P9_TA(2021)0007

Întărirea pieței unice: viitorul liberei circulații a serviciilor

Rezoluția Parlamentului European din 20 ianuarie 2021 referitoare la întărirea pieței unice: viitorul liberei circulații a serviciilor (2020/2020(INI))

(2021/C 456/02)

Parlamentul European,

— având în vedere Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în cadrul pieței interne (1) („Directiva privind serviciile”),

— având în vedere Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind recunoașterea calificărilor profesionale (2)(„Directiva privind calificările profesionale”),

— având în vedere Directiva 2014/67/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind asigurarea respectării aplicării Directivei 96/71/CE privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1024/2012 privind cooperarea administrativă prin intermediul Sistemului de informare al pieței interne (3),

— având în vedere Directiva (UE) 2018/957 a Parlamentului European și a Consiliului din 28 iunie 2018 de modificare a Directivei 96/71/CE privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii (4),

— având în vedere Directiva (UE) 2018/958 a Parlamentului European și a Consiliului din 28 iunie 2018 privind efectuarea unui test de proporționalitate înainte de adoptarea unor noi reglementări referitoare la profesii (5) („Directiva privind testul de proporționalitate”),

— având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1724 din 2 octombrie 2018 privind înființarea unui portal digital unic (gateway) pentru a oferi acces la informații, la proceduri și la servicii de asistență și de soluționare a problemelor și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1024/2012 (6) [Regulamentul privind portalul digital unic (gateway)],

— având în vedere Directiva 2011/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 2011 privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere (7) („Directiva privind asistența medicală transfrontalieră”),

— având în vedere Rezoluția sa din 12 decembrie 2018 referitoare la pachetul privind piața unică (8),

— având în vedere studiul din februarie 2019 comandat de Comisia pentru piața internă și protecția consumatorilor intitulat „Contribuții la creștere: Piața unică a serviciilor – beneficii economice pentru cetățeni și întreprinderi”,

— având în vedere comunicarea Comisiei din 19 aprilie 2018 intitulată „Un sector european al comerțului cu amănuntul adaptat la secolul XXI” (COM(2018)0219),

— având în vedere comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „Identificarea și înlăturarea barierelor din cadrul pieței unice” (COM(2020)0093),

— având în vedere comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 privind un plan de acțiune pe termen lung pentru o mai bună implementare și asigurare a respectării normelor privind piața unică (COM(2020)0094),

— având în vedere comunicarea Comisiei din 13 mai 2020 intitulată „COVID-19: Către o abordare etapizată și coordonată pentru restabilirea liberei circulații și ridicarea controalelor la frontierele interne” (C(2020)3250),

— având în vedere recomandarea Consiliului din 26 noiembrie 2018 privind promovarea recunoașterii reciproce automate a calificărilor dobândite în cadrul învățământului superior și a celor dobândite ca urmare a absolvirii unui ciclu secundar superior de învățământ și formare, precum și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate (9),

— având în vedere scrisoarea adresată la 26 februarie 2019 de prim-miniștrii statelor membre Președintelui Consiliului European, care abordează dezvoltarea viitoare a pieței unice,

— având în vedere Raportul special al Curții de Conturi Europene din 14 martie 2016 intitulat „A asigurat Comisia o punere în aplicare eficace a Directivei privind serviciile?”,

— având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

— având în vedere avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

— având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A9-0250/2020),

A. întrucât Directiva privind serviciile și Directiva privind recunoașterea calificărilor profesionale sunt instrumente esențiale pentru asigurarea liberei circulații a serviciilor în cadrul Uniunii Europene, însă o parte din potențialul pieței unice a serviciilor rămâne neexploatat;

B. întrucât serviciile reprezintă 73 % din PIB-ul UE și contribuie cu 74 % (10) din ocuparea forței de muncă, ceea ce este întărit de faptul că 9 din 10 locuri de muncă noi din Uniunea Europeană sunt create în acest sector, în timp ce ponderea serviciilor în comerțul intra-UE este de doar aproximativ 20 %, generând doar 6,5 % din PIB-ul UE; întrucât studiile arată că beneficiile potențiale legate de aprofundarea pieței unice a serviciilor prin implementarea efectivă și o mai bună armonizare a legislației ar putea fi de până la 297 miliarde EUR, reprezentând 2 % din PIB-ul UE; întrucât 27 % (11) din valoarea adăugată a bunurilor fabricate în UE este generată de servicii și 14 milioane de locuri de muncă aflate în sprijinul producției sunt în sectorul serviciilor; întrucât există o serie de servicii care au lanțuri de aprovizionare complexe și, prin urmare, sunt mai puțin expuse comerțului;

C. întrucât echilibrul dintre libertățile economice, drepturile sociale, interesele consumatorilor, lucrătorilor și ale întreprinderilor și interesul general este vital pentru cadrul pieței unice; întrucât alinierea creșterii economice la aspectele calitative ale dezvoltării, cum ar fi îmbunătățirea calității și siguranței vieții și servicii de înaltă calitate, este esențială pentru evaluarea dezvoltării pieței unice și ar trebui să aducă îmbunătățiri suplimentare pentru drepturile consumatorilor și ale lucrătorilor;

D. întrucât serviciile de înaltă calitate sunt în interesul consumatorilor și fragmentarea pieței unice prin reglementări naționale nejustificate și anumite practici comerciale, care duc, printre altele, la o concurență mai redusă, nu numai că împiedică întreprinderile, dar îi afectează pe consumatori, care au mai puține opțiuni și plătesc prețuri mai mari;

E. întrucât Directiva privind serviciile, care acoperă aproximativ două treimi din activitățile în materie de servicii, exclude – în conformitate cu cadrele de reglementare speciale care sunt de interes general, cu articolul 2 din Protocolul nr. 26 la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și cu articolul 14 din TFUE – în totalitate sau parțial, serviciile sociale, serviciile de sănătate și alte servicii publice din domeniul său de aplicare; întrucât este posibil să fie necesar ca serviciile de interes general să fie furnizate, comandate și organizate de statele membre în conformitate cu cerințele și circumstanțele locale, pentru a răspunde nevoilor utilizatorilor la cel mai local nivel posibil;

F. întrucât UE se confruntă în prezent cu o recesiune și o creștere a șomajului cauzate de pandemia de COVID-19 și întrucât aprofundarea pieței unice a serviciilor este o modalitate esențială de a mări fluxurile comerciale ale UE și a îmbunătăți lanțurile valorice, contribuind astfel la creșterea economică;

G. întrucât angajații din sectorul serviciilor care au lucrat neobosit pe parcursul pandemiei de COVID-19 din Uniunea Europeană sunt afectați negativ, fie din cauza insecurității economice grave, fie din cauza expunerii în prima linie; întrucât este necesar să fie abordată această problemă la nivelul UE;

H. întrucât statele membre ar trebui să aplice și să monitorizeze Directiva revizuită privind detașarea lucrătorilor (12) într-un mod corect și la timp, pentru a asigura protecția lucrătorilor detașați pe parcursul perioadei de detașare și a evita orice limitări nejustificate ale libertății de a presta servicii, stabilind anumite dispoziții obligatorii privind condițiile de muncă și protecția sănătății și a securității lucrătorilor;

I. întrucât este necesară o piață a serviciilor mai integrată și interconectată pentru a pune în practică Pilonul european al drepturilor sociale, a combate schimbările climatice, a crea o economie sustenabilă, inclusiv la nivelul comerțului digital, și a valorifica întregul potențial al Pactului verde european;

J. întrucât diferite opțiuni de reglementare atât la nivelul UE, cât și la nivel național, transpunerea și punerea în aplicare imperfecte și inadecvate ale legislației existente creează lacune în materie de asigurare a respectării acesteia, deoarece dispozițiile care nu sunt puse în aplicare în mod corespunzător ar putea fi, de asemenea, imposibil de pus în aplicare în mod eficient; întrucât o legislație coerentă și clară este o condiție prealabilă pentru eliminarea obstacolelor din calea liberei circulații a serviciilor; întrucât încălcările legislației privind serviciile pot fi dificil de identificat și de soluționat cu ajutorul mecanismelor existente de asigurare a respectării legislației, în special la nivel local;

K. întrucât procedurile administrative, reglementările naționale divergente și, în special, obstacolele în calea accesului la informațiile necesare au complicat participarea la comerțul transfrontalier, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri); întrucât instrumentele existente pentru a sprijini nevoile întreprinderilor mai mici, cum ar fi portalul „Europa ta” pentru întreprinderi, centrele SOLVIT de tratare a cazurilor, ghișeele unice ale portalurilor de e-guvernare, portalul digital unic și alte instrumente ar trebui să fie mai bine promovate pentru a consolida comerțul transfrontalier cu servicii;

L. întrucât nu există un sistem la nivelul UE de colectare sistematică a datelor, care să ofere date adecvate cu privire la lucrătorii mobili sau care să le permită să își verifice statutul acoperirii de securitate socială și să solicite diferite drepturi acumulate; întrucât accesul la informații privind normele aplicabile, precum și respectarea efectivă, monitorizarea și punerea în aplicare sunt condiții prealabile necesare pentru o mobilitate echitabilă și pentru combaterea abuzurilor sistemului; întrucât tehnologia digitală, care poate facilita supravegherea și punerea în aplicare a legislației care protejează drepturile lucrătorilor mobili, ar trebui, prin urmare, să fie promovată și utilizată, în conformitate cu normele privind protecția datelor,

M. întrucât lipsa unor instrumente de recunoaștere automată a calificărilor educaționale, a calificărilor, a aptitudinilor și a competențelor între statele membre are un impact negativ asupra mobilității cursanților, a ucenicilor, a absolvenților și a lucrătorilor calificați, împiedicând fluxul de idei în cadrul UE, potențialul de inovare al economiei UE, precum și o piață unică europeană cu adevărat integrată;

Abordarea barierelor din cadrul pieței unice

1. subliniază că promovarea pieței unice, inclusiv a circulației libere, echitabile și sigure a serviciilor și a persoanelor, a protecției consumatorilor și a aplicării stricte a dreptului UE este esențială pentru a lupta împotriva crizei economice cauzate de COVID-19; îndeamnă toate statele membre să reducă obstacolele nejustificate și disproporționate care împiedică libera circulație a serviciilor în cadrul pieței unice cât mai curând posibil; regretă că planul de redresare propus de Comisie nu prevede nicio finanțare specifică legată de circulația serviciilor, recunoscând pe deplin importanța acesteia ca instrument de redresare economică;

2. subliniază faptul că, în întreaga Uniune Europeană, întreprinderile și lucrătorii ar trebui să poată circula liber pentru a-și oferi serviciile, dar că punerea în aplicare și asigurarea respectării insuficiente a normelor privind piața unică, procedurile electronice inadecvate, restricțiile de reglementare nejustificate impuse prestatorilor de servicii și obstacolele în calea accesului la profesiile reglementate continuă să creeze bariere care privează cetățenii de locuri de muncă, privează consumatorii de opțiuni și antreprenorii, în special IMM-urile, microîntreprinderile și persoanele care desfășoară o activitate independentă, de oportunități; invită statele membre să reducă cerințele inutile și să digitalizeze procesul de documentare pentru furnizarea transfrontalieră de servicii; subliniază importanța din ce în ce mai mare a servitizării, adică a rolului tot mai important al serviciilor în sectorul de producție, și subliniază că obstacolele din calea comerțului cu servicii se transformă din ce în ce mai mult în obstacole în calea producției; subliniază că punerea în aplicare și asigurarea respectării depline a Directivei privind serviciile au potențialul de a reduce barierele din calea comerțului și de a intensifica schimburile comerciale în interiorul UE în sectorul serviciilor; invită Comisia să definească un calendar de acțiuni specifice privind concluziile comunicărilor Comisiei din 10 martie 2020 privind identificarea și înlăturarea barierelor din cadrul pieței unice (COM(2020)0093) și un plan de acțiune pe termen lung pentru o mai bună implementare și asigurare a respectării normelor privind piața unică (COM(2020)0094);

3. salută faptul că armonizarea calificărilor prin recunoaștere reciprocă, inspirată de Directiva privind calificările profesionale, a avut succes în ceea ce privește mai multe profesii și încurajează statele membre să reexamineze și să coordoneze normele care reglementează cerințele de intrare și de exercitare privind anumite activități sau profesii; subliniază că este necesar să se îmbunătățească comparabilitatea nivelului calificărilor profesionale pentru a asigura o tranziție mai lină către recunoașterea reciprocă a calificărilor de educație și formare legate de sectorul serviciilor din întreaga UE;

4. evidențiază faptul că nu este valorificat întregul potențial al cardului profesional european, acesta fiind utilizat doar pentru cinci profesii reglementate; prin urmare, solicită Comisiei să mărească numărul de profesii cărora li se aplică cardul profesional european, inclusiv ingineria, în special;

5. reamintește statutul specific al profesiilor reglementate pe piața unică și rolul acestora în protejarea interesului public; subliniază că acest statut specific nu ar trebui utilizat pentru a menține monopolurile naționale nejustificate în ceea ce privește furnizarea de servicii, care conduc la fragmentarea pieței unice;

6. subliniază că recunoașterea reciprocă automată a diplomelor, a calificărilor, a aptitudinilor și a competențelor între statele membre ar avea, de asemenea, un impact pozitiv asupra pieței interne și a liberei circulații a lucrătorilor și a serviciilor; salută intenția statelor membre de a promova recunoașterea reciprocă automată a calificărilor obținute în străinătate și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate; invită, cu toate acestea, statele membre să extindă recunoașterea reciprocă la toate nivelurile de educație și să îmbunătățească sau să introducă procedurile necesare cât mai curând posibil;

7. solicită promovarea Cadrului european de calificări și facilitarea aplicării sale în întreaga Uniune Europeană, pentru a garanta că acesta devine un instrument de recunoaștere larg acceptat; salută eforturile Comisiei de a elimina restricțiile nejustificate privind calificările profesionale și consideră că aceasta ar trebui să rămână activă și vigilentă în aplicarea politicii sale de constatare a neîndeplinirii obligațiilor atunci când statele membre nu respectă legislația UE privind recunoașterea calificărilor;

8. regretă faptul că rămân în vigoare complicații juridice și bariere administrative nejustificate în calea achizițiilor publice în domeniul serviciilor în cadrul UE, din cauza punerii în aplicare divergente la nivel național a Directivei 2014/24/UE ( 13 ) ; invită Comisia să monitorizeze și să încurajeze continuarea armonizării sectoriale și a orientărilor privind procedurile de achiziții publice, cu scopul final de a genera beneficii potențiale și de a reduce costurile achizițiilor transfrontaliere pentru IMM-uri, microîntreprinderi și persoanele care desfășoară o activitate independentă; accentuează importanța serviciilor care facilitează o reducere măsurabilă a amprentei ecologice a UE („servicii verzi”) și îndeamnă statele membre să crească gradul de conștientizare și să utilizeze mai bine programele existente pentru promovarea serviciilor sustenabile în achizițiile publice în vederea realizării unei economii circulare și sustenabile;

9. reamintește că Directiva privind serviciile urmărește să asigure servicii de înaltă calitate, să reducă fragmentarea pieței unice, să aprofundeze integrarea și consolidarea pieței unice pe baza transparenței și a concurenței echitabile și să pregătească terenul pentru ca întreprinderile să își valorifice pe deplin potențialul și să aducă beneficii consumatorilor, precum și să contribuie la dezvoltarea durabilă și la creșterea competitivității economiei europene;

10. consideră că dezvoltarea serviciilor legate de tehnologiile disruptive sau emergente necesită o scară de piață adecvată pentru a justifica investițiile și a sprijini creșterea întreprinderilor implicate; constată că fragmentarea pieței interne descurajează adesea astfel de investiții;

11. regretă faptul că multe întreprinderi inovatoare sau în creștere încearcă să se stabilească în afara UE odată ce ating o anumită dimensiune, continuând, în același timp, să funcționeze pe piața unică; consideră că realizarea libertății de a presta servicii poate contribui la relocalizarea producției înapoi în Uniunea Europeană și la competitivitatea întreprinderilor din UE pe piețele mondiale;

12. constată că două treimi din activitățile de servicii sunt incluse în domeniul de aplicare al Directivei privind serviciile și încurajează Comisia să evalueze și să îmbunătățească punerea sa în aplicare, pentru a consolida cadrul juridic al pieței unice;

13. reamintește că serviciile medicale transfrontaliere intră sub incidența libertății de a presta servicii în conformitate cu Directiva privind calificările profesionale, Directiva privind testele de proporționalitate și jurisprudența Curții de Justiție, atât timp cât caracterul special al serviciilor de sănătate este recunoscut și sănătatea publică este protejată; ia act de faptul că Directiva privind asistența medicală transfrontalieră a fost adoptată, de asemenea, în temeiul articolului 114 din TFUE; subliniază că reglementările naționale nu trebuie să creeze obstacole suplimentare în comparație cu Directiva privind asistența medicală transfrontalieră, în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție care aplică dispozițiile tratatului referitoare la libera circulație a serviciilor; subliniază că este necesar să fie eliminate și obstacolele nejustificate și disproporționate la nivel național, asigurând în același timp un nivel ridicat de îngrijiri de sănătate pentru toți cetățenii UE;

14. reamintește că principiile Directivei privind serviciile și ale Directivei privind calificările profesionale facilitează libera circulație a serviciilor; invită Comisia să publice orientări actualizate referitoare la Directiva privind serviciile, pentru a consolida aplicarea și armonizarea și conformitatea între toate statele membre și între toți prestatorii de servicii;

15. recunoaște statutul special al serviciilor de interes general și necesitatea de a le garanta în interesul public, astfel cum a hotărât Curtea de Justiție, luând în considerare principiile subsidiarității și proporționalității, astfel cum prevede Protocolul nr. 26 la TFUE privind serviciile de interes general; regretă, cu toate acestea, că unele state membre continuă să utilizeze motive de interes public nejustificate pentru a-și izola piața internă în cazul unor servicii care nu pot fi considerate servicii de interes general sau servicii de interes economic general;

16. subliniază că cerințele, cum ar fi restricțiile teritoriale nejustificate, cerințele lingvistice nejustificate și testele privind necesitățile economice, dacă sunt aplicate în mod excesiv, pot crea obstacole nejustificate și disproporționate în calea schimburilor transfrontaliere;

17. recomandă să nu se menționeze COVID-19 ca justificare pentru a limita libera circulație a serviciilor în cadrul pieței unice dacă nu este justificat în mod corespunzător și îndeamnă Comisia să rămână vigilentă față de orice utilizare abuzivă a acestei justificări;

18. cu toate că recunoaște statutul special al serviciilor publice și necesitatea de a le garanta în interesul public, regretă faptul că statele membre utilizează uneori conceptul de servicii neeconomice de interes general pentru a exclude anumite sectoare din domeniul de aplicare al normelor pieței interne, deși acest lucru nu este justificat de interesul general; subliniază că este necesar să se definească mai clar termenul, pentru a evita fragmentarea națională și interpretările diferite;

19. salută orientările Comisiei privind lucrătorii sezonieri din 16 iulie 2020 referitoare la exercitarea liberei circulații a lucrătorilor frontalieri, detașați și sezonieri în contextul pandemiei de COVID-19 în UE și invită statele membre să se asigure că lucrătorii frontalieri și lucrătorii sezonieri pot trece frontierele, asigurându-le totodată condiții de muncă sigure;

20. ia act de decizia Comisiei de a-și retrage propunerea de procedură de notificare a serviciilor; regretă că nu s-a putut obține niciun rezultat legislativ bazat pe poziția Parlamentului, care a avut obiectivul de a preveni introducerea unor bariere de reglementare inutile în sectorul serviciilor printr-o abordare bazată pe parteneriat între statele membre și Comisie;

21. ia act de decizia Comisiei de a-și retrage propunerile de card electronic pentru servicii; reamintește că Comisia pentru piața internă și protecția consumatorilor a respins aceste propuneri, care ar fi trebuit să soluționeze complexitatea administrativă în ceea ce îi privește pe prestatorii de servicii transfrontaliere, rămasă în vigoare; solicită o nouă evaluare a situației pentru a rezolva problemele administrative existente, respectând în același timp Directiva privind serviciile, precum și principiile proporționalității și subsidiarității;

22. îndeamnă statele membre să asigure punerea în aplicare și asigurarea respectării corespunzătoare a legislației actuale, să notifice Comisiei, în conformitate cu articolul 15 alineatul (7) din Directiva privind serviciile, orice noi acte cu putere de lege sau acte administrative, inclusiv proiecte de astfel de acte, care stabilesc cerințe, astfel cum sunt menționate la articolul 15 alineatul (6) din Directiva privind serviciile și, în același timp, motivele care stau la baza acestor cerințe, să evite cerințele inutile și să introducă proceduri electronice clare pentru obținerea documentelor necesare pentru prestarea transfrontalieră de servicii, asigurând astfel condiții de concurență echitabile pentru întreprinderi și lucrători și garantând totodată cel mai înalt nivel de protecție a consumatorilor;

23. subliniază că mobilitatea transfrontalieră mărită poate fi obținută prin intermediul punerii în aplicare a principiului recunoașterii reciproce, precum și prin coordonarea normelor între statele membre; subliniază că Uniunea Europeană sprijină și completează activitățile statelor membre în domeniul politicii sociale, în conformitate cu articolul 153 din TFUE, care prevede în mod explicit că normele UE adoptate în temeiul articolului 153 nu trebuie să aducă atingere dreptului statelor membre de a defini principiile fundamentale ale sistemelor lor de securitate socială și nu trebuie să afecteze în mod semnificativ echilibrul financiar al acestora, și nu trebuie să împiedice niciun stat membru să mențină sau să introducă măsuri de protecție mai stricte, compatibile cu tratatele;

24. subliniază că persoanele cu dizabilități continuă să se confrunte cu multiple obstacole din cauza cărora le este greu sau imposibil să profite pe deplin de libera circulație a serviciilor; invită statele membre să pună în aplicare fără întârziere Actul european privind accesibilitatea, pentru a elimina efectiv barierele în cazul persoanelor cu dizabilități și pentru a asigura disponibilitatea serviciilor accesibile, precum și adecvarea condițiilor în care sunt furnizate serviciile respective; subliniază importanța capitală a realizării unei piețe unice pe deplin accesibile, care să asigure egalitatea de tratament și incluziunea persoanelor cu dizabilități;

25. invită Comisia să ofere asistență structurată și să furnizeze orientări statelor membre cu privire la modul de efectuare a evaluărilor ex ante ale proporționalității noilor reglementări naționale legate de servicii, în conformitate cu Directiva privind efectuarea unui test de proporționalitate;

26. solicită parlamentelor naționale să sprijine activ aplicarea directivei și să-și folosească competențele de control față de autoritățile naționale;

27. îndeamnă părțile interesate, comunitatea de afaceri și partenerii sociali să își joace în continuare rolul care le revine invitând guvernele să revitalizeze sectorul UE al serviciilor și să consolideze interoperabilitatea atât la nivel sectorial, cât și la nivel transsectorial, în domenii precum mediul, transporturile și sănătatea, pentru a realiza progrese în direcția unor servicii transfrontaliere interconectate; subliniază că toate părțile interesate ar trebui să promoveze o piață unică sustenabilă, echitabilă și bazată pe norme pentru servicii, cu standarde sociale și de mediu ridicate, servicii de calitate și o concurență loială;

Asigurarea aplicării legislației în vigoare

28. ia act de faptul că libera circulație a serviciilor se află în centrul pieței unice și ar putea aduce beneficii economice substanțiale, precum și standarde ridicate de protecție a mediului, a consumatorilor și a lucrătorilor, atunci când se respectă echilibrul dintre economia de piață și dimensiunea socială a Uniunii Europene, astfel cum se prevede la articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, cu condiția să existe o aplicare suficientă și activă de către autoritățile responsabile, instanțele naționale și Comisie, precum și respectarea de către întreprinderi a reglementărilor naționale și ale UE; subliniază că frontierele dintre statele membre ar trebui să rămână deschise pentru a garanta principiile fundamentale ale UE; evidențiază că orice reintroducere temporară a controalelor la frontierele interne în timpul unei situații de criză, cum ar fi o criză sanitară, trebuie efectuată cu precauție și numai ca măsură de ultimă instanță, pe baza unei coordonări atente între statele membre, deoarece închiderea frontierelor amenință principiile fundamentale ale UE, și subliniază, de asemenea, că, pe măsură ce normele naționale de izolare sunt eliminate, trebuie să se pună accentul imediat pe eliminarea controalelor la frontiere;

29. subliniază faptul că întreprinderile și consumatorii din întreaga Uniune Europeană beneficiază de o punere în aplicare adecvată și de asigurarea respectării legislației existente; încurajează Comisia să utilizeze toate mijloacele de care dispune pentru a pune în aplicare pe deplin normele existente și să decidă prompt cu privire la plângeri, pentru a se asigura că aspectele relevante din perspectiva utilizatorilor finali sunt tratate în mod eficace; solicită să se aplice cu strictețe și fără întârzieri nejustificate evaluarea mecanismelor de soluționare alternativă și a procedurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, ori de câte ori se identifică încălcări ale legislației relevante care contravin bunei funcționări a pieței interne și se introduc sarcini disproporționate;

30. subliniază că motivele imperative de interes public trebuie invocate de statele membre numai atunci când sunt legitime; subliniază, cu toate acestea, dreptul statelor membre de a reglementa sectorul serviciilor în interesul public general pentru a proteja consumatorii și calitatea serviciilor;

31. invită Comisia să îmbunătățească monitorizarea performanței statelor membre și nivelul de calitate atins în transpunerea, punerea în aplicare și asigurarea respectării legislației, incluzând un raport anual cu privire la aceste aspecte, și să elaboreze împreună cu statele membre, cu partenerii sociali și alte părți interesate evaluări transparente și participative bazate pe criterii cantitative, precum și calitative;

32. regretă că nu mai puțin de 20 de state membre au înregistrat întârzieri în transpunerea Directivei privind serviciile în legislația națională; reamintește că gama de instrumente, cum ar fi ghișeele unice, este încă limitată și că furnizorii de servicii nu sunt suficient de informați despre toate posibilitățile pe care le au la dispoziție; invită, prin urmare, Comisia să informeze părțile interesate, printre altele, prin intermediul publicității pe internet, despre posibilitățile oferite de directivă;

33. subliniază că crearea unei piețe dinamice și a unor condiții de concurență echitabile pentru prestarea transfrontalieră de servicii ale societății informaționale în Uniune este o componentă esențială a competitivității viitoare a economiei europene; invită Comisia și statele membre să abordeze obstacolele rămase în calea prestării transfrontaliere de servicii ale societății informaționale în pachetul legislativ privind serviciile digitale;

34. solicită o intensificare a eforturilor Comisiei pentru a asigura o coordonare și un schimb de informații eficiente între statele membre, astfel încât să se evite procedurile și controalele duble pentru prestarea transfrontalieră de servicii;

35. îndeamnă Comisia și statele membre să definească structura și modul de funcționare ale Grupului operativ pentru asigurarea respectării normelor privind piața unică (SMET), recent înființat, inclusiv dimensiunea practică a acestuia, și să prezinte un calendar de acțiuni specifice în conformitate cu prioritățile fixate de SMET ( 14 ) , prin stabilirea unui nou plan de acțiune pe termen lung pentru o mai bună punere în aplicare și asigurare a respectării normelor privind piața unică, astfel încât să se maximizeze potențialul pieței unice a serviciilor; consideră că SMET poate aduce o valoare adăugată prin garantarea punerii în aplicare coerente a tuturor strategiilor privind piața unică și prin schimbul de date și de indicatori privind realizările; încurajează SMET să stabilească o bază de date deschisă și transparentă cu barierele naționale netarifare specifice și procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor aflate în curs;

36. subliniază importanța hotărârilor preliminare în elaborarea legislației UE; regretă că, în ciuda reducerii considerabile a duratei procedurii de pronunțare a unei hotărâri, media de 14,4 luni ( 15 ) este în continuare ridicată; solicită Curții de Justiție să evalueze cum se poate reduce și mai mult durata pentru a evita apariția problemelor pentru prestatorii și beneficiarii de servicii de pe piața unică; subliniază că hotărârile preliminare au un efect important asupra dezvoltării pieței unice și asupra reducerii barierelor nejustificate din cadrul acesteia;

Mai multe informații și claritate cu privire la reglementări prin întărirea rolului ghișeelor unice

37. constată că pandemia de COVID-19 a evidențiat o lipsă a clarității cadrului de reglementare și inexistența unei comunicări eficiente între statele membre cu privire la reglementările aplicabile care suferă modificări rapide; subliniază importanța extraordinară a portalului digital unic și a ghișeelor unice ca puncte de acces online pentru informațiile, procedurile și serviciile de asistență de la nivelul UE și de la nivel național pe piața unică, conform prevederilor Directivei privind serviciile;

38. recomandă ca statele membre să implementeze portalul digital într-un mod accesibil cetățenilor și IMM-urilor și să transforme ghișeele unice din simple portaluri cu rol de reglementare în portaluri pe deplin funcționale; consideră că acest lucru ar trebui realizat prin furnizarea de informații, servicii și proceduri simplificate de asistență orientate către utilizator pe portal și prin conectarea portalului digital unic cu ghișeele unice, astfel încât acesta să devină, pe cât posibil, un ghișeu unic virtual și să asigure un nivel maxim de abordare centrată pe utilizator; propune să se adopte standardele de proiectare ale „Europa Web Guide” pentru a garanta o interfață ușor de utilizat și de recunoscut pentru toate ghișeele unice;

39. recomandă Comisiei și statelor membre să ofere în mod sistematic informații ușor de utilizat pe portalul digital unic despre toate actele legislative noi ale UE care introduc drepturi sau obligații pentru consumatori și companii; recomandă ca, în acest scop, Comisia și statele membre să se consulte frecvent cu părțile interesate; subliniază că transparența, egalitatea de tratament și nediscriminarea sunt esențiale pentru libera circulație a serviciilor;

40. remarcă faptul că statele membre trebuie în continuare să se asigure că toate procedurile administrative fezabile care sunt asociate cu înființarea de societăți și libertatea de a presta servicii pot fi finalizate într-un mediu digital, conform Regulamentului privind portalul digital unic; îndeamnă statele membre să accelereze procesul de digitalizare, în special în procedurile ce afectează companiile și consumatorii, pentru a le permite să deruleze proceduri administrative la distanță și online; îndeamnă Comisia să dubleze eforturile celor implicați și, în special, să sprijine în mod activ statele membre cu performanțe slabe;

41. recomandă Comisiei să sprijine autoritățile naționale din fiecare stat membru ca să îmbunătățească ghișeele unice pentru a facilita comunicarea între autoritățile implicate în limba engleză, în afară de limba locală, și să servească drept intermediar în cazul nerespectării termenelor sau al nesoluționării cererilor; subliniază că ghișeul unic ar trebui să ofere consumatorilor, angajaților și companiilor următoarele informații și sprijin, respectând totodată termene rapide: — normele naționale și ale UE pe care companiile trebuie să le aplice în statul membru în cauză și informații pentru angajați, inclusiv dreptul muncii, protocoalele privind sănătatea și siguranța, contractele colective de muncă aplicabile, organizațiile partenerilor sociali și structurile de consiliere pentru lucrători și angajați, prin care se pot informa cu privire la drepturile lor și pot semnala abuzuri; — acțiunile pe care companiile trebuie să le realizeze pentru a respecta aceste norme, sintetizate prin procedură, cu îndrumări pas cu pas; — documentele pe care companiile trebuie să le dețină și în ce interval de timp; — autoritățile pe care trebuie să le contacteze companiile pentru a obține autorizarea necesară etc.;

42. subliniază că ghișeele unice ar trebui să furnizeze toate informațiile necesare despre orice cerințe legate de afaceri pentru companiile din statul membru în cauză; ia act de faptul că printre exemplele de mai sus se numără cerințele privind calificarea profesională, TVA (cote, cerințe de înregistrare, obligații de raportare etc.) impozitul pe profit, securitatea socială și obligațiile în materie de dreptul muncii; subliniază că toate informațiile legislative și administrative relevante, precum și orice documente relevante furnizate de fiecare ghișeu unic ar trebui să fie disponibile în limba engleză, dacă este posibil și oportun, în afară de limba locală;

43. recomandă ca ghișeele unice să fie mai bine conectate și să facă schimb de informații cu privire la cerințele și procedurile pe care trebuie să le respecte companiile în statele lor membre, precum și informații specifice fiecărui sector cu privire la calificările profesionale; mai recomandă ca ghișeele unice să ajute companiile străine ce doresc să desfășoare activități de afaceri în statul membru în cauză, precum și companiile locale care doresc să exporte servicii și bunuri către alte state membre, furnizându-le informațiile schimbate și datele de contact necesare; încurajează Comisia, în acest sens, să exploreze noi sinergii cu Autoritatea Europeană a Muncii (ELA), spre exemplu, pentru a promova acest schimb de informații; invită Comisia să evalueze, în colaborare cu statele membre, dacă ghișeele unice vor avea nevoie de resurse suplimentare pentru îndeplinirea acestor sarcini;

44. îndeamnă ghișeele unice din statele membre să coopereze pentru ca companiile, angajații și alte părți interesate să primească informații la timp, corecte, cuprinzătoare și la zi, în limba locală și în engleză;

45. solicită Comisiei să joace un rol de coordonare în schimbul de informații dintre ghișeele unice și, după caz, să ofere orientări statelor membre pentru a facilita procedurile, în special pentru IMM-uri; subliniază că o astfel de cooperare ar trebui să garanteze și schimbul de cunoștințe între statele membre, inclusiv cu privire la lucrătorii mobili, atât în ceea ce privește cele mai bune practici de comunicare, cât și cerințele administrative și inutile privind piața unică;

46. subliniază că toate ghișeele unice ar trebui să fie ușor accesibile prin intermediul portalului digital unic și ar trebui să furnizeze informații și servicii administrative ale statelor membre utilizând o terminologie accesibilă și asigurând disponibilitate totală, prin personal de asistență instruit care să ofere un sprijin eficace și ușor de utilizat;

47. îndeamnă statele membre să se angajeze pe deplin în digitalizarea serviciilor publice și să pună în aplicare toate componentele sistemului de schimb electronic de informații în materie de securitate socială, pentru a consolida cooperarea dintre statele membre și instituțiile de securitate socială și pentru a facilita mobilitatea liberă și echitabilă a lucrătorilor din UE; invită statele membre să îmbunătățească cooperarea și schimbul de informații privind sistemele de securitate socială;

48. invită Comisia și statele membre să promoveze utilizarea instrumentelor digitale și statele membre să doteze inspectoratele de muncă cu resurse suficiente pentru a combate toate formele de abuz; invită Comisia să propună o inițiativă privind introducerea unui număr de asigurări sociale al UE, care ar oferi securitate juridică lucrătorilor și companiilor, controlând în mod efectiv practicile de subcontractare și combătând fraudele sociale, cum ar fi activitățile independente fictive, detașările false și societățile de tip „cutie poștală”; de asemenea, solicită statelor membre să se asigure că verificările efectuate sunt proporționale, justificate și nediscriminatorii; îndeamnă Comisia să se asigure că ELA este pe deplin funcțională cât mai curând posibil, pentru a asigura o mai bună coordonare între inspectoratele naționale de muncă și pentru a aborda dumpingul social transfrontalier;

49. îndeamnă Comisia să garanteze că orice noi directive, regulamente sau recomandări privind piața unică a serviciilor includ o cerință de a consolida funcțiile ghișeului unic și de a aloca resurse adecvate pentru îndeplinirea eventualelor funcții suplimentare în cadrul Directivei privind serviciile, fără a aduce atingere repartizării funcțiilor și competențelor între autorități în cadrul sistemelor naționale;

Evaluarea: tabloul de bord al pieței unice și indicatorii restrictivi

50. sprijină inițiativa preliminară a Comisiei de a actualiza tabloul de bord al pieței unice cu un nou set de indicatori cu care să evalueze punerea în aplicare de către statele membre a legislației pertinente privind piața unică; încurajează Comisia să completeze datele publicate cu date relevante provenite de la IMI, SOLVIT, registrul central pentru reclamații CHAP și din alte resurse relevante; subliniază că ar trebui să se pună accentul pe calitatea punerii în aplicare;

51. recomandă ca tabloul de bord actualizat privind piața unică să sublinieze raportarea aspectelor pertinente din perspectiva utilizatorilor finali, evaluând dacă preocupările și plângerile sunt soluționate, de exemplu în cadrul SOLVIT sau al rețelei Centrelor Europene ale Consumatorilor; regretă totodată că în multe state membre instrumentul SOLVIT este utilizat foarte puțin și că, adesea, nu dispune de capacități digitale de ultimă generație; subliniază că este necesară o mai mare transparență în ceea ce privește încălcările libertății de a presta servicii; consideră că tabloul de bord privind piața unică ar trebui să cuprindă informații adecvate, inclusiv numărul de plângeri, numărul de cazuri inițiate, sectorul în care a avut loc încălcarea, numărul de cazuri soluționate și rezultatul sau motivul închiderii cazului;

52. îndeamnă Comisia să adopte o metodă de evaluare cantitativă și calitativă la care să participe toate părțile interesante relevante și care să cuprindă, în special, obiectivele de interes general și calitatea serviciilor prestate; subliniază că metoda pentru indicatorii calitativi ar trebui să fie transparentă și să evalueze diferențele în reglementarea ex ante și ex post; ia act de faptul că este important să se evalueze dacă directivele UE pertinente sunt puse în aplicare la timp și în conformitate cu intenția legiuitorilor UE;

53. recomandă ca tabloul de bord actualizat al pieței unice să coreleze calitatea punerii în aplicare cu indicatorii restrictivi existenți și să descrie restricțiile privind serviciile în domeniile de politică noi și cele existente și nivelurile diferite de punere în aplicare și de asigurare a respectării legislației UE; recomandă, de asemenea, ca semestrul european să fie utilizat și pentru consolidarea pieței unice, deoarece eliminarea celor mai problematice poveri normative și administrative este o preocupare constantă; încurajează Comisia să includă activitățile pe termen mediu ale statelor membre care vizează să continue eliminarea barierelor administrative și de reglementare rămase pe piața unică a serviciilor atunci când prezintă recomandări specifice fiecărei țări;

54. consideră că, atunci când evaluează progresele înregistrate de statele membre în punerea în aplicare a reformelor structurale, Comisia ar trebui să analizeze rezultatele acestora din perspectiva realizării potențialului pieței unice și a eforturilor depuse în direcția unei economii mai sustenabile;

55. invită Comisia să actualizeze indicatorii existenți și să introducă noi indicatori pentru a ajuta statele membre să identifice domeniile în care ar putea fi depuse eforturi pentru a-și îmbunătăți rezultatele politicilor lor și a monitoriza eforturile de reducere a restricțiilor.

56. îndeamnă statele membre să fixeze obiective naționale anuale pentru deschiderea comerțului cu servicii și să efectueze evaluări în acest sens; recomandă Comisiei să utilizeze tabloul de bord al pieței unice pentru a evidenția deschiderea comerțului cu servicii în statele membre, așa cum se exemplifică în tabloul de bord european privind inovarea, întrucât acest lucru ar permite statelor membre să își asume angajamente credibile, concrete și măsurabile pentru îmbunătățirea performanței lor în materie de implementare și punere în executare în domeniul comerțului cu servicii în interiorul UE;

o

o o

57. încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

(1) JO L 376, 27.12.2006, p. 36.

(2) JO L 255, 30.9.2005, p. 22.

(3) JO L 159, 28.5.2014, p. 11.

(4) JO L 173, 9.7.2018, p. 16.

(5) JO L 173, 9.7.2018, p. 25.

(6) JO L 295, 21.11.2018, p. 1.

(7) JO L 88, 4.4.2011, p. 45.

(8) JO C 388, 13.11.2020, p. 39.

(9) JO C 444, 10.12.2018, p. 1.

(10) Eurostat, The European economy since the start of the millennium (Economia europeană de la începutul mileniului), Uniunea Europeană, Bruxelles, 2018.

(11) Rytter Synesen, E. și Hvidt Thelle, M., Making EU Trade in Services Work for All (Cum să facem astfel încât comerțul cu servicii al UE să funcționeze pentru toată lumea), Copenhagen Economics, Copenhaga, 2018.

(12) Directiva 96/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 1996 privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii (JO L 18, 21.1.1997, p. 1).

(13) Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (JO L 94, 28.3.2014, p. 65).

(14) Comunicarea Comisiei intitulată „Identificarea și înlăturarea barierelor din cadrul pieței unice” (COM(2020)0093).

(15) Curtea de Justiție a Uniunii Europene, The Year in Review: Annual Report 2019.