[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 7.11.2008

COM(2008) 708 final

RAPORT AL COMISIEI CĂTRE CONSILIU ȘI PARLAMENTUL EUROPEAN

privind instrumentele financiare ale programului multianual pentru întreprinderi și spirit antreprenorial, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) (2001-2006) Raport final din 31.12.2006 (inclusiv rezultate-cheie la 31.12.2007) [în temeiul articolului 5 alineatul (1) din Decizia 2000/819/CE a Consiliului modificată prin Deciziile 593/2004/CE și 1776/2005/CE ale Parlamentului European și Consiliului]

{SEC(2008)2750}

CUPRINS

1. Introducere generală 3

2. Sinteză 4

2.1. Execuția bugetară 4

2.2. Implementare la nivel geografic 6

3. Fondul de garantare pentru IMM-uri 6

3.1. Situația bugetară 6

3.1.1. Sinteză 6

3.1.2. Utilizare 7

3.1.3. Efectul de pârghie 7

3.1.4. Acces îmbunătățit la finanțare pentru IMM-uri 8

3.1.5. Ajutorul de stat 8

3.1.6. Plăți nete solicitate și recuperarea pierderilor 8

3.2. Intermediari financiari 9

3.3. IMM-urile beneficiare 9

4. Fondul pentru înființare ETF 11

4.1. Situația bugetară 11

4.2. Intermediari financiari 12

4.3. IMM-urile beneficiare 12

5. Acțiunea „Capital de lansare” 13

5.1. Situația bugetară 13

5.1.1. Sinteză 13

5.1.2. Angajamente și rambursări 13

5.2. Intermediari financiari 13

6. Programul „Joint European Venture” (JEV) („Societate mixtă europeană”) 14

7. Concluzii generale 14

1. INTRODUCERE GENERALă

Acesta este raportul anual final privind progresul înregistrat în implementarea instrumentelor financiare din cadrul PMA, programul multianual pentru întreprinderi și spirit antreprenorial, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii – IMM-uri[1] .

Raportul este elaborat în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Decizia 2000/819/CE a Consiliului, modificată prin Deciziile 593/2004/CE și 1776/2005/CE ale European Parlamentului European și ale Consiliului, care stabilește prezentarea de către Comisie Parlamentului European și Consiliului a unui raport anual privind implementarea instrumentelor financiare, precum și a unui raport final similar pentru ultimul an.

PMA a fost inițial conceput pentru a acoperi perioada 2001–2005. Totuși, pentru a se asigura continuitatea acțiunilor până la inițierea programului următor în cadrul noilor perspective financiare, durata PMA a fost prelungită în septembrie 2005 cu un an, până la sfârșitul lui 2006.

Scopul instrumentelor financiare prevăzute de PMA este acela de a îmbunătăți mediul financiar pentru întreprinderi, în special pentru IMM-uri. PMA se bazează pe rezultatele obținute în cadrul Inițiativei pentru creșterea economică și ocuparea forței de muncă din 1998[2].

Prezentul raport vizează cele patru instrumente financiare comunitare („măsuri”) puse în aplicare în cadrul PMA, și anume:

- Fondul de garantare pentru IMM-uri

- Instrumentul „Sprijin pentru înființare” din cadrul Mecanismului european pentru tehnologii (Fondul pentru înființare ETF – European Technology Facility)

- Acțiunea „Capital de lansare”

- Programul „Joint European Venture” (JEV) („Societate mixtă europeană”)

Raportul oferă o privire de ansamblu privind progresul înregistrat la 31.12.2006 și cuprinde câte un capitol pentru fiecare instrument financiar (capitolele 3, 4, 5 și 6).

Secțiunile III și IV din Documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește prezentul raport [SEC(2008)XXX] includ prezentarea instrumentelor financiare menționate anterior și concluzii specifice pentru fiecare dintre acestea.

Primele trei instrumente financiare menționate anterior sunt administrate de Fondul European de Investiții (FEI), în numele și sub supravegherea Comisiei Europene (CE)[3]. Intermediari financiari (IF) adecvați au fost selectați în statele membre. Programul JEV a fost inclus în Decizia 2000/819/CE a Consiliului privind PMA, dar fără a se prevedea un buget specific în cadrul PMA. JEV a fost administrat de Comisia Europeană cu ajutorul resurselor bugetare provenite din precedenta Inițiativă pentru creștere și ocuparea forței de muncă. Aprobarea proiectelor care utilizează fondurile bugetare disponibile în cadrul PMA a început efectiv la jumătatea lui 2002. Proiectele depuse înaintea acestei date au fost aprobate în cadrul Inițiativei pentru creștere și ocuparea forței de muncă.

Notă: Perioada de angajament pentru PMA s-a încheiat la 31.12.06. Cu toate acestea: Pentru cea mai mare parte a IF din cadrul Fondului de garantare pentru IMM-uri, perioada de validitate pentru includerea împrumuturilor garantate s-a încheiat tocmai la 30.6.2007 sau la 31.12.2007. Perioada de semnare în cadrul Fondului pentru înființare FET, pe parcursul căreia FEI putea să realizeze angajamente la fondurile pentru capitaluri de risc, s-a încheiat tocmai la 30.6.2007. Prelungirea perioadelor de validitate arată că, prin urmare, fondurile au funcționat în continuare după ultimele angajamente din 2006, obiectivul fiind asigurarea unei tranziții armonioase către Programul-cadru pentru inovație și competitivitate (CIP), programul care a succedat PMA. Pentru a reflecta perioadele de validitate prelungite, cifrele care indică unele rezultate-cheie de la sfârșitul lui 2007 au fost incluse într-un alt grafic, la sfârșitul capitolului aferent al prezentului raport. |

2. SINTEZă

2.1. Execuția bugetară

Instrumentele financiare contribuie în principal la cel de-al patrulea obiectiv al PMA, și anume „ îmbunătățirea mediului financiar pentru întreprinderi, în special pentru IMM-uri ”[4]. Ele vizează să rezolve lacunele și/sau deficiențele identificate ale pieței. Instrumentele sprijină „ reducerea riscurilor pentru intermediarii financiari, facilitând astfel accesul IMM-urilor la finanțare și dețin un efect ridicat de pârghie ”[5].

Din punct de vedere bugetar, instrumentele financiare reprezintă cel mai important dintre domeniile de acțiune ale PMA. Celelalte domenii sunt dezvoltarea de strategii și rețeaua Euro Info Centre (EIC). Inițial, bugetul estimativ propus pentru întregul program PMA a fost de 450 milioane de euro pentru perioada 2001–2005. Luând în considerare prelungirea duratei PMA cu un an, creșterile decise de autoritățile bugetare și transferurile realizate de la alte linii bugetare, bugetul estimativ corespunzător perioadei 2001–2006 s-a ridicat la 653 milioane de euro pentru întregul PMA. La sfârșitul lui 2006, resursele totale alocate instrumentelor financiare PMA au fost de 519,0 milioane de euro, ceea ce include, pe lângă alocările bugetare angajate, 9,9 milioane de euro provenite din dobânzi și alte venituri.

Din totalul resurselor alocate instrumentelor financiare PMA, numai 5,0 milioane de euro[6] corespunzătoare acțiunii „Capital de lansare” nu au fost folosite. În ansamblu, 466,5 milioane de euro au fost alocate proiectelor.

Comisia Europeană nu a făcut nici un angajament după 31.12.2006. După această dată, toate noile proiecte vor fi depuse în baza Programului-cadru pentru inovație și competitivitate (CIP), care înlocuiește PMA. Începând din 2007, toate soldurile rămase în contul fiduciar al PMA vor fi returnate la bugetul general al UE. Angajamentele bugetare nefolosite vor fi dezangajate.

Tabelul A: Instrumente financiare PMA – Sinteză bugetară – la 31.12.2006

(milioane EUR) | Fondul de garantare pentru IMM-uri | Fondul pentru înființare ETF | Acțiunea „Capital de lansare” | Total |

Alocări bugetare angajate | 289,0 | 214,5 | 5,6 | 509,1 |

Venituri | 4,0 | 5,9 | 0,0 | 9,9 |

Total resurse | 293,0 | 220,4 | 5,6 | 519,0 |

Angajamente CE nete[7] | 265,2[8] | 201,1 | 0,2 | 466,5 |

Rezerve pentru cheltuielile de administrare ale FEI și alte cheltuieli eligibile | 27,8 | 19,3 | 0,4[9] | 47,5 |

Total folosit | 293,0 | 220,4 | 0,6[10] | 514,0 |

Sursa: Comisia Europeană, FEI; preluarea datelor: 21 iunie 2007

Volumul total al împrumuturilor corespunzătoare sumei angajate a fost deosebit de ridicat. De exemplu, pentru plafoane de aproximativ 262 milioane de euro semnate în cadrul Fondului de garantare pentru IMM-uri, au fost garantate împrumuturi de aproximativ 17 500 milioane de euro (informații suplimentare privind acest „efect de pârghie” sunt disponibile în capitolul 3.2.3)[11].

2.2. Implementare la nivel geografic

În ansamblu, 29 de țări au beneficiat de instrumentele financiare PMA, mai precis toate statele membre actuale ale UE, precum și Turcia și Norvegia. Din 31 de țări eligibile, numai 2 (Islanda și Liechtenstein) nu au folosit instrumentele financiare PMA.

În conformitate cu acordurile fiduciare și de gestionare dintre FEI și Comisie, FEI s-a angajat „să depună eforturi pentru a realiza o distribuție geografică echilibrată a celor trei instrumente financiare ale PMA”.

Diferitele necesități, condiții de piață și circumstanțe macroeconomice din diversele țări participante au avut un impact asupra capacității de absorbție și a preluării diverselor instrumente financiare. Pentru a compensa acest lucru, s-a adoptat o metodă flexibilă, de exemplu transferurile între diferitele instrumente financiare în diferite țări. Comisia apreciază că, în ansamblu, s-a realizat o distribuție geografică adecvată atunci când toate instrumentele financiare sunt luate în considerare.

Cele trei hărți din secțiunea II a Documentului de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește prezentul raport [SEC(2008)XXX] indică distribuția geografică a angajamentelor nete ale CE pentru toate instrumentele financiare în ansamblu.

3. FONDUL DE GARANTARE PENTRU IMM-URI

3.1. Situația bugetară

3.1.1. Sinteză

În 2006, s-a înregistrat în continuare, ca în prealabil, un nivel de cerere la fel de ridicat ca în perioada precedentă pentru Fondul de garantare pentru IMM-uri, în special pentru compartimentele Garantarea împrumuturilor și Garantarea microcreditelor. Prin urmare, majoritatea acordurilor au fost extinse pentru a răspunde nevoilor intermediarilor financiari.

Conform situației până la data de 31.12.2006, resursele bugetare angajate în cadrul Fondului de garantare pentru IMM-uri s-au ridicat la valoarea de 293,0 milioane de euro, ceea ce reprezintă 56 % din totalul bugetului angajat pentru instrumentele financiare PMA. Acestea includ dobânzile cumulate în valoare de 4,0 milioane de euro la sfârșitul lui 2006[12]. Bugetul total acoperă costurile întregi ale Fondului, inclusiv pentru pierderile de garanții, taxele de administrare ale FEI și alte costuri eligibile. Bugetul angajat pentru intermediarii financiari pentru întreaga perioadă de programare se ridica la 265,2 milioane de euro , incluzând proiectele aprobate de Comisie, dar nesemnate încă între FEI și intermediarii financiari. A se vedea, de asemenea:

- Tabelul A (din secțiunea 2.1): Instrumente financiare PMA – Fondul de garantare pentru IMM-uri

Informații suplimentare sunt disponibile în secțiunea I a Documentului de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește prezentul raport [SEC(2008)XXX]:

- Figura 1: Evoluția cumulativă a operațiilor FEI (pe an)

- Figura 2: Angajamente față de intermediarii financiari (pe an)

3.1.2. Utilizare

Prin utilizare se înțelege raportul dintre suma garantată efectiv de FEI și suma maximă de garantare a FEI. La 31.12.2006, resursele au fost utilizate în întregime[13]. Perioada de validitate pentru majoritatea intermediarilor financiari s-a încheiat, fie la 30.6.2007, fie la 31.12.2007, vizându-se asigurarea unei tranziții armonioase către CIP, programul care succede PMA. CIP acoperă perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2007 și 31 decembrie 2013.

Prelungirea perioadelor de validitate arată că, prin urmare, Fondul va funcționa în continuare, după ultimele angajamente bugetare din 2006. În plus, cea mai mare parte din garanțiile emise de către FEI în baza Fondului au termene de scadență de până la 10 ani. Aceasta înseamnă că plățile corespunzătoare împrumuturilor nerambursate pot fi efectuate în continuare pentru o perioadă de până la 10 ani după încheierea ultimei perioade de validitate (dar în niciun caz nu se va depăși data de expirare a PMA care este 31/12/2016), și că raportarea, monitorizarea și controlul realizate de către diverse entități interesate vor continua în cursul acestei perioade.

S-a înregistrat o cerere ridicată atât pentru compartimentul Garantarea împrumuturilor (aproape 80% din angajamentele față de intermediarii financiari), cât și, într-o anumită măsură, pentru compartimentul Microcredite (aproximativ 14%). Compartimentul de Garantare a capitalului a avut doar o utilizare restrânsă (6%), deoarece populația vizată, din punct de vedere al sistemelor existente de garantare a capitalului, este limitată.

3.1.3. Efectul de pârghie

În general, sistemele de garantare PMA au avut un efect ridicat de pârghie (definit în acest caz drept volumul estimat al împrumuturilor subiacente finanțate / bugetul alocat pentru Fondul de garantare pentru IMM-uri). Acest lucru de datorează următoarelor două elemente:

- Bugetul UE acoperă o expunere maximă la risc, la nivelul portofoliului, al cărei plafon este stabilit pe baza pierderilor preconizate, a recuperărilor nete preconizate și a primelor pentru risc acordate intermediarilor financiari. Pe baza efectului de pârghie, această sumă maximă permite acordarea unui volum semnificativ mai ridicat de împrumuturi pentru IMM-uri.

- Există un lanț de entități care fac parte din sisteme de împărțire a riscului, ceea ce crește efectul de pârghie.

De exemplu, garanțiile pentru împrumuturi au un efect de pârghie ridicat deoarece sunt adesea acordate sub forma unor contragaranții unor instituții care, la rândul lor, acordă garanții altor entități cum ar fi intermediarii sau băncile. Ca urmare a împărțirii riscului între diversele entități, efectul de pârghie, din punct de vedere al volumului împrumuturilor finanțate, este foarte mare pentru compartimentul Garantarea împrumuturilor pentru IMM-uri. În ceea ce privește microcreditele, de obicei situația este diferită, în sensul că majoritatea garanțiilor din partea FEI sunt garanții directe către intermediari care, în mod obișnuit, acordă împrumuturi direct beneficiarilor finali (IMM-urile). În plus, microcreditele se concentrează asupra IMM-urilor cu grad ridicat de risc, ceea ce duce la rate maxime mai ridicate. Prin urmare, efectul de pârghie este, în general, mai scăzut decât în cazul garanțiilor pentru împrumuturi.

La sfârșitul lui 2006, efectul de pârghie era de aproximativ 67 la 1 pentru toate compartimentele la un loc.

În ansamblu, efectul de pârghie final poate chiar să crească, din moment ce experiența arată că suma alocată pentru a acoperi pierderile din cadrul operațiunilor de garantare nu este întotdeauna folosită în totalitate, chiar atunci când se realizează volumul vizat de împrumuturi. Prin urmare, dezangajarea sumelor maxime nefolosite poate crește efectul de pârghie final.

În secțiunea I a Documentului de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește prezentul raport [SEC(2008)XXX] sunt furnizate informații specifice privind efectul de pârghie:

- Tabelul 1: Efectul de pârghie ( gearing – gradul de îndatorare financiară)

3.1.4. Acces îmbunătățit la finanțare pentru IMM-uri

Accesul îmbunătățit la finanțare pentru IMM-uri oferit de Fondul de garantare pentru IMM-uri a fost estimat pe baza cifrelor furnizate de FEI și cu ajutorul unor considerații/prezumții menționate în tabelul 1 din secțiunea I a Documentului de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește prezentul raport [SEC(2008)XXX]:

- Estimarea accesului îmbunătățit la finanțare pentru IMM-uri

Pe baza acestor prezumții, se poate estima că Fondul de garantare pentru IMM-uri a contribuit la finanțarea unui volum suplimentar de împrumuturi de peste 13 miliarde de euro.

3.1.5. Ajutorul de stat

Se acordă o atenție specială asigurării faptului că programele de garantare sau de creditare ale intermediarilor financiari sunt conforme cu regulile privind ajutorul de stat. Fiecare intermediar financiar are obligația contractuală de a semna o declarație privind regimul ajutorului de stat aplicabil, iar regulile aferente în domeniul ajutorului de stat sunt anume menționate în cadrul acordurilor dintre FEI și intermediarii financiari.

3.1.6. Plăți nete solicitate și recuperarea pierderilor

Până la 31.12.2006, fuseseră plătite cu puțin peste 40 de milioane de euro corespunzătoare părții FEI de pierderi nete aferente împrumuturilor nerambursate[14]. Suma cumulativă a plăților este în continuare foarte redusă în comparație cu volumul cumulativ al angajamentelor FEI, în această etapă a ciclului de implementare. Cu toate acestea, perioada Fondului se încheie tocmai la 31/12/2016 și, având în vedere durata garanțiilor UE pentru împrumuturi, este posibil ca cea mai mare parte a pierderilor să apară în viitor.

O sinteză a plăților nete solicitate și a recuperărilor pierderilor se găsește în secțiunea I a Documentului de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește prezentul raport [SEC(2008)XXX]:

Tabelul 2: Cereri primite și recuperări

Începând din 2007, eventualele reduceri ale plafoanelor vor avea drept rezultat dezangajări sau recuperări către bugetul general al UE.

3.2. Intermediari financiari

La 31.12.2006, fuseseră semnate 51 de contracte cu 46 de intermediari financiari provenind din 26 dintre cele 27 de state membre (toate statele membre cu excepția Luxemburgului[15]), precum și din Turcia și Norvegia. Secțiunea I a Documentului de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește prezentul raport [SEC(2008)XXX] include o prezentare succintă în funcție de compartiment și de țară.

- Tabelul 3: Intermediari financiari

3.3. IMM-urile beneficiare

Aprobarea proiectelor din cadrul PMA a început în mai 2002. Numărul beneficiarilor finali a crescut progresiv și a ajuns la aproape 194 000 de IMM-uri[16] la sfârșitul lui 2006 (din care aproape 163 000 în cadrul compartimentului Garantare a împrumuturilor). Această cifră se compară cu aproape 111 110 de beneficiari la sfârșitul lui 2005.

O prezentare succintă a IMM-urilor beneficiare în funcție de țară se găsește în secțiunile I și II ale Documentului de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește prezentul raport [SEC(2008)XXX]:

- Tabelul 4: IMM-uri beneficiare – defalcare în funcție de țară

- Graficul 3: IMM-uri beneficiare pe țară (inclusiv date din partea Fondului pentru înființare ETF)

Informații privind ocuparea forței de muncă sunt disponibile la data acordării împrumutului[17]. La sfârșitul lui 2006, aproximativ 990 000 de persoane erau încadrate în întreprinderi care primeau garanții în cadrul compartimentelor SMEG (garanții pentru IMM-uri)[18]. Această cifră se compară cu 620 000 de persoane înregistrate ca fiind încadrate în muncă la data la care împrumutul a fost acordat în 2005 și cu aproximativ 328 000 în 2004. Volumul total crescut în ceea ce privește ocuparea forței de muncă se datorează în principal numărului sporit de IMM-uri beneficiare.

Beneficiarii finali cu până la 10 angajați au reprezentat peste 91% (177 625) din totalul IMM-urilor care au beneficiat de Fondul de garantare pentru IMM-uri[19].

Este interesant de comparat, din punctul de vedere al dimensiunii, distribuția IMM-urilor în cadrul Fondului cu distribuția din cadrul UE în general. Potrivit celor mai recente statici disponibile, 91,4% din IMM-urile din UE sunt microîntreprinderi (0–9 angajați), 7,3% sunt întreprinderi mici (10–49) și 1,1% sunt întreprinderi mijlocii (50–249)[20]. Aceste cifre demonstrează în mod clar că Fondul de garantare pentru IMM-uri vizează exact întreprinderile foarte mici și întreprinderile aflate în faza de înființare .

Secțiunea I a Documentului de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește prezentul raport [SEC(2008)XXX] cuprinde o defalcare în funcție de clasa corespunzătoare dimensiunii întreprinderilor:

- Tabelul 5: IMM-uri beneficiare – defalcare în funcție de țară și de clasa de dimensiune

De asemenea, secțiunea I a Documentului de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește prezentul raport [SEC(2008)XXX] prezintă o defalcare în funcție de sector, potrivit clasificării CAEN, pentru întregul Fond și pe compartiment.

- Figura 3: IMM-uri beneficiare – defalcare în funcție de sector

Investițiile totale finanțate de Fondul de garantare pentru IMM-uri s-au ridicat la peste 23 de miliarde până la sfârșitul lui 2006, de departe cel mai ridicat procent fiind acela din cadrul compartimentului Garantarea împrumuturilor. Prin comparație, la sfârșitul lui 2005, volumul era de aproximativ 16 miliarde. Secțiunea I a Documentului de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește prezentul raport [SEC(2008)XXX] include o prezentare succintă:

- Tabelul 6: Volumul de investiții pe compartiment

Actualizare 2007 (sunt incluse cifre din 2006 în scop comparativ)

Cifre cumulative la data | Nr. de IMM-uri beneficiare | Nr. de angajați ai IMM-urilor beneficiare | Volumul estimat al împrumuturilor finanțate milioane EUR | Volumul estimat al investițiilor milioane EUR | Garanții nete solicitate milioane EUR |

31.12.2006 | 193 790 | 989 773 | 17 449,3 | 23 383,6 | 40,0 |

31.12.2007 | 233 345 | 1 169 389 | 17 937,6 | 27 916,1 | 70,5 |

4. FONDUL PENTRU ÎNFIIN Ț ARE ETF

4.1. Situația bugetară

În 2006, a avut loc o restabilire importantă, în special datorită redresării începând din 2005 a pieței capitalului de risc. Potrivit unei comunicări publicate de „European Private Equity & Venture Capital Association”, „2006 a fost un alt an decisiv pentru sectorul european bazat pe capital privat, […] care a demonstrat o creștere a strângerii de fonduri și a investițiilor ”[21].

Grație în principal îmbunătățirii condițiilor de piață, în 2006 s-a înregistrat cea mai ridicată creștere a investițiilor aprobate de Comisie de pe parcursul întregii perioade de programare. Mai exact, investițiile aprobate în 2006 au depășit volumul total al celor aprobate începând din 2002.

La 31.12.2006, resursele bugetare angajate în baza Fondului pentru înființare ETF se ridicau la peste 220 milioane de euro , reprezentând aproximativ 43 % din bugetul aferent instrumentelor financiare PMA. Până la sfârșitul lui 2006, au fost folosite toate fondurile disponibile în cadrul Fondului pentru înființare ETF.

Bugetul total acoperă costurile întregi ale Fondului, inclusiv investițiile în fonduri de capital de risc, taxele legate de administrarea FEI, precum și alte cheltuieli eligibile. Din această sumă totală, 201,1 milioane de euro au fost alocate fondurilor de capital de risc, inclusiv proiectelor aprobate deja de Comisie și celor care urmau să fie semnate în 2007[22].

În 2006, veniturile încasate de la fondurile de capital de risc (rambursări și dividende) erau de aproximativ 1,4 milioane de euro, ridicându-se, la sfârșitul lui 2006, la venituri cumulate de aproape 1,6 milioane de euro, încasate de la fonduri de capital de risc din cadrul PMA, față de cu un total de numai 154 000 de euro la sfârșitul lui 2005. Veniturile încasate relativ mici în raport cu suma vărsată fondurilor de capital de risc (aproximativ 30 milioane de euro) se justifică prin faptul că majoritatea fondurilor nu au intrat încă în perioada de dezinvestiții, prin urmare nu au avut loc decât foarte puține ieșiri. Cu toate acestea, se preconizează o creștere semnificativă a volumului veniturilor în următorii ani când fondurile de capital de risc intră în perioada de dezinvestiții. În cazul Fondului pentru înființare ETF din cadrul Inițiativei pentru creștere și ocuparea forței de muncă (1998–2000), din sumele totale alocate în valoare de 94 milioane de euro către fondurile de capital de risc, 46 de milioane de euro fuseseră deja rambursate la sfârșitul lui 2006.

Pe lângă veniturile încasate de la fondurile de capital de risc, dobânzile cumulate și alte venituri s-au ridicat la 4,3 milioane de euro, reprezentând în total un venit de aproape 5,9 milioane de euro la sfârșitul lui 2006 . A se vedea, de asemenea:

- Tabelul A (din secțiunea 2.1): Instrumente financiare PMA – Fondul pentru înființare ETF

Informații suplimentare sunt disponibile în secțiunea I a Documentului de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește prezentul raport [SEC(2008)XXX]:

- Figura 4: Evoluția cumulativă a operațiunilor FEI (pe an), inclusiv alocările totale către fondurile de capital de risc, în valoare de aproximativ 38 milioane de euro.

4.2. Intermediari financiari

În 2006, au fost aprobate 12 noi investiții în fonduri de capital de risc (dintre care, ulterior, una a fost anulată). În ansamblu, au fost aprobate în cadrul Fondului pentru înființare ETF, 21 de investiții în fonduri de capital de risc, stabilite în 10 țări.

Fondurile de capital de risc în care FEI a investit sunt orientate, în principal, spre investiții în etape inițiale în sectoarele tehnologiei de vârf, precum tehnologiile informației și comunicării, microelectronică, internet, asistență medicală și științele vieții/biotehnologie. Această orientare este în conformitate cu politica de investiții a Fondului pentru înființare ETF.

Secțiunea I a Documentului de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește prezentul raport [SEC(2008)XXX] include o listă a fondurilor de risc în care FEI a investit, cu menționarea poziției geografice și a sectorului vizat:

- Tabelul 7: Fonduri de capital de risc care au contracte încheiate cu FEI

4.3. IMM-urile beneficiare

Până în decembrie 2006, fondurile de capital de risc din cadrul Fondului investiseră în 73 de societăți din portofoliu (sfârșitul lui 2005: 35). Majoritatea fondurilor de capital de risc se află încă în etapa inițială a perioadelor lor de investiții, în consecință, orice cifre referitoare la ocuparea forței de muncă ar fi încă provizorii și nu ar prezenta importanță în contextul instrumentelor financiare PMA.

Actualizare 2007 (sunt incluse cifre din 2006 în scop comparativ)

Cifre cumulative la data | Nr. de IMM-uri beneficiare | Angajamente pentru fondurile de capital de risc milioane EUR | Sume alocate fondurilor de capital de risc milioane EUR |

31.12.2006 | 73 | 201,1 | 29,6 |

31.12.2007 | 123 | 200,5 | 62,3 |

An | Venituri (rambursări și dividende) milioane EUR | Dobânzi și alte venituri milioane EUR | Total venituri milioane EUR | Venit cumulat milioane EUR |

2006 | 1,4* | 2,1 | 3,5 | (la 31.12) 5,9 |

2007 | 2,0 | 3,5 | 5,5** | (la 31.12) 11,4 |

* În conformitate cu temeiul juridic, după încheierea perioadei de reinvestire, „orice solduri rămase în contul fiduciar, altele decât fondurile angajate și neutilizate/neinvestite încă și fondurile solicitate în mod justificat să acopere cheltuielile eligibile, precum cheltuielile de administrare ale FEI, se returnează la bugetul general al Uniunii Europene”.

** Acestea reprezintă venituri produse după încheierea perioadei de angajare care vor fi transferate la bugetul general al UE, în conformitate cu temeiul juridic. Cursul de schimb al veniturilor în GBP și SEK este cel de la 31.12.2007.

5. AC Ț IUNEA „CAPITAL DE LANSARE”

5.1. Situația bugetară

5.1.1. Sinteză

La 31.12.2006, resursele bugetare disponibile din cadrul acțiunii „Capital de lansare” au rămas la valoarea de 5,6 milioane de euro, angajate deja în 2001. Bugetul total acoperă costul integral al acțiunii, inclusiv subvențiile plătite beneficiarilor, cheltuielile de administrare ale FEI și alte cheltuieli eligibile.

În 2006, nu a fost aprobat niciun proiect nou. În schimb, la sfârșitul lui 2006, au fost anulate 4 proiecte[23]. Din cauza acestei rezilieri, angajamentele nete ale CE din cadrul acțiunii „Capital de lansare” au scăzut la 200 000 euro, iar bugetul nefolosit a crescut la aproximativ 5 milioane euro. Această sumă nefolosită a fost dezangajată în 2007 și returnată la bugetul general al UE.

A se vedea, de asemenea:

- Tabelul A (din secțiunea 2.1): Instrumente financiare PMA – acțiunea „Capital de lansare”

5.1.2. Angajamente și rambursări

Evoluția cumulativă a volumului total de subvenții din fondurile de capital de risc era de 200 000 euro la 31.12.2006. Aceasta este în conformitate cu planul și condițiile stabilite în acordurile de subvenționare care prevăd ca subvențiile să fie plătite în două tranșe. Prima tranșă este plătibilă cel mai devreme la 18 luni de la semnarea acordului și cea de a doua (și ultima) este plătibilă cel mai devreme la 36 de luni de la semnarea acordului.

Secțiunea I a Documentului de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește prezentul raport [SEC(2008)XXX] include o sinteză:

- Figura 5: Evoluția cumulativă a operațiunilor FEI (pe an)

5.2. Intermediari financiari

Fondurile de capital de risc aprobate în contextul acțiunii „Capital de lansare” au contracte încheiate cu FEI, în cadrul compartimentului Fondul pentru înființare ETF. La 31.12.2006 au fost semnate două acorduri de subvenționare cu două fonduri de capital de risc. Mai multe informații sunt disponibile în secțiunea I a Documentului de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește prezentul raport [SEC(2008)XXX]:

- Tabelul 8: Fonduri de capital de risc care au contracte încheiate cu FEI

6. PROGRAMUL „JOINT EUROPEAN VENTURE” (JEV) („SOCIETATE MIXTă EUROPEANă”)

Obiectivul programului JEV era să sprijine stabilirea de parteneriate transnaționale între cel puțin două IMM-uri din state diferite din cadrul Spațiului Economic European.

Concluzia în urma evaluării Inițiativei pentru creștere și ocuparea forței de muncă a fost că asimilarea programului JEV de către piață a fost scăzută, efectul de creare de locuri de muncă limitat și costurile administrative deosebit de ridicate. Alte două evaluări[24] au concluzionat că programul ar trebui încheiat. Având în vedere aceste concluzii, la 8.12.2003, Comisia a adoptat o propunere de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de încheiere a JEV[25]. Decizia[26] a fost adoptată de Parlamentul European și de Consiliu la 21.7.2004. Programul JEV a fost închis pentru noile cereri la 29.12.2004.

Până la sfârșitul lui 2006, se primise un volum cumulat total de 323 de cereri, 230 de acorduri fuseseră semnate și 19,8 milioane de euro alocate pentru proiecte, iar 9 proiecte se aflau încă în curs de derulare. Mai multe informații sunt prezentate în secțiunea V a Documentului de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește prezentul raport [SEC(2008)XXX].

7. CONCLUZII GENERALE

Instrumentele financiare PMA au fost, din punct de vedere bugetar, cel mai important element al programului PMA. Resursele bugetare totale angajate la sfârșitul programului pentru instrumentele financiare s-au ridicat la aproximativ 520 milioane de euro, dintre care numai 5 milioane de euro alocate acțiunii „Capital de lansare” nu au fost folosite.

În ansamblu, au fost aprobate 74 de operații[27] începând de la jumătatea lui 2002 până la sfârșitul lui 2006, reprezentând un total de 467 de milioane de euro. Aproape 194 000 de IMM-uri au beneficiat de instrumentele financiare PMA, ceea ce înseamnă aproximativ 1% din toate IMM-urile din UE.

S-a atins un grad ridicat de acoperire geografică, cu 29 de țări acoperite (toate statele membre ale UE, plus Turcia și Norvegia) din 31 de țări eligibile[28].

Fondul de garantare pentru IMM-uri a fost acceptat foarte bine de piață. Compartimentele de Garantare a împrumuturilor și de Microcreditare au avut un succes deosebit, permițând intermediarilor financiari participanți să crească volumele și să-și asume mai multe riscuri. Fondul de garantare pentru IMM-uri a urmărit îndeaproape nevoile pieței, fiind conceput de la bun început să se adapteze rapid la condițiile de piață specifice fiecărei țări.

Volumul total finanțat de Fondul de garantare pentru IMM-uri a fost foarte ridicat. Pentru sume maxime aprobate în valoare de aproximativ 262 milioane de euro, au fost garantate împrumuturi de aproape 17 500 milioane de euro.

Situat pe poziția a doua numai în raport cu Fondurile structurale, care dețin resurse financiare semnificativ superioare și care au un obiectiv diferit, Fondul de garantare pentru IMM-uri este cel mai important program UE, din punct de vedere al numărului de IMM-uri ca beneficiari finali.

Implementarea Fondului pentru înființare ETF a întâmpinat unele dificultăți la începutul perioadei de programare, din cauza dificultăților cu privire la strângerea de fonduri care domină piața UE de capital de risc. Îmbunătățirea situației economice în 2005 și 2006 a dus la o creștere semnificativă a cererii pentru Fond.

Acțiunea „Capital de lansare” a fost mai puțin reușită decât se preconiza, din cauza constrângerilor legate de criteriile de eligibilitate și a condițiilor dificile de pe piață pentru capitalul de lansare.

Evaluarea sistemelor CE de asistență financiară pentru IMM-uri[29] a arătat că instrumentele financiare PMA sunt eficace și eficiente. Administrarea acestora de către FEI a fost considerată drept cea mai bună practică pentru că a favorizat apropierea lor de piață. Potrivit opiniei evaluatorilor, instrumentele financiare joacă un rol catalizator în creșterea finanțării IMM-urilor din UE, inclusiv din acele țări în care instrumentele financiare naționale sunt mai puțin dezvoltate.

O evaluare externă mai recentă a PMA[30] confirmă concluziile evaluării sistemelor de asistență financiară. Evaluarea concluzionează că Fondul de garantare pentru IMM-uri și Fondul pentru înființare ETF au avut o contribuție majoră la îmbunătățirea mediului financiar pentru întreprinderi, ca instrumente ale unui politici publice care sprijină accesul la finanțare pentru IMM-uri. Evaluatorii consideră că instrumentele financiare sunt implementate în mod eficient prin „lanțul” alcătuit din Direcția Generală Întreprinderi – Direcția Generală Afaceri Economice și Financiare – Fondul European de Investiții (FEI). Raportul confirmă faptul că nu este indicată o abordarea unică pentru toate cazurile: atât capitalul de risc, cât și instrumentele de garantare pot fi adaptate la condiții de piață diferite și în schimbare.

O evaluare ex-post a PMA va fi efectuată alături de evaluarea intermediară a „Programului specific pentru spirit antreprenorial și inovare” al programului CIP care înlocuiește PMA. Finalizarea acestei evaluări este planificată pentru decembrie 2008 și va analiza rezultatele și impactul PMA.

În ansamblu, se poate concluziona că instrumentele financiare din cadrul PMA au contribuit la rezolvarea unor lacune și deficiențe de pe piețele de capital cu care se confruntă societățile în faza de înființare și IMM-urile. În general, instrumentele financiare PMA și-au atins obiectivul de a îmbunătăți mediul financiar pentru întreprinderile europene, în special pentru IMM-uri.

Instrumentele financiare au fost implementate într-un mod adecvat, eficient și prin intermediul efectului de pârghie ridicat. Acestea au mobilizat o sumă suplimentară semnificativă și au sprijinit un număr important de IMM-uri.

Programul-cadru pentru inovație și competitivitate ( 2007 – 2013 ) (CIP), programul succesor al PMA, reprezintă un răspuns coerent pentru obiectivele strategiei pentru creștere și ocuparea forței de muncă. Temeiul juridic pentru CIP a intrat în vigoare la 29 noiembrie 2006[31].

O descriere sinoptică a CIP este disponibilă în secțiunea V a Documentului de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește prezentul raport [SEC(2008)XXX].

[1] Decizia 2000/819/CE (JO L 333, 29.12.2000, p.84) a Consiliului, adoptată la 20.12.2000, modificată prin Deciziile 593/2004/CE din 21 iulie 2004 (JO L 268, 16.8.2004, p. 4) și 1776/2005/CE din 28 septembrie 2005 (JO L 289, 3.11.2005, p. 14) ale Parlamentului European și ale Consiliului.

[2] JO L 155, 29.5.1998, p. 43.

[3] La 10.12.2001, Comisia a adoptat Decizia C(2001) 3973 privind punerea în aplicare a instrumentelor financiare ale PMA. Ca urmare, la 18.12.2001, Comisia a semnat cu FEI acordurile fiduciare și de gestionare privind Fondul pentru înființare ETF, Fondul de garantare pentru IMM-uri și acțiunea „Capital de lansare”. Aceste acorduri au fost revizuite la 22.12.2005 în scopul de a se lua în considerare prelungirea duratei PMA.

[4] În conformitate cu articolul 2 alineatul (1) litera (d) din Decizia 2000/819/CE a Consiliului.

[5] Potrivit unei declarații din: External evaluation of the multiannual programme for enterprise and entrepreneurship, and in particular for SMEs , (Evaluarea externă a programului multianual pentru întreprinderi și spirit antreprenorial și, în special, pentru IMM-uri), raport final de evaluare, Bruxelles 2004, p. 52.

[6] Suma nefolosită a fost dezangajată în 2007.

[7] Corespund proiectelor aprobate de Comisie și care nu au fost anulate.

[8] Include plafoane în valoare de 261,6 milioane de euro (a se vedea tabelul 1 din secțiunea I a Documentului de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește prezentul raport [SEC(2008)XXX]).

[9] Calcularea rezervei s-a bazat pe toate alocările bugetare angajate. În 2007, s-a înregistrat o dezangajare care a rezultat într-o rezervă de 0,145 milioane de euro. Până la sfârșitul lui 2007, au fost folosiți numai 15 600 EUR.

[10] Sumele nefolosite în valoare de 5 milioane de euro au fost dezangajate în 2007.

[11] Pe baza experienței anterioare, suma maximă (plafonul) nu poate fi folosită în întregime. În această eventualitate, eficacitatea costurilor instrumentului ar fi chiar îmbunătățită.

[12] În conformitate cu Decizia 2000/819/CE a Consiliului, anexa II, punctul II.G, „dobânda acumulată se adaugă la resursele Fondului”.

[13] Inclusiv acele proiecte care au fost aprobate și a căror semnare a fost preconizată la începutul lui 2007.

[14] Pierderi nete: cereri de garantare primite minus recuperări.

[15] Luxemburgul dispune de un acord în cadrul Fondului pentru înființare ETF.

[16] Cifrele reprezintă numărul total al beneficiarilor financiari care au primit împrumuturi/garanții din partea fondurilor care operează în cadrul Fondului de garantare pentru IMM-uri.

[17] Unele analize bazate pe eșantioane arată că există probabilitatea ca ocuparea forței de muncă să fie cu 20% mai mare, la sfârșitul anului.

[18] Nu sunt disponibile cifre cu privire la efectul împrumuturilor garantate asupra ocupării forței de muncă.

[19] Prin definiție, toate întreprinderile care beneficiază de compartimentul Microcredite (30 552) dețin 10 sau mai puțini angajați.

[20] Sursa: Eurostat. Numai 0,2% sunt întreprinderi mari. A se vedea: Eurostat: Întreprinderi europene – Fapte și cifre, ediția 2006 ( European business – Facts and figures – 2006 edition ), p. 22; în legătură cu economia întreprinderilor nefinanciare, 18,8 milioane de întreprinderi au fost înregistrate în UE-27 în 2004, dintre care 18,76 milioane erau IMM-uri (cu mai puțin de 250 de angajați).

[21] EVCA [et al.]: European private equity: Strong 2006 performance drives increased allocation (Capitalurile private europene: creșterea puternică din 2006 duce la o mărire a alocărilor), comunicat de presă, Bruxelles, 13 martie 2007.

[22] Sumele angajate pentru proiectele nesemnate încă este de 44,03 milioane de euro.

[23] Pentru un proiect, criteriile de eligibilitate nu au fost îndeplinite. Trei proiecte au fost retrase.

[24] „Strategic Evaluation of EC Financial Assistance Schemes for SMEs” (Evaluare strategică a sistemelor de asistență financiară a CE pentru IMM-uri), Deloitte and Touche, 2003; „Final Evaluation of the Multiannual programme for enterprise and Entrepreneurship (2001-2005)” (Evaluare finală a Programului multianual pentru întreprinderi și spirit antreprenorial), Infyde, 2004.

[25] COM (2003) 758 final.

[26] Decizia nr. 593/2004/CE.

[27] și neanulate.

[28] Numai Islanda și Liechtenstein nu au fost acoperite.

[29] The Strategic Evaluation of the EC Financial Assistance Schemes for SMEs (Evaluarea strategică a sistemelor CE de asistență financiară pentru IMM-uri), raport întocmit de Deloitte & Touche pentru Comisia Europeană (DG Buget), decembrie 2003.

[30] Raportul de evaluare a fost publicat ca Document de lucru al serviciilor Comisiei SEC(2004) 1460 din 15.11.2004, în engleză și în franceză și a fost publicat pe site-urile web ale DG Întreprinderi: http://europa.eu.int/comm/enterprise/enterprise_policy/mult_entr_programme/programme_2001_2005.htm.

[31] Decizia nr. 1639/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 2006 de instituire a unui program-cadru pentru inovație și competitivitate (2007-2013), JO L 310/15, 9.11.2006.