RO    RO  
 COMISIA  
EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 6.5.2013  
SWD(2013) 166 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMAT AL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
care înso țește documentul 
Propunere de 
 
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI 
privind controalele oficiale și alte activit ăți oficiale efectuate pent ru a asigura aplicarea 
legislației privind alimentele și furajele, a normelor privind s ănătatea și bunăstarea 
animalelor, s ănătatea plantelor, materialele de reproducere a plantelor, produsele de 
protecție a plantelor, precum și de modificare a Regulame ntelor (CE)  nr. 999/2001, 
1829/2003, 1831/2003, 1/2005, 396/2005, 834/20 07, 1099/2009, 1069/2009, 1107/2009, a 
Regulamentelor (UE) nr. 1151/2012, [….]/2013 [ Oficiul pentru Publica ții, vă rugăm 
inserați numărul Regulamentului de st abilire a unor dispozi ții pentru gestionarea 
cheltuielilor privind lan țul alimentar, s ănătatea și bunăstarea animalelor, s ănătatea 
plantelor și materialul de reproducere a plantelor ], precum și a Directivelor 98/58/CE, 
1999/74/CE, 2007/43/CE, 2008/119/CE, 2008/120/CE și 2009/128/CE (R egulamentul 
privind controalele oficiale) 
{COM(2013) 265 final} 
{SWD(2013) 167 final}  
 
RO 2   RO DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMAT AL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
care înso țește documentul 
Propunere de 
 
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI 
privind controalele oficiale și alte activit ăți oficiale efectuate pent ru a asigura aplicarea 
legislației privind alimentele și furajele, a normelor privind s ănătatea și bunăstarea 
animalelor, s ănătatea plantelor, materialele de reproducere a plantelor, produsele de 
protecție a plantelor, precum și de modificare a Regula mentelor (CE) nr. 999/2001, 
1829/2003, 1831/2003, 1/2005, 396/2005, 834/2007, 1099/2009, 1069/2009, 1107/2009, a 
Regulamentelor (UE) nr. 1151/2012, [….]/2013 [ Oficiul pentru Publica ții, vă rugăm 
inserați numărul Regulamentului de stabilire a unor dispozi ții pentru gestionarea 
cheltuielilor privind lan țul alimentar, s ănătatea și bunăstarea animalelor, s ănătatea 
plantelor și materialul de reproducere a plantelor ], precum și a Directivelor 98/58/CE, 
1999/74/CE, 2007/43/CE, 2008/119/CE, 2008/120/CE și 2009/128/CE (Regulamentul 
privind controalele oficiale) 
1. D EFINIREA PROBLEMEI  
Context  
Responsabilitatea de a asigura aplicarea legisla ției Uniunii Europene (UE) referitoare 
la lanțul agroalimentar revine statelor membre (SM), ale c ăror autorit ăți 
monitorizeaz ă eficacitatea punerii în aplicare a cerin țelor relevante în întreaga UE. În 
acest sens, ele verific ă dacă activitățile operatorilor și mărfurile introduse pe pia ța 
UE (fie produse în UE, fie importate din țări terțe) sunt conforme  cu standardele și 
cerințele relevante referitoare la lan țul agroalimentar. To ți operatorii economici fac 
obiectul controalelor ofic iale, indiferent de m ărimea lor, în func ție de riscurile 
diferitor activit ăți pentru siguran ța lanțului agroalimentar. Într-adev ăr, întreprinderile 
mai mici, inclusiv microîntreprinderile, reprezint ă mai mult de jum ătate din num ărul 
total de operatori în majoritatea SM și ar putea ascunde riscuri grave în pofida 
activităților lor efectuate la scar ă redusă (ca în cazul recentei  crizei cauzate de E. 
coli). 
În Regulamentul 882/2004 sunt stabilite  norme UE armonizate menite s ă 
reglementeze activit ățile de control efectuate de c ătre SM (denumit în continuare 
„regulamentul”), cu scopul de a crea o abordare integrat ă și uniform ă a controalelor 
oficiale de-a lungul lan țului agroalimentar. Regulamentul instituie un cadru general 
pentru controalele oficiale în sectoarele reprezentate de legislația privind furajele și 
alimentele , normele privind s ănătatea și bunăstarea animalelor , stabilind norme 
care reglementeaz ă atât organizarea , cât și finanțarea  unor astfel de controale.  
 
RO 3   RO În pofida abord ării integrate men ționate anterior, din motiv e istorice, controalele 
vizând sănătatea animalelor (atât în ceea ce prive ște mărfurile autohtone, cât și cele 
importate) și controalele privind reziduurile de  medicamente veterinare, au r ămas 
reglementate separat. În plus , anumite sectoare conexe lan țului agroalimentar nu au 
fost incluse în domeniul de ap licare al regulamentului – și anume  sănătatea 
plantelor, materialele de reproducere a plantelor (denumit în continuare 
„MRP”), subprodusele de origine animal ă (denumit în continuare „SOA”)  – 
pentru acestea fiind create regi muri sectoriale specifice.  
Regulamentul a introdus îmbun ătățiri importante în modul  în care autorit ățile 
competente (AC) organizeaz ă și efectueaz ă controale oficiale de-a lungul lan țului 
agroalimentar, punând bazele pentru o abordare mai integrat ă și mai orizontal ă. Cu 
toate acestea, dovezile colectate în  cursul ultimilo r cinci ani [reac ții din partea AC 
din SM și a părților interesate, precum și audituri ale Oficiului Alimentar Veterinar 
(OAV) al DG SANCO] au ar ătat deficien țe care decurg din 
implementarea/îndeplinirea incomplet ă a anumitor principii/obiective, precum și din 
faptul că abordarea integrat ă a controalelor oficiale este consolidat ă numai par țial.  
Revizuirea regulamentului este parte a unui pachet care include, de asemenea, alte 
trei revizuiri majore vizând modernizarea domeniilor s ănătății animalelor, s ănătății 
plantelor și a acquis -ului MRP1. Prin urmare, scopul s ău este de a moderniza și de a 
integra sistemul controalelor oficiale într-o manier ă care înso țește, de asemenea, în 
mod coerent modernizarea politicilor UE în aceste domenii.  
Identificarea problemelor  
Deși SM asigur ă un nivel bun de punere în aplicare a controalelor oficiale de-a 
lungul lan țului agroalimentar, iar în privin ța utilizării instrumentelor de asigurare a 
aplicării legisla ției stabilite în regulament se pot observa progrese, au fost identificate 
deficiențe determinate, pe de o parte, de concep ția cadrului controalelor oficiale , 
iar pe de alt ă parte, de incertitudini în ceea ce prive ște disponibilitatea unor 
resurse suficiente pentru a finan ța în mod adecvat controalele oficiale .  
Concepția cadrului controalelor oficiale 
(1) Obiectivul principal al regulamentului,  acela de a crea o abordare integrat ă și 
uniformă a controalelor oficiale, nu este pe  deplin îndeplinit: normele privind 
controalele oficiale ale UE pentru sectoarele din afara domeniului s ău de 
aplicare nu sunt pe deplin aliniate la principiile și cerințele stabilite în 
regulament. Acest fapt a condus la inconsecven țe și lacune juridice , deoarece 
aceste sectoare nu dispun de dispozi ții importante pe ntru a asigura 
responsabilitatea, integritatea și eficiența activităților de asigurare a aplic ării 
legii (a se vedea exemple la paginile 7 – 8 din raport). Prin urmare, autorit ățile 
de control func ționează pe baza unor abord ări diferite și în condi ții diferite, în 
funcție de norme specifice ale lan țului agroalimentar a c ăror aplicare trebuie s ă 
o asigure, f ără ca diferen țele să fie justificate.  
                                                 
1 Evalu ările impactului care înso țesc revizuirea domeniilor s ănătății animalelor și sănătății plantelor au 
primit deja avize favorabile din partea Comitetului de evaluare a impactului. Evaluarea impactului care 
însoțește revizuirea materialelor de reproducere a plantelor este în curs de desf ășurare.  
 
RO 4   RO (2) Conform regulamentului, cont roalele oficiale trebuie s ă fie determinate de 
riscuri , pentru a maximiza eficien ța activităților de control care vizeaz ă 
protejarea s ănătății. În prezent, exist ă două domenii în care o astfel de abordare 
nu este înc ă utilizată, în speță controalele oficiale efectuate la frontieră pentru 
anumite m ărfuri provenind din țări terțe și controalele oficiale privind 
reziduurile de medicamente veterinare  (a se vedea exemple la paginile 8 – 9 
din raport). Principalul motiv este c ă astfel de controale sunt în prezent 
prevăzute de normele UE, preexistente regulamentului și neabrogate de acesta, 
care nu instituie mecanisme adecvate pentru a ține seama de riscul efectiv pe 
care l-ar putea determina o anumit ă marfă, activitate economic ă sau țară terță. 
De aici rezult ă alocarea de resurse – în toat e SM – pentru controale care nu 
sunt justificate de riscuri și, în consecin ță, o risipă semnificativ ă a resurselor 
publice (timp și bani) care ar putea fi mai bine  utilizate în domeniile în care 
riscurile sunt mai mari. Utilizarea ineficient ă a resurselor determin ă, de 
asemenea, sarcini inutile pentru operatori (timp, personal, echipamente și 
facilități mobilizate pentru a permite  efectuarea controalelor).   
(3) AC ale SM sunt grevate de sarcini administrative  inutile. Se consider ă că 
acesta este cazul atunci când SM sunt obligate s ă transmit ă Comisiei spre 
aprobare actualiz ările anuale ale planurilor lor de monitorizare a reziduurilor 
veterinare. În acela și domeniu, sunt redundante, de asemenea, obliga țiile de 
raportare specifice, deoarece ele dubleaz ă cerințele de raportare generale din 
regulament. Aceste sarcini rezult ă din obliga țiile SM stabilite în Directiva 
96/23/CE.  
(4) În plus, în timp ce regulamentul impune laboratoarelor oficiale s ă fie acreditate 
în conformitate cu EN ISO/IEC 17025, el nu permite m ăsuri temporare pentru 
situații de urgen ță sau cazurile în care la boratoarele trebuie s ă foloseasc ă o 
nouă metodă care nu a fost înc ă inclusă în acreditare (a se vedea exemple la 
pagina 10 din raport). În mod similar, nu este prev ăzută flexibilitate pentru 
laboratoarele mici care efectueaz ă teste foarte simple (a se vedea exemple la 
pagina 10 din raport).  
(5) Regulamentul include unele principii și mecanisme importante a c ăror 
respectare este în prezent asigurat ă în mod inegal de c ătre AC ale SM sau care 
sunt aplicate diferit în SM. În particular, el îndeamn ă la realizarea unei 
cooperări administrative i) între SM pentru realizarea de ac țiuni transfrontaliere 
de asigurare a respect ării legisla ției și ii) între autorit ățile sanitare și serviciile 
vamale. Cu toate acestea, SM nu utilizeaz ă pe deplin acest instrument și/sau ele 
întâmpină dificultăți în înțelegerea condi țiilor de aplicare a sa (a se vedea 
exemple la pagina 10 din raport). O alt ă cerință care este aplicat ă diferit în 
statele membre este obliga ția AC ale SM de a asigura un „nivel înalt de 
transparen ță” pentru activit ățile de control în ceea ce prive ște operatorii și 
publicul larg. Aceasta se datoreaz ă în principal faptului c ă regulamentul nu 
conține nicio orientare cuprinz ătoare asupra modului în care cooperarea ar 
trebui să aibă loc (calendar, informa ții de comunicat reciproc, etc.) și care 
dintre informa ții ar trebui s ă fie puse la dispozi ția publicului. În plus, Comisia 
nu este abilitat ă să ofere mai multe detalii și modalități de punere în aplicare 
uniformă. 
Finanțarea controalelor oficiale 
 
RO 5   RO (1) SM le revine obliga ția de a asigura resurse fi nanciare adecvate pentru 
controalele oficiale. Cu toate acestea, informa ții rezultate din auditurile 
efectuate de SM și de OAV indic ă existența unor  dificultăți larg răspândite  în 
SM de asigura resurse adecvate pentru serviciile de control. Anexa XV (pagina 132 din raport) enumer ă o serie de cazuri semnificative în care, pe parcursul 
ultimilor 4 ani, inspectori ai UE au raportat c ă motivul pentru deficien țele 
constatate în activit ățile de control sau pent ru nivelurile nesatisf ăcătoare sau 
insuficiente ale controalelor este atribuit lipsei sau insuficien ței resurselor  (a 
se vedea exemple la pagina 11 din raport). Astfel de dificult ăți sunt exacerbate 
de criza economic ă și financiar ă actuală și există riscul ca o presiune și mai 
mare asupra finan țelor publice și asupra fondurilor puse la dispozi ție pentru 
controalele oficiale s ă prejudicieze capacitatea SM de a efectua controale 
oficiale eficiente și, prin urmare, de a asigura nivelul de protec ție oferit de 
legislația UE.  
Pentru a reduce dependen ța finanțării controalelor de finan țele publice, 
regulamentul identific ă o serie de activit ăți de control (în principal în ceea ce 
privește carnea, laptele, produc ția piscicol ă și controalele efectuate la 
frontierele UE) pentru  care SM percep o 
taxă de la operatori ( taxă 
obligatorie ) pentru a recupera costurile aferente controalelor . Pentru alte 
activități de control, SM pot alege dac ă percep sau nu o tax ă de la operatori. 
Cu toate acestea, taxele obligatorii, astfel  cum sunt reglementate în prezent, nu 
permit AC s ă își recupereze toate costurile și, prin urmare, s ă asigure un flux 
stabil de resurse pentru a finan ța efectuarea controalelor.  
În plus, diferen țele mari între sumele corespunz ătoare activit ăților de control 
oficial pe care fiecare SM le recupereaz ă au determinat impresia 
întreprinderilor din în treaga UE potrivit c ăreia costurile aferente activit ăților de 
control oficial nu sunt repa rtizate uniform sau just între operatorii UE din lan țul 
agroalimentar. De asemenea, operatorii sunt nemul țumiți de faptul c ă sistemul 
actual nu recompenseaz ă suficient întreprinderile care se conformeaz ă (și 
îndeamnă la accentuarea abord ării de tip bonus malus ). 
(2) În timp ce operatorii sunt obliga ți să plătească taxe obligatorii, impactul unor 
astfel de taxe poate fi mai mare pentru microîntreprinderi , din cauza cifrei lor 
de afaceri/produc ției lor mai mici. De și în prezent nu exist ă nicio dovad ă care 
sugerează că taxele obligatorii percepute pe baza cadrului actual au determinat 
efectiv efecte adverse sau dispropor ționate asupra microî ntreprinderilor, 
necesitatea de a abilita autorit ățile de control s ă își recupereze costurile astfel 
încât să se asigure resurse sufi ciente pentru controale oficiale ar trebui s ă fie 
contrabalansat ă și ponderat ă în raport cu necesitatea de a reduce sarcina pentru 
întreprinderile foarte mici, în  conformitate cu noua politic ă a Comisiei privind 
„Reducerea la minimum a sarcinii normative impuse IMM-urilor  – Adaptarea 
reglement ărilor UE la necesit ățile microîntreprinderilor ”2. În conformitate cu 
această politică, microîntreprinderile ar  trebui, în principiu, s ă fie excluse din 
sarcinile de reglementare, cu excep ția cazului în care pot fi demonstrate 
necesitatea și proporționalitatea includerii lor.  
                                                 
2 COM(2011) 803. 
 
RO 6   RO 2. A NALIZA SUBSIDIARIT ĂțII 
Existența unui cadru legislativ armonizat la nivelul UE care s ă reglementeze 
organizarea și efectuarea controalelor oficiale de-a lungul lan țului agroalimentar este 
necesară pentru a se asigura pune rea în aplicare uniform ă a normelor privind lan țul 
agroalimentar în întreaga UE și buna func ționare a pie ței interne. Aceast ă 
fundamentare, care este înc ă valabilă, stă la baza normelor existente privind 
controalele oficiale. Întrucât problemele identificate în prezenta revizuire sunt legate de concep ția actuală a cadrului legislativ al UE, reformarea sa nu poate fi realizat ă de 
către statele membre ac ționând individual. Interven ția legiuitorului european este 
necesară. 
Valoarea ad ăugată a unui set unic și uniform de norme UE care s ă reglementeze 
controalele oficiale rezid ă în faptul c ă el oferă autorităților naționale de asigurare a 
respectării legisla ție (și operatorilor lor) un cadru pe care AC se pot baza în cursul 
desfășurării activităților de asigurare a respect ării legisla ție efectuate într-un alt SM, 
conferind totodat ă reproductibilitate și temeinicie științ
ifică și tehnică rezultatelor 
controalelor. El asigur ă, de asemenea, faptul c ă standardele UE referitoare la lan țul 
agroalimentar necesare pentru func ționarea pie ței unice sunt aplicate în mod uniform 
și coerent în diferitele SM și sectoare.  
Un sistem UE oficial de control eficient es te important atât pentru exporturile, cât și 
pentru importurile UE. Cap acitatea UE de a exporta c ătre țări terțe se bazeaz ă pe 
reputația standardelor înalte de produc ție și pe valoarea ad ăugată dovedită a 
mărfurilor din UE în raport cu cele produse în afara Europei. Aceasta se poate ob ține 
doar printr-un sistem de c ontroale oficiale fiabil și care inspir ă încredere, care 
garanteaz ă faptul că măsurile de asigurare a respect ării standardelor de siguran ță și 
de calitate ale lan țului agroalimentar din UE sunt aplicate coerent, iar a șteptările 
corespunz ătoare ale partenerilor comerciali sunt îndeplinite. În ceea ce prive ște 
importurile, este esen țial ca toate alimentele de pe pia ța UE să fie sigure. Controalele 
efectuate de c ătre AC ale SM cu privire la m ărfurile care sosesc din țări terțe asigură 
că acestea din urm ă oferă garanții adecvate c ă mărfurile îndeplinesc niveluri de 
siguranță echivalente. 
Referitor la finan țarea controalelor, normele comune la nivelul UE asigur ă faptul că 
AC pot conta pe un flux fiabil de resurse pentru a men ține eforturile de control la un 
nivel justificat de riscuri și de nevoile de asigurare a respect ării legisla ției (de 
exemplu, nivelul de neconformitate). Dispozi țiile privind taxele asigur ă în special 
faptul că întreprinderile care manipuleaz ă alimente/furaje, care beneficiaz ă în mod 
direct de controale efectuate în mod eficient, particip ă la finanțarea acestora din 
urmă, astfel încât s ă se reduc ă la minimum dependen ța finanțării controalelor de 
finanțele publice. Sunt necesare norme comune la nivelul UE și pentru a preveni 
tratamentul discriminatoriu între operatorii situa ți într-un SM unde se aplic ă regula 
utilizatorul pl ătește (și, prin urmare, taxele) și cei situa ți într-un SM unde aceasta nu 
se aplică. Numai norme comune la nivelul UE pot asigura o abordare uniform ă 
pentru a realiza acest obiectiv. 
Acțiunea la nivelul UE nu ar trebui s ă depășească ceea ce este necesar pentru a atinge 
obiectivele stabilite. Prezentul exerci țiu a luat în considerare o gam ă variată de 
opțiuni, inclusiv cea a unor  niveluri armonizate ale taxelor pentru toate SM și cea a 
dereglement ării domeniului. În analiz ă s-a încercat s ă se schi țeze cea mai 
 
RO 7   RO proporțională soluție pentru a asigura un flux constant și suficient de resurse dedicate 
pentru controalele oficiale, l ăsând în acela și timp SM timpul și flexibilitatea necesare 
pentru a ține seama de aranjamentele lor interne și de specificit ățile mediului lor 
economic.  
3. O BIECTIVE DE POLITIC Ă 
Obiectivele generale  (care în general coincid cu  obiectivele tratatului) sunt: 
1. realizarea unei contribu ții la promovarea bunei func ționări a pieței interne; 
2. men ținerea unui nivel înalt de protec ție a sănătății umane, animale și vegetale 
și de bunăstare a animalelor și prevenirea submin ării acestora prin poten țiala 
lipsă de punere în aplicare a legisla ției UE; 
3. asigurarea unei puneri în aplicare adecvate și uniforme a legisla ției UE. 
Obiectivele specifice  sunt stabilite cu scopul de a elimina obstacolele specifice 
identificate în timpul analizei care împiedic ă sau îngreuneaz ă realizarea obiectivelor 
generale în acest domeniu.  
Tabelul 1: obiective specifice și legătura lor cu problemele  
 Problema în cauz ă Obiective specifice 
Neconcordan țe, lacune și suprapuneri în 
cerințele referitoare la controale Asigurarea unei abord ări cuprinz ătoare și coerente 
a controalelor oficiale de-a lungul lan țului 
agroalimentar  
Punerea în aplicare inconsecvent ă a abordării 
bazate pe risc Posibilitatea utiliz ării eficiente a resurselor 
naționale în materie de controale 
Sarcina administrativ ă și cerin țe 
dispropor ționate Reducerea sarcinii administrative și eliminarea 
cerințelor inutile 
Îmbunătățirea transparen ței Concepția cadrului controalelor 
oficiale 
Cooperare neuniform ă și cerințele privind 
transparen ța  
Încurajarea cooper ării între SM pentru a 
îmbunătăți efectuarea controalelor oficiale Finanțarea 
controalelor 
oficialeDificultăți și inegalit ăți în activit ățile de 
finanțare a controalelor oficiale - Asigurarea disponibilit ății unor resurse 
adecvate 
- Asigurarea echit ății și a juste ței finanțării 
controalelor oficiale 
- Îmbun ătățirea transparen ței sistemului de 
finanțare a controalelor oficiale  
4. O PțIUNI DE POLITIC Ă 
Analiza op țiunilor disponibile s-a realizat în dou ă etape:  
(1) în primul rând, au fost luate în considerare impactul poten țial determinat de 
două posibile modific ări ale situa ției actuale, vizând în mod specific 
 
RO 8   RO dereglementarea finan țării controalelor oficiale (op țiunea 1A) și scutirea 
microîntreprinderilor de la apli carea acestui sistem de taxe (op țiunea 1B)3; 
(2) rezultatul analizei op țiunii 1 a fost apoi utili zat pentru a concepe op țiunile 2 –
 4, care combin ă următoarele elemente: i) extinderea domeniului de aplicare al 
regulamentului la sectoarele lan țului alimentar pe care în prezent nu le vizeaz ă 
(și anume, s ănătatea plantelor, MRP și SOA), ii) îmbun ătățirea și simplificarea 
cadrului legislativ, iii) asigurarea recuper ării integrale a costurilor prin 
intermediul taxelor, iv) extinderea listei activit ăților de control pentru care 
colectarea unei taxe de la  operatori este obligatorie. 
Situație de referin ță: integrarea sistemului de contro ale oficiale de-a lungul lan țului 
agroalimentar este par țială, unele sectoare ale lan țului agroalimentar fiind în afara 
domeniului de aplicare al regu lamentului. Controalele oficia le efectuate la frontierele 
externe ale UE în cazul anumitor m ărfuri care sosesc din țări terțe și controalele 
oficiale privind reziduurile de medi camente veterinare nu se realizeaz ă conform 
abordării bazate pe risc. Aceasta va continua s ă genereze costuri evitabile (pentru 
controale rigide, care nu sunt bazate pe riscuri). Inconsecven ța și deficien țele în 
depunerea eforturilor de c ătre autorit ățile naționale, individual sau în cooperare, vor 
deriva din lipsa unor orient ări uniforme privind modul de punere în aplicare a 
cooperării administrative și de asigurare a unui ni vel înalt de transparen ță. Nu se 
prevede nicio derogare de la cerin ța privind acreditarea laboratoarelor oficiale.  
Colectarea de taxe este ob ligatorie pentru un num ăr limitat de activit ăți de control. 
SM pot alege s ă perceapă o taxă UE standard stabilit ă în regulament, care nu 
corespunde costului efectiv al cont rolului. Aceasta conduce la existen ța unor resurse 
potențial insuficiente și la riscul submin ării capacit ății sistemului de control de a 
preveni și a limita riscurile la adresa s ănătății de-a lungul lan țului agroalimentar. 
Opțiunea 1A – Abrogarea normelor Uni unii privind taxele  pe controale : fiecare SM 
ar decide cu privire la abordarea pe care o urmeaz ă în ceea ce prive ște finanțarea 
activităților de control oficial, cu condi ția ca ea să asigure un nivel adecvat de resurse 
pentru controale. Aceasta ar necesita abrogarea  articolele 27 – 29  din regulament și, 
în particular, colectarea  obligatorie a unor taxe în anumite domenii.  
Opțiunea 1B – Scutirea obligatorie a microî ntreprinderilor de la aplicarea taxelor:  
această opțiune, selectat ă ținând cont de eforturile c ontinue ale Comisiei de a 
promova competitivitatea microîntreprinderilo r, ar necesita ca gama operatorilor de 
la care se percep taxe obligatorii s ă fie stabilit ă cu stricte țe astfel încât s ă excludă 
microîntreprinderile. 
Opțiunea 2 – Ra ționalizare : îmbunătățirea cadrului juridic prin ra ționalizarea 
normelor aplicabile controalelor  efectuate la frontierele externe ale UE în cazul 
anumitor m ărfuri din țări terțe și controalelor privind reziduurile de 
                                                 
3 De și, teoretic, ambele op țiuni, 1A și 1B, ar putea fi combinate cu alte elemente ale op țiunilor 2 – 4, ele 
sunt prezentate și evaluate individual, dat ă fiind importan ța modific ărilor pe care sunt menite s ă le 
introducă. De fapt, ambele ar modifica în mod considerabil cadrul actual în ceea ce prive ște finanțarea 
sistemelor na ționale de control și ar pune sub semnul întreb ării principiile consacrate pe care sunt 
bazate. În plus, combinarea op țiunilor 1A și 1B cu alte elemente ale op țiunilor 2 – 4 nu ar conduce la 
compromisuri semnificative și, prin urmare, nu ar modifi ca analiza costuri/beneficii a op țiunilor 2 – 4 
într-o măsură considerabil ă. 
 
RO 9   RO medicamente veterinare , conformându -le cu abordarea bazat ă pe risc . Ar fi 
introdusă posibilitatea instituirii unor mecanisme de coordonare a controalelor cu alte 
autorități naționale (la frontiere și în altă parte), astfel încât s ă se utilizeze toate 
sinergiile opera ționale poten țiale. Dispozițiile privind laboratoarele  oficiale ar fi 
simplificate  oferindu-se derog ări dacă este cazul. Legislația preexistent ă 
redundant ă/caducă ar fi abrogată, astfel încât suprapunerile  și sarcinile 
administrative  ar fi eliminate. Comisia  ar fi abilitată să specifice, prin intermediul 
unor acte de punere în aplicare/acte delegate, modalit ățile de aplicare a anumitor 
cerințe pentru care sunt necesare norme mai detaliate (de exemplu, cooperarea 
administrativ ă și transparen ța). 
În cazurile în care au fost deja soli citate, taxele obligatorii vor fi men ținute, iar 
obstacolele actuale din calea recuper ării integrale a cost urilor (de exemplu, taxe 
standard  armonizate la nivelul UE) ar fi eliminate . S-ar prevedea ca SM s ă aibă 
posibilitatea  de a scuti  microîntreprinderile . Pentru aplicarea unui sistem de 
recuperare integral ă a costurilor va fi prev ăzută o perioad ă de tranziție de 2 ani .  
Opțiunea 3 – Ra ționalizare + integrare : în plus fa ță de opțiunea 2, op țiunea 3 ar 
extinde domeniul de aplicare al regulamentului  pentru a cuprinde sectoare care în 
prezent sunt excluse (s ănătatea plantelor, MRP și SOA) și pentru a completa 
„integrarea” controalelor oficiale. În ceea ce prive ște finanțarea controalelor oficiale, 
la lista activit ăților pentru care se percep taxe obligatorii  s-ar adăuga controalele 
oficiale legate de obliga țiile referitoare la pașaportul fitosanitar  și la certificarea  în 
domeniul MRP4.  
Opțiunea 4 – Ra ționalizare + integrare + recuperarea costurilor pe scar ă mai largă: în 
plus față de opțiunea 3, op țiunea 4 ar extinde lista taxelor obligatorii  aferente 
inspecțiilor la toate controalele efectuate de în treprinderile din sectorul furajelor și 
alimentelor pentru care o cerin ță de înregistrare  este stabilit ă în conformitate cu 
normele privind siguran ța alimentelor și a furajelor . Ar fi prev ăzută o perioad ă 
de tranziție de 3 ani pentru aplicarea unui sist em de recuperare integral ă a costurilor 
pe scară mai largă. 
Tabelul 2: Sinteza op țiunilor incluse în analiz ă 
 Domeniul de 
aplicare al 
regulamentului  Cadrul legislativ Recuperarea 
costurilor Domeniul de aplicare al 
taxelor obligatorii 
Scenariu de referință parțial (sănătatea 
plantelor, MRP, 
SOA nu sunt 
cuprinse) deficiențe și 
neajunsuri parțială parțial (carne, lapte, pescuit, 
importuri) 
Opțiunea 
1A situația actuală situa ția actuală Nu 
(dereglementare
) / 
Opțiunea 
1B situația actuală situa ția actuală situa ția actuală scutirea microîntreprinderilor 
Opțiunea 2 situația actuală îmbun ătățit integral ă  situa ția actuală 
Opțiunea 3 extins la s ănătatea îmbunătățit integral ă SE ADAUG Ă sănătatea 
                                                 
4 Aceasta se va realiza pentru a ține cont de op țiunea preferat ă selectată în contextul evalu ărilor 
impacturilor care înso țesc revizuirea regimurilor privind s ănătatea plantelor și MRP. 
 
RO 10   RO plantelor și MRP plantelor și MRP 
Opțiunea 4 extins la s ănătatea 
plantelor și MRP îmbunătățit integral ă  TOȚI operatorii înregistra ți din 
sectorul furajelor și alimentelor 
5. E VALUAREA IMPACTURILOR  
Evaluarea impacturilor analizeaz ă posibilele consecin țe sociale, economice și asupra 
mediului – directe sau indi recte – ale diverselor op țiuni de politic ă. Fiecare op țiune a 
fost evaluat ă în raport cu referin ța teoretic ă „nicio ac țiune” și, prin urmare, 
impacturile descrise sunt suplimentare fa ță de situația actuală. Impacturile economice 
sunt evaluate prin intermediul urm ătoarelor criterii: competitivitate , inovație, 
sustenabilitate , simplificare  și reducerea sarcinii administrative . La fel de 
importante pentru analiz ă sunt impacturilor sociale ( siguranța în special, dar și 
responsabilitatea ). Evaluarea fiec ărei opțiuni în ceea ce prive ște impacturile asupra 
mediului și impacturile asupra ratelor de ocupare a for ței de munc ă nu a identificat 
niciun impact semnificativ  (pozitiv sau negativ). 
Opțiunea 1A – Abrogarea normelor Uni unii privind taxele pe controale  
Abrogarea cadrului legislativ  existent la nivelul UE cu privire la taxele aferente 
inspecțiilor ar putea duce la cre șterea diferen țelor între abord ările naționale, 
precum și la reduceri posibile ale re surselor alocate controalelor. 
Deși impactul asupra nivelului resurselor  utilizate în prezent ar depinde de op țiunile 
de politic ă pe care le-ar aplica fiecare stat membru și, prin urmare, nu poate fi 
prevăzut și analizat pe deplin, problemele identificate în ceea ce prive ște regimul 
actual de taxe, cum ar fi neasigurarea unei recuper ări adecvate a costurilor și 
dependen ța performan ței controalelor de pol iticile bugetare, au șanse mici s ă fie 
rezolvate. Având în vedere criza economic ă actuală, este posibil ca problemele s ă se 
agraveze dac ă deciziile SM conduc la o sc ădere a resurselor  puse la dispozi ție pentru 
funcționarea sistemelor na ționale de control. Aceasta va determina, în schimb, o 
creștere a dificult ăților AC de a men ține o supraveghere eficace a conformit ății cu 
cerințele de siguran ță de-a lungul lan țului agroalimentar și de a preveni și rezolva 
crizele de mare amploare. 
Abrogarea cadrului UE ar avea ca rezultat un mediu legislativ mai complex, deoarece 
este probabil c ă diferențele dintre reglement ările naționale privind finan țarea 
controalelor ar cre ște. Aceasta ar putea conduce la denatur ări ale concuren ței, dacă 
operatorii dintr-un SM sunt taxa ți pentru controale, în timp ce concuren ții săi din alt 
SM nu sunt taxa ți, ceea ce determin ă impacturi adverse asupra pie ței unice. 
Opțiunea 1B – Scutirea obligatorie a microînt reprinderilor de la aplicarea taxelor  
În timp ce scutirea obligatorie a microînt reprinderilor de la aplicarea taxelor ar 
reduce sarcina financiar ă a microîntreprinderilor, ea  ar submina obiectivul de 
asigurare a sustenabilit ății sistemului de control, și prin aceasta, ar submina 
siguranța lanțului agroalimentar. 
În 16 dintre 23 de SM pentru care sunt  disponibile date, mi croîntreprinderile 
reprezintă mai mult de jum ătate din totalul întreprinderilor,  iar în 9 dintre aceste state 
(AT, BE, CY, FI, IT, NL, PL, SE, SI) procentul de microîntreprinderi cre ște la două 
 
RO 11   RO treimi (sau mai mult) din totalu l operatorilor economici. Acolo unde 
microîntreprinderile reprezint ă o majoritate covâr șitoare a întreprinderilor care sunt 
supuse taxelor, scutirea lor de la plata taxe lor va avea un impact  negativ sever asupra 
proporției costurilor recuperate de c ătre AC. Obiectivul de a asigura o finan țare 
sustenabil ă a controalelor prin recuperarea integral ă a costurilor ar fi compromis 
deoarece controalele vor trebui în continuare s ă fie efectuate asupra tuturor 
operatorilor cu o frecven ță determinat ă de riscurile implicate.  
În timp ce pierderile de venit ale AC reprezen tate de scutiri ar putea fi compensate 
prin transferuri de la bugetul general,  aceasta ar putea determina o puternic ă 
dependen ță a acțiunilor de control de  resursele publice și, astfel, ar crea o situa ție – în 
special în perioade de criz ă și de restric ții bugetare – de incertitudine financiar ă care 
nu poate fi reconciliat ă cu obiectivul de a asigura activit ăți de control consecvente, 
eficiente și proporționale cu riscuril e de-a lungul lan țului agroalimentar. Sc ăderea 
veniturilor autorit ăților competente ar conduce la controale mai pu ține, la o mai mare 
probabilitate de neconformitate cu legisla ția UE referitoare la lan țul agroalimentar, 
iar siguran ța lanțului agroalimentar ar fi periclitat ă de o creștere a riscul ui de apari ție 
a unor crize în sectorul alimentar.  
Pe de altă parte, în cazul în care pierderile de venit ar fi compensate prin taxe mai 
mari percepute de la întreprinderile mai mari, scutirea obligatorie a microîntreprinderilor de la plata taxelo r ar conduce la un tratament injust al 
operatorilor mai mari ș
i la posibile denatur ări ale concuren ței.  
Pe baza analizei de mai sus, sus ținută pe deplin de AC și de reprezentan ții industriei 
consultați, se consider ă că o scutire automat ă a microîntreprinderilor (sau a IMM-
urilor în general) de la aplicarea taxelor are poten țialul de a submina obiectivul de a 
asigura sustenabilitatea sistemelor na ționale de control și de a genera denatur ări ale 
concurenței5. Prin urmare, în op țiunile de mai jos, scutirea microîntreprinderilor de la 
aplicarea taxelor se înlocuie ște cu un mecanism care înl ătură aceste deficien țe. 
Opțiunea 2 – Ra ționalizare  
Creșterea eficien ței utilizării în func ție de riscuri a resurselor alocate controalelor și 
mobilizarea unor resurse financiare dedicate care s ă reducă presiunea asupra 
finanțelor naționale permite realizarea de progrese c ătre îndeplinirea obiectivului 
principal de a men ține controale eficiente și siguranța lanțului agroalimentar. SM 
pot scuti par țial sau total microîntreprinderile de la  plata taxelor, în conformitate cu 
normele privind ajutoarele de stat.  
Opțiunea 2 ar permite punerea în aplicare în totalitate a abordării bazate pe riscuri  
la controalele oficiale în sectoarele în care AC ale SM nu sunt în prezent abilitate s ă 
își ajusteze eforturile de control la riscurile efective ( și anume, controalele oficiale 
efectuate la grani țele UE privind anumite m ărfuri din țări terțe, precum și controalele 
oficiale privind reziduurile de medicamente veterinare). Aceasta ar conduce la o mai 
                                                 
5 Concluzia este valabil ă și în cazurile în care taxele obligat orii sunt impuse tuturor operatorilor 
înregistra ți din sectorul alimentelor și furajelor (op țiunea 4), deoarece propor ția de microîntreprinderi în 
diferitele segmente ale lan țului agroalimentar este întotdeauna foarte semnificativ ă (date publicate în 
aprilie 2012 de Fooddrinkeurope arat ă că 79 % dintre operatorii din industria alimentelor și băuturilor 
sunt microîntreprinderi). 
 
RO 12   RO bună repartizare a resurselor  alocate controalelor și, astfel, la un sistem de control 
mai eficient. În plus, abilitarea autorit ăților naționale să își concentreze eforturile de 
control acolo unde neconformitatea și riscurile sunt mai mari ar reduce la minimum 
sarcina controalelor of iciale în ceea ce prive ște întreprinderile care se conformeaz ă 
și, prin urmare, ar avea un impact pozitiv asupra competitivit ății acestora. 
Cu toate acestea, beneficiile în ceea ce prive ște creșterea eficien ței și a 
competitivit ății ar fi numai par țiale, deoarece s ănătatea plantelor, MRP și SOA nu 
sunt incluse în domeniul de aplicare al re gulamentului. De fapt, repartizarea optim ă a 
resurselor alocate contro alelor poate fi realizat ă doar prin asigurarea faptului c ă 
ierarhizarea riscurilor se efectueaz ă de către AC pentru toate sectoarele lan țului 
agroalimentar, inclusiv pentru cele de ma i sus. Acest fapt este împiedicat de c ătre 
fragmentarea actual ă a legislației privind controalele oficiale. 
În ceea ce prive ște finanțarea controalelor oficiale , obligativitatea ca SM s ă 
recupereze integral costurile cont roalelor atunci când se utilizeaz ă taxe obligatorii ar 
mobiliza un flux de resurse financiare mai stab il generat de colectar ea unor astfel de 
taxe, reducând astfel pres iunea asupra bugetelor na ționale. 
În majoritatea SM, costurile aferente controalelor sunt numai par țial recuperate prin 
taxe, rata de recuperare fiind de la 20 % la peste 80 %, iar 8 SM recupereaz ă integral 
costurile. Astfel, introducerea recuper ării integrale a costurilor ar însemna, în unele 
cazuri, că o parte suplimentar ă a costurilor aferente contro alelor ar fi transferate la 
operatorii din lan țul agroalimentar și distribuite între ace știa. Se estimeaz ă că 
creșterea nivelului taxelor obligat orii, care ar varia în func ție de rata de recuperare 
actuală, nu va reprezenta o sarcin ă suplimentar ă substanțială pentru operatori, chiar și 
în acele sectoare în care costurile aferente controalelor au cel mai mare impact asupra 
costurilor totale de produc ție ale operatorilor, de exemplu inspec ția cărnii (utilizând 
cifrele din caseta 6, pagina  31, se poate estima c ă, în funcție de procentul actual de 
recuperare a costurilor de c ătre statele membre, ar fi percepute taxe suplimentare 
reprezentând aproximativ 0,2 % – 0,8 % din valoarea produc ției anuale a unui 
operator tipic); în schimb, aceasta ar garanta aproximativ 0,9 – 3,4 miliarde EUR de fonduri noi/an pentru controalel e oficiale în statele membre
6. 
Prin eliminarea utiliz ării taxelor UE standard și introducerea obligativit ății ca toate 
taxele să fie bazate pe costuri, op țiunea 2 ar crea condi ții de concuren ță echitabile 
pentru to ți operatorii supu și taxelor obligatorii. Noi dispozi ții vor asigura c ă 
mecanismul de finan țare a controalelor poate fi utilizat de c ătre SM pentru a 
recompensa întreprinderile cu rezultate bune, care genereaz ă riscuri mici, inclusiv 
atunci când rate fixe de taxare sunt aplic ate tuturor operatorilor, indiferent dac ă ei 
sunt efectiv inspecta ți în timpul perioadei de referin ță (prin perceperea de la ei a unei 
taxe mai mici decât cea aplicat ă operatorilor care nu se conformeaz ă). 
Se estimeaz ă că cerința de a calcula toate taxele pe b aza costurilor va genera sarcini 
administrative suplimentare limitate pentru  acele SM care, în prezent, nu instituie 
taxe pe baza costurilor suportate, în trucât ar putea fi necesare modific ări ale 
procedurilor lor administrative. De și majoritatea SM deriv ă cel puțin o parte a taxelor 
                                                 
6 Valoarea produc ției sectorului: 400 de miliarde EUR/an. Num ăr de întreprinderi: 60 000 (Eurostat 
2008). Taxa anual ă medie pentru inspec ție per operator în condi ții de recuperare integral ă a costurilor: 
aproximativ 80 000 EUR/an (date ob ținute de la industria de profil). 
 
RO 13   RO obligatorii din costurile efective, un si stem complet bazat pe costuri necesit ă 
ajustarea sistemelor de costuri actuale. Se estimeaz ă că costurile suplimentare vor fi 
suportabile pentru bugetele publice  (conform estim ărilor furnizate de 2 SM, ele ar 
varia de la  câteva mii de EUR/an  în ENI reprezentând timpul petrecut cu colectarea 
și compilarea de date pentru calcule, la cifre mai mari (o plat ă unică de 0,5 
milioane EUR) în cazul în care se pune în func țiune un instrument informatic 
dedicat capabil s ă înregistreze timpul necesar și resursele cheltuite pentru fiecare 
inspecție, a se vedea caseta 6 pagina 31 din raport). Op țiunea 2 ia în considerare 
această necesitate de ajustare prin punerea la dispozi ție a unei perioade de 2 ani în 
care SM s ă își adapteze sistemele administrative la noul model de costuri/taxare. 
Opțiunea 2 ar cre ște responsabilitatea activit ăților de control prin stabilirea unei 
legături mai puternice între costuri și taxe, prin cre șterea transparen ței mecanismelor 
de taxare (operatori i vor putea vedea în mod clar motivul pentru care sunt taxa ți și 
modul în care taxele s unt determinate în func ție de costurile AC). Aceast ă 
îmbunătățire a clarit ății ar fi un stimulent pentru îmbun ătățirea eficien ței sistemelor 
de control oficiale și, de asemenea, ar permite o mai bun ă supraveghere a punerii în 
aplicare de c ătre Comisie. În plus, cre șterea transparen ței ar contribui la obiectivul de 
a asigura faptul c ă veniturile din taxe nu sunt util izate în alte scopuri decât cele 
intenționate (compensarea costurilor aferente controalelor).  
Posibilitatea  ca SM s ă atenueze impactul recuper ării integrale a costurilor asupra 
microîntreprinderilor prin scutirea lor, total ă sau parțială, de la plata taxelor doar cu 
condiția ca o sum ă egală să fie transferat ă de la bugetul general la AC nu le priveaz ă 
pe acestea de resursele necesare pentru a- și îndeplini sarcinile de control. 
Opțiunea 3 – Ra ționalizare + integrare  
Un sistem complet integrat de controale de-a lungul lan țului agroalimentar ar 
maximiza eficien ța aplicării măsurilor de asigurare a respect ării legisla ției prin 
simplificare și sinergie sporite, fa cilitând îndeplinirea obiectivelor legisla ției privind 
lanțul agroalimentar. SM  ar putea scuti par țial sau total microînt reprinderile de la 
plata taxelor cu condi ți a  c a  S M  s ă transfere o sum ă egală la AC de la bugetul 
general.  
În plus fa ță de impacturile eviden țiate în cazul op țiunii 2, prin extinderea domeniului 
de aplicare al regulamentului la domeniile s ănătatea plantelor, MRP și SOA, 
opțiunea 3 ar asigura o abordare armonizat ă a controalelor of iciale de-a lungul 
întregului lan ț agroalimentar, luând în acela și timp în considerare caracteristicile 
specifice ale fiec ărui sector acolo unde este necesar. Sistemul în ansamblul s ău ar 
deveni mai coerent și mai fiabil, deoarece acelea și mecanisme și sarcini ar fi utilizate 
de toate sectoarele. 
Costurile ini țiale determinate de noua obliga ție de acreditare a laboratoarelor al c ăror 
obiect de activitate include s ănătatea plantelor vor fi suportate de c ătre UE (a se 
vedea anexa XIX, pagina 194) și este prev ăzută o perioad ă de tranzi ție de 5 ani 
pentru a facilita introducerea în bune condi ții a noii obliga ții. 
Opțiunea 4 – Ra ționalizare + integrare + rec uperare a costurilor pe scar ă mai largă 
 
RO 14   RO Prin extinderea colect ării taxelor obligatorii la activit ăți-cheie din lan țul 
agroalimentar, aceast ă opțiune ar îmbun ătăți sustenabilitatea sistemului de control 
în ansamblul s ău și ar reduce dependen ța sa general ă de deciziile bugetare. De 
asemenea, ea asigur ă o abordare mai echitabil ă a taxelor aferente inspec țiilor, prin 
eliminarea percep ției că sistemul actual este inechitabi l, deoarece în temeiul lui doar 
anumite categorii de operatori sunt taxa ți. SM ar putea scuti par țial sau total 
microîntreprinderile de la plata taxelor cu condi ția ca SM s ă transfere o sum ă egală 
la AC de la bugetul general. 
Limitarea tradi țională a taxelor obligatorii la (î n principal) sectoarele c ărnii și laptelui 
și a verific ărilor la frontiere la produsele de origine animal ă a devenit din ce în ce 
mai dificil de justificat, fiind perceput ă ca o surs ă de inechitate de c ătre operatorii 
taxați. Într-adev ăr, ținând cont de regulament și de cerin ța ca AC s ă evalueze 
riscurile, precum și să planifice și să efectueze controale de-a  lungul întregului lan ț 
agroalimentar, justificarea tax ării doar a sectoarelor respective nu mai este valabil ă. 
Opțiunea 4 asigur ă faptul că taxele obligatorii se aplic ă, de asemenea, în domenii-
cheie ale lan țului agroalimentar, acolo unde ope ratorii din sectorul alimentelor și 
furajelor beneficiaz ă în mod direct de controale oficia le eficient efectuate, deoarece 
acestea din urm ă îi ajută să livreze pe pia ță alimente și furaje sigure. Extinderea 
cerinței de recuperare a costurilor la toate activit ățile de control care vizeaz ă 
asigurarea siguran ței alimentelor și furajelor asigur ă faptul că impacturile pozitive 
ale opțiunii 2 în ceea ce prive ște sustenabilitatea sporit ă a controalelor se manifest ă 
pe o scară mai largă.  
Impactul economic asupra fiec ărui SM și asupra operatorilor ar  depinde de faptul 
dacă (și în ce m ăsură) SM taxeaz ă deja sectoare care nu fac obiectul taxelor 
obligatorii. Date disponibile din partea SM care fac aceasta, sugereaz ă că sumele 
variază în funcție de dimensiunea/produc ția întreprinderilor și reprezint ă o parte 
neglijabil ă a costurilor de produc ție. De exemplu, taxele ap licate anual indiferent 
dacă o inspecție este efectuat ă în mod efectiv sau nu în cursul anului pot varia de la 
sume mici (84,5 EUR/an pentru cele mai mici restaurante din Belgia), la sume 
mai mari, totu și nesemnificative (1 500 EUR/an pentru brut ăriile industriale 
cele mai mari din Italia) .  
În SM membre în care este pe rceput costul efectiv al fiec ărei inspec ții, sumele difer ă 
în funcție de costul orar al activit ăților de control. Frecven ța controalelor oficiale 
depinde de riscuri, de istoricul de conformitate al operatorilor, de fiabilitatea propriilor lor controale, etc. și variază în funcție de sector și de categoria de 
întreprinderi. În scop de ilustrare, un exemplu tipic  ar fi cazul unui vânz ător de 
alimente cu am ănuntul, controlat anual, de c ătre 1 inspector care petrece 1,5 ore 
pentru a efectua verific ările și 1,5 ore de munc ă de birou pentru a le preg ăti și pentru 
a le raporta. Un astfel de control ipotetic ar costa , calculat pe baza timpului utilizat 
în cadrul controlului, aproximativ 50 EUR/an  în Polonia, 150 EUR/an  în Italia. 
Inspecțiile efectuate într-un re staurant ar avea o frecven ță similară, dar ar necesita 
mai mult timp și ar costa cu 30 – 40 % mai mult (65 EUR/an în Polonia și până la 
210 EUR/an în Italia). În ansamblu, cont roalele ar genera între 2,3 miliarde EUR și o 
sumă mai mare de câteva ori decât aceast ă sumă
 (până la 37 miliarde EUR în ipoteza 
 
RO 15   RO că toți operatorii ar fi taxa ți la ratele aplicate  în prezent celor mai mari întreprinderi 
din sectorul alimentar și anume aproximativ 1 500 EUR)7. 
La fel ca în cazul op țiunii 2, op țiunea 4 ar determina sarcini administrative 
suplimentare limitate pentru AC atunci câ nd instituie un sistem de colectare a 
taxelor, sarcini comparabile cu cele din op țiunea 2, totu și ușor mai mari din cauza 
amplorii mai mari a calculelor . Astfel de costuri ar sc ădea în timp, pe m ăsură ce 
mecanismul de colectare a taxelor ar func ționa mai bine și mai eficient. Statele 
membre ar beneficia de o perioad ă de tranziție de 3 ani.  
                                                 
7 Taxe noi combinate pentru sectoarele care în prezent  fac obiectul taxelor oblig atorii (de exemplu, taxe 
suplimentare în sectorul c ărnii în cadrul op țiunii 2) și cele percepute pentru prima oar ă în cadrul op țiunii 
4. Numărul de întreprinderi: 25 milioane (Eurostat 2008). In tervalul tipic de taxe percepute în cadrul 
opțiunii 4: 85 – 1 500 EUR (a se vedea mai sus). 
 
RO 16   RO 6. C OMPARAREA OP țIUNILOR  
Tabelul 3: Op țiuni comparate cu obiectivele 
Obiective generale Op țiunea 1A Opțiunea 
1B Opțiunea 2 Op țiunea 3 Op țiunea 4 
Realizarea unei contribu ții la 
promovarea bunei func ționări a 
pieței interne (--) Probabilitate ca 
divergențele dintre 
SM să crească și să 
afecteze concuren ța  (0) (+) Denatur ările 
cauzate de practici 
divergente (taxe) se 
elimină (acolo unde 
taxele obligatoriu sunt 
aplicate în prezent) (++) La fel ca pentru 
opțiunea 2, plus 
norme ra ționalizate 
privind controalele oficiale care s-ar 
aplica în toate
 
domeniile lan țului 
agroalimentar  (+++)  La fel ca pentru 
opțiunea 3, plus 
denaturările legate de taxe 
sunt eliminate și în 
domeniile noi vizate de 
taxele obligatorii  
Menținerea unui nivel înalt de 
protecție a s ănătății umane, 
animale și vegetale și de 
bunăstare a animalelor și 
prevenirea submin ării acestora 
prin poten țiala lipsă de punere în 
aplicare a legisla ției UE (-) Posibilă reducere a 
controalelor și a 
capacității de a 
reacționa în caz de 
riscuri (0) (+) Controalele mai 
mult bazate pe riscuri 
ar spori eficien ța și 
capacitatea de a 
reacționa în caz de 
riscuri  (++) Eficien ța 
controalelor este 
maximizat ă, iar 
riscurile de protec ție 
suboptimal ă sunt 
reduse (++) La fel ca pentru 
opțiunea 3 
Asigurarea unei puneri în aplicare 
adecvate și uniforme a legisla ției 
UE (-) Aplicare posibil 
suboptimal ă a 
măsurilor de asigurare 
a respectării legisla ției 
dacă resursele scad (0) (+) Listă de activit ăți 
care vor fi taxate și 
listă a costurilor mai 
clare; taxe bazate doar 
pe costuri  (++) Aceleași cerințe 
și sarcini în toate  
sectoarele lan țului 
agroalimentar  (++) La fel ca pentru 
opțiunea 3 
Asigurarea unei abord ări 
cuprinzătoare și coerente a 
controalelor oficiale de-a lungul lanțului agroalimentar (0) (0) (+) Utilizarea 
consecvent ă a 
principiului bazat pe riscuri   (++) Aceleași sarcini 
și mecanisme utilizate 
în toate sectoarele   (++) La fel ca pentru 
opțiunea 3  
Crearea condi țiilor pentru o 
utilizare mai eficient ă a resurselor 
naționale alocate controalelor (0) (0) (+) Abordare bazat ă în 
întregime pe riscuri   (++) Includerea 
tuturor domeniilor 
lanțului agroalimentar 
ar permite ierarhizarea 
riscurilor pentru toate sectoarele (++) La fel ca pentru 
opțiunea 3  
Reducerea sarcinii administrative 
și eliminarea cerin țelor inutile (0) Elimină SA 
determinat ă de 
normele privind taxele 
UE, dar SM și-ar 
administra propriile regimuri  (0) (+) Planurile și 
rapoartele redundante 
eliminate   (+) La fel ca pentru 
opțiunea 2 (+) La fel ca pentru 
opțiunea 2  
Încurajarea unei mai strânse 
cooperări între SM pentru a 
îmbunătăți efectuarea 
controalelor oficiale (0) (0) (+) Pot fi adoptate 
norme privind . 
cooperarea administrativ ă, pot fi 
dezvoltate sinergii 
(IAS)  (++) Posibile sinergii 
și cu sectoarele 
sănătatea plantelor, 
MRP   (++) La fel ca pentru 
opțiunea 3  
Asigurarea disponibilit ății unor 
resurse adecvate (-) O finan țare 
suficientă ar depinde 
de opțiunile bugetare 
selectate  – e posibil ca 
șansele de recuperare 
integrală a costurilor 
să scadă în vremuri de 
criză  (--) Fonduri 
insuficiente, 
deoarece nicio taxă nu 
este 
percepută de 
la 
microîntrepr
inderi  (++) Întrucât costurile 
ar fi recuperate prin 
intermediul taxelor, dependen ța de și 
presiunea asupra 
bugetelor na ționale ar 
scădea (++) La fel ca pentru 
opțiunea 2  (+++)  La fel ca pentru 
opțiunea 2, la scar ă mai 
largă 
Asigurarea echit ății și a justeței 
finanțării controalelor oficiale (-) Nu sunt garantate 
condiții de concuren ță 
echitabile deoarece e mai probabil c ă 
metodele de taxare vor 
fi diferite   (-) Nu se 
asigură 
condiții de 
concurență 
echitabile 
deoarece microîntrepr
inderile sunt 
favorizate  (+) Toți operatorii de 
la care se percep taxe 
obligatorii ar pl ăti 
costul efectiv al 
controalelor  (+) La fel ca pentru 
opțiunea 2  (++) La fel ca pentru 
opțiunea 2, plus to ți 
operatorii care beneficiaz ă 
cel mai mult de pe urma 
controalelor ar fi to ți 
taxați 
 
RO 17   RO Îmbunătățirea transparen ței, 
inclusiv cea a sistemului de 
finanțare a controalelor oficiale (0)  (++) Pot fi detaliate 
cerințe privind un 
„grad înalt de transparen ță”; 
transparen ța 
mecanismului de taxare ar cre ște  (++) La fel ca pentru 
opțiunea 2   (++) La fel ca pentru 
opțiunea 2  
 
 
RO 18   RO   Opțiunea 1.A 
dereglementar
ea taxelor Opțiunea 
1.B 
scutirea 
microîntre
prinderilo
r Opțiunea 2. Ra ționalizare Opțiunea 3. 
Raționalizare + 
integrare8 Opțiunea 4. 
Raționalizare + 
integrare + 
recuperarea 
costurilor pe scar ă 
mai largă 
  Ac țiune € Ac țiune € Ac țiune € Ac țiune € 
Costur
i Instituirea și 
operarea 
unui regim 
de raportare 
pentru 
calcularea și 
perceperea 
taxelor O taxă unică 
de 0,5 
milioane 
EUR 
+ 
2 000 EUR/a
n 
(per SM)  Aceleași (ca 
și pentru 
opțiunea 2 + 
sănătatea 
plantelor și 
materialele 
de 
reproducere 
a plantelor) Idem  Acelea și 
ca și 
pentru 
opțiunile 
2 și 3 Idem  
AC ale 
statului 
membru 
Benefi
cii Vor depinde de op țiunea 
aleasă de fiecare SM de a taxa 
sau nu controalele oficiale 
(1A) și de a recupera sau nu 
costurile controalelor asupra microîntreprinderilor de la 
alte întreprinderi și % 
acestora din urm ă (1B) 
Finanțare 
stabilă în 
domenii 
care sunt 
deja taxate 
și anume 
sectorul 
cărnii 
(supliment
ar față de 
% din 
costurile 
deja 
percepute 
pentru a 
realiza 
recuperare
a integral ă 
a 
costurilor ) Depinde de 
% de 
recuperare a 
costurilor de 
către SM. 
Aproximativ 
0,9 – 3,4 
miliarde 
EUR  
reprezentând 
fonduri noi 
pe an în toate 
SM ale 
UE9,10 Idem  Idem  Recupera
rea 
integrală 
a 
costurilor 
pentru 
toate CO 
efectuate 
asupra 
operatoril
or 
înregistra
ți + ca 
„suplime
nt” ca și 
în cazul 
opțiunii 2 Totalul 
aproximat
iv al 
noilor 
taxe 
2,3 – 37 
miliarde 
EUR/an  
pentru 
toate SM 
ale UE11 + 
0,9 – 3,4 
miliarde 
EUR per 
an 
 
Operato
ri 
economi
ci Costur
i Vor depinde de op țiunea 
aleasă de fiecare SM de a taxa 
sau nu controalele oficiale 
(1A) și de a recupera sau nu 
costurile controalelor asupra 
microîntreprinderilor de la Suplimentar 
față de 
taxele 
existente 
(sectorul 
cărnii) Depinde de 
% de 
recuperare a 
costurilor de 
către SM. Aceleași (ca 
și pentru 
opțiunea 2 + 
sănătatea 
plantelor și 
materialele Idem  Noi 
costuri 
pentru 
operatorii 
care în 
prezent Totalul 
aproximat
iv al 
noilor 
taxe 2,3 – 
37 
                                                 
8 Pentru op țiunea 3, raportul costuri/benefic ii este considerat ca incluzând s ănătatea plantelor, MRP și 
SOA în domeniul de aplicare, ale c ăror impacturi au fost evaluate în evalu ările de impact relevante 
pentru aceste sectoare, care nu sunt incluse aici. 
9 Valoarea produc ției sectorului : 400 miliarde EUR/an (DG Întreprinderi). Num ăr de întreprinderi: 
60 000 (Eurostat 2008). Taxa anual ă medie pentru inspec ție per operator în condi ții de recuperare 
integrală a costurilor: 80 000 EUR/an (Anexa XI din EI). 
10 Majoritatea operatorilor din state me mbre individuale sunt în prezent taxa ți cu 30% – 80% din taxele de 
inspecție, unii pl ătind 100%. 
11 Noi taxe pentru acele sectoare care urmeaz ă să fie taxate pentru prima oar ă în cadrul op țiunii 4. Aceste 
cifre corespund celor dou ă ipoteze extreme conform c ărora toți operatorii sunt taxa ți cu procente 
utilizate în cazul celor mai mici și celor mai mari întreprinderi. Nr. de operatori care în prezent nu fac 
obiectul unor taxe – 25 de milioane (Eurostat 2008). 
 
RO 19   RO pentru a 
realiza 
recuperarea 
integrală a 
costurilor Aproximativ 
0,9 – 3,4 
miliarde 
EUR  
reprezentând 
noi taxe 
(pentru toate 
SM ale UE) 
(aproximativ 
0,2 – 0,8 %  
din valoarea 
anuală a 
producției în 
sectorul 
cărnii12) de 
reproducere 
a plantelor) nu sunt 
taxați 
(din alte 
sectoare 
decât cel 
al cărnii) 
+ 
„suplime
ntar” ca 
și pentru 
opțiunea 
2 miliarde 
EUR/an 
pentru 
toate SM 
ale UE + 
0,9 – 3,4 
miliarde 
EUR per 
an 
Benefi
cii alte întreprinderi și % 
acestora din urm ă (1B) 
Abordarea 
bazată pe 
riscuri a 
controalelor 
med. vet. Economii 
pentru 
întreaga UE 
în valoare de 
12,4 – 98,5 
milioane 
EUR/an  
(acoperite 
prin taxe)  Idem  Idem  Acelea și 
ca și 
pentru 
opțiunile 
2 și 3 Idem  
                                                                                                                                                         
12 Pe baza estim ărilor industriei din Regatul Unit. 
 
RO 20   RO Opțiunea preferat ă 
Se consider ă că opțiunea 4  oferă cea mai bun ă modalitate de a atinge obiectivele (a 
se vedea rezumatul în tabelul de mai sus). De fapt, de și integrarea deplin ă a tuturor 
sectoarelor lan țului agroalimentar într-un singur cadru legislativ implic ă costuri 
asociate limitate, ea ofer ă cea mai bun ă abordare a simplific ării, clarității, coerenței și 
reducerii sarcinii administrative. Referitor la finan țarea controalelor, opțiunea 4  
păstrează sustenabilitatea pe termen l ung a sistemelor de control na ționale prin 
reducerea dependen ței lor de finan țele publice și prin reducerea ri scului ca actuala 
criză economic ă și financiar ă să aibă un impact asupra ni velului resurselor 
disponibile pentru desf ășurarea controalelor. Costurile suplimentare limitate pentru 
operatori sunt compensate prin cont roale mai eficiente, mecanisme care s ă 
recompenseze conformarea și sporirea responsabilit ății serviciilor de control. 
7. M ONITORIZARE șI EVALUARE  
Revizuirea cadrului legislativ  al UE aplicabil controalel or oficiale de-a lungul 
lanțului agroalimentar are ca obiectiv îmbun ătățirea eficien ței și a coeren ței 
sistemului, precum și asigurarea sustenabilit ății sale pe termen lung. Se consider ă că 
indiferent de op țiunea aleas ă, ea va clarifica normele existente și le va face mai u șor 
de aplicat de c ătre AC ale SM. Pentru evaluarea succesului m ăsurilor introduse, 
următorii indicatori principali ai progresului au fost identifica ți în conformitate cu 
obiectivele opera ționale ale ac țiunii de politic ă: 
Obiective opera ționale Indicatori 
Instituirea unui singur cadru legislativ, mai simplu, pentru 
controalele oficiale - Num ărul de solicit ări de interpretare juridic ă primite 
de către Comisie  
- Num ărul de acte legislative ale UE care se aplic ă 
controalelor oficiale  per sector/produs 
- Schimbarea raportat ă a mediei declarate a sarcinii 
administrative pentru industrie și SM 
Toate controalele, inclusiv controalele la frontiere, s ă fie 
bazate pe riscuri Chestionarea SM pentru a stabili dac ă resursele eliberate 
prin prezenta reexaminare sunt utilizate sau nu pentru a 
efectua controale în domenii cu risc mai înalt 
Creșterea num ărului de cazuri în care aplicarea 
transfrontalier ă a măsurilor de asigurare a respect ării 
legislației este solu ționată prin asisten ță administrativ ă și 
cooperare - Num ărul de contacte prin intermediul punctelor de 
contact pentru cooperare administrativ ă prevăzute la 
articolul 35 din regulament 
- Num ărul de reclama ții de la operato rii economici care 
să indice SM care nu au coordonat investiga ții în caz de 
neconformitate transfrontalier ă  
Creșterea num ărului de instrumente formale între AC și 
autoritățile vamale pentru efectuarea controalelor oficiale Număr de acorduri la nivel de servicii formalizate între AC 
și alte autorit ăți, inclusiv cele vamale 
Reducerea frecven ței rezultatelor nesatisf ăcătoare în 
aplicarea m ăsurilor de asigurare a respect ării legisla ției în 
rapoartele OAV atribuite insuficien ței resurselor Tendințele numărului de rapoarte  ale OAV care indic ă o 
lipsă de resurse în SM