5.4. Îmbunătățirea bunăstării prin solidaritatea între generații

6. Perspective





1.Introducere

Procesul de îmbătrânire ne afectează viața sub toate aspectele și pe toată durata ei. Având în vedere că actuala pandemie rămâne în continuare o provocare și pe măsură ce luptăm pentru a proteja vieți și pentru a asigura mijloace de subzistență, nu trebuie să pierdem din vedere o evoluție remarcabilă: un număr fără precedent de europeni sunt foarte longevivi. Aceasta este o realizare majoră, susținută de economia socială de piață a UE.

În ultimele cinci decenii, speranța de viață la naștere a crescut cu aproximativ 10 ani atât pentru bărbați, cât și pentru femei. Profilurile demografice ale regiunilor UE variază foarte mult, aceste diferențe fiind extrem de marcate între zonele urbane și cele rurale; în unele zone, îmbătrânirea populației este accentuată, în timp ce, în alte zone, se observă o creștere a populației în vârstă de muncă. Europa nu este în niciun caz singurul continent cu o populație în curs de îmbătrânire, însă acest proces este cel mai avansat aici. De exemplu, vârsta mediană actuală în Europa, respectiv 42,5 ani, reprezintă mai mult decât dublul aceleiași valori înregistrate pentru Africa. Acest decalaj va rămâne semnificativ în deceniile următoare.

Această tendință are un impact semnificativ asupra vieții de zi cu zi a oamenilor și asupra societăților noastre. Ea are implicații pentru creșterea economică, sustenabilitatea fiscală, asistența medicală și îngrijirea pe termen lung, bunăstare și coeziunea socială. În plus, impactul disproporționat al pandemiei asupra persoanelor în vârstă – în ceea ce privește spitalizările și decesele – a evidențiat unele dintre provocările pe care îmbătrânirea populației le reprezintă pentru sănătate și asistența socială. Însă îmbătrânirea oferă și noi oportunități pentru crearea de noi locuri de muncă, promovarea echității sociale și stimularea prosperității, de exemplu în economia vârstei a treia și în sectorul serviciilor de îngrijire.

Statele membre abordează impactul îmbătrânirii prin îmbunătățirea sistemelor de educație și de dobândire a competențelor, prin încurajarea unei vieți profesionale mai lungi și mai cuprinzătoare și prin promovarea reformelor sistemelor de protecție socială și de pensii. Cu toate acestea, având în vedere amploarea, viteza și impactul acestei tendințe în întreaga societate, trebuie, de asemenea, să analizăm noi abordări și să ne asigurăm că politicile noastre sunt adecvate scopului urmărit de acestea într-o epocă a schimbărilor majore – de la dubla tranziție verde și digitală la noi forme de muncă și amenințarea reprezentată de pandemii.

Scopul acestei cărți verzi este de a lansa o amplă dezbatere de orientare privind îmbătrânirea pentru a discuta opțiunile privind modalitățile de anticipare și de răspuns la provocările și oportunitățile pe care le implică, în special având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a ONU și Deceniul ONU pentru îmbătrânirea în condiții bune de sănătate. Competențele de abordare a efectelor îmbătrânirii le revin, în mare măsură, statelor membre, iar UE este bine plasată pentru a identifica principalele probleme și tendințe și pentru a sprijini acțiunile privind îmbătrânirea la nivel național, regional și local. Aceasta poate ajuta statele membre și regiunile să își dezvolte propriile răspunsuri adaptate în materie de politici în ceea ce privește îmbătrânirea populației.

Pilonul european al drepturilor sociale stabilește o serie de principii care se referă direct sau indirect la domeniile afectate de îmbătrânire, cum ar fi veniturile și pensiile pentru limită de vârstă, îngrijirea pe termen lung, asistența medicală, incluziunea persoanelor cu handicap, protecția socială, echilibrul dintre viața profesională și cea privată și educația, formarea și învățarea pe tot parcursul vieții. Comisia va prezenta în curând un plan de acțiune pentru a sprijini punerea deplină în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale.

Prezenta carte verde adoptă o abordare bazată pe ciclul de viață, care reflectă impactul universal al îmbătrânirii și se concentrează atât asupra implicațiilor personale, cât și asupra implicațiilor societale mai ample ale îmbătrânirii populației. Acestea includ toate aspectele: de la învățarea pe tot parcursul vieții și stiluri de viață sănătoase până la modul de finanțare a unor pensii adecvate sau necesitatea unei productivități sporite și a unei forțe de muncă suficient de mari pentru a susține asistența medicală și îngrijirea pe termen lung pentru persoanele în vârstă.

Abordarea bazată pe ciclul de viață ia în considerare faptul că etapele tradiționale ale educației și formării, ale muncii și ale pensionării devin mai puțin rigide și mai flexibile. De asemenea, aceasta reflectă faptul că răspunsul la îmbătrânirea populației este o chestiune care constă în găsirea unui echilibru adecvat între soluțiile durabile pentru sistemul nostru de protecție socială și consolidarea solidarității între generații și a echității între tineri și persoanele în vârstă. Există numeroase interdependențe între generații, iar acestea dau naștere unor provocări, oportunități și întrebări pentru societățile noastre. Acesta este motivul pentru care tinerii – și persoanele de toate vârstele – ar trebui să aibă un rol activ în conturarea răspunsului nostru în materie de politici.

Actuala Comisie a plasat demografia printre prioritățile agendei politice a UE. În iunie 2020, Comisia a prezentat un raport cu privire la principalele aspecte ale schimbărilor demografice și impactul probabil al acestora. Prezenta carte verde este primul rezultat al acestui raport și lansează o dezbatere cu privire la una dintre transformările demografice definitorii din Europa. Dezbaterea va fi favorabilă incluziunii și se va baza pe activitatea altor instituții și organisme ale UE care sunt implicate activ în dezbaterea privind provocările demografice.

2.Punerea bazelor

Anii cuprinși între copilăria timpurie și vârsta adultă tânără ne afectează pentru tot restul vieții. Toate experiențele noastre, tot ceea ce învățăm, toate obiceiurile pe care le adoptăm sunt factori care ne modelează perspectivele de viitor, sănătatea și bunăstarea. Punerea timpurie a unor baze corespunzătoare poate contribui la prevenirea, limitarea și amânarea unora dintre provocările legate de îmbătrânire.

În special, există două concepte de politică prin care se poate asigura prosperitatea unei societăți în curs de îmbătrânire: îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate și învățarea pe tot parcursul vieții. Ambele abordări funcționează cel mai bine atunci când încep la o vârstă timpurie, deoarece sunt relevante pentru întregul ciclu de viață. Este important de remarcat faptul că un nivel ridicat de educație și o stare bună de sănătate se consolidează reciproc.

2.1.Îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate

Îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate înseamnă promovarea unor stiluri de viață sănătoase pe tot parcursul vieții noastre și include modelele noastre de consum și nutriție, precum și nivelurile noastre de activitate fizică și socială. Ea contribuie la reducerea riscurilor de obezitate, diabet și alte boli netransmisibile a căror incidență este în creștere. Bolile cardiovasculare și cancerul sunt cauzele principale ale deceselor care pot fi evitate în rândul persoanelor cu vârsta sub 75 de ani în Europa. Îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate are un impact pozitiv asupra pieței forței de muncă, a ratelor de ocupare a forței de muncă și a sistemelor noastre de protecție socială și, prin urmare, asupra creșterii și productivității economiei.

Îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate este o alegere și o responsabilitate personală, dar ea depinde în mare măsură de mediul în care trăim, muncim și socializăm. Politicile publice pot avea un rol semnificativ în sprijinirea acesteia. Măsurile proactive pot contribui la prevenirea și depistarea bolilor și la protejarea populației împotriva efectelor problemelor de sănătate. Acestea pot contribui la asigurarea faptului că îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate devine o alegere mai ușoară, inclusiv pentru cei aflați în situații de vulnerabilitate. Există modalități inovatoare de promovare a stilurilor de viață sănătoase în rândul copiilor și al tinerilor, inclusiv prin tehnologie digitală, jocuri, platforme și aplicații de învățare în condiții de siguranță. Medicina personalizată poate contribui la identificarea, într-un stadiu incipient, a persoanelor expuse riscului de a dezvolta anumite boli mai târziu în viață.