(Text cu relevanță pentru SEE)

Programul va trebui să abordeze o serie de aspecte transversale care privesc toate programele Uniunii, cum ar fi simplificarea accesului la program pentru un număr cât mai mare de grupuri-țintă (de ex., prin norme și proceduri administrative mai simple și instrumente on-line optimizate) garantând, în același timp, o selecție competitivă și transparentă a proiectelor și un ciclu corect de gestionare a granturilor, cu riscuri financiare minime pentru Uniune. În plus, modalitățile de punere în aplicare a componentei internaționale ar trebui simplificate, pentru a crește accesibilitatea la acțiune.

Programul ar trebui să se adreseze unui grup-țintă mai larg, atât în interiorul cât și în afara Uniunii, prin utilizarea sporită a instrumentelor și tehnologiilor informației și comunicațiilor, prin mobilitate mixtă (o combinație între mobilitatea fizică și cea virtuală) și prin cooperare virtuală. Pentru ca programul să fie mai favorabil incluziunii și să răspundă în special nevoilor anumitor grupuri-țintă, cum ar fi cursanții adulți, vor fi promovate formate de mobilitate de studiu mai flexibile, de exemplu pe termen scurt, în grup sau sub formă virtuală. Cele mai bune practici legate de incluziunea în domeniul tineretului ar putea fi extinse la alte sectoare. O acțiune specifică – parteneriatele la scară mică – ar urma să fie concepută pentru a face programul mai accesibil organizațiilor fără experiență, cu experiență limitată sau cu capacitate operațională redusă, în special organizațiilor locale și celor care lucrează cu persoane defavorizate.

Pentru a spori impactul calitativ al programului actual, viitorul program ar trebui să se adreseze, în mod mai eficient, unui număr mai mare de persoane de vârste diferite, provenind din medii culturale, sociale și economice diverse. Programul ar trebui să devină mai accesibil persoanelor cu mai puține oportunități, inclusiv persoanelor cu handicap, migranților și cetățenilor UE care locuiesc în zone izolate. Pentru elevi, experiențele de mobilitate de studiu au fost până acum o excepție. În ceea ce îi privește pe studenți, stagiari, ucenici, tineri în general, actualul program nu este în măsură să răspundă cererii crescânde de participare la activități de mobilitate. De aceea, este nevoie de eforturi suplimentare pentru ca programul să devină mai favorabil incluziunii și mai eficient, bazându-se pe rezultatele excelente obținute în ultimii 30 de ani de programele UE în acest domeniu. Acest lucru ar trebui realizat în special prin intensificarea și facilitarea activităților de mobilitate destinate elevilor, cursanților care urmează o educație profesională, ucenicilor și tinerilor. Pentru toate tipurile de activități de mobilitate ar trebui optimizat sprijinul sub formă de granturi, de exemplu prin acordarea unor sume mai mari pentru anumite categorii de studenți și cursanți, inclusiv în cadrul mobilității în învățământul superior. Totodată, pentru a se adresa unui număr cât mai mare de tineri, ar trebui extinse oportunitățile de mobilitate pentru tinerii care participă la activități de învățare non-formală. Se vor lua măsuri pentru a-i încuraja pe tineri să se implice și să învețe să participe la acțiunile societății civile, crescând nivelul de sensibilizare cu privire la valorile europene comune, facilitând întâlnirile între tineri și factorii de decizie de la nivel local, național și european și contribuind totodată la procesul de integrare europeană.

Europenii trebuie să obțină competențele necesare într-o societate care este tot mai mobilă, mai multiculturală și mai digitală. Este necesar, în mod evident, să abordăm această provocare și să investim în activități care să le ofere participanților setul adecvat de cunoștințe, aptitudini și competențe, inclusiv lingvistice, din perspectiva învățării pe tot parcursul vieții. Acest lucru îi va ajuta să devină mai rezilienți și să se integreze mai ușor pe piața muncii, contribuind, în același timp, la consolidarea coeziunii sociale. De asemenea, Europa are nevoie de investiții suplimentare în competențe digitale și în domenii orientate către viitor, cum ar fi combaterea schimbărilor climatice, energia ecologică, inteligența artificială, robotica, analiza de date, arta/design-ul. Acestea sunt sectoare esențiale pentru creșterea durabilă și coeziunea Europei în viitor. Programul își poate aduce o contribuție semnificativă, stimulând inovarea și acoperind deficitul Europei în materie de cunoștințe, aptitudini și competențe. Acțiuni specifice vor ajuta Uniunea să își valorifice potențialul în materie de inovare, creativitate și antreprenoriat în economia digitală. Sprijinirea culturii și creativității în educație va contribui la creșterea rezilienței societății europene.

În concluziile sale din 14 decembrie 2017, Consiliul European a subliniat importanța pe care o are dimensiunea socială, educațională și culturală a politicilor Uniunii în a crea un sentiment de apartenență în rândul cetățenilor europeni și în a construi viitorul nostru comun și a invitat statele membre, Consiliul și Comisia să facă eforturi, în baza competențelor care le revin, pentru a intensifica mobilitatea și schimburile, inclusiv în cadrul unui program consolidat substanțial, favorabil incluziunii și extins.

În contextul Summitului social de la Göteborg din 17 noiembrie 2017, Parlamentul European, Consiliul și Comisia Europeană au proclamat în mod solemn și au semnat Pilonul european al drepturilor sociale, în care se afirmă, ca prim principiu, că orice persoană are dreptul la educație, formare profesională și învățare pe tot parcursul vieții favorabile incluziunii și de înaltă calitate, pentru a dobândi și a menține competențe care să îi permită să participe pe deplin în societate și să gestioneze tranzițiile pe piața forței de muncă.

Scopul viitorului program va fi să acționeze ca „vehicul” care să transfere către alte domenii de politică ale Uniunii formatele eficiente în materie de mobilitate de studiu. Va fi introdusă o nouă acțiune, în baza acțiunii-cheie 3, pentru a sprijini mobilitatea organizațiilor sau persoanelor care sunt vizate în mod specific în alte domenii de politică (de exemplu, guvernanța sectorului public, agricultura și dezvoltarea rurală, întreprinderile, aplicarea legii etc.).

Programul va fi coerent și complementar cu alte instrumente ale Uniunii, în special cu instrumentele de cooperare externă, cu fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI), cu Fondul social european plus (FSE+) și cu Fondul european de dezvoltare regională (FEDR). Strategia globală a Uniunii privind politica externă și de securitate din iunie 2016 și Consensul european privind dezvoltarea adoptat de Consiliu la 19 mai 2017 subliniază importanța educației și a dezvoltării umane ca instrumente pentru abordarea preocupărilor legate de tendințele demografice în afara Uniunii. Acțiunile în domeniul educației, formării și tineretului sunt, de asemenea, cruciale pentru abordarea provocărilor în materie de migrație și pentru prevenirea riscului de radicalizare și extremism. În acest sens, programul va urmări realizarea de sinergii cu Fondul pentru azil și migrație și cu Fondul pentru securitate internă. Există, de asemenea, posibile complementarități importante între obiectivele și intervențiile programului și viitorul program Drepturi și valori. Scopul acestuia din urmă este să îi sensibilizeze pe cetățeni cu privire la istoria noastră comună și să consolideze participarea lor democratică la nivelul Uniunii.

În plus, programul va contribui la punerea în aplicare a Noii agende pentru competențe în Europa, grație atașamentului comun față de importanța strategică a competențelor pentru crearea de locuri de muncă și sprijinirea creșterii și a competitivității. De asemenea, programul ajută statele membre să îndeplinească obiectivele Declarației de la Paris din 17 martie 2015 privind promovarea cetățeniei și a valorilor comune ale libertății, toleranței și nediscriminării prin educație.

În special, programul va sprijini (a) dezvoltarea școlilor și excelența în materie de predare; (b) procesul de la Copenhaga privind educația și formarea profesională; (c) agenda reînnoită a UE pentru învățământul superior și procesul de la Bologna; (d) agenda reînnoită a UE pentru învățarea în rândul adulților; (e) strategia reînnoită a UE privind tineretul și (f) și planul de lucru al UE în domeniul sportului. Aceste politici vor continua să se bazeze pe sprijinul abordării integrate a învățării pe tot parcursul vieții prevăzută de program.

Evaluarea la jumătatea perioadei a programului Erasmus+ 2014-2020, menționată mai sus, care a analizat progresele înregistrate în punerea în aplicare a programului în perioada 2014­2016 și impactul pe termen lung al programelor care l-au precedat, a arătat că actualul program Erasmus+ produce un set unic de rezultate în domeniul educației, formării, tineretului și sportului și beneficiază de o largă apreciere în rândul părților interesate și al publicului. Evaluarea a scos în evidență puternica valoare adăugată la nivel european a programului Erasmus+ și a programelor care l-au precedat. De asemenea, a arătat că toate programele precedente supuse evaluării au fost deosebit de eficiente, dar că programul Erasmus+ este mai coerent, mai relevant și, doar într-o anumită măsură, mai eficient decât programele precedente. În plus, evaluarea a scos în evidență efectele pozitive ale caracterului integrat al programului care acoperă învățarea în toate contextele sale și în toate etapele vieții (logica învățării pe tot parcursul vieții). Modalitățile de punere în aplicare au fost considerate per total clare și adecvate scopului.

3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI

În plus, raportul a fost însoțit de mai multe rapoarte de sine stătătoare: o evaluare a mecanismului de garantare a împrumuturilor pentru studenți și a acțiunilor Jean Monnet, un raport de sinteză cu privire la rezultatele consultării publice deschise derulate pe parcursul a trei luni începând din februarie 2017 și o sinteză a rapoartelor elaborate de autoritățile naționale.

În raportul său, contractantul a sintetizat rezultatele evaluării sale privind programul Erasmus+ în perioada 2014-2016 și programele precedente din perioada 2007-2013. Analiza a vizat toate sectoarele programului: educație, formare, tineret și sport, precum și acțiunile Jean Monnet și mecanismul de garantare a împrumuturilor pentru studenți. De asemenea, aceasta a acoperit toate tipurile de acțiuni finanțate. În plus, evaluarea a oferit o analiză specifică referitoare la o acțiune-pilot în curs în cadrul programului eTwinning Plus.

În plus, după cum reiese din evaluarea la jumătatea perioadei, există necesitatea de a simplifica în mod semnificativ modul în care acțiunile internaționale ale programului sunt puse în aplicare. În prezent, unele părți ale acestor acțiuni sunt finanțate prin patru instrumente de cooperare externă ale Uniunii și prin Fondul european de dezvoltare. Aceste acțiuni vor fi simplificate prin reducerea numărului de instrumente de cooperare externă și prin raționalizarea procedurilor de programare pentru punerea în aplicare a acțiunilor programului Erasmus în cadrul acestor instrumente.

Integrarea în cadrul programului a altor programe de mobilitate ale Uniunii cu un impact puternic sub aspectul învățării din alte domenii de politică va contribui la o mai bună coerență în ceea ce privește punerea în aplicare, generând și o mai mare simplificare și câștiguri în materie de eficiență. De asemenea, acest lucru va facilita accesul beneficiarilor și al părților interesate la mobilitatea de studiu, apropiindu-ne mai mult de ideea unui ghișeu unic pentru programele de mobilitate ale Uniunii prin programul Erasmus.

Prezenta propunere urmărește, de asemenea, să simplifice și să raționalizeze și mai mult structura programului. În conformitate cu recomandările din evaluarea la jumătatea perioadei, aceasta va raționaliza structura câtorva acțiuni, pentru a le orienta mai bine și pentru a evita suprapunerile - de exemplu, prin diferențierea parteneriatelor axate pe inovare și a parteneriatelor al căror scop sunt învățarea reciprocă, schimburile de bune practici și cooperarea. În plus, majoritatea acțiunilor privind mobilitatea vor fi aduse în cadrul aceleiași acțiuni-cheie, mobilitatea elevilor trecând de la acțiunea-cheie 2 (cooperarea între organizații) la acțiunea-cheie 1 (mobilitatea de studiu a persoanelor). Acțiunile programului vor fi organizate pe structura „acțiuni-cheie”, inclusiv în domeniul sportului, facilitând astfel dinamica transsectorială.

O serie de îmbunătățiri și de elemente noi vor fi integrate în structura există a programului și vor utiliza mecanismele existente de funcționare. Pentru a se asigura, pe cât posibil, continuitatea cu perioada de programare 2014-2020, va fi stabilită o procedură simplă și moderată pentru redesemnarea agențiilor naționale care au fost însărcinate cu punerea în aplicare a programului la nivel național și a organismelor de audit independente care au fost responsabile cu auditul în actuala perioadă de programare. Această procedură simplă de desemnare a structurilor de punere în aplicare are avantajul că va elibera resurse la nivel național în cadrul pregătirilor pentru programul de generație următoare.

În conformitate cu unul dintre obiectivele transversale legate de cadrul financiar multianual pentru perioada de după 2020, prezenta propunere vizează reducerea sarcinii pentru beneficiari și organismele de punere în aplicare. Normele și procedurile, cum ar fi selecțiile, raportarea, monitorizarea și controlul în materie de granturi sunt, pe cât posibil, aliniate la normele și procedurile comune tuturor instrumentelor de finanțare, iar normele comune orizontale din Regulamentul financiar sunt utilizate pe cât de mult posibil. Simplificarea și raționalizarea indicatorilor și criteriilor comune de selecție va contribui, de asemenea, la reducerea sarcinii suportate direct de beneficiari și de agențiile naționale. În plus, sarcina administrativă suportată de beneficiari va fi diminuată prin utilizarea deplină a instrumentelor on-line îmbunătățite.

–În ceea ce privește mecanismul de funcționare, opțiunea de politică preferată, care vizează menținerea combinației existente (și unice) de modalități de gestionare a actualului program Erasmus+, pe baza experienței pozitive privind punerea în aplicare a programului, așa cum reiese din evaluarea la jumătatea perioadei, va permite concentrarea asupra funcționării și performanțelor, reducând în același timp sarcina administrativă. Agențiile naționale stabilite în fiecare dintre țările care participă la programul Erasmus+ (gestiune indirectă) vor continua să fie responsabile de gestionarea celei mai mari părți a fondurilor, adică de marea majoritate a celor alocate pentru acțiuni de mobilitate și cooperare. Agențiile naționale sunt în măsură să gestioneze un volum mare de acțiuni care implică sume relativ mici și care necesită proximitate față de beneficiari, să se adapteze la diversitatea sistemelor în domeniul educației, formării și tineretului și să se alinieze la prioritățile naționale. Gestionarea directă va fi menținută pentru o serie de acțiuni specifice 1) pentru care nu trebuie descentralizată o masă critică de buget, 2) care necesită o intervenție la nivel european sau mondial, 3) care sunt încă embrionare la nivel conceptual și au nevoie de o fază „pilot” înainte de a fi descentralizate sau 4) care necesită o concurență bazată pe excelență. În plus, opțiunea de politică preferată va permite un anumit nivel de flexibilitate pentru a se ține seama de noile priorități și nevoi apărute în cursul perioadei de programare multianuală.

–În ceea ce privește prioritățile, opțiunea de politică preferată este menită să alinieze mai bine acțiunile cu prioritățile stabilite la nivelul Uniunii și ține cont de feedbackul primit de la părțile interesate și de la publicul larg în contextul evaluării la jumătatea perioadei și al campaniei de aniversare a 30 ani de existență a programului Erasmus. Aceasta implică raționalizarea și reorientarea anumitor acțiuni existente. De exemplu, unele acțiuni vor fi orientate în mod specific către activități care promovează dezvoltarea competențelor în domenii orientate spre viitor; altele vor fi menite să promoveze inovarea în domeniul educației, formării, tineretului și sportului; acțiunile Jean Monnet vor fi parțial reorientate pentru a viza, de exemplu, elevii, acțiunile din sectorul învățării în rândul adulților se vor adresa unui grup-țintă specific (persoanele cu un nivel de calificare mai redus). În același timp, propunerea consolidează dimensiunea incluzivă a programului, adaptând anumite acțiuni existente și introducând noi măsuri (cum ar fi, mobilitatea pe termen scurt și în grup și cooperarea virtuală). În plus, opțiunea de politică preferată prevede un anumit nivel de flexibilitate pentru a se ține seama de noile priorități și nevoi apărute în cursul perioadei de programare.

Capitolul I – Dispoziții generale al propunerii de regulament stabilește obiectul acestuia, definițiile anumitor termeni în sensul prezentului regulament, precum și obiectivele generale și specifice ale programului. Programul are drept scop să sprijine dezvoltarea pe plan educațional, profesional și personal a celor care își desfășoară activitatea în domeniul educației, formării, tineretului și sportului, atât în Europa, cât și în afara ei, contribuind astfel la o creștere economică durabilă, la crearea de locuri de muncă, la coeziunea socială și la consolidarea identității europene. Acesta este un instrument esențial pentru sprijinirea punerii în aplicare a politicilor Uniunii în domeniul educației, formării, tineretului și sportului.

În plus, măsurile de monitorizare și evaluare, care vor lua în considerare rezultatele raportului de evaluare la jumătatea perioadei a programului Erasmus+ pentru perioada 2014-2020, vor evita orice sarcină inutilă asupra beneficiarilor programului și a organismelor de punere în aplicare în ceea ce privește numărul și frecvența sondajelor, eșantioanele de respondenți, cantitatea și gradul de complexitate a datelor colectate etc..

În plus, indicatorii de impact pe termen lung mai complecși și mai ambițioși vor fi măsurați de câteva ori pe parcursul ciclului de programare, fie în contextul procedurii oficiale de evaluare la jumătatea perioadei și ex-post a viitorului program, fie prin intermediul unor studii și sondaje independente specifice care urmează să fie realizate de experți externi. Ar putea fi utilizate sondaje pentru a măsura impactul cauzal al anumitor acțiuni ale programului.

(4)Potrivit primului principiu-cheie al Pilonului european al drepturilor sociale, proclamat și semnat în mod solemn la 17 noiembrie 2017 de Parlamentul European, de Consiliu și de Comisie, orice persoană are dreptul la educație, formare profesională și învățare pe tot parcursul vieții care să fie favorabile incluziunii și de înaltă calitate pentru a-și menține competențele și a dobândi altele noi care să îi permită să participe pe deplin în societate și să gestioneze cu succes tranzițiile pe piața forței de muncă.

(2)În comunicarea sa din 14 noiembrie 2017 privind consolidarea identității europene prin educație și cultură, Comisia și-a prezentat viziunea în privința eforturilor care trebuie depuse în vederea creării, până în 2025, a unui spațiu european al educației, în care învățarea să nu fie afectată de frontiere, în vederea unei Uniuni în care șederea într-un alt stat membru pentru a studia și pentru a învăța, indiferent sub ce formă și în ce cadru, va fi ceva obișnuit și în care, pe lângă limba maternă, stăpânirea altor două limbi va deveni norma și a unei Uniuni în care cetățenii vor conștientiza pe deplin propria identitate în calitate de europeni, moștenirea culturală europeană și diversitatea acesteia. În contextul dat, Comisia a subliniat necesitatea promovării programului Erasmus+, care și-a dovedit deja utilitatea, pentru ca acesta să vizeze, pe lângă toate categoriile de cursanți pe care le acoperă deja, și cursanții care se bucură de mai puține oportunități.

(Text cu relevanță pentru SEE)

(13)Programul ar trebui să țină seama de planul de lucru al Uniunii pentru sport, care constituie cadrul de cooperare la nivelul UE în domeniul sportului pentru perioada [...]. Ar trebui să se asigure coerență și complementaritate între planul de lucru al Uniunii și acțiunile susținute prin intermediul programului în domeniul sportului. Este necesar să se pună accentul în special pe sportul de masă, ținând cont de rolul important pe care acesta îl are în promovarea activității fizice și a unui stil de viață sănătos, a incluziunii sociale și a egalității. Programul ar trebui să contribuie la promovarea valorilor europene comune prin intermediul sportului, a bunei guvernanțe și a integrității în domeniul sportului, precum și a educației, formării și competențelor în ceea ce privește sportul și prin sport.

(11)Programul are un rol fundamental în crearea unui spațiu european al educației și ar trebui să fie în măsură să contribuie la următorul cadru strategic de cooperare în domeniul educației și formării și la Agenda pentru competențe în Europa printr-un angajament comun față de importanța strategică a aptitudinilor și a competențelor pentru sprijinirea locurilor de muncă, a creșterii economice și a competitivității. Programul ar trebui să ajute statele membre să îndeplinească obiectivele Declarației de la Paris privind promovarea cetățeniei și a valorilor comune ale libertății, toleranței și nediscriminării prin educație.

(26)În Comunicatul de la Bruges din 2010 s-a solicitat sprijinirea excelenței în învățământul profesional pentru o creștere inteligentă și durabilă. Comunicarea din 2017 privind consolidarea capacităților de inovare în regiunile Europei subliniază asocierea educației și formării profesionale cu sistemele de inovare, ca parte a unor strategii de specializare inteligentă la nivel regional. Programul ar trebui să furnizeze mijloacele de a răspunde acestor solicitări și să sprijine dezvoltarea unor platforme transnaționale de centre de excelență profesională, bine integrate în strategiile locale și regionale pentru creștere economică, inovare și competitivitate. Aceste centre de excelență ar trebui să acționeze ca vectori de competențe profesionale de calitate, în contextul unor provocări sectoriale, sprijinind, în același timp, schimbările structurale generale și politicile socioeconomice din UE.

(27)Pentru a încuraja recurgerea la activitățile de cooperare virtuală, programul ar trebui să sprijine o utilizare mai sistematică a platformelor online, cum ar fi eTwinning, School Education Gateway, Platforma electronică pentru învățarea în rândul adulților în Europa, Portalul european pentru tineret și platforma online pentru învățământul superior.

(28)Programul ar trebui să contribuie la facilitarea transparenței și a recunoașterii competențelor și calificărilor, precum și a transferului de credite sau de unități de rezultate ale învățării, pentru a stimula asigurarea calității și pentru a sprijini validarea învățării non-formale și informale, gestionarea competențelor și orientarea. În acest sens, programul ar trebui, de asemenea, să ofere sprijin punctelor de contact și rețelelor de la nivel național și celor de la nivelul Uniunii, care facilitează schimburile transeuropene și totodată dezvoltarea unor parcursuri de învățare flexibile între diferite domenii ale educației, formării și tineretului și între contexte formale și non-formale.

(29)Programul ar trebui să mobilizeze potențialul foștilor participanți la Erasmus+ și să sprijine activitățile desfășurate în special de rețelele de absolvenți, de ambasadori și de colegi (EuroPeers), încurajându-i pe aceștia să acționeze pentru popularizarea programului.

(30)Pentru a asigura cooperarea cu alte instrumente ale Uniunii și pentru a veni în sprijinul altor politici ale Uniunii, ar trebui ca persoanelor din diferite sectoare de activitate, cum ar fi sectorul public, agricultură și întreprinderi, să li se oferte oportunități de mobilitate care să le permită să aibă o experiență de învățare în străinătate în urma căreia, în orice etapă a vieții lor, să poată să avanseze și să se dezvolte atât pe plan profesional, cât și pe plan personal, în special prin conștientizarea identității lor europene și prin dobândirea unei înțelegeri a diversității culturale europene. Programul ar trebui să constituie un punct de intrare pentru programele de mobilitate transnațională ale Uniunii care au o puternică dimensiune de învățare, simplificând oferta de astfel de programe pentru beneficiari și pentru cei care iau parte la aceste activități. Ar trebui facilitată dezvoltarea unor proiecte Erasmus; ar trebui să se adopte măsuri specifice pentru a ajuta promotorii de proiecte Erasmus să solicite granturi sau să creeze sinergii folosind sprijinul oferit de fondurile structurale și de investiții europene și de programele legate de migrație, securitate, justiție și cetățenie, sănătate și cultură.

(31)Este important să se stimuleze predarea, învățarea și cercetarea cu privire la aspecte legate de integrarea europeană și să se promoveze totodată dezbaterile cu privire la aceste aspecte, prin intermediul acțiunilor Jean Monnet din învățământul superior, dar și din alte domenii ale educației și formării. Într-o perioadă în care valorile comune pe care se întemeiază Uniunea și care fac parte din identitatea noastră europeană sunt puse la încercare, iar cetățenii prezintă niveluri scăzute de implicare, este deosebit de important să se încurajeze sentimentul de identitate europeană și angajamentul față de proiectul european. Programul ar trebui să contribuie la dezvoltarea excelenței în ceea ce privește studiile de integrare europeană.

(32)Reflectând importanța combaterii schimbărilor climatice în concordanță cu angajamentele Uniunii de a pune în aplicare Acordul de la Paris și de a îndeplini obiectivele de dezvoltare durabilă ale Națiunilor Unite, acest program va contribui la integrarea acțiunilor în domeniul climei în politicile Uniunii, precum și la atingerea țintei globale ca 25 % din cheltuielile de la bugetul UE să sprijine obiectivele în domeniul climei. Acțiunile relevante vor fi identificate în cursul pregătirii și punerii în aplicare a programului, iar ulterior acestea vor fi reevaluate în cadrul evaluărilor și al procedurii de reexaminare relevante.

(33)Prezentul regulament stabilește un pachet financiar pentru program care va constitui principala valoare de referință, în înțelesul [referință de actualizat după caz] punctului 17 din Acordul interinstituțional dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, pentru Parlamentul European și Consiliu pe durata procedurii bugetare anuale.

(34)În limitele unui pachet financiar de bază alocat acțiunilor care urmează să fie gestionate de agențiile naționale din domeniul educației și formării, ar trebui definită o defalcare a alocării minime per sector (învățământul superior, educația școlară, educația și formarea profesională și educația adulților), pentru a garanta o masă critică de credite în vederea obținerii realizărilor și a rezultatelor preconizate în fiecare dintre aceste sectoare.

(35)Regulamentul (UE, Euratom) nr. [noul RF] („Regulamentul financiar”) se aplică acestui program. Acesta prevede norme de execuție a bugetului Uniunii, printre care și normele privind granturile, premiile, achizițiile publice și execuția indirectă.

(36)Tipurile de finanțare și metodele de execuție prevăzute în Regulamentul financiar ar trebui să fie alese pe baza capacității lor de a atinge obiectivele specifice ale acțiunilor și de a obține rezultate, luându-se în considerare în special costurile controalelor, sarcina administrativă și riscul preconizat de neconformitate. Acestea ar trebui să includă utilizarea de sume forfetare, rate forfetare și costuri unitare, precum și o finanțare nelegată de costuri, după cum se prevede la articolul [125 alineatul (1)] din Regulamentul financiar.

(37)Țările terțe care sunt membre ale Spațiului Economic European (SEE) pot participa la program în cadrul cooperării instituite în temeiul Acordului privind Spațiul Economic European (SEE), care prevede punerea în aplicare a programelor Uniunii printr-o decizie adoptată în temeiul acordului respectiv. Țările terțe pot participa, de asemenea, pe baza altor instrumente juridice. Prezentul regulament ar trebui să acorde accesul și drepturile necesare pentru ca ordonatorul de credite competent, Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și Curtea de Conturi Europeană să își exercite în mod exhaustiv competențele care le revin. Participarea deplină a țărilor terțe la program ar trebui să facă obiectul condițiilor stabilite în cadrul unor acorduri specifice care să acopere participarea țării terțe în cauză la program. Participarea deplină implică, în plus, obligația de a înființa o agenție națională și gestionarea unora dintre acțiunile programului la nivel descentralizat. Persoanele și entitățile din țări terțe care nu sunt asociate la program ar trebui să aibă posibilitatea de a participa la unele dintre acțiunile programului, astfel cum sunt definite în programul de lucru și în cererile de propuneri publicate de Comisie. La punerea în aplicare a programului, ar putea fi luate în considerare regimuri specifice în ceea ce privește persoanele și entitățile din microstatele europene.

(38)În concordanță cu comunicarea Comisiei intitulată „Un parteneriat strategic consolidat și reînnoit cu regiunile ultraperiferice ale Uniunii”, programul ar trebui să ia în considerare situația specifică a acestor regiuni. Se vor lua măsuri pentru a spori participarea regiunilor ultraperiferice la toate acțiunile întreprinse. Ar trebui să se încurajeze schimburile de mobilitate și cooperarea dintre persoanele și organizațiile din aceste regiuni și din țări terțe, în special vecinii lor. Astfel de măsuri vor fi monitorizate și evaluate în mod regulat.

(39)În temeiul [referință de actualizat după caz, în conformitate cu o nouă decizie privind TTPM articolului 94 din Decizia 2013/755/CE a Consiliului], persoanele și entitățile stabilite în țări sau teritorii de peste mări sunt eligibile pentru finanțare sub rezerva normelor și a obiectivelor programului și sub rezerva unor eventuale regimuri aplicabile statului membru de care țara respectivă sau teritoriul respectiv este legat. Constrângerile impuse de îndepărtarea acestor țări sau teritorii ar trebui să fie luate în considerare la punerea în aplicare a programului, iar participarea lor la program ar trebui monitorizată și evaluată cu regularitate.

(40)În conformitate cu Regulamentul financiar, Comisia ar trebui să adopte programe de lucru și să informeze Parlamentul European și Consiliul cu privire la acestea. Programele de lucru ar trebui să stabilească măsurile necesare pentru punerea lor în aplicare în conformitate cu obiectivele generale și specifice ale programului, criteriile de selecție și de atribuire de granturi, precum și toate celelalte elemente necesare. Programele de lucru și orice modificare adusă acestora ar trebui adoptate prin acte de punere în aplicare, în conformitate cu procedura de examinare.

(41)În temeiul punctelor 22 și 23 din Acordul interinstituțional pentru o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016, este necesar să se evalueze acest program pe baza informațiilor colectate respectându-se cerințele de monitorizare specifice, evitând totodată reglementarea excesivă și sarcinile administrative excesive, mai ales asupra statelor membre. Astfel de cerințe ar trebui să includă indicatori specifici, măsurabili și realiști, care pot fi măsurați în timp, ca bază pentru evaluarea efectelor programului pe teren.

(42)Ar trebui să se asigure o cunoaștere largă, publicitate și difuzare adecvată a oportunităților și a rezultatelor acțiunilor sprijinite de program la nivel european, național și local. Activitățile de asigurare a unei cunoașteri largi, de publicitate și difuzare ar trebui să se bazeze pe toate organismele de punere în aplicare a programului, inclusiv, dacă este cazul, pe sprijinul altor părți interesate cheie.

(43)Pentru a asigura o mai mare eficiență a comunicării către public în general și sinergii mai puternice între activitățile de comunicare întreprinse la inițiativa Comisiei, resursele alocate acțiunilor de comunicare în temeiul prezentului regulament ar trebui să contribuie, de asemenea, la acoperirea comunicării instituționale a priorităților politice ale Uniunii, dacă acestea sunt legate de obiectivele generale ale prezentului regulament.

(44)Pentru a asigura o punere în aplicare eficientă și eficace a prezentului regulament, programul ar trebui să valorifice la maximum mecanismele de funcționare deja instituite. Prin urmare, punerea în aplicare a programului ar trebui să fie încredințată Comisiei și agențiilor naționale. Acolo unde este posibil și pentru a crește la maximum eficiența, agențiile naționale ar putea fi aceleași cu cele desemnate pentru gestionarea programului precedent. Domeniul de aplicare al evaluării ex ante a conformității ar trebui să se limiteze la cerințele noi și specifice programului, cu excepția cazurilor justificate, cum ar fi în cazul unor lacune grave sau al unor rezultate insuficiente ale agenției naționale în cauză.

(45)Pentru a asigura o bună gestiune financiară și securitate juridică în fiecare țară participantă, fiecare autoritate națională ar trebui să desemneze un organism de audit independent. Acolo unde este posibil și pentru a crește la maximum eficiența, organismul de audit independent ar putea fi același cu cel desemnat pentru acțiunile menționate în programul precedent.