
trique du site de Befanaova 
sur la rivière SahambanoMadagascar 2,48Construcția unei hidrocentrale 
pe firul apei ( run‑off river ) + 
extinderea cu 20 km a rețelei de 
electricitate pentru racordarea unui 
oraș și a două sate.A B B
9 
ResouthEF IElectrification rurale 
décentralisée par énergies 
renouvelables dans le sud 
de Madagascar (Resouth)Madagascar 0,87Furnizarea de acces la energie elec -
trică locuitorilor din două sate din 
regiunea de sud prin intermediul 
a două turbine eoliene și a unor 
panouri solare fotovoltaice.B B C
 Criteriu îndeplinit   Deficiențe grave 
 Deficiențe minore  Criteriu neîndeplinitAnexa  VI
45 Anexe Anexa  VI
Nr. și de -
numirea  
scurtă 
a proiec -
tuluiNr. faci -
lității  
(nr. ce -
rerii de 
propu -
neri)Titlul acțiunii ȚarăContribuția 
din partea 
UE  
(în milioane 
de euro)Descriere succintăCon -
cepțieRezul -
tateSuste -
nabi -
litate
10 
Rural elec ‑
trificationEF IRural electrification 
infrastructure and 
small‑scale projectsZambia 10,00Extinderea rețelei de electricitate și 
instalarea unei microhidrocentrale și 
a 2 000 de sisteme de energie solară 
la 27 000 de gospodării, 700 de școli 
și centre de sănătate.B B B
11 
Increase 
accessEF IIncreased access to electri ‑
city servicesZambia 10,00Extinderea rețelei de energie electri -
că pentru a facilita accesul la servicii 
energetice din surse regenerabile în 
zone rurale și periurbane din Zambia 
(65 000 de beneficiari).B B B
12 
Green 
energyEF II –  
(Cererea 
de 
propu -
neri  1)Community ‑based green 
energy projectKenya 1,74Instalarea de panouri solare fotovol -
taice la 56 de școli și la 32 de centre 
de sănătate din zone rurale în Kenya. B A B
13 
Nice roll‑outEF II –  
(Cererea 
de 
propu -
neri  1)Nice roll‑outZambia, 
Tanzania, 
Gambia2,50Dezvoltare economică cu ajutorul 
echipamentelor tehnologice ce func -
ționează pe bază de energie produsă 
de panouri solare fotovoltaice (cen -
tre de franciză NICE în 50 de locații 
din zone rurale și periurbane în 
Gambia, Tanzania și Zambia).D DNu se 
aplică
14 
Small ‑scale 
solarEF II –  
(Cererea 
de 
propu -
neri  1)Enabling 18 000 people 
to access sustainable 
small ‑scale solar power in 
Quissanga district, Cabo 
DelgadoMozambic 0,59Asigurarea accesului la servicii 
energetice sustenabile pe bază de 
sisteme de energie solară, la scară 
mică, pentru 4 000 de gospodării în 
două districte.B B B
15 
BorealeEF II –  
(Cererea 
de 
propu -
neri  1)Best options for rural 
energy and access to light 
and electricity (Boreale)Madagascar 1,72Instalarea de panouri solare 
fotovoltaice la 10 școli, la 8 centre de 
sănătate și la 900 de gospodării din 
opt sate din regiunea de sud.B B B
16 
Wood and 
charcoalEF II –  
(Cererea 
de 
propu -
neri  1)Sustainable wood and 
charcoal production in 
rural Mozambique, Malawi 
and TanzaniaMozambic, 
Tanzania, 
(Malawi)2,40Energie sustenabilă pe bază de 
biomasă și eficiență energetică prin 
instruirea locuitorilor din 2 000 de 
gospodării cu privire la plantarea de 
copaci și construcția unei unități de 
producție a  mangalului.C DNu se 
aplică
Legendă : Pe baza metodologiei de punctare din anexa II , au fost stabilite următoarele calificative: 
 Criteriu îndeplinit   Deficiențe grave 
 Deficiențe minore  Criteriu neîndeplinit
46
V
Comisia a efectuat monitorizarea proiectelor folosind 
diferite instrumente și modalități disponibile, printre 
care se numără și crearea unei structuri permanente de 
monitorizare.
În general, Comisia a asigurat o urmărire atentă în timpul 
celor mai critice faze de implementare și a facilitat pune ‑
rea în aplicare de soluții și măsuri corective, în măsura 
posibilului și în conformitate cu reglementările și proce ‑
durile în vigoare. În anumite cazuri, monitorizarea la fața 
locului ar fi putut fi consolidată.
VI
75 % din proiectele examinate de Curte au produs deja 
rezultatele preconizate sau chiar le‑au depășit. Anumite 
proiecte nu au produs încă mare parte din rezultatele 
preconizate, în principal din cauza unor probleme legate 
de capacitatea beneficiarilor sau de circumstanțele nefa ‑
vorabile care au constituit o provocare pentru modelul 
inițial al proiectelor și au făcut ca toate metodele de 
atenuare a riscurilor prevăzute să devină ineficiente.
Comisia observă că nu poate fi exclusă existența unei 
anumite probleme de capacitate, în special atunci când, 
pe de o parte, proiectele specifice sunt inovatoare și 
ambițioase, iar, pe de altă parte, beneficiarii sunt săraci. 
Într‑un asemenea context, nu pot fi preconizate proiecte 
perfecte.
VII
Comisia consideră oportune recomandările Curții. 
Comisia a luat deja o serie de măsuri pentru a consolida 
monitorizarea și pentru a îmbunătăți sustenabilitatea 
proiectelor. În această privință, Comisia ar dori să subli ‑
nieze importanța următoarelor măsuri care au fost deja 
adoptate în conformitate cu recomandările Curții:
– îmbunătățirile introduse în cererea ulterioară de 
propuneri din cadrul EF, care vizează garantarea feza ‑
bilității proiectelor;
– întărirea funcției de monitorizare permanentă a EF;Sinteză
III
Comisia salută raportul Curții. Crearea EF a permis Comi ‑
siei să abordeze pentru prima dată în mod substanțial 
problema accesului la servicii energetice în politica sa de 
cooperare pentru dezvoltare, în contextul necesităților 
uriașe (48 de miliarde de dolari pe an) cu care se con ‑
fruntă țările în curs de dezvoltare1. Comisia a utilizat EF în 
mod eficient și, după cum arată raportul Curții, majorita ‑
tea proiectelor examinate au fost încununate de succes 
și au bune perspective de sustenabilitate. Aceasta este 
o realizare remarcabilă, dat fiind contextul dificil în care 
trebuie să fie pusă în aplicare cooperarea pentru dez ‑
voltare. Numai un sfert din proiectele examinate nu au 
produs rezultatele preconizate. Aceasta s‑a datorat într‑o 
anumită măsură circumstanțelor nefavorabile care au 
constituit o provocare pentru modelul inițial al proiecte ‑
lor și au făcut ca toate metodele de atenuare a riscurilor 
prevăzute să devină ineficiente. De asemenea, Comisia 
este conștientă de faptul că există posibilitatea unor 
îmbunătățiri, în special în ceea ce privește monitorizarea 
proiectelor la fața locului. Comisia a luat deja o serie de 
măsuri și va aduce îmbunătățiri suplimentare, conform 
recomandărilor Curții.
IV
Comisia a aplicat în mod sistematic și riguros normele și 
procedurile care reglementează cererea de propuneri și 
a acordat sprijin unor proiecte selecționate în funcție de 
priorități bine definite.
În fapt, era de așteptat ca în cadrul propunerilor EF 
privind promovarea de soluții inovatoare pentru servicii 
energetice durabile și accesibile pentru populația săracă 
să existe anumite riscuri și deficiențe.
Astfel de riscuri și deficiențe identificate în cadrul pro ‑
punerilor evaluate au fost luate în considerare în mod 
corespunzător de către comisia de evaluare competentă, 
în vederea măsurilor de atenuare relevante propuse de 
solicitanții în cauză, înainte de atribuirea punctajelor 
finale pe baza cărora se stabilește clasificarea fiecărei 
propuneri în mod coerent și obiectiv, în raport cu criteri ‑
ile, obiectivele și prioritățile prevăzute în ghidul solicitan ‑
tului aferent cererii de propuneri.
1  Raportul Agenției Internaționale a Energiei „Energie pentru toți: 
finanțarea accesului celor săraci”, extras special din Perspectivele 
energetice mondiale (World Energy Outlook), AIE, 2011.Răspunsul  
Comisiei
Răspunsul Comisiei 47
Comisia a selectat proiectele pentru finanțare pe baza 
unor criterii clare de evaluare stabilite în ghidul solicitan ‑
tului aferent cererii de propuneri, printre care se numără 
pertinența, capacitatea operațională și financiară a solici ‑
tantului și a partenerilor acestuia, fezabilitatea, sustena ‑
bilitatea, raportul cost‑eficacitate și după ce a analizat 
dacă s‑au propus măsuri adecvate pentru a atenua 
eventualele riscuri sau deficiențe inerente proiectelor de 
dezvoltare complexe.
16
În ceea ce privește cele cinci proiecte menționate de 
Curte, observațiile și punctajele acordate de fiecare 
evaluator sunt luate în considerare de către comisia de 
evaluare, care, spre deosebire de evaluatorii individuali, 
se află în poziția unică de a avea o imagine completă 
a tuturor propunerilor depuse în cadrul unei cereri de 
propuneri și a meritelor fiecărei propuneri în raport cu 
criteriile stabilite în ghidul solicitantului aferent cererii de 
propuneri. Comisia a instituit procedurile și mecanismele 
de control și echilibru necesare pentru a se asigura că fie ‑
care comisie de evaluare aplică în mod riguros normele 
care reglementează procedura de evaluare a cererii de 
propuneri într‑un mod care să garanteze integritatea și 
coerența procesului de evaluare global, în pofida oricăror 
neajunsuri care ar putea apărea ca urmare a evaluării 
efectuate de experții individuali.
16 (a)
Evaluatorii au apreciat propunerea după cum se reflectă 
în notele și comentariile lor pentru fiecare criteriu de 
evaluare stabilit în ghidul solicitantului aferent cererii de 
propuneri. În ciuda depistării anumitor deficiențe, eva ‑
luatorii au identificat, de asemenea, principalele puncte 
forte, cum ar fi: stimularea activităților economice, buna 
cunoaștere a țării, foarte buna implicare a sectorului 
privat, potențialul de sustenabilitate financiară, precum și 
buna implicare a comunității. Scorurile acordate de către 
ambii evaluatori demonstrează că punctele slabe nu au 
fost considerate a fi motive suficiente pentru refuz.
Pe baza examinării sale, comisia de evaluare a atribuit 
un punctaj final care a luat în considerare atât punctele 
forte, cât și punctele slabe ale propunerii respective, 
astfel cum s‑a explicat în răspunsul Comisiei la punctul 16 
de mai sus.– inovațiile introduse cu noul program de cooperare 
în domeniul energiei, și anume Inițiativa de finanța ‑
re a electrificării – ElectriFI, care a fost elaborată în 
colaborare cu finanțatorii din domeniile industriei 
și dezvoltării și care vizează creșterea fezabilității, 
sustenabilității și a efectului de levier al sprijinului UE 
pentru accesul la energia durabilă pentru cei săraci.
Introducere
04
Începând cu 2011, orientarea generală în politica energe ‑
tică a UE în contextul dezvoltării a fost oferită de instruc ‑
țiunile incluse în „Agenda schimbării”, care subliniază că 
energia este un factor‑cheie pentru creșterea durabilă și 
favorabilă incluziunii.
05
Crearea EF a permis Comisiei să abordeze pentru prima 
dată în mod substanțial problema accesului la energie în 
politica sa de cooperare pentru dezvoltare, în contextul 
necesităților uriașe cu care se confruntă țările în curs de 
dezvoltare (48 de miliarde de dolari pe an, potrivit Agen ‑
ției Internaționale a Energiei).
Observații
Comisia a analizat în detaliu avantajele și dezavantajele 
fiecărei propuneri de proiect înaintate în temeiul EF și 
a acordat sprijin în primul rând celor mai bune propuneri, 
care au depășit cu mult standardele generale de calitate 
stabilite în ghidul solicitantului aferent fiecărei cereri de 
propuneri.
În ciuda faptului că există întotdeauna anumite riscuri și 
deficiențe, în scopul îndeplinirii obiectivelor generale ale 
fiecărei cereri de propuneri, Comisia trebuie să ia în con ‑
siderare acordarea de sprijin pentru proiectele inovatoare 
și ambițioase, selectate în conformitate cu respectivele 
norme și proceduri.
Răspunsul Comisiei 48
22 (a)
Atunci când a identificat probleme de calitate a rapor ‑
tării, Comisia a luat măsurile cuvenite pentru a le solu ‑
ționa, inclusiv furnizându‑le beneficiarilor modele de 
rapoarte descriptive intermediare și finale, precum și de 
rapoarte financiare. Într‑adevăr, capacitatea de a furniza 
rapoarte de calitate variază de la un beneficiar la altul și, 
în consecință, pentru EF II, la contractul de grant au fost 
anexate modele îmbunătățite de rapoarte descriptive și 
financiare.
22 (b)
A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 22 litera (a).
22 (c)
A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 22 litera (a).
23
Comisia a prelungit în mod justificat contractul cu 
societatea de consultanță cu scopul de a furniza servicii 
de monitorizare adecvate pentru proiectele EF în curs, 
precum și pentru proiectele selectate în cadrul ultimelor 
două cereri de propuneri EF II privind electrificarea zone ‑
lor rurale și fragilitatea.
24
Examinarea standardizată efectuată de către o singură 
entitate s‑a dovedit a fi utilă pentru armonizarea și îmbu ‑
nătățirea, într‑o anumită măsură, a raportării realizate de 
partenerii de implementare, iar contractul cu societatea 
de consultanță poate oferi resurse pentru verificarea la 
fața locului a informațiilor furnizate prin rapoartele lor. 
Prin urmare, Comisia a luat măsurile necesare și a pre ‑
lungit contractul cu societatea de consultanță într‑un 
mod care oferă servicii pentru monitorizarea proiectelor 
prin intermediul misiunilor la nivel național, în funcție de 
necesități.
Cu toate acestea, față de beneficiarii de granturi EF, com ‑
petența de a pune în aplicare recomandările necesare 
rămâne în sarcina delegațiilor UE, în conformitate cu 
dispozițiile respectivelor acorduri de grant, și nu poate fi 
externalizată către societatea de consultanță.16 (b)
După cum s‑a explicat mai sus, spre deosebire de eva ‑
luatorii individuali, comisia de evaluare se află în poziția 
unică de a avea o imagine completă a tuturor propuneri ‑
lor depuse în cadrul unei cereri de propuneri, precum și 
a meritelor fiecărei propuneri în raport cu criteriile stabi ‑
lite în ghidul solicitantului aferent cererii de propuneri.
Pentru cele patru proiecte menționate de Curte, comisia 
de evaluare competentă a încheiat cea de a treia și ultima 
evaluare concluzionând că măsurile necesare de atenuare 
a riscurilor și a deficiențelor identificate există și că ele 
sunt acceptabile.
17
Proiectele menționate de Curte nu au îndeplinit obiecti ‑
vele stabilite, în principal din cauza unor factori externi 
nefavorabili, care nu au putut fi controlați (printre altele, 
condițiile de piață, evoluția tehnologică, condițiile natu ‑
rale etc.).
18
În acest sens, Comisia subliniază importanța ameliorărilor 
introduse în cererea de propuneri ulterioară din cadrul 
EF II, pentru care a existat cerința de a prezenta un studiu 
de fezabilitate împreună cu propunerea.
Comisia a efectuat monitorizarea proiectelor folosind 
diferite instrumente și modalități disponibile, printre care 
se numără și crearea unei structuri permanente de moni ‑
torizare. În anumite cazuri, monitorizarea la fața locului ar 
fi putut fi consolidată.
Calitatea rapoartelor partenerilor de implementare a fost 
inegală, întrucât calitatea a depins de capacitățile de 
raportare diferite ale beneficiarilor.
Răspunsul Comisiei 49
28
Vizitele periodice la fața locului, făcute ori de câte ori 
este posibil, reprezintă un instrument esențial pentru 
monitorizarea și urmărirea unui proiect. Delegațiile au 
la dispoziție o gamă largă de mijloace de monitorizare 
a proiectelor, inclusiv controlul de la distanță pe bază 
de rapoarte, teleconferințe, muncă de birou, schimburi 
cu beneficiarii etc. Frecvența vizitelor la fața locului 
depinde, printre altele, de volumul de muncă, de locul în 
care se desfășoară proiectul și de accesibilitatea acestuia, 
de aspecte legate de securitate, de resursele disponibile 
etc. În mod evident, alegerea celei mai adecvate modali ‑
tăți de a monitoriza/urmări un proiect cu fiecare ocazie și 
a momentului când/ a chestiunii dacă funcționarii dintr‑o 
anumită delegație UE urmează sau nu să efectueze vizite 
periodice la un proiect din cadrul EF poate fi făcută doar 
de către șeful delegației responsabile, care are o imagine 
completă a tuturor sarcinilor care trebuie îndeplinite de 
către delegație și a priorității care trebuie acordată fiecă ‑
rei sarcini, ținând cont de situația resurselor umane și de 
diferitele constrângeri.
29
Sistemul de monitorizare axată pe rezultate (ROM) con ‑
stituie doar unul dintre instrumentele disponibile pentru 
monitorizarea unui proiect, pe care Comisia l‑a utilizat în 
mod corespunzător, pe lângă toate celelalte instrumente 
de monitorizare, inclusiv funcția de monitorizare perma ‑
nentă în ceea ce privește EF, care era disponibilă în cadrul 
contractului de servicii cu societatea de consultanță.
29 (a)
Deși proiectul menționat de Curte a făcut obiectul ROM 
abia în 2013, Delegația UE din Tanzania a fost întotdeauna 
conștientă de situația proiectului ca urmare a schimbu ‑
rilor și a corespondenței regulate și a luat măsuri pentru 
a remedia situația. De exemplu, pe lângă rapoartele 
intermediare prevăzute în contract, proiectul a presupus 
și elaborarea semestrială de către partenerii de imple ‑
mentare a unor „rapoarte de monitorizare internă”, în 
conformitate cu practicile introduse de Delegație în 2012 
pentru a consolida procesul de monitorizare. Delegația 
a supravegheat în mod periodic proiectul și a acordat 
sprijin pentru a facilita găsirea de soluții.25
Pentru anumite proiecte, evaluarea intermediară nu 
a fost efectuată deoarece nu s‑au implementat suficiente 
activități.
Comisia a utilizat toate instrumentele disponibile pentru 
a sprijini implementarea proiectelor și a luat măsurile 
adecvate în limitele stabilite de normele contractuale.
Într‑adevăr, în conformitate cu normele contractuale 
care prevăd, printre altele, că nicio „modificare nu poate 
avea scopul sau efectul de a aduce schimbări la contract 
care să pună sub semnul întrebării decizia de acordare 
a grantului sau care să fie contrare egalității de tratament 
al solicitanților”, nu sunt posibile modificări radicale 
a activităților de proiect.
26
Respectivele recomandări pentru îmbunătățirea calității 
raportării în cadrul proiectelor au fost luate în consi ‑
derare în momentul elaborării cererilor ulterioare de 
propuneri EF II.
27
Cu mai multe ocazii, Comisia (precum și experții care rea ‑
lizează monitorizarea, în cadrul domeniului lor contrac ‑
tual) au solicitat informații suplimentare sau clarificări, 
iar în cazurile în care ele nu s‑au primit, plățile au fost 
suspendate în conformitate cu normele contractuale.
În ceea ce privește rezilierea unui contract, aceasta este 
o acțiune radicală care poate duce la pierderea unor 
investiții importante/a unor eforturi deja depuse și se 
ia în considerare această posibilitate numai atunci când 
toate celelalte alternative posibile eșuează, ținându‑se 
seama de interesul suprem al beneficiarilor finali și de 
principiul bunei gestiuni financiare.
Răspunsul Comisiei 50
36
Patru proiecte examinate de Curte nu au reușit să pro ‑
ducă decât o foarte mică parte din rezultatele preconi ‑
zate, din cauza problemelor de capacitate ale beneficia ‑
rilor și a circumstanțelor nefavorabile care au constituit 
o provocare pentru modelul inițial al proiectelor și au 
făcut ca metodele de atenuare a riscurilor prevăzute să 
devină ineficiente.
Comisia observă că nu poate fi exclusă existența unei 
anumite probleme de capacitate, în special atunci când, 
pe de o parte, proiectele specifice sunt inovatoare și 
ambițioase, iar, pe de altă parte, beneficiarii sunt săraci. 
Într‑un asemenea context, nu pot fi preconizate proiecte 
perfecte.
36 (c)
Evaluarea proiectului a urmat procedura aplicabilă în 
temeiul căreia participarea sectorului privat a fost consi ‑
derată un punct forte pentru sustenabilitatea proiectelor.29 (b)
Proiectul nu a fost propus pentru includerea în listele 
ROM pentru anii 2010 și 2011 din cauză că la momentul 
respectiv nu fuseseră făcute progrese corespunzătoare. 
Deși inițial a existat o propunere de a pune proiectul 
pe lista ROM, în anul 2012 s‑a decis ca acesta să nu fie 
menținut pe listă, deoarece încă nu avuseseră loc sufi ‑
ciente activități pe teren și întrucât o evaluare interme ‑
diară fusese deja programată pentru începutul anului 
2012, după prelungirea cu 24 de luni a perioadei de 
implementare.
30
Astfel cum s‑a explicat la punctul 27 de mai sus, rezilie ‑
rea unui contract este luată în considerare atunci când 
toate celelalte alternative posibile au eșuat. Serviciile 
responsabile cu monitorizarea implementării celor două 
proiecte menționate de Curte încă nu stabiliseră că toate 
alternativele eșuaseră și că acele proiecte nu mai puteau 
fi implementate în niciun alt mod cu putință.
30 (a)
După analizarea posibilelor măsuri de remediere, delega ‑
ția responsabilă de proiect a decis că reducerea acope ‑
ririi geografice a proiectului nu ar fi fost cea mai bună 
opțiune.
31
Delegația Comisiei în Mozambic a fost întotdeauna con ‑
știentă de dificultățile proiectului. Proiectele inovatoare 
în domenii care sunt relativ noi pentru contextul local 
demarează, în general, mai greu. Cu toate acestea, de‑a 
lungul timpului, a devenit din ce în ce mai clar că obiec ‑
tivele programului nu aveau să fie îndeplinite, iar când 
acest lucru s‑a întâmplat, Delegația a încercat de multe 
ori să găsească soluții corespunzătoare. S‑au discutat 
numeroase propuneri pentru remedierea problemelor 
proiectului, dar niciuna dintre soluțiile propuse nu a fost 
considerată realistă, iar proiectul a trebuit să fie închis. În 
aprilie 2015, delegația făcut o vizită la fața locului (pentru 
a verifica atât operațiunile, cât și finanțele și contractele), 
după care s‑a hotărât închiderea.
75 % din proiectele examinate de Curte au produs deja 
rezultatele preconizate sau chiar le‑au depășit.
Răspunsul Comisiei 51
Riscurile și deficiențele identificate în cadrul propune ‑
rilor evaluate au fost luate în considerare în mod cores ‑
punzător de către comisia de evaluare competentă, 
printre altele, în vederea adoptării măsurilor de atenuare 
relevante propuse de solicitanții în cauză, înainte de 
atribuirea punctajelor finale care stabilesc clasificarea 
fiecărei propuneri în mod coerent și obiectiv în raport 
cu criteriile, obiectivele și prioritățile stabilite în ghidul 
solicitantului aferent cererii de propuneri.
Recomandarea 1
Comisia acceptă această recomandare și adoptă măsuri 
adecvate:
(i) în conformitate cu prevederile modelelor PRAG 2014, 
evaluarea modului în care a fost concepută acțiunea 
joacă un rol vital în procesul de evaluare a propune ‑
rilor. Dintr‑un maximum de 50 de puncte pentru nota 
conceptuală, 10 puncte se referă la concepția acțiunii. 
Prin urmare, în majoritatea cazurilor, deficiențele sem ‑
nificative de concepție conduc la excluderea propunerii 
încă din etapa notelor conceptuale;
(ii) capacitatea solicitanților de a implementa acțiunea 
este evaluată atunci când propunerea este completă. 
Recent, evaluarea capacității operaționale a fost extinsă 
la co‑solicitanți și la entitățile afiliate. Având în vedere 
importanța acestui aspect, Comisia a introdus în PRAG 
2014 un nivel minim, care prevede că, pentru a fi luați 
în considerare la acordarea unui grant, solicitanții tre ‑
buie să obțină cel puțin 12 din totalul de 20 de puncte 
pentru capacitate.
43
Comisia a efectuat monitorizarea proiectelor folosind 
diferite instrumente și modalități disponibile, printre 
care se numără și crearea unei structuri permanente de 
monitorizare.
În general, Comisia a asigurat o urmărire atentă în tim ‑
pul celor mai critice faze de implementare și a facilitat 
punerea în aplicare a unor soluții și măsuri corective, în 
măsura posibilului și în conformitate cu reglementările și 
procedurile în vigoare. În anumite cazuri, monitorizarea 
la fața locului ar fi putut fi consolidată.Concluzii și recomandări
41
Comisia salută raportul Curții. Crearea EF a permis Comi ‑
siei să abordeze pentru prima dată în mod substanțial 
problema accesului la servicii energetice în politica sa de 
cooperare pentru dezvoltare, în contextul necesităților 
uriașe (48 de miliarde de dolari pe an) din țările în curs 
de dezvoltare2. Comisia a utilizat în mod eficient EF și, 
după cum arată raportul Curții, majoritatea proiectelor 
examinate au fost încununate de succes și au perspec ‑
tive bune în ceea ce privește sustenabilitatea. Aceasta 
este o realizare remarcabilă, dat fiind contextul dificil în 
care urmează să fie pusă în aplicare cooperarea pentru 
dezvoltare. Numai un sfert din proiectele examinate nu 
au produs rezultatele preconizate. Aceasta s‑a datorat 
într‑o anumită măsură circumstanțelor nefavorabile care 
au constituit o provocare pentru modelul inițial al pro ‑
iectelor și au făcut ca metodele de atenuare a riscurilor 
prevăzute să devină ineficiente. De asemenea, Comisia 
este conștientă de faptul că există posibilitatea unor 
îmbunătățiri, în special în ceea ce privește monitorizarea 
proiectelor la fața locului. Comisia a luat deja o serie de 
măsuri și va aduce îmbunătățiri suplimentare, conform 
recomandărilor Curții.
42
Comisia a aplicat în mod sistematic și riguros normele și 
procedurile care reglementează cererea de propuneri și 
a acordat sprijin unor proiecte selecționate în funcție de 
priorități bine definite.
Comitetul de evaluare a fost conștient de riscurile și 
deficiențele fiecărei propuneri. În fapt, era de așteptat 
ca în cadrul EF să existe anumite riscuri și deficiențe ale 
propunerilor, întrucât EF a vizat, printre altele, promova ‑
rea inovării și, în același timp, s‑a confruntat cu provocări 
legate de furnizarea de servicii energetice durabile și 
accesibile pentru populația săracă.
2  Raportul Agenției Internaționale a Energiei „Energie pentru toți: 
finanțarea accesului celor săraci”, extras special din Perspectivele 
energetice mondiale (World Energy Outlook), AIE, 2011.
Răspunsul Comisiei 52
44
Doar un sfert dintre proiectele examinate nu au pro ‑
dus rezultatele preconizate, în principal din cauza unor 
probleme legate de capacitatea beneficiarilor sau de cir ‑
cumstanțele nefavorabile care au constituit o provocare 
pentru modelul inițial al proiectelor și au făcut ca toate 
metodele de atenuare a riscurilor prevăzute să devină 
ineficiente.
Recomandarea 3
Comisia acceptă această recomandare.
Pentru identificarea posibilelor cerințe de sprijin după 
expirarea finanțării EF, ar fi util să se evalueze dacă este 
necesar să se furnizeze în continuare asistență tehnică. 
În cadrul actualului program EF, nu va fi posibilă mări ‑
rea granturilor alocate inițial. Cu toate acestea, Comisia 
va examina modul în care ar putea fi abordată această 
chestiune, în vederea unei consolidări a valorii investi ‑
ției făcute. În plus, Comisia va examina modul în care să 
aplice recomandarea în programe noi și inovatoare, cum 
ar fi Inițiativa de finanțare a electrificării – ElectriFI.43 (a)
Comisia a abordat deficiențele de raportare pentru fie ‑
care contract în parte și, de asemenea, a introdus modele 
îmbunătățite de rapoarte descriptive intermediare și 
finale, precum și de rapoarte financiare.
43 (b)
Comisia a asigurat o monitorizare atentă, prin organiza ‑
rea de vizite la fața locului, precum și printr‑o varietate de 
mijloace de monitorizare a proiectelor, inclusiv controlul 
de la distanță pe bază de rapoarte, teleconferințe, muncă 
de birou etc. Frecvența vizitelor la fața locului depinde 
de volumul de muncă, de locul în care se desfășoară pro ‑
iectul și de accesibilitatea acestuia, de aspecte legate de 
securitate și de resursele disponibile. Hotărârea de a efec ‑
tua sau nu vizite periodice în cadrul unui proiect EF poate 
fi luată doar de către șeful delegației responsabile, care 
are o imagine completă a tuturor sarcinilor care trebuie 
îndeplinite de către delegație și a priorității care trebuie 
acordată fiecărei sarcini, ținând cont de situația resurse ‑
lor umane și de diferitele constrângeri.
În ceea ce privește ROM, acesta este doar unul dintre 
instrumentele disponibile pentru a monitoriza un pro ‑
iect, iar pentru proiectele care nu fac obiectul vizitelor de 
monitorizare axată pe rezultate s‑au stabilit alte mijloace 
de monitorizare.
43 (c)
Comisia a încercat întotdeauna să sprijine implementa ‑
rea cu succes a proiectelor și să identifice (împreună cu 
beneficiarii contractului de grant) soluții pentru depăși ‑
rea problemelor. În această privință, rezilierea contractu ‑
lui de finanțare a fost considerată ultima opțiune, pentru 
a nu compromite investițiile/eforturile și eventualele 
beneficii aduse destinatarilor finali ai Facilității ACP‑UE 
pentru energie.
Recomandarea 2 – Răspuns comun al 
Comisiei la punctele (i) ‑(v)
Comisia acceptă recomandarea. Se mai pot aduce 
îmbunătățiri în ceea ce privește consolidarea monito ‑
rizării proiectelor. Acest aspect a fost deja abordat în 
mod sistematic de către Comisie și se vor avea în vedere 
măsuri suplimentare cu ajutorul cărora delegațiile să își 
poată consolida monitorizarea proiectelor, luându‑se în 
considerare, de asemenea, constrângerile lor în materie 
de resurse financiare și umane.
CUM VĂ PUTE/uni021AI PROCURA PUBLICA/uni021AIILE UNIUNII EUROPENE?
Publica/uni021Bii gratuite:
  un singur exemplar:  
pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  mai multe exemplare/postere/hăr/uni021Bi:  
de la reprezentan/uni021Bele Uniunii Europene (http://ec.europa.eu/represent_ro.htm),  
de la delega/uni021Biile din /uni021Bările care nu sunt membre ale UE (http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm)  
sau contactând re/uni021Beaua Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm)  
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).
(*)  Informa/uni021Biile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine  
telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).
Publica/uni021Bii contra cost:
 pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
În 2004, aproape două miliarde de oameni nu aveau acces la 
servicii energetice adecvate, rezonabile ca preț și sustenabile, 
care sunt, de altfel, esențiale pentru obținerea unor reale 
progrese în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor de 
dezvoltare. Înființată în iunie 2005, Facilitatea ACP -UE pentru 
energie are ca obiectiv promovarea accesului la servicii 
energetice moderne pentru persoanele sărace din zone 
rurale și periurbane, punându -se un puternic accent pe Africa 
Subsahariană și pe energia din surse regenerabile. În acest 
raport, concluzionăm că eforturile Comisiei au fost în cea mai 
mare parte fructuoase, însă aceasta ar fi putut utiliza într -un 
mod mai eficient Facilitatea ACP -UE pentru energie pentru 
a spori accesul la energia din surse regenerabile în rândul 
populației sărace din Africa de Est. Formulăm o serie de 
recomandări în vederea unei selecții mai riguroase 
a proiectelor, în vederea consolidării procesului de 
monitorizare a acestora și în vederea creșterii perspectivelor 
lor de sustenabilitate.
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ