RO    RO RO 
 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 12.3.2009 
SEC(2009) 270 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
 
Document de înso țire pentru 
Comunicarea Comisiei c ătre Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și 
Social European și Comitetul Regiunilor 
 
privind mobilizarea tehnologiilor informa ției și comunica țiilor în scopul de a facilita 
tranziția spre o economie eficient ă din punct de vedere energetic, cu emisii reduse de 
carbon  
  
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI
 
  
{COM(2009) 111 final} 
{SEC(2009) 268} {SEC(2009) 269}
 
RO 2   RO REZUMATUL  EVALUĂRII  IMPACTULUI 
După adoptarea de c ătre Comisie a unei prime comunic ări privind TIC pentru eficien ța 
energetică1, o lungă perioadă dedicată consultării publice, studiului și lucrărilor exper ților a 
clarificat modul în care TIC pot contribui la eficien ța energetic ă și, la scară mai larg ă, la 
trecerea economiei și societății europene, în ansa mblul lor, la o pozi ție caracterizat ă de o mai 
mare eficien ță energetic ă. În încercarea de a cuantifica acest poten țial, a reieșit în mod clar c ă 
tocmai aspectul legat de cu antificare, de caracterul m ăsurabil și de circula ția informa țiilor, în 
practic toate sectoarele economiei și societății, a constituit una dintre cele mai mari probleme 
pentru ob ținerea cre șterii eficien ței energetice, oferind îns ă, în acela și timp, sectorului TIC 
una dintre cele mai mari oportunit ăți de a contribui la realizar ea obiectivelor UE privind 
eficiența energetic ă. Consultarea a mai indicat și faptul că unele grupuri de p ărți interesante 
sunt gata s ă ia inițiative într-un cadru de politici la nivelul UE. Diverse ini țiative conduse de 
sectorul privat și implicând ora șele și regiunile exist ă deja și ar putea fi consolidate.  
Definirea problemei 
Problema cheie identificat ă în evaluarea impactului este aceea c ă, deși sunt deja disponibile 
multe instrumente și tehnologii TIC, a c ăror comercializare viabil ă ar putea fi asigurat ă, 
acestea nu sunt utilizate la scar ă largă, iar poten țialul TIC de ameliorare a eficien ței energetice 
nu poate fi, prin urmare, pe deplin exploatat.  Mai multe obstacole în calea extinderii mai 
rapide a utiliz ării instrumentelor și inovațiilor pe baz ă de TIC au fost identificate în sectorul 
TIC însu și, în principalele sectoare  consumatoare de energie și în economie în general 
(întreprinderi, gospod ării, administra ții publice la toate ni velurile): lipsa con știentizării și a 
vizibilității informa țiilor, absen ța unor metodologii și instrumente de m ăsurare, cuantificare și 
gestionare stabilite de comun acord, în special în ceea ce prive ște sistemele complexe, 
problemele legate de investi ții, de interoperabilitate și de standardizare, adoptarea lent ă a 
inovațiilor, absen ța unor parteneriate intersectoriale și utilizarea limitat ă a achizițiilor publice 
„verzi”.  
Comisia a luat m ăsuri cu și fără caracter normativ în domeniul eficien ței energetice și 
continuă consolidarea acestora. Cu toate acestea, conform revizuirii planului de ac țiune 
privind eficien ța energetic ă2, marea parte a statelor membre nu sunt pe calea cea bun ă pentru 
realizarea obiectivului privind cre șterea cu 20% a eficien ței energetice, fiind necesar ă o 
accelerare a eforturilor. O ini țiativă specifică axată pe TIC pentru eficien ța energetic ă poate 
avea un rol complementar, de accelerare și consolidare a eforturilor de realizare a obiectivului 
privind eficien ța energetic ă pentru 2020.  
Subsidiaritate 
Provocările au un caracter transv ersal, transfrontalier și, desigur, mondial. Problemele persist ă 
în toate statele membre. Chiar și în statele membre care au  progresat cel mai bine și au 
realizat cele mai multe eforturi individuale pentru îndeplinirea obiec tivelor referitoare la 
eficiența energetic ă, este evident c ă piața nu elimin ă suficient de repede obstacolele 
identificate. În aceste condi ții, sunt necesare eforturi comune la nivel european, acestea 
putând facilita apari ția unui cadru general care s ă permită economiilor integrarea unor solu ții 
de eficien ță energetic ă în procesele de produc ție și în obiceiurile de consum ale 
întreprinderilor și consumatorilor. Coordonarea european ă ar putea permite realizarea 
sinergiilor între ac țiuni întreprinse la nivel na țional și regional. Este r ecunoscut faptul c ă 
                                                 
1 COM (2008) 241 din 13 mai 2008 : Solu ționarea problemei eficien ței energetice prin tehnologiile 
informației și comunica țiilor. 
2 COM (2008) 772 Comunicare a Comisiei – Eficien ța energetic ă: realizarea obiectivului de 20%. 
 
RO 3   RO instituțiile interna ționale pot participa la furnizarea pl atformelor independente de schimb 
părților interesate și că dețin un rol crucial de ghi dare. În contextul actual, sectorul privat și-a 
exprimat explicit dorin ța ca UE s ă preia inițiativa. 
Obiective 
Principalul obiectiv este utilizarea TIC drept pârghie în vederea favoriz ării îndeplinirii 
obiectivelor UE în domeniul energetic și al schimb ărilor climatice, prin adoptarea mai rapid ă 
și mai extins ă a inovațiilor bazate pe TIC atât  în sectorul TIC însu și, cât și în alte sectoare 
principale de activitate consumatoare de energie, precum și prin luarea primelor ini țiative 
(măsurare și sensibilizare) care s ă permită o evolu ție structural ă spre o societate 
informațională eficientă din punct de vedere energetic și cu emisii reduse de carbon. 
Opțiuni de politic ă generale 
Au fost preconizate cele patru op țiuni de politic ă generale enun țate în continuare.  
– Opțiunea 1: nicio ac țiune suplimentar ă la nivel UE 
– Opțiunea 2: o intensificare a colabor ării și a parteneriatului în limitele cadrelor 
existente definite într-o a doua comunicare 
– Opțiunea 3: o recomandare a Comisiei privind mobilizarea tehnologiilor 
informației și comunica țiilor în scopul de a facilita tranzi ția spre o economie 
eficientă din punct de vedere energetic, cu emisii reduse de carbon, înso țită de o 
comunicare  
– Opțiunea 4: m ăsuri reglementare sau legislative 
Opțiunea 4 a fost eliminat ă încă de la începutul lucr ărilor de evaluare. O abordare 
reglementar ă ar impune, în mod inevitabil, un cost și o sarcină administrativ ă mai ridicate, în 
special pentru IMM-uri și ar putea constrânge în mod inutil progresul într-un domeniu foarte 
inovator. În plus, nu ar fi adecvat ă impunerea unor m ăsuri reglementare stricte în sectorul TIC 
în acest stadiu, având în vedere c ă alte sectoare nu au f ăcut, până în acest moment, obiectul 
unor interven ții precise de natur ă reglementar ă în scopul reducerii consumului lor de energie. 
Evaluarea op țiunii 1 a condus la concluzia c ă inițiativele actuale - fie ele sub forma unor 
instrumente de politic ă existente sau a unor ini țiative voluntare ale diferitelor p ărți implicate - 
vor spori eficien ța energetic ă, dar nu vor fi suficiente pentru solu ționarea problemelor 
esenț
iale scoase în eviden ță de evaluarea impactului, aplicarea în practic ă a acestor ini țiative 
riscând să fie mai degrab ă lentă și fragmentat ă față de obiectivul global privind cre șterea cu 
20% a eficien ței energetice pân ă în 2020.  
Opțiunea 2 se concentreaz ă asupra consolid ării cercetării în temeiul programului-cadru și al 
PCI și asupra exploat ării posibilit ăților oferite de achizi țiile publice anterioare comercializ ării 
în cadrul ini țiativei i2010.  
Opțiunea 3 ar dep ăși posibilit ățile de coordonare ale cadrelor de politic ă, cercetare și inovare 
existente și ar defini ac țiuni sub forma unor recomand ări adresate unei serii mai largi de p ărți 
interesate, incluzând sectorul TIC, statele membre, autorit ățile locale și regionale și orașele. 
Recomandarea ar fi înso țită de măsuri de sprijinire pe care Comi sia le poate institui pentru a 
facilita implementarea acesteia.  
Opțiunile 2 și 3 au fost evaluate pe b aza unor criterii predefinite și în compara ție cu 
opțiunea 1. Evaluarea a ar ătat că abordarea care const ă în a se adresa mai multor p ărți 
implicate, a construi noi parteneriate și a privilegia aspectele privind extinderea și cererea mai 
degrabă decât cercetarea și cadrele existente la nivel UE poate genera mai multe beneficii și 
 
RO 4   RO permite realizarea mai rapid ă a obiectivelor. În consecin ță, opțiunea 3 a fost selectat ă ca fiind 
preferată.  
Analiza sub-op țiunilor în cadrul recomand ării Comisiei  
Abordarea aleas ă a fost analizat ă mai în profunzime în func ție de recomand ările concrete care 
ar putea fi preconizate. au fost propuse și evaluate recomand ări mai mult sau mai pu țin 
ambițioase . Unele m ăsuri au fost respinse din cauza costurilor lor ridicate, a implement ării 
dificile sau a riscului ridi cat de nerespectare. Sub-op țiunile selectate în vederea unei 
recomand ări a Comisiei privesc sectorul TIC, prin cipalele sectoare ut ilizatoare de energie 
(logistica, cl ădirile și construc țiile și consumul final de energie) și autoritățile locale și 
regionale. Acestea abordeaz ă în principal accelerarea schimb ării prin intermediul unor noi 
parteneriate și prin adoptarea și utilizarea unor metodologii și instrumente comune pentru 
monitorizarea, m ăsurarea, controlul și raportarea consumului de en ergie. Sectorului TIC i se 
solicită să preia rolul de lider și să accepte obiective foarte ambi țioase privind eficien ța 
energetică.  
Evaluare și monitorizare 
Opțiunea reținută este, într-adev ăr, expusă riscului de nerealizare, i ndiferent de cât de mult se 
angajează anumite sectoare, ora șe sau întreprinderi. În scopul evalu ării progresului realizat cu 
privire la implementare și la necesitatea de a adopta în viitor m ăsuri suplimentare sau mai 
stricte, monitorizarea va începe imediat, iar evaluarea complet ă va fi efectuat ă în 2012.