Europa are acum o șansă unică de a face ca renovarea să fie avantajoasă din toate punctele de vedere, inclusiv pentru neutralitatea climatică și pentru redresare. Instrumentul de redresare al UE, NextGenerationEU, împreună cu cadrul financiar multianual al UE, va pune la dispoziție un volum de resurse fără precedent, care pot fi de asemenea folosite în vederea lansării de renovări pentru redresare, pentru reziliență și pentru o mai mare incluziune socială. Abordarea eficienței energetice împreună cu accesibilitatea face clădirile mai ușor de utilizat și mai durabile în contextul îmbătrânirii populației.

În prezent, numai 11 % din parcul imobiliar existent al UE este supus unui oarecare nivel de renovare în fiecare an. Cu toate acestea, lucrările de renovare abordează foarte rar performanța energetică a clădirilor. Rata anuală ponderată a reabilitării energetice este scăzută, în jurul a 1 %. În întreaga UE, lucrări de renovare în profunzime care reduc consumul de energie cu cel puțin 60 % sunt efectuate anual doar în 0,2 % din parcul imobiliar, iar în unele regiuni ratele de reabilitare energetică sunt aproape absente. În acest ritm, reducerea la zero a emisiilor de carbon din sectorul construcțiilor ar necesita secole. Este momentul să trecem la acțiune.

-Abordarea simultană a dublei provocări a tranziției verzi și a celei digitale. Clădirile inteligente pot permite producerea și utilizarea în mod eficient a energiei din surse regenerabile la nivel de gospodărie, de district sau de oraș. Împreună cu sistemele inteligente de distribuție a energiei, aceasta va permite existența unor clădiri cu un grad ridicat de eficiență și emisii zero.

Renovarea este frânată de obstacole aflate în diferite puncte de-a lungul întregului lanț valoric – de la decizia inițială de a se angaja în renovare, până la finanțare și la finalizarea proiectului. De exemplu, atunci când se are în vedere o renovare, beneficiile generate de economiile de energie ar putea fi incerte sau insuficient explicate și înțelese, în special de către utilizatorii finali. Aceste beneficii pot fi dificil de măsurat și de monetizat. Renovarea poate fi, de asemenea, costisitoare, dificil de organizat și de lungă durată. Mobilizarea finanțării poate fi complicată, în special la nivel local și regional. Fondurile publice sunt adesea insuficiente și dificil de combinat din cauza obstacolelor de reglementare și a lipsei de capacități în cadrul administrațiilor publice.

Acest cadru a condus la progrese substanțiale în ceea ce privește performanța energetică a clădirilor: în prezent, clădirile noi consumă jumătate din energia pe care o consumau clădirile noi similare cu 20 de ani în urmă. Mulțumită schemelor de obligații în materie de eficiență energetică, un număr tot mai mare de întreprinderi din domeniul energetic asigură economisirea energiei de către clienții lor, oferind pachete comerciale care abordează din ce în ce mai mult renovarea clădirilor și modernizarea sistemelor Europa reprezintă aproximativ 40 % din investițiile mondiale în îmbunătățirea eficienței energetice a clădirilor (între 85 și 90 de miliarde EUR pe an), sectorul construcțiilor din UE aflându-se în prima linie în ceea ce privește aplicarea principiilor legate de ciclul de viață. Cu toate acestea, nivelul de renovare a clădirilor existente rămâne în continuare scăzut și superficial.

Renovarea clădirilor este unul dintre sectoarele care se confruntă cu cel mai mare deficit de investiții din UE. Comisia estimează că, pentru a se atinge obiectivul propus privind clima de 55 % până în 2030, sunt necesare investiții suplimentare în valoare de aproximativ 275 de miliarde EUR pe an.

DPEC stabilește deja cerințe pentru CPE-uri în caz de construcție, de schimbare a ocupantului și pentru clădirile de peste 250 m2 ocupate de autorități publice și vizitate frecvent de public. Cu toate acestea, acoperirea CPE este încă limitată - în mai multe state membre, sub 10 % din parcul imobiliar deține CPE-uri. Calitatea și stabilirea corectă a prețului acestora rămân o problemă, erodând încrederea în acest instrument. Foarte puține CPE-uri se bazează pe audituri energetice fizice și nu reflectă interconectivitatea și gradul de pregătire pentru soluții inteligente ale clădirilor. Dat fiind că sunt disponibile din ce în ce mai multe soluții pentru măsurarea și gestionarea performanței energetice în timpul utilizării clădirilor, Comisia va propune actualizarea cadrului CPE, ținându-se cont de tehnologiile emergente de contorizare a performanței energetice. Această actualizare va include examinarea unui format uniform la nivelul UE al datelor care pot fi citite automat pentru certificate și dispoziții mai stricte privind disponibilitatea și accesibilitatea bazelor de date și a arhivelor digitale centralizate pentru CPE-uri.

Dat fiind profilul de risc scăzut al investițiilor în eficiența energetică și perspectivele de creștere a cererii pe care le va determina un „val de renovări”, oferirea de finanțare privată împreună cu servicii inovatoare pentru renovare va constitui o propunere de afaceri din ce în ce mai atractivă. Actori precum societățile de servicii energetice, serviciile de utilități sau băncile utilizează și oferă deja consiliere tehnică. Ei pot oferi proprietarilor de imobile un sprijin foarte necesar sub formă de idei și de finanțare în toate etapele unui proces de renovare. De asemenea, ei pot promova gruparea proiectelor mici, pot oferi condiții favorabile pentru proiectele complexe cu perioade lungi de recuperare a investiției și pot reuni diverșii actori implicați în luarea deciziilor de renovare a clădirilor.

Pentru a aborda aceste aspecte și pe baza Agendei pentru competențe din 2020 și a Planului de cooperare sectorială în materie de competențe, Comisia va lansa Pactul pentru competențe, care va reuni părți interesate din sectorul public și din cel privat, cu obiectivul comun de a perfecționa și de a recalifica forța de muncă a Europei. Comisia încurajează statele membre să utilizeze fondurile instrumentului NextGenerationEU, Fondul social european+ și Fondul pentru o tranziție justă. Uceniciile și alte forme de învățare la locul de muncă facilitează tranziția tinerilor către piața forței de muncă. Pachetul de sprijin pentru ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, adoptat de Comisie la 1 iulie 2020, a anunțat o nouă Alianță europeană pentru ucenicii. Cu sprijinul inițiativei „Build Up Skills”, care continuă în cadrul programului LIFE, statele membre își pot actualiza analiza lacunelor și foile de parcurs naționale pentru formare, pe măsură ce Comisia va elabora materiale de formare cu privire la utilizarea cadrului „Level(s)” în 2021.

Încă dinainte de criza provocată de pandemia de COVID-19, exista o penurie de lucrători calificați pentru a realiza lucrări de renovare și de modernizare durabilă a clădirilor. Potențialul de păstrare și de creare a locurilor de muncă în acest sector a fost și este în continuare ridicat. Eficiența energetică a clădirilor este cel mai mare generator de locuri de muncă per milion de euro investit. Dacă statele membre ar pune rapid în aplicare măsuri de îmbunătățire a izolării și a sistemelor și dispozitivelor tehnice ale clădirilor, ar apărea imediat noi oportunități de ocupare a forței de muncă. Dimensiunea politică trebuie să semnaleze pieței că sunt necesare soluții inovatoare și durabile. De exemplu, bioeconomia poate oferi noi materiale cu emisii scăzute de carbon pentru lucrările de renovare în profunzime, sporind oportunitățile de noi locuri de muncă specializate.

În plus, Comisia și BEI vor sprijini înființarea unor ghișee unice standardizate care să poată fi implementate rapid la nivel național, regional sau local pentru a oferi consiliere și soluții de finanțare personalizate, destinate să însoțească proprietarii de locuințe sau IMM-urile de-a lungul întregului proces de pregătire și de punere în aplicare a proiectelor lor. Actorii de la nivel local se pot baza pe această platformă pentru a crea centre de competență pentru diferite tipuri de consiliere privind renovarea durabilă.

În fine, Comisia dezvoltă taxonomia UE, cu criterii tehnice de examinare pentru sectorul clădirilor, în scopul direcționării capitalului privat către investiții durabile în reabilitarea energetică, bazându-se pe certificatele de performanță energetică și pe standardele privind clădirile al căror consum de energie este aproape zero. În cadrul revizuirii DPEC, Comisia va avea de asemenea în vedere introducerea unui standard de „renovare în profunzime”, pentru a permite ancorarea unei finanțări private semnificative de investiții transparente, măsurabile și cu adevărat „verzi”.

Prin intermediul Strategiei reînnoite a UE privind finanțarea durabilă, Comisia analizează standarde și etichete suplimentare pentru produsele financiare durabile, precum creditele ipotecare „verzi”, creditele „verzi” și obligațiunile „verzi”. Acest lucru va contribui la asigurarea faptului că produsele de creditare pentru eficiența energetică și pentru utilizarea eficientă a resurselor sunt oferite pe scară mai largă și sunt mai vizibile pentru consumatori. Reexaminarea Directivei privind creditele ipotecare și a Directivei privind creditele de consum oferă ocazia de a reflecta în mod adecvat un posibil risc de credit mai scăzut al produselor financiare durabile. În plus, Autoritatea Bancară Europeană analizează dacă ar fi justificată aplicarea unui tratament prudențial special în ceea ce privește reglementarea bancară a produselor financiare asociate cu obiective de durabilitate, precum renovarea clădirilor. De asemenea, în cadrul reexaminării normelor pentru bănci (Directiva și Regulamentul privind cerințele de capital) și pentru asigurători (Directiva Solvabilitate II), Comisia are în vedere măsuri de includere a riscurilor de mediu, sociale și de guvernanță în reglementarea prudențială. BEI va lua în considerare, de asemenea, sprijinirea unor noi modalități de atragere a finanțării private pentru reabilitarea clădirilor, inclusiv deblocarea unor noi piețe de creditare sau de securitizare pe bază de ipoteci pentru eficiența energetică.

Sinergiile pentru renovare devin evidente atunci când sunt extinse la abordări la nivel de district și de comunitate. Gruparea proiectelor la acest nivel poate conduce la creare unor districte cu consum de energie zero sau chiar pozitiv (de exemplu, sisteme avansate de încălzire și de răcire centralizată, cu un mare potențial de utilizare a energiei din surse regenerabile și de recuperare a căldurii reziduale). Acestea oferă modalități mai ieftine de decarbonizare a sistemelor de încălzire și de răcire și pot pune la dispoziție o eficiență a instalațiilor la scară industrială prin utilizarea altor combustibili, printr-o flexibilitate sporită și prin stocarea energiei termice, precum și creând spațiu pentru natură. Pe lângă o utilizare mai rațională și mai estetică a spațiului, o abordare districtuală poate permite îmbunătățirea locuințelor vechi cu servicii de mobilitate și accesibilitate reduse.

În plus, dacă este adoptat, Parteneriatul cofinanțat pentru tranziția către o energie curată poate contribui la dezvoltarea unor soluții neutre din punct de vedere climatic pentru sistemele de încălzire și de răcire ale clădirilor. Alte programe relevante pentru domeniile cercetării și inovării pentru renovarea clădirilor includ programe regionale (inclusiv în lumina „mărcii de excelență”), precum și noul program LIFE. În special, subprogramul „Tranziția către o energie curată” din cadrul LIFE va sprijini „valul de renovări” prin abordarea obstacolelor de natură comportamentală și netehnologică din calea renovării.

De asemenea, și cercetarea trebuie să stimuleze inovarea în sectorul construcțiilor. Cererea de propuneri a Pactului verde european, care face parte din programul Orizont 2020, include un domeniu dedicat „clădirilor eficiente din punct de vedere energetic și din punctul de vedere al utilizării resurselor”. Programul Orizont Europa va sprijini cercetarea și inovarea în domeniul tehnologiilor energetice, al durabilității și circularității materialelor și al sistemelor pentru construcții, ținând seama de condițiile specifice ale fiecărei regiuni geografice din Europa. În cadrul pregătirii punerii în aplicare a programului Orizont Europa, Comisia are în vedere, în prezent, un parteneriat public-privat pentru un mediu construit durabil centrat pe oameni („Built4People”) și o misiune specială privind orașele inteligente și neutre din punct de vedere climatic. Acest parteneriat ar putea oferi inovare în sectorul clădirilor și al construcțiilor, iar misiunea ar putea prezenta 100 de orașe europene în parcursul lor de transformare sistemică pentru obținerea neutralității climatice până în 2030 împreună cu și pentru cetățeni..

Realizarea unor lucrări de renovare de profunzimea și de amploarea de care are nevoie Europa necesită, în cele din urmă, existența unui sector al construcțiilor puternic și competitiv, care este deschis inovării și durabilității, pentru a spori calitatea și a reduce costurile.

Pe baza unei implicări largi și incluzive a locuitorilor prin structuri de cooperare și ghișee unice cu o gamă largă de recomandări utile, asemenea abordări districtuale pot transforma cartiere întregi și pot crea noi oportunități de afaceri. În planurile naționale de redresare ar putea fi incluse proiecte de renovare centralizată exemplare, ceea ce ar putea deschide calea către un nou val de districte decarbonizate.

Statele membre, regiunile și autoritățile locale trebuie să profite și mai mult de oportunitatea de a finanța investițiile într-un context local, în cadrul instrumentelor teritoriale ale Fondului european de dezvoltare regională (FEDR) și ale Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR): investițiile teritoriale integrate (ITI), dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (DLRC) și LEADER. În plus, autoritățile urbane se pot baza pe alocarea minimă obligatorie a FEDR pentru dezvoltarea urbană durabilă implementată pe teren prin strategii integrate de dezvoltare urbană și teritorială.

La nivel local, Convenția primarilor sprijină o nouă coaliție de orașe dispuse să își asume angajamente ambițioase privind renovarea clădirilor. Acest proces ar putea contribui la viitoarele actualizări ale strategiilor de renovare pe termen lung și ar putea avea ca rezultat gruparea achizițiilor publice „verzi” față de care primarii se angajează în temeiul Convenției. Proiectul „Big Buyers for Climate and Environment” (Mari achizitori pentru climă și mediu) favorizează și mai mult colaborarea dintre marii achizitori publici, precum orașele, regiunile, spitalele, organismele centrale de achiziție și serviciile de utilități, în direcția demonstrării și adoptării de noi tehnologii în domenii precum șantierele de construcții cu emisii zero.

În plus, Comisia va coopta toate părțile interesate relevante, inclusiv prin intermediul Pactului privind clima și al Forumului la nivel înalt în domeniul construcțiilor, cu măsuri de sprijin pentru regenerarea cartierelor europene prin asigurarea vitalității culturale, economice și sociale.

3.7. Noul Bauhaus european: Corelarea stilului cu durabilitatea

„Valul de renovări” nu se referă numai la examinarea parcului imobiliar existent. El este începutul unui proces de perspectivă al cărui scop este să coreleze durabilitatea cu stilul. După cum a anunțat președinta von der Leyen în discursul său privind starea Uniunii din 16 septembrie 2020, Comisia va lansa un nou Bauhaus european în vederea cultivării unei noi estetici europene care să combine performanța cu inventivitatea.

Noul Bauhaus european va acționa ca incubator de inovare și de creativitate pentru a promova concepții durabile în întreaga Europă și dincolo de aceasta, care să fie, de asemenea, atrăgătoare și accesibile ca preț pentru locuitori. El va conecta în rețea specialiști din diverse discipline și va mobiliza spiritele creative pentru a reimagina modul în care am putea și ar trebui să trăim într-un mod durabil în viitor.

Noul Bauhaus european este un proiect interdisciplinar care va crea spații experimentale în care arta, cultura, știința și tehnologia pot intra în contact și pot crea, testa și demonstra noi soluții care să contribuie la dezvoltarea unor noi piețe-lider. El va avea două dimensiuni. Prima este o rețea de gânditori, de urbaniști, de arhitecți, de antreprenori, de studenți și de locuitori care conlucrează pentru a dezvolta o durabilitate cu stil. Cea de a doua dimensiune va consta în proiecte imobiliare existente reale din întreaga UE.

De asemenea, noul Bauhaus european va fi un accelerator pentru soluții, tehnologii și produse „verzi” și digitale care să fie promițătoare din punct de vedere social și estetic. El va promova soluții inovatoare în ceea ce privește arhitectura și materialele. Materialele obținute din natură, precum lemnul, pot juca un rol esențial în concepția noului Bauhaus european, deoarece pot prezenta un avantaj dublu: stocarea emisiilor de carbon în clădiri și evitarea emisiilor care ar fi fost necesare pentru a produce materiale de construcție convenționale.

Noul Bauhaus european va fi instituit în trei etape: Concepție, realizare și difuzare. Începând de acum și până în vara anului 2021, Comisia va desfășura un amplu proces participativ de co-creare a „concepției” acestuia, cu scopul de a lansa cereri de propuneri în următorul cadru multianual, pentru toate programele relevante. „Realizarea” primei construcții sau transformări din cadrul Bauhaus-ului european va începe în a doua jumătate a anului 2021.

Acesta va fi însă doar începutul. Scopul este „difuzarea” unei rețele de proiecte de tip Bauhaus cu caracteristici diferite, ținând întotdeauna seama de transformarea în vederea unei conviețuiri durabile. Într-un prim val, s-ar urmări instituirea în 2022 a unei serii de cinci proiecte de tip Bauhaus „fondatoare”, în diferite țări din UE. Toate aceste proiecte vor viza mediul construit în ansamblu, dar ar trebui să se concentreze asupra unor aspecte diferite, precum provocările legate de schimbările climatice, accesibilitatea, coeziunea socială, construcția digitală, bioresursele durabile etc. Într-un al doilea val, pot fi adăugate și alte proiecte de tip Bauhaus, la nivelul întregii UE sau chiar la nivel mondial.

Proiectul va fi condus în comun de un consiliu consultativ format din experți externi, între care oameni de știință, arhitecți, designeri, artiști, urbaniști și reprezentați ai societății civile, pentru a se asigura că Bauhaus-ul european se va menține pe drumul cel bun și își va îndeplini obiectivele.

4. Domenii de interes pentru renovarea clădirilor

În timp ce măsurile descrise mai sus sunt concepute pentru a debloca renovarea tuturor clădirilor, trei domenii merită o atenție deosebită: (a) abordarea problemei reprezentate de sărăcia energetică și de clădirile cu cele mai slabe performanțe; (b) renovarea clădirilor publice, cum ar fi spațiile administrative, educaționale și de asistență medicală, și (c) decarbonizarea sistemelor de încălzire și de răcire. Aceste domenii ar trebui considerate prioritare pentru politici și pentru finanțare, deoarece oferă un potențial imens pentru creșterea ratelor de renovare, oferind în același timp economii de energie de mare amploare și clădiri mai sănătoase și mai confortabile pentru locuitori.

4.1. Abordarea problemei reprezentate de sărăcia energetică și de clădirile cu cele mai slabe performanțe