RO    RO  
 COMISIA  
EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 28.6.2013  
COM(2013) 475 final 
  
RAPORT AL COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU 
Primul raport privind progresele înregistrat e în implementarea documentului de lucru 
al serviciilor Comisiei intitulat „Reducerea emisiilor poluante provenite din transportul 
maritim și pachetul de instrumente pentru transportul sustenabil pe ap ă” 
(Text cu relevan ță pentru SEE) 
 
RO 2   RO RAPORT AL COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU 
Primul raport privind progresele înregistrat e în implementarea documentului de lucru 
al serviciilor Comisiei intitulat „Reducerea emisiilor poluante provenite din transportul 
maritim și pachetul de instrumente pent ru transportul sustenabil pe ap ă” 
(Text cu relevan ță pentru SEE) 
CUPRINS 
1. INTRODUCERE.......................................................................................................... 6 
1.1. Obiectivul primului raport privind progresele înregistrate și perioada de raportare.... 6 
1.2. Rezumat și structura primului raport privi nd progresele înregistrate .......................... 6 
2. M ĂSURILE PE TERMEN SCURT – ST ADIUL ACTUAL AL IMPLEMENT ĂRII 
ȘI ETAPELE URM ĂTOARE...................................................................................... 7 
2.1. Instrumentele UE de finan țare a sectorului transporturilor.......................................... 7 
2.2. Banca European ă de Investi ții (BEI)............................................................................ 9 
2.3. Finan țarea națională................................................................................................... 10 
2.3.1. M ăsurile de ajutor de st at care fac obiectul orient ărilor privind ajutorul de stat pentru 
protecția mediului....................................................................................................... 10 
2.3.2. Alte scheme na ționale și regionale de sprijin al unui  transport naval sustenabil....... 11 
2.4. Dialogul interna țional și cooperarea tehnic ă.............................................................. 12 
3. M ĂSURILE PE TERMEN MEDIU ȘI MAI LUNG – STADIUL LUCR ĂRILOR ȘI 
ETAPELE URM ĂTOARE ........................................................................................ 12 
3.1. Coordonarea cu p ărțile interesate și cu statele membre ............................................. 12 
3.1.1. Orient ări privind implementarea Directivei 2012/33/UE .......................................... 13 
3.2. M ăsuri de reglementare.............................................................................................. 13 
3.2.1. Condi țiile-cadru pentru utilizarea gazului natural lichefiat (GNL) marin drept 
combustibil pentru nave ............................................................................................. 13 
3.2.1.1. Lucr ări în curs de desf ășurare în cadrul OMI ............................................................ 14 
3.2.1.2. Lucr ări în curs de desf ășurare în cadrul ISO.............................................................. 14 
3.2.1.3. Lucr ări în curs de desf ășurare la nivelul UE.............................................................. 15 
3.2.2. Tehnologii de epurare ................................................................................................ 18 
3.2.2.1. Aprobarea sistemelor de purificare a gazel or de evacuare de la bordul navelor ....... 18 
3.2.2.2. Cerin țe referitoare la de șeurile generate de epuratoare.............................................. 18 
3.2.3. Energia electric ă furnizată de rețeaua terestr ă........................................................... 19 
3.3. Dezvoltarea infrastructurii ......................................................................................... 20 3.4. Cercetare, dezvoltare tehnologic ă și inovare ............................................................. 20 
4. CONCLUZII .............................................................................................................. 22 
RO 3   RO ANEXA 1: Foaie de parcurs referitoare la real izarea de progrese în implementarea pachetului 
de instrumente pentru tr ansportul sustenabil pe ap ă................................................................ 23 
ANEXA 2: Proiecte privind autostr ăzile maritime (AM) și porturile, sprijinite de TEN-T și 
care au o dimensiune de mediu specific ă................................................................................. 27 
RO 4   RO 1. INTRODUCERE   
În septembrie 2011, Comisia a prezentat documen tul de lucru al serviciilor sale intitulat 
„Pollutant emission reduction from maritim e transport and the Sustainable Waterborne 
Transport Toolbox1” („Reducerea emisiilor poluante provenite din transportul maritim și 
pachetul de instrumente pentru  transportul sustenabil pe ap ă”). Acest document, denumit 
„pachet de instrumente”, a înso țit propunerea de modificare a Directivei 1999/32/CE din 26 
aprilie 1999 care transpune standardele Organiza ției Maritime Interna ționale (OMI) din 2008 
privind nivelul maxim de sulf pe rmis pentru combustibilii utiliza ți în sectorul transportului 
naval. 
Pachetul de instrumente a propus o serie de m ăsuri de înso țire pe termen scurt, în cadrul 
actualei perspective financiare, pentru a reduce costurile de conformare cu noile standarde 
privind con ținutul redus de sulf. El a pr opus, de asemenea, un set de m ăsuri de înso țire pe 
termen mediu și mai lung care î și propun s ă răspundă, dintr-o perspectiv ă mai ampl ă și într-o 
manieră integrată, provocărilor legate de mediu cu care se confrunt ă sectorul transportului 
naval din UE.  
1.1. Obiectivul primului raport privind progresele înregistrate și perioada de 
raportare  
La 21 noiembrie 2012, Parlamentul European și Consiliul au adoptat Di rectiva 2012/33/UE de 
modificare a Directivei 1999/32/CE a Consiliului privind reducerea con ținutului de sulf din 
combustibilii marini2. Directiva promoveaz ă utilizarea altor metode de conformare decât 
opțiunea bazat ă pe combustibili, și anume metode bazate pe tehnologii, spre exemplu sisteme 
de purificare a gazelor de evacuare de la bordul navelor, combustibili alternativi, cum ar fi 
gazul natural lichefiat (GNL), precum și energia electric ă furnizată de rețeaua terestr ă.  
Conform articolului 1 alineatul (10) litera (c) (2) din Directiva 201 2/33/UE „Comisia, în 
cooperare cu statele membre și părțile interesate, elaboreaz ă măsuri adecvate, inclusiv cele 
identificate în documentul de lucru al servic iilor Comisiei din 16 septembrie 2011 […], care 
promoveaz ă respectarea standardelor de  mediu din prezenta directiv ă și care reduc la 
minimum eventualele im pacturi negative”.  
Acest prim raport privind progresele înregistrate acoper ă perioada septembrie 2011-ianuarie 
2013 și evidențiază stadiul actual al implement ării măsurilor prev ăzute în pachetul de 
instrumente. El prezint ă propuneri vizând o co operare mai strâns ă între Comisie, statele 
membre și părțile interesate din industrie în vederea gestion ării implement ării măsurilor și 
oferă un mijloc de elaborare a unor m ăsuri suplimentare, dup ă caz.  
1.2. Rezumat și structura primului raport privind progresele înregistrate  
Implementarea tehnologiei necesare pentru a se conforma directivei presupune investi ții de 
capital provenind din sector ul privat, sprijinite, dac ă este cazul, de sector ul public. Capitolul 2 
descrie pe scurt progres ele înregistrate pân ă în prezent în ceea ce prive ște măsurile de înso țire 
pe termen scurt, care au avut drept scop asigurarea faptului c ă actualele instrumente financiare 
ale UE și schemele de finan țare naționale continu ă să ofere sprijin specific proiectelor 
maritime axate pe promovarea solu țiilor vizând conformarea cu  noul standard privind 
conținutul redus de sulf. Capitolul men ționat expune realiz ările, precum și provocările care 
îngreuneaz ă implementarea, și propune ac țiuni pentru a r ăspunde acestora din urm ă. 
                                                 
1 SEC(2011) 1052 final. 
2 JO L 327, 27.11.2012, p. 1. 
RO 5   RO Lucrările cu privire la formularea m ăsurilor de înso țire pe termen mediu și mai lung au 
început deja cu o serie de ac țiuni. Unele dintre aceste ac țiuni se concentreaz ă asupra 
identificării și remedierii lacunelor de reglementare ce împiedic ă desfășurarea în condi ții de 
siguranță și de securitate a implement ării tehnologiilor curate pentru nave și a utiliz ării 
combustibililor alternativi, în special a GNL marin. Restul ac țiunilor pun accentul pe 
dezvoltarea standardelor și a infrastructurii „verzi” care s unt necesare. Capitolul 3 rezum ă în 
mod succint stadiul actual al lucr ărilor legate de acest proces și prezintă calea de urmat pentru 
Comisie, statele membre și părțile interesate din industrie în vederea realiz ării în comun de 
progrese în ceea ce prive ște implementarea pachetului de instrumente. În acest context, 
Comisia propune crearea unui grup specializat de exper ți – Forumul european pentru un 
transport naval sustenabil ( European Sustainable Shipping Forum  – ESSF). Capitolul 4 
cuprinde concluzia și rezumă etapele urm ătoare.  
Anexa 1 la acest raport prezint ă o foaie de parcurs referitoare la realizarea de progrese în 
implementarea pachetului de instrumente pentru tr ansportul sustenabil pe ap ă și anexa 2 
enumeră proiectele privind autostr ăzile maritime (AM) și porturile care sunt cofinan țate de 
către TEN-T și care sprijin ă prioritatea politic ă de reducere a con ținutului de sulf. 
2. M ĂSURILE  PE TERMEN  SCURT  – STADIUL  ACTUAL  AL 
IMPLEMENT ĂRII  ȘI ETAPELE  URMĂTOARE 
2.1. Instrumentele UE de finan țare a sectorului transporturilor  
În cursul anilor 2011 și 2012, re țea transeuropean ă de transport (TEN-T) și al doilea program 
Marco Polo au furnizat un sprijin financiar sp ecific proiectelor maritime care sunt axate pe 
promovarea solu țiilor vizând conformarea cu noul standard privind con ținutul redus de sulf și 
care ar facilita utilizar ea sistemelor de purificare a gazelor de evacuare de la bordul navelor, a 
combustibililor alternativi, cum ar fi GNL, precum și a energiei electr ice furnizate de re țeaua 
terestră. 
(a) Programul TEN-T 
Programul TEN-T a cofinan țat o serie de proiecte care au contribuit la îndeplinirea 
obiectivului de a cre ște sprijinul pentru utiliz area combustibililor cu con ținut redus de sulf; 
aceste proiecte au cuprins studii de fezabilitate, studii de proiectare, ac țiuni pilot și lucrări 
care faciliteaz ă dezvoltarea infrastructur ii „verzi”, precum infrastr uctura de buncherare cu 
GNL marin de pe uscat, alim entarea cu energie furnizat ă de rețeaua terestr ă și tehnologiile de 
epurare. Valoarea total ă a proiectelor privind autostr ăzile maritime (AM) și a proiectelor 
portuare cofinan țate de către TEN-T este de 123,3 milioane EUR, dintre care 56,9 milioane 
EUR reprezint ă contribuția totală a UE. 
Infrastructura de buncherare cu GNL a fost dezvoltat ă nu numai în zona de control al 
emisiilor de sulf ( Sulphur Emission Control Area  – SECA), dar și în Marea Mediteran ă și în 
Oceanul Atlantic. Aceast ă dezvoltare a avut loc, în principal, datorit ă unor inițiative de natur ă 
voluntară ale statele membre din sudul UE și are poten țialul de a contribui la punerea în 
practică a instalațiilor de buncherare cu GNL în întreaga UE.  
Sprijinul pentru un sector de transport naval mai ecologic și dezvoltarea infrastructurii 
portuare necesare pentru acesta din urm ă, incluzând barjele de bunc herare cu GNL marin, va 
rămâne o prioritate în cadrul urm ătoarelor cereri de propuneri TEN-T anuale și multianuale. 
Este necesar, de asemenea, s ă se pună accentul și pe alte m ăsuri, cum ar fi validarea și testarea 
tehnologiilor curate inovatoare, sprijinul pent ru combustibili alternativi, inclusiv GNL, și 
posibilitatea de a se efectua adapt ări specifice ale navelor pentru a se respecta standardele de 
mediu. În plus, va fi important ca abordarea noilor m ăsuri să fie combinat ă cu o adaptare la 
RO 6   RO legăturile existente și planificate ale autostr ăzilor maritime (AM). Normele privind ajutoarele 
de stat vor fi respectate în ceea ce prive ște proiectele TEN-T, dup ă caz.  
(b) Programul Marco Polo II  
În 2011, programul Marco Polo3 a introdus o prioritate politic ă specifică constând în 
sprijinirea proiectelor privind transportul maritim pe distan țe scurte ( Short Sea Shiping  – SSS) 
care implementeaz ă tehnologii inovatoare de reducere a emisiilor și practici opera ționale 
eficiente.  
Cu toate acestea, în pofida cererii de propuneri din 2011, a existat un interes sc ăzut din partea 
industriei, în prin cipal ca urmare a climatului economic și financiar dificil. Din aceasta cauz ă, 
nu a fost selectat niciun proiect privind SSS care s ă corespund ă priorității specifice. În plus, 
aspectele legate de competitivitat ea transportului maritim pe distan țe scurte și de respectarea 
mediului în acest sector, inclu zând posibilitatea unor perturb ări ale lanțului logistic sau a unei 
inversări modale dinspre modul de transport maritim spre cel terestru ca urmare a introducerii, 
în 2015, a unor standarde în ăsprite privind con ținutul de sulf în zona desemnat ă european ă de 
control al emisiilor de sulf (SEC A), sunt tratate în cadrul unei m ăsuri de înso țire, intitulat ă 
„Contribuția la programul european de spriji n al transportului maritim pe distan țe scurte ”. 
În prezent, Re țeaua european ă de transport maritim pe distan țe scurte ( European Shortsea 
Network  – ESN), compus ă din centrele de promovare a transportului maritim pe distan țe 
scurte ( Shortsea Promotion Centres  – SPC), implementeaz ă această măsură4. Într-o prim ă 
etapă, ESN trebuie s ă elaboreze, pân ă la sfârșitul anului 2013, o metodologie pentru 
colectarea datelor și evaluarea efectelor posibile asupra sectorului transportului maritim pe 
distanțe scurte din zona SECA. 
Cererea de propuneri Marco Polo 2012 (cu un buget de 64,6 milioane EUR) a men ținut 
prioritățile privind un transport maritim pe distan țe scurte (SSS) care s ă fie curat și să respecte 
mediul. Indica țiile inițiale sugereaz ă că cererea de propuneri din 2012 a atras un num ăr mult 
mai mare de proiecte privind SSS d ecât cea din 2011, iar rezultatele evalu ărilor proiectelor 
vor deveni disponibile în pr imul semestru al anului 2013. 
Pentru a garanta continu itatea tuturor acestor ini țiative în contextul urm ătorului cadru 
financiar multianual pentru perioada 2014-2020, va fi important s ă se asigure c ă activitățile de 
sprijinire a m ăsurilor în beneficiul unui transport naval curat vor fi continuate prin 
monitorizarea programului Ma rco Polo în cadrul orient ărilor revizuite privind re țelele 
transeuropene de transport (TEN-T)5 și al mecanismului „Conectarea Europei” (MCE)6. În 
prezent, propunerile Comisiei privind TEN-T și MCE sunt dezb ătute în cadrul procedurii 
legislative dintre Parlamentul European și Consiliu. 
Etapele urm ătoare  
                                                 
3 C(2011) 7317, 19.10.2011. 
4 În temeiul articolului 12 din Regulamentul (CE) nr. 1692/2006 al Parlamentului European și al 
Consiliului din 24 octombrie 2006 de stabilire a celui de-al doilea program Marco Polo de acordare a 
asistenței financiare comunitare pentru îmbun ătățirea performan țelor de mediu ale sistemului de 
transport de m ărfuri („Marco Polo II”), JO L 328, 24.11.2006, p. 1, programul de lucru 2011 a acoperit 
patru măsuri de înso țire suplimentare. „ Contribuția la programul european de sprijin al transportului 
maritim pe distan țe scurte (SSS) ” este realizat ă printr-o subven ție în sensul articolului 168 alineatul (1) 
litera (f) din normele de aplicare privind regulament ul financiar aplicabil bugetului general al UE. 
Bugetul estimat este de 350 000 de euro. 
5 Propunere de Regulament al  Parlamentului European și al Consiliului privind orient ările Uniunii pentru 
dezvoltarea re țelei transeuropene de transpor t, COM(2011) 0650 final.  
6 Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de in stituire a mecanismului 
Conectarea Europei, COM(2011) 0665 final. 
RO 7   RO CE – Comisia European ă, SM – statele membre, ESN – Re țeaua european ă de transport maritim pe distan țe scurte, SPC – 
Centrele de promovare a transportului maritim pe distan țe scurte  
2.2. Banca European ă de Investi ții (BEI)  
BEI a continuat s ă furnizeze finan țare pentru proiecte de transport maritim care se 
concentreaz ă pe a sprijini, în conformitate cu legisla ția UE, dezvoltarea tehnologiilor curate 
pentru nave și creșterea eficien ței consumului de combustibil. Spre exemplu, împrumuturile 
BEI au putut acoperi pân ă la jumătate din costurile suportate pentru proiecte de achizi ționare 
a unor nave noi (în special în  cazul acelora ca re utilizeaz ă tehnologii noi) sau de modernizare 
a întregii flote, cum ar fi cele privind instala ții de epurare a gazelor de evacuare sau adaptarea 
motoarelor la utilizarea de GNL, cu condi ția ca mărimea minim ă a împrumutului s ă fie de 50 
de milioane EUR. Cu toate acestea, pân ă în prezent, au fost adresate doar pu ține cereri pentru 
finanțare către BEI. 
O posibilitate de a aborda interesul sc ăzut din partea sectorului de  transport naval ar fi 
creșterea gradului de con știentizare asupra condi țiilor BEI de acordare a unui împrumut 
pentru acest sector. În plus, alte solu ții ar putea rezulta din explor area posibilelor parteneriate 
intersectoriale dintre mai multe p ărți interesate7, care ar putea reuni actori capabili s ă 
colaboreze pentru a dezvolta și a implementa proiecte maritime, dup ă ce au asigurat în 
prealabil finan țarea necesar ă. Aceste proiecte ar putea urm ări, printre altele, testarea, validarea 
și punerea în practic ă a tehnologiilor curate pentru na ve. Gruparea mai multor proiecte de 
modernizare pentru a atinge masa critic ă în privin ța investițiilor necesare (adic ă mai mult de 
50 de milioane EUR) ar fi o alt ă opțiune care ar putea fi explorat ă de către acest sector. În 
plus, ar trebui s ă se ia în considerare utilizarea a ltor instrumente financiare inovatoare 
implementate de c ătre BEI, cum ar fi Garan ția de împrumut pentru proiectele TEN-T ( Loan 
                                                 
7 Spre exemplu, o alian ță între organiza ții care desf ășoară activități în domeniul maritim, din dou ă sau 
mai multe sectoare, cum ar fi industria, autorit ățile guvernamentale și organiza țiile interguvernamentale.  Ac țiune   Actori 
responsabili   Calendar  
1. Solicitarea finan țării în cadrul cererilor de 
propuneri multianuale și anuale TEN-T 2012  SM/industria  Încheiată la 
28.2.2013  
2. Utilizarea posibilit ăților oferite de cererea de 
propuneri Marco Polo 2013  Industria  Primul semestru 
al anului 2013  
3. Analizarea posibilelor modalit ăți de a adapta 
criteriile programului Marco Polo II pentru a 
reflecta mai bine condi țiile de pia ță și a facilita 
finanțarea proiectelor privind transportul naval 
ecologic  CE/SM  Începutul anului 
2013  
4. Asigurarea unei mai bune utiliz ări a 
instrumentelor UE de finan țare a sectorului 
transporturilor și a unei mai bune coordon ări 
cu alte instrumente ale UE, cum ar fi fondurile structurale, împrumuturile BEI etc.  CE/SM/industria  Începutul anului 
2013  
5. Asigurarea continuit ății lucrărilor ESN legate 
de posibilele efecte (spre exemplu inversarea 
modală) asupra sectorului transportului maritim 
pe distanțe scurte în zona SECA CE/ 
ESN/SPC   2013-2014 
RO 8   RO Guarantee for TEN-T projects  – LGTT) sau faza pilot a Ini țiativei Europa 2020 de emitere de 
obligațiuni pentru finan țarea de proiecte8 în vederea finan țării proiectelor mari europene de 
infrastructur ă maritimă ori Mecanismul de finan țare cu partajarea riscurilor în vederea 
finanțării activit ăților pilot și activităților demonstrative. De asemenea, ar trebui s ă se țină 
cont de recenta Carte verde9 privind finan țarea pe termen lung a economiei europene. 
Etapele urm ătoare  
BEI – Banca European ă de Investi ții, ESSF – Forumul european pentru  un transport naval sustenabil   
2.3. Finan țarea națională  
2.3.1. M ăsurile de ajutor de stat  care fac obiectul orient ărilor privind ajutorul de stat 
pentru protec ția mediului 
S-au adus clarific ări suplimentare condi țiilor de aplicare a dispozi țiilor referitoare la 
ajutoarele de stat vi zând sprijinirea adapt ării anticipate la noile standarde de mediu, prev ăzute 
                                                 
8 Regulamentul (UE) nr. 670/2012  al Parlamentului European și al Consiliului din 11 iulie 2012 de 
modificare a Deciziei nr. 1639/2006/CE de instituire a unui program-cadru pentru inova ție și 
competitivitate (2007-2013) și a Regulamentului (CE) nr. 680/2007 de stabilire a normelor generale 
pentru acordarea asisten ței financiare comunitare în domeniul re țelelor transeuropene de transport și 
energetice. 
9 COM(2013) 150 final.  Ac țiune  Actori responsabili  Calendar 
6. Creșterea gradului de 
conștientizare asupra 
condițiilor-cadru ale BEI de 
acordare a unui împrumut 
pentru sectorul transportului 
naval    BEI/CE/industria  2013-
2014 
7. Explorarea oportunit ăților 
de creare a unor parteneriate intersectoriale care ar putea asigura finanțare din partea BEI 
pentru proiecte maritime  CE/ESSF   2013-
2014 
8. Luarea în considerare a 
utilizării LGTT sau a fazei 
pilot a Ini țiativei Europa 
2020 de emitere de 
obligațiuni pentru finan țarea 
de proiecte în vederea 
finanțării proiectelor de 
infrastructur ă de transport 
maritim cu perioade lungi de 
amortizare  CE/SM/industria/  
 ESSF    2013-
2014 
9. Examinarea posibilit ății unei 
grupări financiare a 
proiectelor de modernizare cu scopul de a solicita împrumuturi generale BEI  ESSF   2013-
2014 
RO 9   RO în secțiunile 3.1.1. și 3.1.2. din Orient ările comunitare privind ajut orul de stat pentru protec ția 
mediului10. În consecin ță, statele membre care doresc s ă acorde sprijin operatorilor afecta ți de 
standardul privind con ținutul redus de sulf introdus pr in Directiva 2012/33/UE pot acorda 
ajutoare de stat pentru:  
• achiziționarea de nave noi care se conformeaz ă noilor limite privind con ținutul de 
sulf, cu condi ția ca achizi ționarea să aibă loc cu cel pu țin un an înainte de intrarea în 
vigoare a noului standard, adic ă până la 31 decembrie 2013. Intensitatea maxim ă a 
ajutoarelor este de 10 %, 15 % și, respectiv, 20 % pentru societ ățile mari, mijlocii și 
mici; 
• retehnologizarea navelor existente pentru ca acestea s ă se conformeze noilor limite 
privind con ținutul de sulf (spre exemplu, instalar ea de epuratoare) înainte de intrarea 
în vigoare a noului standard, adic ă până la 31 decembrie 2014. Intensitatea maxim ă 
a ajutoarelor este de 50%, 60% și, respectiv, 70 % pentru societ ățile mari, mijlocii și 
mici. 
Deficitele bugetare actuale și măsurile de austeritate adoptate de  majoritatea statelor membre 
ale UE au limitat aplicarea acestei posibilit ăți. Până în prezent, Finlanda este singurul stat 
membru care a oferit un astfel de sprijin pentru adaptarea anticipat ă la directiva privind 
conținutul de sulf recent adoptat ă. La 7 decembrie 2011, Comisia a aprobat schema de sprijin 
finlandeză11, iar la 23 ianuarie 2013 a aprobat o serie de modific ări aduse schemei ini țiale12. 
În plus, autorit ățile finlandeze au implementat, pe baza acestei scheme, un ajutor individual în 
beneficiul unui nou feribot alimentat cu GNL care circul ă între Turku și Stockholm13.  
2.3.2. Alte scheme na ționale și regionale de sprijin al unui  transport naval sustenabil  
Pe lângă măsurile de sprijinire a adapt ării anticipate la noul standard de mediu, este necesar s ă 
se analizeze adecvarea implic ării specifice a autorit ăților publice de la nivel na țional și/sau 
regional pentru a permite un transport naval su stenabil în conformitate cu normele privind 
ajutoarele de stat. Aceast ă implicare poate lua forma unor s timulente pentru navele ecologice 
care fac escal ă în porturi na ționale, spre exemplu taxe portuare și tarife portuare ecologice, 
scutiri de la taxe sau alte scheme na ționale ce ar putea s ă-i recompenseze pe primii investitori 
în tehnologii curate pentru nave și pe cei care promoveaz ă un transport naval sustenabil. 
Etapele urm ătoare   
                                                 
10 JO C 82, 1.4.2008, p.1. 
11 SA. 32118 – Finlanda – Schema referitoare la orient ările generale privind ajutorul pentru investi ții 
acordat navelor în scopul îmbun ătățirii protec ției mediului; JO C 22, 27.1.2012, p. 4 
12 SA.35686 (2012/N) – Finlanda – „Modific ările aduse schemei referitoare la orient ările generale privind 
ajutorul pentru investi ții acordat navelor în scopul îmbun ătățirii protec ției mediului”; decizie publicat ă 
la 23 ianuarie 2013.  
13 SA.33382 – Finlanda – Ajutoare de stat legate de protec ția mediului în beneficiul Viking Line Ltd.; 
decizie adoptat ă la 25.4.2012, JO C 160, 6.6.2012, p. 9. 
RO 10   RO 2.4. Dialogul interna țional și cooperarea tehnic ă  
Comisia a inclus pachetul de in strumente pe ordinea de zi a re uniunilor de di alog bilaterale și 
multilaterale privind transportul maritim cu pa rteneri-cheie, printre care Statele Unite ale 
Americii, China, Japonia, Norvegia și Brazilia. Scopul acestor schimburi const ă în a garanta 
faptul că principalii parteneri sunt informa ți cu privire la propunerile UE, în a lua la 
cunoștință activitățile acestora în domeniu, în a identifica oportunit ăți de acțiune comun ă și în 
a asigura compatibilitatea la scar ă mondială a măsurilor tehnice și operaționale. Coordonarea 
cu inițiativele luate în cadrul OMI, al Organiza ției Interna ționale de Standardizare (ISO) și al 
altor organisme relevante va fi esen țială pentru a asigura interoperabilitatea la scar ă mondială 
a posibilelor standarde tehnice și operaționale care ar putea fi a doptate la nivelul UE sau la 
nivel interna țional. 
Etapele urm ătoare  
3. M ĂSURILE  PE TERMEN  MEDIU  ȘI MAI  LUNG  – STADIUL  LUCRĂRILOR  
ȘI ETAPELE  URMĂTOARE 
Pachetul de instrumente pentru transportul sustenabil pe ap ă a propus m ăsuri de înso țire pe 
termen mediu și mai lung cuprinzând urm ătoarele componente: m ăsuri de reglementare ale 
UE, tehnologii curate pentru nave și combustibili alternativi, infrastructur ă verde, posibilit ăți 
de finanțare, activit ăți de cercetare și dezvoltare, inovare și cooperare interna țională.  
3.1. Coordonarea cu p ărțile interesate și cu statele membre  
Pentru a ține cont de multitudinea posibilelor abord ări și soluții și pentru a r ăspunde nevoii de 
a asigura un grad mai ridicat de st ructurare al schimbului de informa ții și al coordon ării  Ac țiune  Actori 
responsabili  Calendar 
10. Examinarea introducerii unor scheme 
naționale de finan țare vizând sprijinirea 
conformării anticipate a operatorilor na ționali 
de nave cu standardul privind con ținutul redus 
de sulf    SM   2013-
2014 
11. Identificarea posibilelor stimulente aplicabile 
la nivel local, na țional și regional, spre 
exemplu taxe portuare și tarife portuare 
ecologice pentru nave ecologice (în conformitate cu normele  privind ajutoarele de 
stat)  SM, 
industria  2013-
2014 
 Ac țiune  Actori 
responsabil
i  Calendar 
12. Continuarea dialogului interna țional privind 
transportul maritim cu principalii parteneri 
internaționali și a coordon ării cu OMI și ISO 
în ceea ce prive ște chestiunile legate de 
sustenabilitatea trans portului maritim  CE asistat ă 
de EMSA  În curs  
RO 11   RO eforturilor în vederea realiz ării de progrese în implementare a pachetului de instrumente, 
nevoie exprimat ă de un num ăr mare de p ărți interesate din industrie și de state membre, 
Comisia va crea un grup specializat de exper ți – Forumul european pentru un transport naval 
sustenabil (ESSF). 
ESSF va reuni reprezentan ți ai statelor membre și ai organiza țiilor publice și private pentru a 
permite un dialog structural, sc himbul celor mai bune practici și al cuno ștințelor tehnice, 
precum și cooperarea și coordonarea, în domeniile id entificate în comun, dintre p ărțile 
interesate publice și private relevante din industria maritim ă și serviciile pertinente ale 
Comisiei. ESSF va oferi posibilita tea de a discuta aspectele prac tice care pot fi întâlnite în 
cursul procesului de implementare, în special în timpul fazei de tranzi ție prealabile intr ării în 
vigoare a noilor sta ndarde. În consecin ță, ESSF va furniza, de asemenea, o platform ă pentru 
dezbaterea m ăsurilor pe termen scurt descrise în cap itolul 2 de mai sus. În plus, ESSF va ține 
seama în mod corespunz ător de particularit ățile regionale, ori de câte ori este necesar. 
Se preconizeaz ă că ESSF va func ționa în urm ătoarea structur ă: o adunare plenar ă, un 
secretariat și grupuri de lucru tehnice neperm anente pentru a continua lucr ările ESSF 
referitoare la aspecte specifice. ESSF va fi prezidat de Comisie și își va aproba mandatul pe 
baza unei propuneri a acesteia. Se preconizeaz ă că ESSF va fi instituit prin intermediul unei 
decizii a Comisiei în acest sens. 
3.1.1. Orient ări privind implementare a Directivei 2012/33/UE 
Directiva 2012/33/UE a fost publicat ă în Jurnalul Oficial al Uni unii Europene la data de 27 
noiembrie 2012. Statele membre di spun de un termen care expir ă la 18 iunie 2014 pentru a 
transpune directiva în legisla ția lor națională. Directiva prevede o serie de acte de punere în 
aplicare și de acte delegate, care urm ăresc, printre altele, s ă sprijine statele membre în 
monitorizarea, implementarea și asigurarea aplic ării directivei. De asemenea, conform 
directivei, un comitet și un grup de exper ți compus din exper ți ai statelor membre va asista 
Comisia la preg ătirea acestor acte. 
Pentru a permite derularea ace stui proces, se preconizeaz ă instituirea, în cadrul ESSF, a unui 
grup de exper ți responsabil cu discutarea implement ării Directivei 2012/33/UE.  
Etapele urm ătoare  
 Ac țiune  Actori 
responsabili  Calendar 
13. Instituirea Forumului european pentru un 
transport naval sustenabil (ESSF)   
 CE împreun ă cu 
toate părțile 
interesate vizate   Primul 
semestru al 
anului 2013  
14. Organizarea primei reuniuni plenare a ESSF 
și lansarea activit ății grupurilor de lucru 
tehnice ale ESSF  
 CE, ESSF  Al doilea 
semestru al anului 2013  
15. Discutarea implement ării Directivei 
2012/33/UE CE, SM, ESSF, 
industria  Al doilea 
semestru din 
2013-2015  
RO 12   RO 3.2. M ăsuri de reglementare  
3.2.1. Condi țiile-cadru pentru utilizar ea gazului natural lich efiat (GNL) marin drept 
combustibil pentru nave 
Exploatarea la maximum a poten țialului oferit de GNL drept combustibil pentru nave 
presupune depunerea tuturor eforturilor pentru a se garanta introducer ea tuturor normelor de 
siguranță necesare, precum și faptul c ă aceasta se realizeaz ă în timp util, astfel încât 
incertitudinea juridic ă să fie înlăturată. Pentru a se asigura îndep linirea acestui obiectiv, sunt 
în curs de desf ășurare lucr ări atât la nivel interna țional, cât și la nivelul OMI, ISO și UE. 
3.2.1.1. Lucr ări în curs de desf ășurare în cadrul OMI 
În prezent, subcomitetul OMI pentru lichide și gaze în vrac ( Bulk Liquids and Gases  – BLG) 
lucrează la codul interna țional privind utilizarea gazului drept combustibil ( International Gas 
as Fuel Code  – IGF), care va înlocui orient ările interimare ale OMI referitoare la utilizarea 
gazului drept combustibil pentru nave [MSC. 28 5(86)]. Chestiuni tehnice importante sunt înc ă 
în curs de examinare, cum ar fi amplasarea rezervorului de GNL, garan țiile împotriva 
daunelor cauzate de coliziuni și eșuări, utilizarea de rezervoarelor portabile sau normele 
privind opera țiunile de buncherare. Aceste chestiuni tehni ce sunt de o importan ță esențială, nu 
în ultimul rând în cazul navelor de pasageri. De asemenea, vor trebui s ă fie examinate și 
aspecte legate de formarea navigatorilor. Se preconizeaz ă că finalizarea codului IGF va avea 
loc în 2014. 
3.2.1.2. Lucr ări în curs de desf ășurare în cadrul ISO  
În cadrul ISO, comitetul te hnic relevant (ISO TC 67, grupul de lucru 10) lucreaz ă în prezent 
la elaborarea de orient ări privind sistemele și instalațiile pentru furnizarea de GNL drept 
combustibil pentru nave, incluzând cerin țele în materie de siguran ță, de componente și 
sisteme, precum și de formare. Primul proiect al orient ărilor va fi finalizat în 2013. Aceste 
orientări vor completa reglement ările ISO referitoare la GNL marin. 
RO 13   RO  
3.2.1.3. Lucr ări în curs de desf ășurare la nivelul UE  
(a) Standarde tehnice obligator ii privind instalarea infrastructurii pentru 
combustibili alternativi 
La 24 ianuarie 2013, Comisia a prezen tat pachetul „Energie curat ă pentru transporturi”, 
incluzând o propunere de Directiv ă a Parlamentului European și a Consiliului privind 
instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi14. Propunerea de directiv ă impune 
statelor membre s ă se asigure c ă, cel târziu pân ă la 31 decembrie 2020, în toate porturile 
maritime ale re țelei centrale TEN-T sunt instalate puncte de realimentare cu GNL pentru nave 
[articolul 6 alineatul (2)]. De as emenea, potrivit propunerii de directiv ă, toate punctele de 
realimentare trebuie s ă se conformeze anumitor specifica ții tehnice pân ă la 31 decembrie 
2015 cel târziu (articolul 6 alineatul (4)]. 
Punctele de realimentare cu  GNL pentru nave trebuie s ă fie conforme cu st andardele europene 
care urmeaz ă a fi elaborate pe baza sta ndardului mondial ISO/TC67/WG10. 
(b) Proceduri și norme privind distri buirea gazului natural lichefiat (GNL) marin și 
buncherarea cu GNL marin  
Lipsa unor proceduri comune și a unor norme armonizate privi nd distribuirea gazului natural 
lichefiat (GNL) și buncherarea cu GNL drept combustibil pentru nave la nivelul UE este 
tratată în prezent de Comisie în cooperare cu Agen ția European ă pentru Siguran ță Maritimă 
(EMSA). Aceste lucr ări au fost sprijinite prin reuni uni ale unui grup ad-hoc de exper ți privind 
GNL marin, organizate  în aprilie, iunie și decembrie 2012 de c ătre Comisie și EMSA.  
Grupul de exper ți s-a concentrat în principal pe realizarea unui bilan ț al normelor și 
standardelor actuale privind GNL și pe identificarea unor poten țiale obstacole care stau în 
calea utiliz ării la scară largă a GNL drept combustibil pentru nave în UE.  
În plus, Comisia, asistat ă de EMSA, urm ărește evoluțiile în materie de reglementare în ceea 
ce privește practicarea buncher ării cu GNL marin, aflate în curs la nivel interna țional în cadrul 
OMI, al ISO, al Asocia ției interna ționale a porturilor ( International Association of Ports and 
Harbors  – IAPH) și al Asocia ției interna ționale a operator ilor de tancuri și terminale pentru 
gaze ( Society of International Gas Tanker and Terminal Operators  – SIGTTO), și 
coordoneaz ă lucrările sale cu aceste evolu ții. 
În plus, EMSA a solicitat o expertiz ă externă cu scopul realiz ării unei analize a lacunelor 
privind standardele și normele pentru buncherarea na velor alimentate cu gaz.  
Comisia European ă va continua discu țiile și lucrările în vederea adopt ării unor condi ții-cadru 
pentru buncherarea cu GNL va labile în întreaga UE și compatibile la nivel interna țional. 
Documentul de lucru al serviciilor Comisiei referitor la „Ac țiuni în direc ția unui cadru 
cuprinzător al UE privind GNL pent ru transportul naval” („ Actions towards a comprehensive 
EU framework on LNG for shipping ”) care înso țește comunicarea intitulat ă „Energie curat ă 
pentru transporturi: o strategie european ă privind combustibilii alternativi”15 prezintă 
rezultatele ob ținute pân ă în prezent și etapele ulterioare pân ă la sfârșitul anului 2014, ce 
trebuie urmate în vederea elabor ării unui set cuprinz ător de norme, standarde și orientări.  
(c) Acțiuni de sprijin  
Parlamentul European a propus, de asemenea, o ac țiune preg ătitoare (cu un buget de 1 milion 
EUR) care vizeaz ă să sprijine introducerea unor condi ții-cadru adecvate privind GNL pentru 
                                                 
14 COM(2013) 018 final. 
15 COM(2013) 17 final, 24.1.2013. 
RO 14   RO transportul naval, spre exemplu, prin intermediul unor studii direc ționate. Domeniul de 
aplicare al ac țiunii nu a fost înc ă precizat în mod definitiv și va lua în considerare rezultatele 
lucrărilor de analizare a lacune lor, realizate în 2012 de c ătre Comisie, EMSA și părțile 
interesate relevante. Aceast ă acțiune poate sprijini, de asemenea, orice ini țiativă viitoare avut ă 
în vedere pentru a dezvo lta în continuare condi țiile-cadru privind utilizarea gazului natural 
lichefiat (GNL) marin, în urma discu țiilor din cadrul ESSF. 
RO 15   RO  
Etapele urm ătoare privind GNL marin  
Având în vedere complexitatea acestui subiect, este necesar s ă se extind ă domeniul de 
aplicare și participarea asupra altor p ărți interesate din lan țul de aprovizionare cu GNL marin, 
pentru a include autorit ățile relevante din statele membre. Prin urmare, se are în vedere 
instituirea unui grup de lucr u privind GNL marin în cadru l ESSF. Grupul de lucru î și va baza 
activitatea, printr e altele, pe rezultatele unui grup ad-hoc de exper ți privind GNL, pe 
recomand ările formulate în studiul de analiz ă a lacunelor legislative realizat de EMSA și pe 
alte studii de fezabilitate sprijinite prin  programul TEN-T, cum ar fi cele desf ășurate în cadrul 
proiectului GNL pentru nor dul Uniunii Europene („ Northern EU LNG project ”) etc. 
Acest grup de lucru va ofer i consiliere Forumului european  pentru un transport naval 
sustenabil (ESSF) cu privir e la aspectele tehnice și juridice legate de elaborarea condi țiilor-
cadru (standarde, orient ări și/sau reglement ări) menite s ă faciliteze utilizarea gazului natural 
lichefiat (GNL) drept combustibil marin la nivelul UE și poate întreprinde urm ătoarele 
acțiuni: 
 Ac țiune  Actori 
responsabili  Calendar 
16. Elaborarea de orient ări/standarde/norme 
comune și armonizate referitoare la 
utilizarea GNL marin drept combustibil 
pentru nave, acoperind aspectele tehnice, 
operaționale, de siguran ță, de securitate și 
de formare în ceea ce prive ște: 
(a) transferul, depozitarea și distribuirea,  
(b) buncherarea, 
(c) utilizarea la bordul navelor  CE/EMSA/ES
SF 
   2013-
2014 
17. Analizarea unora dintre poten țialele 
obstacole de pia ță care stau în calea 
utilizării GNL, spre exemplu cele 
organizaționale, opera ționale, legate de 
costuri și de lipsa de informa ții   CE/EMSA/ES
SF  2013-
2014 
18. Menținerea corel ării și asigurarea 
coordonării cu evolu țiile în materie de 
reglementare în ceea ce prive ște utilizarea 
GNL marin, aflate în curs la nivel 
internațional, spre exemplu în cadrul OMI, 
ISO, IAPH, SIGTTO etc.  CE/EMSA/ES
SF  2013-
2014 
19. Furnizarea de îndrum ări și de sprijin 
pentru formularea și evaluarea unor 
planuri de afaceri eficace (abordare 
fondată pe lanțul de aprovizionare cu 
GNL)  CE/EMSA/ES
SF  2013-
2014 
20. Creșterea gradului de con știentizare al 
publicului asupra avantajelor oferite de 
GNL marin  CE/EMSA/ES
SF  2013-
2014 
RO 16   RO 3.2.2. Tehnologii de epurare  
3.2.2.1. Aprobarea sistemelor de purificare a g azelor de evacuare de la bordul navelor 
Cerințe armonizate privind aprobarea sistemelor de  purificare a gazelor de evacuare de la 
bordul navelor (tehnolog ii de epurare) pentru navele care arboreaz ă pavilionul unui stat 
membru al UE au fost integrate în Directiv a 2011/75/UE a Comisiei din 2 septembrie 201116 
de modificare a Directivei 96/98/CE a C onsiliului privind echipamentele maritime17. În 
conformitate cu aceste noi dispozi ții, de la 5 octombrie 2012, epur atoarele aflate la bordul 
navelor din UE trebuie s ă respecte standardele stabilite în anexa A.118 la directiv ă.  
3.2.2.2. Cerin țe referitoare la de șeurile generate de epuratoare 
Unele tipuri de epuratoare genereaz ă deșeuri care nu pot fi deversat e în mare, dar care trebuie 
să fie tratate în mod corespunz ător. În consecin ță, cerințele referitoare la de șeurile generate de 
epuratoare vor fi evaluate de serviciile Comisiei în cadrul pr ocesului actual de revizuire a 
Directivei 2000/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 noiembrie 2000 
privind instala țiile portuare de preluare a de șeurilor provenite din exploatarea navelor și a 
reziduurilor de înc ărcătură. 
Etapele urm ătoare privind tehnologiile de epurare  
Având în vedere provoc ările tehnice, opera ționale și economice asociate cu instalarea, 
operarea și întreținerea sistemelor de purificare a gazelor  de evacuare (epuratoare), se are în 
vedere crearea unui grup de lu cru privind tehnologiile de epur are în cadrul ESSF. Grupul de 
lucru va examina, printre altele, dac ă epuratoarele posed ă caracteristici care permit instalarea 
lor pe toate tipurile de motoare și pe nave de orice categorie și dimensiune, precum și aspecte 
cum ar fi: costul ini țial, disponibilitatea și maturitatea produselor, perioada de amortizare, 
eliminarea reziduurilor (a n ămolului) și formarea echipajului.  Acest grup de lucru va oferi 
consiliere Forumului european pentru un trans port naval sustenabil (ESSF) cu privire la 
aspectele tehnice, economice și operaționale legate de utilizar ea tehnologiilor de epurare în 
domeniul transportului naval. 
                                                 
16 JO L 239, 15.9.2011, p. 1. 
17 JO L 46, 17.2.1997, p. 25. 
18 Anexa A.1 – Echipamente pentru care exist ă deja standarde de testare deta liate în cadrul instrumentelor 
internaționale. 
RO 17   RO 3.2.3. Energia electric ă furnizată de rețeaua terestr ă  
Sunt deja în curs eforturi de standardizar e vizând promovarea introducerii acestei tehnologii, 
care poate reduce substan țial poluarea local ă în porturi și ar putea func ționa în viitor cu 
energie eolian ă offshore  nepoluant ă. Propunerea de directiv ă privind instalarea infrastructurii 
pentru combustibili alternativi19 impune statelor membre s ă asigure instalarea în porturi a 
surselor de alimentare a navelor cu energie electric ă furnizată de rețeaua terestr ă, cu condi ția 
ca acestea s ă fie eficiente din punct de  vedere al costurilor și să aducă beneficii de mediu. În 
plus, propunerea de directiv ă prevede c ă alimentarea cu energie electric ă furnizată de rețeaua 
terestră trebuie să fie conform ă cu standardul EN relevant și, cel târziu la 31 decembrie 2015, 
cu specifica țiile tehnice ale standardului mondial recent adoptat IEC/ISO/IEEE 80005-1.  
În actuala revizuire a Direct ivei 2003/96/CE a C onsiliului din 27 octo mbrie 2003 privind 
restructurarea cadrului comunitar de  impozitare a produselor energetice și a electricit ății sunt 
propuse stimulente suplimentare. Propunerea Comisiei  prevede o scutire de la taxe obligatorie 
și temporar ă pentru alimentarea cu energie electric ă furnizată de rețeaua terestr ă navelor aflate 
la dană în porturi. Odat ă ce directiva este adoptat ă, acest stimulent se aplic ă pentru o perioad ă 
de opt ani. Cu toate acestea, discu țiile referitoare la calea de urmat în privin ța legislației 
propuse sunt înc ă în curs de desf ășurare.  
                                                 
19 COM(2013) 18 final.  Ac țiune  Actori 
responsabili  Calendar 
21. Propunerea includerii reziduurilor 
provenite de la sisteme de purificare a 
gazelor de evacuare în cadrul Directivei 
2000/59/CE revizuite privind instala țiile 
portuare de preluare  
  CE  Al doilea 
trimestru 
al anului 
2013 
22. Evaluarea necesit ății de a elabora orient ări 
și/sau standarde în ceea ce prive ște 
tehnologiile de epurare, care s ă acopere 
aspectele tehnice, opera ționale și de 
siguranță, incluzând formarea echipajului, 
precum și aspectele legate de poluarea 
marină  CE/EMSA/ES
SF 
   2013-
2014 
23. Identificarea și analizarea poten țialelor 
obstacole de pia ță care stau în calea 
pătrunderii pe pia ță a tehnologiilor de 
epurare  CE/ESSF  2013-
2014 
24. Asigurarea coordon ării cu ini țiativele în 
materie de reglementare aflate în curs la nivel interna țional, cum ar fi lucr ările OMI 
referitoare la criteriile privind apa de spălare aplicabile sistem elor de purificare a 
gazelor de evacuare  CE asistat ă 
de EMSA  2013-
2014 
25. Schimbul de informa ții cu privire la 
proiectele și testările în curs și la cele 
planificate referitoare la instalarea 
tehnologiilor de epurare la bordul navelor    CE/EMSA/ES
SF  2013-
2014 
RO 18   RO Etapele urm ătoare   
3.3. Dezvoltarea infrastructurii  
Propunerea pentru un nou regulament privind TEN-T stabile ște cerințe în materie de 
infrastructur ă care vizeaz ă facilitarea unor servicii de trans port sigure, eficace, inteligente, 
eficiente din punct de vedere energetic și sustenabile. Se acord ă atenția cuvenit ă punerii în 
practică a tehnologiilor noi și a inova țiilor, incluzând în speci al introducerea instala țiilor 
alternative de alimentare cu combustibil necesare  pentru utilizarea tehnologiilor curate pentru 
nave. Sprijinul din partea TEN-T va facilita tranzi ția către un transport naval mai curat pe 
axele principale de naviga ție situate de-a lungul coastelor Uniunii Europene și pe interfe țele 
acestora cu hinterlandul.  
3.4. Cercetare, dezvoltare tehnologic ă și inovare  
Cel de-al șaptelea program-cadru al UE (PC7) a spri jinit mai multe proiecte de cercetare în 
domeniul transporturilor20, axate în special pe dezvoltarea de concepte maritime inovatoare, 
incluzând tehnologiile curate pentru  nave, combustibilii alternativi și strategiile opera ționale 
pentru ecologizarea transportului maritim. Aceste ac țiuni țin cont, de asemenea, de priorit ățile 
agendei strategice de cercetare în domeniu l maritim, definite de platforma tehnologic ă 
„WATERBORNE”, care este gestionat ă de actori din industrie și reunește părțile interesate 
relevante implicate în cercetarea și dezvoltarea cu privire la transportul pe ap ă21. Platforma 
tehnologic ă „WATERBORNE” se ocup ă în prezent de actualizarea agendei sale strategice de 
cercetare, cu scopul de a- și formula punctele de vedere  cu privire la priorit ățile pentru 
următorul program de lucru, care trebuie s ă fie implementat în cadrul programului de 
finanțare al UE pentru cercetare și inovare pentru perioada 2014-2020, Orizont 2020. 
Pentru a face fa ță provocărilor legate de mediu și de clim ă cu care se confrunt ă sectorul 
transportului naval, sunt necesare investi ții suplimentare în cercetare și dezvoltare care trebuie 
să fie înso țite de o abordare mai coordonat ă și mai consecvent ă din partea comunit ății 
maritime din UE. Cartea alb ă din 2011 intitulat ă „Foaie de parcurs pentru un spa țiu european 
unic al trans porturilor – C ătre un sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere 
al resurselor”22 a stabilit obiective ambi țioase în ceea ce prive ște reducerile emisiilor de CO 2 
                                                 
20 STREAMLINE („ Strategic Research for Innovative Marine Propulsion Concepts ” – „Cercetare 
strategică privind concepte inovatoare în materie de propulsia navelor”), TEFLES („ Technologies and 
Scenarios for Low Emissions Shipping ” – „Tehnologiii și scenarii pentru un transport naval cu emisii 
scăzute”), DEECON („ Innovative After-treatment System for Ma rine Diesel Engine Emission Control ” 
– „Sistem inovator de posttratare pentru cont rolul emisiilor motoarel or diesel marine”) și HELIOS 
(„High Pressure Electronically Controlled Gas Injection for Marine Two-stroke Diesel Engines ” – 
„Sistem de injectare cu gaz, controlat electronic și de înaltă presiune, pentru motoare diesel marine în 
doi timpi”) sunt exemple de astfel  de proiecte de cercetare finan țate de UE. Informa ții suplimentare cu 
privire la aceste proiecte pot fi consultate pe site-u l internet al Serviciului comunitar de informare în 
domeniul cercet ării şi dezvolt ării (CORDIS), la adresa urm ătoare: 
http://cordis.europa.eu/projects/home_en.html. 
21 http://www.water borne-tp.org/ 
22 COM(2011) 0144 final.  Ac țiune  Actori 
responsabili  Calendar 
26. Exploatarea la maximum, de c ătre statele 
membre și industrie, a stimulentelor 
oferite pentru energia electric ă furnizată 
de rețeaua terestr ă   SM/industria  31.12.20
20 
RO 19   RO provenite din transportul na val. Din contactele cu p ărțile interesate rezult ă că industria 
lucrează la dezvoltarea unor abord ări inovatoare în vederea construirii de nave cu emisii 
zero23. În general, cre șterea eficien ței energetice a navelor condu ce la reducerea consumului 
total de combustibil și, în consecin ță, la reducerea direct ă a emisiilor de poluan ți și de CO 2. 
Astfel de abord ări inovatoare necesit ă integrarea unui num ăr de tehnologii noi, de studii mai 
cuprinzătoare și de proiecte de validare. 
Opțiunile de cercetare și dezvoltare pentru implementarea pachetului de instrumente pentru 
transportul sustenabil pe ap ă figurează în programul Orizont 2020 în cadrul p ărții „Provoc ări 
societale”, la obiectivul „Mijloace de  transport inteligente, ecologice și integrate”. Pentru a se 
asigura ob ținerea de beneficii optime din program ul „Orizont 2020”, se are în vedere 
instituirea unui grup de lucru pr ivind privind cerce tarea, inovarea și tehnologiile în cadrul 
ESSF. Grupul de lucru va elabora pentru ESSF orient ări, cerințe și decizii privind cercetarea 
și dezvoltarea, cu scopul de a sprijini pachetul de instrumente în cadrul programului specific 
Orizont 2020. Ori de câte ori este necesar, se va ține seama de particularit ăți regionale.  
Etapele urm ătoare  
                                                 
23 Recentul raport LeaderSHIP , publicat la 20 februarie 2013, ar e de asemenea în vedere o posibil ă 
abordare constând într-un parteneriat public-priva t în vederea construirii de nave cu emisii zero și cu o 
rată nul ă de accidente tehnice 
(http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/maritime/shipbuilding/leadership2015/).   Ac țiune  Actori 
responsabili  Calendar 
27. Contribuirea la definirea programului de 
lucru pentru cererile de propuneri din 
cadrul programului Orizont 2020:   
(a) sugerarea temelor și a tipurilor de 
acțiuni corespunz ătoare;  
(b) informarea și îndrumarea organiza țiilor 
interesate pentru a le permite s ă exploateze 
la maximum finan țarea oferit ă de Orizont 
2020 în vederea implement ării pachetului 
de instrumente.  
CE/WTP/ESSF  În cursul anului 
2013 și ulterior  
28. Contribuirea la agenda strategic ă de 
cercetare și inovare pentru sectorul 
transportului maritim din cadrul programului Orizont 2020: 
(a) monitorizarea progreselor și 
actualizarea cerin țelor în materie de 
cercetare și dezvoltare în ceea ce prive ște 
pachetul de instrumente; 
(b) contribuirea la alinierea ac țiunilor UE 
în materie de cercetare și inovare la 
implementarea politicilor.   
CE/WTP/ESSF  
 
 
CE/WTP/ESSF  
 
  
 În cursul anului 
2013 și ulterior  
RO 20   RO 4. CONCLUZII   
Comisia va continua s ă colaboreze îndeaproape cu statele membre și cu părțile interesate 
privind implementarea m ăsurilor identificate în documentul de  lucru al serviciilor Comisiei 
din 16 septembrie 2011, precum și privind elaborarea unor m ăsuri suplimentare care ar 
promova o mai bun ă conformare cu standardul privind con ținutul redus de sulf și ar favoriza 
un transport naval sustenabil și competitiv în UE. În acest scop, se va implementa setul de 
acțiuni identificate în capitolele anterioare și rezumate în anexa 1 la prezentul raport. 
Pentru a impulsiona și a coordona acest proces, Comisi a va crea un forum mai cuprinz ător al 
părților interesate – Forumul european pentru un transport naval sustenabil (ESSF). ESSF va 
furniza o platform ă pentru un dialog structural, sc himbul celor mai bune practici și al 
cunoștințelor tehnice, precum și cooperarea și coordonarea, în domen iile identificate în 
comun, dintre p ărțile interesate publice și private relevante din industria maritim ă și serviciile 
pertinente ale Comisiei. ESSF va fi asistat de grupurile de lucru tehnice care se vor concentra 
în primul rând pe tehnologiile de epurare și utilizarea gazului natural lichefiat (GNL) marin, 
pe coordonarea activit ăților de cercetare și dezvoltare și a lucrărilor de inovare (pe baza 
orientărilor mai largi în materie de cercetare și dezvoltare furnizate de platforma tehnologic ă 
WATERBORNE), pe aspecte financiare și pe schimbul celor mai bune practici pentru 
implementarea Directivei 2012/33/UE.  
Comisia va raporta asupra progreselor înregistrate în ceea ce prive ște implementarea acestor 
măsuri la jum ătatea anului 2015.  
RO 21   RO ANEXA 1:  Foaie de parcurs referi toare la realizarea de progrese în implementarea 
pachetului de instrumente pent ru transportul sustenabil pe ap ă  
  Ac țiune  Actori 
responsabili   C
alendar 
1 Solicitarea finan țării în cadrul cererilor de 
propuneri multianuale și anuale TEN-T 2012  SM/industria  Încheiată la 
28.2.2013  
2 Utilizarea posibilit ăților oferite de cererea de 
propuneri Marco Polo 2013  Industria  Primul 
semestru al 
anului 
2013  
3 Analizarea posibilelor modalit ăți de a adapta 
criteriile programului Marco Polo II pentru a 
reflecta mai bine condi țiile de pia ță și a facilita 
finanțarea proiectelor privind transportul naval 
ecologic  CE/SM  Începutul 
anului 
2013  
4 Asigurarea unei mai bune utiliz ări a 
instrumentelor UE de finan țare a sectorului 
transporturilor și a unei mai bune coordon ări cu 
alte instrumente ale UE, cum ar fi fondurile structurale, împrumuturile BEI etc.  CE/SM/industria  Începutul 
anului 
2013  
5 Asigurarea continuit ății lucrărilor ESN legate 
de evaluarea posibilelor efecte (spre exemplu 
inversarea modal ă) asupra sectorului 
transportului maritim pe distan țe scurte în zona 
SECA  CE/ESN/SPC  2013-2014 
6 Creșterea gradului de con știentizare a 
condițiilor-cadru ale BEI de acordare a unui 
împrumut pentru sector ul transportului naval  BEI/CE  2013-2014 
7 Explorarea oportunit ăților de creare a unor 
parteneriate intersectorial e care ar putea asigura 
finanțare din partea BEI pentru proiecte 
maritime  CE/SM/industria/ 
ESSF  2013-2014 
8 Luarea în considerare a utiliz ării LGTT sau a 
fazei-pilot a Ini țiativei Europa 2020 de emitere 
de obliga țiuni pentru finan țarea de proiecte în 
vederea finan țării proiectelor de infrastructur ă 
de transport maritim cu perioade lungi de amortizare  CE/SM/industria/ 
ESSF  2013-2014 
RO 22   RO   Ac țiune  Actori 
responsabili   C
alendar 
9 Examinarea posibilit ății unei grup ări financiare 
a proiectelor de modernizare cu scopul de a 
solicita împrumuturi generale BEI  
 SM/industria/ESSF  2013-2014 
10 Examinarea introducerii unor scheme na ționale 
de finan țare vizând sprijinirea conform ării 
anticipate a operatorilor na ționali de nave cu 
standardul privind con ținutul redus de sulf  SM 2013-2014 
11 Identificarea posibilelor stimulente aplicabile la 
nivel local, na țional și regional, spre exemplu 
taxe portuare și tarife portuare ecologice pentru 
navele ecologice (în conf ormitate cu normele 
privind ajutoarele de stat) SM/industria  2013-2014 
12 Continuarea dialogului interna țional privind 
transportul maritim cu principalii parteneri internaționali și a coordon ării cu OMI și ISO în 
ceea ce prive ște chestiunile legate de 
sustenabilitatea transportului maritim  CE asistat ă de EMSA  În mod 
recurent  
13 Instituirea Forumului european pentru un 
transport naval sustenabil (ESSF)  CE împreun ă cu părțile 
interesate relevante  Primul 
semestru al 
anului 
2013  
14 Organizarea primei re uniuni plenare a ESSF și 
lansarea activit ății grupurilor de lucru tehnice 
ale ESSF  CE/ESSF  Al doilea 
semestru al 
anului 
2013  
15 Discutarea implement ării Directivei 
2012/33/UE CE/SM/ESSF/industria  Al doilea 
semestru 
din 2013-
2015  
16 Elaborarea de orient ări/standarde/norme 
comune și armonizate referito are la utilizarea 
GNL marin drept combus tibil pentru nave, 
acoperind aspectele tehnice, opera ționale, de 
siguranță, de securitate și de formare în ceea ce 
privește:  
(a) transferul, depozitarea și 
distribuirea,   CE/EMSA/ESS
F 2013-2014 
RO 23   RO   Ac țiune  Actori 
responsabili   C
alendar 
(b) buncherarea, 
(c) utilizarea la bordul navelor  
17 Analizarea unora dintre poten țialele obstacole 
de piață care stau în calea utiliz ării GNL, spre 
exemplu cele organiza ționale și operaționale 
sau cele legate de costuri și de lipsa de 
informații CE/EMSA/ESSF  2013-2014 
18 Menținerea corel ării și asigurarea coordon ării 
cu evoluțiile în materie de reglementare în ceea 
ce privește utilizarea GNL marin, aflate în curs 
la nivel interna țional, spre exemplu în cadrul 
OMI, ISO, IAPH, SIGTTO etc.  CE/EMSA/ESSF  2013-2014 
19 Furnizarea de îndrum ări și de sprijin pentru 
formularea și evaluarea unor planuri de afaceri 
eficace (abordare fondat ă pe lan țul de 
aprovizionare cu GNL)  CE/EMSA/ESSF  2013-2014 
20 Creșterea gradului de con știentizare al 
publicului asupra avantajelor oferite de GNL marin  CE/EMSA/ESSF  2013-2014 
21 Propunerea includerii rezi duurilor provenite de 
la sisteme de purificare a gazelor de evacuare în 
cadrul Directivei 2000/59 /CE revizuite privind 
instalațiile portuare de preluare  CE Al doilea 
trimestru al 
anului 
2013  
22 Evaluarea necesit ății de a elabora orient ări 
și/sau standarde în ceea ce prive ște tehnologiile 
de epurare, care s ă acopere aspectele tehnice, 
operaționale și de siguran ță, incluzând formarea 
echipajului, precum și aspectele legate de 
poluarea marin ă CE/EMSA/ESSF  2013-2014 
23 Identificarea și analizarea poten țialelor 
obstacole de pia ță care stau în calea p ătrunderii 
pe piață a tehnologiilor de epurare  CE/ESSF  2013-2014 
24 Asigurarea coordon ării cu inițiativele în materie 
de reglementare aflate în curs la nivel internațional, cum ar fi lucr ările OMI 
referitoare la criteriile privind apa de sp ălare 
aplicabile sistemelor de purificare a gazelor de evacuare  CE/ESSF  2013-2014 
RO 24   RO   Ac țiune  Actori 
responsabili   C
alendar 
25 Schimbul de informa ții cu privire la proiectele 
și testările în curs și la cele planificate 
referitoare la instalarea tehnologiilor de epurare 
la bordul navelor  CE/EMSA/ESSF  2013-2014 
26 Exploatarea la maximum, de c ătre statele 
membre și industrie, a stimulentelor oferite 
pentru energia electric ă furnizată de rețeaua 
terestră SM/industria  31.12.2020 
27 Contribuirea la definire a programului de lucru 
pentru cererile de propuneri din cadrul 
programului Orizont 2020:  sugerarea temelor și 
a tipurilor de ac țiuni corespunz ătoare;  
informarea și îndrumarea organiza țiilor 
interesate pentru a le permite s ă exploateze la 
maximum finan țarea oferit ă de Orizont 2020 în 
vederea implement ării pachetului de 
instrumente pentru transportul sustenabil pe 
apă. CE/WTP/ESSF  2013 și 
anii 
ulteriori  
28 Contribuirea la agenda strategic ă de cercetare și 
inovare pentru sectorul transportului maritim din cadrul programului Orizont 2020:  
monitorizarea progreselor și actualizarea 
cerințelor în materie de cercetare și dezvoltare 
în ceea ce prive ște pachetul de instrumente 
pentru transportul sustenabil pe ap ă; 
contribuirea la alinierea ac țiunilor UE în 
materie de cercetare și inovare la 
implementarea politicilor.  CE/WTP/ESSF  2013 și 
anii 
ulteriori  
RO 25   RO  
ANEXA 2: Proiecte privind autostr ăzile maritime (AM) și porturile, sprijinite de TEN-T 
și care au o dimensiune de mediu specific ă 
Publicate la adresa: http://tentea.ec.europa.eu/en/ten-t_projects/te n-t_projects_by_transport_mode/water.htm  
Informații suplimentare despre proiectele finan țate de către TEN-T sunt publicate pe site-ul internet al Agen ției Executive TEN- T
(http://tentea.ec.europa.eu/en/home/ ) 
Portofoliul de proiecte privind AM în 
curs de desf ășurare:         
         
Codul proiectului  Titlul Tipul de 
acțiune Durata 
planificat ă 
(în ani)   Data inițială 
de încheiere  Data 
estimată de 
încheiere  Costuri   
totale  
inițiale 
(în 
milioane 
EUR) Sprijin 
TEN-T (în 
milioane 
EUR)   
 
2010-EU-21112-S  LNG infrastructure of filling 
stations and deployment in ships  
(Infrastructura GNL pentru sta ții 
de realimentare și instalarea la 
bordul navelor)  Studii 3,2 31.3.2013 31.12.2013 26,8 9,6 
 
2009-EU-21010-P  Baltic Link Gdynia-Karlskrona  
(Conexiunea dintre Gdynia și 
Karlskrona din Marea Baltic ă)  
(partea proiectului privind 
alimentarea cu energie electric ă 
furnizată de rețeaua terestr ă 
într-un port și pentru dou ă nave) Lucrări 4,8 31.10.2013 31.10.2013 85,5 17,1 
 
2011-EU-21002-P  On Shore Power Supply – an 
integrated North Sea network  
(Alimentarea cu energie electric ă 
furnizată de rețeaua terestr ă – o 
rețea integrat ă a Mării Nordului)  Lucrări 3,3 31.12.2014 31.12.2014 5,0 1,0 
 
2011-EU-21005-S LNG in Baltic Sea Ports  
(Utilizarea GNL în porturile M ării 
Baltice)  Studii 3,0 31.12.2014 31.12.2014 4,8 2,4 
 
2011-EU-21007-S COSTA Studii 2,8 31.12.2013 31.12.2013 3,0 1,5  
2011-EU-21010-M Green Bridge on Nordic Corridor  
(„Podul verde” al coridorului 
nordic; partea proiectului privind 
instalarea unor epuratoare pe 
două nave și alimentarea cu 
energie electric ă furnizat ă de 
rețeaua terestr ă în două porturi)  Mixt (studii 
& lucrări) 4,0 31.12.2014 31.12.2014 84,6 19,8 
 
Total           111,4 51,4  
Portofoliul de proiecte portuare în curs 
de desfășurare:         
RO 26   RO          
Codul proiectului  Titlul Tipul de 
acțiune Durata 
planificat ă 
(în ani)   Data inițială 
de încheiere  Data 
estimată de 
încheiere  Costuri   
totale  
inițiale 
(în 
milioane 
EUR) Sprijin 
TEN-T (în 
milioane 
EUR)   
 
2011-ES-92138-S Blue Corridors enHance through 
the Application of Natural Gas 
Energy  (Dezvoltarea de 
coridoare albastre prin utilizarea 
gazului natural ca surs ă de 
energie)  Studiu 1,3 31.12.2013 31.12.2013 2,2 1,1 
 
2011-EU-92151-S Green technologies and eco-
efficient alternatives for cranes & 
operations at port container 
terminals  [Tehnologii ecologice și 
alternative ecoeficiente pentru 
macarale și operațiunile din 
terminalele portuare de 
containere („GREENCRANES”)]  Studiu 1,9 31.5.2014 31.5.2014 3,6 1,8 
 
2011-EU-92079-S Make a Difference  Studiu 1,2 31.12.2014 31.12.2014 2,5 1,2  
2011-FR-92026-S Technical and design studies 
concerning the implementation 
of a LNG bunkering station at the 
port of Dunkirk  (Studii tehnice și 
de proiectare privind punerea în 
funcțiune a unei sta ții de 
buncherare cu GNL în portul 
Dunkerque)  Studiu 2,4 31.12.2014 31.12.2014 2,3 1,1 
 
2011-SE-92148-P Proiectul Fjalir  Lucrări 1,2 31.12.2013 31.12.2013 1,3 0,3  
Total           11,9 5,5