EXPUNERE DE MOTIVE

1. CONTEXTUL PROPUNERII

Context general

Prezenta inițiativă este ancorată în Strategia Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii[1], care a conferit infrastructurilor digitale un rol central în inițiativa emblematică „O agendă digitală pentru Europa”[2]. Aceasta a subliniat necesitatea de a asigura introducerea și adoptarea generalizată a benzii largi la viteze tot mai mari, atât prin intermediul tehnologiilor fixe cât și al celor fără fir, precum și de a facilita investițiile în noile rețele internet ultrarapide, deschise și competitive, care vor reprezenta arterele economiei viitorului. UE, la rândul său, a stabilit obiective ambițioase în ceea ce privește introducerea și adoptarea benzii largi până în 2020.

La 29 iunie 2011, Comisia a adoptat Comunicarea „Un buget pentru Europa 2020” referitoare la următorul cadru financiar multianual (2014-2020)[3], care propune instituirea mecanismului Conectarea Europei pentru a promova finalizarea infrastructurilor prioritare de energie, de transport și digitale, printr-un fond unic de 40 de miliarde de euro, dintre care 9,2 miliarde sunt dedicate rețelelor și serviciilor digitale.

Scopul propunerii

Scopul prezentului regulament este acela de a institui o serie de orientări referitoare la obiectivele și la prioritățile avute în vedere pentru rețelele în bandă largă și pentru infrastructurile de servicii digitale în domeniul telecomunicațiilor în contextul mecanismului Conectarea Europei.

Orientările identifică în anexă proiectele de interes comun pentru implementarea rețelelor în bandă largă și a infrastructurilor de servicii digitale. Aceste proiecte vor contribui la sporirea competitivității economiei europene, inclusiv a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri), vor promova interconectarea și interoperabilitatea rețelelor naționale, precum și accesul la aceste rețele, și vor sprijini dezvoltarea unei piețe digitale unice. Proiectele vor fi eligibile pentru sprijin financiar din partea UE în cadrul instrumentelor disponibile în temeiul Regulamentului privind mecanismul Conectarea Europei, care însoțește prezentul regulament.

Abordarea acestui regulament este de a fixa obiectivul de eliminare a blocajelor care stau în calea finalizării pieței digitale unice , și anume, prin asigurarea conectivității la rețea și a accesului, inclusiv transfrontalier, la o infrastructură de servicii digitale publice. Blocajele în termeni operaționali din rețelele de telecomunicații, spre deosebire de finanțarea, de exemplu, a unei centuri în jurul unei capitale cu rol esențial pentru fluiditatea pe un coridor de transport, comportă aspecte care țin atât de ofertă, cât și de cerere. În ceea ce privește oferta, limitările sunt legate de o rată ridicată de eșec al pieței și, în consecință, de argumente comerciale neconvingătoare pentru investițiile în rețelele în bandă largă și în furnizarea de servicii esențiale de interes public (de ex. e-Sănătate, e-Identificare, e-Achiziții și interoperabilitatea transfrontalieră a acestora). În ceea ce privește cererea, piața digitală unică și potențialul său considerabil de creștere se bazează pe conectarea tuturor cetățenilor la rețele digitale.

Mecanismul Conectarea Europei urmărește, prin utilizarea unor instrumente financiare inovatoare, să stimuleze investițiile în infrastructură, reducând riscul investițional și oferind finanțare pe termen mai lung atât investitorilor alternativi, cât și celor existenți. Instrumentele financiare inovatoare au un efect mobilizator important asupra investițiilor private și a altor investiții publice, rămânând bazate pe mecanismele de piață. Acolo unde potențialul comercial pentru investițiile în infrastructură este deosebit de redus, mecanismul Conectarea Europei prevede și posibilitatea cofinanțării prin intermediul granturilor.

În domeniul rețelelor în bandă largă, acțiunile care contribuie la proiectele de interes comun în domeniul benzii largi vor sprijini investiții în rețele capabile să atingă, până în 2020, obiectivele Agendei digitale pentru Europa de acoperire universală la viteza de 30 Mbps, sau de a atinge obiectivul ca cel puțin 50% din gospodăriile europene să aibă abonamente la conexiuni internet de peste 100 Mbps. Va fi creat un portofoliu echilibrat de proiecte corespunzătoarele obiectivelor de 30 și respectiv de 100 Mbps, fiind recomandabil să se țină seama și de necesarul de investiții al statelor membre, evaluat orientativ la maxim 270 de miliarde de euro.

În ceea ce privește infrastructura de servicii digitale, blocajele în implementarea serviciilor în cadrul structurilor interoperabile sunt rezolvate prin sisteme de granturi directe, în anumite cazuri cu rate ridicate de cofinanțare, deoarece nu există proprietari de drept ai unei infrastructuri europene de servicii interoperabile. Practic, implementarea serviciilor în cadrul structurilor interoperabile nu ar fi asigurată nici de statele membre și nici de investitorii privați. Valoarea adăugată europeană ar fi astfel foarte ridicată.

Proiectele de interes comun în domeniul infrastructurilor de servicii digitale, astfel cum figurează în anexă, includ conexiuni transeuropene la rețele magistrale de mare viteză pentru administrații publice, prestarea de servicii transfrontaliere de e-Guvernare bazate pe funcționalități interoperabile de identificare și autentificare (de ex. proceduri electronice unice pentru întreaga Europă: înființarea unei societăți; achiziții transfrontaliere, e-Justiție, servicii transfrontaliere de e-Sănătate); permiterea accesului la informațiile din sectorul public, inclusiv la resurse digitale de patrimoniu european, la resurse data.eu și la resurse multilingve; siguranță și securitate (infrastructuri de servicii critice și pentru un internet mai sigur) și servicii energetice inteligente. Proiectele de interes comun pot, de asemenea, include exploatarea serviciilor publice electronice implementate în cadrul altor programe comunitare, precum programul ISA („Soluții de interoperabilitate pentru administrațiile publice europene”).

Acțiunile care contribuie la proiectele de interes comun sunt eligibile pentru sprijin financiar din partea UE, prin instrumentele disponibile în temeiul Regulamentului de instituire a mecanismului Conectarea Europei[4]. Prezenta propunere ar trebui, în consecință, interpretată în coroborare cu respectiva propunere de regulament. Regulamentul specifică, de asemenea, criteriile de identificare a noilor proiecte de interes comun, pe baza evaluărilor realizate de Comisie în ceea ce privește evoluția priorităților politice, a tehnologiei și a situației piețelor implicate.

2. REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI EVALUĂRI ALE IMPACTULUI

În privința dezvoltării benzii largi, au fost organizate numeroase consultări cu statele membre, cu industria și cu actorii sociali implicați. Este vorba, în special, de o masă rotundă a vicepreședintelui Kroes cu directorii executivi ai unor societăți furnizoare de conținut, producătoare de echipamente, ai unor societăți de investiții și ai unor operatori de telecomunicații, cu rol de lider mondial, precum Nokia, Alcatel Lucent, Google, Ericsson, News Corp etc. și de prima adunare privind Agenda digitală, care s-a desfășurat la Bruxelles în perioada 16-17 iunie 2011, care a reunit peste 1000 de părți interesate, atât din sectorul privat, cât și din sectorul public, precum și din societatea civilă. Cu ocazia acestor reuniuni și cu multe alte ocazii, părțile interesate au fost de acord în mare măsură cu evaluarea Comisiei, conform căreia modelul de investiții actual din domeniul telecomunicațiilor este insuficient dacă se dorește dezvoltarea unor infrastructuri de bandă largă accesibile și de înaltă calitate pentru toți cetățenii europeni, și au salutat planurile Comisiei de a focaliza investițiile publice, de exemplu prin utilizarea unor instrumente financiare inovatoare, și de a mobiliza investițiile necesare în infrastructură pentru a sprijini modele de investiții alternative, mai sustenabile.

Parlamentul European, într-un proiect de raport privind viitorul cadru financiar multianual, a recunoscut importanța utilizării bugetului pentru a mobiliza investiții în banda largă.

În ce privește infrastructurile transfrontaliere de servicii digitale, Comisia lucrează cu diferite grupuri de factori interesați de mulți ani. Evaluările și consultanța din partea experților privind activități în derulare, precum Programul Europeana (pentru patrimoniul cultural) și Programul pentru un internet mai sigur solicită, în general, continuarea și dezvoltarea acestor activități.

Raportul de evaluare a impactului prezintă două opțiuni: Prima opțiune de bază nu prevede alocarea de fonduri UE pentru banda largă, cu excepția eventuală a fondurilor structurale și a continuării Programului-cadru pentru competitivitate și inovare pentru infrastructurile de servicii digitale, numai la scara unor proiecte-pilot. În acest scenariu, nu s-ar atinge o masă critică și nu s-ar realiza implementarea serviciilor digitale, iar investițiile în banda largă ar continua să fie insuficiente în multe regiuni, din cauza lipsei de presiune concurențială și a riscului comercial ridicat. De asemenea, se poate preconiza că serviciile publice online ar rămâne subdezvoltate și că nu ar exista interoperabilate transfrontalieră din cauza fragmentării eforturilor și a soluțiilor tehnice, care nu ar fi optime, a lipsei unei mase critice și a costurilor ridicate pentru furnizorii de servicii și pentru beneficiarii de servicii. Așadar, această opțiune nu ar contribui la realizarea unei piețe digitale unice și mulți europeni ar continua să nu beneficieze de oportunitățile digitale.

Cea de a doua opțiune propune un instrument de finanțare care ar completa resursele de finanțare disponibile în cadrul primei opțiuni. Este vorba despre linia de acțiune cuprinsă în propunerea de cadru financiar multianual prezentată de Comisia Europeană la 29 iunie 2011, prin care se creează „mecanismul Conectarea Europei” dedicat finanțării infrastructurii. Noul mecanism va finanța proiecte de infrastructură cu nivel ridicat de valoare adăugată europeană, nu numai infrastructură hardware ci și infrastructură software inteligentă, precum și structuri de guvernanță în vederea realizării „rețelei centrale” de transport, a „coridoarelor prioritare” în domeniul energetic și a infrastructurii digitale. Mecanismul ar viza proiecte cu un grad ridicat de valoare adăugată europeană, precum interconectarea transfrontalieră și implementarea unor sisteme la scara Uniunii Europene, care trebuie implementate până în 2020. În vederea maximizării impactului, sunt necesare prevederi corespunzătoare care să asigure combinația potrivită de instrumente bazate pe piață și sprijin direct din partea UE, pentru a încuraja participarea investitorilor specializați în infrastructură. În cazul granturilor, Comisia ar fi în continuare responsabilă cu planificarea globală și selectarea proiectelor, eventual cu sprijinul unei agenții executive, în timp ce promotorii proiectelor ar asigura implementarea fizică pe teren. În cazul instrumentelor financiare, implementarea va fi delegată unor instituții financiare specializate, însă Comisia va determina eligibilitatea. Statele membre vor contribui la acest efort prin elaborarea unor planuri naționale privind internetul de mare viteză, în conformitate cu obiectivele privind banda largă, în timp ce cartografierea infrastructurii și serviciilor de bandă largă (la nivelul UE, precum și la nivel național/regional) va identifica zonele fără acoperire și va stimula inițiativele din partea unei multitudini de investitori din domeniul public și privat.

3. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII

Temei juridic

Propunerea de regulament va abroga și înlocui Decizia 1336/97 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 1997 privind o serie de orientări pentru rețelele de telecomunicații transeuropene.

Măsurile vor fi propuse în baza articolului 172 din TFUE, care conferă temei juridic pentru intervenția UE în vederea sprijinirii înființării și dezvoltării rețelelor transeuropene în domeniul infrastructurilor de transport, telecomunicații și energie.

Subsidiaritate și proporționalitate

Dezvoltarea coordonată a unei rețelele de telecomunicații transeuropene pentru a sprijini implementarea infrastructurilor de bandă largă și promovarea serviciilor în cadrul pieței europene unice, precum și coeziunea economică, socială și teritorială, impune întreprinderea unor acțiuni la nivelul Uniunii, acestea nefiind posibile la nivelul statelor membre.

Propunerea respectă principiul proporționalității și rămâne în domeniul de acțiune al măsurilor referitoare la domeniul rețelelor de telecomunicații transeuropene, astfel cum este definit la articolul 170 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Alegerea instrumentului juridic

Prezentele orientări privind telecomunicațiile au fost propuse și adoptate sub forma unei decizii a Parlamentului European și a Consiliului, ai cărei destinatari sunt statele membre, orientările fiind astfel obligatorii în totalitate pentru toate statele membre.

Cu toate acestea, instrumentul va facilita în special implementarea infrastructurii de telecomunicații și promovarea serviciilor de către entități private (inclusiv operatori, companii de utilități, producători de echipamente etc.), precum și de către autorități regionale și locale. Pe măsură ce mai mulți actori, în afară de statele membre, devin implicați în planificarea, dezvoltarea și exploatarea rețelelor de telecomunicații digitale, este important să se asigure caracterul obligatoriu al orientărilor pentru toți factorii implicați. În consecință, Comisia a ales regulamentul ca instrument juridic pentru această propunere.

Finanțarea

Proiecte de interes comun vor fi eligibile pentru sprijin financiar din partea UE, prin instrumentele disponibile în temeiul Regulamentului de instituire a mecanismului Conectarea Europei [XX/20012]. Sprijinul financiar va fi acordat în conformitate cu normele și procedurile relevante adoptate de Uniune, în funcție de prioritățile de finanțare și de disponibilitatea resurselor.

Delegarea competențelor

Rețelele de telecomunicații se dezvoltă rapid și este posibil să fie necesară modificarea, pe viitor, a listei de proiecte de interes comun, pentru a reflecta această evoluție rapidă. În vederea acestui obiectiv, se propune delegarea competenței de a adopta acte, în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, către Comisie.

4. IMPLICAȚIILE BUGETARE

Propunerea nu generează costuri suplimentare pentru bugetul UE.

Propunerea de regulament privind o serie de orientări pentru implementarea rețelelor de telecomunicații transeuropene este asociată propunerii de regulament de instituire a mecanismului Conectarea Europei (CEF), care va asigura cadrul legislativ și financiar. Telecomunicațiilor le este alocată suma de 9,2 miliarde de euro[5] din pachetul financiar CEF.

2011/0299 (COD)

Propunere de

REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI

privind o serie de orientări pentru rețelele de telecomunicații transeuropene și de abrogare a Deciziei 1336/97/CE

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 172,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European[6],

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor[7],

acționând în conformitate cu procedura legislativă ordinară,

întrucât:

1. Rețelele și serviciile de telecomunicații se transformă din ce în ce mai mult în infrastructuri internet, rețelele în bandă largă și serviciile digitale fiind strâns legate de acestea. Internetul este pe cale să devină cea mai importantă platformă pentru comunicare, servicii și afaceri. Prin urmare, disponibilitatea la nivel transeuropean a accesului la internet de mare viteză și la servicii digitale de interes public este esențială pentru creșterea economică și pentru piața unică.

2. La 26 martie 2010, Consiliul European a salutat propunerea Comisiei privind lansarea Strategiei Europa 2020. Una din cele trei priorități ale Strategiei Europa 2020 este creșterea inteligentă prin dezvoltarea unei economii bazate pe cunoaștere și pe inovare. Investițiile în telecomunicații, în special cele în rețelele în bandă largă sau cele în infrastructurile de servicii digitale, constituie o condiție necesară pentru ca în Uniune să existe o creștere economică inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii.

3. La 17 iunie 2010, Consiliul European a aprobat Agenda digitală pentru Europa[8] și a solicitat tuturor instituțiilor să se angajeze la punerea în aplicare integrală a acesteia. Agenda digitală își propune să traseze un parcurs în scopul de a exploata la maximum potențialul social și economic al tehnologiilor informației și comunicațiilor, în special prin implementarea unor rețele în bandă largă de mare viteză, urmărind garantarea accesului tuturor europenilor, până în 2020, la internet cu viteza de peste 30 Mbps și depășirea procentului de 50% din gospodăriile europene care se abonează la conexiuni internet de peste 100 Mbps. Agenda digitală își propune să instituie unui cadru juridic stabil, care să stimuleze investițiile într-o infrastructură pentru internet de mare viteză, deschisă și competitivă, precum și în serviciile conexe; o piață unică veritabilă pentru conținutul și serviciile online; un sprijin activ în vederea digitalizării bogatului patrimoniu cultural european, precum și promovarea accesului la internet și adoptarea acestuia de către toți, în special prin acțiuni de susținere a educației digitale și a accesibilității serviciilor digitale. În plus, statele membre ar trebui să pună în aplicare planuri naționale operaționale privind internetul de mare viteză, orientând fondurile publice spre domeniile care nu sunt acoperite integral de investiții private în infrastructurile pentru internet și să promoveze dezvoltarea și utilizarea unor servicii online moderne și accesibile.

4. Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor „Banda largă europeană: o investiție într-un promotor digital al creșterii”[9] concluzionează că rolul esențial al internetului face ca beneficiile la nivelul întregii societăți să pară a fi cu mult mai mari decât interesele private de a investi în rețele mai rapide. Prin urmare, sprijinul public în acest domeniu este necesar, dar nu ar trebui să denatureze concurența în mod necuvenit.

5. Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor „Un buget pentru Europa 2020”[10] anunță instituirea mecanismului Conectarea Europei, în contextul cadrului financiar multianual, în vederea întâmpinării necesităților de infrastructură în domeniul transportului, energiei, și al tehnologiilor informației și comunicațiilor. Sinergiile între aceste sectoare, precum și cu alte programe de investiții ale Uniunii, au un rol-cheie, deoarece provocările sunt similare, necesitând soluții pentru deblocarea creșterii, combaterea fragmentării, sporirea coeziunii și favorizarea utilizării unor instrumente financiare inovatoare care să remedieze disfuncționalitățile pieței precum și eliminarea blocajelor care are stau în calea finalizării pieței unice digitale.

6. Regulamentul (UE) nr. […/…] al Parlamentului European și al Consiliului din […] de instituire a mecanismului Conectarea Europei[11] definește condițiile, metodele și procedurile de acordare de ajutor financiar din partea Uniunii pentru rețelele transeuropene în vederea sprijinirii proiectelor din domeniul infrastructurilor de transport, telecomunicații și energie.

7. Acțiunile în domeniul rețelelor în bandă largă vor fi conforme politicilor, reglementărilor și orientărilor relevante ale Uniunii. Acestea includ un set de norme și orientări pentru piețele de telecomunicații, în special cadrul de reglementare pentru comunicațiile electronice, adoptat în 2009, care oferă o abordare coerentă, fiabilă și flexibilă a reglementării rețelelor și serviciilor de comunicații electronice pe piețe aflate într-o evoluție rapidă, Aceste norme sunt puse în aplicare de autoritățile naționale de reglementare, precum și de Organismul autorităților europene de reglementare în domeniul comunicațiilor electronice (OAREC). Recomandarea NGA[12], adoptată în 2010, își propune să favorizeze dezvoltarea pieței unice prin creșterea gradului de securitate juridică și prin promovarea investițiilor, a concurenței și a inovării pe piață în domeniul serviciilor în bandă largă, în special în contextul tranziției la rețelele de acces de generație următoare ( next generation access - NGA).

8. Aceste acțiuni vor respecta, de asemenea, articolele 101, 102 și 106 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, precum și orientările comunitare pentru aplicarea normelor privind ajutorul de stat în cazul dezvoltării rapide a rețelelor în bandă largă, adoptate în 2009, care oferă cadrul necesar părților interesate și statelor membre pentru a accelera și a extinde implementarea benzii largi. Orientările UE pentru modelele de investiții în NGA adresate autorităților UE de gestionare și altor agenții relevante (publicate în octombrie 2011) oferă o abordare pas cu pas a punerii în aplicare a unei serii de modele care să asigure concurența loială între toți furnizorii și să aibă drept scop realizarea obiectivelor politicilor de coeziune și de dezvoltare rurală.

9. În cadrul unui sistem de piețe deschise și competitive, intervenția Uniunii este necesară în cazul în care există disfuncționalități ale pieței care trebuie remediate. Furnizând sprijin financiar și mobilizând finanțări suplimentare pentru proiectele de infrastructură, Uniunea poate contribui la crearea și la dezvoltarea unor rețele transeuropene în domeniul telecomunicațiilor, generând astfel beneficii mai importante din punctul de vedere al impactului pe piață, al eficienței administrative și al utilizării resurselor.

10. Banda largă la viteze superioare aduce avantaje economice și sociale substanțiale, care nu pot fi înregistrate sau evaluate financiar de către investitori. Banda largă rapidă și ultrarapidă este o infrastructură generică esențială pentru dezvoltarea și implementarea serviciilor digitale, care se bazează pe disponibilitatea, viteza, fiabilitatea și reziliența rețelelor fizice. Introducerea și adoptarea unor rețele mai rapide deschide drumul spre servicii inovatoare în măsură să valorifice aceste viteze superioare. Sunt necesare acțiuni la nivelul Uniunii pentru a maximiza sinergiile și interacțiunile dintre aceste două componente ale rețelelor de telecomunicații digitale.

11. Implementarea benzii largi ultrarapide va aduce beneficii în special întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri), care de multe ori nu pot beneficia de serviciile bazate pe web, precum cele de cloud computing , din cauza conectivității și vitezei inadecvate ale conexiunilor în bandă largă existente. Astfel se va debloca potențialul pentru creșteri însemnate de productivitate în ceea ce privește IMM-urile.

12. Prin crearea unor oportunități de afaceri, implementarea rețelelor în bandă largă și a infrastructurilor de servicii digitale vor stimula crearea de locuri de muncă în Uniune. Construirea rețelelor în bandă largă va avea, de asemenea, un efect imediat asupra locurilor de muncă, în special în sectorul ingineriei civile.

13. Dezvoltarea rețelelor în bandă largă și a infrastructurilor de servicii digitale va contribui la obiectivul Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră, permițând adoptarea unor soluții eficiente din punct de vedere energetic în multe sectoare ale economiei europene. Acest efect pozitiv va fi limitat, însă numai într-o anumită măsură, de cererea crescândă de energie și de resurse antrenată, în principal, de construirea rețelelor în bandă largă și de funcționarea infrastructurilor de servicii digitale.

14. Interoperabilitatea rețelelor în bandă largă și a infrastructurii de comunicații digitale asociate rețelelor de energie creează un sistem convergent de comunicații care permite implementarea unor rețele digitale eficiente din punct de vedere energetic, fiabile și rentabile. În plus, convergența nu va însemna numai conectivitate, ci va permite furnizorilor de energie și celor de servicii de telecomunicații să furnizeze pachete integrate de servicii de energie și telecomunicații.

15. Dezvoltarea, implementarea și furnizarea pe termen lung de servicii interoperabile de e-Guvernare transfrontaliere îmbunătățesc funcționarea pieței unice. Este recunoscut faptul că guvernele furnizează servicii publice online care contribuie la sporirea eficienței și eficacității sectorului public și a celui privat.

16. Exploatarea serviciilor publice electronice comune, implementate conform Deciziei 922/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 septembrie 2009[13], va urmări punerea la dispoziție a unor servicii comune cu scopul de a facilita interacțiunea transfrontalieră și transsectorială dintre administrațiile publice europene.

17. Directiva 2011/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 2011 privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere[14] constituie cadrul juridic pentru prestarea transfrontalieră de asistență medicală, inclusiv de servicii de e-Sănătate, în Europa. Se preconizează ca implementarea acestor servicii să aducă o îmbunătățire a calității și a siguranței pacienților, să reducă costurile medicale, să contribuie la modernizarea sistemelor naționale de asistență medicală și la creșterea eficienței acestora, precum și a gradului de adaptare a acestora la nevoile individuale ale cetățenilor, ale pacienților și ale specialiștilor din domeniul sanitar și la dificultățile legate de îmbătrânirea populației.

18. Sporirea și păstrarea accesului la conținutul și datele culturale bogate și diverse ale Europei, deținute de organe din sectorul public, precum și oferirea acestora spre reutilizare, cu respectarea deplină a drepturilor de autor și a drepturilor conexe, vor hrăni creativitatea și vor stimula inovarea și antreprenoriatul. Accesul fără îngrădire la resursele multilingve reutilizabile va contribui la depășirea barierelor lingvistice, care subminează piața internă a serviciilor online și limitează accesul la cunoaștere.

19. În domeniul siguranței și securității, o platformă la scara UE de partajare a resurselor, a sistemelor de informații și a instrumentelor software care promovează siguranța online va contribui la crearea unui mediu online mai sigur pentru copii. Infrastructura va permite funcționarea unor centre care să prelucreze mii de cereri și de alerte anual în toată Europa. Infrastructurile critice de informații vor spori capacitățile la scara UE legate de pregătire, de schimbul de informații, de coordonare și de răspuns la amenințările crescânde la adresa securității informatice.

20. Se preconizează apariția unor aplicații inovatoare de factură comercială care să ruleze pe infrastructurile de servicii digitale. Analiza și testarea acestora poate fi cofinanțată în cadrul proiectelor de cercetare și inovare incluse în Programul Orizont 2020, iar implementarea acestora în cadrul politicii de coeziune.

21. În vederea urmăririi evoluțiilor din domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește modificarea conținutului anexei la prezentul regulament. Desfășurarea de către Comisie a unor consultări adecvate în cadrul lucrărilor pregătitoare, inclusiv la nivel de experți, este deosebit de importantă. Obiectivul acestei delegări este de a se lua în considerație evoluțiile recente ale tehnologiei și ale pieței, noile priorități politice sau oportunitățile de exploatare a sinergiilor dintre diferite infrastructuri, inclusiv cele din domeniul transportului și energiei. Domeniul de aplicare al delegării este limitat la modificarea descrierii proiectelor de interes comun, la adăugarea unui proiect de interes comun sau la eliminarea unui proiect de interes comun care nu mai este de actualitate în virtutea unor criterii prestabilite, clare și transparente.

22. Comisia, în momentul pregătirii și al elaborării actelor delegate, ar trebui să garanteze transmiterea simultană, promptă și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și către Consiliu.

23. Decizia 1336/97/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 1997 privind o serie de orientări pentru rețelele de telecomunicații transeuropene[15] reglementează obiectivele, prioritățile și liniile generale ale acțiunilor prevăzute în sfera rețelelor transeuropene în domeniul infrastructurii telecomunicațiilor. În lumina evoluțiilor recente, respectiva Decizie ar trebui înlocuită.

24. Decizia 1336/97/CE ar trebui, în consecință, să se abroge.

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1 Obiectul

Prezentul regulament stabilește orientări în vederea determinării rețelelor de telecomunicații transeuropene care vor beneficia de sprijin în conformitate cu Regulamentul XXX (Regulamentul CEF) în vederea dezvoltării, punerii în aplicare, implementării, interconectării și a realizării interoperabilității acestora.

Aceste orientări stipulează obiectivele și prioritățile proiectelor de interes comun, identifică proiectele de interes comun și stabilesc criteriile de identificare pentru noi proiecte de interes comun.

Articolul 2 Obiective

Proiectele de interes comun:

25. contribuie la creșterea economică și sprijină dezvoltarea pieței unice, conducând la sporirea competitivității economiei europene, inclusiv a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM).

26. contribuie la îmbunătățirea vieții de zi cu zi a cetățenilor, a întreprinderilor și a guvernelor prin promovarea interconectării și a interoperabilității rețelelor naționale de telecomunicații, precum și a accesului la aceste rețele.

27. stimulează implementarea la scară europeană a rețelelor în bandă largă rapide și ultrarapide care, la rândul lor, facilitează dezvoltarea și implementarea serviciilor digitale transeuropene.

28. facilitează implementarea durabilă a infrastructurilor de servicii digitale transeuropene, interoperabilitatea și coordonarea acestora la nivel european, exploatarea, întreținerea și modernizarea acestora.

29. contribuie la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, protejând și ameliorând în același timp mediul.

Articolul 3 Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

30. „Rețele de telecomunicații” înseamnă rețele în bandă largă și infrastructuri de servicii digitale.

31. „Rețele în bandă largă” înseamnă rețele de acces cu fir și fără fir (inclusiv prin satelit), infrastructuri auxiliare și rețele principale având capacitatea de a oferi conectivitate de foarte mare viteză.

32. „Infrastructuri de servicii digitale” înseamnă servicii în rețea prestate electronic, de regulă prin internet, care furnizează servicii interoperabile transeuropene de interes public și care au un caracter catalizator pentru cetățeni, întreprinderi și/sau guverne.

33. „Valoarea adăugată europeană” înseamnă valoarea generată în urma unei intervenții UE, în plus față de valoarea care ar fi putut fi obținută prin acțiunea unui singur stat membru sau prin acțiunea unui grup de state membre.În sensul prezentului regulament, se aplică de asemenea definițiile prevăzute în Regulamentul XXX (Regulamentul CEF).

Articolul 4 Priorități pentru proiectele de interes comun

Având în vedere obiectivele prevăzute la articolul 2, prioritățile pentru proiectele de interes comun sunt următoarele:

34. implementarea rețelelor în bandă largă ultrarapide, astfel încât să se asigure o viteză de transmisie a datelor de minim 100 Mbps;

35. implementarea rețelelor în bandă largă pentru a realiza legătura regiunilor insulare, regiunilor fără ieșire la mare și regiunilor periferice cu regiunile centrale ale Uniunii, asigurând în regiunile respective o viteză de transmisie a datelor suficientă pentru a permite o conectivitate în bandă largă de minim 30 Mbps;

36. sprijinirea platformelor centrale de servicii în domeniul infrastructurilor de servicii digitale;

37. acțiuni care permit realizarea sinergiilor și a interoperabilității între diferite proiecte de interes comun în sectorul telecomunicațiilor, între proiecte de interes comun privind diverse tipuri de infrastructuri, inclusiv infrastructuri pentru transport și pentru energie, între proiecte de interes comun în sectorul telecomunicațiilor și proiecte susținute prin fondurile structurale și prin fondurile de coeziune, precum și infrastructuri relevante de cercetare.

Articolul 5 Proiecte de interes comun

38. Proiectele de interes comun prevăzute în anexă contribuie la îndeplinirea obiectivelor stipulate la articolul 2.

39. Un proiect de interes comun poate cuprinde întregul ciclu al proiectului, inclusiv studiile de fezabilitate, punerea în aplicare, funcționarea continuă, coordonarea și evaluarea.

40. Statele membre și/sau alte entități responsabile cu punerea în aplicare a proiectelor de interes comun sau care contribuie la punerea în aplicare a acestora iau măsurile juridice, administrative, tehnice și financiare necesare în conformitate cu dispozițiile aplicabile ale prezentului regulament.

41. Uniunea poate facilita punerea în aplicare a proiectelor de interes comun prin măsuri de reglementare, în caz de necesitate, prin coordonare, prin măsuri de sprijin și prin sprijin financiar pentru a stimula implementarea și adoptarea acestora, precum și investițiile publice și private.

42. Acțiunile care contribuie la proiecte de interes comun sunt eligibile pentru sprijin financiar din partea UE, în condițiile și prin instrumentele existente în temeiul Regulamentului de instituire a mecanismului Conectarea Europei [CEF]. Sprijinul financiar va fi acordat în conformitate cu normele și procedurile relevante adoptate de Uniune, în funcție de prioritățile de finanțare și de disponibilitatea resurselor.

43. Comisia este împuternicită să adopte acte delegate privind modificarea descrierii proiectelor de interes comun incluse în anexă, adăugarea de noi proiecte de interes comun în anexă sau eliminarea proiectelor de interes comun care nu mai sunt de actualitate din anexă, în conformitate cu alineatele (7), (8) și (9) de mai jos și în conformitate cu articolul 8.

44. În momentul adoptării actelor delegate menționate în alineatul (6) de mai sus, Comisia analizează dacă modificarea descrierii unui proiect de interes comun sau adăugarea unui nou proiect de interes comun satisface o necesitate generată de:

45. noi evoluții tehnologice sau ale pieței; sau

46. noi priorități politice; sau

47. noi oportunități de exploatare a sinergiilor dintre diferite infrastructuri, inclusiv cele din domeniul transportului și al energiei.

48. În plus față de criteriile stabilite la alineatul (7), dacă actul delegat vizează adăugarea unui nou proiect de interes comun, Comisia analizează de asemenea dacă proiectul respectiv îndeplinește totalitatea criteriilor de mai jos:

49. contribuie la îndeplinirea obiectivelor prevăzute la articolul 2;

50. se bazează pe o tehnologie matură, pregătită să fie implementată;

51. are o valoare adăugată europeană demonstrată.

52. În momentul adoptării unui act delegat privind eliminarea din anexă a unui proiect de interes comun care nu mai este de actualitate, Comisia analizează dacă proiectul respectiv nu mai corespunde necesităților menționate la alineatul (7) sau nu mai respectă criteriile prevăzute la alineatul (8).

Articolul 6

Cooperarea cu țări terțe și cu organizații internaționale

53. Uniunea poate stabili contacte, discuta, realiza schimburi de informații și coopera cu autorități publice sau cu orice alte organizații din țări terțe, în vederea îndeplinirii oricărora dintre obiectivele urmărite de prezentele orientări, în cazurile în care această cooperare creează valoare adăugată europeană. Printre alte obiective, această cooperare își propune să promoveze interoperabilitatea rețelelor de telecomunicații transeuropene cu rețele de telecomunicații din țări terțe.

54. Uniunea poate, de asemenea, stabili contacte, discuta, realiza schimburi de informații și coopera cu organizații internaționale și cu entități juridice cu sediul în țări terțe pentru a îndeplini oricare dintre obiectivele urmărite de prezentele orientări.

Articolul 7 Schimb de informații, monitorizare și revizuire

55. Pe baza informațiilor primite în temeiul articolului 21 din Regulamentul XXX de instituire a mecanismului Conectarea Europei, statele membre și Comisia fac schimb de informații referitoare la progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a prezentelor orientări.

56. Comisia va fi asistată de un grup de experți, format din câte un reprezentant al fiecărui stat membru, pentru monitorizarea punerii în aplicare a prezentelor orientări, pentru a contribui la planificarea privind internetul de mare viteză și cartografierea infrastructurilor prin intermediul strategiilor naționale, precum și pentru schimbul de informații. Grupul de experți poate analiza, de asemenea, orice chestiune legată de dezvoltarea rețelelor transeuropene de telecomunicații.

57. Împreună cu evaluarea la jumătatea perioadei și cu evaluarea ex-post a Regulamentului XXX de instituire a mecanismului Conectarea Europei și în urma consultării grupului de experți, Comisia publică un raport prin progresele înregistrate în privința punerii în aplicare a prezentelor orientări. Respectivul raport va fi prezentat Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor.

58. În aceste rapoarte, Comisia evaluează, de asemenea, măsura în care domeniul de aplicare al proiectelor de interes comun continuă să reflecte prioritățile politice, evoluția tehnologiei sau situația de pe piețele relevante. În cazul proiectelor majore, aceste rapoarte includ o analiză a impactului asupra mediului, luând în considerare necesitățile de adaptare la schimbările climatice și de atenuare a acestora, precum și rezistența în caz de dezastre. Această examinare poate fi realizată și în alte momente, când se consideră necesar.

Articolul 8 Exercitarea delegării

59. Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute în prezentul articol.

60. Delegarea competențelor menționată la articolul 5 alineatul (6) se acordă Comisiei pe durată nedeterminată, începând de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

61. Delegarea competențelor menționată la articolul 5 alineatul (6) poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu. Decizia de revocare încetează delegarea competenței specificate în respectiva decizie. Decizia intră în vigoare în ziua următoare datei publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în textul deciziei. Decizia nu afectează valabilitatea actelor delegate care sunt deja în vigoare.

62. De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia notifică acest lucru simultan Parlamentului European și Consiliului.

63. Un act delegat adoptat în temeiul articolului 5 alineatul (6) intră în vigoare numai în condițiile în care Parlamentul European și Consiliul nu au formulat nicio obiecție în termen de două luni de la notificarea actului către Parlamentul European și Consiliu, sau în care, înainte de expirarea acestui termen, atât Parlamentul European, cât și Consiliul au informat Comisia că nu au obiecții. Perioada respectivă se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Articolul 9 Abrogare

Decizia 1336/97/CE, astfel cum a fost modificată prin Decizia 1376/2002/CE, se abrogă.

Articolul 10 Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .

Se aplică de la 1 ianuarie 2014.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles,

Pentru Parlamentul European Pentru Consiliu

Președintele Președintele

ANEXĂ

PROIECTE DE INTERES COMUN

Proiectele de interes comun au ca obiectiv eliminarea blocajelor care stau în calea finalizării pieței unice digitale, cu alte cuvinte, asigurarea conectivității la rețea și a accesului, inclusiv transfrontalier, la infrastructurile de servicii digitale.

Implementarea și îmbunătățirea rețelelor de telecomunicații transeuropene (rețele în bandă largă și infrastructuri de servicii digitale) contribuie la favorizarea creșterii economice, la crearea de locuri de muncă și la realizarea unei piețe digitale unice dinamice. În special, implementarea acestora va oferi acces mai rapid la internet, va aduce beneficii generate de tehnologia informației în viața de zi cu zi a cetățenilor, inclusiv a copiilor și a tinerilor, a întreprinderilor și a guvernelor, va spori interoperabilitatea și va facilita alinierea la standarde convenite în comun sau convergența cu acestea.

Secțiunea 1. Priorități orizontale

Implementarea rețelelor de telecomunicații transeuropene care vor contribui la eliminarea blocajelor existente pe piața digitală unică va fi însoțită de studii și de acțiuni de sprijinire a programelor. Acestea sunt:

64. Management, cartografiere și servicii inovatoare. Măsurile de asistență tehnică, atunci când sunt necesare pentru implementare și guvernanță, vor include o componentă de planificare a proiectelor și a investițiilor, precum și studii de fezabilitate, în vederea sprijinirii măsurilor de investiții și a instrumentelor financiare. Prin cartografierea infrastructurilor paneuropene de bandă largă se vor realiza topografierea și documentarea fizice detaliate și continue a siturilor relevante, analizarea drepturilor de trecere, evaluări ale potențialului de modernizare a instalațiilor existente etc. În cadrul cartografierii ar trebui respectate principiile prevăzute în Directiva 2007/2/CE (Directiva INSPIRE) și activitățile de standardizare conexe. Măsurile de asistență tehnică pot sprijini, de asemenea, repetarea modelelor reușite de investiții și de implementare.Aceste acțiuni pot include și reziliența la efectele schimbărilor climatice cu scopul de a evalua riscurile care decurg din schimbările climatice și de a asigura rezistența infrastructurii în caz de dezastre, în conformitate cu cerințele relevante stipulate de legislația UE sau de legislația națională.

65. Acțiuni de sprijinire și alte măsuri de suport tehnic . Aceste acțiuni sunt necesare pentru a pregăti sau a sprijini punerea în aplicare a proiectelor de interes comun ori pentru a accelera adoptarea acestora. În sectorul serviciilor digitale, acțiunile de sprijinire stimulează și promovează, de asemenea, adoptarea unor noi infrastructuri de servicii digitale care pot deveni necesare sau folositoare în urma evoluțiilor tehnologice, a schimbărilor pe piețele relevante sau a noilor priorități politice.

Secțiunea 2. Rețele în bandă largă

Toate investițiile în bandă largă de pe teritoriul Uniunii îmbunătățesc capacitatea rețelei și aduc beneficii tuturor utilizatorilor potențiali, inclusiv celor aflați în state membre altele decât cel în care se realizează investiția. Investițiile în aceste rețele vor spori nivelul concurenței și al inovării în economie, vor crea servicii publice mai eficiente și mai eficace, vor contribui la realizarea obiectivelor UE legate de economia cu emisii reduse de dioxid de carbon și a competitivității și productivității globale ale UE.

Investițiile în infrastructura de bandă largă au fost până în prezent realizate în mare parte de investitori privați, și se preconizează să se întâmple la fel și pe viitor. Cu toate acestea, îndeplinirea obiectivelor Agendei digitale va necesita investiții în zone în care acest lucru s-ar justifica mai puțin din punct de vedere comercial sau în care ar putea fi necesară îmbunătățirea argumentelor comerciale în termenele impuse de obiective. Se disting următoarele tipuri de zone pe baza gradului de probabilitate a investițiilor:

În zonele suburbane/cu densitate medie sunt disponibile de obicei conexiuni de viteză medie, dar există în general o lipsă a conexiunilor de viteze mai mari. În zonele în care este demonstrat că argumentele comerciale în favoarea investițiilor în tehnologii avansate sunt insuficiente pentru investitorii privați pe termen scurt, sprijinul financiar ar putea genera investiții profitabile pe termen mai lung prin eliminarea discrepanței legate de viabilitate și prin stimularea concurenței.

În zonele rurale și cu densitate scăzută sunt disponibile de obicei conexiuni de viteză mică, iar în unele cazuri nu sunt disponibile conexiuni de niciun tip. Este puțin probabil ca argumentele comerciale pentru investiții să fie viabile, iar obiectivele europene nu vor putea fi, cel mai probabil, realizate până în 2020. Investițiile în aceste zone necesită un sprijin financiar mai semnificativ, acordat prin intermediul unor granturi, eventual în combinație cu instrumente financiare. Astfel de zone vor include regiunile izolate și pe cele slab populate în care fie costurile de investiție sunt foarte ridicate, fie veniturile sunt scăzute. Sprijinul prin intermediul mecanismului Conectarea Europei în aceste zone va completa, în mod probabil, fondurile de coeziune disponibile sau sprijinul pentru dezvoltare rurală și alte forme de sprijin public direct.

În zonele cu densitate mare/urbane - cu excepția unor regiuni cu venituri mici - există o ofertă bogată de conexiuni de viteze medii și mari, adesea furnizate de operatori de cablu și telecomunicații care se concurează reciproc. Totuși, din cauza acestei situații relativ satisfăcătoare de pe piață, stimulentele pentru investiția în rețele de foarte mare viteză, cum ar fi rețelele de fibră optică până la domiciliu, sunt limitate. Prin urmare, se poate lua în considerare și posibilitatea acordării de sprijin financiar pentru investițiile în zone urbane cu densitate mare a populației, care nu atrag suficiente investiții în ciuda beneficiilor pentru societate pe care le-ar genera acestea, cu condiția ca acordarea de sprijin financiar în aceste cazuri să respecte pe deplin articolele 101, 102 și 106 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, precum și, dacă este cazul, Orientările comunitare pentru aplicarea normelor privind ajutorul de stat în cazul dezvoltării rapide a rețelelor în bandă largă.

În regiunile mai puțin dezvoltate, sprijinul pentru implementarea rețelelor în bandă largă ar trebui acordat în principal prin intermediul instrumentelor fondurilor structurale și fondurilor de coeziune. Granturile și/sau instrumentele financiare din cadrul mecanismului Conectarea Europei ar putea completa acest sprijin, atunci când este necesar în vederea îndeplinirii obiectivelor prezentului regulament. Realizarea sinergiilor între acțiunile CEF în regiunile respective și sprijinul provenit din fondurile structurale și din fondurile de coeziune poate fi stimulată prin utilizarea unui mecanism de coordonare adecvat[16].

Clasificarea regiunilor în categoriile menționate mai sus este indicată orientativ pe harta de mai jos.

[pic]

Acțiunile care contribuie la proiectul de interes comun din domeniul rețelelor în bandă largă trebuie să alcătuiască un portofoliu echilibrat, incluzând acțiuni care să contribuie la ambele obiective ale Agendei digitale, atât cel de 30 Mbps cât și cel de 100 Mbps, acoperind în special regiuni suburbane și rurale, precum și regiuni din toată Uniunea Europeană;

Acțiunile care contribuie la proiectul de interes comun din domeniul rețelelor în bandă largă, indiferent de tehnologia utilizată:

66. sprijină investiții în rețele în bandă largă care pot contribui la obiectivul Agendei digitale pentru 2020 de acoperire universală la 30Mbps; sau

67. sprijină investiții în rețele în bandă largă care pot contribui la obiectivul Agendei digitale pentru 2020 și la obiectivul abonării a cel puțin 50% dintre gospodăriile europene la conexiuni internet de peste 100 Mbps;

68. respectă legislația aplicabilă, în special legislația din domeniul concurenței

și constau, concret, din una sau mai multe dintre următoarele acțiuni:

69. implementarea de infrastructuri fizice pasive sau implementarea de infrastructuri fizice combinate pasive și active și elemente auxiliare de infrastructură, precum și serviciile necesare pentru exploatarea acestor infrastructuri;

70. infrastructuri asociate și servicii asociate, precum cablajul clădirilor, antenele, turnurile și alte construcții de susținere, canalele, tuburile, pilonii, nișele și cutiile de distribuție;

71. exploatarea sinergiilor potențiale dintre introducerea rețelelor în bandă largă și alte rețele de utilități (energie, transport, apă, canalizare etc.), în special cele conexe distribuției inteligente de energie.

Implementarea rețelelor în bandă largă pentru a asigura conexiunea regiunilor insulare, regiunilor fără ieșire la mare și a regiunilor periferice cu regiunile centrale ale Uniunii, inclusiv prin utilizarea de cabluri submarine acolo unde este necesar, va fi sprijinită în cazurile în care este esențială pentru a asigura accesul comunităților izolate la bandă largă cu viteza de cel puțin 30 Mbps. Sprijinul acordat în acest context ar trebui să vină în completarea altor fonduri, fie ale UE, fie naționale, disponibile în acest sens.

Pentru evitarea oricărei ambiguități, serviciile care furnizează sau exercită control editorial asupra conținutului transmis folosind rețele și servicii electronice de comunicații și servicii ale societății informaționale, astfel cum sunt definite la articolul 1 din Directiva 98/34/CE, și care nu constau în totalitate sau în cea mai mare parte din transmiterea de semnale în rețele electronice de comunicații, nu intră în domeniul de aplicare al acțiunilor care contribuie la proiectul de interes comun din domeniul rețelelor în bandă largă.

Printre beneficiarii de sprijin UE pentru proiectul de interes comun din domeniul benzii largi se numără, printre alții:

72. operatorii de telecomunicații (tradiționali, indiferent dacă investesc direct sau prin intermediul unei filiale sau al unei companii nou înființate) care lansează investiții în rețele rapide și ultrarapide în bandă largă;

73. companiile de utilități (de ex. apă, canalizare, energie, transport), care ar trebui să investească în rețele pasive în bandă largă fie individual, fie în parteneriat cu operatorii;

74. factorii decizionali regionali, inclusiv municipalitățile, care pot încheia concesiuni pentru infrastructurile de bandă largă; furnizorii de echipamente ar putea fi interesați de astfel de aranjamente, prin crearea unei societăți vehicul investițional;

75. parteneriatele între mai mulți operatori activi pe piețele tehnologiilor cu fir sau fără fir în vederea construirii de infrastructuri de nouă generație.

La alcătuirea portofoliului se va ține seama în mod corespunzător de necesarul de investiții al statelor membre, având în vedere numărul de gospodării care urmează să fie conectate cu sprijinul mecanismului Conectarea Europei.

În plus, vor fi sprijinite și conexiunile de mare viteză în punctele de acces public la internet, în special în spațiile publice cum ar fi școli, spitale, sedii ale administrației publice locale și biblioteci.

Secțiunea 3. Infrastructuri de servicii digitale

Implementarea infrastructurilor de servicii digitale va contribui la realizarea pieței digitale unice prin eliminarea blocajelor existente legate de implementarea serviciilor. Acest lucru se va realiza prin crearea și/sau perfecționarea platformelor interoperabile de infrastructuri de servicii digitale, la care se vor adăuga infrastructuri esențiale pentru serviciile digitale de bază. Se va folosi pentru aceasta o abordare pe două niveluri:

76. Platformele centrale de servicii reprezintă elementul (elementele) sau nodul (nodurile) central(e) al(e) infrastructurilor de servicii digitale esențiale pentru asigurarea conectivității, accesului și interoperabilității transeuropene. Acestea ar putea îngloba și echipamente fizice, cum ar fi servere, rețele dedicate și instrumente software. Platformele centrale de servicii sunt deschise entităților din toate statele membre.

77. Serviciile generice oferă funcționalitatea și conținutul infrastructurilor de servicii digitale. Acestea pot fi interconectate printr-o platformă centrală de servicii.

Proiectele de interes comun în domeniul infrastructurilor de servicii digitale sunt următoarele:

Conexiuni transeuropene de mare viteză la rețele magistrale pentru administrațiile publice

O infrastructură publică de tip magistrală transeuropeană de servicii va oferi conectivitate la viteze foarte mari între instituțiile UE din domenii precum administrația publică, cultura, educația și sănătatea. Această infrastructură de tip magistrală va sprijini serviciile publice cu valoare europeană prin asigurarea controlului calității serviciilor și a accesului securizat. În acest mod, va garanta o continuitate digitală a serviciului public în beneficiul cetățenilor, al întreprinderilor și al administrațiilor. O astfel de infrastructură va permite cumularea cererilor de conectare, realizarea masei critice și reducerea costurilor.

Platforma centrală de servicii:

Infrastructura se va baza pe magistrala de internet existentă, noi rețele urmând să fie implementate acolo unde este necesar. Conexiunile se vor realiza direct sau prin intermediul unor infrastructuri gestionate la nivel regional sau național. În special, infrastructura va oferi conectivitate altor servicii transeuropene, inclusiv celor menționate în prezenta anexă, printre altele. Această infrastructură va fi integrată complet în rețeaua Internet, cu rolul de activ cheie pentru serviciul public transeuropean, și va sprijini adoptarea noilor standardelor (de ex. protocoalele Internet precum IPv6[17]). Dacă este necesar din motive de securitate, poate fi avută în vedere o infrastructură-suport dedicată pentru conectarea administrațiilor publice.

Servicii generice:

Integrarea platformei centrale în serviciile publice europene va fi facilitată de implementarea serviciilor generice: autorizare, autentificare, securitate interdomenii și lățime de bandă la cerere, federalizarea serviciilor, gestionarea mobilității, controlul calității și controlul performanțelor, integrarea infrastructurilor naționale.

Un serviciu interoperabil de cloud computing (informatică dematerializată) va furniza funcționalitatea de infrastructură de tip magistrală, pe care să poată fi oferite sisteme cloud pentru serviciile publice transeuropene. Printre acestea se numără serviciile transeuropene de tip rețea, precum videoconferința, stocarea virtualizată și suportul pentru aplicații cu utilizare intensivă de resurse informatice, inclusiv cele aferente altor proiecte de interes comun.

Prestarea transfrontalieră de servicii de e-Guvernare

e-Guvernarea se referă la interacțiunea digitală dintre autoritățile publice și cetățeni, dintre autoritățile publice și întreprinderi și organizații, precum și dintre autoritățile publice din diferite țări. Platformele de interacțiune standardizate, transfrontaliere și intuitive vor spori eficiența, atât în întreaga economie, cât și în sectorul public și vor contribui la piața unică.

Platforma centrală de servicii:

Identificare și autentificare electronice interoperabile în toată Europa Va fi implementată o serie de servere și protocoale de autentificare conectate și securizate care asigură interoperabilitatea variatei game de sisteme de autentificare, de identificare și de autorizare existente în Europa. Această platformă va permite cetățenilor și întreprinderilor să acceseze servicii online atunci când au nevoie de acestea pentru a studia, a lucra, a călători, atunci când necesită asistență medicală sau când fac afaceri în străinătate. Platforma va constitui nivelul central pentru toate serviciile digitale care necesită identificare și autentificare electronică: de exemplu, achiziții publice electronice, servicii de sănătate online, raportare standardizată pentru întreprinderi, schimb electronic de informații judiciare, înregistrare transeuropeană online de societăți, servicii de e-Guvernare pentru întreprinderi, inclusiv comunicare între registrele comerțului cu privire la fuziunile transfrontaliere și la sucursalele din străinătate. Această platformă poate utiliza, de asemenea, resurse și instrumente ale platformei centrale multilingve.

Servicii generice:

78. Proceduri electronice de înființare și administrare a unei societăți în altă țară europeană: Acest serviciu va permite efectuarea electronică transfrontalieră a tuturor procedurilor administrative necesare, prin ghișeele unice. Acest serviciu constituie, de asemenea, o obligație în temeiul Directivei 2006/123/CE privind serviciile în cadrul pieței interne.

79. Servicii interoperabile transfrontaliere de achiziții publice electronice: Acest serviciu va da posibilitatea oricărei companii din UE să răspundă ofertelor publice europene din orice stat membru, înglobând operațiuni prealabile atribuirii și ulterioare acesteia din cadrul achizițiilor publice electronice, care integrează componente precum depunerea electronică a ofertelor, dosarul virtual al societăților, cataloage electronice, comenzi electronice și facturi electronice.

80. Servicii interoperabile transfrontaliere de e-Justiție : Acest serviciu va permite accesul transfrontalier online al cetățenilor, al întreprinderilor, al organizațiilor și al practicienilor din domeniul dreptului la mijloace/documente juridice și la proceduri judiciare. De asemenea, va permite interacțiunea transfrontalieră online (prin schimbul de date și de documente online) dintre autorități juridice din diferite state membre, îmbunătățind astfel capacitatea de tratare a cazurilor juridice transfrontaliere mai eficient.

81. Servicii transfrontaliere interoperabile de e-Sănătate : Aceste servicii vor face posibilă interacțiunea dintre cetățeni/pacienți și furnizorii de servicii de sănătate, transmisiile de date între instituții și între organizații sau comunicarea inter pares dintre cetățeni/pacienți și/sau profesioniști și instituții din domeniul sănătății. Infrastructura care va fi implementată va corespunde normelor de protecție a datelor, astfel cum sunt prevăzute, în special, în Directivele 95/46/CE și 2002/58/CE, precum și normelor etice naționale și internaționale privind utilizarea fișelor medicale ale pacienților și a altor date cu caracter personal.Serviciile vor include accesul transfrontalier la fișe medicale în format electronic și la prescripții medicale electronice, precum și servicii electronice la distanță pentru asistență medicală sau asistență la domiciliu, servicii semantice multilingve transfrontaliere legate de platforma centrală multilingvă, accesul la informații de securitate socială prin intermediul infrastructurii EESSI (schimb electronic de informații în materie de securitate socială) etc.

82. Platforma europeană pentru interconectarea registrelor europene ale comerțului : Acest mecanism va furniza un set de instrumente și servicii centrale care vor permite registrelor comerțului din toate statele membre să facă schimb de informații referitoare la societățile comerciale înregistrate, la sucursalele acestora, la fuziunile și lichidările acestor societăți. De asemenea, va furniza un serviciu de căutare pentru mai multe țări și în mai multe limbi, destinat utilizatorilor care folosesc un punct central de acces care poate fi accesat de pe portalul e-Justiție.

Accesul la informații din sectorul public și la servicii multilingve

Accesul la resursele digitale din patrimoniul european

Obiectivul acestei infrastructuri este acela de a pune la dispoziție colecții vaste de resurse culturale europene în format digital și de a promova reutilizarea acestora de către terți, respectându-se pe deplin drepturile de autor și alte drepturi conexe.

Platforma centrală de servicii:

Dezvoltarea platformei centrale de servicii va porni de la actualul portal Europeana. Platforma - care necesită dezvoltare, exploatare și administrare de sisteme de calcul distribuit, de facilități pentru stocarea datelor și de software - va pune la dispoziție un ghișeu unic pentru accesul la fiecare articol din conținutul patrimoniului cultural european, un set de specificații ale interfeței pentru interacțiunea cu infrastructura (căutare de date, descărcare de date), suport pentru adaptarea metadatelor și pentru absorbția de conținut nou, precum și informații privind condițiile de reutilizare a conținutului accesibil prin infrastructură.

De asemenea, va asigura mijloacele pentru interacțiunea cu furnizorii de conținut, cu utilizatorii (cetățenii care accesează portalul) și cu re-utilizatorii (industrii creative), cu scopul promovării platformei, al coordonării rețelelor conexe și al schimbului de informații.

Servicii generice:

83. agregarea conținutului deținut de instituții culturale și de proprietarii privați de conținut din statele membre;

84. facilități de crowd-sourcing (externalizare în masă) care încurajează interactivitatea, permițând utilizatorilor să aducă o contribuție activă la site;

85. servicii intuitive pentru portal dedicate unor chestiuni precum îmbunătățiri ale căutării și navigării, precum și acces translingvistic;

86. schimb de informații despre drepturi și de infrastructuri de licențiere;

87. centre de competență pentru digitalizarea și conservarea patrimoniului cultural digital;

88. depozite de conținut pentru instituțiile culturale și pentru conținutul generat de utilizatori și conservarea pe termen lung a acestora.

Accesul la informațiile reutilizabile din sectorul public

Această infrastructură de servicii digitale va permite accesul, în scopul reutilizării, la informații deținute de sectorul public din UE care pot fi făcute publice.

Platforma centrală de servicii:

Facilitățile de tehnică de calcul în structură distribuită, de stocare de date și facilitățile software vor oferi: un ghișeu unic de acces la seturile de date multilingve (în toate limbile oficiale ale UE) deținute de organele publice din UE la nivel european, național, regional și local; instrumente de interogare și de vizualizare ale seturilor de date; garantarea existenței unei licențe de publicare și redistribuire pentru seturile de date disponibile, inclusiv printr-o pistă de audit care înregistrează proveniența datelor; un set de interfețe de programare a aplicațiilor ( application programming interface - API) pentru realizarea interacțiunii dintre clienți software și infrastructură (căutare de date, colectare de statistici, descărcare de date) în vederea dezvoltării de aplicații de la terți. Ele vor permite, de asemenea, colectarea și publicarea de statistici privind funcționarea portalului, disponibilitatea datelor și a aplicațiilor și modul în care acestea sunt utilizate.

Servicii generice:

Extinderea treptată a accesului la toate seturile de date deținute și date publicității de practic toate administrațiile publice din UE, inclusiv la căutarea multilingvă, extindere care se va realiza prin următoarele:

89. agregarea de seturi de date provenind de la nivel internațional/UE/național/regional/local;

90. interoperabilitatea seturilor de date, inclusiv la nivel juridic și de licențiere, pentru a permite o mai bună reutilizare;

91. interfațarea cu infrastructurile deschise de date din țări terțe;

92. depozite de date și servicii de conservare pe termen lung.

Acces multilingv la servicii online

Această infrastructură de servicii va permite tuturor furnizorilor de servicii online actuali și viitori să își pună la dispoziție conținutul și serviciile în cea mai vastă gamă de limbi din UE, cu un maxim de eficiență a costurilor.

Platforma centrală de servicii:

Platforma va permite achiziționarea, întreținerea și punerea la dispoziție ale unor colecții importante de date lingvistice în timp real și ale unor instrumente reutilizabile de procesare a limbajului. Ea va include toate limbile UE și va respecta standardele aplicabile, precum și cerințele convenite cu privire la servicii și la aspecte juridice. Platforma va face posibilă adăugarea, conservarea și prelucrarea în condiții de flexibilitate ale datelor și instrumentelor lingvistice de către contribuitori și va asigura un acces facil, corect și sigur, precum și reorientarea acestor resurse realizată de către organizații care furnizează sau dezvoltă servicii axate pe limbaj. De asemenea, platforma va sprijini cooperarea și conlucrarea cu inițiative și centre de date similare, existente sau care urmează să apară, din interiorul și din afara UE.

Servicii generice:

Platforma va fi populată cu o gamă largă de date și resurse de software reutilizabile, în toate limbile UE. Ea va colecta, va armoniza și va integra astfel de date și de elemente de software în cadrul unei infrastructuri de servicii distribuite. Platforma va pune la dispoziție și, în anumite zone, va dezvolta sau va extinde resursele de date și de software care vor servi drept componente la dezvoltarea, personalizarea și furnizarea de servicii multilingve sau portaluri multilingve pentru servicii online.

Siguranță și securitate

Infrastructura de servicii pentru un internet mai sigur

Infrastructura va asigura servicii integrate și interoperabile la nivel european, bazate pe sensibilizare, resurse, instrumente și practici partajate cu obiectivul de a responsabiliza copiii, părinții, personalul de îngrijire a copiilor și cadrele didactice în ceea ce privește utilizarea optimă a internetului;

Platforma centrală de servicii:

Platforma centrală de servicii va permite achiziționarea, exploatarea și întreținerea unor sisteme de calcul, baze de date și instrumente software comune pentru centrele Safer Internet din statele membre, precum și operațiuni de back-office pentru tratarea denunțării conținutului legat de abuzul sexual, inclusiv legătura cu autoritățile de poliție și organizațiile internaționale precum Interpol și, atunci când este cazul, gestionarea eliminării acestui conținut de pe site-urile web relevante. Acestea se vor realiza cu ajutorul unor baze de date comune.

Servicii generice:

93. linii de asistență telefonică pentru copii, părinți și personalul de îngrijire privind cele mai bune mijloace de utilizare a internetului de către copii, evitând amenințările reprezentate de conținuturile și comportamentele ilegale, plus infrastructura de back-office auxiliară;

94. linii telefonice de urgență pentru denunțarea conținutului ilegal de pe internet legat de abuzul sexual asupra copiilor;

95. instrumente de asigurare a accesului la conținut și la servicii adecvate vârstei;

96. software care să faciliteze și să urgenteze denunțarea conținutului ilegal și eliminarea acestuia, precum și denunțarea cazurilor de ademenire și de intimidare;

97. sisteme software care să permită o mai bună identificare a conținutului (nedenunțat) de pe internet legat de abuzuri sexuale asupra copiilor, precum și tehnologii care să sprijine anchetele efectuate de poliție, în special în vederea identificării victimelor copii, a autorilor infracțiunilor și a comercializării conținutului de acest tip.

Infrastructuri critice de informații

Vor fi dezvoltate și implementate canale și platforme de comunicații cu scopul de a spori capacitățile întregii UE legate de pregătire, de schimbul de informații, de coordonare și de reacție.

Platforma centrală de servicii:

Platforma centrală de servicii va fi o rețea de echipe naționale/guvernamentale de intervenție în caz de urgență informatică (CERT), având la bază un set minimal de capacități de referință. Rețeaua va furniza structura magistrală a unui sistem european de schimb de informații și de alertă (EISAS) pentru cetățenii și IMM-urile din UE.

Servicii generice:

98. servicii proactive - observarea și diseminarea tehnologiei și schimbul de informații legate de securitate; evaluări ale securității; furnizarea de orientări privind configurația de securitate; furnizarea de servicii de detectare a intruziunilor;

99. servicii reactive - gestionarea incidentelor și reacții în urma acestora; emiterea de alerte și avertismente; analiza și gestionarea vulnerabilităților, gestionarea artefactelor (emiterea de alerte de înaltă calitate cu privire la noile programe cu scop distructiv - malware - și la alte artefacte).

Implementarea de soluții bazate pe tehnologiile informației și comunicațiilor pentru rețele energetice inteligente și pentru furnizarea de servicii energetice inteligente

Serviciile energetice inteligente utilizează tehnologii moderne ale informației și comunicațiilor pentru a întâmpina necesitățile cetățenilor (fie producători, fie consumatori de energie), ale furnizorilor de energie și ale autorităților publice. Serviciile energetice inteligente acoperă interacțiunea dintre cetățeni și furnizorii de energie, transmisiile de date între organizații și comunicarea inter pares dintre cetățeni. Acestea deschid oportunități pentru actorii existenți și pentru cei noi, atât de pe piețele de telecomunicații, cât și de pe piețele energetice (de ex. societățile de servicii energetice - Energy Service Companies - ESCO). De asemenea, pot permite întreprinderilor și cetățenilor să urmărească emisiile de gaze cu efect de seră aferente deciziilor lor de cumpărare.

Platforme centrale de servicii

Infrastructura de comunicații, de obicei implementată de companiile de utilități în parteneriat cu operatorii de telecomunicații, precum și hardware-ul IT de integrat în componentele energetice (de ex. substații). Platformele includ, de asemenea, serviciile centrale care permit monitorizarea activelor, controlul pentru gestionarea consumului de energie electrică, pentru automatizări și pentru gestionarea datelor, precum și comunicarea între diferiții actori (furnizori de servicii, operatori de rețea, alte utilități, consumatori etc.)

Servicii generice:

Serviciile generice vor fi prestate în mod normal de o gamă largă de actori noi și inovatori, ca de exemplu: furnizori de servicii energetice, societăți de servicii energetice (ESCO), intermediari din sectorul energetic care facilitează în special intrarea pe piață a diferitelor tipuri de IMM-uri locale și previn monopolizarea pieței vânzării cu amănuntul.

Acestea vor pune la dispoziția clienților o funcție prin care aceștia să își gestioneze cererea de energie, sursele regenerabile de energie și capacitatea de stocare, cu scopul optimizării consumului de energie, al reducerii facturilor de electricitate și a emisiilor de gaze cu efect de seră, asigurând totodată confidențialitatea și securitatea datelor.

100. infrastructură de contorizare inteligentă pentru a măsura consumul de energie și pentru a comunica date cu privire la acesta; Serviciile generice mai includ și echipamente de gestionare energetică instalate la sediul sau domiciliul clientului, și anume dispozitive hardware IT asociate rețelelor casnice conectate la contorul inteligent.

101. Agenți software capabili să decidă momentul cumpărării/vânzării energiei, al pornirii/opririi aparatelor în funcție de semnalele de preț provenind de la furnizorii de energie, de prognoza meteo, dispozitive de gestionare și comunicare a datelor, dispozitivele de control și automatizare și soluțiile aferente acestora, legate în rețea.

[1] COM (2010) 2020.

[2] COM (2010) 245.

[3] COM(2011) 500/I final și COM(2011) 500/II final (fișe de politică).

[4] De adăugat trimitere

[5] Sumele sunt indicate la valoarea din 2011

[6] JO C […], […], p. […].

[7] JO C […], […], p. […].

[8] COM (2010) 245 final/2

[9] COM(2010) 472.

[10] COM(2011) 500 final

[11] JO […], […], p. […]

[12] JO L 251, 25.9.2010, p. 35.

[13] JO L 260, 3.10.2009, p. 20.

[14] JO L 88, 4.4.2011, p. 45.

[15] JO L 183, 11.7.1997, p. 12.

[16] Astfel cum este prevăzut la articolul 11 litera (e) din Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime incluse în cadrul strategic comun, de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european și Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006. COM(2011) 615 final

[17] Comunicarea IPv6: COM(2008)313 - Promovarea progresului internetului, plan de acțiune privind implementarea versiunii 6 a protocolului Internet (IPv6) în Europa.