C 47/98

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: Uniți în realizarea uniunii energetice și a acțiunilor climatice – Stabilirea bazelor pentru o tranziție de succes către o energie curată

[COM(2019) 285 final]

(2020/C 47/15)

Raportor: Tommaso DI FAZIO

Sesizare Comisia Europeană, 22.7.2019 Temei juridic Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene Secțiunea responsabilă Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională Data adoptării în secțiune 16.10.2019 Data adoptării în sesiunea plenară 30.10.2019 Sesiunea plenară nr. 547 Rezultatul votului (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) 219/0/1

1. Concluzii și recomandări

1.1. CESE salută inițiativa Comisiei Europene (CE) de a lansa evaluarea proiectelor de planuri naționale privind energia și clima (PNEC) prezentate de statele membre, urmând astfel noul model de guvernanță lansat de Consiliu și de Parlament în decembrie 2018, model menit să asigure (împreună cu statele membre, autoritățile regionale și locale, societatea civilă organizată și cu cetățenii) un proces de convergență și coerență a acțiunilor la nivel european pentru tranziția către energia curată și protecția climei, printr-un dialog interactiv pe mai multe niveluri, care să implice pe deplin societatea civilă și actorii publici și privați de la nivel local și regional.

1.2. CESE se bucură că UE, prin intermediul acestor planuri naționale concrete privind energia și clima, este prima economie mondială majoră care adoptă un cadru obligatoriu din punct de vedere juridic pentru a-și îndeplini angajamentele din 2015 asumate în cadrul Acordului de la Paris COP 21 și al Agendei 2030 a ONU, cu ajutorul cărora statele membre au fost invitate să elaboreze propuneri de planuri naționale „integrate” privind energia și clima.

1.3. CESE se bucură că Uniunea devine o referință atât normativă, cât și de guvernanță pentru întreaga lume, în lupta împotriva degradării continue, globale și fără excepții, a stării climei. Realizarea obiectivului climatic pentru 2030, care pune bazele pentru îndeplinirea obiectivului și mai ambițios – dar necesar – pentru 2050 (cel al decarbonizării totale), nu va putea fi decât rezultatul unei acțiuni globale, complexe și dirijate a statelor membre.

1.4. Comitetul sprijină cu fermitate lansarea unei platforme comune, solide și armonizate, pentru a elimina compartimentările (dintre politici și sectoare, dintre administrațiile publice, părțile interesate și cetățeni și dintre țări) și pentru a trasa căi comune de realizare a obiectivelor pentru 2030, asigurând o dezvoltare durabilă și competitivă, neutralitatea climatică, un proces de decarbonizare gradual și o abordare integrată și sistemică. Comitetul consideră că succesul planurilor poate fi asigurat în mod optim dacă găsește sprijin unanim în rândul populației printr-un proces ascendent de participare.

1.5. În opinia CESE, este prioritară și indispensabilă dezvoltarea unei culturi care să disemineze conceptul de sustenabilitate, care să însoțească procesul de tranziție energetică spre neutralitatea climatică și să fie generalizat în sistemul de învățământ și de formare la toate nivelurile, începând din copilărie, pentru o participare proactivă și conștientă a tuturor componentelor societății. CESE consideră că este esențial să se recomande ca aceste acțiuni să constituie o parte integrantă a PNEC.

1.6. În opinia CESE, trebuie pledat în PNEC pentru o tranziție antropocentrică către un sistem energetic mondial mai incluziv, durabil, economic, echitabil și sigur, care să aducă soluții în raport cu provocările globale legate de energie și climă, soluții bazate pe consens social, dar și pe crearea de valoare pentru întreprinderi și societate, fără a compromite echilibrul reprezentat de triunghiul energetic: siguranță și acces; durabilitate ecologică și socială; dezvoltare economică și creșterea competitivității.

1.7. În opinia CESE, finalizarea efectivă a pieței europene a energiei, care nu este încă pe deplin interconectată, interoperabilă și transparentă, cu mari diferențe de prețuri la gaze și energie electrică, trebuie să fie o altă recomandare prioritară, însoțită de angajamente de a implementa pe deplin și de a monitoriza punerea în aplicare corectă a legislației.

1.8. CESE consideră că contribuția sectoarelor energiei și transporturilor la decarbonizare ar trebui să se concentreze pe stimulente acordate consumatorilor și pe promovarea introducerii de tehnologii-cheie pentru atingerea țintei „zero emisii” în 2050. CESE recomandă adoptarea unor strategii specifice pentru industriile și regiunile energointensive – inclusiv utilizarea ETS și a mecanismelor ce țin de piața carbonului în exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură, care ar trebui să fie incluse explicit în PNEC – alături de reforme aplicate pentru a decarboniza piața angro și a îmbunătăți integrarea sectoarelor electricității, gazelor și energiei termice și pentru a spori transparența pieței europene a comerțului cu amănuntul. CESE recomandă atenție deosebită în aplicarea echitabilă a ETS în domeniul competitivității, prin introducerea unei taxe adecvate pe carbon la frontiere în cazul produselor cu conținut energetic ridicat importate în UE.

1.9. CESE este de acord cu evaluările Comisiei, conform cărora planurile sunt esențiale pentru asigurarea realizării colective a obiectivelor comune în domeniul climei și al energiei pentru 2030, în măsura în care oferă întreprinderilor și sectorului financiar claritate și siguranța și predictibilitatea de care este nevoie pentru stimularea investițiilor în întreaga Europă, inclusiv pentru cercetare și inovare, în vederea asigurării competitivității UE în domeniu. În plus, planurile naționale ar trebui să ajute statele membre să orienteze finanțarea – prevăzută la aproximativ 25 % din total – efectuată prin intermediul următorului cadru financiar 2021-2027.

1.10. Comitetul subliniază că este important să se recomande ca PNEC să fie mai clare în ceea ce privește cuantumul investițiilor suplimentare necesare pentru punerea în aplicare a măsurilor prevăzute care necesită un larg consens politic și social, alături de platforme care să încurajeze colaborarea și acordurile dintre mai multe părți interesate. În ceea ce privește investițiile prevăzute în PNEC, CESE crede că ar trebui evaluat modul și formele prin care pot fi eliberate de constrângerile Pactului de stabilitate sau chiar să fie luate în considerare separat, dat fiind scopul neutru, natura transversală și importanța obiectivului comun ce trebuie îndeplinit.

1.11. CESE recomandă să se acorde atenție deosebită consensului social și rezolvării problemelor legate de punerea în aplicare a planurilor, în special în cazul în care urmărirea obiectivului privind energia curată va implica restructurarea sau chiar închiderea unor întregi sectoare de producție. Modalitatea de relocare a lucrătorilor ar trebui prevăzută tot în PNEC.

1.12. CESE recomandă Comisiei să se asigure că toate statele membre oferă explicații precise referitoare la capitolele din PNEC privind durabilitatea socială a proceselor care urmează să fie lansate și la politicile de punere în aplicare care trebuie să promoveze o creștere incluzivă, distribuirea echitabilă a beneficiilor și a sarcinilor și informarea clară și transparentă a societății civile.

1.13. Comitetul consideră util să recomande activarea rețelei consiliilor economice și sociale și a organismelor echivalente din statele membre, pentru participarea activă a societății civile organizate la dezvoltarea și monitorizarea PNEC, a căror contribuție ar trebui inclusă într-un capitol special în cadrul planurilor, împreună cu observațiile actorilor publici și privați de la nivel local și regional.

1.14. CESE solicită Comisiei ca evaluarea finală a PNEC definitive să fie prezentată Consiliului, Parlamentului, Comitetului Regiunilor și sie însuși, dorind ca evaluarea să facă obiectul unei conferințe interinstituționale la care să participe reprezentanți ai societății civile și ai autorităților locale și regionale, pentru a asigura o monitorizare eficientă cu privire la cunoașterea reală a procesului de tranziție energetică și climatică.

1.15. De asemenea, CESE consideră că ar trebui să se prevadă în PNEC acțiuni și fonduri adecvate pentru campanii continue de sensibilizare și de actualizare, evitându-se astfel ca mass-media să-și reducă vigilența și atenția atunci când, din cauza excesului de informații, problema energiei și a schimbărilor climatice nu va mai fi pe prima pagină.

1.16. În opinia CESE, consensul actual cu privire la importanța obiectivului climatic și la necesitatea de a pune în aplicare planurile naționale privind energia și clima impune ca tema să figureze printre subiectele principale și constante ale semestrului european.

2. Introducere

2.1. În conformitate cu reglementările privind uniunea energetică și acțiunile climatice, care au intrat în vigoare la 24 decembrie 2018 ( 1 ) , țările UE s-au angajat: — să elaboreze PNEC care să acopere cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice – securitatea energetică, piața internă a energiei, eficiența energetică, decarbonizarea, cercetarea și inovarea și competitivitatea – pentru perioada 2021-2030 (și pentru fiecare perioadă ulterioară de zece ani), pe baza unui model comun; — să prezinte Comisiei Europene un proiect de PNEC până la 31 decembrie 2018 și, după examinarea și evaluarea proiectului de către Comisie, să își prezinte planurile finale până la 31 decembrie 2019; — să raporteze cu privire la progresele înregistrate în punerea în aplicare a PNEC-urilor respective în cadrul raportului anual privind starea uniunii energetice, o primă revizuire a PNEC fiind prevăzută în 2024.

2.2. Comunicarea care face obiectul prezentului aviz se înscrie în acest cadru și cuprinde recomandările Comisiei pe baza evaluărilor proiectelor de PNEC prezentate de statele membre, care se referă în special la: — nivelul de ambiție al obiectivelor, țintelor și contribuțiilor în vederea realizării colective a obiectivelor uniunii energetice, în special a țintelor 2030 ale Uniunii pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în materie de energie din surse regenerabile și eficiență energetică, precum și nivelul de interconectivitate a rețelelor de energie electrică până în 2030; — politicile și măsurile legate de obiectivele statelor membre și cele de la nivelul Uniunii, precum și alte politici și măsuri cu posibilă relevanță transfrontalieră; — alte politici și măsuri suplimentare ce ar putea fi necesare în cadrul planurilor naționale integrate privind energia și clima; — interacțiunile și coerența dintre politicile și măsurile existente și cele planificate și incluse în PNEC, în cadrul unei singure dimensiuni și între cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice; — realizarea obiectivelor, respectându-se pe deplin competitivitatea și echitatea socială.

2.3. În ce privește energia din surse regenerabile, recomandările CE către statele membre se bazează pe o formulă stabilită în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1999, care, la rândul său, respectă criterii obiective, și au drept scop, pe de o parte, să evalueze nivelul general de ambiție la nivelul Uniunii și, pe de altă parte, să se asigure că fiecare stat membru în cauză dispune de suficient timp pentru a ajunge la un consens social adecvat și a elabora PNEC-urile finale care vor fi din nou, în urma unui proces iterativ formalizat, supuse revizuirii și evaluării de către Comisie.

3. Comunicarea Comisiei

3.1. Comisia Europeană a elaborat comunicarea supusă examinării, care: — analizează propunerile de planuri naționale și efectele lor cumulate în ceea ce privește realizarea obiectivelor uniunii energetice pentru 2030; — vine în completarea analizelor aprofundate de la nivel național (2) și european (3), precum și a recomandărilor specifice adresate fiecărui stat membru (4). Scopul este de a ajuta statele membre să finalizeze PNEC până la sfârșitul anului 2019, în vederea punerii în aplicare a recomandărilor prin intermediul unui dialog continuu și iterativ. Concret, Comisia consideră că vor fi necesare ajustări suplimentare, stabilite de statele membre și împreună cu acestea, în special cu privire la: ambițiile individuale, cooperarea transfrontalieră, legătura dintre politica în domeniul climei și calitatea aerului, precum și o mai mare atenție acordată investițiilor, competitivității și echității sociale.

3.2. Potrivit Comisiei, planurile finale ar trebui, printre altele: — să ofere informații solide cu privire la politicile și măsurile care sprijină îndeplinirea în timp util a obiectivelor și a contribuțiilor propuse în ceea ce privește energia din surse regenerabile; — să fie mai solide și să indice traiectorii mai clare ale consumului de energie și să identifice decalajele și cele mai bune practici, amploarea, calendarul și economiile de energie preconizate ale politicilor și măsurilor planificate, în special pentru punerea în aplicare a obligațiilor privind economiile de energie și a strategiei de renovare pe termen lung, precum și pentru identificarea nevoilor în materie de investiții și a surselor de finanțare; — să identifice, în PNEC, riscurile pentru securitatea energetică, cum ar fi cele asociate aprovizionării cu materii prime, impactului schimbărilor climatice sau amenințărilor accidentale, naturale, artificiale sau teroriste la adresa infrastructurii energetice critice, în special a riscurilor legate de securitatea cibernetică și de digitalizare; — să specifice obiectivele, programele și calendarele pentru reformele pieței energiei, în conformitate cu legislația adoptată în cadrul pachetului „Energie curată pentru toți europenii” și cu orientările și codurile existente privind rețeaua – în condițiile acordării de sprijin pentru reformele piețelor angro și dezvoltării unor piețe cu amănuntul competitive –, luând în considerare rapoartele de monitorizare ale autorităților naționale de reglementare și ale Agenției pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei; — să implice, în cadrul acestui proces, toate segmentele societății într-un exercițiu comun de concepere, care ar trebui să permită părților interesate să își asume cu adevărat măsurile.

4. Observații generale

4.1. introducerea unui nou model ce asigură – împreună cu statele membre, autoritățile regionale și locale, societatea civilă organizată și cetățenii – un proces de convergență și coerență a acțiunii la nivel european pentru tranziția către o energie ecologică, dezvoltarea durabilă și competitivă, decarbonizare și o abordare integrată, sistemică și neutră din perspectivă tehnologică, economia circulară ca pârghie pentru soluții inovatoare în materie de schimbări climatice, precum și echitatea socială bazată pe Pactul european privind energia CESE salută comunicarea Comisiei, care vizeazăce asigură – împreună cu statele membre, autoritățile regionale și locale, societatea civilă organizată și cetățenii – un proces depentru tranziția către o energie ecologică, dezvoltarea durabilă și competitivă, decarbonizare și o abordare integrată, sistemică și neutră din perspectivă tehnologică, economia circulară ca pârghie pentru soluții inovatoare în materie de schimbări climatice, precum și echitatea socială bazată pe Pactul european privind energia ( 5 ) (care să îi plaseze pe consumatori în centrul sistemului), cu prevederea unui plan de combatere a sărăciei energetice.

4.2. a invitat societatea civilă organizată să joace un rol cât se poate de activ pentru a asigura punerea în aplicare corespunzătoare a acestui regulament . CESE subliniază că a existat întotdeauna un sprijin puternic și din ce în ce mai mare ( 6 ) din partea cetățenilor UE pentru obiectivele uniunii energetice și pentru politici mai ambițioase în domeniul climei și energiei, dar și un sprijin sporit pentru obiectivele uniunii energetice în cadrul comunității de afaceri europene ( 7 ) , atât în cadrul, cât și în afara sectorului energetic. Pe de altă parte, CESE a salutat ( 8 ) intrarea în vigoare a Regulamentului privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice și

4.3. Pentru a reuși în această tranziție, trebuie să menținem competitivitatea întreprinderilor noastre și să încurajăm cercetarea și dezvoltarea . Trebuie să asociem toate sectoarele și societatea civilă și să menținem un dialog permanent între cetățeni, pentru ca nimeni să nu rămână în urmă” CESE consideră că „trebuie acționat de urgență în domeniul schimbărilor climatice, dat fiind că le resimțim deja efectele. Tranziția către o economie durabilă reprezintă și o oportunitate importantă.. Trebuie să asociem toate sectoarele și societatea civilă și să menținem un dialog permanent între cetățeni, pentru ca nimeni să nu rămână în urmă” ( 9 )

4.4. lider mondial responsabil: în combaterea schimbărilor climatice, în protejarea cetățenilor și a mediului și în respectarea principiului echității . CESE subliniază importanța angajamentului Uniunii – confirmat la cel mai înalt nivel prin Declarația de la Sibiu ( 10 ) – de a fi un

4.5. platformă comună, solidă și comparabilă pentru a colabora și a discuta, la nivelul întregii Uniuni, cu societatea civilă, cu mediul de afaceri, cu partenerii sociali și cu autoritățile locale despre provocările comune cu care se confruntă Uniunea și despre prioritățile pe termen lung din domeniul energiei și al climei” CESE susține principiul conform căruia „[p]roiectele de PNEC oferă odespre provocările comune cu care se confruntă Uniunea și despre prioritățile pe termen lung din domeniul energiei și al climei” ( 11 )

4.6. Cu toate acestea, consensul social ar trebui să fie o prioritate , mai ales atunci când unele regiuni din UE care încă depind de producția de cărbune sau de utilizarea altor combustibili fosili sunt departe de a finaliza tranziția către durabilitate, iar locuitorii lor au venituri mai mici și mai puține oportunități economice decât cei din alte state membre. Lipsa unui răspuns adecvat la efectele negative ale tranziției energetice asupra cetățenilor și a întreprinderilor, în special a IMM-urilor, și incapacitatea de a oferi sprijin adecvat celor mai afectați pot induce o rezistență politică și socială puternică și încetinirea întregului proces de punere în aplicare a PNEC.

4.7. În opinia CESE, trebuie pledat, prin urmare, pentru o tranziție antropocentrică către un sistem energetic mondial mai incluziv, durabil, economic, echitabil și sigur , care să aducă soluții în raport cu provocările globale legate de energie și climă, creând valoare pentru întreprinderi și societate , fără a compromite echilibrul reprezentat de triunghiul energetic: siguranță și acces; durabilitate ecologică și socială; dezvoltare economică și creșterea competitivității.

4.8. Prima dintre aceste recomandări – nu numai pentru statele membre, ci și pentru instituțiile europene – ar trebui să fie finalizarea efectivă a pieței europene a energiei , care nu este încă pe deplin interconectată, interoperabilă și transparentă, persistând diferențe de prețuri la gaze și electricitate care privesc atât componenta energetică, cât și taxele de rețea și de aprovizionare și impozitarea. CESE își exprimă dezamăgirea cu privire la existența în continuare a unor diferențe semnificative între prețurile la energie în UE, ceea ce indică o disfuncționalitate gravă a pieței unice și care poate pune în pericol îndeplinirea obiectivului privind uniunea energetică pentru 2030, în cazul în care nu se iau măsurile corective corespunzătoare.

4.8.1. Prin urmare, CESE solicită Comisiei și statelor membre ca PNEC să includă angajamente de a pune pe deplin în aplicare și a verifica în timp util aplicarea corectă a legislației aprobate , atât pentru întreprinderi, cât și pentru consumatori, în cadrul unei strategii reînnoite pentru finalizarea pieței unice până în 2025, care să fie capabilă să răspundă provocărilor globale legate de creșterea competitivă durabilă și de climă într-un mediu modern, inteligent, digitalizat și interconectat la scară continentală.

4.8.2. CESE consideră că ar trebui să se recomande sprijinirea reformelor pentru decarbonizarea pieței angro și îmbunătățirea integrării sectoarelor electricității, gazelor și energiei termice, dar și pentru mai multă transparență pe piața europeană cu amănuntul , care să le permită cetățenilor și întreprinderilor să beneficieze efectiv de măsurile de durabilitate energetică și climatică în termeni de consum și costuri reduse pe piața UE, astfel încât să poată alege în deplină cunoștință de cauză.

4.9. Recomandările privind contribuția sectorului energetic la decarbonizare ar trebui să fie elaborate, în opinia CESE, pe bază de stimulente pentru consumatori și prin promovarea implementării de tehnologii esențiale pentru o economie neutră, pentru a atinge obiectivul de „zero emisii” până în 2050. În acest sens, Comisia Europeană ar trebui să recomande în mod explicit strategii speciale pentru industriile mari consumatoare de energie , cum ar fi industria chimică, a oțelului, a cimentului sau a hârtiei și pentru regiunile cu emisii ridicate de dioxid de carbon, prin stimularea transformării lor și utilizarea unor tehnologii cu eficiență energetică sporită.

4.9.1. Este esențial ca industriile energointensive să fie sprijinite în mod eficient de UE și de guvernele lor naționale: una dintre modalități este de a îmbunătăți orientările privind ajutoarele de stat în cadrul EU ETS. CESE consideră că „schema UE de comercializare a certificatelor de emisii (EU ETS), ca instrument de reducere a emisiilor rezultate din producerea de către UE a energiei, trebuie să dea un semnal în ceea ce privește prețul carbonului, și, totodată, aibă un efect pozitiv asupra investițiilor sustenabile în noi tehnologii cu emisii scăzute de carbon” ( 12 ) , inclusiv prin intermediul Fondului pentru inovare finanțat prin EU ETS.

4.9.2. În opinia CESE, decarbonizarea transporturilor , care sunt responsabile în prezent pentru 90 % din cererea de petrol, va necesita o trecere treptată la combustibili alternativi cu impact zero și la o infrastructură adecvată și îmbunătățirea eficienței energetice , care să valorifice la maximum tehnologiile digitale și tarifarea inteligentă și să încurajeze integrarea multimodală și modurile de transport mai durabile.

4.9.3. Sectorul construcțiilor este responsabil pentru 40 % din consumul de energie și circa 15 % din emisiile de gaze cu efect de seră. Trebuie puse pe deplin în aplicare legislația UE privind economisirea energiei în clădiri și stimulentele în acest sens. De asemenea, trebuie asigurate investiții în rețelele electrice inteligente , pentru a integra și a optimiza utilizarea diverselor surse regenerabile de energie și a tehnologiilor durabile de producție, stocare și transport. Ar trebui încurajată mai ales utilizarea locală a energiei produse din surse regenerabile , prin reglementări specifice de stimulare, incluse într-un cadru de reglementare adecvat.

4.10. exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură (LULUCF) 2 de către păduri în perioada 2020-2030. Sectorul poate acționa în continuare pentru creșterea captării dioxidului de carbon. Așa cum a subliniat CESE, „[o] gestionare activă și durabilă a pădurilor și utilizarea eficientă a resurselor lemnoase sunt elemente esențiale pentru realizarea obiectivelor climatice” CESE împărtășește opinia Comisiei, care încurajează punerea deplină în aplicare, în cadrul PNEC, a reglementării europene din mai 2018 ( 13 ) privind(LULUCF) ( 14 ) , care obligă statele membre să compenseze emisiile de gaze cu efect de seră rezultate din exploatarea terenurilor prin absorbții echivalente de COde către păduri în perioada 2020-2030. Sectorul poate acționa în continuare pentru creșterea captării dioxidului de carbon. Așa cum a subliniat CESE, „[o] gestionare activă și durabilă a pădurilor și utilizarea eficientă a resurselor lemnoase sunt elemente esențiale pentru realizarea obiectivelor climatice” ( 15 )

4.11. În ceea ce privește securitatea , CESE sprijină recomandările privind un sistem energetic european rezilient, atât în termeni de aprovizionare și de stocuri de urgență, cât și de securitate cibernetică . Securitatea cibernetică este extrem de importantă pentru a asigura o tranziție sigură în UE către un sistem energetic decarbonizat, descentralizat, digitalizat și integrat.

4.12. Securitate Cibernetică (ENISA), ci și prin recomandări adresate statelor membre ca să abordeze armonizat securitatea cibernetică, reducând riscul unor legături slabe într-un sistem european de rețele tot mai interconectat. Acest lucru va garanta că toate părțile interesate vor fi conștiente de atacuri și că este nevoie de un răspuns comun la amenințările la adresa securității cibernetice, așa cum a subliniat deja CESE Provocările și riscurile identificate în sectorul energetic trebuie pe deplin abordate nu doar la nivelul UE, prin promovarea rolului Agenției UE pentru(ENISA), ci și prin recomandări adresate statelor membre ca să abordeze armonizat securitatea cibernetică, reducând riscul unor legături slabe într-un sistem european de rețele tot mai interconectat. Acest lucru va garanta că toate părțile interesate vor fi conștiente de atacuri și că este nevoie de un răspuns comun la amenințările la adresa securității cibernetice, așa cum a subliniat deja CESE ( 16 ) . Întregul sistem energetic este foarte digitalizat, pentru a asigura în permanență stabilitatea și echilibrul. Un atac cibernetic poate compromite sau scoate din uz definitiv nu doar anumite zone restrânse, ci și vaste regiuni geografice, putând declanșa chiar probleme geopolitice grave în eventualitatea nedorită, dar întotdeauna posibilă, a unui atac instrumentalizat al hackerilor.

4.13. cercetare și inovare și consideră esențial să se garanteze competitivitatea internațională în procesul de tranziție, să se accelereze transformarea sistemului energetic într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor și să se majoreze contribuția ecosistemelor industriale/inovatoare naționale la crearea unor lanțuri valorice strategice durabile în Europa, ca în cazul bateriilor, cu privire la care CESE s-a exprimat recent CESE împărtășește pe deplin recomandările Comisiei în materie deși consideră esențial să se garanteze competitivitatea internațională în procesul de tranziție, să se accelereze transformarea sistemului energetic într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor și să se majoreze contribuția ecosistemelor industriale/inovatoare naționale la crearea unor lanțuri valorice strategice durabile în Europa, ca în cazul bateriilor, cu privire la care CESE s-a exprimat recent ( 17 )

4.14. Noul program-cadru Orizont Europa (2021-2027) , fondurile structurale și BEI, Fondul european pentru investiții strategice, Fondul european de ajustare la globalizare și Fondul pentru inovare finanțat din vânzarea certificatelor EU ETS se numără printre instrumentele pe care statele membre ar trebui să le mobilizeze corespunzător în propriile PNEC.

4.15. Investițiile – și instrumentele financiare aferente – care ar trebui mobilizate pentru a îndeplini obiectivele UE în materie de climă și energie (estimate a necesita alte investiții anuale de circa 260 de miliarde EUR) – care ar trebui mobilizate pentru a îndeplini obiectivele UE în materie de climă și energie (estimate a necesita alte investiții anuale de circa 260 de miliarde EUR) ( 18 ) rămân factorul cel mai problematic, alături de echitate și de sustenabilitatea socială, care trebuie să se afle în centrul unui proces de tranziție energetică și climatică orientat către om.

4.15.1. aceste investiții suplimentare par a fi foarte limitate în comparație cu cele menționate în unele avize recente compromis politic și social amplu , alături de platforme care să încurajeze cooperarea și o înțelegere comună între multe părți interesate, începând cu cetățenii, consumatorii, lucrătorii și întreprinderile, cu privire la o viziune pe termen lung asupra tranziției energetice, a obiectivelor intermediare și a priorităților imediate. CESE subliniază căîn comparație cu cele menționate în unele avize recente ( 19 ) și că finanțarea necesară necesită un, alături de platforme care să încurajeze cooperarea și o înțelegere comună între multe părți interesate, începând cu cetățenii, consumatorii, lucrătorii și întreprinderile, cu privire la o viziune pe termen lung asupra tranziției energetice, a obiectivelor intermediare și a priorităților imediate.

4.15.2. Echitatea socială și durabilitatea socială a procesului de tranziție , precum și distribuirea echitabilă a costurilor și beneficiilor sunt, de asemenea, probleme esențiale: CESE a precizat deja că „Europa are nevoie de un « Pact social pentru o tranziție energetică axată pe cetățeni », care să fie convenit de UE, statele membre, regiuni, orașe, parteneri sociali și societatea civilă organizată, pentru a se garanta că tranziția nu lasă pe nimeni în urmă ” ( 20 ). , precum și distribuirea echitabilă a costurilor și beneficiilor sunt, de asemenea, probleme esențiale: CESE a precizat deja că „Europa are nevoie de un «», care să fie convenit de UE, statele membre, regiuni, orașe, parteneri sociali și societatea civilă organizată, pentru a se

4.15.3. CESE recomandă Comisiei să se asigure că toate statele membre oferă explicații precise referitoare la capitolele din PNEC privind durabilitatea socială a proceselor care urmează să fie lansate și la politicile de punere în aplicare, care trebuie să promoveze o creștere incluzivă, distribuirea echitabilă a beneficiilor și a sarcinilor și informarea clară și transparentă a societății civile, alături de planuri de formare a unor actori informați și proactivi, dotați cu competențele necesare unei participări la procese convenite de comun acord .

Bruxelles, 30 octombrie 2019. Președintele Comitetului Economic și Social European Luca JAHIER

(1) Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 328, 21.12.2018, p. 1).

(2) SWD(2019) 211; SWD(2019) 225; SWD(2019) 214; SWD(2019) 275; SWD(2019) 229; SWD(2019) 277; SWD(2019) 230; SWD(2019) 261; SWD(2019) 262; SWD(2019) 263; SWD(2019) 224; SWD(2019) 264; SWD(2019) 223; SWD(2019) 265; SWD(2019) 228; SWD(2019) 266; SWD(2019) 267; SWD(2019) 268; SWD(2019) 227; SWD(2019) 226; SWD(2019) 281; SWD(2019) 272; SWD(2019) 273; SWD(2019) 271; SWD(2019) 274; SWD(2019) 276; SWD(2019) 278; SWD(2019) 279.

(3) SWD(2019) 212.

(4) C(2019) 4401; C(2019)4402; C(2019) 4403; C(2019) 4404; C(2019) 4405; C(2019) 4406; C(2019) 4407; C(2019) 4408; C(2019) 4409; C(2019) 4410; C(2019) 4411; C(2019) 4412; C(2019) 4413; C(2019) 4414; C(2019) 4415; C(2019) 4416; C(2019) 4417; C(2019) 4418; C(2019) 4419; C(2019) 4420; C(2019) 4421; C(2019) 4422; C(2019) 4423; C(2019) 4424; C(2019) 4425; C(2019) 4426; C(2019) 4427; C(2019) 4428.

(5) COM(2015) 80 final și JO C 345, 13.10.2017, p. 120.

(6) Cf. Raportul special Eurobarometru 459, „Schimbările climatice”, martie 2017.

(7) Cf. Uniunea pentru industria energiei electrice – Eurelectric și B Team Initiative.

(8) A se vedea JO C 353, 18.10.2019, p. 96.

(9) Președintele Luca Jahier, în cadrul seminarului pe tema „Acțiuni concrete de combatere a schimbărilor climatice în noul mandat al UE 2019-2024”, 6 iunie 2019, Helsinki (https://www.eesc.europa.eu/ro/node/71384). În plus, „[p]rețurile energiei, care cresc mai rapid decât bugetele gospodăriilor, inegalitatea veniturilor în Europa și costurile generate de tranziția energetică (descentralizarea și digitalizarea piețelor de energie electrică și gaze) determină măsura în care sărăcia energetică este prezentă într-o societate”, se afirmă în avizul TEN/694 (nepublicat încă în JO).

(10) Declarația de la Sibiu, reuniunea informală a șefilor de stat sau de guvern, Sibiu, România, 9 mai 2019.

(11) COM(2019) 285 final.

(12) Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE în vederea rentabilizării reducerii emisiilor de dioxid de carbon și a sporirii investițiilor în acest domeniu [COM(2015) 337 final – 2015/0148 (COD)] (JO C 71, 24.2.2016, p. 57).

(13) Regulamentul (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului cu privire la includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din activități legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 și a Deciziei nr. 529/2013/UE (JO L 156, 19.6.2018, p. 1).

(14) A se vedea JO C 351, 15.11.2012, p. 85.

(15) A se vedea Avizul CESE privind implicațiile politicii privind clima și energia asupra sectoarelor agricol și forestier (JO C 291, 4.9.2015, p. 1), și Avizul CESE privind partajarea eforturilor în contextul Cadrului pentru 2030 și al exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii (LULUCF) (JO C 75, 10.3.2017, p. 103).

(16) JO C 81, 2.3.2018, p. 102; JO C 75, 10.3.2017, p. 124; JO C 227, 28.6.2018, p. 86; JO C 440, 6.12.2018, p. 8.

(17) JO C 353, 18.10.2019, p. 102.

(18) Cifră din scenariul EUCO 32-32.5 (în conformitate cu principalele modele de evoluție tehnologică asumate în scenariile EUCO) (cf. https://ec.europa.eu/energy/en/data-analysis/energy-modelling/euco-scenarios).

(19) A se vedea JO C 353, 18.10.2019, p. 79. CESE observă că realizarea unei economii cu un nivel net zero de emisii de gaze cu efect de seră va necesita investiții suplimentare în valoare de 175-290 de miliarde EUR pe an, pentru un total al investițiilor de 520-575 de miliarde EUR în energie și aproximativ 850-900 de miliarde EUR în sectorul transporturilor.

(20) A se vedea JO C 353, 18.10.2019, p. 96.