RO    RO RO 
 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 30.4.2009 
SEC(2009) 557 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
Document de înso țire pentru 
 
Comunicarea Comisiei privind  
pachetele de produse de investi ții cu amănuntul 
 
REZUMATUL RAPORTULUI DE EVALUARE A IMPACTULUI PRIVIND 
PACHETELE DE PRODUSE DE INVESTI ȚII CU AM ĂNUNTUL  
 
{COM(2009) 204 final} 
{SEC(2009) 556} 
 
RO 2   RO DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
Document de înso țire pentru 
 
Comunicarea Comisiei privind  
pachetele de produse de investi ții cu amănuntul 
 
REZUMATUL RAPORTULUI DE EVALUARE A IMPACTULUI PRIVIND 
PACHETELE DE PRODUSE DE INVESTI ȚII CU AM ĂNUNTUL  
 
{COM(2009) 204 final} 
{SEC(2009) 556} 
„Pachetele de produse de investi ții cu am ănuntul” faciliteaz ă accesul investitorilor cu 
amănuntul la pie țele financiare. Cadrul de reglementa re pentru aceste produse trebuie s ă ofere 
o bază mai solid ă și coerentă pentru investi ții cu amănuntul eficiente și responsabile. Criza 
financiară a readus în aten ție importan ța transparen ței produselor financiare și costurile 
potențiale ale vânz ărilor iresponsabile. Pr ăbușirea încrederii investitorilor a subliniat 
necesitatea urgent ă de a garanta instituirea unui cadru adecvat de reglementare, astfel încât 
redobândirea încrederii s ă poată avea loc pe o baz ă solidă. 
În întreaga Uniune European ă, se propune investitorilor cu am ănuntul o gam ă de „pachete” de 
produse de investi ții, oferind perspectiva unui randament financiar pe termen mediu sau lung, 
pe baza unei expuneri combinate la pie țele financiare. Aceste produse includ: 
• fondurile de investi ții; 
• titlurile structurate; 
• polițele de asigurare de via ță legate de investi ții (unit-linked), precum și  
• depozitele la termen structurate.  
Piața globală a acestor produse este semnificativ ă, estimată la aproximativ 10 trilioane de 
EUR pân ă la sfârșitul anului 2007, de și sumele investite s-au redus ca urmare a crizei 
financiare.  
Aceste produse au forme juridice distincte, îns ă îndeplinesc func ții economice comparabile 
pentru investitorii cu am ănuntul. Pe o pia ță care func ționează adecvat, competi ția dintre 
pachetele înrudite de  produse de investi ții cu amănuntul poate promova o alocare eficient ă a 
resurselor, creând stim ulente pentru produc ători de a concepe și comercializa produse care s ă 
corespund ă într-o mare m ăsură posibililor investitori.  
Piețele acestor produse sunt totu și caracterizate de asimet rii accentuate în ceea ce prive ște 
informațiile de care dispun ini țiatorii și distribuitorii de produse, pe de o parte, și investitorii 
cu amănuntul, pe de alt ă parte, precum și de conflictele principal-agent în cazul celor care 
comercializeaz ă produsele c ătre investitori cu am ănuntul. Aceste insuficien țe ale pieței dau 
naștere unor prejudicii pentru  investitorul în cauz ă la nivel micro, în cazul în care produsele 
sunt vândute sau cump ărate în mod inadecvat. La nivel macro, exist ă riscul ca investitorii s ă 
 
RO 3   RO abandoneze pie țele de investi ții, cu consecin țe grave pentru pie țele respective și pentru 
capacitatea indivizilor de a- și asigura viitorul financiar. 
La nivel european și național s-au luat m ăsuri de reglementare în vederea remedierii acestor 
deficiențe. Toate aceste reglement ări sunt caracterizate de dou ă obiective centrale: garantarea 
faptului c ă investitorii ob țin informa ții precontractuale eficace cu privire la produs  și 
garantarea unor proceduri de vânzare echitabile . La nivel european, reglementarea a evoluat, 
în mare parte, pe o baz ă sectorială. Normele aplicabile variaz ă în funcție de forma juridic ă a 
produsului și de statutul juridic al persoanei îl care comercializeaz ă. În anumite sectoare și 
pentru anumite produse nu exist ă norme aplicabile la nivel european. 
În fapt, la nive l european exist ă un „mozaic de reglement ări” pentru diferite pachete de 
produse de investi ții și pentru canalele prin care acestea se distribuie. 
Această situație a provocat deja preocup ări extinse în ceea ce prive ște coeren ța dreptului 
comunitar. Exist ă diferențe semnificative în ceea ce prive ște nivelul de protec ție a 
investitorilor între diferitele  sectoare din domeniu, precum și „condiții inechitabile de 
concurență” pentru ini țiatorii și distribuitorii acestor produse. În unele state membre, acolo 
unde dreptul comunitar permite acest lucru, autorit ățile de supraveghere au ac ționat în vederea 
consolidării protec ției investitorilor și a echilibr ării condițiilor concuren țiale în cazurile în 
care au sim țit că reglement ările europene prezint ă lacune.  
Cu toate acestea, reac țiile descrise au fost evident limitate ca arie geografic ă și necoordonate, 
ducând astfel la și mai multe norme divergente și constituind, cel pu țin în principiu, o barier ă 
suplimentar ă în calea dezvolt ării pieței unice pentru aceste produse. 
În prezenta evaluare a impactul ui sunt avute în vedere dou ă întrebări: prezint ă acest mozaic de 
reglement ări riscuri reale de prej udiciere a investitorilor și de distorsionare a pie ței? Dacă da, 
este necesar ă o reacție la nivel european și ce formă ar trebui s ă îmbrace aceasta? 
Aspecte procedurale 
Lucrările Comisiei privind pachet ele de produse de investi ții cu am ănuntul au la baz ă 
solicitarea Consiliului ECOF IN din mai 2007 adresat ă Comisiei de a examina coeren ța 
legislației comunitare în ceea ce prive ște sistemele de prezentare a informa țiilor și de 
distribuție aplicabile diferitelor tipuri de produse de investi ții cu amănuntul. 
Am organizat consult ări extinse cu p ărțile interesate, inclusiv o cerere scris ă de contribu ții în 
octombrie 2007, urmat ă de o declara ție rezumativ ă a răspunsurilor primite în martie 2008, un 
atelier tehnic organizat cu reprezentan ții sectorului în mai 2008 și o audiere deschis ă la nivel 
înalt în iulie 2008, care a reun it peste 300 de reprezentan ți ai sectorului de activitate, ai 
asociațiilor de consumatori, ai autorit ăților naționale de reglementare și ai institu țiilor 
europene, pentru a discuta evolu țiile pieței și potențialele riscuri pentru investitorii cu 
amănuntul. 
În cazul în care se va ajunge la concluzia c ă este oportun s ă se acționeze la nivel european, va 
fi necesar ă o nouă evaluare a impactului pentru identificarea m ăsurilor specifice necesare, 
precum și a costurilor și beneficiilor pe care aceste m ăsuri le genereaz ă.  
 
RO 4   RO Impactul problemei generale și argumente în favoarea ac țiunii la nivel european 
Cum s-a manifestat în mod concret problema general ă identificat ă mai sus? Care sunt 
costurile pentru economia și societatea european ă și cine suport ă aceste costuri? 
Absența unei abord ări coerente în ceea ce prive ște reglementarea prezent ării de informa ții și a 
intermedierii la nivel european se afl ă la originea a trei probleme: 
• în primul rând, nivelul protec ției investitorilor garantat de nor mele din UE nu este suficient 
de înalt pentru toate  produsele vizate; 
• în al doilea rând, diferen țele dintre normele din UE distorsioneaz ă concuren ța de pe pia ță 
în favoarea produselor „mai pu țin reglementate”. Diferen țele dintre normele din UE pot 
stimula „arbitrajul reglementar”, amplificând astf el riscurile de prejudi ciere a investitorilor 
descrise mai sus. 
• în al treilea rând, abord ările naționale divergente în ceea ce prive ște prezentarea de 
informații și distribuția care rezult ă î n  u r m a  r e a c țiilor necoordonate ale statelor membre 
față de lacunele și de inconsecven țele legisla ției comunitare sporesc barierele în calea 
comerțului transfrontalier și a dezvolt ării pieței unice a pachetelor de produse de investi ții 
cu amănuntul, având un impact concomitent asupra eficien ței și dimensiunii pie ței 
respective. 
Prejudicierea investitorilor poate av ea loc atât la nivel micro, cât și la nivel macro. La nivel 
micro, investitorii pot pierde bani sau pot face investi ții având false a șteptări în ceea ce 
privește randamentul; la nivel macro, poate ap ărea o deteriorare a încrederii în pie țele de 
investiții cu amănuntul. Arbitrajul reglementar între tip urile de produse poate accentua aceste 
efecte, periclitând în acela și timp competitivitatea pie ței; dat fiind efectul suplimentar al 
obstacolelor continue în calea comer țului transfrontalier, o consecin ță globală ar fi ineficien ța 
sporită în alocarea resurselor. 
Avizele exper ților și dovezile concrete furnizate de p ărțile interesate vin în sprijinul ideii c ă 
aceste probleme sunt, în practic ă, în detrimentul investitorilor și produc, într-o m ăsură mai 
mică, disfuncționalități ale pieței, fiind cauza reducerii comer țului transfrontalier. Frecven ța 
sporită a vânzărilor sau cump ărărilor inadecvate în diferite jurisdic ții indică o cristalizare a 
riscurilor pentru investitori.  
Eforturile unilaterale ale unor  state membre în vederea re medierii acestor riscuri prin 
reglement ări la nivel local reprezint ă un puternic indicator al acuit ății și importan ței acestor 
probleme. De asemenea, unele state membre au luat m ăsuri pentru reducerea poten țialului de 
arbitraj reglementar între di ferite canale de distribu ție și tipuri de produse. Totu și, este puțin 
probabil ca astfel de ac țiuni unilaterale la nivelul statelor membre s ă aibă un impact asupra 
perspectivelor de comer ț transfrontalier sau asupra sta ndardelor generale de protec ție a 
investitorilor, dat ă fiind amploarea lor geografic ă redusă. Părțile interesate au indicat, de 
asemenea, c ă lipsa de coordonare antreneaz ă costuri suplimentare pentru operatorii de pe pia ță 
care distribuie produse în mai multe state membre. Impactul interven țiilor asupra schimburilor 
comerciale transfrontaliere poate fi totu și de o importan ță mai redus ă, dat fiind faptul c ă alți 
factori pot limita dimensiunea acesto r schimburi pentru anumite produse. 
Însă, chiar dac ă accentul se pune numai pe pie țele locale, mozaicul de reglement ări la nivel 
european și pozițiile disparate la nivel na țional care deriv ă din acesta sunt foarte probabil în 
 
RO 5   RO detrimentul investitorilor și contribuie la arbitrajul re glementar. Aceasta deoarece ac țiunile 
statelor membre se supun, în m ăsură mai mare sau mai mic ă, unor constrângeri care deriv ă 
din legisla ția comunitar ă. Diferențele de abordare în cadrul legisla ției comunitare au condus 
inevitabil la apari ția, în cadrul pie țelor naționale, a unui mozaic complicat de reglement ări 
diferite între produse. Din acest mo tiv, lacunele la nivelul protec ției consumatorilor și 
existența unor condi ții inechitabile de concuren ță sunt probleme europene, în aceea și măsură 
sau chiar mai mult decât probleme ale pie țelor locale. 
Consecințele probabile ale lipsei de ac țiuni suplimentare  
Dacă nu se iau m ăsuri la nivel european pentru remedierea problemelor sus-men ționate, 
acestea vor persista. Acest lucru nu înseamn ă că mediul de reglementare va r ămâne 
neschimbat. Se poate presupune c ă unele state membre vor lua m ăsuri suplimentare, în special 
dată fiind criza financiar ă. Acest lucru poate avea un imp act benefic asupra primelor dou ă 
probleme identificate în statele membre în discu ție, deși constrângerile impuse de legisla ția 
comunitar ă ar putea limita amploarea global ă a impactului men ționat.  
Astfel de ac țiuni ar duce la divergen țe și mai accentuate între abord ările de reglementare ale 
statelor membre, ceea ce risc ă, de asemenea, s ă împiedice schimburile transfrontaliere și să 
complice înc ă și mai mult peisajul legislativ. În plus, este pu țin probabil ca toate statele 
membre s ă întreprind ă acțiuni unilaterale, unele pie țe suferind astfel de lipsa unei 
reglement ări adecvate. 
De asemenea, este probabil ca ini țiativele de autoreglementare s ă continue s ă apară fără un 
impuls suplimentar din partea UE. La nivelul UE se lucreaz ă în paralel în vederea solu ționării 
problemelor din anumite sectoare. (Este vorba în principal despre revizuirea Directivei 
privind prospectul și probabil a altor directive sectoriale; elaborarea informa țiilor cheie pentru 
investitori referitoare la OPCVM-ur i; eforturi de ameliorare a educa ției financiare, în 
colaborare cu statele membre; precum și reexaminarea directivei privind comercializarea la 
distanță a serviciilor financiare și a directivei privind intermedierea de asigur ări [IMD]. La 
aceste ini țiative se adaug ă orice lucr ări mai ample de ameliorare a reglement ărilor în 
domeniul serviciilor financiare care rezult ă probabil în urma crizei financiare.) 
Totuși, aceste ini țiative ar putea – în lipsa coordon ării – să sporească inconsecven țele la nivel 
european, iar lacunele în reglementare se vor men ține. Problemele identificate mai sus nu ar 
putea fi solu ționate eficient în toate statele membre și la nivelul tuturor sectoarelor pie ței. Pe 
scurt, răspunsurile la provoc ările identificate în evalua rea impactului trebuie sus ținute printr-o 
abordare global ă coerentă. 
Obiective 
Pornind de la analiza pr oblemelor, diferitele op țiuni de politic ă sunt evaluate în raport cu 
capacitatea lor de a asigura: 
• un nivel înalt și coerent de protec ție a investitorilor pe ntru toate produsele și canalele de 
distribuție, inclusiv cele care nu fac în prezent obi ectul unor norme UE privind prezentarea 
de informa ții și distribuția; investitorii trebuie s ă poată lua decizii informate în ceea ce 
privește investițiile și să poată compara în mod eficient diferi tele oferte de produse, putând 
în același timp să aibă încredere în consultan ța pe care o primesc;  
 
RO 6   RO • condiții de concuren ță egale pentru toate tipurile de pachete de produse de investi ții cu 
amănuntul, inclusiv distribu ția acestora; și 
• consolidarea pie ței unice a pachetelor de produse de investi ții cu amănuntul. 
Analiza op țiunilor 
Au fost identificate o serie de ac țiuni la nivel european și apoi comparate cu situa ția de 
referință, și anume cea a lipsei oric ărei interven ții suplimentare. Analiza este, în mod necesar, 
la nivel înalt și în mare parte cantitativ ă. Va fi necesar ă o analiză de impact mai detaliat ă și 
mai aprofundat ă pentru a sprijini orice activ itate de legiferare asupra c ăreia s-a ajuns la un 
acord. Acest lucru va implica colectarea de informa ții suplimentare. 
Opțiunile sunt analiz ate separat în func ție de cele dou ă domenii principale de reglementare 
identificate (prezentarea de informa ții obligatorii și normele de comercializare). Totu și, există 
sinergii între cele dou ă domenii și este posibil ca un pachet de op țiuni care combin ă măsuri 
privind prezentarea de informa ții precontractuale și practicile de comercializare s ă aducă 
beneficii mai mari decât oricare dintre ele examinate separat.  
Opțiunile identificate și analizate în ambele domenii sunt: 
• menținerea în vigoare a politicil or actuale neschimbate; 
• autoreglementarea promovat ă de Comisie; 
• o recomandare a Comisiei care ofer ă orientare privind principiile și abordările comune; 
• un mandat al Comitetelor Lamfalussy în scopul promov ării convergen ței practicilor de 
supraveghere; și 
• o acțiune legislativ ă la nivelul UE. 
Analiza subliniaz ă faptul că opțiunile care nu includ cel pu țin câteva modific ări legislative la 
nivel european nu ar putea s ă remedieze integral neregulile obse rvate la acest nivel, ceea ce ar 
limita beneficiile.  
Comparația dintre op țiuni indic ă faptul că inițiativele de autoreglementare nu ar putea avea 
decât un impact marginal, în timp ce lucr ările Comitetelor Lamfalussy sau o recomandare a 
Comisiei ar putea avea un efect pozitiv mai accentuat. Ac țiunea legislativ ă promite ob ținerea 
celui mai puternic impact pozitiv, în parte deoarece ar putea fi obligatorie și ar asigura o 
abordare global ă mai coerent ă și mai eficient ă. De asemenea, în lipsa ac țiunii legislative, 
diferențele dintre statele membre și dintre diferitele sectoare din domeniu s-ar men ține, 
datorită inconsecven țelor la nivel european și slabei coordon ări dintre actorii din domeniu și 
la nivel na țional. Deși, conform analizei, ac țiunea care include un element legislativ ar fi cea 
mai eficient ă în vederea îndeplinirii obiectivelor identificate, op țiunile disponibile nu se 
exclud reciproc. 
La acest nivel este dificil s ă se evalueze amploarea real ă a beneficiilor posibile. Evaluarea 
impactului prezint ă diferitele mecanisme prin care se pot ob ține avantaje și oferă o imagine 
cantitativă în ceea ce prive ște ponderea lor relativ ă. Avantajele marginale pot varia 
 
RO 7   RO semnificativ în func ție de detaliile concrete ale m ăsurilor adoptate ulterior , astfel încât este 
esențială o evaluare suplimentar ă a impactului.  
În ceea ce prive ște costurile, modific ările aduse activit ăților de prezentare de informa ții sau 
practicilor comerciale este posibil s ă antreneze costuri semnificative de punere în 
conformitate și de administrare pentru întreprinderi; op țiunile vor varia probabil în func ție de 
impactul lor asupra costurilor altor organisme cum ar fi autorit ățile naționale de supraveghere, 
comitetele de supraveghere și Comisia îns ăși. Ulterior se va efect ua o evaluare separat ă a 
impactului m ăsurilor adoptate, care s ă măsoare cu precizie sarcina administrativ ă folosind 
modelul costului standard. 
Este posibil ca avantajele s ă fie mai mari dac ă acțiunea ar fi coordonat ă cu alte ac țiuni legate 
de educația financiar ă a investitorilor, dac ă s-ar garanta angajamentul  sectorului de activitate 
vizat în ceea ce prive ște măsurile adoptate și dacă autoritățile naționale de reglementare ar 
asigura o supraveghere eficient ă și coordonat ă.  
Concluzii 
În urma crizei financiare, restabilir ea încrederii consumatorilor în pie țele financiare constituie 
o provocare esen țială. Va fi necesar un înal t nivel de transparen ță a produselor și de 
profesionalism în sectorul financiar, în vederea solu ționării acestei provoc ări. Prin urmare, 
cadrul european de reglementare pentru pachetele de produse de investi ții cu amănuntul 
trebuie neap ărat să reflecte realit ățile piețelor financiare moderne, iar lipsa de coeren ță în 
urma unor reglement ări depășite nu trebuie s ă împiedice asigurarea unui grad înalt de 
protecție a investitorilor și a unor condi ții de concuren ță echitabile pentru  produsele de 
investiții în întreaga Uniune European ă. 
Prezenta evaluare a impactului a reexaminat peisajul reglementar pentru pachetele de produse 
de investi ții cu amănuntul la nivel european și a identificat diferen țe clare la nivelul normelor 
de prezentare a informa țiilor precontractuale și al practicilor comerciale între diferite produse 
și diferite sectoare. Pe  baza datelor disponibile, nu a fost posibil ă descrierea cu precizie a 
amplorii  problemelor care au la baz ă acest cadru de reglementare fragmentat. Totu și, există 
exemple sugestive de prejudicii suferite de investitori și date calitative provenite de la o serie 
de părți interesate privind impactul lacunelor și inconsecven țelor legisla ției comunitare.  
În timp ce unele state membre au încercat s ă remedieze aceste probleme pe teritoriile 
naționale, acest lucru nu s-a întâmplat sistematic în toate statele membre și nici coordonat 
între acestea, ducând la o și mai mare fragmentare a cadrului de reglementare, cu posibile 
efecte asupra furnizorilor de servicii transfrontaliere și, prin urmare, asupra pie ței unice. În 
plus, acțiunea la nivelul statelor membre nu  poate remedia integral inconsecven țele de 
reglementare la nivel european. 
Prejudiciile suferite de  consumatori, concuren ța distorsionat ă între diferite categorii de 
produse pe baza arbitrajului reglementar și, în măsură mai mic ă, obstacolele în calea 
dezvoltării pieței unice vor r ămâne probleme semnificative în absen ța acțiunii legislative la 
nivel european. O analiz ă la nivel înalt a op țiunilor sugereaz ă că o astfel de ac țiune ar antrena 
costuri materiale, îns ă ar aduce și avantaje în toate aceste domenii. 
Pe aceast ă bază, se recomand ă acțiunea legislativ ă, în ceea ce prive ște atât prezentarea de 
informații precontractuale, cât și practicile comerciale.  
 
RO 8   RO Evaluarea impactului a analizat necesitatea ac țiunii legislative în vederea remedierii 
deficiențelor identificate. Aceasta nu  a avut în vedere forma și conținutul exact al oric ăror 
măsuri relevante. O evaluare aprofundat ă a costurilor și avantajelor va necesita o specificare 
clară a tipului de interven ție avută în vedere, ceea ce va depinde de lucr ările ulterioare 
comunicării. Vor fi necesare eforturi suplimenta re considerabile pentru asigurarea unui 
răspuns legislativ ef icient orientat și pentru atingerea unui echi libru optim al costurilor și 
avantajelor.