Finanțele publice ale Greciei se confruntă în continuare cu riscuri fiscale importante legate de cauzele aflate pe rol în fața instanțelor și de posibila extindere a derogărilor de la grila salarială unificată. De la publicarea celui de al doilea raport de supraveghere mai strictă nu au devenit disponibile noi informații privind cauza pendinte referitoare la pensii, iar decizia Consiliului de Stat privind constituționalitatea reducerilor primelor sezoniere nu a fost încă publicată. În plus, au început deja să se materializeze riscuri privind integritatea legii salariului unificat, care rămân o sursă de îngrijorare. Ele se datorează în principal deciziei din octombrie 2018 de a scuti anumiți funcționari din cadrul Ministerului Finanțelor de la grila salarială unificată, decizie care a fost extinsă de atunci și la alte entități publice. Deși costul acestei măsuri este relativ limitat, el sporește probabilitatea apariției unor contestații în justiție din partea altor grupuri de funcționari publici și/sau riscul unor noi extinderi discreționare. Stabilirea unei grile salariale unificate a fost una dintre principalele reforme implementate în cadrul programelor de asistență financiară. În eventualitatea unor hotărâri judecătorești de revocare a anumitor elemente structurale esențiale ale reformelor convenite în cadrul programului, implicațiile bugetare recurente ale acestor hotărâri ar trebui abordate pe larg prin măsuri în același domeniu de politică.

Autoritățile elene și-au anunțat intenția de a adopta, în toamna acestui an, un set de măsuri fiscale expansioniste suplimentare pentru 2020. Printre acestea se numără reduceri ale cotelor de impozitare, precum și introducerea unei serii de scutiri și subvenții sau cheltuieli fiscale. Autoritățile elene au furnizat doar o estimare parțială a impactului bugetar al acestor măsuri, în valoare totală de 1,2 miliarde EUR sau 0,6 % din PIB. Deocamdată, aceste anunțuri constituie declarații referitoare la viitoare intenții politice, iar o evaluare a calității măsurilor și a impactului lor asupra realizării obiectivelor bugetare convenite ar urma să fie realizată numai dacă se prezintă efectiv propuneri detaliate.

La 15 mai 2019 (prin urmare, după prezentarea programului de stabilitate), autoritățile elene au adoptat un pachet de măsuri fiscale permanente despre care instituțiile europene estimează că vor avea un cost bugetar de peste 1 % din PIB în 2019 și ulterior. Printre măsuri se numără noi sisteme de plată în rate pentru datoriile fiscale, precum și la administrațiile locale și la fondurile de securitate socială, reduceri ale anumitor cote de TVA, introducerea celei de a 13-a pensii și o revocare a unei reforme anterioare a pensiilor de urmaș. Previziunile instituțiilor europene arată că adoptarea măsurilor fiscale la 15 mai 2019 reprezintă un risc pentru atingerea obiectivului convenit în ceea ce privește excedentul primar, de 3,5 % din PIB în 2019 și ulterior. Amploarea acestui risc va depinde de adoptarea noilor sisteme de plată în rate și de impactul acestora asupra celor existente. În plus, după cum s-a afirmat în evaluarea programului de stabilitate al Greciei, măsurile ridică de asemenea semne de întrebare cu privire la atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu (OTM) în termeni structurali în 2020. În toamna anului 2019 va fi efectuată o reevaluare a conformității cu cerințele componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere, inclusiv o revizuire a criteriului de referință aplicabil pentru creșterea cheltuielilor nete în 2020.

Previziunile Comisiei din primăvara anului 2019, publicate înainte de adoptarea unor noi măsuri fiscale la 15 mai 2019, au indicat că excedentul primar ar urma să atingă 3,6 % din PIB în 2019, ceea ce reprezintă un nivel considerabil mai scăzut (cu 0,5 % din PIB) decât prognoza autorităților elene din programul lor de stabilitate. Diferența dintre aceste previziuni se datorează în principal scenariului macroeconomic mai optimist al autorităților elene și abordării acestora în ceea ce privește alocarea bugetului de investiții publice între entitățile din afara și din cadrul administrației publice. Mai precis, aceasta implică o realocare a unei părți din cheltuielile prevăzute anterior pentru investiții către subvenții acordate întreprinderilor de stat, fără ca aceste subvenții să fie utilizate pentru cheltuieli suplimentare de către beneficiarii lor. Această operațiune contabilă are un efect de îmbunătățire a soldului bugetar în prognoza autorităților elene (0,3 % din PIB în 2019 și 0,2 % din PIB în 2020). În absența unor informații adecvate privind natura sau beneficiarii specifici ai subvențiilor suplimentare, această realocare a cheltuielilor nu se reflectă în previziunile instituțiilor europene. În schimb, previziunile bugetare elaborate de instituțiile europene presupun executarea integrală a plafoanelor în conformitate cu practica standard.

Grecia a depășit obiectivul de excedent primar convenit de 3,5 % din PIB în 2018, în mare parte din cauza subutilizării constante a plafoanelor de cheltuieli, în special în ceea ce privește investițiile publice. Soldul global al bugetului general a înregistrat un excedent (1,1 % din PIB) pentru al treilea an consecutiv, în timp ce excedentul primar monitorizat în cadrul supravegherii mai stricte a atins 4,3 % din PIB, cu mult peste valoarea-țintă. Excedentul primar ar fi fost și mai mare, însă marja de manevră bugetară emergentă a permis autorităților să achite obligații neprevăzute în urma unei hotărâri a Curții și să plătească gospodăriilor o prestație acordată în funcție de resurse la sfârșitul anului 2018. În mare parte, subutilizarea cheltuielilor apare ca urmare a stabilirii unor plafoane bugetare mai mari decât puterea de cumpărare reală a unităților bugetare și subliniază necesitatea unei evaluări adecvate a situației actuale a proiectelor majore de cheltuieli, precum și necesitatea unor estimări realiste ale costurilor noilor politici. Aceste probleme s-au repetat de mai multe ori în ultimii ani. Instituțiile europene sprijină autoritățile să abordeze cauzele subutilizării sistematice a resurselor financiare, în vederea îmbunătățirii practicilor bugetare și a utilizării la maximum a resurselor disponibile pentru investiții publice, atât din surse UE, cât și din surse naționale, pentru a sprijini creșterea economică.

Se preconizează că redresarea economică a Greciei va continua în 2019. După o rată de creștere anuală de 1,9 % în 2018, creșterea PIB-ului real este preconizată să atingă 2,2 % atât în 2019, cât și în 2020, sprijinită în principal de cererea internă. Consumul privat a contribuit în mod constant la redresarea economică și se preconizează că va avea rezultate bune și în 2019. Consumul public poate sprijini creșterea în acest an, conform planurilor bugetare, deși istoricul Greciei de subutilizare a bugetului implică un risc de evoluție negativă. Același lucru este valabil și pentru investițiile publice, în timp ce o relansare a investițiilor rezidențiale sugerează faptul că piața locuințelor înregistrează o tendință de normalizare în contextul dificultăților cauzate de oferta încă scăzută de credite bancare în cadrul acestui segment de piață. Dinamismul performanței la export a fost un factor de creștere esențial în 2018, însă se preconizează că va fi mai moderat în 2019, în contextul unui mediu extern mai puțin favorabil. Cu toate acestea, se preconizează în continuare că exporturile de bunuri și de servicii vor crește cu aproape 5 % în 2019 și cu aproape 4 % în 2020 în termeni reali.

Eurogrupul din 22 iunie 2018 a convenit că pachetul de măsuri de reducere a datoriilor pentru Grecia ar trebui să includă stimulente pentru a asigura o implementare consolidată și continuă a măsurilor de reformă convenite în cadrul programului. În acest scop, Grecia va beneficia de implementarea unora dintre măsurile convenite în ceea ce privește datoria, sub rezerva respectării angajamentelor sale privind continuitatea reformelor și finalizarea acestora, pe baza unor rapoarte pozitive în cadrul supravegherii mai stricte, în tranșe semestriale până la jumătatea anului 2022. În urma reuniunii Eurogrupului din 5 aprilie 2019, a fost activată prima tranșă de măsuri care vizează datoriile și care sunt condiționate de politică, ținându-se seama de evaluarea implementării angajamentelor Greciei pentru sfârșitul anului 2018 în cadrul unui raport de supraveghere mai strictă actualizat, adoptat de Comisie la 3 aprilie 2019 ( ).

Grecia a înregistrat progrese în ceea ce privește reforma cadrului de evaluare a impozitului pe proprietate ENFIA, cu toate că nu au fost încă finalizate pregătirile pentru o realiniere, la jumătatea anului 2019, a valorilor proprietăților. S-au înregistrat progrese considerabile în ceea ce privește aspectele operaționale, informatice și juridice ale procesului de evaluare și s-a convenit că nu este necesară desfășurarea unui nou exercițiu de evaluare la nivel național de către evaluatori la jumătatea anului 2019 (care fusese un angajament specific). În același timp, mai sunt încă multe de făcut pentru o realiniere parțială a valorilor impozitului pe proprietate în 2019, la care autoritățile lucrează ca pas intermediar în direcția alinierii depline a valorilor zonale ale impozitului pe proprietate la prețurile pieței până în 2020.

Se fac progrese în ceea ce privește alte reforme mai mici ale politicii fiscale. Cu ajutorul asistenței tehnice, în prezent sunt în curs reexaminări ale sistemului de taxă de timbru și ale răspunderii individuale potențiale a administratorilor de societăți pentru infracțiunile fiscale.

Ritmul angajării de personal în cadrul Autorității Independente pentru Venituri Publice (AIVP) rămâne lent. În primul trimestru al anului 2019 a fost constatată numai o creștere marginală: dacă tendința actuală de angajare rămâne neschimbată, există riscul ca angajamentul specific pentru sfârșitul anului 2019 să nu fie îndeplinit. În plus, la începutul anului a fost adoptat un număr de măsuri complementare pentru a asigura consolidarea continuă a capacității AIVP și în următoarele luni se așteaptă să fie luate măsuri subsecvente, în special în legătură cu reforma privind resursele umane, cu implementarea planului strategic și cu măsurile informatice.

Progresele în ceea ce privește alte angajamente și elemente de reformă sunt mixte. În domeniul vamal, s-au înregistrat în continuare progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a strategiei de combatere a contrabandei și a planului de acțiune privind frauda cu combustibil. Lucrările în vederea promovării plăților electronice avansează bine, în timp ce, pe de altă parte, registrul de active planificat nu a fost finalizat. În fine, o modificare legislativă recentă generează potențiale suprapuneri între competențele Secretariatului General pentru Sisteme Informatice și cele ale AIVP și este esențial să se convină asupra unui cadru de cooperare.

Rezultatele pentru primul trimestru al anului 2019 privind indicatorii-cheie de performanță stabiliți de AIVP prezintă o imagine mixtă. Colectarea impozitelor a fost mai slabă decât se prevăzuse, în timp ce indicatorii-cheie de performanță din majoritatea celorlalte domenii, inclusiv colectarea după audituri, sunt respectați. Centrul comun pentru colectarea datoriilor la bugetul asigurărilor sociale (KEAO) continuă să își îndeplinească obiectivele de colectare a datoriilor la bugetul asigurărilor sociale, care sunt mai ambițioase decât cele din anul precedent, deși colectarea datoriilor în aprilie 2019 a scăzut față de anul precedent. AIVP și KEAO depun eforturi pentru consolidarea cooperării lor într-un cadru coerent. În acest context, ar trebui adoptată, fără alte întârzieri, o legislație relevantă care să permită KEAO să aplice clasificarea AIVP a persoanelor/entităților considerate ca având datorii „nerecuperabile”.

Au fost adoptate noi sisteme de plată în rate pentru datoriile fiscale, pentru datoriile la bugetul asigurărilor sociale și pentru datoriile publice locale, cu până la 120 de rate lunare. Acest lucru modifică o reformă esențială adoptată în 2013, care înlocuia sistemele de decontare anterioare cu un sistem unic „de bază” accesibil în temeiul unor criterii de eligibilitate stricte, într-un mod care reinstaurează problemele de proiectare ale sistemelor anterioare. În timp ce domeniul de aplicare privind datoriile la bugetul asigurărilor sociale este mai bine definit, deoarece pune accent pe liber profesioniști și corelează drepturile cu contribuțiile, noul sistem de plată în rate pentru impozite nu include nicio prioritate specifică pentru eligibilitate sau pentru vreo evaluare prealabilă a viabilității. În lumina experienței anterioare, este posibil ca anunțarea unui nou sistem de plată în rate să fi contribuit la scăderea nivelului de colectare a veniturilor și poate crea riscuri pentru disciplina în materie de plăți.

Progresele în ceea ce privește lichidarea arieratelor sunt în continuare dezamăgitoare. Autoritățile elene s-au angajat să lichideze stocul de arierate, să evite acumularea de noi arierate (o acțiune continuă) și să finalizeze implementarea reformelor identificate de Curtea de Conturi din Grecia, până la jumătatea anului 2019. În pofida faptului că stocul net de arierate a scăzut de la sfârșitul programului, ritmul reducerii s-a încetinit în mod semnificativ și în unele sectoare continuă să fie create noi arierate. Stocul de arierate nete la sfârșitul lunii martie 2019 se ridica la 1,4 miliarde EUR și, deși este cu 0,3 miliarde EUR mai scăzut decât la sfârșitul programului (august 2018), el se află la același nivel ca la sfârșitul lunii decembrie 2018. Din totalul de 7 miliarde EUR plătite pentru lichidarea arieratelor în decursul programului, 0,1 miliarde EUR rămân neutilizate până la sfârșitul lunii aprilie 2019.

Autoritățile elene implementează în prezent măsuri structurale pentru soluționarea blocajelor în ceea ce privește gestionarea arieratelor, pe baza recomandărilor de natură sistemică emise de Curtea de Conturi din Grecia. În acest scop, autoritățile au înregistrat progrese în ceea ce privește implementarea a două planuri de acțiune, în domeniul de competență al Biroului general de contabilitate și, respectiv, în cel al AIVP. Implementarea generală a reformelor din ambele planuri de acțiune va fi evaluată de Curtea de Conturi din Grecia la jumătatea anului 2019, în contextul auditului lor de urmărire subsecventă.

S-a convenit o cale de urmat în ceea ce privește eliminarea auditurilor ex ante efectuate de Curtea de Conturi din Grecia pentru entitățile din afara administrației centrale. Autoritățile elene au modificat legislația relevantă pentru a asigura faptul că spitalele și agenția de prestații sociale nu mai fac obiectul auditurilor ex ante, în timp ce eliminarea pentru restul fondurilor extrabugetare și pentru administrațiile locale va avea loc la sfârșitul lunii iulie 2019, din considerente legate de capacitate. Autoritățile elene s-au angajat să ia o serie de măsuri suplimentare specifice, pentru a se asigura că eliminarea auditurilor ex ante, care aliniază Grecia la practicile internaționale, se desfășoară fără probleme. Autoritățile elene vor trebui să respecte integral planul de lichidare a arieratelor și să implementeze măsuri complementare care să vizeze sursele structurale de creare a arieratelor.

În ceea ce privește alte reforme în domeniul gestiunii finanțelor publice, autoritățile elene avansează cu implementarea unui cont unic de trezorerie la Banca Greciei și cu instituirea unui plan de conturi unificat. În primele luni ale anului 2019 s-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește contul unic de trezorerie, deși cele mai importante măsuri nu au fost încă luate. Un pas intermediar important a fost lansarea planului de conturi unificat pentru bugetul de stat pe 2019, iar autoritățile elene vor trebui să continue pe această cale pentru a asigura implementarea integrală a planului de conturi unificat până în 2023.

ProtecȚia socială

Autoritățile elene au adoptat recent o legislație care abrogă elemente importante ale reformelor adoptate în 2012 și în 2016 în domeniul pensiilor și duce la o creștere a cheltuielilor cu pensiile ca procent din PIB. În mai 2019, autoritățile au abrogat reforma din 2016 a pensiilor de urmaș, care a modernizat și a aliniat drepturile de pensie la practicile standard ale altor state membre, relaxând criteriile de eligibilitate și sporind drepturile. Mai mult, autoritățile au reinstituit o a 13-a pensie permanentă, care fusese eliminată în 2012. Ambele măsuri vor reduce ponderea relativă a prestațiilor sociale acordate tinerilor și populației în vârstă de muncă în cazul cărora riscul de sărăcie este mult mai mare decât în cazul pensionarilor.

Ritmul de colectare a sumelor de recuperat în urma asistenței medicale a cunoscut recent o îmbunătățire, iar colectarea sumelor de recuperat pentru 2018 este în curs (angajament specific pentru mijlocul anului 2019). Circa o treime din sumele recuperate au fost pentru produse farmaceutice și medicamente în ambulatoriu circulate prin farmacii afiliate la casa națională de asigurări de sănătate, în timp ce cuantumul pentru 2018 în cazul serviciilor private nu a fost cuantificat încă. De asemenea, există o serie de întârzieri în recuperarea sumelor pentru anii anteriori. În pofida îmbunătățirilor în ceea ce privește colectarea, gradul de generare a unor noi sume de recuperat este ridicat și a crescut în timp până la niveluri care pot deveni în curând nesustenabile. Acest lucru subliniază necesitatea unor eforturi mai susținute pentru implementarea de măsuri structurale menite să reducă cererea indusă de ofertă. În acest sens, unele măsuri recente, inclusiv modificări ale mecanismului de recalculare a prețului produselor farmaceutice, se îndreaptă într-o direcție greșită și este posibil să agraveze situația în ceea ce privește echilibrul repartizării sarcinilor între sectorul public și societățile private.

Introducerea asistenței medicale primare se desfășoară într-un ritm lent și cu disparități marcate la nivelul întregii țări. Autoritățile elene și-au îndeplinit angajamentul de a deschide cel puțin 120 de unități de asistență medicală primară până la sfârșitul anului 2018 și au depășit între timp ținta, cu 124 de deschideri. Cu toate acestea, introducerea pe scară mai largă a asistenței medicale primare are loc într-un ritm lent și cu o distribuție inegală la nivel național, în parte din cauza provocărilor legate de recrutarea medicilor generaliști.

Progresele în ceea ce privește sistemul centralizat de achiziții publice în domeniul sănătății continuă într-un ritm lent, cu constrângeri legate de personal care se traduc într-o capacitate încă limitată de a lansa noi proceduri de ofertare. Atingerea nivelului minim necesar de personal va fi un factor determinant esențial pentru capacitatea organismului centralizat de achiziții publice în domeniul sănătății de a funcționa într-un mod eficace și sistematic pentru a realiza economiile potențiale generate de centralizarea achizițiilor publice.

În domeniul protecției sociale, a fost introdusă o nouă prestație pentru locuințe destinată chiriașilor, sporind și mai mult eficacitatea sistemului de protecție socială din Grecia. Sistemul abordează problema costurilor suplimentare pentru locuințe prin acordarea unei subvenții în funcție de resurse gospodăriilor cu venituri mici, în vederea plății chiriei pentru reședința lor principală. Situația la sfârșitul lunii aprilie 2019 era după cum urmează: aproximativ 240 000 de cereri acceptate, corespunzând unui număr de aproximativ 630 000 de persoane (aproape 6 % din populația Greciei) – un rezultat în conformitate cu așteptările inițiale.

Reforma sistemului de prestații de invaliditate înregistrează progrese, dar cu întârzieri semnificative. În întreaga țară se introduc treptat proceduri modernizate și simplificate. Urmează să fie elaborată, pe baza unui proiect-pilot care a beneficiat de asistență tehnică din partea Băncii Mondiale, o nouă abordare privind stabilirea statutului de persoană cu handicap, în urma unei evaluări atât medicale, cât și funcționale (a cărei aplicare este un angajament specific pentru mijlocul anului 2019). Având în vedere întârzierile de ordin administrativ, evaluarea proiectului-pilot este planificată să fie finalizată doar spre sfârșitul anului, ceea ce înseamnă că proiectul nu poate fi încheiat decât în 2020. Ar trebui definit un calendar revizuit care să detalieze etapele intermediare, precum și un termen final pentru adoptare.

Schema privind venitul de solidaritate socială ajunge la maturitate. În primele patru luni ale anului 2019, schema a cuprins circa 270 000 de gospodării (aproximativ 500 000 de persoane), cheltuielile anuale fiind de aproximativ 680 de milioane EUR. Aceste cifre sunt puțin mai mici decât anul trecut, reflectând probabil o combinație între sporirea eficacității controalelor și a verificării eligibilității și îmbunătățirea generală a situației economice și sociale. Între timp, implementarea celui de al doilea și a celui de al treilea pilon al venitului de solidaritate socială (un angajament specific pentru sfârșitul anului 2019) înregistrează progrese. În ceea ce privește al doilea pilon (incluziunea socială), a fost înființată în întreaga țară o rețea de centre comunitare, cu sprijinul Fondului social european, extinzând astfel furnizarea de servicii sociale la nivel local în mod coordonat. Pentru al treilea pilon (integrarea pe piața forței de muncă), autoritățile trec la o abordare mai sistematică a conceperii și gestionării politicilor active în domeniul pieței forței de muncă, care este în prezent testată în cadrul unui proiect-pilot.

Politicile din sectorul financiar

Situația sectorului financiar continuă să fie o provocare, cu un ritm foarte lent de ameliorare și cu vulnerabilități semnificative persistente. Un aspect pozitiv este acela că situația lichidității băncilor elene s-a îmbunătățit în continuare. Băncile elene se bazează în continuare în principal pe capacitatea lor internă de a genera capital, care a fost deteriorată și mai mult de profitabilitatea lor scăzută din cauza calității slabe a activelor pe care le dețin. Cu toate că este în mare măsură adecvată, poziția de capital a sistemului bancar s-a deteriorat ușor pe parcursul anului 2018, în contextul unei profitabilități scăzute și al unei calități slabe a activelor, în timp ce creditele fiscale amânate continuă să reprezinte o parte considerabilă a fondurilor proprii de nivel 1 de bază. Creditele neperformante au scăzut treptat, dar rămân la un nivel ridicat, ajungând la 81,8 miliarde EUR la sfârșitul anului 2018, față de nivelul record de 107,2 miliarde EUR în martie 2016. Acest lucru se traduce printr-o rată a creditelor neperformante de 45,4 %, cu 1,8 puncte procentuale mai mică decât în anul precedent. În pofida progreselor înregistrate până în prezent, sunt necesare în continuare eforturi majore pentru a se realiza o reducere mai rapidă a creditelor neperformante.