[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 27.9.2007

COM(2007) 552 final

RAPORTUL COMISIEI CĂTRE CONSILIU ŞI PARLAMENTUL EUROPEAN

privind punerea în aplicare a Deciziei nr. 1445/2000/CE privind aplicarea tehnicilor de aerocartografie şi teledetecţie în realizarea statisticilor agricole

CUPRINS

1. Introducere 3

2. Proiectul LUCAS 3

2.1. Punerea în aplicare 3

2.2. Resursele utilizate 6

2.3. Propuneri referitoare la modul în care tehnicile de anchetă privind utilizarea terenurilor ar putea fi folosite în continuare 8

3. Proiectul MARS 11

3.1. Obiectivul proiectului 11

3.2. Metodologia 11

3.3. Evaluarea rezultatelor 13

3.4. Concluzii 14

3.5. ANEXA 1 15

1. INTRODUCERE

Decizia nr. 1445/2000/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 22 mai 2000 privind aplicarea tehnicilor de aerocartografie şi teledetecţie în realizarea statisticilor agricole în perioada 1999 – 2003[1], a cărei aplicare a fost prelungită până în 2007 în temeiul Deciziei nr. 2066/2003/CE din 10 noiembrie 2003[2] şi care a fost extinsă la cele 10 noi state membre UE prin Decizia nr. 786/2004/CE din 21 aprilie 2004 , solicita Comisiei:

- să pună în aplicare un proiect de anchetă privind utilizarea terenurilor la nivelul Comunităţii în domeniul statisticii agricole (proiectul „LUCAS”); şi

- să continue utilizarea tehnicii de teledetecţie, în special după intrarea în funcţiune a sistemului agro-meteorologic (proiectul „MARS”).

Prezentul raport a fost întocmit în temeiul articolului 6 din Decizia nr. 1445/2000/CE şi tratează separat punerea în aplicare a fiecăreia dintre aceste măsuri, resursele utilizate şi propunerile privind modul în care tehnicile de anchetă privind utilizarea terenurilor şi de teledetecţie pot continua să fie utilizate.

2. PROIECTUL LUCAS

Principalul obiectiv al proiectului pilot LUCAS este testarea fezabilităţii unui sistem de anchetă privind utilizarea terenurilor la nivel comunitar, în special pentru:

„- culegerea de informaţii necesare pentru aplicarea şi monitorizarea politicii agricole comune şi pentru analizarea interacţiunilor dintre agricultură, mediu şi peisajul rural,

- furnizarea de estimări privind suprafeţele agricole cu culturi principale.”

Acesta intenţionează, prin urmare, să obţină informaţii armonizate la nivelul UE cu o precizie satisfăcătoare privind utilizarea şi acoperirea terenurilor, în special a terenurilor agricole. Totodată, intenţionează să colecteze informaţii teritoriale privind mediul.

2.1. Punerea în aplicare

2.1.1. Activităţile desfăşurate

Următoarele activităţi s-au desfăşurat începând cu 2000:

Anchetele LUCAS au fost efectuate în 2001/02, 2003, 2006 (cu o anchetă pregătitoare în 2005) şi în 2007. Statele membre cuprinse sunt enumerate în tabelul 2.

Ancheta LUCAS iniţială, desfăşurată în două faze (o anchetă privind utilizarea terenurilor în primăvară, iar în toamnă o anchetă succesivă privind fermele), s-a realizat la aproximativ 100 000 de puncte de observare.

O nouă metodologie (o nouă proiectare a eşantionului bazată pe caroiajul UE în conformitate cu recomandările INSPIRE) a fost definită în 2004, când s-a decis să se abandoneze ancheta succesivă privind fermele din toamnă, având în vedere experienţa negativă din 2001-2003.

Pentru proiectarea eşantionului pentru anchetă (169 197 de puncte de observare în 2006) a fost necesară stratificarea punctelor din eşantionul de bază, folosind metoda foto-interpretării, în caroiajul de 2 km care acoperea teritoriul UE-25 în 2005. Această anchetă este centrată pe suprafeţele agricole, având o rată de eşantionare de 50% pentru terenuri arabile şi culturi permanente şi de 40% pentru păşuni (sunt, de asemenea, cuprinse toate straturile neagricole, cu o rată de eşantionare de 10% pentru fiecare).

Conform acestei metodologii, experţii observă parametrii la nivelul fiecărui punct de anchetă georeferenţiat pe teren, utilizând tehnologia GPS, ortofotografiile şi hărţile pentru a localiza şi a ajunge la punctele din teren. Ţinând cont de orientarea anchetei, pot fi adunate date privind şi alte caracteristici decât parametrii principali (de exemplu, trasarea de transecte sau prelevarea de eşantioane de sol).

O anchetă LUCAS ulterioară axată pe variabile referitoare la mediu precum riscul de eroziune, irigarea şi caracteristicile peisajului a fost efectuată în primăvara lui 2007 pe un subeşantion de puncte acoperit în 2005/2006.

Au fost lansate mai multe studii de analiză a rezultatelor anchetei, studii privind potenţialul datelor LUCAS pentru indicatorii de agromediu, privind potenţialul foto-interpretării aeriene pentru culegerea datelor, privind utilizarea fotografiilor pentru clasificarea categoriilor de peisaj, privind activitatea de pregătire pentru viitor a programului LUCAS şi supravegherea tehnologică în scopul îmbunătăţirii procesului de culegere a datelor.

2.1.2. Rezultatele principale

Principalele rezultate ale acestor activităţi, desfăşurate ca răspuns la cerinţele impuse de decizie, sunt enumerate mai jos.

Anchetele pilot efectuate în statele membre în perioada 2001-2007 au demonstrat fezabilitatea acestui proiect la nivelul Comunităţii. Avantajele generale ale metodologiei anchetelor LUCAS sunt: (1) înaltă precizie tematică, (2) reprezentativitate ridicată, (3) metodă armonizată de anchetă, (4) detecţie exactă a schimbării, (5) structură flexibilă de anchetă, (6) executare rapidă (informaţii actualizate).[3]

Date LUCAS au fost colectate de toate statele membre enumerate în tabelul 2. Ancheta 2001-2003, realizată în UE-15, cuprinde acoperirea şi utilizarea terenurilor, precum şi parametrii de mediu (elemente lineare de-a lungul transectelor, eroziune, zgomot şi riscuri). Noua metodologie aplicată începând cu ancheta din 2005 şi motivele pentru schimbare au fost descrise pe larg în raportul special din 2005 privind proiectul LUCAS[4].

Datele culese în perioada 2001-2007 permit analiza seriilor cronologice pentru monitorizarea politicii agricole comune, în limitele restricţiilor datorate schimbării metodologiei şi acoperirii limitate a eşantioanelor de date. Interacţiunile dintre agricultură, mediul înconjurător şi mediul rural pot fi studiate evaluând schimbările ce au loc în timp în ceea ce priveşte acoperirea/utilizarea teritoriului şi de-a lungul transectelor trasate, dar şi prin analiza parametrilor de mediu care fac obiectul anchetei (recunoaşterea peisajelor, riscul de eroziune, elemente structurale şi lineare, care au făcut obiectul anchetei în 2007).

Alte rezultate relevante obţinute în faza pilot includ:

- o metodologie solidă, armonizată la nivel UE, propunând două faze de eşantionare a punctelor negrupate, cu stratificare după prima fază;[5]

- un volum considerabil de date şi fotografii (1.2 TB) care poate fi utilizat pentru a măsura schimbările în privinţa utilizării şi acoperirii terenurilor care intervin de-a lungul timpului sau ca eşantion de bază pentru anchete specifice;

- o infrastructură IT, care este operaţională şi gata pentru a fi utilizată în viitoare anchete, constând din sisteme de hardware, un centru de date, împreună cu sistemul software necesar pentru colectarea datelor, verificarea acestora prin compararea lor cu fotografiile si controlul calităţii acestora, pentru crearea eşantioanelor şi pentru calcularea estimărilor, precum şi pentru recunoaşterea diversităţii peisajelor în fotografiile făcute şi pentru compararea diferitelor caroiaje folosite în anchete privind utilizarea terenurilor.

- o experienţă solidă în managementul anchetelor privind utilizarea terenurilor.

2.1.3. Concluzii trase din proiectul pilot şi din studiile lansate

Estimările se pot furniza, cu respectarea gradului de precizie cerut, la nivel UE.

LUCAS furnizează informaţii cu privire la zonele agricole, precum şi cu privire la alte acoperiri/utilizări ale terenurilor, de exemplu date urbanistice sau privind pădurile, într-o manieră consecventă la nivelul întregii UE. Se preconizează o precizie de aproximativ 2%[6] sau mai bine pentru categoriile principale precum grâu, cereale, teren arabil, păşuni permanente, culturi permanente, păduri, zone urbane şi ape interioare. Comparaţia cu statisticile naţionale demonstrează o consecvenţă bună pentru terenurile arabile în general. La nivelurile inferioare, consecvenţa rămâne satisfăcătoare pentru toate cerealele, grâul comun, orz şi porumb (cu excepţia anului 2006, ca urmare a întârzierii anotimpului şi a sezonului de semănat). Pe arii mai mici, diferenţele sunt proporţionale cu dispersia culturilor în teritoriu.

Tabelul 1 – Precizia obţinută de LUCAS pentru principalele categorii de acoperire a terenurilor în 2001, 2003 şi 2006

2001 | 2003 | 2006 |

Suprafaţa în % | Eroare de precizie CV (%) | Suprafaţa în % | Eroare de precizie CV (%) | Suprafaţa în % | Eroare de precizie CV (%) |

TEREN ARTICIAL | 4.80 | 2.7 | 4.80 | 2.2 | 5.62 | 1.07 |

TEREN CULTIVAT | 25.80 | 1.3 | 25.08 | 1 | 30.92 | 0.26 |

TEREN CU PĂDURI | 35.00 | 1 | 35.23 | 0.8 | 28.83 | 0.40 |

TEREN CU ARBUŞTI | 8.30 | 2.9 | 8.18 | 2 | 5.69 | 1.35 |

TEREN PENTRU PĂŞUNAT | 15.70 | 1.4 | 16.06 | 1.1 | 23.25 | 0.42 |

TEREN GOL | 3.10 | 5.3 | 2.49 | 3 | 3.42 | 1.29 |

APĂ | 7.30 | 3 | 7.29 | 2.1 | 1.70 | 1.76 |

NB: Modificările suprafeţelor categoriilor de acoperire a terenului între 2001/2003 şi 2006 se datorează statelor membre diferite acoperite de anchetele respective. |

Fotografiile la sol sunt de cea mai mare importanţă pentru validarea datelor.

Pe parcursul testelor de calitate efectuate în diferitele anchete a devenit evident faptul că fotografiile făcute de către experţi la sol (i.e. fotografiile de peisaj, ale punctului de observare şi a ocupării terenului) sunt extrem de utile pentru verificarea, validarea şi, eventual, corectarea datelor strânse pe teren.

Efectuarea de anchete de teren înainte de luna mai este dificilă.

În cursul anchetei din 2006 s-a încercat devansarea perioadei normale de anchetă cuprinsă între mai şi jumătatea lui iulie pentru perioada martie-iunie, în scopul de a furniza estimări privind terenurile cultivate până la 15 iunie. Chiar dacă până la mijlocul lui iunie pot fi furnizate estimări timpurii, rezultatele sunt puternic influenţate de condiţiile meteo şi de stadiul sezonului agricol. Pot interveni inconsecvenţe în ceea ce priveşte datele ca urmare a confuziei ce se poate produce între diferite cereale în stadiile lor timpurii, a suprareprezentării terenului gol (cultivat târziu sau necultivat) sau a inundaţiilor sau inaccesibilităţii, făcând imposibilă anchetarea anumitor puncte de observare.

Punctele de observare pot fi relocalizate pe teren.

Cu ajutorul tehnologiei GPS, a fotografiilor din anchetele anterioare, a hărţilor şi a ortofotografiilor, a fost posibilă relocalizarea pe teren în 2007 a tuturor punctelor corect anchetate în 2006.

2.2. Resursele utilizate

Tabelul 2 – Cheltuieli efectuate cu anchetele LUCAS (în EUR)

Stratificarea UE-25 | 900 000 |

Belgia şi Luxemburg | 62 475 | 47 361 | 65 065 | NN |

Republica Cehă | 66 830 | NN |

Danemarca | 98 803 | 112 692 |

Germania | 403 936 | 339 329 | 747 000 | NN |

Grecia | 115 499 | 100 084 |

Spania | 227 149 | 228 053 | 530 318 | NN |

Franţa | 419 295 | 237 074 | 983 528 | NN |

Italia | 180 488 | 147 028 | 232 500 | NN |

Letonia | 44 597 | NN |

Lituania | 45 000 | NN |

Ungaria | 238 727 | NN |

Ţările de Jos | 97 957 | 107 338 | 61 400 | NN |

Austria | 157 808 | 129 669 |

Polonia | 78 254 | 451 000 | NN |

Portugalia | 110 808 | 92 801 |

Republica Slovacă | 94 640 | NN |

Finlanda | 248 377 | 197 511 |

Suedia | 511 470 | 329 470 |

Regatul Unit şi Irlanda | 255 791 | 156 340 |

Estonia, Ungaria şi Slovenia (Phare 2000) | 447 500 |

TOTAL | 3 600 133 | 2 424 463 | 1 139 726 | 3 742 659 | 700 000 |

* Defalcarea pe state membre nu este încă disponibilă

Tabelul 3 – Cheltuieli efectuate cu studiile metodologice LUCAS (în EUR)

Descriere | CHELTUIELI |

Analiză metodologică a rezultatelor anchetei LUCAS din 2001 | 90 200 |

Studiu asupra rolului foto-interpretării în ancheta LUCAS | 50 000 |

Studiu asupra utilizării datelor din ancheta comunitară LUCAS (2002-2004) | 463 790 |

Îmbunătăţirea eşantionului din faza a doua | 3 000 |

Analiză transversală multidimensională a datelor LUCAS (clasificarea peisajului) | 280 000 |

Studiu de prospectare a utilizării potenţiale a proiectului LUCAS | 150 000 |

Combinarea surselor multiple de date | 42 500 |

Monitorizare tehnologică | 70 000 |

Total | 1 149 490 |

Tabelul 4 – Cheltuieli efectuate cu infrastructura IT pentru LUCAS (în EUR)

Descriere | CHELTUIELI |

Servere, stocare pe discuri, sistem de recuperare a datelor | 109 813.22 |

Staţii de lucru, monitoare, imprimante | 8 203.77 |

Dezvoltarea instrumentului de înregistrare a datelor | 111 830.00 |

Software de procesare a imaginii | 36 587.00 |

Dezvoltarea bazei de date, centrul de date | 251 732.00 |

Total | 518 165.99 |

2.3. Propuneri referitoare la modul în care tehnicile de anchetă privind utilizarea terenurilor ar putea fi folosite în continuare

Principalele domenii UE identificate în care LUCAS şi-ar putea aduce contribuţia sunt acoperirea/utilizarea terenurilor, diversitatea şi structura peisajului, eroziunea şi calitatea solului, precum şi administrarea terenurilor. Pentru domenii de acţiune politică precum poluarea aerului, calitatea apei şi monitorizarea pădurilor, LUCAS poate sprijini statele membre în îndeplinirea obligaţiilor lor legale, prin armonizarea datelor şi accesibilitate cu eforturi relativ minore[7].

2.3.1. Datele LUCAS disponibile pot fi utile pentru o varietate de obiective:

(a) Colectarea de date privind agricultura şi mediul

LUCAS ar putea furniza estimări ale terenurilor cultivate, independent de declaraţiile fermierilor, care, odată validate şi operaţionale, ar putea fi importante pentru gestionarea pieţei PAC, precum şi atunci când alte statistici privind culturile nu sunt pe deplin dezvoltate sau fiabile.

De asemenea, ar putea fi folosit ca eşantion de bază pentru anchete mai specifice referitoare la probleme de agricultură şi mediu.

Este una dintre puţinele contribuţii la indicatorii de agromediu privind peisajul şi schimbările care intervin în acoperirea terenurilor. O lacună informaţională majoră pe care LUCAS o poate acoperi se referă la prezenţa caracteristicilor lineare şi a diversităţii peisajului pe întreg cuprinsul Europei.

El poate fi considerat o sursă unică de informaţii de bază pentru modelarea riscului de eroziune, pentru efectuarea de anchete privind utilizarea irigaţiei şi pentru cartografierea elementelor de peisaj, precum şi pentru alte variabile de mediu.

(b) Furnizarea de date pentru analiza peisajului

Arhiva istorică pentru elemente de peisaj, informaţii de mediu şi fotografii este o sursă valoroasă de informaţii de bază pentru analiza viitoarelor tendinţe . LUCAS furnizează datele pentru monitorizarea pe termen lung a problemelor de agricultură şi mediu la scară europeană.

Un alt avantaj suplimentar este posibilitatea de a compara cu precizie observaţiile efectuate pe parcursul anchetelor succesive în scopul detectării diferenţelor şi schimbărilor care intervin în acoperirea şi utilizarea terenurilor.

În combinaţie cu ortofotografii şi date de teledetecţie, LUCAS asigură o mai bună cunoaştere a organizării în spaţiu a agriculturii şi a echilibrului dintre agricultură/conservarea naturii/patrimoniul cultural/spaţiile verzi etc. Acesta permite înţelegerea dimensiunii, localizării, conectivităţii şi fragmentării habitatelor, contribuind astfel la conservarea şi gestionarea peisajului.

(c) Conectarea datelor cu proiectele de observare a Pământului

Se preconizează că LUCAS va fi unul dintre principalii furnizori de date „in situ” necesare pentru „ GMES ” (Global Monitoring for Environment and Security)[8]. În vederea sprijinirii cercetării prin satelit , datele in situ la nivelul UE-27 sunt necesare pentru programele de activităţi spaţiale sub incidenţa celui de-al şaptelea program cadru de cercetare şi dezvoltare.

Operaţiunea CORINE , fiind desfăşurată de către CEA, a utilizat şi utilizează din plin datele şi fotografiile LUCAS.

LUCAS furnizează informaţii armonizate despre acoperirea şi utilizarea terenurilor într-o manieră consecventă pentru întreg teritoriul Uniunii. Astfel de sisteme de informare în domeniul administrării terenurilor ar putea deveni baza viitoarei infrastructuri europene de date spaţiale (IEDS).

2.3.2. Punctul forte al anchetei LUCAS se bazează pe furnizarea de date pentru nevoile combinate ale politicii agricole şi de mediu, mai degrabă decât, exclusiv, oferirea de estimări ale culturilor.

Oricare dintre obiectivele enumerate mai sus luat individual nu ar putea justifica singur efectuarea unei anchete LUCAS. În special, estimări ale culturilor pe baza declaraţiilor tradiţionale ale fermierilor există în majoritatea statelor membre; iar

indicatorii peisagistici nu au fost încă definiţi în mod adecvat, Consiliul solicitând Comisiei să ia bine în considerare cheltuielile şi resursele implicate de orice nouă iniţiativă de colectare a datelor care depăşeşte cerinţele legale prezente.

Pe de altă parte, rezultatele eforturilor de modelare şi de teledetecţie nu pot înlocui monitorizarea in situ (sau pe teren) precum cea efectuată de LUCAS. LUCAS ar putea fi definit ca unul dintre standardele europene in situ (ex., în cadrul iniţiativei INSPIRE).

2.3.3. Viitoare anchete LUCAS

O anchetă LUCAS este planificată în BG şi RO în primăvara lui 2008, ca parte a PHARE 2006.

Anchete LUCAS specifice suplimentare s-ar putea realiza la cerere, folosind anchetele generale LUCAS ca bază de eşantionare.

Anchete LUCAS trienale ar putea fi efectuate în 2009 şi 2012, cuprinzând întreg teritoriul UE, în scopul întâmpinării majorităţii nevoilor menţionate mai sus, cu evitarea efectuării de două ori a muncii de teren.

3. PROIECTUL MARS

3.1. Obiectivul proiectului

Obiectivul sistemului agro-meteorologic de monitorizare a culturilor şi de prognozare a producţiei, creat de Centrul Comun de Cercetare (CCC) ca parte a proiectului MARS (Monitoring Agriculture with Remote Sensing – Monitorizarea agriculturii cu ajutorul teledetecţiei) din cadrul unităţii pentru agricultură a Institutului pentru Protecţia şi Securitatea Cetăţenilor, este acela de a furniza dovezile necesare pentru înţelegerea modului în care condiţiile climaterice au un impact asupra recoltelor şi de a prognoza producţia principalelor culturi. Rezultatul central al acestei activităţi este sistemul MARS de prognozare a producţiei culturilor, care este operaţional din1998.

În conformitate cu procedurile de punere în aplicare a Deciziilor nr.1445/2000/CE şi 2066/2003/CE, aceste activităţi sunt axate pe activarea atât a modelului agro-meteorologic, cât şi a lanţului de procesare a datelor prin satelit cu rezoluţie scăzută de la NOAA şi VEGETATION. Aceste date sunt utilizate pentru a analiza, monitoriza şi prognoza producţia culturilor agricole europene. CCC şi-a asumat sarcina menţinerii modelelor şi a sistemului software şi asigurării supravegherii de ansamblu a proiectului. Activităţile MARS includ şi alte sarcini specifice cuprinse în programul cadru de cercetare care nu sunt prezentate în contextul prezentului raport.

3.2. Metodologia

Sistemul MARS de prognozare a producţiei culturilor cuprinde patru activităţi:

- achiziţionarea de date meteo şi procesare, calcularea, interpolarea şi stocarea datelor meteo derivate;

- utilizarea datelor meteo în modelul agro-meteorologic al sistemului de monitorizare a creşterii culturilor (CGMS - Crop Growth Monitoring System). Rezultatele constau dintr-o serie de indicatori pentru simularea creşterii principalelor culturi. Aceşti indicatori sunt stocaţi într-o bază de date georeferenţiată care permite producerea de hărţi tematice a statisticilor meteorologice şi a indicatorilor pentru fiecare cultură;

- achiziţionarea de imagini prin satelit NOAA-AVHRR şi SPOT-VEGETATION şi procesarea acestor date cu ajutorul sistemelor definite şi dezvoltate de CCC. Indicatorii stării de vegetaţie sunt calculaţi prin integrarea datelor CORINE Land Cover (CLC); utilizarea CORINE face posibilă calcularea indicatorilor de vegetaţie la nivelul clasei de acoperire a terenului. Aceasta îmbunătăţeşte analiza claselor de vegetaţie agricolă prin utilizarea indicatorilor cu rezoluţie scăzută prin satelit;

- înfiinţarea, în cadrul CCC, a unui grup de experţi în analiza statistică a datelor şi în prognozări cantitative prin utilizarea indicatorilor şi publicarea de analize şi prognoze a producţiei culturilor.

Activităţile operaţionale menţionate la punctele 1, 2 şi 3 au fost privatizate. Pe perioada 2000-2003, contractele au fost acordate unui consorţiu extern (MARSOP) şi continuate pe baza unui nou temei juridic sub forma contractului MARSOP2 pe perioada 2004-2007. Cea de-a patra activitate la care s-a făcut referire mai sus (înfiinţarea unui grup de experţi în analiza statistică a prognozărilor cantitative) a fost gestionată direct de către Comisie la CCC, în coordonare cu DG Agricultură. Rezultatul cel mai evident al acestei activităţi este Buletinul MARS în care au fost publicate 94 de articole în perioada 1999-2006, iar pentru 2007 sunt planificate douăzecişiunu. Buletinele MARS includ analiza impactului climei asupra principalelor culturi UE, inclusiv prognoze meteo pe termen scurt, şi sunt folosite în mod regulat de grupul de analişti „Outlook” din cadrul DG AGRI. Informaţiile şi datele furnizate sunt utilizate pentru susţinerea procesului decizional al PAC: ex. estimări ale bilanţului hranei, prognoze bugetare şi monitorizarea cheltuielilor, intervenţia în privinţa stocurilor şi gestiunea acestora, licitaţii la export, definirea coeficienţilor de retragere din circuitul agricol şi a utilizării acestora, susţinerea pieţelor UE etc. La cererea Comisiei sunt produse publicaţii speciale conţinând analize ad hoc . Rezultatele obţinute din procesarea datelor operaţionale sunt disponibile publicului larg pe site-ul http://www.marsop.info.

Ca o consecinţă a procesului de extindere al Uniunii şi în scopul adaptării sistemului MARS de prognozare a producţiei culturilor pentru a acoperi din punct de vedere operaţional 25 de ţări şi pentru a-l face mai profesional, începând cu 2004 s-au întreprins un număr de activităţi în cadrul proiectului ASEMARS (Actions in support of the Enlargement for the MARS Crop Yield Forecasting System – Acţiuni în sprijinul extinderii sistemului MARS de prognozare a producţiei culturilor). Acestea vor continua până în 2008. Proiectul cuprinde şapte obiective, care corespund la şapte loturi:

- actualizarea CGMS: completarea şi consolidarea sistemului de monitorizare a creşterii culturilor în ceea ce priveşte noile state membre UE-10, calibrarea culturilor lipsă, integrarea noii hărţi europene a solului, utilizarea ansamblului de date CORINE şi introducerea de noi proceduri automate în modulul statistic al CGMS.

- noi serii de date meteorologice: staţii meteo suplimentare, date bazate pe modelele meteo digitale, atât ca reanalize, cât şi ca prognoze (stabilite la fiecare zece zile, lunar sau pe sezon), date de agro-fenologie pentru completarea şi consolidarea bazei de date MARS utilizată pentru analize.

- noi date prin satelit cu rezoluţie scăzută sau medie pentru completarea şi consolidarea bazei de date MARS utilizată pentru analize, pentru calcularea mai exactă a indicatorilor bazaţi pe date prin satelit, pentru îmbunătăţirea estimărilor impactului îngheţului şi a bolilor şi pentru producerea de date MODIS şi MERIS cu o rezoluţie mai bună (200-300 m în loc de 1km).

- un nou sistem operaţional CGMS, bazat pe previziuni meteorologice probabilistice de ansamblu, pentru a face sistemul CGMS capabil să opereze simulări de culturi la 10 zile în cadrul prognozelor meteo intrasezoniere şi sezoniere şi să producă prognoze probabilistice a producţiei culturilor.

- platforma de calibrare CGMS-Wofost şi Lingra de punere în aplicare a calibrării sistematice şi controlate a culturilor, în scopul actualizării şi menţinerii modelelor atât pentru culturi, cât şi pentru păşuni şi fâneţe.

- platforma pentru analiza sensibilităţii CGMS de punere în aplicare a unui instrument de analiză a sensibilităţii pentru validarea sistemului şi analiza sensibilităţii în scopul ameliorării modelării.

- în cele din urmă, în 2006 au fost lansate multe activităţi sub forma CMI, în scopul colectării de date de agro-fenologie de la serviciile naţionale existente. Datele sunt necesare pentru îmbunătăţirea calibrării modelelor şi analiza subsecventă a simulărilor obţinute.

Tabelul 5 (a se vedea anexa 1) indică utilizarea fondurilor comunitare pentru proiectele MARS-STAT în perioadele 2000-2003 şi 2004-2007.

3.3. Evaluarea rezultatelor

3.3.1. Sistemul MARS de monitorizare a creşterii culturilor

Sistemul MARS de monitorizare a creşterii culturilor a făcut posibilă evaluarea impactului climei asupra producţiei la nivelul EU-25, în mod independent şi omogen pentru întreaga Europă.

Prognoze ale producţiei publicate în buletin sunt utilizate de DG AGRI ca date de bază pentru stabilirea bilanţurilor estimative ale principalelor culturi din Uniunea Europeană şi din ţările candidate.

Evaluarea prognozelor realizate este o activitate permanentă a unităţii MARS din cadrul CCC. Erorile a posteriori din prognozele cantitative ale producţiei sunt calculate pe baza datelor oficiale finale. Pentru perioada 1999-2003, nu au existat mai multe erori de prognozare decât media erorilor sistemului MARS publicată în anii precedenţi (sursa: Raportul QUAMP, rezultat în urma unui studiu finanţat de CCC şi realizat de o companie externă în 2003-2004). Eroarea rădăcinii medii pătrate (RMSE - root mean square error ) calculată la cereale a indicat o creştere a erorii de prognozare după extindere (de la 0.6 q/ha la 1.5 q/ha). Cu toate acestea, RMSE a înregistrat o puternică tendinţă de scădere începând cu primii ani ai proiectelor ASEMARS (în 2005, eroarea a scăzut la 0.1 q/ha).

3.3.2. Activităţi suplimentare de cercetare desfăşurate de către CCC din propriul buget pentru cercetare în legătură cu îmbunătăţirea metodologiilor de estimare a utilizării terenurilor (susţinere instituţională a EUROSTAT pentru proiectul LUCAS)

În afară de activităţile agro-meteorologice, şi alte proiecte de cercetare privind strict monitorizarea tehnologică şi susţinerea metodologică a proiectului LUCAS sunt desfăşurate de către CCC şi finanţate de propriul buget al acestuia.

În scopul optimizării eficienţei proiectării eşantionului LUCAS în limitele aceluiaşi buget, în Grecia a fost testată o metodologie modificată, ca răspuns la solicitarea Ministerului agriculturii din această ţară.

Rezultatele au confirmat îmbunătăţirea gradului de precizie preconizat (coeficienţii de variaţie au fost îmbunătăţiţi cu un factor trei), în urma adoptării metodologiei modificate de încadrare a punctului de observare. În consecinţă, ancheta a servit ca punct de referinţă pentru proiectarea specificaţiilor pentru anchetele LUCAS 2005 şi 2006.

O a doua activitate a constat în crearea unui program software pentru calcularea estimărilor LUCAS în conformitate cu noua metodologie de încadrare a punctului de observare (programul software CAESAR). Acest program software a fost utilizat în cadrul campaniilor LUCAS din 2005 şi 2006.

3.4. Concluzii

În lumina utilităţii informaţiilor şi datelor furnizate de CCC în ultimii ani în legătură cu proiectul MARS în sprijinul desfăşurării PAC, Comisia doreşte să continue această activitate şi în perioada 2008-2013.

.

3.5. ANEXA 1

Tabelul 5 – Cheltuieli efectuate cu sistemul agro-meteorologic (MARS-STAT) (în EUR)

Lot/fază | Faza 1 | Faza 2 | Faza 3 | Total (toate 3 fazele) |

Perioadă | 2000/2001 | 2002 | 2003 | 2000/2003 |

LOT 1 | 151 812 | 99 650 | 99 650 | 351 112 |

LOT 2 | 204 900 | 87 500 | 90 100 | 382 500 |

LOT 3 | 207 294 | 160 010 | 162 310 | 529 614 |

LOT 4 | 259 372 | 197 468 | 200 567 | 657 407 |

Coordonare | 74 220 | 29 500 | 30 400 | 134 120 |

Total/fază | 897 598 | 574 128 | 583 027 | 2 054 753 |

Tabelul 6 – Cheltuieli efectuate cu MARS din bugetul DG AGRI (credite de angajament) pe baza reînnoirii |

Deciziei Consiliului pe perioada 2004/2007 şi pe durata proiectelor MARS OP II şi ASEMARS |

Angajamente MARS |

Proiect/an | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | TOTAL |

MARS OP II faza 1 | 850 000 |

MARS OP II faza 2 | 595 751 |

ASEMARS faza 1 | 649 800 |

MARS OP II faza 3 | 557 233 |

ASEMARS faza 2 | 650 000 |

MARS OP II faza 4 | 600 000 |

ASEMARS faza 3 | 551 924 |

ASEMARS faza 4 | 647 492 |

MARS OP II | 850 000 | 595 751 | 557 233 | 600 000 |

ASEMARS | 649 800 | 650 000 | 551 924 | 647 492 |

Total MARS | 850 000 | 1 245 551 | 1 207 233 | 1 151 924 | 647 492 | 5 102 200 |

[1] JO L 163, 4.7.2000, p. 1. Decizie astfel cum a fost modificată prin Decizia 786/2004/CE(JO L 138, 30.4.2004, p. 7)..

[2] JO L 309, 26.11.2003, p. 9.

[3] EFTAS, SADL, LUXspace (2007): Prospective Study on potential use of LUCAS (Studiu de prospectare a utilizării potenţiale a proiectului LUCAS). Raport final al contractului nr.61103.2005.001-2006.157.

[4] Raport al Comisiei către statele membre privind punerea în aplicare a tehnicilor de aerocartografie (LUCAS) şi teledetecţie (MARS) în realizarea statisticilor agricole. COM (2005) XXX

[5] Eşantionul sistematic ( eşantionul de bază ) este legat de caroiajul de 1 km bazat pe recomandările INSPIRE şi corespunde la aproximativ 4 milioane de puncte de observare pentru întreaga Uniune Europeană.

Eşantionul de bază LUCAS este un subgrup al eşantionului de bază, care corespunde caroiajului de 2 km creat prin utilizarea tuturor punctelor pare din eşantionul de bază, şi care cuprinde, ca atare, aproximativ 1 milion de puncte.

Fiecare punct în eşantionul de bază este foto-interpretat şi apoi inclus într-unul din cele şapte categorii („teren arabil”, „culturi permanente”, „păşuni permanente”, „zone împădurite, teren cu arbuşti”, „teren gol sau cu vegetaţie joasă sau rară”, „apă” sau „teren artificial”). Din eşantionul de bază stratificat se extrage un sub-eşantion ( eşantion pe teren ) pentru a fi clasificat în urma vizitei pe teren, conform nomenclaturii stabilite.

[6] Pentru a permite comparaţia cu rezultate obţinute prin Regulamentele Consiliului (CEE) nr. 959/93 privind informaţiile statistice care trebuie furnizate de către statele membre cu privire la produsele vegetale, altele decât cerealele şi nr. 837/90 privind informaţiile statistice care trebuie furnizate de către statele membre cu privire la producţia de cereale.

[7] Astfel cum s-a concluzionat în: EFTAS, SADL, LUXspace (2007) a se vedea mai sus.

[8] http://www.gmes.info/.