RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 27.9.2010 
COM(2010) 2020 final/2  
CORRIGENDUM 
Annule et remplace le document COM(2010) 2020 final du 3.3.2010 Concerne la version roumaine. Dans le  titre de la comm unication, „ecologic ă” est remplacée 
par „durabil ă”. 
 
COMUNICARE A COMISIEI 
EUROPA 2020 
 
O strategie european ă pentru o cre ștere inteligent ă, durabilă și favorabil ă incluziunii 
RO 2   RO Prefață 
Anul 2010 trebuie s ă marcheze un nou început. Îmi doresc ca Europa s ă 
iasă mai puternic ă din criza economic ă și financiar ă.  
Impactul mondial al crizei financiare ne-a ar ătat că realitățile economice 
evolueaz ă mai rapid decât cele  politice. Trebuie s ă acceptăm că 
interdependen ța economic ă din ce în ce mai pronun țată necesit ă 
totodată un răspuns mai hot ărât și mai coerent la nivel politic.  
În ultimii doi ani, milioane de persoane și-au pierdut locul de munc ă. Va 
trebui să suportăm încă mulți ani povara datoriei generate de criz ă, care 
a exercitat noi presiuni asupra coezi unii noastre sociale. Criza a scos 
totodată la iveală anumite adev ăruri fundamentale privind provoc ările cu 
care se confrunt ă economia european ă. Între timp îns ă, economia 
mondială evolueaz ă, iar viitorul nost ru va depinde de r ăspunsul Europei.  
Criza reprezint ă un semnal de alarm ă, care ne face s ă conștientizăm că, 
dacă am continua pe acela și drum, am dec ădea treptat în rangul doi al 
noii ordini mondiale. Acum este momentul adev ărului pentru Europa. 
Este timpul s ă dăm dovad ă de curaj și de ambi ție.  
Prioritatea noastr ă pe termen scurt este ie șirea cu succes din criz ă. Ne 
va fi greu pentru un timp, îns ă vom reu și. S-au realizat progrese 
semnificative în ceea ce prive ște modul în care a fost gestionat ă situația 
băncilor care au acordat împrumuturi  neperformante, corectarea pie țelor 
financiare și recunoa șterea nevoii unei coordon ări mai strânse a 
politicilor în zona euro.  
Pentru a asigura un viitor durabil, trebuie s ă privim deja dincolo de 
prioritățile pe termen scurt. Europa trebuie s ă se redreseze și, apoi, s ă 
se mențină pe pozi ție. Acesta este obiectivul strategiei Europa 2020, 
care își propune s ă creeze mai multe locuri de munc ă și să asigure 
condiții de viață mai bune. Strategia ne arat ă că Europa este în m ăsură 
să asigure o cre ștere inteligent ă, durabil ă și favorabil ă incluziunii, s ă 
găsească mijloace pentru a crea noi locuri de munc ă și să imprime o 
direcție clară societăților noastre.  
Există consens în rândul liderilor europeni cu privire la înv ățămintele de 
reținut în urma crizei. Exist ă, de asemenea, consens cu privire la 
caracterul urgent al m ăsurilor pe care trebuie s ă le luăm în fa ța 
provocărilor care ne a șteaptă. Este momentul s ă ne conjug ăm eforturile 
pentru a reu și. Europa are numeroase atuuri. Avem o for ță de munc ă 
talentată și o bază tehnologic ă și de cunoa ștere solid ă. Avem o pia ță 
internă și o moned ă unică datorită cărora am reu șit să rezistăm în cele 
RO 3   RO mai grele momente. Avem o economie de pia ță care și-a dovedit 
meritele. Trebuie s ă avem încredere în capacitatea noastr ă de a ne 
stabili o agend ă ambițioasă și de a ne canaliza apoi eforturile pentru a o 
realiza.  
Pentru 2020, Comisia propune Uni unii Europene cinci obiective 
măsurabile care vor ghida acest proces și vor fi transpuse în obiective 
naționale: ocuparea for ței de munc ă, cercetarea și inovarea, schimb ările 
climatice și energia, educa ția și combaterea s ărăciei. Acestea vor 
imprima direc ția în care ar trebui s ă ne îndrept ăm și vor reprezenta 
mijloacele de m ăsurare a succesului nostru.  
Aceste obiective sunt ambi țioase, îns ă pot fi îndeplinite. Ele au la baz ă 
propuneri concrete, menite s ă garanteze realiz area lor. Ini țiativele 
emblematice cuprinse în acest document ilustreaz ă modul în care UE 
poate avea o contribu ție decisiv ă. Avem la dispozi ție instrumente 
puternice: noua guvernan ță economic ă, susținută de pia ța intern ă, 
bugetul, comer țul și politica economic ă externă, precum și nomele și 
sprijinul uniunii economice și monetare.  
Reușita noastr ă depinde de implicarea real ă a liderilor și a institu țiilor din 
Europa. Noua noastr ă agendă necesită un răspuns coordonat la nivel 
european, în care s ă fie implica ți partenerii sociali și societatea civil ă. 
Numai împreun ă putem contracara efectele crizei și putem ie și din 
această situație mai puternici. Avem la dispozi ție noi instrumente și o 
nouă ambiție. Nu ne mai r ămâne decât s ă trecem la ac țiune. 
José Manuel BARROSO 
RO 4   RO CUPRINS 
Rezumat........................................................................................................................ .............. 5 
1. O perioad ă de transformare.......................................................................................... 8 
2. Cre ștere inteligent ă, durabilă și favorabil ă incluziunii .............................................. 12 
3. Verigi lips ă și blocaje................................................................................................. 23 
4. Ie șirea din criz ă: primii pa și către 2020 ..................................................................... 28 
5. Ob ținerea de rezultate: o guvernan ță mai puternic ă................................................... 31 
6. Decizii pentru consiliul european............................................................................... 34 Anexe…………………………………………………………………………………………36 
RO 5   RO STRATEGIA EUROPA 2020 
REZUMAT  
Europa trece printr-o perioad ă de transformare. Criza a anulat ani de progrese economice și 
sociale și a pus în eviden ță deficiențele structurale ale economiei Europei. Între timp, lumea 
evoluează rapid, iar provoc ările pe termen lung (globa lizarea, presiunea exercitat ă asupra 
resurselor, îmb ătrânirea) se intensific ă. UE trebuie s ă se ocupe acum de  propriul viitor. 
Europa poate reu și dacă acționează în mod colectiv, ca Uniune . Avem nevoie de o strategie 
care să ne permit ă să ieșim din criz ă mai puternici și care să transforme UE într-o economie 
inteligent ă, durabilă și favorabil ă incluziunii, caracterizat ă prin niveluri ridicate de ocupare a 
forței de munc ă, productivitate și coeziune social ă. Europa 2020 ofer ă o imagine de ansamblu 
a economiei sociale de pia ță a Europei pentru secolul al XXI-lea. 
Europa 2020 propune trei priorit ăți care se sus țin reciproc: 
– creștere inteligent ă: dezvoltarea unei economii bazate pe cunoa ștere și inovare; 
– creștere durabil ă: promovarea unei economii mai eficiente din punctul de vedere al 
utilizării resurselor, mai ecologice și mai competitive; 
– creștere favorabil ă incluziunii: promovarea unei economii cu o rat ă ridicată a ocupării 
forței de munc ă, care să asigure coeziunea social ă și teritorial ă. 
UE trebuie s ă defineasc ă direcția în care vrea s ă evolueze pân ă în anul 2020. În acest scop, 
Comisia propune urm ătoarele obiective principale pentru UE:  
– 75% din popula ția cu vârsta cuprins ă între 20 și 64 de ani ar trebui s ă aibă un loc de 
muncă; 
– 3% din PIB-ul UE ar trebui invest it în cercetare-dezvoltare (C-D); 
– obiectivele „20/20/20” în materie de clim ă/energie ar trebui îndeplinite (inclusiv o reducere 
a emisiilor majorat ă la 30%, dac ă există condiții favorabile în acest sens); 
– rata abandonului școlar timpuriu ar trebui redus ă sub nivelul de 10% și cel puțin 40% din 
generația tânără ar trebui s ă aibă studii superioare; 
– numărul persoanelor amenin țate de sărăcie ar trebui redus cu 20 de milioane.  
Aceste obiective sunt interconectate și sunt cruciale pentru reu șita noastr ă generală. Pentru a 
garanta c ă fiecare stat membru adapteaz ă strategia Europa 2020 la situa ția sa specific ă, 
Comisia propune ca aceste obiective ale UE s ă fie transpuse în obiective și traiectorii 
naționale. 
Obiectivele sunt reprezentativ e pentru cele trei priorit ăți - o creștere inteligent ă, durabilă și 
favorabilă incluziunii - dar nu sunt exhaustive: pent ru a sprijini realiz area acestora, va fi 
necesară întreprinderea unei game largi de ac țiuni la nivelul na țional, al UE și internațional. 
Comisia prezint ă șapte inițiative emblematice pentru a stimul a realizarea de pr ogrese în cadrul 
fiecărei teme prioritare: 
RO 6   RO – „O Uniune a inov ării” pentru a îmbun ătăți condițiile-cadru și accesul la finan țările pentru 
cercetare și inovare, astfel încât s ă se garanteze posibilitatea transform ării ideilor 
inovatoare în produse și servicii care creeaz ă creștere și locuri de munc ă;  
– „Tineretul în mi șcare” pentru a consolida performan ța sistemelor de educa ție și pentru a 
facilita intrarea tinerilor pe pia ța muncii; 
– „O agend ă digitală pentru Europa” pentru a accelera dez voltarea serviciilor de internet de 
mare vitez ă și pentru a valorifica beneficiile pe care le ofer ă o piață digitală unică 
gospodăriilor și întreprinderilor; 
– „O Europ ă eficientă din punctul de vedere al utiliz ării resurselor” pentru a permite 
decuplarea cre șterii economice de utilizarea resursel or, pentru a sprijini trecerea la o 
economie cu emisii sc ăzute de carbon, pentru a cre ște utilizarea surselor regenerabile de 
energie, pentru a moderniza sectorul transporturilor și a promova eficien ța energetic ă; 
– „O politic ă industrial ă adaptată erei globaliz ării” pentru a îmbun ătăți mediul de afaceri, în 
special pentru IMM-uri, și a sprijini dezvoltarea unei baze industriale solide și durabile în 
măsură să facă față concuren ței la nivel mondial; 
– „O agend ă pentru noi competen țe și noi locuri de munc ă” pentru a moderniza pie țele 
muncii și a oferi mai mult ă autonomie cet ățenilor, prin dezvoltarea competen țelor acestora 
pe tot parcursul vie ții în vederea cre șterii ratei de participare pe pia ța muncii și a unei mai 
bune corel ări a cererii și a ofertei în materie de for ță de munc ă, inclusiv prin mobilitatea 
profesional ă;  
– „Platforma european ă de combatere a s ărăciei” pentru a garanta coeziunea social ă și 
teritorială, astfel încât beneficiile cre șterii și locurile de munc ă să fie distribuite echitabil, 
iar persoanelor care se confrunt ă cu sărăcia și excluziunea social ă să li se acorde 
posibilitatea de a duce o via ță demnă și de a juca un rol activ în societate.  
Aceste șapte inițiative emblematice vor angaja atât UE, cât și statele membre. Instrumentele 
UE, în special pia ța unică, ajutoarele financiare și instrumentele de politic ă externă, vor fi 
mobilizate pentru eliminarea blocajelor și îndeplinirea obiectivelor strategiei Europa 2020. Ca 
prioritate imediat ă, Comisia identific ă măsurile care trebuie luate pentru a defini o strategie 
credibilă de ieșire din criz ă, pentru a continua reforma sistem ului financiar, pentru a asigura 
consolidarea bugetar ă pentru o cre ștere pe termen lung și pentru a înt ări coordonarea în cadrul 
Uniunii economice și monetare.  
Pentru a se ob ține rezultate va fi nevoie de o guvernan ță economic ă mai puternic ă. Strategia 
Europa 2020 se va sprijini pe  doi piloni: abordarea tematic ă prezentat ă anterior, care combin ă 
prioritățile și principalele obiective, și întocmirea unor rapoarte de țară, permițând statelor 
membre s ă își dezvolte propriile strategii de reîntoarcere la o cre ștere economic ă durabilă și la 
sustenabilitatea finan țelor publice. La nivelul UE se vor adopta orient ări integrate care s ă 
cuprindă domeniul de aplicare al priorit ăților și obiectivelor UE. Fiec ărui stat membru i se vor 
adresa recomand ări specifice. În cazul unui r ăspuns necorespunz ător, se pot emite 
avertismente politice. Prezentarea de rapoarte privind îndeplinirea obi ectivelor strategiei 
Europa 2020 și evaluarea Pactului de stabilitate și creștere se vor efectua simultan, f ăcându-se 
însă în continuare distinc ția între aceste instrumente și menținând integritatea Pactului.  
Consiliul European se va implica total în noua strategie și va fi punctul focal al acesteia. 
Comisia va monitoriza progresele înregistrate în vederea îndeplinirii obiectivelor, va facilita 
schimburile politice și va prezenta propunerile necesare orient ării acțiunii și promov ării 
inițiativelor emblematice ale UE. Parlam entul European va reprezenta o for ță motrice pentru 
RO 7   RO mobilizarea cet ățenilor și va juca rolul de colegislator în ceea ce prive ște inițiativele-cheie. 
Această abordare privind instituirea de  parteneriate ar trebui extins ă la comitetele UE, 
parlamentele na ționale, autorit ățile naționale, locale și regionale, partenerii sociali, p ărțile 
interesate și societatea civil ă, astfel încât to ți cetățenii să participe la îndeplinirea obiectivelor 
fixate.  
Comisia propune aprobarea de c ătre Consiliul European, în martie, a abord ării generale a 
strategiei și a obiectivelor principale ale UE și, în iunie, a parametrilor detalia ți ai strategiei, 
inclusiv a orient ărilor integrate și a obiectivelor na ționale. De asemenea, Comisia a șteaptă cu 
interes observa țiile și sprijinul Parlamentului European pe ntru a garanta succesul strategiei 
Europa 2020. 
RO 8   RO 1. O  PERIOAD Ă DE TRANSFORMARE  
Criza a anulat progresele înregistrate recent 
Recenta criz ă economic ă este fără precedent pentru genera ția noastră. Progresele constante în 
materie de cre ștere economic ă și de creare de locuri de munc ă înregistrate în ultimii zece ani au fost 
anulate – PIB-ul european a sc ăzut cu 4% în 2009, produc ția noastră industrial ă a scăzut la 
nivelurile din anii ’90, iar 23 de milioane de persoane (10% din popula ția activă a UE) nu au în 
prezent un loc de munc ă. Criza a provocat un șoc pentru milioane de cet ățeni și a pus în eviden ță 
câteva deficien țe fundamentale ale economiei noastre. 
Din cauza crizei, obiectivul  de garantare a unei cre șteri economice viitoare este mult mai greu de 
realizat. Situa ția încă fragilă a sistemului nostru financiar frâneaz ă redresarea, av ând în vedere 
dificultățile cu care se confrunt ă atât întreprinderile, cât și gospodăriile pentru a ob ține credite, a 
cheltui și a investi. Finan țele noastre publice au fost grav afectat e, cu deficite medii de 7% din PIB 
și cu niveluri ale datoriei de pe ste 80% din PIB, doi ani de criz ă anulând astfel progresele realizate 
în douăzeci de ani de consolidare fiscal ă. Potențialul nostru de cre ștere s-a înjum ătățit în timpul 
crizei. Numeroase planuri de investi ții, talente și idei risc ă să se piardă din cauza incertitudinilor, a 
scăderii cererii și a lipsei finan țărilor. 
Au fost puse în eviden ță deficiențele structurale ale Europei  
Ieșirea din criz ă reprezint ă provocarea imediat ă, dar cea mai mare provocare este aceea de a nu 
încerca să revenim la situa ția anterioar ă crizei. Chiar și înaintea crizei existau multe domenii în care 
Europa nu avansa destul de rapid în compara ție cu restul lumii.  
– Rata medie de cre ștere a Europei a fost inferioar ă din punct de vedere structural celei a 
principalilor no ștri parteneri economici, în mare parte ca urmare a unui decalaj în materie 
de productivitate care s-a accentu at în ultimii zece ani. Aceast ă situație se datoreaz ă în 
mare parte diferen țelor existente între structurile antrep renoriale, în paralel cu nivelurile 
scăzute ale investi țiilor în domeniul cercet ării-dezvolt ării și inovării, cu utilizarea 
insuficient ă a tehnologiilor informa ției și comunica țiilor, cu reticen ța unor segmente ale 
societăților noastre de a sus ține inovarea, cu obstacolele  în calea accesului pe pia ță și cu un 
mediu de afaceri mai pu țin dinamic.  
– În pofida înregistr ării unor progrese, ratele de ocupare a for ței de munc ă în Europa, cu o 
medie de 69% pentru persoa nele cu vârsta între 20 și 64 de ani, sunt în  continuare mult mai 
scăzute decât în alte p ărți ale lumii. Numai 63% dintre femei lucreaz ă, în compara ție cu 
76% dintre b ărbați. Numai 46% dintre lucr ătorii vârstnici (55-64 de  ani) au un loc de 
muncă, comparativ cu peste 62% în SUA și Japonia. Mai mult, cet ățenii europeni lucreaz ă 
în medie cu 10% mai pu ține ore decât cei din SUA sau din Japonia. 
– Se înregistreaz ă o accelerare a îmb ătrânirii popula ției. Întrucât genera ția născută după cel 
de al doilea R ăzboi mondial („baby boom”) începe s ă se pensioneze, popula ția activă a UE 
va începe s ă se reducă începând din 2013-2014. Num ărul persoanelor cu vârsta de peste 60 
de ani cre ște, în prezent, de dou ă ori mai rapid decât înainte de 2007 (cu aproximativ dou ă 
milioane de persoane pe an, în compara ție cu num ărul anterior, de un milion). Sc ăderea 
numărului popula ției active, combinat ă cu creșterea propor ției de pensionari va exercita 
presiuni suplimentare asupra sistemelor noastre de protec ție socială. 
RO 9   RO Provocările globale se intensific ă 
În timp ce Europa trebuie s ă își soluționeze propriile deficien țe structurale, lumea evolueaz ă rapid și 
va fi foarte diferit ă la sfârșitul următorilor zece ani:  
– Economiile noastre sunt tot mai interconectate. Eu ropa va profita în continuare de faptul c ă 
reprezintă una dintre cele mai desc hise economii din lume, îns ă concuren ța din partea 
economiilor dezvoltate și emergente se intensific ă. Țări precum China și India investesc 
masiv în cercetare și tehnologie, pentru a- și plasa industria pe o pozi ție superioar ă în lanțul 
de valori și a înregistra un salt semn ificativ în economia mondial ă. Acest lucru exercit ă 
presiune asupra competitivit ății anumitor sectoare  ale economiei noastre, dar fiecare 
amenințare reprezint ă și o oportunitate. Pe m ăsură ce aceste țări se dezvolt ă, se vor 
deschide noi pie țe pentru multe într eprinderi europene. 
– Finanțele mondiale au nevoie în continuare de m ăsuri corective. Disponibilitatea creditelor 
acordate în condi ții ușoare, o viziune pe termen scurt și asumarea unor riscuri exagerate pe 
piețele financiare din toat ă lumea au încurajat comportame ntul speculativ, contribuind la 
înregistrarea unei cre șteri bazate pe bule speculative și crearea unor dezechilibre 
importante. Europa s-a angajat s ă găsească soluții mondiale în vederea instituirii unui 
sistem financiar eficient și sustenabil. 
– Provocările legate de clim ă și de resurse necesit ă adoptarea unor m ăsuri drastice. 
Dependen ța puternic ă de combustibilii fosili, precum petrolul, și utilizarea ineficient ă a 
materiilor prime expun consumatorii și întreprinderile europene la șocuri dăunătoare și 
costisitoare privind pre țurile, amenin țându-ne securitatea economic ă și favorizând 
schimbările climatice. Cre șterea popula ției mondiale de la 6 la 9 miliarde va intensifica, la 
nivel mondial, concuren ța pentru resursele naturale și va exercita presiuni asupra mediului. 
UE trebuie s ă sensibilizeze în c ontinuare alte p ărți ale lumii în privin ța găsirii unei solu ții 
globale pentru problemele puse de schimb ările climatice, în paralel cu punerea în aplicare, 
pe întreg teritoriul UE, a strategiei privind schimb ările climatice și energia pe care am 
convenit-o.  
Europa trebuie s ă treacă la acțiune pentru a evita declinul 
Putem trage urm ătoarele înv ățăminte de pe urma crizei: 
– Cele 27 de economii ale UE sunt puternic interdependente: criza a subliniat leg ăturile 
strânse și efectele de contagiune care exist ă între economiile noastre na ționale, în special în 
zona euro. Reformele realizate (sau nu) într-o țară afectează evoluția situației din toate 
celelalte țări, astfel cum au demonstrat-o evenimen tele recente. Mai mult, din cauza crizei 
și a constrângerilor se vere în ceea ce prive ște cheltuielile publice, este mai dificil pentru 
unele state membre s ă furnizeze finan țări suficiente pentru infrastructura de baz ă de care 
au nevoie în domenii precum transporturile și energia, nu numai pentru a- și dezvolta 
propriile economii, ci și pentru a le permite acestora s ă participe pe deplin pe pia ța internă;  
– Coordonarea la nivelul UE func ționează: răspunsul la criz ă a demonstrat c ă rezultatele sunt 
semnificativ mai bune dac ă acționăm împreun ă. Am demonstrat acest lucru prin adoptarea 
unor măsuri comune pentru a stabiliza sistemul bancar și prin adoptarea unui Plan 
european de redresare economic ă. Într-o lume globalizat ă, nicio țară nu poate solu ționa 
provocările în mod eficace ac ționând în mod izolat; 
RO 10   RO – UE aduce o valoare ad ăugată pe scena mondial ă. UE va influen ța deciziile politice 
mondiale numai dac ă acționează în mod concertat. O reprezentare mai puternic ă pe plan 
extern va trebui înso țită de o coordonare mai puternic ă pe plan intern. 
Criza nu a reprezentat un ev eniment izolat, care s ă ne permit ă să revenim la situa ția anterioar ă. 
Provocările cu care se confrunt ă Uniunea sunt mai mari decât înai nte de recesiune, în timp ce marja 
de manevr ă de care dispunem este limitat ă. În plus, restul lumii nu a r ămas imobil. Rolul consolidat 
al G20 a demonstrat puterea economic ă și politică din ce în ce mai mare a țărilor emergente. 
Europa se afl ă în fața unor op țiuni clare, dar dificile. Prima dint re acestea este de a înfrunta în mod 
colectiv provocarea imediat ă pe care o reprezint ă redresarea și provocările pe termen lung - 
globalizarea, presiunile exerc itate asupra resurselor, îmb ătrânirea - pentru a compensa pierderile 
recente, pentru a redeveni competitivi, pentru a stimula productivitatea și pentru a înscrie UE pe o 
traiectorie ascendent ă a prosperit ății („redresare durabil ă”). 
A doua op țiune este de a continua realizarea de reforme într-un ritm lent și în mare parte 
necoordonat, riscând s ă înregistrăm o pierdere permanent ă de bunăstare, o rat ă de creștere lentă 
(„redresare lent ă”), care poate conduce la niveluri ridicate ale șomajului și ale angoasei sociale, 
precum și la un declin relativ pe scena mondial ă („deceniu pierdut”).  
RO 11   RO Trei scenarii pentru Europa anului 2020 
Scenariul 1: Redresare durabil ă  
 
  Traiectoria de cre ștere anterioar ă crizei  
 Rezultat  
   Europa va fi în m ăsură 
să revină complet la 
traiectoria de cre ștere 
anterioar ă crizei și să 
își consolideze 
potențialul pentru a 
obține rezultate și mai 
bune  
Scenariul 2: Redresare lent ă  
 
 Europa va suferi o 
pierdere permanent ă de 
bunăstare și își va 
relua creșterea de la 
acest nivel inferior  
Scenariul 3: Deceniu pierdut   
  
 Europa va suferi o 
pierdere permanent ă de 
bunăstare și de 
potențial de cre ștere 
viitoare  
Europa poate s ă reușească 
Europa are multe atuuri: talentul și creativitatea cet ățenilor noștri, o bază industrial ă puternică, un 
sector al serviciilor solid , un sector agricol prosper și de înaltă calitate, o puternic ă tradiție maritim ă, 
piața unică și moneda comun ă, poziția de cel mai mare bloc comercial din lume și de destina ție 
principală a investițiilor directe str ăine. De asemenea, putem conta pe valorile noastre puternice, pe 
instituțiile noastre democratice, pe aten ția pe care o acord ăm coeziunii economice, sociale și 
teritoriale și solidarit ății, pe respectul pe care îl purt ăm mediului, pe diversitatea cultural ă, pe 
respectul pentru  egalitatea de șanse între femei și bărbați – pentru a aminti doar câteva dintre 
punctele forte ale Europei. Multe dint re statele membre ale UE se num ără printre cele mai 
inovatoare și dezvoltate economii din lume. Îns ă Europa are cele mai mari șanse de reu șită dacă 
acționează în mod colectiv – ca Uniune.  
Confruntate cu evenimente  majore în trecut, UE și statele sale membre s-au ridicat de fiecare dat ă la 
înălțimea provoc ărilor. În anii ’90, Europa a lansat cea mai mare pia ță unică din lume, sus ținută de 
o monedă comună. În urmă cu doar câ țiva ani, Europa a încetat a mai fi divizat ă, odată cu aderarea ani 
 
RO 12   RO unor noi state membre la Uniune și înscrierea altora pe traiectoria ader ării viitoare sau a unei 
legături mai strânse cu Uniunea. În ultimii doi ani, ac țiunile comune adoptate în momentul 
culminant al crizei, prin intermediul Planului european de redresare, au permis evitarea pr ăbușirii 
economiei, în timp ce sistemele noastre de protec ție socială au contribuit la  protejarea cet ățenilor de 
condiții și mai grele de via ță.  
Europa este în m ăsură să acționeze pe timp de criz ă și să își adapteze economiile și societățile. În 
prezent, cet ățenii europeni traverseaz ă din nou o perioad ă de transformare, pentru a face fa ță 
impactului crizei, deficien țelor structurale ale Europei și intensific ării provoc ărilor mondiale.  
Acționând astfel, ie șirea din criz ă trebuie s ă constituie pentru noi punctul de intrare într-o nou ă 
economie. Pentru ca genera țiile actuale și viitoare s ă se bucure în continuare de o via ță sănătoasă, 
de înaltă calitate, bazat ă pe modelele sociale unice ale Europei, trebuie s ă acționăm acum. Avem 
nevoie de o strategie care s ă transforme UE într-o economie inteligent ă, durabilă și favorabil ă 
incluziunii, caracterizat ă de niveluri ridicate de ocupare a for ței de munc ă, productivitate și 
coeziune social ă. Strategia Europa 2020 r ăspunde acestor cerin țe. Este o agend ă destinată tuturor 
statelor membre, care ia în considerare diverse nevoi, diferite  puncte de plecare și particularit ăți 
naționale pentru a promova cre șterea tuturor.  
2. C REșTERE INTELIGENT Ă, DURABIL Ă șI FAVORABIL Ă INCLUZIUNII  
Cum dorim s ă fie Europa în anul 2020? 
Strategia Europa 2020 ar trebui s ă se axeze pe trei priorit ăți1: 
– creștere inteligent ă – dezvoltarea unei economii bazate pe cunoa ștere și inovare; 
– creștere durabil ă – promovarea unei economii mai eficiente din punctul de vedere al 
utilizării resurselor, mai ecologice și mai competitive; 
– creștere favorabil ă incluziunii – promovarea unei economii cu o rat ă ridicată a ocupării 
forței de munc ă, în măsură să asigure coeziunea economic ă, socială și teritorial ă. 
Aceste trei priorit ăți se susțin reciproc și oferă o imagine de ansamblu a economiei sociale de pia ță 
a Europei pentru secolul al XXI-lea. 
Pentru a ne orienta eforturile și progresele, exist ă un consens larg conform c ăruia UE ar trebui s ă 
convină asupra unui num ăr limitat de obiective principale pent ru 2020. Aceste obiective ar trebui s ă 
fie reprezentative pentru perspectiva unei cre șteri inteligente, durabile și favorabile incluziunii. 
Obiectivele trebuie s ă fie măsurabile, capabile s ă reflecte diversitatea situa țiilor existente în țările 
membre și să se bazeze pe date suficient de fiabile  pentru a permite re alizarea de compara ții. 
Următoarele obiective au fost selec ționate pe aceast ă bază - îndeplinirea lor va fi esen țială pentru 
reușita noastră până în anul 2020: 
– rata ocup ării forței de munc ă a popula ției cu vârsta cuprins ă între 20 și 64 de ani ar trebui 
să crească de la nivelul actual de 69% la cel pu țin 75%, inclusiv printr-o mai mare 
                                                 
1 Aceste teme au fost considerate salutare în cadrul consult ării publice realizate de Co misie. Pentru mai multe 
detalii privind p ărerile exprimate în cadrul acestei consult ări, consulta ți 
http://ec.europa.eu/eu2020/index_en.htm. 
RO 13   RO implicare a femeilor, a lucr ătorilor în vârst ă și printr-o mai bun ă integrare a migran ților pe 
piața muncii; 
– UE urmărește în prezent obiectivul de a investi 3%  din PIB în cercetare-dezvoltare (C-D). 
Obiectivul a reu șit să atragă atenția asupra necesit ății ca atât sectorul public, cât și cel 
privat să investeasc ă în C-D, dar se concentreaz ă mai mult pe resurse decât pe impact. Este 
necesar, în mod clar, s ă fie îmbun ătățite condițiile pentru investi ții ale sectorului privat în 
domeniul C-D în UE și multe dintre m ăsurile propuse în prezenta strategie vor contribui la 
acest lucru. Este clar, de asemenea, c ă o abordare comun ă a C-D și a inovării ar lărgi gama 
de cheltuieli, ceea ce ar fi mai pertinent pentru activit ățile comerciale și pentru elementele 
care stimuleaz ă productivitatea. Comisia propune p ăstrarea obiectivului de 3%, în paralel 
cu dezvoltarea unui indicator care s ă reflecte intensitatea C-D și inovării; 
– reducerea emisiilor de gaze cu efect de ser ă cu cel pu țin 20% fa ță de nivelurile din 1990 
sau cu 30%, dac ă există condiții favorabile în acest sens2; creșterea la 20% a ponderii 
surselor regenerabile de energi e în consumul final de energie și o creștere cu 20% a 
eficienței energetice; 
– un obiectiv referitor la nivelul de studi i, care abordeaz ă problema abandonului școlar 
timpuriu, vizând reducerea ratei de abandon de la valoarea actual ă d e  1 5 %  l a  1 0 %  și 
majorarea procentajului persoanelor cu vârsta cuprins ă între 30 și 34 de ani cu studii 
superioare de la 31% la cel pu țin 40% în 2020; 
– numărul cetățenilor europeni cu un nivel de trai inferior pragului na țional de s ărăcie ar 
trebui redus cu 25%, ceea ce ar însemna scoaterea a peste 20 de milioane de persoane din sărăcie
3. 
Aceste obiective sunt interconect ate. De exemplu, asigurarea unor niveluri de studii mai ridicate 
favorizeaz ă șansele de angajare, iar înregist rarea unor progrese în ceea ce prive ște creșterea ratei de 
ocupare a for ței de munc ă contribuie la reducerea s ărăciei. O capacitate sporit ă de 
cercetare-dezvoltare și inovare în toate sectoarele economiei, combinat ă cu o utilizare mai eficient ă 
a resurselor va îmbun ătăți competitivitatea și vor accelera crearea de locuri de munc ă. Investirea în 
tehnologii mai ecologice, cu emisii reduse de carbon va  proteja mediul, va contribui la combaterea 
schimbărilor climatice și va crea noi oportunit ăți de afaceri și noi locuri de munc ă. Ar trebui s ă ne 
mobilizăm atenția colectiv ă în scopul îndeplinirii acestor obiective. Va fi nevoie de asumarea mai 
puternică a rolului de lider, de un angajament mai ferm și mecanisme eficace de execu ție pentru a 
modifica atitudinile și practicile la nivelul UE în vederea ob ținerii rezultatelor rezumate în aceste 
obiective. 
Aceste obiective sunt reprezentative, îns ă nu exhaustive. Ele reprezint ă o idee general ă a viziunii 
Comisiei cu privire la situarea UE în 2020 în ceea ce prive ște parametrii-cheie stabili ți. Ele nu 
constituie o abordare valabil ă pentru to ți. Fiecare stat membru este dife rit, iar UE cu cele 27 de state 
membre ale sale este mai pu țin omogen ă decât acum un deceniu. În pofida disparit ăților dintre 
                                                 
2 Consiliul European din 10-11 decembrie 2009 a concluzionat c ă, în cadrul unui acord global și cuprinzător 
pentru perioada de dup ă 2012, UE î și reitereaz ă oferta condi ționată de a trece la o reducere cu 30% pân ă în 
2020, comparativ cu nivelurile din 1990, cu condi ția ca și alte țări dezvoltate s ă se angajeze la reduceri 
comparabile ale emisiilor și ca țările în curs de dezvoltare s ă contribuie în mod corespunz ător, în conformitate 
cu responsabilit ățile care le revin și capacitățile de care dispun.  
3 Pragul na țional de s ărăcie este stabilit la 60% din venitul me diu disponibil în fiecare stat membru. 
RO 14   RO nivelurile de dezvoltare și nivelurile de via ță, Comisia consider ă că obiectivele propuse sunt 
relevante pentru toate statele membre, atât noi, cât și vechi. Investirea în cercetare-dezvoltare și 
inovare, în educa ție și în tehnologii eficie nte din punctul de vedere al utiliz ării resurselor va aduce 
beneficii sectoarelor tradi ționale, zonelor rurale, precum și economiilor bazate pe servicii și cu un 
nivel ridicat de competen țe. Va consolida coeziunea economic ă, socială și teritorial ă. Pentru a 
garanta c ă fiecare stat membru adapteaz ă strategia Europa 2020 la propria sa situa ție, Comisia 
propune ca aceste obiective UE s ă fie transpuse în obiective și traiectorii na ționale, care s ă reflecte 
situația actuală a fiecărui stat membru și nivelul de ambi ții pe care îl poate atinge în cadrul unui 
efort european mai larg de îndepl inire a acestor obiective. În paralel cu eforturile depuse de statele 
membre, Comisia va propune o gam ă ambițioasă de acțiuni la nivelul UE, menite s ă înscrie UE pe o 
nouă traiectorie de cre ștere, mai durabil ă. Eforturile depuse la nivelul UE și cele depuse la nivel 
național ar trebui s ă se susțină reciproc. 
Creștere inteligent ă – o economie bazat ă pe cunoa ștere și inovare 
Creșterea inteligent ă înseamnă consolidarea cunoa șterii și inovării ca elemente motrice ale viitoarei 
creșteri. Pentru aceasta este necesar s ă îmbunătățim calitatea sistemelor noastre de înv ățământ, să 
întărim performan ța în cercetare, s ă promovăm inovarea și transferul de cuno ștințe în Uniune, s ă 
folosim pe deplin tehnologiile informa ției și comunica țiilor și să ne asigur ăm că ideile inovatoare 
pot fi transpuse în noi produse și servicii care genereaz ă creștere, locuri de munc ă de calitate și care 
contribuie la abordarea provoc ărilor cu care se confrunt ă societatea european ă și mondial ă. Însă, 
pentru a reu și, toate acestea trebuie corelate cu spiritul antreprenorial, finan țele și cu accentul pe 
nevoile utilizatorilor și pe oportunit ățile pieței. 
Europa trebuie s ă acționeze în urm ătoarele domenii: 
– Inovare: În Europa, cheltuieli le destinate C-D se situeaz ă sub 2%, comparativ cu 2,6% în 
SUA și 3,4% în Japonia, în principal ca ur mare a nivelului redus al investi țiilor private. Nu 
contează numai valorile absolute ale acestor cheltuieli – Europa trebuie s ă se concentreze 
pe impactul și componen ța cheltuielilor cu cercetarea și să îmbunătățească condițiile pentru 
investițiile sectorului privat în C- D în UE. Ponderea mai redus ă în UE a firmelor high-tech 
justifică jumătate din decalajul nostru fa ță de SUA. 
– Educație, formare și învățare de-a lungul vie ții: Un sfert din to ți elevii au competen țe slabe 
de citire, unul din șapte tineri abandoneaz ă studiile și formarea prea devreme. Aproximativ 
50% ating un nivel medi u de calificare, îns ă acesta nu este suficient pentru a r ăspunde 
nevoilor pie ței. Mai pu țin de o persoan ă din trei din popula ția cu vârsta cuprins ă între 25 și 
34 de ani are o diplom ă universitar ă, comparativ cu 40% în SUA și peste 50% în Japonia. 
Potrivit indicelui Shanghai, numai dou ă universit ăți europene figureaz ă în clasamentul 
mondial al primelor 20 de universit ăți.  
– Societatea digital ă: Cererea global ă pentru tehnologiile informa ției și comunica țiilor 
reprezintă o piață în valoare de 2 000 miliarde €, îns ă numai un sfert din aceasta provine de 
la firme europene. De asemenea, Europa este în urm ă în ceea ce prive ște internetul de mare 
viteză, ceea ce afecteaz ă capacitatea acesteia de inovare, incl usiv în zonele rurale, precum 
și în ceea ce prive ște diseminarea online a cuno ștințelor și distribuția online de bunuri și 
servicii. 
Acțiunile în cadrul acestei priorit ăți vor duce la eliberarea poten țialului inovator al Europei, 
ameliorând rezultatele în domeniul educa ției, calitatea și rezultatele institu țiilor de înv ățământ și 
RO 15   RO valorificând avantajele economice și sociale ale societ ății digitale. Aceste politici ar trebui realizate 
la nivel regional, na țional și european. 
Inițiativa emblematic ă „O Uniune a inov ării” 
Obiectivul acestei ini țiative este de a recentra po litica în domeniul cercet ării-dezvolt ării și inovării spre 
provocările cu care se confrunt ă societatea noastr ă, precum schimb ările climatice, energia și utilizarea eficient ă a 
resurselor, s ănătatea și schimbările demografice. Fiecare verig ă din lanțul inovării ar trebui consolidat ă, de la 
cercetarea fundamental ă la comercializare.  
La nivelul UE, Comisia va depune eforturi pentru: 
– definitivarea spa țiului european de cercetare, elaborarea unei  agende strategice de cercetare centrat ă pe 
provocări precum securitatea energetic ă, transporturile, schimb ările climatice, utilizarea eficient ă a resurselor, 
sănătatea și îmbătrânirea, metodele de produc ție ecologice și gestionarea terenurilor, precum și consolidarea 
programării comune cu statele membre și regiunile; 
– îmbunătățirea condi țiilor-cadru pentru a permite întreprinderilor s ă inoveze, crearea unui brevet european unic 
și a unei instan țe specializate în materie de brevete, modernizarea cadrului de protejare a drepturilor de autor și 
a mărcilor comerciale, îmbun ătățirea accesului IMM-urilor la protec ția propriet ății intelectuale, accelerarea 
instituirii unor standarde interoperabile; îmbun ătățirea accesului la capital și utilizarea deplin ă a politicilor care 
vizează cererea, de exemplu prin achizi ții publice și reglementare inteligent ă); 
– lansarea de parteneriate europene în domeniul inov ării între UE și nivelurile na ționale, în vederea acceler ării 
dezvoltării și utilizării tehnologiilor necesare pentru a r ăspunde provoc ărilor identificate. Pr imul parteneriat va 
avea în vedere urm ătoarele elemente: „crearea bioeconomiei pân ă în 2020”, „tehnologiile generice esen țiale 
care contribuie la modelarea viitorului industrial al Europei” și „tehnologiile care s ă le permit ă persoanelor în 
vârstă să trăiască în mod independent și să fie activi în societate”; 
– consolidarea și dezvoltarea în continuare a rolului instrumentelor UE de sus ținere a inov ării (de exemplu, 
fondurile structurale, fondurile de dezvoltare rural ă, programul-cadru de cercetare-dezvoltare, programul-cadru 
pentru competitivitate și inovare, planul SET), inclusiv printr-o colaborare mai strâns ă cu BEI și prin 
simplificarea procedurilor administrative în vederea facilit ării accesului la finan țare, în special pentru IMM-
uri, precum și introducerea unor mecanisme inovatoare de stimulare legate de pia ța carbonului, în special 
pentru cei cu o evolu ție rapidă; 
– promovarea parteneriatelor în materie de cunoa ștere și consolidarea leg ăturilor între educa ție, întreprinderi, 
cercetare și inovare, inclusiv prin intermediul Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT), precum și 
promovarea spiritului antreprenorial prin spr ijinirea întreprinderilor tinere inovatoare.  
La nivel na țional, statele membre vor trebui: 
– să reformeze sistemele de cercetare-dezvoltare și inovare de la nivel na țional (și regional) pentru a promova 
excelența și specializarea inteligent ă, să consolideze cooperarea între universit ăți, mediul de cercetare și 
întreprinderi, s ă pună în aplicare programe comune și să întărească cooperarea transfrontalier ă în domeniile în 
care UE aduce valoare ad ăugată pentru și să adapteze procedurile na ționale de finan țare în consecin ță, să 
asigure difuzarea tehnologiei pe teritoriul UE; 
– să garanteze existen ța unui num ăr suficient de absolven ți de universit ăți de științe, matematic ă și inginerie și să 
axeze programele școlare pe creativitate, inovare și spirit antreprenorial;  
– să acorde prioritate cheltuielilor destinate cunoa șterii, inclusiv prin folosirea stimulentelor fiscale și a altor 
instrumente financiare pentru a promova investi ții private mai semnificativ e în cercetare-dezvoltare.  
RO 16   RO Inițiativa emblematic ă „Tineretul în mi șcare”  
Obiectivul este de a consolida performan ța și atractivitatea interna țională a instituțiilor de înv ățământ superior din 
Europa, de a spori nivelul general de calitate la toate nivelurile de educa ție și formare în UE, combinând atât 
excelența, cât și echitatea, prin promovarea mobilit ății studenților și a celor care urmeaz ă un curs de formare, 
precum și de a îmbun ătăți situația încadrării în munc ă a tinerilor. La nivelul UE, Comisia va depune eforturi 
pentru: 
– integrarea și consolidarea programelor UE de mobilitate, cele destinate universit ăților și cele destinate 
cercetătorilor (precum Erasmus, Erasmus Mundus, Tempus și Marie Curie) și corelarea acestora cu resursele și 
programele na ționale; 
– impulsionarea agendei de modernizare a înv ățământului superior la nivelul programelor școlare, al guvernan ței 
și al finanțării, inclusiv prin evaluarea comparativ ă a performan ței universit ăților și a rezultatelor educa ționale 
în context global; 
– identificarea metodelor de promovare a spiritului antreprenorial prin programe de mobilitate pentru tinerii 
profesioni ști;  
– promovarea recunoa șterii învățării non-formale și informale;  
– lansarea unui Cadru pentru încadrarea în munc ă a tinerilor, în care s ă fie prezentate politicile menite s ă reducă 
rata șomajului în rândul tinerilor: acest cadru ar trebui s ă promoveze, cu ajutorul statelor membre și al 
partenerilor sociali, intrarea tinerilor pe pia ța muncii prin intermediul uceniciilor, al stagiilor sau al altor 
experiențe de munc ă, inclusiv printr-o ini țiativă („Primul loc de munc ă EURES”) al c ărui obiectiv este de a 
spori șansele tinerilor de ocupare a unui loc de munc ă prin favorizarea mobilit ății în UE. 
La nivel na țional, statele membre vor trebui: 
– să efectueze investi ții eficiente în sistemele de înv ățământ și de formare la toate nivelurile (de la nivel 
preșcolar la nivel universitar); 
– să amelioreze rezultatele în domeniul educa ției, tratând fiecare segment (pre școlar, primar, secundar, 
profesional și universitar) în cadrul unei abord ări integrate, care s ă includă competen țele-cheie și care are 
scopul de a reduce abandonul școlar timpuriu; 
– să consolideze deschiderea și relevanța sistemelor de înv ățământ prin instituirea unor cadre na ționale de 
calificare și printr-o mai bun ă direcționare a rezultatelor înv ățării spre nevoile pie ței muncii; 
– să faciliteze intrarea tinerilor pe pia ța muncii prin ac țiuni integrate care cuprind, inter alia,  îndrumare, 
consiliere și ucenicie. 
Inițiativa emblematic ă „O agend ă digitală pentru Europa” 
Obiectivul este de a ob ține beneficii sociale și economice durabile, datorit ă unei piețe unice digitale, bazate pe 
internet rapid și ultrarapid și pe aplica ții interoperabile, care s ă permită accesul tuturor la serviciile în band ă largă 
până în 2013, accesul tuturor la internet de vitez ă mult mai mare (30 Mbps sau mai mult) pân ă în 2020 și abonarea 
a 50% sau mai mult dintre gospod ăriile europene la conexiuni internet de peste 100 Mbps. 
La nivelul UE, Comisia va depune eforturi pentru: 
– oferirea unui cadru juridic stabil, care s ă stimuleze investi țiile într-o infrastructur ă pentru internet de mare 
viteză, deschisă și competitiv ă, precum și în serviciile conexe; 
– dezvoltarea unei politici eficiente în domeniul spectrului; 
– facilitarea utiliz ării fondurilor structurale ale UE pentru realizarea acestei agende; 
RO 17   RO – crearea unei adev ărate piețe unice pentru con ținutul și serviciile online ( și anume, servicii web ale UE sigure și 
fără frontiere și piețe de conținut digital) care s ă beneficieze de niveluri ridicate de securitate și încredere, de 
un cadru echilibrat de reglementare cu regimuri clare de drepturi, de consolidarea licen țelor multiteritoriale, de 
protecție și remunera ție adecvate pentru de ținătorii de drepturi și de un sprijin activ în vederea digitaliz ării 
bogatului patrimoniu cultural european și a modelării guvernan ței globale a internetului;  
– reformarea fondurilor destinate cercet ării și inovării și creșterea sprijinului în domeniul TIC, astfel încât 
atuurile tehnologice ale Europei în domenii strategice s ă fie consolidate și să se creeze condi țiile ca IMM-urile 
care înregistreaz ă niveluri ridicate de cre ștere să devină lideri pe pie țele emergente și să stimuleze inovarea în 
domeniul TIC în toate sectoarele de activitate; 
– promovarea accesului la internet și adoptarea acestuia de c ătre toți cetățenii europeni, în special prin ac țiuni de 
susținere a competen țelor digitale și a accesibilit ății serviciilor digitale. 
La nivel na țional, statele membre vor trebui: 
– să elaboreze strategii opera ționale privind internetul de mare vitez ă și să orienteze fondurile publice, inclusiv 
cele structurale, spre domeniile care nu sunt acoperite integral de investi țiile private;  
– să stabileasc ă un cadru juridic pentru coordonarea lucr ărilor publice astfel încât costurile pentru dezvoltarea 
rețelelor să se reducă;  
– să promoveze dezvoltarea și utilizarea unor servicii online moderne și accesibile (de exemplu, e-guvernare, 
servicii de asisten ță medicală online, casa inteligent ă, competen țele informatice, securitatea).  
Creștere durabil ă – promovarea unei economii mai eficie nte din punctul de vedere al utiliz ării 
resurselor, mai ecologice și mai competitive; 
Creșterea durabil ă presupune construirea unei economii competitive, durabile și eficiente din 
punctul de vedere al utiliz ării resurselor, care s ă profite de rolul de lider al Europei în cursa pentru 
dezvoltarea unor noi procese și tehnologii, inclusiv a tehn ologiilor ecologice, care s ă accelereze 
dezvoltarea de re țele inteligente, ce folosesc TIC, care s ă exploateze re țelele de la scara UE și să 
consolideze avantajul competitiv al mediului nostru de  afaceri, în special în sectoarele de produc ție 
și în cadrul IMM-urilor și care să ajute consumatorii s ă realizeze meritele utiliz ării eficiente a 
resurselor. O asemenea abordare va ajuta UE s ă prospere într-o lume cu emisii reduse de dioxid de 
carbon, care dispune de resurse limitate și să prevină, în acela și timp, degradarea mediului, 
pierderea biodiversit ății și utilizarea nedurabil ă a resurselor. De asemenea, aceasta va sta la baza 
coeziunii economice, sociale și teritoriale. 
Europa trebuie s ă acționeze în domeniile urm ătoare: 
– Competitivitate: UE a prosperat datorit ă comerțului, exportând în lumea întreag ă și 
importând atât materii prime, cât și produse finite. Fiind confrunta ți cu o presiune intens ă 
pe piețele de export și pentru un num ăr tot mai mare de materii prime, trebuie s ă ne 
îmbunătățim competitivitatea fa ță de partenerii no ștri comerciali principali, printr-o 
productivitate crescut ă. Trebuie s ă abordăm chestiunea competitivit ății relative în cadrul 
zonei euro și în ansamblul UE. Uniunea European ă a fost, în mare m ăsură, în avangarda 
soluțiilor ecologice, îns ă avantajul acumulat este acum pus în pericol de concuren ți 
puternici, în special de China și de America de Nord. UE ar trebui s ă își mențină avantajul 
pe piața tehnologiilor ecologice, ca o modalitate de a asigura o utilizare eficace a resurselor 
în cadrul întregii economii, eliminând, în acela și timp, blocajele din cadrul infrastructurilor 
rețelelor majore, stimulând, astfel, competitivitatea noastr ă industrial ă.  
RO 18   RO – Combaterea schimb ărilor climatice: pentru a ne atinge obiectivele în materie de schimb ări 
climatice, este necesar s ă reducem emisiile de dioxid de carbon mult mai rapid în decada 
care urmeaz ă decât în decada precedent ă și să exploatăm pe deplin poten țialul noilor 
tehnologii, precum posibilit ățile de captare și stocare a dioxidului de carbon. O utilizare 
mai eficient ă a resurselor ar contribui în mod semnificativ la reducea emisiilor, la 
realizarea de economii și ar stimula cre șterea economic ă. Sunt vizate toate sectoarele 
economiei, nu numai cele care genereaz ă un nivel ridicat de emisii. De asemenea, trebuie 
să consolidăm capacitatea de rezisten ță a economiilor noastre în fa ța riscurilor climatice, 
precum și capacitatea de prevenire a dezastrelor și de reacție la acestea. 
– Energie curat ă și eficientă: dacă ne vom atinge obiectivele în materie de energie, valoarea 
importurilor noastre de petrol și gaze ar putea sc ădea cu 60 de miliarde € pân ă în 2020. 
Aceasta nu reprezint ă doar o economie din punct de ve dere financiar, ci este esen țială 
pentru securitatea noastr ă energetic ă. Dacă înregistrăm progrese suplimentare în ceea ce 
privește integrarea pie ței europene a energiei, PIB-ul ar putea cre ște cu 0,6%-0,8%. 
Simplul fapt de a atinge obiecti vul UE ca 20% din energia folosit ă să provină din surse 
regenerabile ar putea permite creare a a peste 600 000 de locuri de munc ă în UE. Dac ă la 
aceasta se adaug ă obiectivul de 20% privind eficien ța energetic ă, în joc sunt peste 1 milion 
de noi locuri de munc ă. 
Pentru a ac ționa în acest domeniu, este necesar ă punerea în aplicare a a ngajamentelor noastre 
referitoare la reducerea emisiilor într-un mod care s ă maximizeze beneficiile și să minimizeze 
costurile, inclusiv prin difuzarea solu țiilor inovatoare în plan tehnol ogic. În plus, ar trebui s ă vizăm 
decuplarea cre șterii de consumul de energie și să devenim o economie mai eficient ă din punctul de 
vedere al utiliz ării resurselor. Aceasta nu numai c ă va oferi Europei un avantaj competitiv, dar va și 
reduce dependen ța acesteia de resursele de materii prime și de produse de baz ă provenite din 
exterior. 
Inițiativa emblematic ă: „O Europ ă eficientă din punctul de vedere al utiliz ării resurselor” 
Scopul este sprijinirea tranzi ției către o economie eficient ă în ceea ce prive ște utilizarea resurselor și cu emisii 
reduse de dioxid de carbon. Obiectivul este de a decupla cre șterea noastr ă economic ă de utilizarea resurselor și de 
consumul de energie, de a reduce emisiile de CO 2, de a  crește competitivitatea și de a promova o securitate 
energetică sporită.  
La nivelul UE, Comisia va depune eforturi pentru: 
– mobilizarea instrumentelor financiare ale UE (de exemplu, fondurile pentru dezvoltare rural ă, fondurile 
structurale, programul cadru pentru C&D, re țelele transeuropene, BEI), ca parte a unei strategii solide de 
finanțare, care îmbin ă finanțarea UE cu finan țarea public ă națională și cu cea privat ă. 
– consolidarea unui cadru de utilizare a instrumentelor de pia ță (de exemplu, certificate de emisii, reforma 
impozitării energiei, cadrul privind ajutoarele de stat, încurajarea unei utiliz ări mai extinse a achizi țiilor 
publice ecologice);  
– prezentarea de propuneri pentru modernizarea și decarbonizarea sectorului transporturilor, contribuind, astfel, 
la creșterea competitivit ății. Acest lucru poate fi realizat printr-un ansamblu de m ăsuri, de exemplu m ăsuri de 
infrastructur ă precum dezvoltarea rapid ă a unor infrastructuri de re țea de mobilitate electric ă, gestionarea 
eficientă a traficului, logistic ă mai performant ă, urmărirea reducerii emisiilor de CO 2 pentru autovehiculele 
rutiere, pentru sectoarele avia ției și maritim, inclusiv lansarea unei ini țiative majore privind automobilele 
ecologice europene, care va contribui la promovarea noilor tehnologii, inclusiv a autovehiculelor electrice și 
hibride, printr-o combina ție de măsuri de sprijin care cuprind cercetarea, stabilirea unor standarde comune și 
dezvoltarea infrastructurii necesare; 
RO 19   RO – accelerarea punerii în aplicare a unor proiecte strategice cu o valoare ad ăugată ridicată pentru Europa, în 
vederea elimin ării principalelor blocaje, în special în sec țiunile transfrontaliere și nodurile intermodale (ora șe, 
porturi, platforme logistice);  
– finalizarea pie ței interne a energiei și punerea în aplicare a planului privind tehnologiile energetice strategice 
(SET). În acest sens, promovarea surselor regenerabile de energie constituie, de asemenea, o prioritate;  
– prezentarea unei ini țiative privind evolu ția rețelelor europene, inclusiv a re țelelor transeuropene de energie, 
către o super-re țea european ă, „rețele inteligente” și interconectarea, în special a surselor regenerabile de 
energie, la re țea (cu sprijinul fondurilor structurale și al BEI). În acest sens, este necesar ă promovarea 
proiectelor de infrastructur ă de importan ță strategică majoră pentru UE în zona baltic ă, în Balcani, în regiunea 
mediteraneean ă și în Eurasia; 
– adoptarea și implementarea unui Plan de ac țiune revizuit privind eficien ța energetic ă și promovarea unui 
program substan țial în domeniul utiliz ării eficiente a resurselor (sprijinind atât IMM-urile, cât și gospodăriile) 
prin utilizarea fondurilor structurale și a altor tipuri de fonduri în vederea mobiliz ării de noi finan țări prin 
intermediul modelelor existente și foarte eficace de scheme de investi ții inovatoare. Aceast ă măsură ar trebui 
să determine modific ări ale modului de consum și de produc ție; 
– stabilirea unei viziuni privind modific ările structurale și tehnologice necesare pentru a face tranzi ția către o 
economie cu emisii reduse de dioxid de carbon, eficient ă din punctul de vedere al utiliz ării resurselor și 
rezistentă la schimb ările climatice pân ă în 2050, fapt care va permite UE s ă își atingă obiectivele privind 
reducerea emisiilor și biodiversitatea. Aceasta in clude prevenirea dezastrelor și reacția la acestea, precum și 
exploatarea contribu ției pe care politicile de coeziune, agricol ă, de dezvoltare rural ă și maritimă o au în lupta 
împotriva schimb ărilor climatice, în special prin m ăsuri de adaptare bazate pe o utilizare mai eficient ă a 
resurselor, care vor contribui, de asemenea, la îmbun ătățirea securit ății alimentare la nivel mondial. 
La nivel na țional, statele membre vor trebui: 
– să elimine treptat subven țiile dăunătoare mediului, f ăcând excep ții doar în cazul persoanelor defavorizate;  
– să dezvolte instrumente de pia ță, precum stimulente fiscale și achiziții publice menite s ă adapteze metodele de 
producție și de consum;  
– să dezvolte infrastructuri energetice și de transport inteligente, modernizate și complet interconectate și să 
utilizeze pe deplin TIC; 
– să asigure implementarea coordonat ă a proiectelor de infrastructur ă, în cadrul re țelei centrale a UE, care 
contribuie în mod decisiv la eficacitatea sistemului de transport al UE, în ansamblul s ău; 
– să se concentreze asupra dimensiunii urbane a transpor turilor, responsabile de o mare parte din emisiile 
generate și din congestiile re țelelor; 
– să utilizeze reglementarea, dezvoltând standarde de performan ță energetic ă în construc ții și instrumente de 
piață precum impozitarea, subven țiile și achizițiile publice pentru a reduce consumul de energie și de resurse și 
să utilizeze fondurile structurale pentru a investi în construc ția de clădiri publice eficiente din punct de vedere 
energetic și într-o reciclare mai eficient ă;  
– să stimuleze instrumente care permit economisirea de energie și care ar putea cre ște eficiența în sectoarele mari 
consumatoare de energie, precum cele bazate pe folosirea TIC. 
RO 20   RO Inițiativa emblematic ă „O politic ă industrial ă adaptată erei globaliz ării” 
Industria și mai ales IMM-urile au fost grav afectate de criza economic ă și toate sectoarele se confrunt ă cu 
provocările generate de globalizare și de adaptarea proceselor lor de produc ție și a produselor lor la o economie cu 
emisii scăzute de carbon. Impactul acestor provoc ări va fi diferit de la un sector la altul: în timp ce unele sectoare 
vor trebui s ă se „reinventeze”, altele vor beneficia de noi oportunit ăți de afaceri create de aceste provoc ări. 
Comisia va colabora strâns cu p ărțile interesate din diverse sectoare (cu întreprinderile, cu sindicatele, cu mediul 
academic, cu ONG-urile, cu organiza țiile de consumatori) și va elabora un cadru pentru o politic ă industrial ă 
modernă, care să sprijine spiritual antreprenorial, s ă ghideze și să ajute industria pentru a fi în m ăsură să facă față 
acestor provoc ări, să promoveze competitivitatea sectorului industriei primare, al produc ției și al serviciilor din 
Europa și să le ajute s ă valorifice oportunit ățile create de globalizare și de economia ecologic ă. Cadrul va viza 
toate elementele lan țului de valori din ce în ce mai interna țional, de la accesul la materii prime la serviciile post-
vânzare. 
La nivelul UE, Comisia va depune eforturi pentru: 
– stabilirea unei politici industriale care s ă creeze condi țiile cele mai favorabile pentru a men ține și a dezvolta o 
bază industrial ă puternic ă, competitiv ă și diversificat ă în Europa, precum și pentru a sprijini tranzi ția 
sectoarelor de produc ție către o utilizare mai eficient ă a energiei și a resurselor; 
– dezvoltarea unei abord ări orizontale a politicii industriale, care s ă combine diverse instrumente de politic ă (de 
exemplu, reglementarea „inteligent ă”, modernizarea achizi țiilor publice, normele în materie de concuren ță și 
stabilirea de standarde); 
– îmbunătățirea mediului de afaceri, în special pentru IMM-ur i, inclusiv prin reducer ea costurilor de tranzac ție 
aferente desf ășurării unei activit ăți economice în Europa, prin promovarea clusterelor și prin îmbun ătățirea 
accesului convenabil la finan țare;  
– promovarea restructur ării sectoarelor aflate în dificultate pentru orientarea acestora c ătre activit ăți de viitor, 
inclusiv prin redistribuirea rapid ă a competen țelor către sectoarele și piețele cu un ritm alert de cre ștere și prin 
acordarea de sprijin prin intermediul sistemului de ajutoare de stat de care dispune UE și/sau prin Fondul de 
ajustare la globalizare; 
– promovarea tehnologiilor și a metodelor de produc ție care reduc utilizarea resurselor naturale și sporesc 
investițiile în patrimoniul natural al UE; 
– promovarea interna ționalizării IMM-urilor; 
– asigurarea faptului c ă rețelele de transport și de logistic ă permit industriei din toat ă Uniunea s ă beneficieze de 
acces efectiv pe pia ța unică și, într-un context mai larg, pe pia ța internațională;  
– dezvoltarea unei politici spa țiale eficace care s ă pună la dispozi ție instrumentele necesare dep ășirii unor 
provocări-cheie la nivel mondial și care să obțină rezultate, în special în ceea ce prive ște programele Galileo și 
GMES; 
– sporirea competitivit ății sectorului turismului în Europa; 
– revizuirea reglement ărilor în vederea sprijinirii tranzi ției sectoarelor serviciilor și producției către o utilizare 
mai eficient ă a resurselor, inclusiv printr-o reciclare mai eficient ă; îmbunătățirea modului în care sunt definite 
standardele europene, astfel încât standardele europene și internaționale să stimuleze competitivitatea pe 
termen lung a industriei europene. Acest lucru va include promovarea comercializ ării și a adopt ării unor 
tehnologii generice esen țiale; 
– reînnoirea strategiei UE de promovare a responsabilit ății sociale a întreprinderilor, ca element-cheie în 
asigurarea încrederii pe termen lung a angaja ților și a consumatorilor. 
La nivel na țional, statele membre vor trebui: 
– să îmbunătățească mediul de afaceri, în special pentru I MM-urile inovatoare, in clusiv prin achizi ții publice 
menite să sprijine ini țiativele care încurajeaz ă inovarea;  
RO 21   RO – să amelioreze condi țiile de asigurare a respect ării drepturilor de proprietate intelectual ă;  
– să reducă sarcina administrativ ă a societăților și să amelioreze calitatea legisla ției în domeniul afacerilor; 
– să colaboreze strâns cu p ărțile interesate din diverse sectoare (cu întreprinderile, cu sindicatele, cu mediul 
academic, cu ONG-urile, cu organiza țiile de consumatori) pentru a identifica blocajele și a dezvolta o analiz ă 
comună cu privire la modalit ățile de a men ține o bază industrial ă și de cunoa ștere solidă și de a plasa UE într-o 
poziție de lider în ceea ce prive ște dezvoltarea durabil ă la nivel mondial.  
Creștere favorabil ă incluziunii – o economie cu o rat ă ridicată a ocupării forței de munc ă, 
asigurând coeziunea economic ă, socială și teritorial ă 
O creștere favorabil ă incluziunii presupune asi gurarea autonomiei cet ățenilor prin rate ridicate ale 
ocupării forței de munc ă, investirea în dezvoltarea competen țelor, combaterea s ărăciei și 
modernizarea pie țelor muncii și a sistemelor de formare și de protec ție socială pentru a ajuta 
cetățenii să anticipeze și să gestioneze schimb ările, precum și pentru a construi o societate solidar ă. 
De asemenea, este esen țial ca beneficiile cre șterii economice s ă fie accesibile în toate regiunile 
Uniunii, inclusiv în regiunile ultraperifer ice, consolidând astfel coeziunea teritorial ă. O creștere 
favorabilă incluziunii presupune s ă se asigure tuturor cet ățenilor acces și oportunit ăți pe tot 
parcursul vie ții. Europa trebuie s ă își valorifice pe deplin poten țialul de for ță de muncă pentru a face 
față provocărilor pe care le reprezint ă îmbătrânirea popula ției și creșterea concuren ței mondiale. 
Vor fi necesare politici de promovare a egalit ății de șanse între femei și bărbați pentru a cre ște 
participarea for ței de munc ă, ceea ce va contribui la cre ștere și la coeziune sociale.  
Europa trebuie s ă acționeze în urm ătoarele domenii: 
– ocuparea for ței de munc ă: din cauza schimb ărilor demografice, for ța de munc ă de care 
dispunem este în sc ădere. Numai dou ă treimi din popula ția noastră activă are în prezent un 
loc de munc ă, în compara ție cu peste 70% în SUA și în Japonia. Rata ocup ării forței de 
muncă este scăzută în special în rândul femeilor și al lucrătorilor în vârst ă. Tinerii au fost 
grav afecta ți de criză, cunoscând o rat ă a șomajului de peste 21%. Se întrevede un risc 
ridicat ca persoanele neintegrate în câmpul muncii sau care au leg ături slabe cu acesta s ă 
piardă teren pe pia ța muncii;  
– competen țele: aproximativ 80 de milioane de persoane au competen țe reduse sau de baz ă, 
însă persoanele mai instruite sunt cele care beneficiaz ă, în principal, de posibilit ățile oferite 
de învățarea de-a lungul vie ții. Până în 2020, 16 milioane de locuri de munc ă vor necesita 
un nivel înalt de calificare, în timp ce num ărul locurilor de munc ă pentru care se vor cere 
competen țe reduse va sc ădea cu 12 milioane. Pentru ca lucr ătorii să aibă o viață activă mai 
îndelungat ă, este nevoie, de asemenea, s ă le oferim posibilitatea de a dobândi și de a 
dezvolta noi competen țe pe tot parcursul vie ții; 
– combaterea s ărăciei: înainte de criz ă, 80 de milioane de persoane erau amenin țate de 
sărăcie. 19 milioane dintre acestea sunt copii.  8% dintre persoanele care au un loc de 
muncă nu câștigă suficient pentru a ie și din sărăcie. Șomerii sunt, în special, afecta ți. 
Acțiunile din cadrul acestei priorit ăți vor necesita modernizarea și consolidarea politicilor noastre în 
materie de ocupare a for ței de munc ă, de educa ție și de formare, precum și a sistemelor noastre de 
protecție socială, prin sporirea particip ării pe pia ța muncii și prin reducerea șomajului structural, 
precum și prin cre șterea responsabilit ății sociale a întreprinderilor în cadrul comunit ății de afaceri. 
În acest sens, va fi important s ă se asigure accesul popula ției la centre de îngrijire a copiilor și la 
RO 22   RO centre destinate altor pers oane aflate în între ținere.  Va fi esen țial să se pună în aplicare principiile 
privind flexicuritatea și să se ofere cet ățenilor posibilitatea de  a dobândi noi competen țe care să le 
permită să se adapteze la noile condi ții și la eventualele schimb ări de carier ă. Va fi nevoie de un 
efort deosebit pentru a combate s ărăcia și excluziunea social ă și pentru a reduce inegalit ățile în 
materie de s ănătate, astfel încât beneficiile cre șterii să poată fi accesibile tuturor. Capacitatea 
noastră de a face fa ță provocării pe care o reprezint ă promovarea unei îmb ătrâniri active și 
sănătoase a popula ției va fi la fel de important ă în asigurarea coeziunii sociale și a unei 
productivit ăți mai ridicate. 
Inițiativa emblematic ă „O agend ă pentru noi competen țe și noi locuri de munc ă” 
Obiectivul este de a crea condi țiile necesare moderniz ării piețelor muncii pentru a cre ște nivelurile de ocupare a 
forței de munc ă și pentru a asigura sustenabilitatea modelelor no astre sociale. Pentru aceasta este nevoie s ă 
promovăm autonomia cet ățenilor prin dobândirea de noi competen țe care să permită forței noastre de munc ă 
actuale și viitoare s ă se adapteze la noile condi ții și la eventualele schimb ări de carier ă, să reducă șomajul și să 
sporească productivitatea muncii. 
La nivelul UE, Comisia va depune eforturi pentru: 
– definirea și punerea în aplicare a celei de a doua et ape a agendei de flexicuritate, împreun ă cu partenerii sociali 
europeni, pentru a identifica modalit ățile de a îmbun ătăți gestionarea tranzi țiilor economice, de a combate 
șomajul și de a crește ratele de activitate; 
– adaptarea cadrului legislativ, în conformitate cu principiile reglement ării „inteligente”, la evolu ția modelelor 
de organizare a muncii (de exemplu, orele de lucru, deta șarea lucrătorilor) și la noile riscuri la adresa s ănătății 
și a securit ății muncii;  
– facilitarea și promovarea mobilit ății lucrătorilor în interiorul UE și asigurarea unei coresponden țe mai bune 
între cererea și oferta de locuri de munc ă, prin intermediul unui sprijin financiar adecvat acordat din fondurile 
structurale, în special din Fondul social european (FSE), și promovarea unei politici în materie de migra ție a 
lucrătorilor cuprinz ătoare și orientate c ătre viitor, care s ă răspundă, într-un mod flexibil, priorit ăților și 
nevoilor de pe pia ța muncii;  
– consolidarea capacit ății partenerilor sociali și valorificarea pe deplin a poten țialului de solu ționare a 
problemelor oferit de dialogul social la toate nivelurile (la nivelul UE, la nivel na țional/regional, la nivel 
sectorial și la nivelul întreprinderilor), precum și promovarea unei cooper ări mai strânse între institu țiile de pe 
piața muncii, inclusiv între serviciile publice de ocupare a for ței de munc ă din statele membre;  
– impulsionarea cadrului strategic de cooperare în materie de educa ție și formare în care s ă fie implicate toate 
părțile interesate. Acest lucru ar trebui s ă aibă drept rezultat punerea în aplicare a principiilor înv ățării de-a 
lungul vie ții (în cooperare cu statele membre, cu partenerii sociali și cu exper ți), inclusiv prin parcursuri 
educaționale flexibile între diverse sectoare și niveluri de educa ție și formare și prin sporirea atractivit ății 
educației și formării profesionale. Partenerii sociali la nivel european ar trebui consulta ți în vederea dezvolt ării 
unei inițiative proprii în acest domeniu; 
– asigurarea dobândirii competen țelor necesare în vederea continu ării studiilor și a integr ării pe pia ța muncii, 
precum și a recunoa șterii acestora pe tot parcursul educa ției generale, profesionale, superioare și din viața 
adultă și dezvoltarea unui limbaj și a unor instrumente opera ționale comune pentru educa ție/formare și muncă: 
un cadru european pentru aptitudini, competen țe și profesii (ESCO).  
La nivel na țional, statele membre vor trebui: 
– să pună în aplicare m ăsurile naționale de flexicuritate, astfel cum s-a convenit în cadrul Consiliului European, 
să reducă segmentarea pie ței muncii și să faciliteze tranzi țiile și reconcilierea vie ții profesionale cu via ța 
privată; 
RO 23   RO – să analizeze și să monitorizeze în mod regulat eficien ța sistemelor fiscale și de asigur ări sociale pentru a 
asigura rentabilitatea muncii, acordând o aten ție special ă persoanelor cu un nivel sc ăzut de calificare și 
eliminând în acela și timp măsurile care descurajeaz ă desfășurarea de activit ăți independente;  
– să promoveze noi forme de reconciliere a vie ții profesionale cu cea privat ă și politici de îmb ătrânire activ ă și să 
sporească egalitatea de șanse între femei și bărbați; 
– să promoveze și să monitorizeze concretizarea eficace a rezultatelor dialogului social;  
– să impulsioneze punerea în aplicare a Cadrului european al calific ărilor, prin instituirea unor cadre na ționale 
ale calific ărilor; 
– să asigure dobândirea competen țelor necesare în vederea continu ării studiilor și a integr ării pe pia ța muncii, 
precum și recunoa șterea acestora pe tot parcursul educa ției generale, profesionale, superioare și din viața 
adultă, inclusiv în cadrul înv ățării non-formale și informale; 
– să dezvolte parteneriate între mediul educa ției/formării și cel al muncii, în special prin implicarea partenerilor 
sociali în planificarea ofertelor de educa ție și formare. 
Inițiativa emblematic ă „O platform ă european ă de combatere a s ărăciei” 
Obiectivul este de a asigura coeziunea economic ă, socială și teritorial ă, ca o continuare a anului în curs, care 
reprezintă Anului european de lupt ă împotriva s ărăciei și excluziunii social, în vederea sensibiliz ării opiniei 
publice și a recunoa șterii drepturilor fundamentale ale persoanelor care se confrunt ă cu sărăcia și excluziunea 
socială, acordându-le acestora posibilitatea de a duce o via ță demnă și de a juca un rol activ în societate.  
La nivelul UE, Comisia va depune eforturi pentru: 
– transformarea metodei deschise de coordonare în materie de excluziune social ă și de protec ție socială într-o 
platformă de cooperare, de evaluare colegial ă și de schimb de bune practici, precum și într-un instrument de 
încurajare a angajamentului actorilor din sectorul public și privat de a reduce excluziunea social ă și de a 
întreprinde ac țiuni concrete, inclusiv prin acordarea de sprijin specific din fondurile structurale, în special din 
FSE;  
– elaborarea și punerea în aplicare a unor programe care vizeaz ă promovarea inov ării sociale în rândul grupurilor 
celor mai vulnerabile, în spec ial prin punerea la dispozi ția comunit ăților defavorizate a unor forme de educa ție 
și de formare și a unor oportunit ăți inovatoare de încadrare în munc ă, combaterea discrimin ării (de exemplu, a 
persoanelor cu handicap) și dezvoltarea unei noi agende pentru integrarea migran ților, care s ă îi ajute pe 
aceștia să își valorifice la maximum poten țialul; 
– evaluarea caracterului adecvat și a sustenabilit ății sistemelor de protec ție socială și de pensii și identificarea 
modalităților de îmbun ătățire a accesului la sistemele de s ănătate. 
La nivel na țional, statele membre vor trebui: 
– să promoveze responsabilitatea colectiv ă și individual ă pe care o împart în domeniul combaterii s ărăciei și 
excluziunii sociale; 
– să defineasc ă și să pună în aplicare m ăsuri care vizeaz ă situația specific ă a grupurilor cu un grad de risc ridicat 
(precum familiile monoparentale, femeile în vârst ă, minoritățile, romii, persoanele cu handicap și personale 
fără adăpost);  
– să își dezvolte pe deplin sistemele de securitate social ă și de pensii pentru a asigura un nivel adecvat al 
ajutorului pentru venit și al accesului la asisten ță medicală. 
3. V ERIGI LIPS Ă șI BLOCAJE  
Toate politicile, instrumentele și actele legislative ale UE, precum și instrumentele sale financiare ar 
trebui mobilizate pentru realizarea ob iectivelor strategiei. Comisia inten ționează să își consolideze 
RO 24   RO principalele politici și instrumente, precum pia ța unică, bugetul și agenda economic ă externă a UE 
pentru a se concentra asupra în deplinirii obiectivelor stra tegiei Europa 2020. Propunerile 
operaționale menite s ă asigure contribu ția deplină a acestor instrumente la strategie fac parte 
integrantă din Europa 2020.  
3.1. O pia ță unică pentru secolul 21 
O piață unică mai puternic ă, mai aprofundat ă și mai cuprinz ătoare reprezint ă un element vital 
pentru asigurarea cre șterii și crearea de locuri de munc ă. Cu toate acestea, tendin țele actuale arat ă 
semne de sl ăbire a integr ării și de dezam ăgire cu privire la pia ța unică. Criza a ad ăugat la acestea 
tentația naționalismului economic. Vigilen ța Comisiei și simțul răspunderii de care au dat dovad ă 
toate statele membre au împiedicat deriva c ătre dezintegrare. Cu toate acestea, este nevoie de un 
nou impuls – de un real angajament politic – pentru a relansa pia ța unică, prin adoptarea rapid ă a 
inițiativelor men ționate anterior. Un astfel de anga jament politic va necesita o combina ție de măsuri 
pentru a elimina lacunele pie ței unice.  
În fiecare zi, întreprinderile și cetățenii se confrunt ă cu persistenta realitate a blocajelor care 
afectează activitățile transfrontaliere, în ciuda existen ței juridice a pie ței unice. Ace știa își dau 
seama că rețelele nu sunt suficiente de bine interconectate și că aplicarea normelor din domeniul 
pieței unice rămâne inegal ă. Adesea, pentru una și aceeași tranzacție, întreprinderile și cetățenii încă 
mai trebuie s ă se confrunte cu 27 de sisteme juridice dife rite. În timp ce întreprinderile noastre înc ă 
se confrunt ă cu realitatea de zi cu zi a fragment ării și a normelor divergente, concuren ții lor din 
China, SUA sau Japonia pot beneficia pe deplin de puterea pe care le-o acord ă piețele lor interne de 
mari dimensiuni.  
Piața unică a fost conceput ă înaintea apari ției internetului, înaint e ca tehnologiile informa ției și 
comunica țiilor să devină unul dintre principalii factori de cre ștere și înainte ca serviciile s ă ocupe un 
loc predominant în economia european ă. Apariția unor noi servicii (de ex emplu, în domenii precum 
conținutul și media, s ănătatea, sistemele inteligente de m ăsurare a consumului de energie) 
reprezintă un poten țial considerabil, îns ă Europa nu va exploata acest poten țial decât dac ă va depăși 
fragmentarea care blocheaz ă în prezent fluxul de con ținut online și accesul consumatorilor și al 
întreprinderilor.  
Pentru a orienta pia ța unică în direcția îndeplinirii obiectivelor stra tegiei Europa 2020, este nevoie 
de piețe funcționale și conectate în mod ad ecvat, în cadrul c ărora concuren ța și accesul 
consumatorilor s ă stimuleze cre șterea și inovarea. Pe baza Directivei  privind serviciile, trebuie 
creată o piață unică deschisă care să asigure în acela și timp calitatea serviciilor furnizate 
consumatorilor. Transpunerea deplin ă a Directivei privind serviciile ar putea cre ște cu 45% volumul 
comerțului cu servicii comerciale și cu 25% investi țiile străine directe, generând o cre ștere a PIB-
ului cuprins ă între 0,5% și 1,5%.  
Trebuie ameliorat accesul IMM-urilor la pia ța unică. Spiritul antreprenorial trebuie dezvoltat prin 
inițiative concrete de politic ă, inclusiv printr-o simplificare a dreptului societ ăților comerciale 
(procedurile de faliment, statutul societ ăților private etc.) și prin ini țiative care s ă le permit ă 
antreprenorilor s ă se relanseze dup ă faliment. Trebuie s ă li se acorde cet ățenilor mijloacele necesare 
pentru a participa pe deplin la pia ța unică. În acest sens, trebuie consolidat ă capacitatea cet ățenilor 
de a achizi ționa bunuri și servicii transfrontaliere, în special online, precum și încrederea lor în 
efectuarea unor astfel de achizi ții. 
RO 25   RO Prin punerea în aplicare a politicii în domeniul concuren ței, Comisia va asigura men ținerea unei 
piețe unice deschise, care s ă protejeze egalitatea de șanse a întreprinderilor și să combată 
protecționismul na țional. Politica în domeniul concuren ței va avea îns ă o contribu ție mai important ă 
la realizarea obiectivelor strategiei Europa 2020. Polit ica în domeniul concuren ței asigură faptul că 
piețele oferă condiții favorabile inov ării, garantând, de exemplu, respectarea brevetelor și a 
drepturilor de proprietate. Prevenirea abuzului de pia ță și a înțelegerilor neconcuren țiale între 
întreprinderi are un efect încura jator care permite stimularea inov ării. Politica privind ajutoarele de 
stat poate contribui, de asemenea, în mod activ și pozitiv la realizarea obiectivelor strategiei Europa 
2020 prin stimularea și sprijinirea ini țiativelor de dezvoltare a unor tehnologii mai inovatoare, mai 
eficiente și mai ecologice, facilitând totodat ă accesul la ajutoare publice pentru investi ții, capital de 
risc și finanțare destinat ă cercetării și dezvoltării. 
Comisia va propune ac țiuni destinate elimin ării blocajelor de pe pia ța unică prin: 
– consolidarea structurilor pentru a pune în aplicare, în timp util și în mod adecvat, m ăsurile 
privind pia ța unică, inclusiv reglementarea re țelelor, Directiva privind serviciile și pachetul 
legislativ și de supraveghere a pie țelor financiare, pentru a as igura aplicarea lor eficient ă și 
pentru a solu ționa rapid eventualele probleme;  
– continuarea lucr ărilor în cadrul agendei pentru o reglementare inteligent ă, examinând, 
printre altele, posibilitatea de a privilegia mai degrab ă utilizarea de regulamente decât de 
directive, lansarea de evalu ări ex-post privind legisla ția existent ă, continuarea monitoriz ării 
pieței, reducerea sarcinii administrative, eliminarea obstacolelor fiscale, îmbun ătățirea 
mediului de afaceri, în speci al pentru IMM-uri, precum și sprijinirea spiritului 
antreprenorial; 
– adaptarea legisla ției europene și naționale la era digital ă pentru a promova circula ția 
conținutului, care s ă asigure un nivel înalt de în credere pentru consumatori și societăți. 
Acest lucru necesit ă actualizarea normelor privind r ăspunderea juridic ă, garanțiile, livrarea 
și soluționarea litigiilor; 
– facilitarea și reducerea costurilor pe care trebuie s ă le suporte întreprinderile și 
consumatorii pentru a încheia cont racte cu parteneri din celelalte țări ale UE, în special 
prin oferirea unor solu ții armonizate pentru contract ele încheiate cu consumatorii și a unui 
model UE de clauze contractuale, precum și prin realizarea de progrese în vederea 
instituirii, cu caracter op țional, a unui drept european în materie de contracte; 
– facilitatea și reducerea costurilor pe care trebuie s ă le suporte întreprinderile și 
consumatorii pentru a asigur a respectarea contractelor și recunoa șterea hot ărârilor 
judecătorești și a documentelor în alte țări ale UE. 
3.2. Investirea în cre ștere: politica de coeziune, mobilizarea bugetului UE și finanțările 
private 
Coeziunea economic ă, socială și teritorial ă va rămâne în centrul strategiei Europa 2020 pentru a 
asigura c ă toate energiile și capacitățile sunt mobilizate și orientate c ătre urmărirea priorit ăților 
strategiei. Politica de coeziune și fondurile structurale, care î și păstrează importan ța ca elemente de 
sine stătătoare, reprezint ă totodată mecanisme-cheie de execu ție pentru realizarea priorit ăților de 
creștere inteligent ă, durabilă și favorabil ă incluziunii în statele membre și în regiunile acestora. 
RO 26   RO Criza financiar ă a avut un impact puternic asupra capacit ății întreprinderilor și a administra țiilor 
europene de a finan ța proiecte de investi ții și de inovare. În vederea realiz ării obiectivelor strategiei 
Europa 2020 este esen țial să dispunem de un medi u legislativ care s ă asigure atât eficacitatea, cât și 
siguranța piețelor financiare. De asemenea, Europa trebuie s ă facă tot ceea ce îi st ă în putință pentru 
a mobiliza mijloacele sale financiare și pentru a experimenta noi metode de combinare a finan țărilor 
publice și private și de creare a unor instru mente inovatoare de finan țare a investi țiilor necesare, 
inclusiv prin intermediul parten eriatelor între sectorul public și cel privat (PPP). Banca European ă 
de Investi ții și Fondul European de Investi ții pot contribui la sprijinirea unui „cerc virtuos”, în care 
inovarea și spiritul antreprenorial pot beneficia de finan țări rentabile de la primele investi ții până la 
cotarea pe pie țele bursiere, în parteneriat cu numeroasele ini țiative și scheme publice care sunt deja 
funcționale la nivel na țional.  
Cadrul financiar multianual al UE va trebui s ă reflecte, de asemenea, priorit ățile pe termen lung în 
materie de cre ștere. Comisia inten ționează să includă aceste priorit ăți, odată ce se va ajunge la un 
acord în aceast ă privință, în propunerile sale pentru urm ătorul cadru financiar multianual, care 
urmează să fie prezentat a nul viitor. Discu țiile ar trebui s ă nu se limiteze numai la nivelurile de 
finanțare, ci să abordeze și modalitățile în care trebuie concep ute instrumentele de finan țare, precum 
fondurile structurale, fondur ile destinate agriculturii și dezvolt ării rurale, programul-cadru de 
cercetare și programul-cadru pentru competitivitate și inovare (PCI), pentru a contribui la realizarea 
obiectivelor strategiei Eu ropa 2020, astfel încât s ă se maximizeze impactul, s ă se asigure eficacitate 
și să se ofere o valoare ad ăugată a UE. Va fi important s ă găsim modalit ăți de a cre ște impactul 
bugetului UE, care, de și este redus, poate avea un efect catalizat or important atunci când este bine 
direcționat. 
Comisia va propune ac țiuni de dezvoltare a unor solu ții de finan țare inovatoare care s ă sprijine 
obiectivele strategiei Europa 2020 prin: 
– valorificarea pe deplin a posibilit ăților de sporire a eficien ței și a eficacit ății bugetului de 
care dispune în prezent UE, printr-o ierarhizare mai bun ă a priorităților și printr-o corelare 
mai bună a cheltuielilor UE cu obiectivele strategiei Euro pa 2020, în vederea elimin ării 
fragmentării actuale a instrumentelor de finan țare ale UE (de exemplu, cercetare, 
dezvoltare și inovare, investi ții în infrastructurile-cheie de re țele transfrontaliere de energie 
și transporturi, precum și tehnologii cu emisii reduse de carbon). Revizuirea cadrului 
financiar reprezint ă o oportunitate care ar trebui exploatat ă pe deplin pentru a dezvolta 
potențialul instrumentelor financiare i novatoare, asigurându-se în acela și timp buna 
gestiune financiar ă; 
– elaborarea unor noi instrumente de finan țare, în special în cooperare cu BEI/FEI și cu 
sectorul privat, care s ă răspundă nevoilor înc ă neîndeplinite ale întrep rinderilor. În cadrul 
viitorului plan de cercetare și inovare, Comisia va coordona, împreun ă cu BEI/FEI, o 
inițiativă menită să adune capitaluri suplimentare pentru finan țarea întreprinderilor 
inovatoare, aflate în cre ștere. 
– concretizarea unei pie țe europene eficiente a capitalului de risc, care va facilita astfel, în 
mare măsură, accesul direct al în treprinderilor la pie țele de capital și va analiza metodele 
de stimulare a acord ării de fonduri de c ătre sectorul privat care s ă asigure disponibilitatea 
finanțărilor pentru întreprinderile tinere și pentru IMM-urile inovatoare. 
RO 27   RO 3.3. Utilizarea instrumentelor noastre de politic ă externă 
Creșterea global ă va oferi exportatorilor europeni noi oportunit ăți și un acces competitiv la 
importuri esen țiale. Trebuie utilizate toat e instrumentele politicii economice externe în vederea 
stimulării creșterii în Europa prin participarea noastr ă pe piețele deschise și echitabile din toat ă 
lumea. Acest principiu se aplic ă aspectelor externe ale diversel or noastre politici interne (de 
exemplu, în domeniile energiei, tran sporturilor, agriculturii, cercet ării și dezvoltării), însă este 
valabil, în special, pentru comer ț și pentru coordonarea politicii macroeconomice interna ționale. O 
Europă deschisă, care func ționează într-un cadru interna țional reglementat, reprezint ă cea mai bun ă 
cale de a exploata beneficiile globaliz ării, ceea ce va spori cre șterea și ocuparea for ței de munc ă. În 
același timp, Europa trebuie s ă își facă simțită prezența pe scena interna țională într-un mod mai 
eficace, asumându- și un rol de prim-plan în modelarea viitoarei ordini economice mondiale în 
cadrul G20 și urmărind interesele europene prin utilizarea activ ă a tuturor instrumentelor de care 
dispunem.  
Este necesar ca o parte din cre șterea pe care trebuie s ă o genereze Europa în urm ătorii zece ani s ă 
provină din economiile emergente, deoa rece clasele medii din aceste țări se dezvolt ă și importă 
mărfuri și servicii în care Uniunea European ă deține un avantaj comparativ. Fiind cel mai mare bloc 
comercial din lume, UE va prospera dac ă va adopta o atitudine deschis ă față de restul lumii și dacă 
va acorda o aten ție deosebit ă măsurilor prin care celelalte ec onomii dezvoltate sau emergente 
anticipeaz ă tendințele viitoare sau se adapteaz ă la acestea.  
Un obiectiv esen țial ar trebui s ă fie luarea de m ăsuri în cadrul OMC și la nivel bilateral pentru a 
facilita accesul pe pia ță al întreprinderilor din UE, inclusiv al IMM-urilor, precum și condiții 
echitabile de concuren ță pentru concuren ții noștri externi. În plus, ar trebui s ă raționalizăm 
dialogurile noastre de reglementare și să punem accentul, în special, pe noi domenii, precum clima 
și creșterea nepoluant ă, amplificându-ne, în m ăsura posibilit ăților, influen ța la nivel mondial, prin 
promovarea echivalen ței, a recunoa șterii reciproce și a convergen ței în ceea ce prive ște aspectele de 
reglementare esen țiale, precum și a adoptării normelor și a standardelor noastre.  
Strategia Europa 2020 este relevant ă nu numai pentru țările din UE, ci și pentru țările candidate și 
pentru țările din vecin ătatea noastr ă, cărora le poate oferi un poten țial considerabil, ajutându-le 
totodată să își consolideze propriile  eforturi de reform ă. Extinderea zonei în care se aplic ă normele 
UE va crea noi oportunit ăți atât pentru UE, cât și pentru vecinii s ăi. 
În plus, unul dintre obiec tivele cruciale în urm ătorii câțiva ani va fi dezvoltarea de rela ții strategice 
cu economiile emergente pentru a discuta preocup ările comune, pentru a promova coreglementarea 
și alte tipuri de cooperare, precum și pentru a solu ționa chestiunile bilaterale . Structurile care vor sta 
la baza acestor rela ții vor trebui s ă fie flexibile și să aibă mai degrab ă un caracter poli tic decât unul 
tehnic. 
În 2010, Comisia va elabora o strategie comercial ă pentru Europa 2020, care va cuprinde 
următoarele elemente: 
– concentrarea asupra încheierii negocierilor comerciale multilaterale și bilaterale în curs, în 
special a celor cu cel mai mare poten țial economic, precum și asupra asigur ării unei 
respectări mai bune a acordurilor ex istente, punând accentul pe obstacolele netarifare din 
calea comer țului; 
RO 28   RO – inițiative de deschidere comercial ă pentru sectoarele de viitor, cum ar fi produsele și 
tehnologiile ecologice, produsele și serviciile de înalt ă tehnologie, precum și inițiative 
privind standardizarea interna țională, în special în domeniile de cre ștere;  
– propuneri de dialoguri strategice la nivel înalt cu partenerii-c heie pentru a discuta o gam ă 
largă de aspecte strategice, printre care accesul la pia ță, cadrul de reglementare, 
dezechilibrele mondiale, energie și schimbări climatice, accesul la materii prime, s ărăcia în 
lume, educa ția și dezvoltarea. Comisia va depune eforturi pentru a consolida Consiliul 
Economic Transatlantic cu SUA și dialogul politic la nivel înalt cu China și pentru a 
aprofunda rela țiile cu Japonia și Rusia; 
– începând cu 2011 și apoi în fiecare an înainte de Consiliul European de prim ăvară, un 
raport privind obstacolele în calea comer țului și a investi țiilor, în care s ă fie identificate 
metodele de îmbun ătățire a accesului pe pia ță și a mediului de reglementare pentru 
întreprinderile din UE. 
UE este un actor mondial și își ia în serios responsabilit ățile interna ționale. UE a dezvoltat un 
parteneriat real cu țările în curs de dezvoltare, care vizeaz ă eradicarea s ărăciei, promovarea cre șterii 
și îndeplinirea obiectivelor de dezvoltare  ale mileniului (ODM). Avem o rela ție deosebit de 
apropiată cu Africa și va trebui s ă investim și mai mult în viitor pentru dezvoltarea acestui 
parteneriat strâns. Acest lucru va avea loc în contex tul mai larg al eforturilor depuse în prezent în 
scopul major ării ajutorului pentru dezvoltare și al îmbun ătățirii eficien ței programelor noastre de 
ajutor, în special prin împ ărțirea eficient ă a sarcinilor cu statele membre și prin reflectarea în mai 
mare măsură a obiectivelor de dezvoltare  în cadrul celorlalte polit ici ale Uniunii Europene.  
4. I EșIREA DIN CRIZ Ă: PRIMII PA șI CĂTRE 2020   
Instrumentele de politic ă au fost utilizate în mod decisiv și pe scară largă pentru a contracara criza. 
Politica fiscal ă a jucat, în m ăsura posibilit ăților, un rol expansionist și anticiclic; ratele dobânzilor 
au fost diminuate pân ă la cel mai sc ăzut nivel cunoscut vreodat ă și nivelul infuziilor de lichidit ăți în 
sectorul financiar a fost f ără precedent. Guvernele au acordat b ăncilor sprijin masiv, prin garan ții, 
prin recapitalizare sau prin „cur ățarea” bilan țurilor de activele deprecia te; alte sectoare economice 
au beneficiat de sprijin prin intermediul cadrului temporar și excepțional al ajutoarelor de stat. 
Toate aceste m ăsuri au fost și sunt în continuare justificate, îns ă nu li se poate da un caracter 
permanent. Nivelurile ridicate al e datoriei publice nu pot fi sus ținute pe termen nedefinit. Urm ărirea 
obiectivelor strategiei  Europa 2020 trebuie s ă se bazeze pe o strategie credibil ă de ieșire din criz ă 
care să vizeze, pe de o pa rte, politica bugetar ă și monetar ă și, pe de alt ă parte, ajutorul direct acordat 
de guvern sectoarelor economice, în  special sectorului financiar.  Ordinea de aplicare a acestor 
câteva strategii de ie șire din criz ă este important ă. Consolidarea coordon ării politicilor economice, 
în special în cadrul zonei euro, ar trebui s ă asigure succesul strategiei globale de ie șire din criz ă. 
4.1. Definirea unei strategii credibile de ie șire din criz ă 
Date fiind incertitudinile cu privire la perspectivele economice și la vulnerabilitatea sectorului 
financiar, m ăsurile de sprijin ar trebui retrase nu mai atunci când se va putea considera c ă redresarea 
economic ă nu mai depinde de sprijin extern și când va fi fost restaurat ă stabilitatea financiar ă4. 
Retragerea m ăsurilor temporare legate de criz ă ar trebui s ă se realizeze în mod coordonat și să țină 
                                                 
4 European Council conclusions of 10/11 December 2009. 
RO 29   RO seama de eventualele efecte de contagiune propagate de la un stat membru la altul și de 
interacțiunile dintre diversele instrumente de politic ă. Ar trebui restaurat ă disciplina în materie de 
ajutoare de stat, începând cu sistar ea cadrului temporar al ajutoarelo r de stat. O astfel de abordare 
coordonat ă ar trebuie s ă se bazeze pe urm ătoarele principii:  
– retragerea stimulentelor fiscale ar trebui s ă înceapă de îndată ce redresarea va fi cert ă. Cu 
toate acestea, dat fiind c ă momentul oportun poate fi diferit de la o țară la alta, este nevoie 
de un grad înalt de coordonare la nivel european; 
– sprijinul pentru șomajul de scurt ă durată ar trebui retras progresiv numai dup ă ce se poate 
considera c ă există o tendință clară de creștere a PIB-ului și, implicit, dup ă ce ocuparea 
forței de munc ă, cu întârzierea obi șnuită, va fi început s ă crească; 
– schemele de ajutor sectorial ar trebui retras e progresiv într-un stad iu incipient deoarece 
presupun costuri bugetare ridicate și se consider ă că și-au îndeplinit pe deplin obiectivele, 
precum și din cauza posibilelor lor ef ecte de denaturare a pie ței unice; 
– sprijinul în vederea accesului la finan țare ar trebui s ă continue pân ă când vor exista semne 
clare că, în general, condi țiile de finan țare au revenit la normal; 
– retragerea sprijinului pentru  sectorul financiar, încep ând cu schemele de garan ții 
guvernamentale, va depinde de st area economiei, în general, și de stabilitatea sistemului 
financiar, în special. 
4.2. Reforma sistemului financiar 
O prioritate-cheie pe termen scurt va fi re staurarea unui sector fi nanciar solid, stabil și sănătos care 
să fie în măsură să finanțeze economia real ă. Acest lucru va necesita concretizarea complet ă și în 
timp util a angajamentelor G20. Vor trebui îndeplinite, în special, cinci obiective: 
– punerea în aplicare a reformel or convenite în ceea ce prive ște supravegherea sectorului 
financiar; 
– eliminarea lacunelor de reglementare, promovarea transparen ței, a stabilit ății și a 
responsabilit ății, în special în ceea ce prive ște instrumentele derivate și infrastructura 
pieței; 
– finalizarea consolid ării normelor noastre pruden țiale, de contabilitate și de protec ție a 
consumatorilor sub forma unui cadru de regl ementare unic la nivel european, care s ă 
reglementeze toate pie țele financiare și toți actorii de pe acestea în mod adecvat; 
– consolidarea guvernan ței instituțiilor financiare pent ru a remedia deficien țele identificate 
în timpul crizei financiare în domeniul identific ării și gestionării riscurilor; 
– lansarea unei politici ambi țioase care s ă ne permit ă, în viitor, s ă prevenim și, dacă este 
cazul, să gestionăm mai bine eventualele crize financiare și care să analizeze totodat ă, 
ținând seama de responsabilitatea specific ă a sectorului financiar în actuala criz ă, 
contribuțiile adecvate ale sectorului financiar. 
RO 30   RO 4.3. Continuarea consolid ării bugetare inteligente pentru a se asigura o cre ștere pe 
termen lung 
Dat fiind c ă soliditatea finan țelor publice reprezint ă un element esen țial pentru restaurarea 
condițiilor necesare cre șterii durabile și creării de locuri de munc ă, avem nevoie de o strategie 
cuprinzătoare de ie șire din criz ă. Acest lucru va presupune retragerea progresiv ă a sprijinului pe 
termen scurt acordat în timpul crizei și introducerea unor reforme pe termen mediu și lung care s ă 
promoveze sustenabilitatea finan țelor publice și să sporească potențialul de cre ștere.  
Pactul de stabilitate și de creștere oferă cadrul adecvat pentru punerea în aplicare a strategiilor 
fiscale de ie șire din criz ă, iar statele membre prev ăd astfel de strategii în propriile lor programe de 
stabilitate și convergen ță. Pentru majoritatea țărilor, primele semne de consolidare fiscal ă ar trebui 
să se produc ă în 2011. Procesul de sc ădere a deficitelor sub 3%  din PIB ar trebuie s ă fie finalizat, în 
principiu, pân ă în 2013. Cu toate acestea, în mai multe țări, este posibil s ă se impun ă necesitatea ca 
etapa de consolidare s ă înceapă înainte de 2011, ceea ce înseamn ă că retragerea sprijinului temporar 
acordat în timpul crizei și consolidarea fiscal ă ar putea, în aceste cazuri, s ă se produc ă în același 
timp.  
Pentru a sprijini poten țialul de cre ștere economic ă al UE și sustenabilitatea modelelor noastre 
sociale, consolidarea finan țelor publice în contextul Pactului de stabilitate și de creștere implic ă 
definirea unor priorit ăți și efectuarea unor alegeri dificile: coordonarea la nivelul UE poate ajuta 
statele membre în acest sens și poate contribui la eliminarea ef ectelor de contagiune. Structura și 
calitatea cheltuielilor publice este, de asemenea, important ă: programele de consolidare bugetar ă ar 
trebui să acorde prioritate „postu rilor generatoare de cre ștere”, cum ar fi educa ția și competen țele, 
cercetarea, dezvoltarea și inovarea, investi țiile în rețele, de exemplu, internetul de mare vitez ă, 
interconexiunile re țelelor energetice și de transporturi – adic ă, principalelor domenii tematice ale 
strategiei Europa 2020.  
Partea din buget consacrat ă veniturilor este, de asemenea, important ă și ar trebui s ă se acorde o 
atenție deosebit ă calității sistemului de venituri/impozite. De și nivelul impozitelor va trebui s ă 
crească, acest lucru ar trebui s ă se produc ă, în măsura posibilit ăților, simultan cu introducerea în 
sistemele fiscale a unor elemente favorabile cre șterii. De exemplu, ar trebuie evitat ă situația din 
trecut în care cre șterea impozit ării muncii a produs mari pierderi  la nivelul locurilor de munc ă. În 
schimb, statele membre ar trebui s ă încerce s ă transfere sarcina fiscal ă dinspre impozitarea muncii 
spre perceperea de taxe de mediu, în cadrul unei ecologiz ări a sistemelor fiscale. 
Consolidarea fiscal ă și sustenabilitatea financiar ă pe termen lung vor treb ui asociate cu reforme 
structurale importante, în special în ceea ce prive ște sistemele de pensii, de asisten ță medicală, de 
protecție socială și de educa ție. Administra ția public ă ar trebui s ă valorifice aceast ă situație, 
transformând-o într-o oportunitate de a spori eficien ța și calitatea serviciilor. Politica de achizi ții 
publice trebuie s ă asigure utilizarea cât mai eficient ă a fondurilor publice, iar pie țele de achizi ții 
trebuie men ținute deschise în întreaga UE.  
4.4. Coordonarea în cadrul Uniunii economice și monetare 
Pentru statele membre care au adoptat euro, moneda comun ă a constituit un scut valoros de ap ărare 
împotriva fluctua țiilor ratei de schimb. Criza actual ă a demonstrat îns ă și amploarea fenomenului de 
interdependen ță între economiile țărilor aflate în zona euro, în speci al în domeniul financiar, ceea ce 
a dus la o cre ștere a riscului de apari ție a efectelor de contagiune. În unele cazuri, modelele de 
creștere divergente duc la acumularea unor datorii pub lice foarte mari, care, la  rândul lor, exercit ă 
RO 31   RO presiuni asupra monedei unice. Astfel, criza actual ă a amplificat atât pr oblemele cu care se 
confruntă zona euro, de exemplu sustenabilitatea finan țelor publice și potențialul de cre ștere, cât și 
rolul destabilizator al dezechilibrelor și al divergen țelor în materie de competitivitate. 
Este extrem de important și de urgent s ă se depășească aceste probleme existente în zona euro 
pentru a se asigura stabilitatea și o creștere durabil ă, generatoare de locuri de munc ă. Abordarea 
acestor provoc ări necesită o coordonare mai strâns ă a politicilor, inclusiv: 
– un cadru pentru o supraveghere mai intens ă și mai cuprinz ătoare a țărilor din zona euro: pe 
lângă consolidarea disciplinei fiscale,  dezechilibrele macroeconomice și evoluția 
competitivit ății ar trebui s ă constituie o parte integrant ă a supravegherii economice, în 
special în vederea facilit ării unei ajust ări bazate pe politici; 
– un cadru pentru a r ăspunde amenin țărilor iminente la adresa stabilit ății financiare a zonei 
euro în general; 
– o reprezentare adecvat ă pe plan extern a zonei euro pentru a g ăsi o solu ție fermă la 
problemele economice și financiare mondiale. 
Comisia va face propuneri pentru a promova aceste idei. 
5. O BțINEREA DE REZULTATE : O GUVERNAN țĂ MAI PUTERNIC Ă  
Pentru a aduce schimbarea dorit ă, strategia Europa 2020 va trebui s ă fie mai bine direc ționată, să își 
stabileasc ă obiective clare și criterii de referin ță transparente pentru evaluarea progreselor 
înregistrate. Va fi astfel ne voie de un cadru de guvernan ță puternic, care s ă utilizeze instrumentele 
de care dispune pentru a asigura o punere în aplicare în timp util și în mod eficace.  
5.1. Propunere de arhitectur ă pentru strategia Europa 2020 
Această strategie ar trebui s ă se articuleze în  jurul unui abord ări tematice și a unei supravegheri mai 
orientate a fiec ărei țări. La baza acestei strategii se afl ă forța instrumentelor de coordonare deja 
existente, și anume: 
– o abordare tematic ă, care s-ar concentra asupra  temelor men ționate în sec țiunea 2, în 
special asupra îndeplinirii celor 5 obiective principale. Principalul instrument ar consta în 
programul Europa 2020 și inițiativele sale emblematice, care necesit ă luarea de m ăsuri atât 
la nivelul UE, cât și la nivelul statelor me mbre (a se vedea sec țiunea 2 și anexele 1 și 2). 
Abordarea tematic ă reflectă dimensiunea UE, arat ă clar interdependen ța economiilor 
statelor membre și permite un grad mai mare de selectivitate în alegerea ini țiativelor 
concrete care sus țin strategia și contribuie la îndeplinirea principalelor obiective UE și 
naționale;  
– întocmirea unor rapoarte de țară ar contribui la îndeplinir ea obiectivelor strategiei 
Europa 2020, ajutând statele membre s ă defineasc ă și să pună în aplicare strategiile de 
ieșire din criz ă, să recapete stabilitatea macroeconomic ă, să identifice blocajele existente la 
nivel național, să revină la o cre ștere economic ă durabilă și să redobândeasc ă 
sustenabilitatea finan țelor publice. Aceste rapoarte nu vor include numai politica fiscal ă, ci 
și aspecte macroeconomice esen țiale legate de cre ștere și competitivitate (dezechilibrele 
macroeconomice) și vor trebui s ă asigure o abordare integrat ă a elaborării și a punerii în 
aplicare a politicilor, aspect esen țial în sprijinirea alegerilor pe care vor trebui s ă le facă 
RO 32   RO statele membre, având în vedere constrângerile  la care sunt supuse din punct de vedere al 
finanțelor publice. Se va acorda o aten ție special ă funcționării zonei euro și 
interdependen ței statelor membre. 
În acest scop, rapoartele și evaluările pentru Europa 2020 și pentru Pactul de stabilitate și de 
creștere (PSC) vor fi realizate simultan, pentru a combina mijloacele și obiectivele, f ăcându-se îns ă 
în continuare distinc ția între instrumente și proceduri și menținând integritatea PSC. Acest lucru 
înseamnă că ar trebui propuse, în acela și timp, programele anuale de stabilitate și convergen ță și 
programele ra ționalizate de reform ă pe care fiecare stat membru le va realiza pentru a stabili atât 
măsuri de raportare privind prog resele înregistrate în veder ea îndeplinirii obiectivelor, cât și 
principalele reforme st ructurale pentru a dep ăși blocajele existente în calea cre șterii economice. 
Ambele programe, care ar urma s ă conțină trimiterile încruci șate necesare, ar trebui prezentate 
Comisiei și celorlalte state membre în ultimul trimestru al anului. Comitetul european pentru riscuri 
sistemice (CERS) ar trebui s ă prezinte, periodic, rapoarte priv ind riscurile existente la nivel 
macroeconomic: aceste rapoarte vor constitui o contribu ție important ă la evaluarea general ă. 
Comisia va evalua aceste programe și va prezenta un raport privind progresele înregistrate în ceea 
ce privește punerea în aplicare a aces tora. Se va acorda o aten ție special ă provocărilor legate de 
uniunea economic ă și monetar ă. 
Astfel, Consiliul European va dispune de toate informa țiile necesare în luarea deciziilor. Va avea, 
așadar, la dispozi ție, pentru fiecare stat membru, o analiz ă a situației economice și a locurilor de 
muncă, o situație general ă a bugetului, condi țiile macrofinanciare și progresele înregistrate în cadrul 
fiecărei tematici și, în plus, va avea o imagine de ansamblu a economiei UE. 
Orientări integrate 
Strategia Europa 2020 va fi institu ționalizată printr-o serie restrâns ă de orient ări integrate „Europa 
2020” (care va cuprinde orient ări privind ocuparea for ței de munc ă și orientări generale de politic ă 
economic ă) ce vor înlocui cele 24 de orient ări existente. Aceste noi orient ări vor reflecta deciziile 
Consiliului European și vor integra obiectivele stabilite. Dup ă ce Parlamentul European î și va da 
avizul cu privire la orient ările privind ocuparea for ței de munc ă, în conformitate cu tratatul, aceste 
orientări ar trebui aprobate, din punct de vedere politic, în cadrul Consiliului European din luna 
iunie, înainte de a fi adoptate de Consiliu. Odat ă adoptate, aceste orient ări ar trebui s ă rămână destul 
de stabile pân ă în 2014, pentru a se acorda o aten ție sporită punerii în aplicare a acestora. 
Recomand ări privind politicile 
Statelor membre le vor fi adresate recomand ări privind politicile atât în contextul întocmirii 
rapoartelor de țară, cât și în cel al abord ării tematice a strategiei Eur opa 2020. Pentru supravegherea 
fiecărei țări, acestea vor lua forma unor avize pr ivind programele de stabilitate și de convergen ță, 
emise în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/1997 al Consiliului și vor fi înso țite de 
recomand ări, în conformitate cu articolul 121 alineatul (2) din Orient ările generale de politic ă 
economic ă. Partea tematic ă ar urma s ă includă atât recomand ări privind ocuparea for ței de munc ă 
(articolul 148), cât și recomand ări specifice fiec ărei țări în alte domenii tematice selec ționate (de 
exemplu, mediul de afaceri, inovarea, func ționarea pie ței unice, energia și schimbările climatice 
etc.), ambele tipuri de recomand ări putând fi incluse, în m ăsura în care au implica ții 
macroeconomice, în recomand ările din cadrul Orient ărilor generale de politic ă economic ă 
menționate mai sus. Acest sistem de recomand ări va contribui și la asigurarea coeren ței între cadrul 
macroeconomic și fiscal și agendele tematice. 
RO 33   RO Recomand ările formulate în cont extul supravegherii fiec ărei țări ar viza aspecte cu implica ții 
importante atât la nivel macroeconomic, cât și la nivelul finan țelor publice, în timp ce 
recomand ările din cadrul abord ării tematice ar oferi consiliere am ănunțită în ceea ce prive ște 
provocările microeconomice și cele legate de ocuparea for ței de munc ă. Aceste recomand ări ar fi 
suficient de precise și, în mod normal, ar ofer i un termen în care se a șteaptă ca statele membre 
respective s ă ia măsuri (de exemplu, doi ani). Ulteri or, statul membru ar stabili ac țiunile pe care le 
va întreprinde pentru a pune în aplicare recomandar ea. În cazul în care, la expirarea termenului, un 
stat membru nu a r ăspuns în mod corespunz ător unei recomand ări politice a Consiliului sau în cazul 
în care politicile statului respectiv contravin acesteia, Comisia ar putea emite un avertisment de 
politică [articolul 121(4)].  
5.2. Contribu ția părților 
Colaborarea este esen țială în vederea îndeplinirii acestor obi ective. Având în vedere faptul c ă 
economiile noastre sunt interconectate, vom asista la o reluare a cre șterii și a gradului de ocupare a 
forței de munc ă doar dac ă toate statele membre se îndreapt ă în aceea și direcție, ținând cont, 
totodată, de circumstan țele lor specifice. Avem nevoie de implicare sporit ă. Consiliul European ar 
trebui să ofere strategiei o orientare general ă, pe baza propunerilor Comisiei, în temeiul unui 
principiu fundamental: o valoare ad ăugată clară a UE. În aceast ă privință, Parlamentul European 
joacă un rol deosebit de important. Tr ebuie, de asemenea, consolidat ă contribuția părților interesate 
la nivel na țional și regional, precum și cea a partenerilor sociali. În anexa 3 figureaz ă o prezentare 
generală și un calendar al ciclului de politic ă pentru strategia Europa 2020.  
Implicarea total ă a Consiliului European 
Contrar situa ției actuale, în care Consiliul European este ultimul element în procesul decizional al 
strategiei, Consiliul European ar trebui s ă fie cel care orienteaz ă această strategie, în calitate de 
organism care asigur ă integrarea politicilor și gestioneaz ă interdependen ța dintre statele membre și 
UE.  
Păstrându-și dreptul de urm ărire orizontal ă a punerii în aplicare a programului Europa 2020, 
Consiliul European s-ar putea concentra asupr a unor teme specifice (de exemplu, cercetarea și 
inovarea, competen țele) în cadrul reuniunilor sa le viitoare, oferind orient ările și impulsurile 
necesare.  
Consiliul de Mini ștri 
Formațiunile relevante ale Consiliulu i vor lucra la punerea în apli care a programului Europa 2020 și 
vor îndeplini obiectivele stabilite pentru domen iile de care sunt responsabile. În cadrul ini țiativelor 
emblematice, statele membre vor fi invitate s ă intensifice schimburile de informa ții privind bunele 
practici în cadrul diferitelor forma țiuni ale Consiliului. 
Comisia European ă 
În fiecare an, Comisia European ă va monitoriza situa ția pe baza unei seri i de indicatori care 
măsoară progresele generale înregi strate în vederea îndeplin irii obiectivului care const ă într-o 
economie inteligent ă, ecologic ă și favorabil ă incluziunii, cu niveluri ridicate de ocupare a for ței de 
muncă, de productivitate și de coeziune social ă.  
Comisia va prezenta un raport anual privind îndep linirea obiectivelor strategiei Europa 2020, care 
va pune accentul pe progresele înregistrate în ceea ce prive ște îndeplinirea principalelor obiective 
RO 34   RO stabilite și va evalua atât rapoartele de țară, cât și programele de stabilitate și convergen ță. În cadrul 
acestui proces, Comisia va prezenta recomand ări sau avertismente de politic ă, va face propuneri de 
politică în vederea îndeplinirii obiectivelor strategiei și va prezenta o evaluare specific ă a 
progreselor înregistra te în zona euro. 
Parlamentul European 
Parlamentul European ar trebui s ă joace un rol important în cadrul stra tegiei, nu numai în calitate de 
colegislator, ci și de forță motrice pentru mobilizarea cet ățenilor și a parlamentelor na ționale. De 
exemplu, Parlamentul ar putea profita de viitoarea întâlnire cu parlamentele na ționale pentru a purta 
discuții cu privire la modul în care va contribui la strategia Europa 2020, concluziile comune ale 
acestor discu ții fiind comunicate Consiliului European de prim ăvară.  
Autoritățile naționale, regionale și locale  
Toate autorit ățile naționale, regionale și locale ar trebui s ă pună în aplicare parteneriatul, în strâns ă 
colaborare cu parlamentele, precum și cu partenerii sociali și reprezentan ții societății civile, 
contribuind atât la  elaborarea, cât și la punerea în aplicare a programelor na ționale de reform ă.  
Prin stabilirea unui dialog permanent între diversele niveluri de guvernare, priorit ățile Uniunii sunt 
aduse mai aproape de cet ățeni, consolidând implicarea necesar ă reușitei strategiei Europa 2020. 
Părțile interesate și societatea civil ă 
Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor ar trebui asociate mai îndeaproape la discu ții. 
Schimbul de bune practici, stabil irea de obiective de referin ță și crearea de re țele – promovate de 
unele state membre – s-au dovedit a fi un alt in strument folositor pentru a genera implicare și 
dinamism în ceea ce prive ște nevoia de reform ă. 
De aceea, succesul noii strategii va depinde, în mare m ăsură, de institu țiile Uniunii Europene, de 
statele membre și de regiuni, care vor trebui s ă explice clar de ce sunt necesare reformele - 
inevitabile pentru a men ține calitatea vie ții și pentru a asigura viabilitatea modelelor noastre sociale 
-, care sunt a șteptările statelor membre și ale Europei pentru 2020 și care este contribu ția pe care o 
așteaptă din partea cet ățenilor, a întreprinderilor și a organiza țiilor care îi reprezint ă. Fiind 
conștientă de necesitatea lu ării în considerare a circumstan țelor și a tradițiilor naționale, Comisia va 
propune un set comun de instrumente de comunicare în acest scop. 
6. D ECIZII PENTRU CONSILIUL EUROPEAN  
Comisia propune ca, în cadr ul reuniunii sale din prim ăvara anului 2010, Consiliul European: 
– să stabileasc ă prioritățile tematice ale strate giei Europa 2020;  
– să stabileasc ă cele cinci obiective principale , potrivit propunerii din sec țiunea 2 a acestui 
document, în urm ătoarele domenii: investi ții în C-D, educa ție, energie și schimb ări 
climatice, rata de ocupare a for ței de munc ă și reducerea s ărăciei, definind astfel pozi ția pe 
care ar trebui s ă o ocupe Europa în 2020; s ă invite statele membre la un dialog cu Comisia 
European ă pentru a transpune aceste obi ective ale UE în obiective na ționale în lumina 
deciziilor care vor fi adoptate în cadrul Consiliului European din iunie, având în vedere circumstan țele specifice fiec ărei țări și faptul că punctele de plecare sunt diferite;  
RO 35   RO – să invite Comisia s ă prezinte propuneri privind ini țiativele sale emblematice și, pornind de 
la acestea, s ă solicite Consiliului ( și formațiunilor acestuia) s ă adopte deciziile necesare 
punerii lor în aplicare; 
– să recunoasc ă necesitatea unei mai strânse coordon ări a politicilor economice pentru a 
promova efectele de contagiune pozitive și pentru a contribui la o abordare mai eficace a 
provocărilor cu care se confrunt ă Uniunea; în acest scop, s ă aprobe combina ția de evalu ări 
tematice și evaluări specifice unei țări, așa cum se propune în aceast ă comunicare, f ără să 
aducă în vreun fel atingere integrit ății Pactului; s ă acorde, de asemenea, o aten ție special ă 
consolidării UEM; 
– să invite toate p ărțile interesate (de exemplu, parlamentele na ționale și regionale, 
autoritățile regionale și/sau locale, partenerii sociali și societatea civil ă și, nu în ultimul 
rând, cetățenii Europei) s ă contribuie la punerea în aplica re a strategiei, în cadrul unor 
parteneriate, adoptând m ăsuri în domeniile ca re sunt de competen ța lor;  
– să solicite Comisiei s ă monitorizeze progresele înregistrate și, în fiecare an, s ă prezinte 
Consiliului European un raport care s ă cuprindă progresele înregistrate în vederea 
îndeplinirii obiectivelor, inclusiv obiectivele de referin ță internaționale și stadiul de punere 
în aplicare a ini țiativelor emblematice. 
Comisia propune, de asemenea, ca, în cadrul re uniunilor sale ulterioa re, Consiliul European: 
– să aprobe orient ările integrate propuse, care c onstituie fundamentul institu țional al 
strategiei, în urma avizul ui Parlamentului European; 
– să valideze obiectivele na ționale în urma unui proces  de verificare reciproc ă, pentru a 
asigura coeren ța; 
– să poarte discu ții pe teme specifice, evaluând situa ția actuală a Europei și modalitățile de 
accelerare a progreselor. O prim ă discuție privind cercetarea și inovarea ar putea avea loc 
în cadrul reuniunii din octombrie, pe baza contribu ției Comisiei. 
 
RO 36   RO ANEXA 1 – EUROPA 2020: PREZENTARE GENERAL Ă 
OBIECTIVE PRINCIPALE  
– Creșterea ratei de ocupare a for ței de munc ă pentru popula ția cu vârsta cuprins ă între 20 și 64 de ani de la 69%, cât este în prezent, la cel 
puțin 75%.  
– Atingerea obiectivului de a investi în cercetare și dezvoltare (C-D) 3% din PIB, în special prin asigurarea unor condi ții mai favorabile pentru investi ții ale 
sectorului privat în C-D, și stabilirea unui nou indicator pentru inovare.  
– Reducerea emisiilor de gaze cu efect de ser ă cu cel pu țin 20% fa ță de nivelurile din 1990 sau cu 30% dac ă există condiții favorabile în acest sens, 
creșterea cu 20% a ponderii energiilor regenerab ile în consumul nostru final de energie și creșterea cu 20% a eficien ței energetice.  
– Reducerea ratei abandonului școlar timpuriu de la 15%, cât este în prezent, la 10% și creșterea procentului de popula ție cu vârsta cuprins ă între 30 și 34 
de ani cu studii postunivers itare de la 31% la cel pu țin 40%.  
– Reducerea num ărului cetățenilor europeni care tr ăiesc sub pragul s ărăciei cu 25%, astfel încât 20 de milioane de oameni s ă nu mai tr ăiască în sărăcie. 
CREșTERE INTELIGENT Ă C REșTERE DURABIL Ă C REșTERE FAVORABIL Ă INCLUZIUNII  
INOVARE  
Inițiativa emblematic ă a Uniunii Europene „ O 
Uniune a inov ării”, menită să îmbunătățească 
condițiile-cadru și accesul la finan țare pentru 
cercetare și inovare, astfel încât s ă se consolideze 
lanțul inovării și să se stimuleze nivelul 
investițiilor pe întreg teritoriul Uniunii . CLIMĂ, ENERGIE ȘI MOBILITATE  
Inițiativa emblematic ă a Uniunii Europene „O 
Europă eficient ă din punctul de vedere al 
utilizării resurselor” , menit ă să sprijine 
decuplarea cre șterii economice de utilizarea 
resurselor prin decarbonizarea economiei, sporirea utilizării surselor regenerabile, modernizarea 
transporturilor și promovarea eficien ței 
energetice.
 LOCURI DE MUNC Ă ȘI COMPETEN ȚE 
Inițiativa emblematic ă a Uniunii Europene „O 
agendă pentru noi competen țe și noi locuri de 
muncă”, menită să modernizeze pie țele muncii 
prin facilitarea mobilit ății forței de munc ă și 
dezvoltarea competen țelor de-a lungul întregii 
vieți, în vederea cre șterii particip ării forței de 
muncă și a unei mai mari concordan țe între oferta 
și cererea de pe pia ța muncii.  EDUCAȚIE 
Inițiativa emblematic ă a Uniunii Europene 
„Tineretul în mi șcare” , menită să sporeasc ă 
performan țele sistemelor educa ționale și 
atractivitatea pe plan interna țional a 
învățământului superior european
SOCIETATEA DIGITAL Ă 
Inițiativa emblematic ă a Uniunii Europene „O 
agendă digitală pentru Europa” , menită să 
accelereze dezvoltarea de re țele de internet de 
mare vitez ă și să permită gospod ăriilor și 
întreprinderilor s ă beneficieze pe deplin de 
avantajele pie ții unice digitale.  COMPETITIVITATE  
Inițiativa emblematic ă a Uniunii Europene „O 
politică industrial ă adaptată erei globaliz ării”, 
menită să îmbunătățească mediul de afaceri, în 
special pentru IMM-uri, și să sprijine dezvoltarea 
unei baze industriale solide și sustenabile, 
capabilă să facă față concuren ței globale.  COMBATEREA S ĂRĂCIEI  
Inițiativa emblematic ă a Uniunii Europene „O 
platform ă european ă de combatere a s ărăciei” , 
menită să asigure coeziunea social ă și teritorial ă, 
astfel încât avantajele cre șterii și ale creării de 
locuri de munc ă să fie accesibile pe scar ă largă, 
iar cei care trebuie s ă facă față sărăciei și 
excluziunii sociale s ă aibă posibilitatea de a avea 
o viață demnă și de a avea un rol activ în 
societate.  
 
RO 37   RO ANEXA 2 – ARHITECTURA ST RATEGIEI EUROPA 2020 
 
Structura 
instituțională globală Orientări integrate  privind stabilirea domeniului de aplicare a priorit ăților de politic ă ale UE, inclusiv a obiectivelor principale   
pe care UE trebuie s ă le îndeplineasc ă până în 2010 și să le transpun ă în obiective na ționale  
Rapoarte de țară: Abordare tematic ă: 
Scop:  să ajute statele membre s ă defineasc ă și să 
aplice strategii de ie șire din criz ă pentru a 
reinstaura stabilitatea macroeconomic ă, pentru a 
identifica blocajele na ționale și a asigura din nou 
creșterea durabil ă a economiilor și sustenabilitatea 
finanțelor publice.  Scop:  să asigure realizarea obiectivelor principale 
convenite la nivel european, combinând ac țiuni concrete 
atât la nivelul UE, cât și la nivel na țional. 
Abordare:  evaluare aprofundat ă a principalelor 
provocări macroeconomice c ărora trebuie s ă le 
facă față statele membre, ținând cont de efectul de 
contagiune de la un stat membru la altul și dintr-un 
domeniu de politic ă în altul.  Abordare:  rol strategic al forma țiunilor sectoriale ale 
Consiliului în ceea ce prive ște monitorizarea și analiza 
progreselor realizate în îndeplinirea obiectivelor stabilite de 
comun acord.  Realizare  
 
Instrumente:  întocmirea de rapoarte de c ătre 
statele membre prin programele lor de convergen ță 
și stabilitate, urmate de recomand ări separate, dar 
sincronizate, privind politica fiscal ă - în cadrul 
avizelor referitoare la programul de stabilitate și 
convergen ță și privind dezechilibrele 
macroeconomice și blocajele înregistrate în ceea ce 
privește creșterea - în cadrul Orient ărilor generale 
de politic ă economic ă [articolul 121 alineatul (2)]   
Instrumente:  întocmirea de rapoarte de c ătre statele 
membre prin programe na ționale de reform ă modernizate, 
care includ informa ții privind blocajele înregistrate în ceea 
ce privește creșterea și progresele înregistrate în atingerea 
obiectivelor, urmate de consiliere privind politica, oferit ă 
de UE sub form ă de recomand ări în cadrul Orient ărilor 
generale de politic ă economic ă [articolul 121 alineatul (2)] 
și al Orient ărilor privind ocuparea for ței de munc ă 
(articolul 148).  
 
RO 38   RO ANEXA  3 – PROPUNERE  DE CALENDAR  DE ACȚIUNE  2010-2012 
 
 2010 
Comisia European ă 
Propuneri privind abordarea general ă a strategiei EUROPA 2020  
Consiliul European de prim ăvară 
Acord privind abordarea general ă și stabilirea obiectivelor principale ale UE  
Comisia European ă 
Propuneri de orient ări integrate privind EUROPA 2020  
Parlamentul European 
Dezbatere privind strategia și aviz privind orient ările integrate  
Consiliul de Mini ștri  
Rafinarea parametrilor-cheie (obiective UE/na ționale, ini țiative emblematice și orientări 
integrate)  
Consiliul European din iunie  
Aprobarea strategiei EUROPA 2020, validarea obiectivelor UE și naționale și adoptarea 
orientărilor integrate  
Comisia European ă 
Orientări operaționale privind etapele urm ătoare din cadrul strategiei EUROPA 2020  
Consiliul European de toamn ă 
Discuții aprofundate pe o anumit ă temă (de ex. C-D și inovare)  
Statele membre 
Programele de stabilitate și convergen ță și programele na ționale de reform ă  
 2011 
Comisia European ă 
Raport anual adresat Consiliului European de prim ăvară, avize privind programele de 
stabilitate și convergen ță și propuneri de recomand ări 
Consiliul de Mini ștri 
Analiza propunerilor de recomand ări ale Comisiei, ECOFIN pentru PSC  
Parlamentul European  
Dezbatere în ședință plenară și adoptarea unei rezolu ții 
Consiliul European de prim ăvară 
Evaluarea progreselor înregistrate și orientări strategice  
Statele membre, Comisia European ă, Consiliul 
Acțiuni în aplicarea recomand ărilor, punerea în aplicare a reformelor și întocmirea de 
rapoarte   
 2012 
Aceeași procedur ă, cu o aten ție specială acordată monitoriz ării progreselor înregistrate