Germania are mai multe autorități responsabile cu prevenirea corupției la nivel federal, inclusiv Ministerul Federal de Interne, al Construcțiilor și al Comunității și Curtea Supremă de Conturi. Directiva din 2004 privind prevenirea corupției în cadrul administrației federale, care prevede cadrul juridic strategic privind prevenirea corupției în cadrul administrației publice federale, este în prezent în curs de revizuire. Normele detaliate complementare privind cadourile și beneficiile acordate funcționarilor publici federali și, ca parte a Directivei privind prevenirea corupției, codurile de conduită cuprinzătoare, care vizează prevenirea corupției la nivel federal, sunt în curs de revizuire. În ceea ce privește reprimarea corupției, Germania are o abordare descentralizată. Cele 16 state (landuri) sunt responsabile de investigarea și urmărirea penală a infracțiunilor de corupție pe întreg teritoriul Germaniei. Unele landuri dispun de poliție și parchete specializate în materie de corupție. Biroul Federal de Poliție Judiciară joacă un rol în schimbul de informații între nivelul internațional și cel local, precum și între birourile de poliție de la nivelul landurilor.

Se are în vedere modificarea competenței miniștrilor justiției de a emite instrucțiuni către procurori în cauze individuale. În ianuarie 2021, un proiect de propunere de modificare a sistemului de instrucțiuni adresate procurorilor în cauze individuale, care a fost discutat în ultimii ani, a fost transmis spre consultare landurilor și părților interesate. Printre altele, propunerea este un răspuns la jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene privind aplicarea mandatului european de arestare. Propunerea ar codifica obligația de a respecta principiul legalității și ar introduce cerința ca instrucțiunile în cauzele individuale să fie motivate și emise în scris. Astfel de garanții avute în vedere ar fi în concordanță cu recomandările Consiliului Europei. În plus, propunerea ar elimina posibilitatea instrucțiunilor în cauze individuale pentru domeniul cooperării judiciare în materie penală la nivelul UE, menținând-o în același timp în alte cazuri. Deși garanțiile propuse au fost în general salutate de părțile interesate, reacțiile la acest ultim element al propunerii au fost mixte. Unele landuri și părți interesate consideră că actualul sistem de instrucțiuni trebuie menținut pentru a respecta principiul democrației constituționale și, prin urmare, responsabilitatea parchetului. Alte părți interesate consideră că ar trebui eliminată complet competența de a emite instrucțiuni în cauze individuale și că propunerea ar crea o separare artificială a chestiunilor naționale de cele care implică cooperarea judiciară la nivelul UE. Guvernul analizează răspunsurile la consultare pentru a decide dacă și în ce mod să continue cu această propunere.

Sistemul jurisdicțional din Germania este structurat într-o manieră federală. Competența este exercitată de instanțele federale și de instanțele din cele 16 state federale („landuri”). Competența și volumul de lucru privind administrarea justiției sunt împărțite în principal între landuri. Structura instanțelor este împărțită între instanțele de drept comun (civile și penale) și instanțele specializate (instanțe administrative, fiscale, de dreptul muncii și de contencios social). Numirea judecătorilor și procurorilor, cu excepția instanțelor federale și a procurorului general din cadrul Curții Federale de Justiție, este de competența landurilor. Deși procedurile de numire diferă în ceea ce privește detaliile de la un land la altul, toate împărtășesc elemente centrale comune, în special principiul meritului și controlul judiciar al procesului și al deciziei de numire. Pentru instanțele federale, un comitet de selecție a judecătorilor (Richterwahlausschuss) selectează judecătorii pentru a fi numiți de puterea executivă, iar Consiliul judecătorilor (Präsidialräte) al instanțelor relevante trebuie consultat în acest proces. În prezent, există 638 de instanțe locale, 115 instanțe regionale și 24 de instanțe regionale superioare, precum și 51 de instanțe administrative și 15 instanțe administrative superioare în cele 16 landuri. Există cinci instanțe federale: Curtea Federală de Justiție, Curtea Administrativă Federală, Curtea Federală Fiscală, Curtea Federală de Dreptul Muncii și Curtea Federală de Contencios Social. Controlul constituțional este asigurat de Curtea Constituțională Federală și de instanțele constituționale ale landurilor. Parchetele din Germania fac parte din puterea executivă, la nivel federal existând procurorul general de pe lângă Curtea Federală de Justiție. La nivelul landurilor, fiecare land are propriul parchet. Germania participă la Parchetul European. Există 27 de barouri regionale în Germania, care sunt organizate sub egida Baroului Federal German.

Răspunsul strategic la prevenirea corupției a înregistrat noi evoluții pozitive, completând cadrul anticorupție deja în vigoare. Germania își modernizează cadrul strategic pentru prevenirea corupției în administrația federală. O nouă lege prevedere introducerea până în ianuarie 2022 a unui registru al activității de lobby, însă nu are în vedere o „amprentă legislativă”. Există în continuare deficiențe în ceea ce privește reglementarea activităților secundare ale parlamentarilor și normele privind declarațiile de avere, deși sunt planificate unele îmbunătățiri. Normele privind finanțarea partidelor politice conțin unele lacune juridice, inclusiv în ceea ce privește sponsorizarea, în timp ce plafoanele pentru donații sunt considerate prea ridicate. Daunele financiare cauzate de corupție au scăzut în mod semnificativ, în condițiile în care darea sau luarea de mită clasică în numerar este în scădere. Se află în centrul atenției alte forme de dare sau luare de mită nemonetare, precum biletele gratuite la evenimente și posibila influență necuvenită prin intermediul dineurilor private în mediul de afaceri și politic. Germania este pe primul loc la nivel mondial în ceea ce privește urmărirea penală a persoanelor care comit infracțiunea de dare de mită la nivel transnațional, dar nu există nicio dispoziție juridică privind răspunderea penală a întreprinderilor.

Au crescut îngrijorările cu privire la siguranța fizică a jurnaliștilor, în special în ceea ce privește relatarea protestelor. În pofida cadrului existent pentru protecția jurnaliștilor, părțile interesate raportează o creștere a agresiunilor împotriva jurnaliștilor și a lucrătorilor din domeniul mass-mediei în timpul relatării protestelor. În special, protestele legate de pandemia de COVID-19 au fost marcate de relatări recurente de violență împotriva jurnaliștilor. Până în decembrie 2020, în statisticile poliției s-au înregistrat 252 de incidente împotriva reprezentanților din domeniul mass-mediei cu privire la anul respectiv (față de 104 cazuri în 2019 și 93 de cazuri în 2018). Cele 252 de incidente au inclus 29 de cazuri de amenințări și 30 de infracțiuni săvârșite prin violență, dintre care 22 s-au calificat drept vătămări corporale. Începând din octombrie 2020, platforma Consiliului Europei pentru promovarea protecției jurnalismului și a siguranței jurnaliștilor a publicat o alertă privind Germania, referitoare la faptele agresive împotriva jurnaliștilor în timpul unei demonstrații. Asociațiile și sindicatele jurnaliștilor indică absența protecției și a sprijinului oferite jurnaliștilor de către poliție în timpul protestelor. Consiliul german de presă solicită o protecție mai puternică a libertății presei și a propus actualizarea principiilor de conduită existente pentru mass-media și poliție. Landurile evaluează în prezent o astfel de actualizare a acestor principii de conduită. În plus, unele landuri au luat măsuri pentru a îmbunătăți relația între jurnaliști și poliție. În aprilie 2021, asociațiile de jurnaliști au publicat un cod de conduită pentru agențiile mass-media, în temeiul căruia editorii se obligă să respecte o serie de măsuri menite să protejeze jurnaliștii împotriva violenței și amenințărilor. Deși indicatorul Instrumentului de monitorizare a pluralismului mass-mediei (MPM) 2021 privind profesia jurnalistică, standardele și protecția jurnalismului arată un risc scăzut, indicatorul respectiv privind siguranța fizică a jurnaliștilor arată un risc ridicat.

Organizațiile din domeniul mass-mediei au beneficiat de scheme de sprijin legate de COVID-19. Nivelul general al pluralismului mass-mediei în Germania rămâne ridicat. În același timp, părțile interesate subliniază dificultățile economice din ce în ce mai mari cu care se confruntă multe organe de presă regionale și locale, ceea ce pune în pericol diversitatea opiniilor la nivel regional. Entitățile din domeniul mass-mediei au putut solicita guvernului german programe generale de ajutorare cu scopul de a aborda impactul economic al pandemiei de COVID-19 asupra întreprinderilor și a liber-profesioniștilor. În plus, un program de sprijin specific a fost adresat sectorului radiodifuziunii. Deși schemele publice de sprijin au fost în măsură să atenueze impactul pandemiei de COVID-19, Instrumentul de monitorizare a pluralismului mass-mediei indică preocupări în ceea ce privește sustenabilitatea pe termen lung a sectorului, chiar dacă actorii din domeniul mass-mediei sunt în măsură, treptat, să genereze mai multe venituri din ofertele digitale.

Legislația germană continuă să asigure un nivel bun de transparență cu privire la persoanele care dețin mijloacele de informare în masă. Acest lucru se datorează dispozițiilor care impun posturilor comerciale de radiodifuziune și televiziune să raporteze informații privind persoanele care dețin mijloacele de informare în masă și planuri care afectează structura acționariatului. În plus, entitățile din mass-media digitală trebuie să facă publice informațiile cu privire la persoanele care dețin aceste entități în secțiunea privind informațiile de contact de pe site-urile lor web. Pentru presă, obligațiile de transparență privind informațiile de contact sunt prevăzute în legile privind presa ale statelor corespunzătoare. Comisia privind concentrarea mass-mediei (KEK) a autorităților din mass-media de stat monitorizează concentrarea în sectorul privat de radiodifuziune și televiziune și menține o bază de date publică privind informațiile referitoare la persoanele care dețin mijloacele de informare în masă, care vizează televiziunea, radioul, presa și mass-media digitală. Instrumentul de monitorizare a pluralismului mass-mediei (MPM) 2021 indică un risc scăzut pentru transparența cu privire la persoanele care dețin mijloacele de informare în masă și un risc mediu în ceea ce privește concentrarea mass-mediei de știri. Concentrarea mass-mediei este reglementată prin Tratatul privind mass-media de stat și face obiectul supravegherii de reglementare de către Comisia privind concentrarea mass-mediei.

Pandemia de COVID-19 a afectat combaterea corupției în Germania, evidențiind riscurile de corupție specifice pandemiei. Unitatea de informații financiare a primit un număr crescut de raportări privind măsurile de sprijin oferite de guvern în contextul pandemiei de COVID-19, inclusiv cu privire la corupție și, în cea mai mare parte, cu privire la fraudă . În plus, presupusa primire a unor comisioane ilegale de către parlamentarii care au intermediat acorduri privind măștile chirurgicale pentru guvern a condus la dezbateri publice și la inițierea unor anchete privind corupția. Pentru a consolida prevenirea corupției, inclusiv în timpul pandemiei de COVID-19 și după aceasta, Germania își va lansa registrul electronic de concurență în sprijinul proceselor de achiziții publice în cursul anului 2021 . Odată ce va fi operațional, registrul va găzdui și va indica informații pentru autoritățile publice contractante care sunt relevante pentru excluderea ofertanților de la procedura de achiziții publice, inclusiv privind condamnările definitive, deciziile de aplicare a unor sancțiuni și amenzi pentru corupție, dare sau luare de mită, spălare de bani, evaziune fiscală și alte infracțiuni grave.

Germania consolidează normele privind potențialele conflicte de interese pentru parlamentari și membrii organismului său de supraveghere financiară. Pentru a limita activitățile secundare ale membrilor parlamentului federal, în decembrie 2020 au fost prezentate parlamentului amendamente la Legea privind membrii parlamentului federal , care au fost adoptate în iunie 2021. Reforma include interzicerea activităților de lobby remunerate ca locuri de muncă secundare ale parlamentarilor, precum și a unor conferințe remunerate care au legătură cu activitatea lor parlamentară. Activitățile secundare remunerate cu peste 1 000 EUR pe lună sau 3 000 EUR pe an ar urma să fie făcute publice. Modificările nu ar implica divulgarea timpului efectiv petrecut pentru activitatea desfășurată la locul de muncă secundar. Legea privind consolidarea integrității pieței financiare (FISG), care a intrat în vigoare la 1 iulie 2021, interzice, de asemenea, tranzacționarea privată de instrumente financiare pentru angajații Autorității Federale de Supraveghere a Serviciilor Financiare .

O nouă lege federală privind introducerea unui registru al activității de lobby pentru reprezentanții de interese a fost adoptată în martie 2021 și va intra în vigoare la 1 ianuarie 2022. Actul normativ vizează creșterea transparenței în procesul decizional federal. Acesta introduce norme pentru activitățile de lobby care vizează Parlamentul, guvernul și ministerele federale din Germania. Părțile interesate recunosc domeniul larg de aplicare personal avut în vedere, incluzând, de asemenea, avocații și clienții firmelor de consultanță care desfășoară activități de lobby în numele lor . Entități precum sindicatele, asociațiile patronale, bisericile și comunitățile religioase, care sunt cei mai importanți actori de lobby din Germania, sunt totuși scutite de obligația de înregistrare. De asemenea, rămâne voluntară furnizarea de informații financiare privind sumele investite în activitățile de lobby. În plus, cerința privind înregistrarea se referă numai la reuniunile cu funcționari publici de rang înalt. Nivelul tehnic din cadrul ministerelor, în care majoritatea activităților de lobby au loc în mod regulat, nu este inclus, ceea ce înseamnă că nu va exista niciun istoric al acestor reuniuni. Nerespectarea obligației poate fi sancționată cu până la 50 000 EUR. Până la 1 ianuarie 2022, registrul electronic al activității de lobby va intra în funcțiune și va fi administrat de parlament (Bundestag). Introducerea unei „amprente legislative” care ar permite monitorizarea și urmărirea tuturor reprezentanților de interese care doresc să influențeze și să contribuie la anumite texte legislative nu a primit sprijinul majorității politice la nivel federal în dezbaterea privind registrul activității de lobby. Grupul de state împotriva corupției (GRECO) a recomandat, de asemenea, îmbunătățirea transparenței contribuțiilor externe la propunerile legislative. De asemenea, persistă preocupări cu privire la aplicarea consecventă a normelor germane privind practica „ușilor turnante”, inclusiv cu privire la diversele perioade de existență a stării de incompatibilitate și la marja largă de apreciere în ceea ce privește decizia superiorilor privind viitoarele angajări ale secretarilor de stat și ale directorilor generali.

Datorită structurii federale, cadrul instituțional anticorupție al Germaniei pentru reprimarea corupției este descentralizat. Cele 16 landuri germane sunt responsabile de reprimarea corupției . Competențele celor 16 ministere de interne de la nivelul landurilor depind de cadrul legislativ al landului respectiv. Acestea pot include coordonarea politicilor și prevenirea corupției, precum și, în unele cazuri, sarcini de investigare. Poliția, inclusiv birourile poliției judiciare de la nivelul landurilor (Landeskriminalämter) și poliția locală, intră sub incidența legii celor 16 landuri. Unele state au înființat unități de poliție specializate și parchete specializate, care se axează în mod specific pe investigarea și urmărirea penală a infracțiunilor economice și a corupției . Există diviziuni penale specifice în cadrul instanțelor regionale specializate în infracționalitatea „gulerelor albe”, inclusiv infracțiuni de corupție, pentru judecarea cauzelor de corupție. Biroul Federal de Poliție Judiciară (Bundeskriminalamt) joacă un rol esențial în cooperarea și schimbul de informații între state și cu partenerii internaționali în cadrul anchetelor penale.

Incertitudinea cu privire la regimul de scutire fiscală pentru organizațiile societății civile continuă să reprezinte o provocare, în pofida unor ușoare îmbunătățiri ale cadrului. În general, spațiul societății civile continuă să fie considerat „deschis” și rămâne în vigoare un cadru solid pentru aceasta. Reforma din decembrie 2020 a Codului fiscal a introdus alte categorii de actori ai societății civile cu privire la activitățile care intră sub incidența regimului de scutire fiscală pentru organizațiile non-profit de interes public. Cu toate acestea, această reformă nu a abordat incertitudinea creată de o hotărâre din 2019 a Curții Federale Fiscale și care a fost confirmată și de o hotărâre din decembrie 2020 privind domeniul de aplicare al regimului de scutire fiscală. Conform jurisprudenței, organizațiile societății civile nu trebuie să se implice în chestiuni politice la un nivel mai general, dar sunt autorizate să se implice numai dacă acest lucru este strict necesar pentru desfășurarea activităților incluse în Codul fiscal. Deși pot furniza informații publicului într-un mod neutru, în practică interpretarea acestor condiții creează o incertitudine semnificativă pentru organizațiile societății civile, în special pentru cele care își desfășoară activitatea în domeniul drepturilor omului și al apărării democrației. Părțile interesate raportează că preocupările legate de pierderea statutului de scutire fiscală pot determina organizațiile civile să se abțină de la adoptarea de poziții cu privire la aspecte potențial sensibile și că amenințările cu acțiuni în justiție legate de statutul fiscal pot fi utilizate, de asemenea, ca tactică politică. În plus, nou-înființata Fundație federală germană pentru implicare civică și voluntariat, care și-a început activitatea în iulie 2020 și este bazată pe o inițiativă comună a mai multor ministere federale, a instituit un program de sprijin pentru a ajuta organizațiile societății civile să facă față efectelor pandemiei de COVID-19, cu un buget de 20 de milioane EUR în 2020.

Au fost exprimate preocupări cu privire la transparența procesului legislativ și la tendința de scurtare a perioadelor de consultare. În general, există un cadru solid pentru consultarea părților interesate în cadrul procesului legislativ. În septembrie 2020, guvernul federal a creat, de asemenea, o platformă care reunește site-urile web ale diferitelor ministere, în cadrul căreia sunt găzduite informații cu privire la posibilitățile de implicare (timpurie) a părților interesate. Cu toate acestea, un document de poziție al Conferinței miniștrilor de justiție ai landurilor din noiembrie 2020 a subliniat necesitatea unui termen suficient pentru consultarea landurilor cu privire la proiectele legislative și a solicitat ca propunerile legislative emise de Bundesrat să fie examinate de Bundestag fără întârzieri nejustificate. În plus, părțile interesate și-au exprimat îngrijorarea cu privire la cazurile frecvente de scurtare a perioadelor de consultare pentru examinarea propunerilor cuprinzătoare și complexe și și-au exprimat îngrijorarea cu privire la absența generală a transparenței contribuțiilor care influențează procesul legislativ înainte de procedura oficială de consultare. În decembrie 2020, GRECO a recomandat, de asemenea, identificarea și divulgarea contribuțiilor externe semnificative la propunerile legislative primite înainte de inițierea oficială a consultărilor. Deși au avut loc, de asemenea, perioade de consultare mai scurte în contextul pandemiei de COVID-19, părțile interesate consideră că aceasta este o tendință mai amplă.

Conferința miniștrilor justiției (2020), Raportul grupului de lucru „Germania ca spațiu al justiției: Consolidarea instanțelor în litigiile economice/instanțele comerciale (Bericht der Länderarbeitsgruppe „Justizstandort Deutschland: Stärkung der Gerichte in Wirtschaftsstreitigkeiten/Commercial Courts) ( https://www.justiz.nrw.de/JM/jumiko/beschluesse/2020/Herbstkonferenz_2020/Top-I-25-Bericht-der-Laenderarbeitsgruppe-Justizstandort-Deutschland---Staerkung-der-Gerichte-in-Wirtschaftsstreitigkeiten.pdf )

Conferința miniștrilor justiției (2020), Consolidarea federalismului în practică – Participarea țărilor la propunerile legislative federale și abordarea inițiativelor legislative ale consiliului federal de către guvernul federal (Föderalismus in der Praxis stärken – Die Beteiligung der Länder an Gesetzgebungsvorhaben des Bundes und die Behandlung von Gesetzesinitiativen des Bundesrates durch die Bundesregierung) ( https://www.justiz.nrw.de/JM/jumiko/beschluesse/2020/Herbstkonferenz_2020/Top-I-8-Foerderalismus-in-der-Praxis-staerken---Die-Beteiligung-der-Laender-an-Gesetzgebungsvorhaben.pdf )

Fundația federală germană pentru implicare civică și voluntariat, Förderprogramm 2020: Gemeinsam wirken in Zeiten von Corona ( https://www.deutsche-stiftung-engagement-und-ehrenamt.de/foerderung/ )

Directiva guvernului federal privind prevenirea corupției în administrația federală (2004) [Richtlinie der Bundesregierung zur Korruptionsprävention in der Bundesverwaltung (2004)] ( https://www.verwaltungsvorschriften-im-internet.de/bsvwvbund_30072004_O4634140151.htm )

LTO (2021), Recursuri urgente împotriva substituirilor la conducerea Curții Federale Fiscale. ( https://www.lto.de/recht/justiz/j/vg-muenchen-eilantraege-neubesetzung-praesident-bmjv-bundesgerichte-richter-auswahl-erfahrung-politische-einflussnahme-bundes-finanzhof/ )

Ministerul Federal al Justiției și Protecției Consumatorilor (2019), Pactul privind statul de drept

Ministrul adjunct pentru cultură și mass-Media (2020), „Neustart Kultur”: Posturi private de radiodifuziune și televiziune ( https://www.bundesregierung.de/breg-de/bundesregierung/staatsministerin-fuer-kultur-und-medien/private-rundfunkveranstalter-1777032 )

OCDE (2021), Etapa 4 – Raportul de monitorizare pe doi ani: Germania ( https://www.oecd.org/corruption/germany-oecdanti-briberyconvention.htm )

Ordinul Constituțional Federal, Decizia din 29 aprilie 2021, 2 BvR 1651/15, 2 BvR 2006/15

Participare la nivel federal (Beteiligung auf Bundesebene) ( https://www.bundesregierung.de/breg-de/service/gesetzgebungsverfahren-beteiligung )

Platforma Consiliului Europei pentru promovarea protecției jurnalismului și a siguranței jurnaliștilor – Germania ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom/germany )

Reporteri fără Frontiere (2021), Clasamentul mondial al libertății presei din 2021 – Germania ( https://rsf.org/en/germany )

Reporteri fără Frontiere (2021), Contribuție la Raportul din 2021 privind statul de drept

Reporteri fără Frontiere (2021), Oportunități ratate pentru libertatea presei ( https://www.reporter-ohne-grenzen.de/pressemitteilungen/meldung/verpasste-chance-fuer-die-pressefreiheit )

Rețeaua europeană a instituțiilor naționale pentru drepturile omului (2021), Contribuția Rețelei europene a instituțiilor naționale pentru drepturile omului la Raportul din 2021 privind statul de drept

SWR (2021), Bettina Limperg: Das muss sich unbedingt ändern ( https://www.swr.de/swraktuell/baden-wuerttemberg/karlsruhe/bettina-limperg-praesidentin-des-bghs-100.html )

Transparency International (2021), Indicele de percepție a corupției 2020

Transparency International Germany (2020), Document de poziție referitor la proiectul de lege privind introducerea unui registru al activității de lobby ( https://www.transparency.de/fileadmin/Redaktion/Aktuelles/Stellungnahmen/2020/Stellungnahme_Transparency_Deutschland_Lobbyregister_20-09-29.pdf )

Transparency International-Deutschland (2018), Comments and Recommendations to UNCAC Second Review Cycle (Comentarii și recomandări pentru al doilea ciclu de revizuire de către UNCAC) ( https://www.transparency.de/fileadmin/Redaktion/Aktuelles/Stellungnahmen/2018/18-09-10_Comments_and_Recommendations_UNCAC_Second_Review_Cycle.pdf )

Transparency International-Deutschland (2020), Stellungnahme zum Entwurf eines Gesetzes zur Stärkung der Finanzmarktintegrität ( https://www.transparency.de/fileadmin/Redaktion/Aktuelles/Stellungnahmen/2020/20-11-09_Stellungnahme_Transparency_Deutschland_Referentenentwurf_Gesetz_zur_Staerkung_der_Finanzmarktaufsicht_-_Website-Version__1_.pdf )

UNCAC (2019), Revizuirea punerii în aplicare a Convenției Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției, ciclul de revizuire 1 (capitolele III și IV), Rezumat: Germania, Grupul de examinare a punerii în aplicare (iulie 2020) și Ciclul al doilea de evaluare (capitolele II și V), rezumat: Germania, Grupul de examinare a punerii în aplicare ( https://www.unodc.org/documents/treaties/UNCAC/WorkingGroups/ImplementationReviewGroup/ExecutiveSummaries2/V2000216e.pdf )

Uniunea jurnaliștilor din Germania (2020), dju in ver.di condamnă atacurile asupra lucrătorilor din domeniul mass-mediei în timpul demonstrației „Querdenken” din Leipzig ( https://dju.verdi.de/presse/pressemitteilungen/++co++79521560-21a6-11eb-bdd1-001a4a16012a );

ZDF (2021), Contribuție la Raportul din 2021 privind statul de drept.

Anexa II: Vizită de țară efectuată în Germania