RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 345/19

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2011/C 345/07

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„SER KORYCIŃSKI SWOJSKI”

NR. CE: PL-PGI-0005-0835-18.10.2010

IGP ( X ) DOP ( )

1. Denumire:

„Ser koryciński swojski”

2. Statul membru sau țara terță:

Polonia

3. Descrierea produsului agricol sau alimentar:

3.1. Tip de produs:

Clasa 1.3 Brânzeturi

3.2. Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1:

„Ser koryciński swojski” este o brânză învechită produsă din lapte de vacă crud, integral, la care se adaugă cheag și sare de masă. Pot fi adăugate mirodenii și plante aromatice.

„Ser koryciński swojski” are o formă sferică (geoidală), aplatizată cu secțiune transversală eliptică, un diametru de până la 30 cm (în funcție de mărimea sitei utilizate la producerea brânzei și de cantitatea de brânză pusă în aceasta) și cântărește 2,5-5 kg (în funcție de sita utilizată și de durata perioadei de învechire).

„Ser koryciński swojski” are numeroase găurele de diferite dimensiuni și forme. Suprafața brânzei este cutată.

Există trei perioade de maturare pentru brânzeturile comercializate sub denumirea „ser koryciński swojski”:

„ser koryciński swojski” – świeży (proaspătă) este învechită pentru o perioadă de două până la patru zile;

„ser koryciński swojski” – leżakowany (maturată) este învechită și maturată pentru o perioadă de cinci până la 14 zile;

„ser koryciński swojski” – dojrzały (învechită) este învechită și maturată pentru o perioadă de mai mult de 14 zile.

Durata perioadei de maturare nu alterează caracteristicile specifice ale brânzei „ser koryciński swojski”, la care se face referire la punctul 5.2.

Descrierea brânzei „ser koryciński swojski” în funcție de durata perioadei de învechire Ansamblul caracteristicilor sau ingredientelor Caracteristică sau ingredient „ser koryciński swojski” proaspătă „ser koryciński swojski” maturată „ser koryciński swojski” învechită Culoare Culoare exterioară crem gălbui-pai gălbui sau galben Culoare interioară crem crem-pai gălbui-pai Consistență/textură Consistență exterioară aceeași consistență atât la suprafață, cât și în interior ușor fermă la suprafață și moale în interior o crustă delicată galbenă cu un strat albicios la suprafață Textură interioară udă, foarte elastică, cu mici găuri distribuite uniform (cca 1 mm) umedă, elastică, cu găuri de dimensiuni uniforme, distribuite uniform (cca 2 mm) ușor umedă, elastică, cu găuri de dimensiuni uniforme, distribuite uniform Însușiri organoleptice Gust predominant fin și cremos; brânza are în general un gust gumos și produce un sunet scârțâitor atunci când este mușcată ușor sărat, cu o notă perceptibilă de alune un pronunțat gust uscat, mai degrabă sărat în stratul exterior și mai puțin sărat către miez, o aromă ușoară de alune Miros aromă dominantă de unt proaspăt aromă ușoară de brânză uscată aromă de brânză uscată Proprietăți fizico-chimice Umiditate ≤ 53 % ≤ 48 % ≤ 43 % Grăsimi ≥ 20 % ≥ 22 % ≥ 30 %

3.3. Materii prime (numai pentru produsele prelucrate):

— materiile prime de bază sunt lapte de vacă, cheag și sare de masă (aproximativ 3 g pentru fiecare 10 l de lapte), la care se adaugă sare pentru frecarea brânzei după punerea în formă;

— materii prime facultative – mirodenii și plante aromatice uscate: piper, ardei iute, busuioc, mărar, pătrunjel, leuștean, mentă, chimen negru, usturoi sălbatic, chimen, boia, măghiran, oregano, ciuperci savuroase și uscate;

— mirodenii și plante aromatice proaspete: usturoi, boia, măsline; plante aromatice proaspete: mărar, ceapă de tuns, busuioc, mentă și măghiran.

Laptele utilizat pentru producție este lapte crud integral. Nu este permisă nicio prelucrare fizică sau chimică, cu excepția filtrării impurităților microscopice și răcirii la temperatura ambiantă în vederea conservării. Fabricarea brânzei trebuie să înceapă la nu mai târziu de cinci ore după terminarea mulsului.

Utilizarea diferitelor mirodenii are ca scop numai aromatizarea și nu alterează caracteristicile brânzei „ser koryciński swojski”.

3.4. Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală):

Laptele utilizat pentru a fabrica brânza „ser koryciński swojski” provine de la vaci care pasc pe pășuni cel puțin 150 de zile pe an. Animalele sunt hrănite prin metode tradiționale; iarna, hrana de bază a animalelor este formată din fân provenit de pe pajiști, alimente din cereale (orz, secară, grâu și amestecuri de cereale) sau fân însilozat.

3.5. Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:

— încălzirea laptelui și adăugarea cheagului și a sării;

— închegarea laptelui;

— separarea zerului;

— scurgerea zerului;

— punerea în formă;

— frecarea cu sare;

— învechirea.

3.6. Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.:

—

3.7. Norme specifice privind etichetarea:

Toți producătorii de „ser koryciński swojski” au obligația să utilizeze sigla comună „ser koryciński swojski” pe etichetele lor. Sigla „ser koryciński swojski” va fi distribuită prin Zrzeszenie Producentów Sera Korycińskiego (Asociația producătorilor de brânză din Korycin).

Dispozițiile care reglementează distribuirea siglei nu discriminează în niciun fel producătorii care nu fac parte din asociație.

4. Delimitarea concisă a ariei geografice:

„Ser koryciński swojski” este produsă în trei municipalități din județul Sokólski, provincia Podlaskie, anume Korycin, Suchowola și Janów.

5. Legătura cu aria geografică:

5.1. Specificitatea ariei geografice:

5.1.1. Factori naturali

Aria geografică în care se fabrică „ser koryciński swojski” se află în mezoregiunea Wysoczyzna Białostocka (câmpia înaltă Białystok), care face parte din macroregiunea Nizina Północnopodlaska (câmpia Podlasia de Nord), o regiune morenică și lacustră caracterizată prin depresiuni mlăștinoase printre podișuri extinse. Peisajul variat al ariei geografice a fost format prin acțiunea glaciară repetată. Câmpia Podlasia de Nord cuprinde mai multe unități mai mici, anume: văi, bazine, câmpii și câmpii înalte, inclusiv câmpia înaltă Białystok. Câmpiile înalte sunt de origine morenică și se caracterizează printr-o foarte mare varietate morfologică. Cele mai des întâlnite forme de relief sunt dealuri morenice erodate și kame care ating pe alocuri o înălțime de 200 m deasupra nivelului mării.

Această câmpie are un climat care devine mult mai continental către est (în vreme ce influențele climatice maritime predomină în vestul Poloniei). Aria geografică în care se fabrică „ser koryciński swojski” se află în partea sudică a regiunii de nord-est a Poloniei, care este considerată drept cea mai rece regiune din țară, cu excepția munților. Iernile sunt lungi (având o durată medie de aproximativ 110 zile) și se înregistrează cele mai scăzute temperaturi din țară: temperaturile medii ale aerului sunt cuprinse între – 5 și – 6 °C în ianuarie (media pentru luna ianuarie în Varșovia este de cca – 3,5 °C), iar perioada de acoperire cu zăpadă este destul de lungă. Verile durează aproximativ 90 de zile și sunt destul de calde, temperatura medie fiind de cca 18 °C în iulie. Perioadele de tranziție sunt mai scurte decât în partea centrală a țării. Cantitatea medie anuală de precipitații este de aproximativ 650 mm. Majoritatea precipitațiilor au loc în perioada aprilie-septembrie. Calendarul precipitațiilor este un factor favorabil, deoarece 70 % dintre precipitații au loc în timpul perioadei de vegetație, ceea ce este benefic pentru pajiști și pășuni. Frecvența precipitațiilor în timpul perioadei de vegetație este de asemenea favorabilă, deoarece în aproximativ 94 de zile au loc precipitații. Perioada de vegetație este scurtă. Aceasta începe zece zile după începutul lunii aprilie și se termină la sfârșitul lunii octombrie, având o durată de cca 200 de zile.

5.1.2. Factori istorici și expertiză umană

Regiunea în care este produsă „ser koryciński swojski” nu are industrie grea. Instalațiile industriale prezente în această regiune sunt active în sectorul de prelucrare agroalimentară – în special prelucrarea laptelui. Majoritatea terenurilor sunt utilizate pentru agricultură sau sunt împădurite. Terenurile agricole, dintre care aproape toate sunt deținute de exploatații agricole individuale, reprezintă o proporție semnificativă din aria geografică. Majoritatea terenurilor agricole au valoare productivă scăzută și sunt terenuri cu o densitate redusă a zonelor împădurite.

Provincia Podlaskie, care include aria geografică definită la punctul 4, este orientată către producerea laptelui și a produselor lactate, ceea ce este evidențiat de faptul că are cea mai mare proporție de fânețe din Polonia, care reprezintă 35,4 % din suprafața cultivată. Pășunile reprezintă 13 % și pajiștile 22,4 %. Provincia se clasează pe locul doi din țară în ceea ce privește capetele de vite. Ea livrează pieței unul din trei litri de lapte produs în Polonia și unul din cinci blocuri de unt. Producătorii de lapte din această regiune produc, în medie, 33,3 tone de lapte, în comparație cu media națională de 16,2 tone. Procentajul acestei regiuni din cifra națională crește în mod constant.

Regiunea a fost orientată, în mod tradițional, către producerea de lapte și produse lactate din cauza nivelului scăzut de industrializare din trecut și a persistenței nivelurilor scăzute de investiții, a șomajului ridicat și a salariilor mici. În trecut, se vindea mai ales lapte crud, dar multe exploatații agricole fabricau de asemenea unt și „ser koryciński swojski” pentru propriul consum sau pentru comercializare. Fabricarea brânzei era, în special, un mod de a utiliza laptele produs în exploatațiile agricole și de diversificare a dietelor. Expertiza specifică a producătorilor de „ser koryciński swojski” este demonstrată mai ales de utilizarea laptelui nepasteurizat pentru fabricarea brânzei și de faptul că, pe baza cunoștințelor și experienței producătorilor, produsul este întors în diferite etape în cursul procesului de învechire.

5.2. Specificitatea produsului:

„Ser koryciński swojski” are o formă tipică, care este legată de sitele în care este fabricată. Aceste unelte explică, de asemenea, suprafața specifică cutată a brânzei. „Ser koryciński swojski” este fabricată din lapte integral nepasteurizat, ceea ce îi conferă aroma caracteristică de lapte proaspăt. Brânza este umedă și elastică, și are numeroase găurele de dimensiuni uniforme, distribuite uniform.

5.3. Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP):

Legătura dintre „ser koryciński swojski” și aria geografică este bazată pe caracteristicile specifice definite la punctul 5.2 și pe reputația acestei brânze.

Caracteristicile specifice ale brânzei „ser koryciński swojski” au evoluat de-a lungul mulților ani în care s-a practicat fabricarea acesteia, cunoașterea metodei de fabricare și expertiza practică asociată fiind transmise din generație în generație, deoarece manualele despre tehnologia și producția de lactate nu descriu cum se fabrică acest produs, care este strâns legat de aria geografică definită la punctul 4. Produsul se bucură de o bună reputație, fapt evidențiat de un număr de articole în presă, de referirile care se găsesc pe internet și de premiile pe care le-a primit. „Ser koryciński swojski” se vinde în magazine de renume cu un preț de până la 50 % mai ridicat decât prețurile practicate pentru alte brânzeturi închegate. „Ser koryciński swojski” este vândută pe internet cu exact același preț ca „oscypek”, care este o denumire de origine protejată.

În 2004, brânza de Korycin („ser koryciński”) a câștigat premiul întâi și titlul „Smak Roku” la târgul comercial Polagra Farm din Poznań, premiul „Perła” în cadrul concursului Nasze Kulinarne Dziedzictwo și titlul „Podlaska Marka Roku” la categoria „gust”. Festivalul brânzei de Korycin (Święto sera korycińskiego) s-a ținut în fiecare toamnă începând din anul 2004. În 2005, „ser koryciński swojski” a fost inclusă pe lista națională de produse tradiționale a ministrului agriculturii și dezvoltării rurale.

„Ser koryciński swojski” este tot mai cunoscută și căutată, mai ales în nordul și centrul Poloniei. Brânza „ser koryciński swojski” este promovată în fiecare an la Varșovia în timpul festivalului Podlasie w stolicy.

Referiri la recunoașterea și popularitatea brânzei de Korycin apar în mod regulat în presa regională și națională: Gazeta Wyborcza (Białystok), 4-5 iunie 2005 – „Podlasie w stolicy”; Kurier Poranny, 4 iulie 2005 – „Tłoczno i smacznie”; Gazeta Współczesna, 12 septembrie 2005 – „Zrób sobie swojski ser”; Gazeta Współczesna, 29 septembrie 2005 – „Święto sera po raz drugi”; Gazeta Współczesna, 4 octombrie 2005 – „Gospodynie z Gminy Korycin twierdzą, że nie ma to jak … Swojskiego sera smak”; Gazeta Współczesna, 29 noiembrie 2005 – „Projekt dla sera”; Gazeta Współczesna, 24 septembrie 2007 – „Magia Smaku”; Gazeta Współczesna, 25 septembrie 2007 – „Pierwsza przydomowa serowarnia”; Gazeta Współczesna, 23 octombrie 2007 – „Sery to jest przyszłość”; Kurier Poranny, 17 octombrie 2007 – „Niektórzy wracają”; Kurier Poranny, 19 ianuarie 2008 – „Dobra marka To jest to!”; Gazeta Współczesna, 17 martie 2008 – „Pierwszy Festiwal Kuchni Podlaskiej”; GWAGRO, 19 mai 2008 – „Danie warte «Perły»”; Gazeta współczesna, 11 iunie 2008 – „Podlasie w stolicy”; Gazeta Współczesna, 19 iunie 2008 – „Serowarnia po polsku”; Gazeta Wyborcza Duży Format, 16 februarie 2009 – „Bambus w szynce”; Gazeta Współczesna, 17 martie 2009 – „To były smaki”; Gazeta Wyborcza (Białystok), 15 mai 2009 – „Wspólna dla wszystkich jest kaczka – mowa o potrawach przygotowanych na Międzynarodowy Festiwal Kuchni”; Gazeta Współczesna, 9 iunie 2009 – „Dobre smaki można promować”; Gazeta Współczesna, 16 iunie 2009 – „Regionalne specjały – próbujmy i kupujmy”. O căutare pe internet a denumirii „ser koryciński” generează 10 pagini de rezultate; brânza „ser koryciński swojski” este, de asemenea, descrisă în Wikipedia, enciclopedia liberă.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini:

[Articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

http://www.minrol.gov.pl/index.php?/pol/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Zlozone-wnioski-o-rejestracje-Produkty-regionalne-i-tradycyjne

(1) JO L 93, 31.3.2006, p. 12.