COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 2.12.2011 
SEC(2011) 1417 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMAT AL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
care înso ţeşte documentul 
Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL 
CONSILIULUI 
privind Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime [de abrogare a 
Regulamentului (CE)  nr. 1198/2006 al Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 861/2006 
al Consiliului și a Regulamentului (UE) nr. XXX/ 2011 al Consiliului privind politica 
maritimă integrată] 
{COM(2011) 804 final} 
{SEC(2011) 1416 final}  
 
RO 2   RO 1. INSTRUMENTELE DE SPRIJIN FINANCIAR PUBLIC ALE PCP  ŞI PMI 
În perioada 2007-2013 , politica comun ă în domeniul pescuitu lui (PCP) dispune de 
următoarele instrumente financiare:  
– Fondul european pentru pescuit (FEP)  (gestiune partajat ă) este principalul 
pilon financiar al PCP, cu un buget de 4 304 milioane EUR.  
– Cel de-al doilea instrument financiar (gestiune direct ă) sprijină: controlul şi 
executarea  (345 milioane EUR), colectarea de date şi consultan ţa ştiinţifică 
(360 milioane EUR), guvernan ţa (45 milioane EUR) şi contribu ţiile voluntare 
şi obligatorii la organizaţiile regionale de gestionare a pescuitului (ORGP) 
(9,8 milioane EUR în 2010).  
– Fondul European de Garantare Agricol ă (FEGA) ( gestiune direct ă) 
finanţează organizarea comun ă a pieţelor (OCP) în sectorul produselor ob ţinute 
din pescuit şi din acvacultur ă (15 milioane EUR pe an) şi compenseaz ă 
costurile suplimentare aferente comercializ ării produselor pesc ăreşti din 
regiunile ultraperiferice (15 milioane EUR pe an). 
– Finanţarea pentru  politica maritim ă integrată (PMI) (gestiune direct ă) a fost 
de 20,4 milioane EUR (2008-2010). Un nou regulament, care face în prezent obiectul unei proceduri de codecizie, urmeaz ă să fie adoptat pân ă la sfârşitul 
anului 2011 în vederea finan ţării PMI pentru perioada 2011-2013. 
De asemenea, cel de-al doilea instrument financiar finan ţează acordurile de parteneriat în 
domeniul pescuitului. A ceste acorduri, la fel ca şi contribu ţiile obligatorii la ORGP, 
beneficiaz ă de propriul temei lor juridic şi vor rămâne în afara domeniului de aplicare al 
Fondului european pentru pescuit şi afaceri maritime (EMFF). 
2. D
EFINIREA PROBLEMEI  
Concluzia evalu ării impactului reformei PCP a fost c ă, în pofida progresului înregistrat 
începând cu anul 2002, PCP nu şi-a îndeplinit obiectivele de sustenabilitate economic ă, 
socială şi de mediu. În parte, e şecul poate fi atribuit finan ţării PCP. Acest lucru se explic ă prin 
problemele legate de mecanismul de proiectare şi de punere în aplicare , în special FEP, şi prin 
ineficienţa în ceea ce prive şte conţinutul . 
În ceea ce prive şte proiectul , fiecare instrument financiar di spune de propriile sisteme de 
programare, monitorizare, evaluare şi control şi este negociat separat.  Acest lucru îngreuneaz ă 
coordonarea şi atingerea masei critice. Coordonar ea cu alte fonduri structurale prin 
intermediul „liniilor de demarca ţie” este, de asemenea, insuficient ă pentru asigurarea 
sinergiilor şi evitarea suprapunerilor. 
De asemenea, Fondului european pentru pescuit (FEP) îi lipse şte concentrarea asupra 
priorităţilor strategice ale PCP. Programele opera ţionale (PO) sunt formate adesea dintr-un 
„meniu” de m ăsuri din care statele membre (S M) pot alege. Numeroase SM acord ă prioritate 
investiţiilor care faciliteaz ă absorbţia, în loc s ă se concentreze asupra priorit ăţilor PCP. La 
această situaţie se adaug ă absenţa condiţionalităţilor legate de respectarea priorit ăţilor 
respective, precum şi o monitorizare şi evaluare redus ă şi eterogen ă: fiecare SM şi-a stabilit 
proprii indicatori, ceea ce împiedic ă agregarea şi compara ţiile.  
 
RO 3   RO În plus, 75 % din FEP se aloc ă în funcţie de ponderea istoric ă a domeniului pescuitului în 
cadrul politicii de coeziune. Pentru restul de 25 % (regiuni care nu sunt de convergen ţă), 
alocarea se bazeaz ă pe dimensiunea sectorului pesc ăresc. Aceast ă situaţie genereaz ă 
disparităţi uriaşe (chiar şi de la 30 la 1) în ceea ce prive şte sprijinul pe cap de locuitor, în 
detrimentul SM care nu sunt de convergen ță și au un sector pesc ăresc şi de acvacultur ă de 
mari dimensiuni, în timp ce alte SM combin ă alocările financiare substan ţiale cu un sector 
pescăresc şi de acvacultur ă relativ redus. Pe lâng ă procesul îndelungat de instituire a 
sistemelor de gestiune şi control şi de elaborare a PO, care reprezint ă condiţia prealabil ă 
pentru punerea în aplicare a FEP,  aceasta este principala explica ţie pentru absorb ţia redusă a 
fondurilor FEP pân ă în prezent (20 % pân ă în octombrie 2011).  
De asemenea, lipsa unei abord ări strategice explic ă lipsa unei mase critice de proiecte şi 
folosirea foarte limitat ă a posibilit ăţilor FEP în domeniul mediului. 
Aceste probleme de proiectare se refer ă mai ales la acea parte a finan țării care face obiectul 
gestiunii partajate a FEP și care constituie majoritatea resurselor de finan ţare disponibile. În 
ceea ce prive şte instrumentele din cadrul gestiunii directe, cea mai evident ă problem ă se 
referă la fragmentarea sprijinului între PCP şi PMI şi la sarcina administrativ ă considerabil ă 
legată de gestiunea bugetar ă centrală. 
În ceea ce prive şte ineficien ţa, în materie de mediu , finanţarea PCP nu a eliminat 
supracapacitatea. În pofida cuantumului de 1,7 miliarde EUR cheltuit din 1994 pân ă în 
prezent pentru dezmembrarea  navelor, capacitatea real ă de pescuit nu a sc ăzut în majoritatea 
flotelor UE. Supracapacitatea este una dintre cauzele principale ale pescuitului excesiv şi ale 
scăderii rentabilit ăţii economice. Finan ţarea public ă a avut, de asemenea, un efect foarte 
limitat asupra nivelului ridicat de aruncare înapoi în mare a capturilor în multe pesc ării ale 
UE. Noua propunere de reform ă a PCP include interzicerea arunc ării înapoi în mare a 
capturilor, ceea ce ar trebui s ă sporească cererea de unelte de  pescuit selective şi de noi tehnici 
de pescuit.  
Un alt factor cheie pentru succesul PCP reformat ă este furnizarea de consultan ţă ştiinţifică şi 
date economice. Consultan ţa ştiinţifică este în prezent disponibil ă pentru 45 % din stocurile 
comerciale care ţin de responsabilitatea UE; acest procentaj trebuie s ă crească anul urm ător 
pentru a se asigura tranzi ţia către un pescuit sustenabil.  Coordonarea cu datele ob ţinute din 
alte domenii maritime este limitat ă, iar gradul de conformitate este insuficient.  
Acvacultura este un alt domeniu în care finan ţarea public ă trebuie s ă fie mai eficace. Este 
necesar s ă se pună un accent mai mare pe abordarea strategic ă, promovându-se cre şterea 
ecologică în domeniul acvaculturii. De as emenea, sprijinul public trebuie s ă stimuleze 
serviciile de conservare a mediul ui furnizate de acvacultura extensiv ă în habitatele sensibile 
(de exemplu, sporirea biodiversit ăţii).  
În cele din urm ă, dezvoltarea actual ă a amenaj ării spaţiului maritim este insuficient ă pentru 
rezolvarea problemei concuren ţei pentru spa ţiu în rândul activit ăţilor maritime, cu efecte 
negative asupra mediului şi economiei.  
În termeni economici , instrumentele de finan ţare public ă nu au abordat decalajul existent în 
materie de inovare în domeniile pescuitului şi acvaculturii în UE (pr oductivitatea muncii este 
cu 25 % sub media UE). Grad ul redus de inovare explic ă parţial performan ţele scăzute ale 
flotelor UE şi stagnarea produc ţiei din acvacultur ă din ultimii 15 ani. Decalajul existent în 
materie de inovare este adesea legat de dimensiunea redus ă a întreprinderilor: 91 % din 
întreprinderile de pescuit de ţin o singur ă navă şi 98% din întreprinderile de acvacultur ă sunt 
IMM-uri. Dimensiunea redus ă limitează accesul la finan ţare şi asigurare. 
 
RO 4   RO Decalajul este acut în special în ceea ce prive şte introducerea pe pia ţă a produselor şi 
comercializarea acestora. Un alt aspect este cel al consumului mare de energie, în special în sectorul capturilor.  
În cele din urm ă, segmentarea politicilor maritime are ca rezultat neexploatarea poten ţialelor 
sinergii şi lipsa unui sprijin adecvat pe ntru cercetare în scopul inov ării tehnologice. Acest 
lucru împiedic ă, de asemenea, în ţelegerea clar ă a sursei reale a poten ţialului de cre ştere al 
domeniului maritim.  
În termeni sociali , locurile de munc ă oferite de sectorul captu rilor nu sunt atractive. 
Importanţa pescuitului este în sc ădere în numeroase comunit ăţi costiere. Noi activit ăţi 
înlocuiesc pesc ăriile ca surs ă de venit şi de locuri de munc ă în multe dintre aceste comunit ăți, 
însă unele comunit ăţi nu dispun de alternative de divers ificare. De asemenea, noua PCP ar 
putea duce, pe termen scurt, la pierde ri suplimentare de locuri de munc ă în ceea ce prive şte 
capturile şi serviciile auxiliare. Prin urmare, unele comunit ăţi ar putea s ă nu mai fie viabile pe 
termen mediu. 
3. C
ARE SUNT P ĂRŢILE INTERESATE AFECTATE ? 
Succesul PCP şi al PMI reprezint ă motivul esen ţial al sprijinului financiar public. În acest 
sens, părţile interesate afectate sunt cele identificate în raportu l de evaluare a impactului 
reformei PCP: 
Partea interesat ă Descrierea p ărţii interesate Interese cheie 
Sectorul 
capturilor în UE Proprietarii de nave, operatori şi echipaje Menţinerea rentabilit ăţii şi a mijloacelor de 
subzistenţă. 
Sectorul 
acvaculturii Producătorii din sector ul acvaculturii Idem 
Întreprinderile şi 
comunităţile 
dependente Întreprinderile şi comunit ăţile dependente de 
pescării. Idem. Viabilitatea comunit ăţilor în zonele 
pescărești. 
Sectorul 
prelucrării Persoanele care prelucreaz ă materiile prime, atât 
cele importate, cât și cele capturate în apele UE. Creşterea valorii ad ăugate. Ob ţinerea accesului la 
o aprovizionare stabil ă. 
Organismele de 
reglementare a 
sectorului Organismele na ţionale, regionale şi locale care 
reglementeaz ă pescuitul. Optimizarea sprijinului fi nanciar public în vederea 
îndeplinirii obiectivelor de politic ă. Garantarea 
aprovizion ării cu alimente. 
Sectorul 
cercetării Organismele ştiinţifice care contribuie la 
conservarea şi gestionarea stocurilor Contribuţia la gestionarea eficace a pesc ăriilor 
prin accesul în timp u til la datele de înalt ă calitate. 
Consumatorii Consumatorii de produse ob ţinute din pescuit şi 
din acvacultur ă Disponibilitatea, costul, calitatea şi valorile 
nutriționale ale produselor ob ţinute din pescuit și 
din acvacultur ă cu grade diferite de control de 
mediu. 
Ţările terţe Sectorul pescuitului în concuren ță cu flotele UE. 
Producătorii din sectorul  acvaculturii, 
exportatorii. Conflict de interese între cei care consider ă UE o 
piaţă de export şi comunit ăţile locale de pescari 
care trebuie s ă facă faţă concuren ţei din partea 
flotelor UE în ceea ce prive şte accesul la resursele 
locale.  
ONG-urile, 
societatea civil ă 
şi cetăţenii UE ONG-urile care promoveaz ă gestionarea durabil ă.  
Publicul larg interesat şi preocupat de pescuit şi 
de mediul marin. Menținerea popula ţiilor de pe şti, a biodiversit ăţii 
şi a valorii recreative a oceanelor, râurilor şi 
lacurilor, precum şi a unei industrii durabile din 
punct de vedere economic şi social. Aprovizionare 
adecvată cu alimente. 
 
 
RO 5   RO 4. DREPTUL DE A AC țIONA  
UE dispune de competen ţă exclusiv ă în domeniul conserv ării resurselor biologice marine. 
Dincolo de aceasta ( și anume, p ărţile din PCP care fac obiectul competen ţei partajate), se 
aplică principiile subsidiarit ăţii şi proporţionalităţii. Propunerea pentru b ugetul viitor al UE 
este bine justificat ă în ceea ce prive ște subsidiaritatea, deoarece se concentreaz ă deja asupra 
„domeniilor de politic ă în care UE poate fi mai eficace ac ţionând la nivelul UE în contextul 
actual de austeritate na ţională şi consolidare financiar ă”. 
În ceea ce prive şte pescăriile şi activităţile maritime, propunerea include un nou EMFF 
structurat pe 4 piloni: un pescuit inteligent şi ecologic, o acvacultur ă inteligent ă şi ecologic ă, 
o dezvoltare teritorial ă durabilă şi favorabil ă incluziunii şi o politic ă maritimă integrată. 
Primii trei piloni urmeaz ă să fie gestiona ţi în cadrul gestiunii partajate, iar ultimul în cadrul 
gestiunii centralizate directe. De asemenea, EMFF va include m ăsuri de înso ţire în domenii 
precum colectarea de date şi consultan ţa ştiinţifică, controlul, guvernan ţa, pieţele de produse 
pescăreşti (inclusiv din regiun ile ultraperiferice), pl ăţile voluntare c ătre ORGP şi asistenţa 
tehnică.  
5. OBIECTIVELE EMFF   
EMFF sprijin ă: 
– obiectivele noii PCP, pesc ăriile şi acvacultura sustenabile şi competitive.  
– dezvoltarea ulterioar ă a PMI.  
– dezvoltarea echilibrat ă a zonelor pesc ărești. 
Prin îndeplinirea acestor obiective, EMFF va  contribui, de asemenea, la Strategia 
Europa 2020, în special la trei ini ţiative emblematice: „O Europ ă eficientă din punctul de 
vedere al utiliz ării resurselor”, „O Uniune a inov ării” şi „O agend ă pentru noi competen ţe şi 
locuri de munc ă”. Sunt definite urm ătoarele obiective specifice. 
5.1. Obiective specifice legat de proiectarea EMFF 
– revizuirea criteriilor de alocare, 
– concentrarea asupra investi ţiilor inteligente şi ecologice şi asupra dezvolt ării 
teritoriale, 
– îmbunătăţirea strategiei şi a program ării, 
– sprijinirea abord ărilor colective, 
– crearea unui cadru de monitorizare şi de evaluare, pe baza unor indicatori 
comuni, 
– consolidarea condi ţionalităţilor, 
– exploatarea sinergiilor între in strumentele financiare ale PCP şi PMI. 
Simplificarea punerii în aplicare şi reducerea sarcinii administrative şi 
 
RO 6   RO – exploatarea sinergiilor cu alte fonduri ale UE (de exemplu, LIFE). 
5.2. Obiective specifice legate de con ţinutul EMFF 
– eliminarea subven ţiilor ineficiente, 
– reducerea impactului pesc ăriilor asupra mediului, 
– contribuţia, în contextul pescuitului sustenabil, la gestionarea şi conservarea 
ecosistemelor marine şi la obiectivele MSFD (Dir ectiva-cadru „Strategia 
pentru mediul marin”) şi Natura 2000, 
– promovarea unei cre şteri ecologice în dome niul acvaculturii,  
– creşterea disponibilit ăţii consultan ţei şi a datelor ştiinţifice. Coordonarea 
datelor privind pesc ăriile şi PMI, 
– asigurarea respect ării PCP,  
– promovarea gestion ării transfrontaliere/ecosistem ice a bazinelor maritime ale 
UE,  
– creşterea inov ării, 
– promovarea s ănătăţii şi bunăstării animalelor.  
– abordarea segment ării politicilor maritime şi contribu ţia la identificarea 
oportunităţilor de cre ştere, 
– reducerea consumului de energie, şi 
– îmbunătăţirea atractivit ăţii locurilor de munc ă şi a viabilit ăţii comunit ăţilor 
costiere. 
6. OPŢIUNILE DE POLITIC Ă 
Sunt elaborate trei op ţiuni de reform ă. În conformitate cu reforma PCP şi cu propunerea 
pentru viitorul buget al UE, op ţiunile „absen ța oricărei politici” şi „statu quo ” se elimin ă. Cea 
de-a doua se p ăstrează totuşi ca referin ţă. 
6.1. Elemente comune 
Opţiunile de reform ă conțin elemente comune stabilite în prealabil de propunerea pentru noua 
PCP şi de Comunicarea Comi siei privind CFM: 
• EMFF este inclus în cadrul strategic comun şi în domeniul de aplicare al regulamentului 
comun; 
• criteriile de alocare s unt definite în func ţie de dimensiunea sectorului pescuitului; 
• majoritatea subven ţiilor pentru flote sunt întrerupte;  
• OCP este integrat ă în EMFF, din 6 instrumente de interven ţie se păstrează doar ajutorul 
pentru depozitare;  
 
RO 7   RO • sistemul de compensa ții pentru regiunile ultraperiferice este integrat în EMFF; 
• masa critic ă se obţine prin accent pe ac ţiunile colective, organiza ţiile de produc ători (OP), 
alte organisme colective şi grupurile de ac ţiune local ă în cadrul dezvolt ării teritoriale; 
• se introduc condi ţionalităţi bazate pe: domeniul de aplicare al eligibilit ății şi al 
conţinutului, conformitatea cu regulamentele referitoare la control şi la pescuitul INN, 
îndeplinirea obliga ţiilor privind colectarea de date şi respectarea cerin ţei privind adoptarea 
Planului strategic na țional pentru acvacultur ă; 
• monitorizarea se bazeaz ă pe un cadru comun şi un set de indicatori comuni. 
Alocarea financiar ă pentru EMFF este de 6 692 miliarde EUR (în pre ţuri curente). Pe baza 
evaluării ex ante , distribuţia acesteia între domeniile de politic ă ar trebui s ă fie următoarea: 
Domenii  Procentaj din EMFF în perioada 2014-2020 
Partea din fostul FEP (d in care) 67 – 70 % 
- Pescării 30 – 35 % 
- Acvacultur ă 15-17,5 % 
- Dezvoltare local ă 15-17,5 % 
Contribuţii voluntare la organiza ţiile 
internaţionale, inclusiv ORGP 1,5 -2,0 % 
Colectarea de date şi consultan ţa ştiinţifică 7 -8 % 
Controlul şi executarea 10 – 11 % 
Politica de pia ţă, inclusiv compensa ţiile pentru 
regiunile ultraperiferice 2,5 – 3 % 
Guvernan ţă 0,8-1 % 
PMI 6 – 7 % 
 
6.2. Conţinuturi 
Opţiunea 1: „FEP+”  (echivalentul op ţiunilor 1 şi 1a din evaluarea impactului reformei PCP) 
testează impactul abord ării tuturor problemelor de proiectare şi de conţinut legate de partea 
din fostul FEP, incl usiv întreruperea m ăsurilor care vizeaz ă încetarea definitiv ă și temporar ă a 
activităţilor de pescuit, o programare strategic ă mai accentuat ă (CSC), condi ţionalităţile 
referitoare la obiectivele PC P, un nou cadru de evaluare şi de monitorizare şi prioritatea 
acordată proiectelor colective.  Dezvoltarea teritorial ă este consolidat ă şi mai bine coordonat ă 
cu alte ini ţiative de dezvoltare local ă. Se păstrează arhitectura actual ă a instrumentelor 
financiare, de şi se depun eforturi pentru o mai bun ă coordonare a domeniului de aplicare şi a 
obiectivelor acestora. 
 
RO 8   RO Opţiunea 2: „FEP+ integrare” : în plus fa ță de opţiunea 1, toate instrumentele financiare ale 
PCP sunt incluse în noul fond, îns ă continuă să fie gestionate separat în cadrul modalit ăţilor 
actuale de punere în aplicare (gestiune partajat ă sau direct ă). PMI rămâne în afara viitorului 
fond. 
Opţiunea 3: „convergen ţa EMFF ”: integrarea colect ării de date, a controlului, a OCP şi a 
instrumentului pentru regiunile ultraperiferice în EMFF în cadrul  gestiunii partajate. PMI este 
inclusă în viitorul fond. 
7. EVALUAREA OP ŢIUNILOR / OPŢIUNEA PREFERAT Ă 
Compararea op ţiunilor se bazeaz ă pe analiza poten ţialului acestora de a reduce capturile 
aruncate înapoi în mare, de a elimina d ecalajul existent în materie de inovare şi de a crea 
locuri de munc ă în cadrul comunit ăţilor costiere. Op ţiunea 3 este preferat ă atât din punctul de 
vedere al impactului, cât şi din punctul de vedere al rentabilit ăţii acţiunilor UE. 
 Sustenabilitate 
de mediu Sustenabilitate 
economic ă Sustenabilitate 
socială Simplificare şi 
sarcină 
administrativ ă Rentabilitate 
Statu quo (-) (-) (-) (-) (-) 
FEP+ (XX) (XX) (XX) (XX) (XX) 
FEP+ integrare  (XX) (XX) (XX) (XXx) (XXx) 
Convergen ţa 
EMFF  (XXx) (XXx) (XXx) (XXX) (XXX) 
8. MONITORIZARE ŞI EVALUARE  
EMFF trebuie s ă dispună de un sistem puternic de monitorizare şi evaluare. Trebuie s ă existe 
indicatori comuni de realizare, de rezultat şi de impact pe baza datelor colectate la nivel de 
măsură/program şi agregate la nivel na ţional/la nivelul UE, care s ă fie stabili ți de comun 
acord de Comisie şi SM.