GLOSAR

Animale eligibile din speciile ovină și caprină : "Femelă din specia ovină", prin care se înțelege orice femelă din specia ovină care a fătat cel puțin o dată sau care are vârsta de cel puțin un an și "femelă din specia caprină", prin care se înțelege orice femelă din specia caprinelor care a fătat cel puțin o dată sau care are vârsta de cel puțin un an. Așadar, primele pentru femelele din speciile ovină și caprină se acordă numai pentru aceste tipuri de animale.

Carne de vită și mânzat : Carnea vitelor care au mai puțin de un an se numește mânzat, în timp ce carnea celorlalte vite se numește carne de vită.

DG Agricultură și Dezvoltare Rurală : Direcția Generală Agricultură și Dezvoltare Rurală.

Euratom : Comunitatea Europeană a Energiei Atomice.

Eurostat : Oficiul de Statistică al Uniunii Europene având sarcina de a furniza Uniunii statistici la nivel european care să permită comparații între țări și regiuni.

FEGA : Fondul european de garantare agricolă.

Rumegătoare : Animale al căror stomac este împărțit în mai multe compartimente și care înghit hrana, iar apoi o readuc în cavitatea bucală și continuă să o mestece.

SEC : Secretariatul General: documente interne ale Comisiei.

SPU : Sistemul de plăți unice.

TFUE : Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Vacă ce alăptează : O vacă aparținând unei rase de carne sau provenită dintr-o împerechere cu o rasă de carne și care aparține unei cirezi destinate creșterii de viței pentru producția de carne. Vacile care alăptează sunt cele al căror lapte este destinat exclusiv vițeilor.

Zone defavorizate : "Zonele defavorizate" sunt acele zone în care producția sau activitatea agricolă este mai dificilă din cauza unor handicapuri naturale.

SINTEZĂ

I. În urma reformei PAC din 2003, sprijinul agricol care fusese acordat anterior sub forma ajutoarelor direc- te legate de o producție anume de produse agricole (așa-numitul ajutor "cuplat") nu mai depindea, de la introducerea sistemului de plăți unice (SPU), de producție (fiind, așadar, "decuplat").

II. Cu toate acestea, în cazul anumitor sectoare și regiuni, s-au prevăzut câteva excepții de la decuplarea totală, pentru a se limita eventualele efecte negative ale unei tranziții imediate spre acest nou sistem. Era vorba, în special, despre prezervarea producției agricole în anumite regiuni vulnerabile sau despre obținerea unor beneficii de mediu prin intermediul menținerii unei producții agricole anume. Statele membre puteau să deruleze în continuare schemele existente anterior pentru vacile care alăptează și pentru femelele din speciile ovină și caprină, în baza opțiunii intitulate "Implementarea parțială a SPU" și a altor măsuri specifice privind sprijinul cuplat (cunoscute ca măsuri prevăzute la articolul 69 și la articolul 68). Propunerile legislative ale Comisiei referitoare la politica agricolă comună în perspectiva anului 2020 [1] prevăd posibilitatea statelor membre de a acorda sprijin cuplat facultativ.

III. Curtea a urmărit să răspundă la următoarele întrebări:

În cadrul implementării parțiale a SPU, sunt ajutoarele directe pentru vacile care alăptează și pentru femelele din speciile ovină și caprină:

(a) direcționate către regiunile cele mai relevante din statele membre?

(b) eficace în ceea ce privește menținerea unei producții specifice, evitându-se astfel anumite efecte negative din punct de vedere social, economic și de mediu?

(c) monitorizate și evaluate în mod corespunzător de către Comisie și de către statele membre?

IV. Curtea a concluzionat că schemele auditate, astfel cum sunt concepute, nu sunt direcționate către regiunile și zonele agricole în care relevanța lor ar fi maximă, ceea ce le diluează efectul.

V. Curtea nu a identificat dovezi concludente care să demonstreze faptul că schemele auditate reprezintă, în general, un instrument mai eficace decât ajutorul decuplat, în combinație cu alte măsuri finanțate de UE sau de bugetele naționale, pentru a menține producția și a susține, în acest mod, activitatea economică în regiuni cu puține alternative economice, precum și pentru a genera beneficii de mediu.

VI. În plus, există deficiențe la nivelul monitorizării indicatorilor-cheie de performanță și al evaluării de către Comisie și de către statele membre a impactului final social și de mediu al schemelor, precum și o lipsă de coordonare cu alte măsuri având obiective similare.

VII. În cazul în care propunerea Comisiei de a se menține și după 2013 sprijinul cuplat facultativ este acceptată de Consiliu și de Parlamentul European, Curtea formulează următoarele recomandări în atenția Comisiei:

(a) să adauge o cerință privind direcționarea în cazul schemelor de ajutor direct cuplat pentru aceste sectoare;

(b) în coordonare cu statele membre, să clarifice care sunt tipurile cele mai relevante de activități agricole pentru a menține producția și pentru a aborda, astfel, aspectele sociale, economice și de mediu conexe;

(c) să definească cerințele și mecanismele de monitorizare care ar trebui puse în aplicare de statele membre și să implementeze un cadru de monitorizare permanent, care să indice toate ajutoarele directe plătite pentru a sprijini sectoarele animaliere din statele membre;

(d) în coordonare cu statele membre, să realizeze o evaluare cuprinzătoare a impactului diferitelor scheme de sprijin din cadrul sectoarelor în cauză, în vederea creșterii competitivității exploatațiilor agricole.

INTRODUCERE

SECTORUL CĂRNII DE VITĂ șI MÂNZAT șI AL CĂRNII DE OAIE/DE CAPRĂ ÎN UE

1. Sectorul cărnii de vită și mânzat și sectorul cărnii de oaie și de capră (denumite în continuare "sectorul cărnii de vită și al cărnii de oaie/de capră") prezintă o importanță deosebită pentru agricultura UE. Uniunea Europeană este al treilea producător de carne de vită și mânzat ca importanță la nivel mondial, cu aproape 8 milioane de tone de bovine sacrificate, reprezentând aproximativ 12 % din producția mondială de carne de vită [2]. O treime din carnea de vită produsă în UE [3] provine în mod direct de la producători specializați în acest sector care cresc "vaci care alăptează", acestea producând și hrănind ele însele vițeii. Cirezile de vaci care alăptează sunt hrănite, în general, în sistem de pășunat extensiv, iar vițeii, odată înțărcați, sunt vânduți fie direct pentru a fi sacrificați, fie altor specialiști care se ocupă cu îngrășarea bovinelor în cadrul unui sistem de producție mai intensiv, anterior sacrificării. Potrivit celor mai recente date, în UE, șeptelul de vaci care alăptează s-a stabilizat la aproximativ 12,4 milioane de animale între 2000 și 2010 [4].

2. Producția în sectorul cărnii de oaie/de capră, care se menținuse la puțin peste 1 milion de tone în ultimii ani, a scăzut la 804000 de tone în 2009. Dimensiunea șeptelului în UE se ridică la aproximativ 81 de milioane de ovine, sub 91 de milioane existente în 2008, și la 13 milioane de caprine.

AJUTOARELE DIRECTE ACORDATE DE UE PENTRU SECTORUL CĂRNII DE VITĂ șI AL CĂRNII DE OAIE/DE CAPRĂ

3. Fermierii din sectorul cărnii de vită și al cărnii de oaie/de capră au beneficiat în mod tradițional de diverse ajutoare directe din partea UE. Obiectivul principal al sprijinului acordat acestor sectoare a fost acela de a menține producția, "în special în zone în care nu există o altă alternativă" și "în zonele în care această producție este importantă pentru economia locală" [5]. Ca să fie eligibili pentru ajutoarele directe acordate de UE, fermierii trebuie să dețină drepturi la primă (cote individuale), care constituie limitele cantitative pentru fiecare stat membru și care au fost distribuite fermierilor la cerere.

4. Ajutoarele directe acordate fermierilor în aceste sectoare cuprind, printre altele, o primă de bază și o primă adițională/suplimentară [6] pentru vacile care alăptează și pentru femelele din speciile ovină și caprină. Aceste prime se acordă în funcție de numărul de capete [7] și sunt concepute pentru a menține un număr ridicat de animale productive care vor făta viței sau miei care, la rândul lor, vor servi la aprovizionarea industriei de prelucrare (producători specializați în îngrășarea animalelor sau abatoare).

5. Reforma PAC din 2003 a introdus noțiunea de "decuplare" [8] (respectiv înlăturarea legăturii existente între plata unei subvenții și cerința unei producții specifice) în ceea ce privește plățile agricole, precum și un nou sistem de sprijin prin intermediul ajutoarelor directe acordate de UE – Sistemul de plăți unice (SPU). Atunci când statele membre considerau că exista un risc de perturbare a piețelor agricole sau de abandonare a producției ca urmare a trecerii la SPU, acestea aveau posibilitatea de a deroga de la regula decuplării și de a menține o parte a ajutoarelor directe din anumite sectoare [9] în forma lor existentă, ceea ce reprezintă o implementare parțială a SPU [10].

6. Opt state membre au ales să mențină ajutoarele directe în cadrul unei implementări parțiale a SPU pentru vacile care alăptează și/sau pentru femelele din speciile ovină și caprină (a se vedea tabelul 1). Primele pentru vacile care alăptează puteau rămâne 100 % cuplate, ceea ce înseamnă că puteau fi plătite în continuare ca și înainte de reformă. În ceea ce privește primele pentru femelele din speciile ovină și caprină, cuplarea în proporție de 50 % semnifica faptul că numai jumătate din pachetele financiare anuale disponibile în cadrul sistemului din 2001 putea fi utilizată în continuare pentru efectuarea de plăți cuplate [11] (altele decât cele pentru regiunile ultraperiferice [12], în cazul cărora cuplarea este de 100 %).

TABELUL 1

STATELE MEMBRE ÎN CARE PRIMELE PENTRU VACILE CARE ALĂPTEAZĂ ȘI PENTRU FEMELELE DIN SPECIILE OVINĂ ȘI CAPRINĂ SUNT ÎN CONTINUARE CUPLATE [13]

Statul membru | Sectorul | Cuantumul primei |

Austria, Belgia | Prima pentru vacile care alăptează | 200 de euro per vacă ce alăptează; până la 50 de euro primă adițională10,50 euro per femelă din specia ovină; 3,50 euro primă suplimentară; 8,40 euro per femelă din specia caprină [9999] |

Danemarca, Finlanda, Slovenia | Prima pentru femelele din speciile ovină și caprină |

Franța, Portugalia, Spania | Prima pentru vacile care alăptează și prima pentru femelele din speciile ovină și caprină |

7. În 2008, în contextul evaluării la jumătatea perioadei a PAC, cunoscută sub denumirea de "bilanț de sănătate", Comisia a propus [14] să se continue decuplarea selectivă direcționată, utilizând argumentele prezentate în caseta 1.

8. Astfel, odată cu aplicarea legislației din 2009 [15] în urma "bilanțului de sănătate", decuplarea ajutoarelor directe a fost extinsă la sectoarele de producere a cărnii [16]. Cu toate acestea, nu s-a produs nicio schimbare în ceea ce privește primele pentru vacile care alăptează și pentru femelele din speciile ovină și caprină, întrucât statele membre care optaseră în 2003 pentru implementarea parțială a SPU în aceste sectoare erau din nou autorizate să continue în același mod, punând accentul pe alocarea de fonduri în funcție de necesitățile de la nivel regional [17]. Mai mult, posibilitatea de a furniza sprijin celor două sectoare a fost extinsă prin introducerea a două măsuri legate de anumite tipuri specifice de creștere a animalelor și de activități agricole (a se vedea caseta 2).

CASETA 1

ARGUMENTE INVOCATE DE COMISIE ÎN FAVOAREA CONTINUĂRII IMPLEMENTĂRII PARțIALE A SPU ÎN SECTOARELE AUDITATE

"[...] amploarea reformelor recente și integrarea mai multor sectoare în SPU au drept consecință faptul că sprijinul parțial cuplat este mai puțin relevant și, de multe ori, îi împiedică pe fermieri să își amelioreze competitivitatea și orientarea spre piață. Mai mult, în cazul sectoarelor neprofitabile, situația fermierilor este mai dezavantajoasă, aceștia beneficiind de plăți mai scăzute, decât cea a fermierilor care își desfășoară activitatea în cadrul unei decuplări totale [18]. În plus, fermierii care primesc în continuare ajutoare cuplate trebuie să facă față funcționării în paralel a ambelor sisteme – cuplat și decuplat, ceea ce sporește complexitatea și costurile administrative, fără a aduce niciun beneficiu în ceea ce privește veniturile. Pentru motivele menționate mai sus, ar fi de dorit să se treacă la decuplarea totală. Cu toate acestea, […] în anumite cazuri specifice, este important să se mențină un nivel minim al producției agricole, pentru a susține activitatea economică în regiuni cu puține alternative economice, pentru a asigura aprovizionarea corespunzătoare cu materii prime a industriilor de prelucrare sau pentru a genera beneficii de mediu."

9. Tendința actuală în statele membre care au optat pentru implementarea parțială a SPU în cazul acestor scheme este de a integra primele în SPU. Aceasta înseamnă că fermierii care beneficiau anterior de plăți în cadrul schemelor auditate sunt, în prezent, eligibili să beneficieze de plăți în cadrul SPU fără a fi nevoiți să mențină animalele. Primele pentru femelele din speciile ovină și caprină au fost deja decuplate sau vor fi decuplate în majoritatea acestor state membre, în timp ce Franța a decuplat parțial prima pentru vacile care alăptează din 2010. În consecință, sumele acordate anual în cadrul măsurilor de implementare parțială au scăzut de la peste 2 miliarde de euro în 2006 (anul în care toate statele membre au trecut la SPU) la puțin peste 1 miliard de euro în 2011 (a se vedea tabelul 2).

PROPUNERILE LEGISLATIVE PENTRU PAC DE DUPĂ 2013

10. Comisia a adoptat propuneri legislative pentru PAC de după 2013 în care se stabilesc, printre altele, noi norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul PAC [19]. Potrivit articolului 38 alineatul (2) din această propunere, "sprijinul cuplat poate fi acordat numai în sectoarele sau regiunile dintr-un stat membru în care anumite tipuri de agricultură sau anumite sectoare agricole sunt afectate de anumite dificultăți și sunt deosebit de importante din motive economice și/sau sociale și/sau de mediu". Astfel, în sectorul cărnii de vită și al cărnii de oaie/de capră, sprijinul cuplat facultativ ar fi autorizat în continuare, menținându-se așadar posibilitatea acordării de ajutoare directe precum schemele auditate.

CASETA 2

DOUĂ MĂSURI NOI INTRODUSE ÎN REGULAMENTUL DIN 2009

Articolul 63 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009: prin derogare, statele membre sunt autorizate să utilizeze fonduri – care erau anterior acordate sub formă de plăți cuplate – pentru a stabili sau a crește valoarea drepturilor la plată în cazul unor activități agricole specifice care nu sunt legate în mod necesar de plățile cuplate anterioare.

Articolul 68 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 permite adoptarea unor măsuri compensatorii pentru sectoarele lactatelor, cărnii de vită, de oaie și de capră și orezului în regiunile vulnerabile din punct de vedere economic sau sensibile din punct de vedere ecologic sau în cazul unor tipuri de agricultură vulnerabile din punct de vedere economic. Statele membre sunt autorizate să aloce 10 % din plafoanele lor naționale în vederea introducerii unor scheme specifice de sprijin cuplat pentru activitățile agricole din aceste sectoare. Această opțiune a înlocuit și a extins posibilitățile de a furniza sprijin cuplat prevăzute anterior la articolul 69 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003.

TABELUL 2

EVOLUțIA BUGETULUI ALOCAT SCHEMELOR AUDITATE

(euro) |

Prima | Angajamente 2011 | Angajamente 2010 | Rezultat 2009 | Rezultat 2006 |

Prima pentru vacile care alăptează | 952000000 | 1162000000 | 1153141941 | 1257884680 |

Prima adițională pentru vacile care alăptează | 51000000 | 52000000 | 51723556 | 62112145 |

Subtotal (a) | 1003000000 | 1214000000 | 1204865497 | 1319996825 |

Ovine și caprine | 22000000 | 258000000 | 232868953 | 691666492 |

Prima suplimentară pentru ovine și caprine | 7000000 | 78000000 | 72391238 | 215169838 |

Prima adițională pentru ovine și caprine | / | / | / | / |

Subtotal (b) | 29000000 | 336000000 | 305260191 | 906836330 |

TOTALURI (a) + (b) | 1032000000 | 1550000000 | 1510125688 | 2226833155 |

SFERA ȘI ABORDAREA AUDITULUI

SFERA AUDITULUI

11. În cadrul auditului, s-au examinat schemele privind vacile care alăptează și femelele din speciile ovină și caprină. Auditul a acoperit perioada cuprinsă între momentul imediat anterior implementării reformei din 2003 (și anume anul 2005) și sfârșitul lui 2010.

12. Întrebarea generală de audit era următoarea: în cadrul implementării parțiale a SPU, sunt ajutoarele directe pentru vacile care alăptează, precum și pentru femelele din speciile ovină și caprină:

(a) direcționate către regiunile cele mai relevante din statele membre?

(b) eficace în ceea ce privește menținerea producției, evitându-se astfel anumite efecte negative din punct de vedere social, economic și de mediu?

(c) monitorizate și evaluate în mod corespunzător de către Comisie și de către statele membre?

ABORDAREA AUDITULUI

13. Auditul a constat în efectuarea de vizite de audit la Comisie (Direcția Generală Agricultură și Dezvoltare Rurală) și în patru [20] state membre care au menținut schemele respective, în timp ce evoluțiile din aceste sectoare în alte două state membre [21] au fost examinate cu ajutorul unor analize documentare. Mai mult, pentru a putea compara dezvoltarea sectorului cărnii de vită și al cărnii de oaie/de capră în acele state membre care nu au menținut schemele auditate, s-au efectuat misiuni de colectare a informațiilor în două state membre care implementaseră integral SPU [22].

14. Probele de audit au fost colectate prin:

(a) examinarea procedurilor și a dosarelor de monitorizare ale Comisiei privind lucrările pregătitoare pentru propunerile legislative din cele două sectoare, inclusiv evaluări și alte studii;

(b) reuniuni cu reprezentanții administrațiilor naționale competente, precum și interviuri cu reprezentanții fermierilor din ambele sectoare;

(c) examinarea calității analizelor și a elementelor probante de la nivelul statelor membre în ceea ce privește pertinența primelor pentru vacile care alăptează și pentru femelele din speciile ovină și caprină în menținerea [23] unui nivel minim de producție agricolă în economiile agricole din anumite regiuni și, în special, în cazurile în care fermierii nu pot recurge la alte alternative economice;

(d) vizite la fața locului la o serie de beneficiari finali pentru a discuta situația exploatațiilor lor și efectele schemelor asupra deciziilor luate de aceștia cu privire la producție;

(e) analiza unor tendințe din trecut în ceea ce privește producția, precum și a efectelor sociale și de mediu în statele membre auditate și compararea cu statele membre care aplică implementarea integrală a SPU însoțită de măsuri specifice UE sau naționale pentru a direcționa sprijinul către sectoarele în cauză;

(f) examinarea și analiza studiilor și a statisticilor relevante.

OBSERVAȚII

DIRECțIONAREA SCHEMELOR CĂTRE REGIUNILE CELE MAI RELEVANTE DIN STATELE MEMBRE

15. Menținerea schemelor auditate era justificată prin faptul că, în regiunile care întâmpinau dificultăți și în sectoarele vulnerabile precum cel al cărnii de vită și al cărnii de oaie/de capră, adoptarea unor măsuri suficient de bine direcționate putea să atenueze riscul de abandonare a producției, precum și orice efecte negative din punct de vedere social, economic și de mediu. În cadrul auditului s-a examinat dacă Comisia și statele membre au analizat și au identificat regiunile cele mai relevante din statele membre, și anume regiunile și zonele agricole fragile de pe teritoriile naționale, unde abandonarea producției ar avea efecte nefaste. În cadrul auditului, s-a examinat, de asemenea, dacă schemele erau concepute astfel încât să poată aduce beneficii crescătorilor de animale din regiunile respective.

CEA MAI MARE PARTE A FONDURILOR FAC OBIECTUL UNOR DISPOZIțII NEADECVATE PRIVIND DIRECțIONAREA

16. Într-o anumită măsură, direcționarea fondurilor este implicită, dată fiind natura acestor scheme și a activității agricole pe care o sprijină, și anume o activitate care constă, în general, în pășunatul extensiv pe terenuri care nu sunt adecvate pentru producția agricolă. Cu toate acestea, în lipsa unor dispoziții explicite și suficiente privind direcționarea, ajutoarele directe pot avea ca efect subvenționarea altor metode, mai intensive, de creștere a animalelor.

17. Comisia nu a inclus în dispozițiile de punere în aplicare a schemelor o cerință la nivel regional care ar permite direcționarea explicită a ajutorului acolo unde acesta ar fi cel mai eficace. În consecință, astfel cum sunt implementate în prezent, efectele ajutoarelor sunt diluate din cauza faptului că aceste ajutoare sunt repartizate la nivelul tuturor statelor membre. Condițiile de eligibilitate în ceea ce privește primele de bază [24] pentru vacile care alăptează și pentru femelele din specia ovină, reprezentând peste 90 % din fondurile prevăzute în buget în cazul celor două sectoare auditate, nu permit direcționarea explicită a ajutoarelor către regiunile vulnerabile dintr-un stat membru.

ELEMENTELE DIRECțIONATE ALE SCHEMELOR SUNT LIMITATE SAU PE CALE DE A DISPĂREA

18. În cadrul schemelor actuale, există anumite elemente care sunt direcționate în mod explicit, și anume prima de bază pentru femelele din specia caprină, prima suplimentară pentru femelele din speciile ovină și caprină și prima adițională pentru vacile care alăptează. Aceste elemente nu sunt însă orientate în mod corespunzător spre regiunile agricole și au o valoare financiară limitată. Mai mult, ele sunt pe cale de a fi integrate în SPU.

19. Condițiile de eligibilitate în ceea ce privește prima de bază pentru femelele din specia caprină [25] urmăresc direcționarea ajutorului către fermieri din zone specifice în care producția îndeplinește anumite criterii. Cu toate acestea, statele membre cu șepteluri relativ importante de caprine au decis să integreze complet prima pentru femelele din specia caprină în SPU, reducând astfel posibilitățile de direcționare a acestui ajutor (a se vedea caseta 3).

20. Prima suplimentară pentru femelele din speciile ovină și caprină este direcționată către anumite regiuni și către anumite practici agricole [26]. Această primă este concepută astfel încât să fie plătită doar fermierilor "din zonele în care producția de ovine și de caprine constituie o activitate tradițională sau contribuie în mod semnificativ la economia rurală". Totuși, această primă, al cărei cuantum a reprezentat 215 milioane de euro în 2006, este pe cale de dispariție, întrucât tendința este de a o integra complet în SPU [27]. În realitate, pentru anul calendaristic 2010, doar Portugalia și Finlanda au menținut această primă cuplată.

CASETA 3

STATELE MEMBRE SUPRIMĂ ELEMENTELE DIRECțIONATE ALE SCHEMELOR AUDITATE

Franța, unde numărul de capre se ridică la peste 1,3 milioane (ceea ce reprezintă 10 % din șeptelul caprin al UE) a decis să integreze complet în SPU prima pentru femelele din specia caprină începând cu 2006 și prima pentru femelele din specia ovină începând cu 2010. Spania, al cărei șeptel caprin reprezintă 22 % din cel al UE, a decuplat și ea complet primele începând cu 2010. Cel mai important producător de capre, Grecia (aproximativ 38 % din populația totală de caprine), a decis să integreze complet în SPU prima pentru femelele din specia caprină încă de la introducerea acestui sistem.

21. Prima adițională pentru vacile care alăptează include, de asemenea, o dispoziție referitoare la direcționare, în sensul că aceasta este legată de regiunile de convergență [28]. Aceste regiuni nu reprezintă însă în mod necesar regiuni agricole, în care s-ar putea stabili o legătură expresă între creșterea de vaci care alăptează și un anumit impact social sau de mediu. Prima adițională pentru vacile care alăptează s-a ridicat la 51 de milioane de euro în 2010 (față de 62,1 milioane de euro în 2006), reprezentând 5 % din totalul primelor pentru schemele auditate. Sumele pentru fiecare măsură și pentru fiecare stat membru sunt prezentate în detaliu în anexa I.

EFICACITATEA SCHEMELOR ÎN MENțINEREA UNEI PRODUCțII SPECIFICE șI EVITAREA, ASTFEL, A UNOR EFECTE NEGATIVE DIN PUNCT DE VEDERE SOCIAL, ECONOMIC șI DE MEDIU

22. Schemele aveau drept obiectiv să susțină un anumit nivel de producție specifică în regiunile vulnerabile și să evite, astfel, efectele negative din punct de vedere social, economic și de mediu ale restructurărilor necesare în urma decuplării [29]. Aceste obiective sunt menținute în continuare în propunerile legislative ale Comisiei privind cadrul PAC pentru perioada 2014-2020 [30].

23. În consecință, în cadrul auditului s-a examinat dacă tendințele observate la nivelul cele două sectoare în statele membre auditate difereau în mod semnificativ de cele din statele membre care integraseră complet primele în SPU și dacă aceste diferențe puteau fi atribuite schemelor auditate.

NU EXISTĂ NICIO DOVADĂ CONCLUDENTĂ CU PRIVIRE LA FAPTUL CĂ SCHEMELE AUDITATE AR INFLUENțA ÎN MOD PUTERNIC EVOLUțIA GLOBALĂ A NUMĂRULUI DE ANIMALE

24. Per ansamblu, numărul de vaci care alăptează din statele membre în care implementarea SPU este parțială a crescut ușor [31] (+2 %) între 2005 și 2010, în timp ce acest număr a scăzut cu 6 % în statele membre în care ajutorul este decuplat [32]. Cu toate acestea, influența primelor pentru vacile care alăptează nu reiese din tendințele generale observate în acest sector în diferite state membre.

25. De exemplu, în Franța, stat membru în care implementarea SPU este parțială și care deține aproximativ 32 % din numărul total de vaci care alăptează, șeptelul a scăzut între 2001 și 2004; totuși, din 2004, numărul de vaci care alăptează a început să crească, iar din 2008 acesta este relativ constant (a se vedea graficul 1). Scăderea din perioada 2001-2004 s-a produs în ciuda existenței primelor pentru vacile care alăptează și a altor ajutoare directe acordate sectorului cărnii de vită.

26. Spre deosebire de Franța, Germania, stat membru în care schemele auditate au fost complet decuplate și care deține aproximativ 6 % din șeptelul de vaci care alăptează, a înregistrat o scădere între 2000 și 2004, perioadă în care primele pentru acest sector erau încă disponibile. De atunci, numărul de vaci care alăptează s-a stabilizat/a scăzut într-un ritm mai lent, chiar și după implementarea integrală a SPU.

GRAFICUL 1

EVOLUțIA NUMĂRULUI DE VACI CARE ALĂPTEAZĂ ÎN FRANțA șI ÎN GERMANIA ÎNTRE 2000 șI 2010

+++++ TIFF +++++

Sursa: Date furnizate de Eurostat.

27. Numărul de ovine, care se află în scădere de mai mult timp, nu a înregistrat schimbări semnificative față de această tendință nici în statele membre care implementează integral SPU din 2005 și nici în acelea în care implementarea este doar parțială. Acest declin a fost atât de pronunțat încât primele pentru schemele auditate, disponibile din anii ‘90, nu au reușit să îl inverseze (a se vedea graficul 2). Numărul de caprine a rămas stabil atât în statele membre care au implementat integral SPU, cât și în cele în care implementarea este doar parțială.

28. Mai mult, faptul că patru [33] din cele șase state membre care optaseră pentru cuplarea în proporție de 50 % în cazul primelor pentru femelele din speciile ovină și caprină au decis să le integreze complet în SPU și să utilizeze, în schimb, sprijinul prevăzut la articolul 68 pentru sectoarele respective indică faptul că aceste prime nu au fost considerate ca fiind total eficace (a se vedea caseta 4).

EVOLUțIA NUMĂRULUI DE ANIMALE ESTE INFLUENțATĂ, ÎN PRINCIPAL, DE FACTORI EXOGENI SAU CONTEXTUALI SPECIFICI FIECĂRUI STAT MEMBRU

29. Lipsa unei legături solide între primele pe cap de animal și numărul de animale sugerează că anumiți factori exogeni sau contextuali semnificativi, specifici fiecărui stat membru, exercită o influență predominantă asupra evoluției numărului de animale. Printre acești factori se numără posibilitatea de a utiliza terenurile pentru creșterea animalelor, condițiile pieței, amploarea concurenței exercitate de țările terțe, precum și gusturile consumatorilor.

GRAFICUL 2

EVOLUțIA NUMĂRULUI DE OVINE șI DE CAPRINE ÎNTRE 2000 șI 2010 ÎN STATELE MEMBRE ÎN CARE AJUTORUL ESTE CUPLAT șI ÎN CELE ÎN CARE AJUTORUL ESTE DECUPLAT

+++++ TIFF +++++

Sursa: Date furnizate de Eurostat.

30. Acești factori exogeni și contextuali au un impact global atât de puternic încât schemele auditate fie își pierd efectele, atunci când factorii în cauză sunt pozitivi, fie nu pot schimba situația, atunci când factorii sunt negativi. Această constatare este susținută atât de analiza Curții cu privire la evoluția pe termen lung a numărului de animale în diferitele state membre (a se vedea caseta 5), cât și de evaluările realizate de Comisie sau de alte studii [34].

CASETA 4

EXEMPLU DE INTEGRARE A SCHEMELOR PENTRU FEMELELE DIN SPECIILE OVINĂ șI CAPRINĂ ÎN SPU șI DE SPRIJIN SPECIFIC ADIțIONAL PENTRU SECTORUL OVIN șI PENTRU CEL CAPRIN

Din 2010, Franța a decuplat total primele pentru ovine și a conceput o schemă de sprijin specifică mai bine orientată și direcționată, cu scopul de a înlocui schema pentru femelele din speciile ovină și caprină în cadrul unei implementări parțiale a SPU, pe baza unor criterii de selecție tehnice și economice. Aceasta s-a realizat în temeiul articolului 68 alineatul (1) litera (b) și în combinație cu ajutorul SPU (ceea ce înseamnă plăți totale în cuantum de aproximativ 135 de milioane de euro în 2010, în plus față de SPU).

Un efect al acestei schimbări de politică asupra beneficiarilor este prezentat în cazul următor: un fermier stabilit în Auvergne, care creștea oi într-o exploatație situată la peste 1000 de metri altitudine, unde celelalte alternative economice sunt limitate, a înregistrat o creștere cu 15000 de euro a ajutorului între 2006 (decuplarea parțială: 50 % din prima pentru femelele din specia ovină) și 2010 (decuplarea totală a primelor plus sprijinul specific prevăzut la articolele 63 și 68). Or, producția acestui fermier a rămas constantă în perioada menționată, variind între 612 și 653 de oi.

CASETA 5

EXEMPLU DE FACTORI EXOGENI CARE AU UN EFECT PUTERNIC ASUPRA PRODUCțIEI DE ANIMALE

Portugalia, stat membru în care implementarea SPU este parțială, a cunoscut o evoluție pozitivă a numărului de vaci care alăptează datorită, pe de o parte, unui program din 1994 de convertire a terenurilor arabile în pășune pentru a favoriza creșterea animalelor și, pe de altă parte, atribuirii unui număr suplimentar de 90000 de drepturi la plată pentru animale, ceea ce a condus la o creștere a cotei naționale de vaci care alăptează.

PRIMELE BAZATE PE NUMĂRUL DE CAPETE DE ANIMALE, NEÎNSOțITE DE ALTE CONDIțII, NU STIMULEAZĂ AMELIORAREA COMPETITIVITĂțII

31. Menținerea ajutorului cuplat reprezintă o măsură tranzitorie destinată să sprijine fermierii din zonele sensibile, însă, potrivit Comisiei, scopul acestei măsuri nu era de a compromite direcția generală a reformei spre decuplare și spre producători orientați mai mult către piață. Or, o schemă de sprijin în cadrul căreia primele se acordă în funcție de numărul de capete de animale, fără nicio altă condiție specifică, nu este de natură să stimuleze imediat fermierii să își amelioreze competitivitatea.

32. Dimpotrivă, faptul de a condiționa plata primei pe cap de animal de realizarea unor ameliorări calitative, astfel cum se întâmplă în anumite state membre (de exemplu, Irlanda și Regatul Unit – Scoția), reprezintă o măsură de sprijin potențial mai eficace, întrucât încurajează atât menținerea producției, cât și, astfel cum se dorește, o mai mare orientare spre piață. O asemenea abordare ar permite, de asemenea, tratarea unei probleme fundamentale subliniate în studiul de impact realizat în contextul "bilanțului de sănătate al PAC", și anume faptul că sprijinul parțial cuplat "de multe ori, îi împiedică pe fermieri să își amelioreze competitivitatea și orientarea spre piață. Mai mult, în cazul sectoarelor neprofitabile, situația fermierilor este mai dezavantajoasă, aceștia beneficiind de plăți mai scăzute, decât cea a fermierilor care își desfășoară activitatea în cadrul unei decuplări totale" [35].

SITUAțIA GENERALĂ NU EVOLUEAZĂ ÎN MOD SENSIBIL DIFERIT ÎN STATELE MEMBRE CARE IMPLEMENTEAZĂ INTEGRAL SPU șI ÎN CELE ÎN CARE IMPLEMENTAREA SPU ESTE PARțIALĂ

33. Menținerea schemelor auditate avea, de asemenea, drept obiectiv atenuarea consecințelor negative din punct de vedere social, economic și de mediu ale restructurărilor necesare în vederea decuplării, și anume implementarea totală a SPU în aceste sectoare. În cadrul auditului, s-au comparat tendințele pentru anumiți indicatori indirecți relevanți (producția de carne, numărul de beneficiari și de animale pentru fiecare exploatație în parte, suprafața de teren consacrată pășunilor permanente) în state membre în care decuplarea este totală și în state membre în care implementarea SPU este parțială, astfel încât să se poată determina amploarea unor astfel de consecințe negative în cadrul decuplării.

TENDINțELE ÎN CEEA CE PRIVEșTE PRODUCțIA DE CARNE NU PREZINTĂ NICIO DIFERENțĂ SEMNIFICATIVĂ ÎNTRE STATELE MEMBRE CARE UTILIZEAZĂ SCHEMELE AUDITATE șI CELE CARE NU UTILIZEAZĂ ACESTE SCHEME

34. În urma auditului, nu s-a constatat nicio diferență notabilă în ceea ce privește tendințele observate pentru producția de carne între acele state membre care mențin cuplate schemele auditate (cum era cazul înainte de reformă) și cele care au integrat complet aceste prime în SPU (a se vedea anexa II pentru tendințele în ceea ce privește producția de carne). Deși doar o treime din producția UE de carne de vită este legată în mod direct de vacile care alăptează, aceste evoluții furnizează însă o indicație în sensul că decuplarea schemelor auditate nu are un impact semnificativ asupra producției de carne.

35. Aceste tendințe sunt, din nou, puternic influențate de factori exogeni și contextuali, care includ restructurările aflate în curs atât la nivelul exploatațiilor (de exemplu, închiderea exploatațiilor care nu sunt sustenabile, o mai mare concentrație de animale pe exploatație), cât și la nivelul industriei (de exemplu, intrarea pe piață a unor lanțuri de supermarketuri direct în calitate de clienți, fuziunea unor abatoare etc.).

36. Ca o ilustrare a acestor factori contextuali, au existat dovezi că organizarea lanțului de producție agroalimentară afectează puternic industria de prelucrare. De exemplu, în Portugalia, unde 75 % din exploatații sunt clasificate ca "foarte mici", autoritățile naționale au constatat că slaba putere de negociere deținută de fermieri, atunci când aceștia sunt mici și izolați, în fața furnizorilor și a clienților, reprezintă un factor care limitează productivitatea sectorului. Această situație este amplificată de faptul că abatoarele din Portugalia nu furnizează decât un serviciu de sacrificare, în loc să joace un rol mai important în introducerea pe piață a cărnii. În schimb, în Regatul Unit, după implementarea integrală a SPU, autoritățile naționale au constatat o tendință de ameliorare a productivității șeptelului și a competitivității exploatațiilor, precum și o multiplicare a eforturilor de a crește atât cota de piață deținută de fermieri, cât și producția, prin intermediul cooperativelor.

GRAFICUL 3

PRODUCțIA DE CARNE – COMPARAțIE ÎNTRE STATELE MEMBRE CARE UTILIZEAZĂ PRIMELE șI CELE CARE NU LE UTILIZEAZĂ

+++++ TIFF +++++

Sursa: Date furnizate de Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) – Anuar statistic 2010, tabelul B.10.

SIMILITUDINI ÎN CEEA CE PRIVEșTE ANUMITE TENDINțE RELEVANTE LA NIVEL SOCIAL șI DE MEDIU ÎN TOATE STATELE MEMBRE

37. În statele membre auditate, s-a înregistrat o scădere generală a numărului de beneficiari de prime pentru vacile care alăptează și pentru femelele din speciile ovină și caprină, în sensul tendinței generale din agricultură, unde fermierii mai puțin competitivi părăsesc sectorul. O astfel de scădere poate avea un impact negativ, de exemplu, o reducere a ocupării forței de muncă agricole, consecințe economice pentru comunitățile rurale și efecte negative asupra mediului. Acest impact potențial a fost însă în mare măsură compensat de tendința generală înregistrată la nivelul UE de creștere a numărului de animale menținute pentru fiecare exploatație în parte (a se vedea anexa III), fermierii mai competitivi preluând o parte din factorii de producție ai celor care au părăsit sectorul, cu scopul de a-și spori competitivitatea și profitabilitatea prin creșterea scării producției.

38. Menținerea unei cerințe minime în materie de producție, cum este cea încurajată de schemele auditate, poate juca un rol în furnizarea de beneficii de mediu precum diminuarea riscului de incendii și consolidarea biodiversității. De exemplu, Comisia a identificat deja anumite tipuri de activități agricole, cum ar fi sistemele de pășunat extensiv, păstoritul și transhumanța [36] animalelor, care pot avea un impact la nivel social și de mediu.

39. Alte instrumente de politici ale UE, cum ar fi măsurile de agromediu, măsurile destinate zonelor defavorizate sau chiar cerințele de reglementare ale UE [37] joacă însă un rol similar și complementar. Aceste măsuri sunt de asemenea legate de impactul vizat asupra mediului al schemelor auditate. Prin urmare, nu este clar în ce măsură schemele auditate, atunci când sunt aplicate pe întregul teritoriu al statelor membre, contribuie la evitarea consecințelor negative asupra mediului. Aceasta se coroborează cu faptul că, în statele membre vizitate care au adoptat sistemul decuplat, nu a existat nicio dovadă a unor probleme de mediu generalizate, care să fi fost cauzate de abandonarea terenurilor ca urmare a decuplării ajutorului în cadrul schemelor auditate.

40. Mai mult, "zonele de pășune permanentă" utilizate de turmele de rumegătoare (a se vedea tabelul 3), care pot servi drept indicator de mediu, fie au rămas stabile, fie nu s-au diminuat în statele membre ale UE, indiferent de opțiunea aleasă în ceea ce privește decuplarea schemelor auditate.

TABELUL 3

SUPRAFAțA TOTALĂ DECLARATĂ CA PĂșUNE PERMANENTĂ

Sursa: DG Agricultură și Dezvoltare Rurală din cadrul Comisiei Europene.

ZONE DECLARATE CA PĂȘUNE PERMANENTĂ (1000 de hectare) |

UE-15 | 2006 | 2009 | Modificarea procentului (2009/2006) |

Belgia [8888] | 459 | 458 | –0,2 % |

Danemarca | 225 | 215 | –4,4 % |

Spania [8888] | 5695 | 6001 | 5,4 % |

Franța [8888] | 8103 | 8106 | 0 % |

Austria | 1437 | 1397 | –2,8 % |

Portugalia [8888] | 1037 | 1124 | 8,4 % |

Finlanda | 22 | 19 | –15,1 % |

A)Subtotaluri (state membre cu implementare parțială a SPU) | 16978 | 17320 | 2,0 % |

Germania | 4925 | 4798 | –2,6 % |

Irlanda | 4264 | 4233 | –0,7 % |

Grecia | 2740 | 2719 | –0,8 % |

Italia | 2303 | 2325 | 1 % |

Luxemburg | 66 | 65 | –1,7 % |

Țările de Jos | 813 | 832 | 2,4 % |

Suedia | 800 | 713 | –11 % |

Regatul Unit | 9919 | 9796 | –1,2 % |

B)Subtotaluri (state membre cu implementare integrală a SPU) | 25830 | 25481 | –1,4 % |

DECUPLAREA PRIMELOR A AFECTAT ÎN MOD NEGATIV CREșTEREA ANIMALELOR ÎN ZONELE FRAGILE

41. Deși, în anumite cazuri, utilizarea schemelor pare să fie bine justificată, experiența în materie de decuplare arată că, în general, trecerea la acest sistem nu a antrenat schimbări dramatice în ceea ce privește structura producției la nivelul UE, fapt remarcat și de Comisie [38]. În urma auditului Curții, s-a constatat că, în anumite regiuni din statele membre, precum zonele muntoase sau regiunile în care alternativele agricole viabile nu sunt numeroase, există un risc real [39] de abandonare a activității de creștere a animalelor, risc care s-a materializat deja în câteva state membre, după cum se arată în caseta 6. În aceste zone, din cauza condițiilor dificile legate de calitatea solului sau de climă și din cauza profitabilității scăzute, lipsa unei cerințe specifice referitoare la producție conduce la o scădere a producției de rumegătoare, ceea ce poate avea consecințe sociale și economice.

CASETA 6

ABANDONAREA PRODUCțIEI ASOCIATĂ CU DECUPLAREA ÎN REGIUNILE FRAGILE

Scoția, care posedă o suprafață importantă de terenuri cu o slabă productivitate [40] și ale cărei alternative privind producția sunt astfel limitate la creșterea de rumegătoare hrănite în cadrul unui sistem de pășunat extensiv, a cunoscut o scădere importantă a numărului de beneficiari după introducerea SPU. Autoritățile scoțiene au justificat o parte a abandonului producției prin faptul că fermierii mai în vârstă sau mai puțin eficienți și-au încetat activitatea și și-au subînchiriat terenurile. Scăderea accelerată a numărului de animale menținute după introducerea SPU reprezintă un motiv de îngrijorare cu privire la mediu, în special în zonele mai dezavantajate constituite din dealuri și insule sau în regiunea fragilă din nord-vestul Scoției. Potrivit informațiilor furnizate de autoritățile scoțiene, "de la introducerea sistemului de plăți unice, declinul populației de ovine s-a accelerat, înregistrându-se o scădere de 14,4 % în ultimii 5 ani. Numărul de bovine a scăzut și el cu 7,5 % între 2005 și 2009, deși s-a înregistrat o ușoară creștere de 0,8 % în ultimul an."

Un alt exemplu privind riscul de abandonare a producției în zonele dificile îl reprezintă Portugalia, care are o proporție ridicată de terenuri agricole situate în zone defavorizate. Cea mai mare parte a activității de creștere a ovinelor în Portugalia se desfășoară în zone cu probleme naturale sau în zone marginale lipsite de alternative viabile din punct de vedere economic. În 2009, un procent important (53 %) din numărul total de prime pentru femelele din specia ovină a fost acordat unor beneficiari din regiunea Alentejo, care este clasificată drept zonă defavorizată. După decuplarea în proporție de 50 % a primelor pentru femelele din speciile ovină și caprină, o analiză a tendințelor arată că această regiune a înregistrat un declin mai pronunțat în rândul beneficiarilor de prime decât alte regiuni, ceea ce indică faptul că riscul de abandonare a producției din cauza decuplării este mai puternic în zonele defavorizate în care alternativele sunt limitate.

SISTEMELE DE MONITORIZARE șI DE EVALUARE ALE COMISIEI șI ALE STATELOR MEMBRE

42. Comisia și statele membre ar trebui să dispună de instrumente de gestiune adecvate, cum ar fi cadre eficace în materie de gestiune a performanței, care să permită monitorizarea regulată a unor indicatori de performanță prestabiliți, precum și evaluarea impactului social, economic și de mediu al schemelor [41]. În plus, cele două scheme ar trebui să fie coordonate în mod corespunzător cu alte măsuri de sprijin disponibile pentru aceste sectoare.

MONITORIZAREA PERFORMANțEI LA NIVELUL STATELOR MEMBRE ESTE REDUSĂ

43. În general, fiecare dintre statele membre auditate dispune de informații detaliate cu privire la sectoarele animaliere și la situația agricolă a diferitelor regiuni agricole de pe teritoriul său. Aceste informații sunt însă diseminate la diferite niveluri ale administrației sau în diverse agenții care colectează astfel de informații pentru propriile necesități.

44. Întrucât nu există nicio cerință legală în ceea ce privește mecanismele de monitorizare, majoritatea statelor membre vizitate nu au implementat un sistem de monitorizare care să permită o comparație între realizările schemelor de ajutor pentru sectorul animalier care au fost auditate și rezultatele finale specifice și nici nu au stabilit indicatori de performanță specifici pentru schemele auditate.

45. În ciuda motivelor invocate în favoarea menținerii implementării parțiale a măsurilor SPU în cadrul schemelor de ajutor auditate [42], Comisia nu a clarificat ce se înțelegea prin "producție" (numărul de exploatații, de beneficiari, de animale menținute etc.) sau prin "aprovizionarea industriei de prelucrare" (viței sau miei, greutatea animalului viu/greutatea carcasei, numărul de tone de carne etc.) și în ce mod aceste două componente permiteau gestionarea impactului socioeconomic și de mediu avut în vedere.

46. În consecință, acești termeni nu sunt definiți în mod coerent în diferitele state membre care implementează schemele auditate și nu sunt corelați cu nevoile declarate de autoritățile bugetare și de Comisie pentru a justifica menținerea schemelor. În schimb, statele membre dau interpretări foarte diferite cu privire la obiectivele posibile ale schemelor și la diferitele substitute aproximative (obiectivele operaționale) care ar putea fi utilizate pentru a le monitoriza eficacitatea (a se vedea caseta 7). Astfel de interpretări nu constituie însă în mod necesar indicatori de performanță adecvați [43] pentru realizarea scopurilor în care cele două scheme au fost concepute și pe care Comisia le-ar putea monitoriza la nivelul UE.

NU EXISTĂ O VIZIUNE GLOBALĂ CU PRIVIRE LA DIFERITELE MĂSURI AL CĂROR IMPACT PREVĂZUT ESTE SIMILAR CU CEL AL SCHEMELOR AUDITATE

47. O constrângere suplimentară la nivelul monitorizării realizate de Comisie este aceea că nu există niciun instrument de monitorizare care să furnizeze o viziune globală/holistică asupra ajutoarelor provenind din diferite surse, care sunt disponibile în sectoarele animaliere și care acționează în sinergie unele cu altele. Astfel de ajutoare sunt disponibile atât în cadrul pilonului I, cât și în cadrul pilonului II al PAC [44], precum și în cadrul fondurilor naționale. Deși aceste informații există la diferite niveluri în interiorul Comisiei, ele nu sunt colectate și monitorizate în mod sistematic și cuprinzător.

CASETA 7

INTERPRETĂRI DIFERITE, ÎN STATELE MEMBRE, PENTRU INDICATORII DE PERFORMANțĂ

Franța: Potrivit părților interesate, "producția" ar putea fi monitorizată pe baza numărului de viței sau de tone de mânzat exportați/te, în loc de a se lua în considerare doar numărul de vaci care alăptează menținute. "Aprovizionarea industriei de prelucrare" ar putea reprezenta greutatea animalelor vii/greutatea carcaselor de vită, de mânzat și de miel. Pentru sectorul caprin, părțile interesate au interpretat noțiunea de aprovizionare a industriei de prelucrare ca reprezentând laptele de capră produs și furnizat industriei de producere a brânzei.

Belgia: "Producția" corespundea numărului de vaci din rasa "blanc-bleu belge". Producția de bovine era determinată prin termenul "producție indigenă brută", exprimată în tone de echivalent greutate carcasă. Aceasta se calculează pe baza numărului de animale sacrificate în Belgia, la care se adaugă numărul de animale vii exportate și se scade numărul de animale vii importate.

Spania: Autoritățile naționale au definit "producția" ca o combinație între numărul total de animale, numărul de exploatații și cantitatea de carne produsă. În ceea ce privește termenul "aprovizionarea industriei de prelucrare", acestea au utilizat carcasele de animale crescute pe teritoriul național, la care au adăugat importurile de animale pentru îngrășare.

48. De exemplu, sectoarele animaliere beneficiază în mare măsură de fondurile pentru dezvoltare rurală din cadrul pilonului II, în special de măsurile de agromediu [45], iar părțile interesate care au fost intervievate (autoritățile naționale și asociațiile de fermieri) au fost de acord cu privire la complementaritatea acestui ajutor. În plus, deciziile cu privire la producție luate de crescătorii de vaci care alăptează, precum și de crescătorii de ovine și de caprine sunt puternic afectate de alte instrumente de politici din cadrul pilonului I (de exemplu, obligațiile privind ecocondiționalitatea [46], măsurile prevăzute la articolul 68 etc.) sau de măsurile finanțate la nivel național (a se vedea caseta 8 pentru exemple).

49. Beneficiarii vizitați nu fac distincție între diferitele componente ale ajutorului pe care îl primesc. În schimb, ceea ce au luat aceștia în considerare atunci când au adoptat decizii cu privire la producție a fost cuantumul total al ajutorului și nu o singură schemă specifică (a se vedea caseta 9). Existența unor diverse scheme cu obiective similare prezintă, așadar, un risc de dublă finanțare [47], care ar putea fi evitat dacă ar exista o viziune globală la nivelul Comisiei cu privire la diferitele scheme disponibile pentru fermieri și cu privire la impactul acestora.

CASETA 8

EXEMPLE DE SCHEME DE SPRIJIN CARE PREZINTĂ OBIECTIVE SIMILARE PENTRU SECTOARELE AUDITATE

Irlanda: Animal welfare recording and breeding scheme for suckler herds (Schema privind bunăstarea animalelor, precum și înregistrarea și creșterea cirezilor de vaci care alăptează) (ajutor cuplat, cunoscut de asemenea sub denumirea de suckler cow welfare scheme – schema privind bunăstarea vacilor care alăptează). Este o schemă finanțată la nivel național, cu acordul Comisiei [48], care furnizează în prezent o primă de 40 de euro pe cap de animal (aproximativ 92,5 milioane de euro) pentru a ameliora bunăstarea animalelor și calitatea cirezilor de vaci care alăptează. Grassland sheep scheme (Sprijin pentru crescătorii de oi care utilizează pășunatul) (ajutor decuplat în temeiul dispozițiilor articolului 68). Finanțată cu credite SPU neutilizate, este o schemă bazată pe suprafață și legată de densitatea ovinelor, care prevede rate ale ajutorului diferite pentru fermierii de la câmpie și pentru cei de la munte, echivalând cu 10 euro pe femelă din specia ovină (aproximativ 54 de milioane de euro pentru întreaga durată de trei ani a acestei scheme).

Regatul Unit (Scoția): Scottish beef calf scheme (Schema scoțiană de sprijin privind vițeii) (ajutor cuplat finanțat în temeiul dispozițiilor articolului 69 și ulterior ale articolului 68). Această schemă furnizează sprijin direct producătorilor specializați în creșterea de viței masculi și femele care provin dintr-o rasă destinată producției de carne în proporție de cel puțin 75 % și care au cel puțin 30 de zile (119200000 de euro începând din 2010-2013 sau aproximativ 18-19 milioane de lire sterline în plăți anuale).

CASETA 9

EXEMPLU DE COMBINAțIE DE DIVERSE SCHEME DE AJUTOR CARE PERMIT ATINGEREA UNOR OBIECTIVE SIMILARE

Un beneficiar, situat într-o zonă defavorizată dintr-un stat membru auditat, a făcut obiectul unei vizite la fața locului. Principala activitate economică a fermierului consta în producția de miei pe care îi vindea fie pentru îngrășare altor fermieri, fie direct pentru sacrificare. Producția de miei rezulta din menținerea unui număr de 400 de femele din specia ovină care pășunau într-o zonă îngrădită aflată pe terenul de aproximativ 250 ha aparținând fermierului. Potrivit acestuia din urmă, culturile de proteaginoase și cerealele produse în cadrul exploatației erau utilizate în principal pentru hrana animalelor. În 2009, fermierul a cedat jumătate din exploatația sa fiului său (transferându-i 200 de oi).

O analiză a contribuției relative a diferitelor scheme arată importanța financiară redusă pe care primele pentru femelele din specia ovină o au în cadrul deciziilor luate de fermier în ceea ce privește producția. Pe de altă parte, măsurile referitoare la zonele defavorizate și cele privind agromediul au obiective similare cu schemele auditate, în ceea ce privește orientarea regională și rezultatele în materie de mediu, și contribuie într-o măsură mult mai importantă la venitul total provenind din subvenții al fermierului. În plus, în ceea ce privește această exploatație, cerințele în materie de ecocondiționalitate pentru primele SPU ar fi fost îndeplinite cu mai multă eficiență prin creșterea de animale precum ovinele și, prin urmare, fermierul ar fi menținut animale pentru păscut chiar și în lipsa cerinței specifice privind producția impusă de schema privind femelele din specia ovină.

+++++ TIFF +++++

EVALUAREA DE CĂTRE COMISIE A IMPACTULUI SCHEMELOR ESTE AFECTATĂ DE ANUMITE DEFICIENțE

REFORMA ACTUALĂ A COMISIEI NU ESTE FONDATĂ PE EVALUĂRI ALE "BILANțULUI DE SĂNĂTATE" DIN 2008

50. Comisia a comandat o serie de studii de evaluare pentru cele două sectoare, studii care priveau, de asemenea, schemele auditate și efectele diferitelor măsuri de sprijin pentru aceste două sectoare. Atât studiile, cât și exercițiul evaluării de impact, reprezintă instrumente esențiale pentru Comisie atunci când trebuie să studieze impactul unei politici și să pregătească o opinie fundamentată în momentul elaborării unor propuneri legislative relevante [49].

51. Cu toate acestea, evaluările efectuate într-un context caracterizat prin reforme rapide, astfel cum se întâmplă în prezent (reforma PAC din 2003, urmată de "bilanțul de sănătate al PAC" din 2008, iar apoi reforma PAC de după 2013), trebuie să se întemeieze pe o analiză a situației din trecut, care poate să nu mai fie complet relevantă și/sau să vină prea târziu pentru a reprezenta, prin ea însăși, un sprijin adecvat pentru Comisie.

52. De exemplu, în ceea ce privește cele două sectoare ale cărnii și schemele corespondente auditate, evaluările disponibile [50] în momentul în care Comisia elabora propunerile pentru PAC de după 2013 acopereau doar situația referitoare la deciziile din cadrul reformei din 2003 [51], nu și cea de după 2008. Cu toate acestea, pentru a gestiona eventualele perturbări cauzate de decuplare în sectoarele auditate, statele membre implementau deja, la acel moment, dispozițiile rezultate din "bilanțul de sănătate al PAC", care introduceau noi instrumente pentru statele membre și le ameliorau pe cele existente [52]. Aceleași probleme se pun în cazul unei evaluări a măsurilor PAC în sectoarele ovin și caprin, evaluare publicată în noiembrie 2011 [53].

53. În consecință, Consiliul și Parlamentul trebuie să ia decizii, în prezent, cu privire la o nouă reformă, fără a ține cont pe deplin de impactul reformei PAC din 2008, care a introdus schimbări importante în ceea ce privește posibilitățile de furnizare a unui sprijin specific [54].

CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI

54. Curtea nu a identificat dovezi concludente pentru a demonstra faptul că schemele pentru vacile care alăptează, precum și pentru femelele din speciile ovină și caprină, astfel cum se prezintă ele în cadrul implementării parțiale a SPU, reprezintă, în general, un instrument mai eficace decât ajutorul decuplat, în combinație cu alte măsuri finanțate de UE sau de bugetele naționale, pentru menținerea producției și susținerea, în acest mod, a activității economice în regiuni cu puține alternative economice, precum și pentru generarea unor beneficii de mediu.

55. Anumite state membre au ajuns la concluzia că efectele scontate ale schemelor ar fi mai bine realizate prin decuplarea totală a primelor, însoțită de o abordare coordonată în ceea ce privește utilizarea fondurilor provenind din pilonul I și din pilonul II, pentru a sprijini sectoarele respective în zonele fragile sau în cazuri specifice. În consecință, există o tendință din ce în ce mai mare de a absorbi schemele de ajutor auditate în SPU și de a se sprijini pe instrumente alternative pentru a proteja sectoarele vulnerabile.

56. Comisia a propus ca ajutorul cuplat facultativ să fie autorizat după 2013 în anumite sectoare, inclusiv în sectoarele auditate. Nici Consiliul și nici Parlamentul European nu au reacționat încă în mod oficial la propunerea Comisiei. Recomandările prezentate în continuare sugerează modificări detaliate pe care legiuitorul ar putea dori să le includă într-o eventuală schemă revizuită în cazul în care propunerea Comisiei este acceptată.

SCHEMELE PENTRU VACILE CARE ALĂPTEAZĂ șI PENTRU FEMELELE DIN SPECIILE OVINĂ șI CAPRINĂ SUNT DIRECțIONATE CĂTRE REGIUNILE CELE MAI RELEVANTE DIN STATELE MEMBRE?

57. Statele membre au fost autorizate să mențină schemele pentru vacile care alăptează, precum și pentru femelele din speciile ovină și caprină pe motivul existenței unor riscuri privind producția în anumite sectoare și regiuni. În urma auditului, s-a concluzionat că cea mai mare parte a fondurilor din cadrul schemelor auditate sunt disponibile pe întregul teritoriu al statelor membre. Așadar, în ciuda accentului pus de legiuitor pe regiunile fragile, schemele, astfel cum sunt concepute, nu sunt orientate spre acele regiuni și zone în care producția locală este vitală pentru economie și pentru mediu și în care nu există alternative. Efectele schemelor sunt, așadar, diluate din cauza lipsei de direcționare (punctele 15-17).

58. Singurele măsuri direcționate prevăzute în cadrul ajutoarelor pentru ambele sectoare sunt primele adiționale – atunci când acestea se acordă – care nu pot fi plătite decât fermierilor situați în anumite zone. Aceste prime au însă o importanță financiară limitată și/sau sunt pe cale de a fi decuplate (punctele 18-21).

RECOMANDAREA 1

Comisia ar trebui să adauge o cerință privind direcționarea pentru schemele de ajutor direct cuplat. Normele de punere în aplicare ale Comisiei ar trebui, în special, să impună statelor membre identificarea și justificarea zonelor agricole în care primele cuplate pentru animale ar putea avea un efect benefic demonstrabil și în care nu există alternative viabile reale.

SCHEMELE PENTRU VACILE CARE ALĂPTEAZĂ șI PENTRU FEMELELE DIN SPECIILE OVINĂ șI CAPRINĂ SUNT EFICACE ÎN CEEA CE PRIVEșTE MENțINEREA UNEI PRODUCțII SPECIFICE, EVITÂNDU-SE ASTFEL ANUMITE CONSECINțE NEGATIVE DIN PUNCT DE VEDERE SOCIAL, ECONOMIC șI DE MEDIU?

59. O comparație între statele membre care au decuplat total sprijinul și statele membre care au menținut schemele de sprijin auditate nu furnizează nicio dovadă concludentă în favoarea eficacității globale a acestora din urmă în a menține producția (punctele 22-28).

60. Predominant este mai degrabă impactul factorilor exogeni și contextuali care influențează aceste sectoare decât impactul schemelor ca atare (punctele 29 și 30). Cu toate acestea, potrivit dovezilor existente, în regiunile fragile, decuplarea primelor a condus la o reducere a producției de animale (punctul 41).

RECOMANDAREA 2

Comisia, în coordonare cu statele membre, ar trebui să clarifice care sunt tipurile cele mai relevante de activități agricole specifice (de exemplu, sistemele de pășunat extensiv, păstoritul etc.) pentru a menține producția agricolă și pentru a susține activitatea economică în regiuni cu puține alternative economice, precum și pentru a genera beneficii de mediu.

Pentru a maximiza eficacitatea sprijinului UE în cazul sectoarelor auditate, un astfel de sprijin ar trebui să se axeze asupra fermierilor și asupra activităților agricole specifice din regiunile dezavantajate care se confruntă cu riscuri de mediu, sociale și economice.

61. Deciziile în materie de producție ale fermierilor care se ocupă cu creșterea vacilor care alăptează, precum și cu creșterea ovinelor și a caprinelor sunt afectate de o diversitate de măsuri de sprijin care le sunt puse la dispoziție din diferite surse. În măsura în care schemele de ajutor cuplat sunt considerate necesare, acestea vor putea să aibă un impact mai puternic dacă vor fi axate și mai bine orientate spre competitivitatea exploatațiilor (punctele 31 și 32).

62. Tendințele cu privire la aspectele sociale, economice și de mediu, cum ar fi producția de carne, numărul de beneficiari și numărul de animale sau zonele de pășune permanentă, nu prezentau diferențe notabile între statele membre care implementaseră integral SPU și cele care optaseră pentru implementarea parțială a sistemului (punctele 24-28 și 33-40).

SCHEMELE PENTRU VACILE CARE ALĂPTEAZĂ șI PENTRU FEMELELE DIN SPECIILE OVINĂ șI CAPRINĂ SUNT MONITORIZATE șI EVALUATE ÎN MOD CORESPUNZĂTOR DE CĂTRE COMISIE șI DE CĂTRE STATELE MEMBRE?

63. În majoritatea statelor membre vizitate, monitorizarea indicatorilor de performanță era redusă, din cauza lipsei unui sistem ad-hoc de monitorizare a performanței care să măsoare rezultatele și realizările schemelor auditate, precum și din cauza interpretărilor diferite pe care statele membre le dau termenilor "producție" și "aprovizionarea industriei de prelucrare" (punctele 43-46). O constrângere suplimentară în cadrul monitorizării efectuate de Comisie era reprezentată de lipsa unui instrument adecvat care să furnizeze o viziune globală asupra ajutoarelor disponibile provenind din diverse surse (punctele 47-49).

64. Ritmul rapid al recentelor reforme ale PAC nu permite întotdeauna realizarea la timp a unor evaluări cantitative precise. Astfel, sistemul Comisiei de evaluare a impactului schemelor auditate este afectat de lipsa unei evaluări a "bilanțului de sănătate" din 2008 (punctele 42 și 50-53).

RECOMANDAREA 3

Comisia ar trebui să definească cerințele și mecanismele de monitorizare care ar trebui implementate de statele membre pentru schemele de ajutor referitoare la sectoarele animaliere și să le includă într-o obligație legală, cum ar fi un act de punere în aplicare, prin care să se impună statelor membre utilizarea unor indicatori de performanță adecvați și a unor date actualizate care să aibă o legătură puternică cu rezultatele scontate ale schemelor de ajutor pentru sectorul animalier.

Comisia ar trebui să implementeze un cadru de monitorizare permanent, care să indice toate ajutoarele directe plătite pentru a sprijini sectoarele animaliere din statele membre, inclusiv ajutoarele naționale și sprijinul acordat în cadrul pilonului II, prin colectarea și monitorizarea informațiilor în mod cuprinzător la nivelul UE. Astfel, Comisia ar lua în considerare efectele globale ale diferitelor tipuri de scheme destinate sectoarelor animaliere și ar identifica sinergiile potențiale dintre acestea, cu scopul de a evita dubla finanțare în cadrul unor instrumente de sprijin care au obiective similare.

RECOMANDAREA 4

Comisia ar trebui să realizeze, în coordonare cu statele membre, o evaluare cuprinzătoare a impactului diferitelor scheme de sprijin și, acolo unde este cazul, să evalueze impactul unor măsuri alternative care să permită ameliorarea calității producției și a competitivității, de exemplu, prin încurajarea ameliorării calității efectivelor de animale.

Prezentul raport a fost adoptat de Camera I, condusă de domnul Ioannis SARMAS, membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 20 iunie 2012.

Pentru Curtea de Conturi

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Președinte

[1] COM(2011) 625 final/2 din 19 octombrie 2011.

[2] Agricultura în Uniunea Europeană – Informații statistice și economice 2010, DG Agricultură și Dezvoltare Rurală din cadrul Comisiei Europene.

[3] Pentru ansamblul UE, aproximativ două treimi din carnea de vită produsă provine în mod direct sau indirect de la cirezi de vaci de lapte, un sector care nu a făcut obiectul auditului.

[4] Sursa: Eurostat.

[5] A se vedea, de exemplu, considerentul 12 al Regulamentului (CE) nr. 1254/1999 al Consiliului din 17 mai 1999 privind organizarea comună a pieței în sectorul cărnii de vită și mânzat (JO L 160, 26.6.1999, p. 21), potrivit căruia "[…] trebuie să se permită statelor membre să stabilească o legătură între zonele sau localitățile sensibile și producția de vaci care alăptează, astfel încât să se asigure menținerea acestei producții, în special în zone în care nu există o altă alternativă". Pentru carnea de oaie/carnea de capră, considerentul 11 al Regulamentului (CE) nr. 2529/2001 al Consiliului din 19 decembrie 2001 privind organizarea comună a piețelor în sectorul cărnii de oaie și de capră (JO L 341, 22.12.2001, p. 3) prevede că "ar trebui să se stabilească o legătură între zonele sau localitățile sensibile și producția de ovine și caprine pentru a se asigura menținerea acestei producții, în special în zonele în care această producție este importantă pentru economia locală".

[6] Regulamentul (CE) nr. 1254/1999 a stabilit prime pentru sectorul cărnii de vită. Regulamentul (CE) nr. 2529/2001 a stabilit ajutoare directe pentru sectorul cărnii de oaie/de capră.

[7] Prime bazate pe numărul de animale.

[8] Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 al Consiliului din 29 septembrie 2003 de stabilire a normelor comune pentru schemele de sprijin direct în cadrul politicii agricole comune și de stabilire a anumitor scheme de sprijin pentru agricultori și de modificare a Regulamentelor (CEE) nr. 2019/93, (CE) nr. 1452/2001, (CE) nr. 1453/2001, (CE) nr. 1454/2001, (CE) nr. 1868/94, (CE) nr. 1251/1999, (CE) nr. 1254/1999, (CE) nr. 1673/2000, (CEE) nr. 2358/71 și (CE) nr. 2529/2001 (JO L 270, 21.10.2003, p. 1).

[9] Inclusiv, printre altele, sectorul cărnii de vită și al cărnii de oaie/de capră.

[10] Sistemul de plăți unice a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2005. Statele membre puteau opta pentru aplicarea SPU în urma unei perioade tranzitorii (care s-a încheiat la 31 decembrie 2005 sau la 31 decembrie 2006), atunci când aceasta se justifica din considerente legate de condițiile agricole speciale. Implementarea parțială a SPU avea drept temei juridic articolele 64-68 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003.

[11] Restul sumelor plătite în medie fermierilor într-o perioadă de referință (în general 2000-2002) au fost integrate în calculul SPU în funcție de modul de calcul al drepturilor ales de fiecare stat membru.

[12] Regiuni care fac parte dintr-un stat membru, sunt situate în afara Europei și sunt parte integrantă a UE. Există nouă astfel de regiuni – șase franceze, două portugheze și una spaniolă.

[13] Spania, Franța și Slovenia au decuplat primele pentru ovine și caprine în anul calendaristic 2010, în timp ce Danemarca le-a decuplat în anul calendaristic 2012.

[9999] Cu excepția cazurilor în care numărul beneficiarilor a scăzut în mod semnificativ în urma decuplării, făcând așadar posibilă o creștere a nivelului ajutorului pe fermier.

[14] COM(2008) 306 final, 20 mai 2008.

[15] Regulamentul (CE) nr. 73/2009 al Consiliului din 19 ianuarie 2009 de stabilire a unor norme comune pentru sistemele de ajutor direct pentru agricultori în cadrul politicii agricole comune și de instituire a anumitor sisteme de ajutor pentru agricultori, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1290/2005, (CE) nr. 247/2006, (CE) nr. 378/2007 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1782/2003 (JO L 30, 31.1.2009, p. 16), care a început să se aplice din ianuarie 2009.

[16] În sectorul cărnii de vită, prima pentru sacrificare și prima specială pentru masculii din specia bovină trebuiau decuplate până la 1 ianuarie 2012 cel târziu.

[17] Considerentul 34 al Regulamentului (CE) nr. 73/2009: "[…] în ceea ce privește vacile care alăptează și sectorul cărnii de oaie și de capră, menținerea unui nivel minim al producției agricole poate fi încă necesară pentru economiile agricole din anumite regiuni și, în special, în cazul în care agricultorii nu pot recurge la alte alternative economice […]".

[18] Acest argument a fost deja invocat în cadrul discuțiilor de la nivelul Consiliului care au precedat reforma din 2003. A se vedea documentul Consiliului intitulat "Reforma PAC: notă explicativă DS 222/03", Luxemburg, 18 iunie 2003.

[19] Propunerea Comisiei de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune – COM(2011) 625 final/2 din 19 octombrie 2011. La titlul IV capitolul 1 sunt descrise condițiile în care poate fi acordat sprijin cuplat facultativ anumitor sectoare, inclusiv cel al cărnii de oaie și de capră și al cărnii de vită și mânzat, până la 5 % din plafoanele naționale anuale și chiar mai mult în anumite cazuri.

[20] Belgia, Spania, Franța și Portugalia.

[21] Austria și Finlanda. Nu s-a efectuat nicio activitate specifică de audit în ceea ce privește Slovenia, care a trecut la decuplare în 2010, sau Danemarca, unde se decisese menținerea primei pentru femelele din speciile ovină și caprină doar până în 2012.

[22] Irlanda și Regatul Unit (Anglia și Scoția).

[23] Noțiunea de "menținere" a fost definită luându-se în considerare tendințele constatate anterior și ulterior introducerii SPU.

[24] Este vorba despre primele pentru vacile care alăptează și pentru femelele din specia ovină prevăzute la articolul 111 alineatul (1) și la articolul 101 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009.

[25] Astfel cum se prevede la articolul 101 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009.

[26] Articolul 102 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009.

[27] Decuplarea cu 50 % impusă de regulament începând din primul an de implementare a SPU; decuplarea totală a ajutoarelor acordate acestor sectoare în Franța și în Spania începând din 2010.

[28] Este vorba despre regiunile din cadrul obiectivului de convergență, în raport de care se realizează alocarea fondurilor structurale ale UE, regiuni care corespund nivelului 2 al Nomenclatorului unităților teritoriale de statistică (NUTS) și în care PIB-ul pe cap de locuitor este sub 75 % din UE-25.

[29] SEC(2008) 1885 din 20 mai 2008, p. 50.

[30] În care se prevede că, prin intermediul unui act de punere în aplicare, Comisia aprobă deciziile statelor membre [și anume cele menționate la articolul 39 alineatul (3) sau, dacă este cazul, la articolul 39 alineatul (4) litera (a) din propunerile legislative pentru PAC de după 2013], dacă se demonstrează existența, în regiunea sau în sectorul în cauză, a uneia dintre necesitățile specificate în propunerile respective.

[31] Austria, Belgia, Franța, Portugalia și Spania.

[32] Irlanda și Regatul Unit.

[33] Danemarca, Spania, Franța și Slovenia.

[34] Raport de evaluare al Comisiei (2010): Evaluation of Market Effects of Partial Decoupling (Evaluarea efectelor decuplării parțiale asupra pieței), pp. 147-150. Ministerul Agriculturii din Spania: "Analiza posibilităților de decuplare a primelor pentru bovine (prima pentru vacile care alăptează și prima pentru sacrificare)".

[35] "Bilanțul de sănătate" al PAC – Studiu de impact, nota nr. 3, p. 3.

[36] Mișcarea sezonieră a turmelor de animale dintr-un loc în altul.

[37] De exemplu, articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 care prevede că statele membre ar trebui să se asigure că terenurile utilizate ca pășuni permanente în 2003 sunt în continuare utilizate în acest scop.

[8888] State membre vizitate la fața locului.Belgia, Spania, Franța, Austria și Portugalia pentru primele pentru vacile care alăptează și Danemarca și Finlanda pentru primele pentru femelele din speciile ovină și caprină.Portugalia: a se vedea caseta 5 pentru motivele creșterii.

[38] COM(2008) 306 final.

[39] Pentru o analiză detaliată a riscurilor pentru mediu care pot fi gestionate prin intermediul creșterii ovinelor și caprinelor, a se vedea Raportul de evaluare al Comisiei (2007), intitulat Study on environmental consequences of Sheep and Goat farming and of the Sheep and Goat premium system (Studiu privind consecințele asupra mediului ale creșterii ovinelor și caprinelor și ale sistemului de prime pentru speciile ovină și caprină), pp. 48-64.

[40] Potrivit raportului întocmit de Quality Meat Scotland, raport intitulat The importance of livestock production to the Scottish economy (Importanța producției de animale pentru economia scoțiană) și bazat pe clasificarea potențialului agricol al terenurilor realizată de Macaulay Land Use Research Institute, numai 6 % din suprafața de teren a Scoției este clasificată ca fiind "peste calitatea medie" și, prin urmare, corespunzătoare pentru culturile arabile. În consecință, având în vedere potențialul terenurilor din Scoția și alternativele limitate în ceea ce privește producția pe aceste terenuri, fermierii sunt în mare măsură dependenți de creșterea rumegătoarelor. Potrivit sistemului de clasificare al Comisiei Europene pentru determinarea zonelor defavorizate, aproximativ 85 % din terenul agricol al Scoției intră în categoria zonelor defavorizate, iar producția de rumegătoare reprezintă activitatea agricolă dominantă, peste 90 % din numărul de femele din specia ovină și 82 % din numărul de vaci de carne fiind înregistrate în aceste zone.

[41] Articolul 27 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (JO L 248, 16.9.2002, p. 1), Regulamentul financiar, prevede următoarele: "Creditele bugetare se utilizează în conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare, adică în conformitate cu principiile economiei, eficienței și eficacității". În continuare, același articol prevede că "pentru toate sectoarele de activitate incluse în buget se stabilesc obiective specifice, măsurabile, realizabile, relevante și datate. Realizarea acestor obiective se monitorizează prin indicatori de performanță […]".

[42] A se vedea punctul 7, caseta 1: "un nivel minim al producției agricole […] pentru a asigura aprovizionarea corespunzătoare cu materii prime a industriilor de prelucrare […]".

[43] Indicatorii de performanță trebuie să fie relevanți, acceptați, credibili, facili și robuști (relevant, accepted, credible, easy and robust – RACER).

[44] Pilonul I cuprinde măsurile de sprijin pentru piață și ajutoarele directe, inclusiv SPU, destinate producătorilor din UE. Pilonul II acoperă măsurile de dezvoltare rurală, destinate să sprijine dezvoltarea și diversificarea comunităților rurale.

[45] A se vedea, de asemenea, Comisia Europeană (2010), Evaluation of CAP measures concerning sectors subject to past or present direct support – Lot 1: Horizontal issues: "Evaluation of market effects of partial decoupling" (Evaluarea măsurilor PAC privind sectoarele care au beneficiat de sprijin direct anterior sau actual – Lotul 1: Aspecte orizontale: Evaluarea efectelor decuplării parțiale asupra pieței), p. 66.

[46] Aceste obligații privind ecocondiționalitatea cuprind menținerea terenurilor în bune condiții agricole și de mediu și respectarea cerințelor legale în materie de gestionare.

[47] Termenul "finanțare dublă", astfel cum este utilizat de către Comisie, se referă la efectuarea de plăți în cadrul a două sau mai multe scheme pentru a atinge același obiectiv.

[48] Conform articolului 88 alineatul (3) CE și Orientărilor Comisiei Europene privind ajutoarele de stat în domeniul agriculturii.

[49] Propuneri legislative cu privire la reforma PAC de după 2013.

[50] Evaluation of direct aids in the beef and veal sector (Evaluarea ajutoarelor directe în sectorul cărnii de vită și mânzat), octombrie 2010, și Evaluarea efectelor decuplării parțiale asupra pieței, octombrie 2010.

[51] Cele privind măsurile prevăzute la articolul 69 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003.

[52] A se vedea, de exemplu, noul articol 68 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 care înlocuiește vechiul articol 69 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 și noile posibilități oferite de articolul 63 din același regulament.

[53] Evaluarea măsurilor PAC în sectoarele ovin și caprin – noiembrie 2011.

[54] De exemplu, în raportul din 2010 intitulat Evaluarea efectelor decuplării parțiale asupra pieței (Evaluarea măsurilor PAC privind sectoarele care au beneficiat de sprijin direct anterior sau actual – Lotul 1: Aspecte orizontale, p. 2) se prevedea că scopul acestui raport era de a analiza efectele ajutoarelor cuplate integral sau parțial – astfel cum sunt acestea stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 – asupra pieței, într-un context general de decuplare totală. În mod similar, raportul publicat în 2010 și intitulat Evaluarea ajutoarelor directe în sectorul cărnii de vită și mânzat pune accentul pe perioada 2005-2007 și nu acoperă efectele dispozițiilor legale introduse prin Regulamentul (CE) nr. 73/2009.

--------------------------------------------------

ANEXA I

PRIVIRE DE ANSAMBLU ASUPRA PLĂȚILOR DIRECTE CUPLATE PENTRU VACILE CARE ALĂPTEAZĂ, PRECUM ȘI PENTRU OVINE ȘI CAPRINE ÎN STATELE MEMBRE CARE IMPLEMENTEAZĂ SPU

Statul membru | Ovine și caprine | Primul an | Vaci care alăptează | Primul an | Plafonul UE în 2005 | Plafonul UE în 2010 | Bugetul alocat pentru măsurile prevăzute la articolul 68 în perioada 2010-2013 [9999] | Descrierea sprijinului specific acordat în temeiul articolului 68 [9999] |

Ovine și caprine | Vaci care alăptează | Ovine și caprine | Vaci care alăptează |

Prime de bază | Prime suplimentare | Prime de bază | Prime adiționale | Prime de bază | Prime suplimentare | Prime de bază | Prime adiționale |

Belgia | Ajutor decuplat | 2005 | Ajutor cuplat | / | Nu se aplică | Nu se aplică | 77565000 | 19389000 | Nu se aplică | Nu se aplică | 77565000 | 19389000 | 29978880 | Pentru o calitate mai bună [articolul 68 alineatul (1) litera (a) punctul (ii)]Prime pentru pășuni-creșterea animalelor [articolul 68 alineatul (1) litera (b)]Sprijin specific pentru culturile de acoperire vegetalăConservarea rasei Piétrain în sectorul porcinelor |

Danemarca | 2012 | / | Ajutor decuplat | 2005 | 855000 | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | 855000 | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | 111820000 | Măsuri de agromediu [articolul 68 alineatul (1) litera (a) punctul (v)]Culturi energetice perene [articolul 68 alineatul (1) litera (a) punctul (i)]Pomi și arbuști fructiferi ecologici și pereni [articolul 68 alineatul (1) litera (a) punctul (i)]Culturi energetice perene pentru producție [articolul 68 alineatul (1) litera (a) punctul (i)]Sprijin specific pentru producția de carne [articolul 68 alineatul (1) litera (b)] |

Germania | Ajutor decuplat | 2005 | Ajutor decuplat | 2005 | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | 4000000 | Prima pentru pășunat în sectoarele produselor lactate [articolul 68 alineatul (1) litera (b)] |

Irlanda | Ajutor decuplat | 2005 | Ajutor decuplat | 2005 | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | 143800000 | Sprijin pentru crescătorii de oi care utilizează pășunatul [articolul 68 alineatul (1) litera (b)]Sprijin pentru producătorii de lapte care utilizează pășunatul [articolul 68 alineatul (1) litera (b)]Conservarea șeptelului în regiunea Burren [articolul 68 alineatul (1) litera (a) punctul (i)]Schema UE privind bunăstarea vacilor care alăptează [articolul 68 alineatul (1) litera (a) punctul (iv)] |

Grecia | Ajutor decuplat | 2006 | Ajutor decuplat | 2006 | 180300000 | 63200000 | 25700000 | 3100000 | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | 323600000 | Ameliorarea calității uleiului de măsline și a grâului dur [articolul 68 alineatul (1) litera (a) punctul (ii)]Producătorii din sectoarele cărnii situați în zone defavorizate (vaci gestante, vaci care alăptează, ovine și caprine) [articolul 68 alineatul (1) litera (b)]Programe de restructurare în zonele muntoase considerate zone defavorizate [articolul 68 alineatul (1) litera (c)] |

Spania | 2010 | / | Ajutor cuplat | / | 366997000 | 111589000 | 279830000 | 28937000 | Nu se aplică | Nu se aplică | 261153000 | 26000000 | 992653540 | Programul național privind calitatea legumelorProgramul privind calitatea tutunuluiRotația culturilor neirigateAjutor pentru crescătorii de oi și de capre în cadrul schemelor privind calitateaAjutor pentru produse lactate de calitateAjutor pentru producătorii de ovine și de caprineAjutor pentru producătorii de lapte din zonele defavorizateProducția de carne de vită în cadrul unui regim de calitate recunoscut în mod oficialVaci care alăptează aflate în situație de vulnerabilitateSprijin pentru o calitate mai ridicată a sfeclei de zahărSprijin pentru o calitate mai ridicată a bumbaculuiSectorul fructelor cu coajă tareSprijin pentru o calitate mai ridicată a laptelui și a produselor lactateSprijin pentru sectorul produselor lactate în zone vulnerabile/sensibileSprijin pentru sectorul caprin în zonele defavorizateSprijin pentru sectorul ovin în zonele vulnerabileMăsuri prevăzute de fostul articol 69 (vită, bumbac, zahăr, lapte) |

Franța | 2010 | / | 25 % ajutor decuplat în 2010 | / | 133716000 | 40208000 | 734908000 | 1137000 | Nu se aplică | Nu se aplică | 525622000 | Nu se aplică | 1874400000 | Ajutor adițional pentru proteaginoase [articolul 68 alineatul (1) litera (a) punctul (i)]Ajutor pentru asigurarea calității grâului dur [articolul 68 alineatul (1) litera (a) punctul (ii)]Menținerea agriculturii ecologice [articolul 68 alineatul (1) litera (a) punctul (v)]Ajutor pentru trecerea la agricultura ecologică (articolul 68)Diversificarea rotației culturilor [articolul 68 alineatul (1) litera (a) punctul (v)]Ajutor pentru vițeii de la vacile care alăptează și pentru vițeii ecologici; ajutor pentru crescătorii de oi și de capre; ajutor pentru producătorii de lapte din zonele muntoase [articolul 68 alineatul (1) litera (b)]Asigurare pentru culturi [articolul 68 alineatul (1) litera (d)] |

Statul membru | Ovine și caprine | Primul an | Vaci care alăptează | Primul an | Plafonul UE în 2005 | Plafonul UE în 2010 | Bugetul alocat pentru măsurile prevăzute la articolul 68 în perioada 2010-2013 [9999] | Descrierea sprijinului specific acordat în temeiul articolului 68 [9999] |

Ovine și caprine | Vaci care alăptează | Ovine și caprine | Vaci care alăptează |

Prime de bază | Prime suplimentare | Prime de bază | Prime adiționale | Prime de bază | Prime suplimentare | Prime de bază | Prime adiționale |

Italia | Ajutor decuplat | 2005 | Ajutor decuplat | 2005 | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | 1277100000 | Ameliorarea calității (carne de vită și mânzat, carne de oaie și de capră, ulei de măsline, produse lactate, tutun, zahăr, produse de floricultură) [articolul 68 alineatul (1) litera (a) punctul (ii)]Rotația culturilor [articolul 68 alineatul (1) litera (a) punctul (v)]Plăți pentru asigurarea culturilor, a animalelor și a plantelor [articolul 68 alineatul (1) litera (d)] |

Luxemburg | Ajutor decuplat | 2005 | Ajutor decuplat | 2005 | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică |

Malta | Ajutor decuplat | 2007 | Ajutor decuplat | 2007 | 53000 | 18000 | 26000 | 3000 | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică |

Țările de Jos | Ajutor decuplat | 2006 | Ajutor decuplat | 2006 | 13800000 | 300000 | 10900000 | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | 120585000 | Transportul pe apă [articolul 68 alineatul (1) litera (a) punctul (i)]Bunăstarea animalelor [articolul 68 alineatul (1) litera (a) punctul (iv)]Sistem electronic de identificare și de marcare a ovinelor [articolul 68 alineatul (1) litera (b)]Asigurare pentru condițiile meteo [articolul 68 alineatul (1) litera (d)] |

Austria | Ajutor decuplat | 2005 | Ajutor cuplat | / | Nu se aplică | Nu se aplică | 70578000 | 99000 | Nu se aplică | Nu se aplică | 70578000 | 99000 | 51600000 | Prima pentru vacile de lapte [articolul 68 alineatul (1) litera (b)] |

Portugalia | Ajutor cuplat | / | Ajutor cuplat | / | 21892000 | 7184000 | 79031000 | 9503000 | 21892000 | 7184000 | 78695000 | 9462000 | 133044000 | Sisteme de creștere extensivă pentru rasele autohtone (bovine, ovine, caprine) [articolul 68 alineatul (1) litera (a) punctul (i)]Ameliorarea calității produselor agricole (culturi și animale) [articolul 68 alineatul (1) litera (a) punctul (ii)]Măsuri de agromediu pentru protecția patrimoniului național de măslini și sprijin pentru pășunatul extensiv [articolul 68 alineatul (1) litera (a) punctul (v)]Tipuri de agricultură vulnerabile din punct de vedere economic în sectorul laptelui și în sectorul ovin [articolul 68 alineatul (1) litera (b)] |

Slovenia | 2010 | / | Ajutor decuplat | 2007 | 520000 | 178000 | 5183000 | 626000 | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | 49514200 | Creșterea extensivă a femelelor din specia bovină și plăți pentru produse lactate în favoarea fermierilor din zonele muntoase și de pe dealurile abrupte [articolul 68 alineatul (1) litera (b)]Prezervarea creșterii animalelor în fermele cu pășuni permanente [articolul 68 alineatul (1) litera (c)] |

Finlanda | Ajutor cuplat | / | Ajutor decuplat | 2006 | 1200000 | 400000 | 9300000 | 600000 | 600000 | 200000 | Nu se aplică | Nu se aplică | 194804200 | Prima pentru sprijinirea producției de carne de vită și mânzat și pentru vacile de lapte [articolul 68 alineatul (1) litera (b)]Măsuri prevăzute de fostul articol 69 (culturi arabile) [articolul 72 alineatul (3)] |

Suedia | Ajutor decuplat | 2005 | Ajutor decuplat | 2005 | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | 13868000 | Ameliorarea calității (toate sectoarele) [articolul 68 alineatul (1) litera (a) punctul (ii)]Ameliorarea comercializării (toate sectoarele) [articolul 68 alineatul (1) litera (a) punctul (iii)]Măsuri prevăzute de fostul articol 69 (calitate/comercializare în toate sectoarele) |

Regatul Unit | Ajutor decuplat | 2005 | Ajutor decuplat | 2005 | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | Nu se aplică | 119200000 | Schema scoțiană de sprijin privind vițeii [articolul 68 alineatul (1) litera (b)]Măsuri prevăzute de fostul articol 69 (sectorul cărnii de vită în Scoția) |

TOTALURI | 719333000 | 223077000 | 1293021000 | 63394000 | 23347000 | 7384000 | 1013613000 | 54950000 | 5439967820 | |

[9999] Sursa: DG Agricultură și Dezvoltare Rurală din cadrul Comisiei Europene, Unitatea D1 Implementarea Sprijinului Specific [articolul 68 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009]. Cifrele provizorii comunicate de statele membre pot fi încă modificate. DS/2010/03 actualizat la 5.9.2011.

--------------------------------------------------

ANEXA II

PRODUCțIA DE ANIMALE șI DE CARNE ÎN UE (1995-2010)

+++++ TIFF +++++

1 CWT = Echivalentul în tone al greutății carcasei (Carcass weight equivalent in tonnes).

Sursa: Eurostat.

Notă: Până în 2004, datele privind producția de carne se referă la UE-15.

--------------------------------------------------

ANEXA III

NUMĂR MEDIU DE ANIMALE PER EXPLOATAțIE

+++++ TIFF +++++

Sursa: Eurostat (FSS).

--------------------------------------------------