RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR privind evaluarea intermediară a Programului european de monitorizare a Pământului (GMES) și exploatarea sa inițială (2011-2013) /* COM/2013/0805 final */





RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR privind evaluarea intermediară a Programului european de monitorizare a Pământului (GMES) și exploatarea sa inițială (2011-2013) 1. Introducere Prezentul raport expune principalele constatări și recomandări care rezultă din evaluarea intermediară a punerii în aplicare a programului GMES (denumit în continuare „programul”); el prezintă răspunsul Comisiei la evaluare și enumeră măsurile care trebuie luate ca urmare a constatărilor efectuate. Conform articolului 14 alineatul (2) din Regulamentul privind programul european de monitorizare a Pământului (GMES) și exploatarea sa inițială (2011-2013)[1] Comisia prezintă un raport de evaluare intermediară Parlamentului European, Consiliului și Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor. Acest raport, fiind de natură intermediară, nu furnizează informațiile complete pe care trebuie să le comporte un raport de evaluare ex-post, care, în conformitate cu regulamentul GIO, va fi prezentat până la sfârșitul anului 2015. Din acest motiv, raportul a adoptat în principal o abordare calitativă a evaluării și a propus un ansamblu de indicatori posibili pentru evaluările viitoare. Întârzierea în realizarea acestei acțiuni s-a datorat monopolizării resurselor legate de redactarea urgentă a regulamentului Copernicus pentru faza operațională a programului, precum și a actului delegat legat de politica în materie de date a Copernicus. Această acțiune a fost considerată o prioritate pentru a asigura un maximum de continuitate și stabilitate a cadrului de reglementare aplicabil utilizatorilor. Întregul raport interimar de evaluare a fost publicat pe site-ul Copernicus[2] și este disponibil în permanență pentru a asigura o sursă de informații pentru aprofundarea problemelor rezumate în cele ce urmează. 2. Context 2.1. De la GMES la Copernicus După Manifestul de la Baveno din 1998, UE a luat, la Consiliul de la Göteburg în 2000, o decizie strategică de a dezvolta o capacitate europeană independentă de observare a Pământului din spațiu în vederea furnizării de servicii în domeniul mediului și al securității prin intermediul GMES (Monitorizare globală pentru mediu și securitate). Intenția era de a dezvolta această capacitate și de a o consolida prin capacitățile de cercetare existente în domeniul observării Pământului, gestionate de către Agenția Spațială Europeană (ESA), EUMETSAT și anumite state membre în mod individual. Din 1998 până în 2013, UE și ESA au finanțat dezvoltarea inițială a programului GMES, și anume au investit în crearea de servicii preoperaționale, în exploatarea inițială a GMES și în componenta spațială. În iulie 2013, Comisia Europeană a adoptat propunerea de regulament privind crearea Programului european de observare a Pământului, Copernicus[3]. Schimbarea de nume, de la GMES la Copernicus a marcat tranziția de la faza de cercetare și de lucrări pre-operaționale la faza pe deplin operațională. Obiectivul principal al programului este acela de a furniza, sub controlul Uniunii Europene, un ansamblu de servicii autonome care oferă acces la date și informații precise referitoare la chestiunile de mediu și securitate și care sunt adaptate la nevoile utilizatorilor, în principal celor responsabili de elaborarea, punerea în aplicare și monitorizarea politicilor în UE și în statele sale membre. Investițiile UE au ca scop acoperirea lacunelor care există în domeniul observării Pământului, să ofere acces la mijloacele existente și să dezvolte serviciile operaționale. Copernicus are, de asemenea, un rol esențial în realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Copernicus are șase servicii operaționale: monitorizarea mediului marin, monitorizarea atmosferei, monitorizarea teritoriului și monitorizarea schimbărilor climatice, precum și sprijin pentru intervențiile de urgență și serviciul de securitate. O combinație de date provenind de la sateliți și senzori in situ, cum ar fi geamandurile, baloanele sau senzorii aerieni furnizează rapid și fiabil informații cu valoare adăugată și previziuni pentru a sprijini, de exemplu, agricultura și pescuitul, amenajarea teritoriului și planificarea urbană, lupta împotriva incendiilor de pădure, răspunsul în caz de dezastre, transportul maritim sau monitorizarea poluării aerului. 2.2. Exploatarea inițială a GMES Programul a fost înființat ca instrument intermediar pentru a asigura tranziția între etapa serviciilor pre-operaționale ale GMES elaborate în cursul fazei de construcție finanțată prin resursele consacrate spațiului ale celui de-al șaptelea Program-cadru și exploatarea integrală a GMES de după 2013. Programul GIO a demarat în mod oficial la 1 ianuarie 2011, iar primele servicii operaționale GMES au început în aprilie 2012. Cele două servicii care au atins un statut deplin operațional sunt serviciile de gestionare a situațiilor de urgență (EMS) și serviciile de monitorizare a teritoriului. Programul vizează asigurarea unui lanț complet de servicii pentru intervențiile de urgență și monitorizarea teritoriului: exploatarea infrastructurilor, accesul la date și dezvoltarea de produse. Motivele pentru acordarea de fonduri în aceste domenii a fost de a: (i) asigura continuitatea cu acțiunile pregătitoare GMES[4], (ii) răspunde la necesitatea urgentă de hărți și servicii de urgență și (iii) ține cont de riscul că furnizorii de servicii privați și-ar înceta activitățile în absența continuității. 2.3. Evaluarea intermediară a programului Evaluarea intermediară a fost încredințată de Comisie Centrului pentru servicii de strategie și evaluare, care a utilizat datele colectate cu ocazia studiilor și interviurilor realizate în 2012. Obiectivul a fost acela de a furniza o evaluare a punerii în aplicare a programului până în prezent și, în special: · de a analiza această punere în aplicare a programului din unghiul relevanței (și coerenței), eficienței, eficacității (și impactului), valorii adăugate și sustenabilității. · evalua progresele realizate în cadrul obiectivelor specifice ale politicilor legate de GMES: politica în materie de date și informații, politica de securitate, forumul utilizatorilor GMES, comitetul GMES și consiliul de securitate, etc. · furniza informații pentru pregătirea programului GMES dincolo de anul 2013. La momentul efectuării evaluării, serviciile erau într-un stadiu precoce și, prin urmare, accentul a fost, de asemenea, pus pe evaluarea progresului într-un sens mai larg, de exemplu, măsura în care Comisia a jucat un rol de coordonare globală eficientă și în ce măsură recent înființatul Forum al utilizatorilor GMES și-a îndeplinit obiectivele. 3. Constatările principale ale evaluării Prezentul raport se bazează pe structura raportului de evaluare intermediară externă. Principalul obiectiv al celui din urmă a fost pus pe aspectele operaționale ale programului, și anume, serviciile de gestionare a situațiilor de urgență și serviciile de monitorizare a teritoriului. Restul serviciilor au fost fie în stadiul pre-operațional, adică legate de proiectele de cercetare finanțate în cadrul celui de-al 7-lea program-cadru, fie în faza lor de concepție. Acesta este cazul proiectelor MyOcean2 și MACCII din cadrul PC7 pentru componenta privind mediul marin și, respectiv, atmosfera. Serviciul de securitate și serviciul de monitorizare a „schimbărilor climatice” nu fac obiectul unui proiect de referință unic, dar se pot baza pe rezultatele unui ansamblu de proiecte de cercetare și de inițiative naționale. În raport, componenta spațială a fost analizată doar din punctul de vedere al achiziționării de date provenind de la misiuni contributive, pe baza cerințelor exprimate prin intermediul unui depozit de date (Data Warehouse sau DWH), mecanism convenit cu ESA (deoarece sateliții Sentinel prevăzuți în mod specific erau încă în curs de fabricație). 3.1. Serviciile operaționale 3.1.1. Servicii de gestionare a situațiilor de urgență (EMS) Serviciul de cartografiere EMS, lansat în aprilie 2012, este extrem de important pentru nevoile agențiilor naționale în domeniul protecției civile și ale unei game mai largi de utilizatori. În consecință, nevoile utilizatorilor au fost luate în calcul în fazele de concepere, testare și validare ale serviciului. Învățămintele desprinse din serviciul linkER[5] din cadrul acțiunii pregătitoare GMES și al proiectului preoperațional SAFER[6] au fost evidențiate în raportul înaintat Comisiei. Serviciul a reușit să obțină experiență practică și cunoștințe acumulate pe parcursul mai multor ani cu privire la nevoile utilizatorilor în domeniul gestionării situațiilor de urgență prin intermediul unor ateliere tematice, grupuri de lucru și reuniuni ale utilizatorilor organizate în mod specific pe această temă în cursul proiectelor anterioare. Produsele de date dezvoltate prin cartografierea EMS indică o continuitate marcantă cu cele elaborate prin intermediul proiectului preoperațional SAFER din PC7, deși au fost aduse unele modificări, legate de specificațiile noului serviciu operațional. O realizare importantă a serviciului de cartografiere EMS este disponibilitatea unui serviciu complet operațional capabil să furnizeze produse bazate pe date, atât în modul rapid (rush) cât și în cel non rapid (non-rush) de la începutul lansării serviciului. Cu toate acestea, deoarece modul non-rush nu fusese încă activat în momentul evaluării, părea probabil că serviciul în modul rapid ar avea un impact mai mare în a ajuta comunitatea de utilizatori, în special în materie de protecție civilă. Există un nivel ridicat de satisfacție în rândul utilizatorilor de servicii cu produse de imagine finală. Cu toate acestea, unii utilizatori ai produselor de date ale serviciului de cartografiere EMS au afirmat că ar dori să aibă acces la seturile de date primare prin intermediul depozitului de date al ESA (DWH) – care asigură accesul la datele sateliților misiunilor contributive – pentru a avea posibilitatea de a le integra în fluxurile de lucru operaționale. Serviciul de cartografiere EMS ar putea câștiga în eficacitate, în cazul în care componenta spațială ar fi completată, după caz, în modul rapid cu date in situ cu foarte înaltă rezoluție pentru anumite tipuri de situații de urgență (de exemplu, datele obținute prin teledetecție aeropurtată pentru cutremure). Sunt necesare eforturi constante în ceea ce privește serviciul de cartografiere (în modul rapid) pentru a îmbunătăți rapiditatea obținerii de date cartografice EMS în urma activării serviciului. Rețeaua de puncte focale naționale instituită prin intermediul acțiunii pregătitoare linkER și coordonată de centrul de monitorizare și informare al DG ECHO a jucat un rol central în difuzarea de produse oferite de serviciul EMS către actorii relevanți la nivel regional și subregional. Aceste acțiuni s-au dovedit a fi foarte importante pentru a structura răspunsul comunității utilizatorilor, dar în unele state membre este nevoie de o intensificare a activității în acest domeniu. 3.1.2. Servicii de monitorizare a teritoriului Produsele de date ale componentei paneuropene a serviciului de monitorizare a teritoriului sunt foarte relevante pentru nevoile identificate ale responsabililor de politici de mediu la nivel european și național și a autorităților publice responsabile pentru monitorizarea mediului și raportare. Produsele avute în vedere în cadrul componentei globale a serviciilor de monitorizare a teritoriului sunt, de asemenea, extrem de utile, deoarece este important să se poată monitoriza în mod frecvent vegetația și diverși alți parametri biologici pentru a furniza informații în sprijinul anumitor sectoare de politică ale UE, cum ar fi agricultura și dezvoltarea internațională, pentru care UE are angajamente globale, și pentru a putea pune la dispoziție date pentru a contribui la inițiativele mondiale de schimb de informații, cum ar fi inițiativele mondiale de sisteme de observare a Pământului (GEOSS). Faza de raționalizare privind dezvoltarea de produse specifice a fost esențială pentru a asigura cea mai mare omogenitate posibilă a datelor stabilite. Cu toate acestea, este important pentru deplina exploatare, ca specificațiile produselor să fie publicate cât mai devreme posibil în cursul executării contractelor de servicii. În acest sens, evaluarea subliniază necesitatea unei specificări mai exacte a cerințelor de observație (de exemplu, prin definirea aspectelor sezoniere ale vegetației în depozitul de date pentru cerințele datelor prin satelit). În ciuda faptului că viitoarele Sentinels ale programului Copernicus vor produce date de rezoluție medie, s-a constatat, în cadrul serviciilor, o nevoie crescândă de volume mai mari de date de înaltă rezoluție. Sistemul de achiziții publice de date, pe baza cerințelor depozitului de date, care este în prezent sub coordonarea ESA, va fi menținut și îmbunătățit în viitor pentru acest tip de date. Serviciile de monitorizare a teritoriului au cunoscut o fază de definire mai lungă decât se preconizase, în ceea ce privește dezvoltarea produselor tematice, iar procesul de raționalizare a necesitat o armonizare a elementelor produse de diferiții contractanți de servicii care operează în domenii geografice diferite. Există în continuare probleme în ceea ce privește punerea la dispoziție în timp util a produselor paneuropene legate de datele privind teritoriul. Componenta de monitorizare la nivel mondial a terenurilor are potențialul de a sprijini elaborarea de politici bazate pe date concrete, în special în cazul politicilor externe ale UE în domenii precum agricultura, securitatea alimentară, mediul, deșertificarea, monitorizarea secetei și combaterea schimbărilor climatice la nivel internațional. Acest serviciu, prin contribuția sa la GEOSS, ar trebui să permită, de asemenea, UE să își îndeplinească mai ușor angajamentele europene existente în temeiul tratatelor și convențiilor internaționale, onorând astfel angajamentele internaționale asumate de UE în ceea ce privește sistemele bazate pe observare a Pământului. Inițiative precum baza de date geografice „Corine Land Cover User Application” a SEE sunt un bun exemplu ale diferitelor moduri de utilizare în aval a produselor de bază ale Copernicus. 3.2. Implicarea utilizatorilor, dezvoltarea în aval și accesul la date S-a constatat că programul este de o importanță primordială pentru nevoile utilizatorilor, în special la nivel european și național. Este necesar să se dispună de produse paneuropene pentru a elabora politici fondate pe date concrete obținute prin observarea spațială, activitățile de monitorizare și raportare în domenii critice europene esențiale cum ar fi îndeplinirea principalelor obiective de mediu europene și monitorizarea efectelor schimbărilor climatice. A existat un consens general asupra faptului că programul aduce o valoare adăugată deoarece acesta oferă produse coerente și comparabile la nivel european, deși GMES ar putea fi încă îmbunătățit în anumite domenii (de exemplu, printr-o politică mai clară în materie de date sau facilitarea accesului la date). Este necesar să se asigure o cooperare adecvată cu autoritățile locale și regionale, care nu văd atât de clar (mai ales în unele dintre noile state membre) modul în care ar putea fi utilizate produsele GMES pentru a putea răspunde nevoilor lor de dezvoltare a serviciilor localizate pentru cetățeni. O imagine mai curând pozitivă a reieșit din evaluare cu privire la participarea utilizatorilor, care par foarte interesați de realizări și doresc să obțină produse ale celor două servicii operaționale finanțate de program. În pofida provocărilor pe termen scurt, Copernicus deține, pe termen mediu și lung potențial pentru crearea de locuri de muncă și pentru sprijinirea creșterii economice prin dezvoltarea serviciilor de observare a Pământului. Este necesar să se exploateze acest potențial în mod mai eficient, utilizând feedback-ul de informații cu privire la utilizarea potențială a datelor primite de la autoritățile publice (în special la nivel local și regional). În plus, este nevoie de o mai bună personalizare de date (precum și încorporarea seturilor de date tematice suplimentare) înainte să se poată afirma că produsele răspund nevoilor utilizatorilor la nivel local și regional. Se poate susține că această etapă de dezvoltare poate fi întreprinsă de noi actori care intră în lanțul de valori al producției de date și care dezvoltă servicii cu valoare adăugată în aval. Un potențial de dezvoltare a pieței din aval a fost recunoscut, împreună cu recomandarea de a asigura continuitatea de dezvoltare a programului și în furnizarea serviciilor. Statistici provenind din SEE sugerează că elaborarea de produse care integrează datele GMES cu datele provenite din alte surse (de exemplu, Corine Land Cover Image 2006[7] și Urban Atlas[8]) accesibile online a stimulat în mod gratuit dezvoltarea serviciilor cu valoare adăugată din aval de către sectorul public. Punerea la dispoziție a datelor de referință și a datelor in situ de calitate și în timp util a fost recunoscută ca un factor decisiv de succes. S-au înregistrat progrese prin cadrul INSPIRE[9] pentru a îndepărta barierele tehnice nesoluționate în calea armonizării datelor naționale de referință, dar rămân multe de făcut. Au fost reperate anumite obstacole în calea dezvoltării în aval: este vorba de o lipsă de cunoștințe și o slabă sensibilizare în cadrul IMM-urilor în ceea ce privește posibilitatea accesului lor la date, precum și incertitudinea privind dimensiunea și întinderea potențială a piețelor publice în domeniul serviciilor care utilizează date, privind căile de acces la piață și privind existența unei cereri suficiente (și a capacității de plată) pentru a genera economii de scară. Incertitudinile legate de o finanțare considerată ca fiind riscantă au fost acum eliminate, în ciuda faptului că bugetul aprobat de Copernicus în cadrul financiar multianual este mai mic decât cel prevăzut în propunerea inițială a Comisiei. Noul regulament Copernicus și gestionarea viitoare a programului sunt concepute pentru a se adapta la această situație și pentru a asigura continuitatea necesară pentru ca părțile interesate să investească în exploatarea datelor de Copernicus. 3.3. Rezultatele principale ale evaluării În general, evaluarea a confirmat relevanța, eficacitatea și eficiența programului. Este evident că obiectivul de a stabili primele servicii operaționale a fost deja realizat. În ceea ce privește coerența, deși regulamentul privind programul a fost adoptat înainte de Strategia Europa 2020, programul este coerent cu obiectivele strategiei de a promova o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, de exemplu, prin elaborarea unor servicii din aval, care vor contribui la creștere și la crearea de locuri de muncă. Cu toate acestea, există obstacole în calea maximizării potențialului din cauza lipsei de sensibilizare a întreprinderilor, precum și o cerere de date cu o rezoluție mai înaltă. În ansamblu, deși ar putea fi prematur să se facă o analiză completă, cele două servicii operaționale principale dezvoltate prin intermediul programului ar trebui să prezinte un raport bun costuri-rezultate; alte impacturi ar trebui să fie examinate în cadrul evaluării ex-post, care va avea loc în 2015. Părțile interesate au fost foarte mulțumite de gestionare în general și de măsurile de punere în aplicare din cadrul programului. Unul din rezultatele interviurilor care merită menționat este faptul că majoritatea utilizatorilor au declarat că sunt interesați nu numai de serviciile deja operaționale, dar și de produsele transversale care decurg din gama completă de servicii operaționale. Evaluarea a arătat că o parte dintre utilizatori ar putea recurge la alte soluții decât GMES: poate fi vorba de sisteme propuse la nivel național, lipsite de perspectiva europeană a programului evaluat, sau nedisponibile gratuit cum ar fi produsele oferite în cadrul serviciilor și datele de la sateliții Sentinel. Utilizatorii au fost satisfăcuți de delegarea de funcții specifice către Centrul comun de cercetare (CCC), SEE și Centrul de monitorizare și de informare al DG ECHO, în ceea ce privește dezvoltarea celor două servicii GMES. De exemplu, o expertiză tehnică corespunzătoare a fost pusă la dispoziție de către CCC și SEE, pentru a pilota dezvoltarea serviciilor de cartografiere EMS și serviciilor terestre și pentru a asigura o coordonare adecvată în definirea nevoilor de date și imagini din acest domeniu către ESA. Cu toate acestea, o mai mare cooperare este necesară pentru ca depozitul de date gestionat de către ESA să furnizeze date care să fie „adecvate scopului”. Activitatea unității responsabile din cadrul Comisiei a fost evaluată în mod pozitiv și a fost recunoscută existența continuității între proiectele de cercetare și serviciile pre-operaționale. Cu toate acestea, a fost subliniată necesitatea unei mai bune gestiuni a priorităților. În ansamblu, programul a fost considerat ca fiind un mecanism eficient de dezvoltare a serviciilor pe deplin operaționale. Din cauza limitărilor bugetare, doar două servicii din cele șase posibile vizate au putut fi dezvoltate în acest stadiu inițial; această alegere a fost considerată adecvată deoarece a furnizat o marjă de manevră care permite continuarea finanțării altor servicii într-un mediu preoperațional. Valoarea adăugată europeană a programului a fost pusă în evidență în mod clar ca răspunzând nevoilor de monitorizare transfrontalieră a utilizatorilor pentru sectoarele de intervenții de urgență și de monitorizare a teritoriului. Pentru factorii de decizie politică, cât și pentru utilizatorii sectorului public, numeroase nevoi în materie de observare a Pământului sunt transfrontaliere prin natura lor deoarece statele membre își asumă o responsabilitate partajată pentru monitorizarea zonelor de frontieră și interdependența dintre diverse regiuni. Diferite țări prezintă, de asemenea, caracteristici similare de mediu sau de zone urbane și sunt interesate de exemplu, de monitorizarea biodiversității în terenurile aflate de-a lungul apelor sau de provocările pe care le ridică planificarea urbană între orașele de dimensiuni similare. În timp, prin intermediul unei abordări „de introducere progresivă și de eliminare progresivă”, seturile de date europene ar putea include contribuțiile provenind de la Agențiile naționale de cartografie, registrul funciar și cadastru. Totuși, totul depinde de soluționarea problemelor nerezolvate legate de insuficienta armonizare a datelor. În perioada intermediară, ambele tipuri de seturi de date trebuie să coexiste, mijlocind între ele existența unor legături corespunzătoare și interoperabilitatea, datorită, de asemenea, procesului INSPIRE. 4. Recomandări principale și măsuri ulterioare planificate Comisia a învățat lecții prețioase din evaluare. Ea se angajează să își îmbunătățească în continuare punerea în aplicare a programului și să ia în considerare recomandările cuprinse în conceperea și implementarea fazei pe deplin operaționale. De asemenea, evaluarea a pus la dispoziție importante orientări practice pentru pregătirea propunerii pentru noul regulament Copernicus (COM (2013) 312 final/2 din 12 iulie 2013) în ceea ce privește formularea politicii în materie de date pentru dezvoltare și definirea nevoilor de date (și anume, depozitul de date). Pentru a răspunde nevoii unui sistem mai bun de cumpărare de date, atât pentru serviciul de gestionare a situațiilor de urgență, cât și pentru serviciile de monitorizare a teritoriului, o nouă versiune a depozitului de date este în prezent în discuție între Comisia Europeană și Agenția Spațială Europeană. Necesitatea de a îmbunătăți actualitatea datelor, rezoluțiile și ferestrele de achiziții a fost expusă clar în document. În plus, în ceea ce privește actualitatea datelor serviciului EMS, se desfășoară reuniuni între prestatorul de servicii, ESA și CE, pentru a înțelege responsabilitățile și a remedia eventualele blocaje, îmbunătățind performanța generală. Evaluarea a ridicat unele întrebări în ceea ce privește rolul viitor al forumului utilizatorilor care trebuie să fie separat de cel al Comitetul GMES, pentru a nu submina rolul de legătură al forumului utilizatorilor privind acordurile de guvernanță între Comisie, statele membre și utilizatorii finali „reali”. Forumul utilizatorilor nu este menționat în propunerea actuală de regulament Copernicus pentru că nu urmează regulile standard ale comitologiei: cu toate acestea, participarea regulată a părților interesate va fi menținută[10], în special la nivelul serviciilor și cu grupurile de utilizatori mai specializate. În ceea ce privește sarcina administrativă și de raportare care revine părților interesate, se pare că nu există cerințe deosebit de grele. Operatorii de servicii nu au pus în discuție aspecte specifice privind cantitatea de informații necesare în cursul punerii în aplicare a contractelor de servicii. Cu toate acestea, cadrul de monitorizare și ansamblul de indicatori pentru GMES nu au fost pe deplin conveniți și puși în aplicare în momentul în care a avut loc evaluarea. Evaluatorul a efectuat o examinare a indicatorilor care permit să se măsoare viitoarea contribuție a programului la realizarea obiectivelor strategice legate de Copernicus. Acest exercițiu va fi important pentru măsurarea performanței unui program pe deplin operațional precum Copernicus și va fi inclus în viitoarele acorduri de servicii. Întrucât serviciile și datele sunt deja utilizate într-o mare diversitate de domenii de politică, rezultatele evaluării prezintă un larg interes pentru un mare număr de servicii ale Comisiei, în special pentru următoarele direcții generale: AGRI, CLIMA, EEAS, ECHO, ENV, MARE și REGIO. În plus, Agenția Europeană de Mediu (AEM) și CCC ar putea beneficia de rezultatele evaluării în calitatea lor actuală de coordonatori tehnici pentru serviciile GMES de gestionare a situațiilor de urgență și de monitorizare a teritoriului. În urma recomandării, a fost concepută dezvoltarea de servicii pentru a exploata sinergiile și pentru a evita suprapunerile. În opinia evaluatorului, tendința a fost până în prezent de a se concentra mai mult pe componenta spațială în detrimentul componentelor „in situ” și „servicii”. A fost considerat esențial faptul că responsabilii politici trebuie să se asigure că serviciile sunt suficient dotate în resurse și că lacunele în materie de date sunt acoperite, deoarece aceste componente au o importanță crucială pentru succesul final al programului. Recent a fost operată o reorganizare în cadrul Comisiei pentru ca serviciile și componenta infrastructură să primească atenția cuvenită: există în prezent două unități, fiecare ocupându-se de un domeniu din Copernicus. În plus, proiectul de regulament Copernicus constituie un răspuns la recomandare, prevăzând o creștere considerabilă a finanțării serviciilor. Evaluatorul a insistat asupra necesității de a finaliza politica în materie de date și informații. Părțile interesate de Copernicus și, în special, sectorul privat, care sunt mai puțin informate, au nevoie de clarificări cu privire la modul în care conceptul de „acces total și deschis la date” va funcționa în practică. Comisia a adoptat recent regulamentul delegat[11] privind politica în materie de date care clarifică aceste aspecte. [1] Regulamentul (UE) nr. 911/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2010 privind Programul european de monitorizare a Pământului (GMES) și exploatarea sa inițială (2011-2013). JO L 276, 20.10.2010, p. 1. [2] http://www.copernicus.eu/pages-principales/library/study-reports/ [3] COM (2013) 312 final/2 din 12 iulie 2013. [4] A fost alocat un buget de 10,2 milioane EUR pentru acțiunile pregătitoare GMES în cursul perioadei 2008-2010. Au fost susținute trei cereri de oferte anuale cu o durată de 3 ani care au condus la atribuirea de cinci proiecte pregătitoare. [5] LinkER este acțiunea pregătitoare destinată să sprijine utilizarea operațională a produselor serviciului de gestionare a situațiilor de urgență a programului GMES în întreaga Uniune Europeană. [6] Proiectul SAFER are ca scop implementarea versiunilor pre-operaționale ale serviciului de gestionare a situațiilor de urgență. [7] În 1985, a fost lansat programul Corine în Uniunea Europeană. Corine înseamnă „Coordination of Information on the Environment” (coordonarea informațiilor despre mediu). Acesta a fost un proiect prototip care abordează mai multe aspecte de mediu. Bazele de date Corine și mai multe dintre programele sale au fost preluate de SEE. [8] Programul Urban Atlas furnizează, la nivel paneuropean, date comparabile privind utilizarea terenurilor și acoperirea zonelor urbanizate întinse având peste 100 000 locuitori, conform definiției auditului urban. Datele sistemului de informații geografice pot fi descărcate împreună cu o hartă pentru fiecare zonă urbană acoperită și un raport cu metadatele. [9] Directiva 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 martie 2007 de instituire a unei infrastructuri pentru informații spațiale în Comunitatea Europeană. [10] COM(2013) 312 final/2 din 12 iulie 2013, articolul 2 alineatul (2), articolul 2 alineatul (3). [11] Regulament delegat al Comisiei din 12 iulie 2013, documentul C (2013) 4311 final.