ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
—

având în vedere raportul final al T-CY Cloud Evidence Group din Consiliul Europei, intitulat „Criminal justice access to electronic evidence in the cloud: Recommendations for consideration by the T-CY” (Accesul justiției penale la probele electronice în cloud: recomandări de avut în vedere de T-CY) din 16 septembrie 2016,
—

având în vedere diferitele cadre ASEAN în favoarea consolidării încrederii la nivel regional: ARF, Reuniunea miniștrilor apărării din ASEAN (ADMM-Plus), Summitul Asiei de Est (EAS), ASEAN plus trei (ASEAN plus China, Japonia și Coreea de Sud) și ASEAN plus șase (ASEAN plus China, Japonia, Coreea de Sud, India, Australia și Noua Zeelandă),
—

având în vedere comunicatul de presă al Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (OHCHR) din 19 septembrie 2017, intitulat „Ground-breaking step to tackle impunity for witchcraft related human rights violations” (Un pas mare către combaterea impunității în cazul încălcărilor drepturilor omului legate de vrăjitorie), precum și comunicatul de presă din 28 iulie 2017, intitulat „Tanzania: «Reported attacks against persons with albinism decline, but root causes still rife in rural areas» – UN expert” (Tanzania: „Numărul atacurilor semnalate îndreptate împotriva persoanelor cu albinism este în scădere, dar cauzele profunde persistă încă în zonele rurale” – expert al ONU),
3.

invită toate părțile implicate în conflict să ajungă urgent la un acord privind o încetare a ostilităților, sub monitorizarea ONU, ca un prim pas în direcția reluării negocierilor de pace sub egida ONU; solicită tuturor părților să se angajeze, cu bună credință și fără condiții prealabile, într-o nouă rundă de negocieri de pace sub egida ONU, cât mai curând posibil; regretă decizia luptătorilor Houthi și a aliaților acestora de a-l respinge pe Ismail Ould Cheikh Ahmed ca negociator de pace;
—

având în vedere raportul Comisiei intitulat „Benefit and feasibility of a range of new technologies and unregulated measures in the field of vehicle occupant safety and protection of vulnerable road users” (Avantajele și fezabilitatea unei serii de noi tehnologii și măsuri nereglementate în domeniul securității ocupanților vehiculelor și al protecției participanților la trafic vulnerabili), redactat de Transport Research Laboratory (Laboratorul de cercetare în domeniul transportului) și publicat la 26 martie 2015,
—

având în vedere rapoartele ONG-urilor internaționale în privința statului de drept și a drepturilor fundamentale în Polonia, inclusiv raportul Amnesty International din 19 octombrie 2017 intitulat „Poland: On the streets to defend human rights”(„Polonia: pe stradă pentru a apăra drepturile omului”) și raportul organizației Human Rights Watch din 24 octombrie 2017, intitulat „Eroding Checks and Balances – Rule of Law and Human Rights Under Attack in Poland”(„Erodarea controlului și echilibrului democratic – statul de drept și drepturile omului, atacate în Polonia”),
AA.

întrucât raportul „De la suspiciune la acțiune – creșterea impactului operațional al informațiilor financiare” (From suspicion to action – converting financial intelligence into greater operational impact) elaborat de Grupul de informații financiare al Europol subliniază faptul că anumite părți, printre care organizații criminale, au abuzat de anumite aspecte legate de industriile din Malta bazate pe internet pentru a spăla produsele infracțiunii; întrucât acest lucru nu are trebui interpretat ca fiind un fenomen întâlnit în industrie în ansamblul său,
82.

salută introducerea noii WLTP; subliniază, cu toate acestea, că, în lumina faptului că cercetările demonstrează că noul ciclu de testare WLTP în laboratoare va înregistra în continuare un decalaj de aproximativ 20 % față de emisiile reale și va rămâne deschis pentru optimizarea și manipularea testelor, ar trebui elaborată o metodologie ex post privind emisiile în condiții reale de conducere pentru CO 2 , complementară WLTP; ia act de faptul că această metodologie ar putea să se bazeze pe dispozitivele de măsurare instalate deja pe vehicule, de exemplu contoarele de consum de carburant; în plus, ia act de faptul că, în acest scop și pentru a obține date fiabile, ar trebui elaborată o abordare standard privind colectarea, stocarea, utilizarea și comunicarea valorilor consumului de carburant, prin utilizarea maximă a senzorilor instalați deja în vehicule, cu respectarea pe deplin a regulilor de confidențialitate; solicită Comisiei să ia în considerare soluții suplimentare pentru reducerea emisiilor de CO 2 din sectorul transporturilor și, în special, să țină seama mai mult de contribuția ponderii vehiculelor ușoare la reducerea directă a emisiilor de CO 2 generate de vehicule;
—

având în vedere hotărârea Tribunalului Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) din 3 februarie 2017, Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe v Comission (4), T-646/13,
—

având în vedere documentul intitulat „Position Paper on the 2015 New Climate Agreement” (Document de poziție referitor la noul acord privind clima), publicat la 1 iunie 2015 de către organizația Women and Gender Constituency (4),
4.

reamintește că Parlamentul European va aproba un cadru al viitoarelor relații dintre UE și Regatul Unit numai dacă acest cadru respectă cu strictețe următoarele principii: — imposibilitatea pentru o țară terță de a beneficia de aceleași drepturi și avantaje ca un stat membru al Uniunii Europene sau un membru al Asociației Europene a Liberului Schimb (AELS) sau al SEE, — protejarea integrității și a funcționării corecte a pieței interne, a uniunii vamale și a celor patru libertăți, fără a permite o abordare sectorială; — menținerea autonomiei decizionale a UE, — garantarea ordinii juridice a UE și rolul Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) în această privință, — respectarea în permanență a principiilor democratice, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, astfel cum sunt definite în special în Declarația universală a drepturilor omului a ONU, Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și protocoalele la aceasta, Carta socială europeană, Statutul de la Roma privind Curtea Penală Internațională și alte tratate internaționale privind drepturile omului ale Organizației Națiunilor Unite și ale Consiliului Europei, precum și respectarea principiului statului de drept, — asigurarea unor condiții de concurență echitabile, în special în ceea ce privește respectarea în continuare de către Regatul Unit a standardelor prevăzute de obligațiile internaționale și legislația și politicile UE în domeniile concurenței echitabile și bazate pe norme, inclusiv ajutoarele de stat, drepturile sociale și drepturile lucrătorilor, în special niveluri echivalente de protecție socială și de protecție în ceea ce privește dumpingul social, mediul, schimbările climatice, protecția consumatorilor, sănătatea publică, măsurile sanitare și fitosanitare, sănătatea și calitatea vieții animalelor, fiscalitatea, inclusiv lupta împotriva evaziunii fiscale și a evitării obligațiilor fiscale, a spălării banilor, precum și protecția datelor și a vieții private, împreună cu un mecanism clar pentru a asigura conformitatea, — garantarea acordurilor UE cu țările terțe și cu organizațiile internaționale, inclusiv Acordul privind SEE, precum și menținerea echilibrului general al acestor relații, — salvgardarea stabilității financiare a UE și respectarea regimului și standardelor de reglementare și de supraveghere, precum și aplicarea lor, — un echilibru just între drepturi și obligații, inclusiv, dacă este cazul, contribuții financiare proporționale;
12.

subliniază importanța remedierii deficiențelor identificate în modelele interne pentru a le restabili credibilitatea și pentru a obține condiții de concurență echitabile în cadrul instituțiilor; atrage atenția, în acest sens, asupra studiului extern intitulat „What conclusions can be drawn from the EBA 2016 Market Risk Benchmarking Exercise?” (Ce concluzii se pot trage din exercițiul de evaluare comparativă al ABE pe 2016 privind riscul de piață?”), comandat de Unitatea de asistență pentru guvernanța economică din Parlamentul European, în care se menționează, printre altele, că „în cazul în care rezultatele studiului de evaluare comparativă al ABE sunt corecte și în măsura în care instrumentele de test din portofoliul sunt reprezentative, modelele de risc de pe piața internă utilizate în prezent de către băncile europene ar încălca în mod ferm principiul concurenței echitabile („Dacă bănci diferite dețin același portofoliu, acestea ar trebui să aibă obligația de a deține aceeași sumă a capitalului de reglementare.”); ia act, în acest context, de aprobarea de către BCBS a modificărilor pentru finalizarea Basel III, precum și de evaluarea impactului său asupra sectorului bancar din UE realizată de ABE; reamintește că acordul nu ar trebui să conducă la creșteri semnificative ale cerințelor de capital la nivelul Uniunii și nici nu ar trebui să afecteze negativ capacitatea băncilor de a finanța economia reală, în special IMM-urile; salută munca depusă de BCE pentru a evalua caracterul adecvat al modelelor interne, inclusiv noul său ghid pentru TRIM, pentru a trata problema variabilității în ponderările la risc aplicată activelor ponderate la risc din aceeași clasă pentru toată gama de instituții de credit; salută, în final, munca depusă de ABE în cadrul exercițiilor sale de evaluare comparativă; consideră că poziția de capital a băncilor poate fi consolidată, printre altele, prin reducerea plăților de dividende și prin atragerea de noi capitaluri proprii și că consolidarea poziției financiare globale a băncilor europene ar trebui să rămână o prioritate;
13.

sugerează extinderea și împărtășirea între statele membre a temelor de cercetare din domeniul apiculturii și a concluziilor cercetărilor urmând și modelul consorțiului „Apitherapy project” – în special atunci când acestea sunt finanțate de UE, pentru a se evita suprapunerile; solicită, în acest sens, înființarea unei baze de date digitale comune, armonizate la nivelul UE, pentru schimbul de informații în rândul apicultorilor, cercetătorilor și tuturor părților implicate; solicită, prin urmare, Comisiei să promoveze și să stimuleze proiectele de cercetare ale UE în domeniul apiculturii, cum ar fi programul de cercetare al EFSA, în cadrul proiectului „Collecting and Sharing Data on Bee Health: towards a European Bee Partnership” (Colectarea și împărtășirea datelor privind sănătatea albinelor: către un parteneriat european privind albinele”); consideră că este esențial să se mărească investițiile publice și private în cunoștințele tehnice și științifice, acest lucru trebuind stimulat, atât la nivel național, cât și la nivelul UE, în special cu privire la aspectele veterinare și genetice și dezvoltarea de medicamente inovatoare în domeniul sănătății albinelor; sprijină activitatea institutelor și laboratoarelor de referință ale UE, care are drept rezultat o mai bună coordonare a activităților de cercetare, printre altele în scopul investigării în continuare a cauzelor mortalității albinelor;
—

având în vedere studiul Comisiei intitulat „ICT for work: Digital skills in the workplace” (TIC pentru muncă - Competențe digitale la locul de muncă) și comunicarea Comisiei din 10 iunie 2016 intitulată „O nouă agendă pentru competențe în Europa – Să lucrăm împreună pentru consolidarea capitalului uman, a capacității de inserție profesională și a competitivității” (COM(2016)0381),
G.

întrucât, în 2015, Serviciul de Cercetare al Parlamentului European (EPRS) a efectuat 13 evaluări inițiale, o evaluare a impactului unor modificări de fond propuse de Parlament, precum și șase evaluări ex post ale impactului; întrucât, în plus, acesta a elaborat patru rapoarte privind costul non-Europei și două evaluări ale valorii adăugate europene; întrucât, în 2016, Serviciul de Cercetare al Parlamentului European a elaborat 36 de evaluări inițiale, o evaluare a impactului unor modificări de fond propuse de Parlament, precum și 14 evaluări ex-post ale impactului la nivel european; întrucât, în plus, acesta a elaborat șapte rapoarte privind costul non-Europei și cinci evaluări ale valorii adăugate europene;
—

având în vedere raportul Eurofound din 25 septembrie 2017 intitulat „Developments in working life in Europe: EurWORK annual review 2016”(Evoluții ale vieții profesionale în Europa: analiza anuală EurWORK 2016), în special capitolul său intitulat „Pay inequalities – Evidence, debate and policies”(Inegalitățile salariale – dovezi, dezbateri și politici),
—

având în vedere raportul „Future financing of the EU – final report and recommendations of the High Level Group on Own Resources”(Viitoarea finanțare a UE – Raportul final și recomandările Grupului la nivel înalt privind resursele proprii) din decembrie 2016,
—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 15 mai 2014 intitulat „Economic Review of the Financial Regulation Agenda”(Analiza economică a agendei privind reglementarea sectorului financiar) (SWD(2014)0158),
—

având în vedere raportul Clubului corespondenților străini în China, (FCCC) (privind condițiile de muncă, publicat la 30 ianuarie 2018 și intitulat „Access Denied – Surveillance, harassment and intimidation as reporting conditions in China deteriorate” („Acces refuzat - supraveghere, hărțuire și intimidare în timp ce condițiile de lucru ale jurnaliștilor în China se deteriorează”),
—

având în vedere studiul său din 3 mai 2013 intitulat „Implicațiile utilizării în război a dronelor și a roboților fără pilot asupra drepturilor omului”(„Human Rights Implications of the Usage of Drones and Unmanned Robots in Warfare”),
9.

reamintește faptul că UE și toate statele sale membre sunt semnatare ale Acordului de la Paris și, prin urmare, s-au angajat să îndeplinească obiectivele acestuia și au prevăzut o contribuție stabilită la nivel național, care presupune reducerea cu 40 % a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii în Uniune până în 2030; subliniază necesitatea integrării pe deplin a obiectivului pentru 2030 și a obiectivului pe termen lung privind un nivel net de emisii egal cu zero în toate politicile și programele de finanțare ale Uniunii; solicită Comisiei să evalueze constant obiectivele cadrului privind clima și energia, în contextul dialogului de facilitare din 2018 și al evaluării la nivel global la fiecare cinci ani, precum și să pregătească o strategie pentru UE privind emisiile zero la jumătatea secolului, oferind o cale eficientă din punctul de vedere al costurilor către atingerea obiectivului privind un nivel net de emisii egal cu zero, adoptat în cadrul Acordului de la Paris;
31.

solicită intensificarea strategiilor de specializare inteligentă, ca o nouă direcție în care să poată fi urmărite investițiile în potențialul de creștere pe termen lung, în contextul schimbărilor tehnologice rapide și al globalizării; subliniază utilitatea condiționalităților ex ante, dar subliniază că, în anumite cazuri, acestea au crescut complexitatea procesului de dezvoltare și lansare a programării și au generat întârzieri; ia act de observațiile Curții de Conturi privind condiționalitățile ex ante în Raportul său special nr. 15/2017; invită Comisia să aibă în vedere reducerea, dacă este cazul, a numărului condiționalităților ex ante și să îmbunătățească, în acest domeniu, gradul de respectare a principiilor proporționalității și subsidiarității, bazându-se într-o măsură cât mai mare pe documentele strategice existente care ar putea îndeplini viitoarele condiționalități ex ante; subliniază că condiționalitățile ex ante ar trebui să fie strâns legate de eficacitatea investițiilor, asigurând, în același timp, un tratament egal pentru toate statele membre;
(77)

În Recomandarea sa din 23 mai 2018 pentru adoptarea unei Recomandări a Consiliului privitoare la Programul național de reformă din 2018 al Ungariei și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Ungariei pe 2018, Comisia a arătat că proporția persoanelor expuse riscului de sărăcie și excludere socială a scăzut la 26,3 % în 2016, dar rămâne peste media Uniunii; copiii sunt, în general, mai expuși la sărăcie decât alte grupe de vârstă. Venitul minim se situează sub 50 % din pragul de sărăcie pentru fiecare gospodărie, fiind unul dintre cele mai scăzute din UE. Nivelul de adecvare al indemnizației de șomaj este foarte scăzut: perioada maximă de 3 luni în care se acordă indemnizația este cea mai scurtă din UE și reprezintă doar aproximativ un sfert din durata medie de care are nevoie o persoană pentru a-și găsi un loc de muncă. În plus, nivelul indemnizațiilor se numără printre cele mai scăzute din UE. Comisia a recomandat ca nivelul de adecvare și de acoperire al indemnizațiilor de asistență socială și de șomaj să fie ameliorat.
—

având în vedere Tallinn Manual 2.0 on the International Law Applicable to Cyber Operations (Manualul de la Tallinn 2.0 privind dreptul internațional aplicabil operațiunilor cibernetice) (1),
—

având în vedere Declarația de la Forumul Societății civile UE-CELAC din 11 mai 2015 intitulat Equality, rights and democratic participation for the peoples of Europe and Latin America and the Caribbean (Egalitate, drepturi și participare democratică pentru popoarele din Europa și America Latină și Caraibi),
—

având în vedere studiul din ianuarie 2016 elaborat pentru Comisia sa pentru afaceri economice și monetare, intitulat „Modificările aduse normelor de contabilitate și de solvabilitate: impactul (posibil) asupra asigurărilor și pensiilor”[Changes to Accounting and Solvency Rules: The (possible) Impact on Insurance and Pensions] (8),
—

având în vedere inițiativele Comisiei de studiere a tehnologiilor registrelor distribuite (DLT), printre altele, „Blockchain4EU”: „Blockchain for Industrial Transformations”(Tehnologiile blockchain în sprijinul transformărilor industriale), „EU Blockchain and Observatory Forum”(Observatorul și forumul UE privind tehnologiile blockchain), „Blockchains for Social Good”(Tehnologiile blockchain în sprijinul bunăstării sociale) și „Study on the Opportunity and Feasibility of an EU Blockchain Infrastructure”(Studiu privind oportunitatea și fezabilitatea unei infrastructuri a UE pentru tehnologiile blockchain),
—

având în vedere studiul intitulat „How can the EU and the Member States better help victims of terrorism?” (Cum pot UE și statele sale membre îmbunătăți ajutorul acordat victimelor terorismului?), publicat în septembrie 2017 de către Departamentul său tematic „Drepturile cetățenilor și afaceri constituționale”,
—

având în vedere documentul Comisiei intitulat „Consumer Market Study on the Functioning of the Market for Second-Hand Cars from a Consumer’s perspective” (Studiul pieței de consum privind funcționarea pieței autoturismelor de ocazie din perspectiva consumatorului),
—

având în vedere raportul Oficiului ONU pentru Drepturile Omului „Protection of Civilians: Building the Foundation for Peace, Security and Human Rights in Somalia” (Protecția civililor: consolidarea temeliei pentru pace, securitate și drepturile omului în Somalia) din decembrie 2017,
—

având în vedere studiul din 2017 al Departamentului tematic pentru drepturile cetățenilor și afaceri constituționale din cadrul Parlamentului European, intitulat „Mapping the Representation of Women and Men in Legal Professions Across the EU” (Cartografierea reprezentării femeilor și bărbaților în profesiile juridice în ansamblul UE) (8),
3.

reafirmă angajamentul UE față de Acordul de la Paris și Agenda 2030 a ONU, inclusiv față de obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD); subliniază necesitatea de a pune în aplicare pe deplin și rapid Acordul de la Paris și de a atinge obiectivele din cadrul acestuia privind politicile de atenuare și de adaptare și redirecționarea fluxurilor financiare, precum și ODD atât în cadrul UE, cât și la nivel global, în vederea dezvoltării unei economii și societăți mai sustenabile; reafirmă că este necesar ca UE să aibă o politică ambițioasă privind clima, să fie dispusă să majoreze semnificativ contribuția preconizată stabilită la nivel național (CPSN) pentru 2030, precum și să elaboreze până la sfârșitul anului 2018 o strategie ambițioasă și coordonată pe termen lung a unei economii cu emisii nete zero de dioxid de carbon pentru 2050, în conformitate cu angajamentul asumat în cadrul Acordului de la Paris de a menține creșterea medie a temperaturii de pe glob cu mult sub 2 o C și de a depune toate eforturile pentru a limita această creștere la 1,5 o C peste nivelul din perioada preindustrială; invită Comisia să țină cont în această strategie pe termen lung de opiniile tuturor actorilor care pot contribui la aceasta sau care pot fi afectați de aceasta;
—

având în vedere Hotărârea Curții Europene de Justiție din 21 decembrie 2016 pronunțată în cauzele C-203/15 Tele2 Sverige AB/Post- och telestyrelsen și C-698/15 Secretary of State for the Home Department/Tom Watson și alții, (4),
24.

reamintește faptul că, potrivit criteriilor de referință ale ET 2020, până în 2020, cel puțin 95 % dintre copii (cu vârsta cuprinsă între patru ani și vârsta de școlarizare obligatorie) ar trebui să participe la programe de educație timpurie; subliniază că domeniul „educație timpurie” din tabloul de bord social conține un singur indicator, și anume copiii sub trei ani încadrați într-un program de îngrijire formală; subliniază că lipsesc informațiile despre copiii mai mari, dar sub vârsta de școlarizare obligatorie, precum și informații privind amploarea îngrijirii copiilor, cuantificată prin numărul de ore de îngrijire acordată;
—

având în vedere documentul de politică al Fondului Monetar Internațional, al Băncii Mondiale și al OMC din 10 aprilie 2017 intitulat „Making trade an engine of growth for all: the case for trade and for policies to facilitate adjustment” (Cum să facem din comerț un motor al dezvoltării pentru toți: promovarea comerțului și a politicilor de facilitare a adaptării),
3.

consideră că este posibil să se evite efectele ireversibile profunde și foarte probabile ale creșterii temperaturii globale de 2 o C în cazul în care se urmărește obiectivul mai ambițios de 1,5 o C, ceea ce ar cere ca emisiile globale de GES, acum în creștere, să scadă la zero până cel târziu în 2050; subliniază că soluțiile tehnice necesare sunt disponibile și din ce în ce mai competitive din punct de vedere al costurilor și că toate politicile UE ar trebui să fie strâns aliniate la obiectivele pe termen lung ale Acordului de la Paris și reexaminate pentru a fi aliniate în permanență acestor obiective; prin urmare, așteaptă cu interes constatările raportului special al IPCC pe 2018 referitor la impactul încălzirii globale cu 1,5 o C peste nivelurile preindustriale;
C.

întrucât podul de la Kerci limitează dimensiunea navelor care pot ajunge în porturile ucrainene de la Marea Azov la o înălțime deasupra liniei de plutire de sub 33 de metri și la o lungime de sub 160 de metri, ceea ce a făcut să devină imposibilă intrarea în Marea Azov a navelor din clasa Panamax, care reprezentau peste 20 % din totalul traficului naval înainte de construirea podului; întrucât, înainte de deschiderea podului peste strâmtoarea Kerci, în primăvara acestui an, inspecțiile au fost aleatorii și neintruzive și nu au provocat perturbări în fluxul liber al navelor și al mărfurilor;
—

având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Trade for All – Towards more responsible trade and investment policy” („Comerț pentru toți – Către o politică comercială și de investiții mai responsabilă”) din octombrie 2015,
—

având în vedere hotărârile și jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE), în special în cauza T-646/13 (Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe v Commission), și jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO),