RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 4.4.2011 
SEC(2011) 381 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI  
 
  
Document de înso țire pentru 
 
 
COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE CONSILIU, PARLAMENTUL EUROPEAN, 
COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR 
  
CĂTRE O STRATEGIE SPA ȚIALĂ A UNIUNII EUROPENE ÎN SERVICIUL 
CETĂȚEANULUI 
  
SEC(2011) 380 final 
COM(2011) 152 final 
RO 2   RO 1. INTRODUCERE  
Prezenta evaluare a impactului va înso ți o comunicare privind viitoarea implicare a UE în 
domeniul spa țial. Comunicarea nu este echivalent ă cu o propunere formal ă. Orice astfel de 
propunere ar trebui s ă fie însoțită de o altă evaluare a impactului care ar analiza în mod 
detailat impactul financiar.  
În timp ce Galileo și GMES r ămân primele priorit ăți ale UE în domeniul spa țial, 
prezenta evaluare a impactului se concentreaz ă pe celelalte domenii prioritare 
identificate de c ătre Rezolu ția din 2008 a Consiliului Spa țiu1 privind impulsionarea 
politicii spa țiale europene. 
Comunicarea se înscrie în contextul politic definit de articolul 189 din Tratatul privind 
funcționarea Uniunii Eur opene, care introduce în mod clar competen ța UE de a ac ționa în 
domeniul spa țial. 
2. DEFINIREA PROBLEMEI  
2.1. Securitatea infrastructurilor spa țiale europene critice nu este garantat ă 
În prezent, UE nu are informa ții complete și precise privind sateli ții și resturile aflate pe orbit ă 
în jurul P ământului, privind mediul spa țial (de exemplu, emisiile de radia ții) și amenințările 
posibile care provin din spa țiu (obiecte din apropierea P ământului). Aceast ă lipsă de 
informații constituie un risc major pentru infrastructura spa țială.  
2.2. Europa duce lipsa unei strategii pe termen lung și a unei mase critice pentru 
explorarea spa țială 
Națiunile implicate în explorarea spa țială beneficiaz ă de un profil politic important pe scena 
internațională. De asemenea, aceasta stimuleaz ă inovarea tehnologic ă, ale cărei produse 
derivate au ameliorat via ța cetățenilor într-o m ăsură de care, adesea, publicul general nu este 
conștient. 
Explorarea spa țială necesită un obiectiv politic, o viziune și o strategie de punere în aplicare 
care, în prezent, nu exist ă în Europa. De asemenea, activit ățile de explorare spa țială sunt 
fragmentate și izolate de alte sectoa re în afara celui spa țial. Aceasta d ăunează poziției Europei 
pe scena interna țională, nu permite materializarea poten țialului de explorare spa țială în 
materie de inovare și de competitivitate și ar putea avea efecte negative asupra științei și 
educației2. 
                                                 
1 Rezolu ția celui de-al 5-lea Consiliu Spa țiu, „Impulsionarea politicii spa țiale europene”, 26 septembrie 
2008. 
2 Concluzii ale atelierelor „Space exploration and innovation, industrial competitiveness and technology 
advance” și „Science and education within space exploration”,  
http://ec.europa.eu/enterp rise/policies/space/esp/conferences_space_en.htm. 
RO 3   RO 2.3. Deciziile privind politicile spa țiale și investi țiile aferente se iau la nivel 
național/interguvernamental 
Sectorul spa țial este finan țat în mare parte prin fonduri publice na ționale, fie direct, fie prin 
intermediul unei contribu ții la Agen ția Spațială European ă (ESA)3. Prin urmare: 
– Inițiativele spa țiale răspund numai indirect obiectivelor ma i generale ale politicii europene; 
– Politicile spa țiale naționale vizeaz ă industria na țională, ceea ce poate d ăuna dezvolt ării 
competitive a industriei europene referitoare la spa țiu; 
– Există riscul suprapunerilor, al fragment ării și al discontinuit ății activităților din sectorul 
spațial european. 
2.4. Investițiile naționale pentru programele spa țiale dedicate nu pot r ăspunde în 
mod suficient necesit ăților politicilor și interven țiilor UE 
Există un consens general cu privire la faptul c ă evoluțiile spațiale viitoare în domenii precum 
securitatea sau explorarea spa țială și exploatarea infrastructurilor spa țiale și a aplicațiilor care 
se bazeaz ă pe tehnologiile spa țiale necesit ă o abordare coordonat ă privind finan țarea. 
Datorită fragment ării circuitelor decizionale na ționale, cadrelor de guvernan ță din domeniul 
spațial și lipsei de coordonare a mecanismelor de finan țare, investi țiile în activit ăți spațiale 
esențiale precum SSA4 sau explorarea spa țială nu pot dobândi masa critic ă necesară. 
3. ANALIZA SUBSIDIARIT ĂțII 
Prezenta ini țiativă nu vizeaz ă să înlocuiasc ă, ci mai degrab ă să completeze ac țiunile 
desfășurate de statele membre individual sau în cadrul ESA și să consolideze coordonarea 
atunci când aceasta este necesar ă pentru realizarea obiectivelor comune. 
4. OBIECTIVE  
Obiective generale  Obiective specifice  
                                                 
3 Marile puteri spa țiale europene (FR, DE, IT) contribuie cu aproximativ jum ătate din bugetele lor 
naționale din domeniul spa țiului la ESA, iar majoritatea celorlalte țări consider ă ESA ca fiind agen ția 
lor spațială și contribuie cu majoritatea bugetului lor na țional din domeniul spa țiului sau cu întregul lor 
buget din acest domeniu la ESA. 
4 Supravegherea spa țiului ( Space Situational Awareness  - SSA) este cunoa șterea aprofundat ă, înțelegerea 
și supravegherea constant ă a popula ției de obiecte spa țiale (nave spa țiale precum sateli ți sau resturi 
spațiale), a mediului spa țial și a amenin țărilor/riscurilor existente pentru opera țiunile spa țiale. Sistemele 
SSA se bazeaz ă pe senzori de urm ărire și de monitorizare tere ștri sau spa țiali. 
RO 4   RO (1) de a promova progresul științific și tehnic; 
(2) de a promova inovarea și competitivitatea 
industrial ă; 
(3) de a asigura bun ăstarea cet ățenilor pornind de 
la aplicațiile care se bazeaz ă pe tehnologiile 
spațiale 
(4) de a consolida profilul UE în domeniul spa țial 
la nivel mondial. 
 (1) de a asigura disponibilitatea și securitatea pe 
termen lung a infrastructurilor și a serviciilor 
spațiale europene; 
(2) de a garanta faptul c ă UE este în m ăsură să 
îndeplineasc ă rolul de coordonare în domeniul 
explorării prevăzut la articolul 189 din tratat 
și să exploateze poten țialul de explorare 
spațială pentru a contribui la obiectivele 
Strategiei Europa 2020; 
(3) de a asigura condi țiile necesare pentru a 
garanta accesul european la spa țiu și la 
infrastructurile orbitale; 
(4) de a asigura convergen ța politicilor și 
investițiilor naționale și ale UE în domeniul 
SSA și al explor ării spațiului, precum și 
convergen ța între ac țiunile desf ășurate în 
aceste dou ă domenii și alte politici ale UE; 
(5) de a asigura un rol hot ărâtor și strategic 
pentru UE în domeniul spa țial, la nivel 
mondial și în special în cadrul negocierilor 
internaționale legate de SSA și de explorarea 
spațială. 
 
5. OPțIUNI STRATEGICE  
5.1. Opțiunea 1: Scenariul de referin ță 
UE nu ar investi în securitatea infrastructurilor spa țiale europene critice, ni ci nu s-ar angaja în 
eforturi de explorare spa țială. Aceasta nu ar afecta punerea în aplicare a celorlalte ini țiative 
emblematice ale UE în domeniul spa țial, Galileo și GMES, îns ă ar putea fi afect ate securitatea 
și viabilitatea lor pe termen lung. Este probabil ca situa ția descris ă în cadrul definirii 
problemei s ă rămână valabilă. 
5.2. Opțiunea 2: Securitatea în spa țiu  
Această opțiune propune un sistem europ ean de supraveghere a spa țiului destinat s ă protejeze 
infrastructurile spa țiale europene critice contra risc urilor de coliziune între nave spa țiale sau 
cu resturi spa țiale ori cu obiecte din apropierea P ământului5, precum și contra riscurilor legate 
de meteorologia spa țială. Opțiunea acoper ă punerea în comun a capacit ăților existente și 
achiziționarea componentelor necesare pent ru a completa sistemul, precum și menținerea și 
funcționarea sistemelor  SSA terestre și spațiale. 
Cooperarea interna țională, în special cu Statele Unite, ar fi  un element important în punerea în 
aplicare a acestei op țiuni. 
                                                 
5 Obiecte din apropierea P ământului (Near-Earth Objects - NEOs), comete și asteroizi a c ăror orbită îi 
apropie de P ământ sunt un pericol rar, îns ă dramatic pentru P ământ. 
RO 5   RO Primele estim ări indicative pentru un sistem european desf ășurat în totalitate începând din 
2014 se ridic ă la 130 de milioane EUR pe an (în pre țurile din 2009). 
5.3. Opțiunea 3: Op țiunea 2 plus implicare limitat ă în explorarea spa țială  
UE ar extinde activit ățile de explorare spa țială și coordonarea în Europa, în colaborare cu 
statele membre și cu ESA. Acest scenariu are dou ă componente principale: 
– Participarea la Sta ția spațială internațională (ISS)6 
Aceasta ar permite consolidarea prezen ței UE în cadrul ISS prin intermediul unui corp de 
astronauți ai UE bazat pe corpul existent al ESA și creșterea posibilit ăților pentru misiuni, 
plasate gradual sub control european direct și conducând, în cele din urm ă, la un sistem de 
transport al echipajului european. Aceast ă opțiune include realizarea de încerc ări în vederea 
dezvoltării prezen ței umane durabile în spa țiul de dincolo de orbita terestr ă joasă (LEO)7. 
Costurile estimate sunt de ordinul a 300 de milioane EUR pe an. 
– Infrastructuri de lansare 
UE ar contribui la adaptarea infrastructurilor de lansare pe m ăsura evolu ției lansatorului 
Ariane 5 și la adaptarea și întreținerea opera țională a portului spa țial european (centrul spa țial 
din Guyana). Contribu ția medie a UE este estimat ă la 100 de milioane EUR pe an. 
Ambele componente vor fi puse în aplicare prin intermediul ESA. 
5.4. Opțiunea 4: Op țiunea 3 plus investi ții substan țiale în explorarea spa țială 
Această opțiune adaug ă la opțiunea 3 dezvoltarea accesului uman la spa țiu și explorarea 
robotică a plantei Marte. 
– Accesul uman la spa țiu 
În cadrul acestei op țiuni, vehiculul european  de transfer al înc ărcăturii ( European cargo 
transfer vehicle  - ATV) ar fi consolidat pentru a putea aduce sarcinile utile în siguran ță înapoi 
pe Pământ (și anume, vehicul de întoarcere avansat, Advanced Re-entry Vehicle  - ARV) 
pentru o mai bun ă utilizare a ISS și consolidarea capacit ăților de troc8. Într-o a doua etap ă, 
ARV ar fi ameliorat și modernizat pentru a tr ansporta echipajele pe și dinspre LEO (echipaje 
ARV). Interven ția financiar ă a UE s-ar situa la aproximativ 800 de milioane EUR pe an 
pentru perioada 2014-2020. 
– Misiunea îns ărcinată cu aducerea unui e șantion de sol de pe Marte 
                                                 
6 Sta ția spațială internațională (ISS) este o sta ție spațială permanent locuit ă, aflată pe orbită în jurul 
Pământului la o altitudine de 400 de km, în scopuri pa șnice. Concep ția, elaborarea, func ționarea și 
utilizarea sa se bazeaz ă pe acordul interguvernamental semnat în 1998 între 15 parteneri interna ționali. 
ISS este gestionat ă de ESA (Europa), NASA (SUA), Roscosmos (Rusia), CSA (Canada) și JAXA 
(Japonia).  
7 Orbita terestr ă joasă (Low Earth Orbit  - LEO), considerat ă, în general, o orbit ă la o altitudine între 400 
– 1 000 km. 
8 Parteneriatul ISS se bazeaz ă pe absen ța unui schimb de fonduri; orice contribu ție la ISS este în natur ă, 
oferind posibilit ăți de schimb pentru oportunit ăți de zbor, materiale și servicii.  
RO 6   RO UE va contribui la lansar ea unei prime misiuni îns ărcinate cu aducerea unui e șantion de sol de 
pe Marte pân ă la mijlocul urm ătorului deceniu. O contribu ție medie anual ă a UE de 
aproximativ 100 de milioane EUR pe an ar fi necesar ă în perioada 2014-2020. Aceast ă 
finanțare ar putea acoperi instala țiile tehnice la care ar fi aduse e șantioanele. 
Punerea în aplicare a activit ăților UE de explorare spa țială ar fi delegat ă ESA. Cooperarea 
internațională ar fi esen țială pentru op țiunile 3 și 4. 
6. EVALUAREA IMPACTURILOR  
6.1. Opțiunea 1: Scenariul de referin ță 
În cadrul acestui scenariu, UE nu ar finan ța nici SSA, nici explorarea spa țială. Vor 
rămâne problemele legate de absen ța unui sistem SSA și de lipsa implic ării UE în 
explorarea spa țială. 
6.2. Opțiunea 2 
6.2.1.  Impactul economic 
Rezultatele acestei interven ții vor reduce riscul pierder ilor economice datorate daunelor 
(inclusiv distrugerea total ă) navelor spa țiale și vor duce la ameliorarea securit ății spațiale, 
inclusiv a securit ății pentru echipajele umane în spa țiu și pentru cet ățeni pe P ământ. 
Intervenția privind meteorologia spa țială ar putea duce la beneficii în  alte sectoare, cum ar fi 
cel al avia ției și al electricit ății. 
Activitățile din domeniul SSA și de protejare a infrastructurilor spa țiale împotriva 
amenințărilor pot avea, de asemenea, un impact asupra competitivit ății industriei spa țiale 
europene. 
6.2.2.  Impactul asupra mediului înconjur ător 
O mai bun ă informare asupra meteorologiei spa țiale poate avea drept rezultat o mai bun ă 
cunoaștere a schimb ărilor climatice și a meteorologiei terestre. Informa țiile mai precise asupra 
meteoriților vor reduce efectele adverse ale c ăderii resturilor și meteoriților pe Pământ. 
6.2.3.  Impactul social 
Protejarea mijloacelor spa țiale garanteaz ă funcționarea în continuare a serviciilor importante, 
chiar în cazul perturb ării majore a sistemelor terestre. 
6.3. Opțiunea 3 
6.3.1.  Impactul economic 
• Activitățile prevăzute la op țiunea 3 vor implica cheltuieli într-o gam ă largă de domenii, 
inclusiv demonstra ția tehnologic ă și elaborarea de materiale sau de procese. Aceste 
produse și servicii sunt furnizate de o gam ă largă de institu ții publice și private și de 
producători din Europa și aduc beneficii acestora. 
Se poate preconiza c ă cheltuielile UE legate de explorarea spa țială se vor traduce direct printr-
o creștere a cifrei de afacer i pentru industria spa țială cu un factor minim estimat la 2,3, ceea 
RO 7   RO ce înseamn ă că 100 de milioane EUR cheltui ți pentru explorarea spa țială vor avea drept 
rezultat 230 de milioane EUR pe ntru industriile furnizoare și noile produse. Cel mai important 
impact asupra altor sectoare decât cel spa țial este așteptat în domeniul asisten ței în vederea 
menținerii func țiilor vitale, al s ănătății și al bunăstării9. 
6.3.2.  Impactul asupra mediului înconjur ător 
• Explorarea spa țială va ameliora în țelegerea propriului nostru mediu, care, la rândul s ău, va 
avea drept rezultat o mai bun ă definire a politicilor de me diu. Aceasta va avea efecte 
pozitive în domenii pr ecum gestionarea calit ății aerului și regenerarea a cestuia, produc ția 
de energie, tehnologiile de depozitare și de distribu ție și gestionarea apei. 
6.3.3.  Impactul social 
• Este de așteptat ca interven ția UE în explorarea spa țială să aibă un impact social în ceea ce 
privește ocuparea for ței de munc ă, structura pie ței muncii și a educa ției și sănătatea. 
Programul american „Space Shuttle” a avut un factor multiplicator de 2,8 asupra ocup ării 
forței de munc ă. 
• Mediul spa țial oferă posibilități unice de a studia probleme de s ănătate legate de diverse 
boli, de îmb ătrânire sau de imobilitate. Alte beneficii sociale vor fi ob ținute din domeniile 
energiei, al s ănătății, al biotehnologiei, al mediului sau al securit ății. 
6.4. Opțiunea 4  
6.4.1.  Impactul economic 
• Raționamentul pentru impactul economic descris la op țiunea 3 se aplic ă și în cazul op țiunii 
4. Impacturile economice poten țiale vor fi propor ționale cu cre șterea finan țării. 
Programele de explorare spa țială sunt esen țiale pentru a men ține competitivitatea actualei și 
următoarei genera ții de lansatoare europene. 
• Datorită diverselor tehnologii necesare, este prev ăzut un num ăr mare de aplica ții de înalt ă 
tehnologie în domeniul biotehnologiei și al industriei farmaceutice, de exemplu, 
bioizolarea, teleopera țiile care includ microrobotica la distan ță, sistemele de manipulare și 
de depozitare automatizate și sistemele microanalitice10. 
• Profilul UE la nivel mondial va fi consolidat în mod semnificativ. 
6.4.2.  Impactul asupra mediului înconjur ător 
Tratând subiecte precum climatologia planetar ă comparativ ă sau observarea P ământului din 
ISS, cercet ările legate de explorarea spa țială ar contribui la în țelegerea schimb ărilor climatice 
de pe Pământ. 
                                                 
9 „Space exploration and innovation,  industrial competitiveness and t echnology advance”, concluziile și 
recomand ările atelierului, 29-30 aprilie 2010, Harwell (Regatul Unit);  
http://ec.europa.eu/enterp rise/policies/space/esp/conferences_space_en.htm. 
10 „Space exploration and innovation,  industrial competitiveness and t echnology advance”, concluziile și 
recomand ările atelierului, 29-30 aprilie 2010, Harwell (Regatul Unit);  
http://ec.europa.eu/enterp rise/policies/space/esp/conferences_space_en.htm. 
RO 8   RO 6.4.3.  Impactul social 
Explorarea spa țială va contribui la dezvoltarea unei suprema ții științifice globale pentru 
Europa. Activit ățile de explorare spa țială vor duce la cre șterea interesului publicului pentru 
științele și tehnologiile spa țiale și vor încuraja tinerii s ă se lanseze în studiul științelor, al 
tehnologiei, al ingineriei și al matematicii. 
• Va exista un impact pozitiv substan țial asupra cre ării de noi locuri de munc ă calificate. 
ESA11 estimeaz ă că o investiție de amploarea celei propuse la op țiunea 4 va duce la crearea 
de 3 000 de locuri de munc ă directe de înalt ă calificare. Cu un factor posibil de 2,8 asupra 
ocupării forței de munc ă12, această opțiune ar putea duce la crearea de pest e 8 000 de locuri 
de muncă în total. 
                                                 
11 Date furnizate de Agen ția Spațială European ă. 
12 Jerome Schnee, The Economic Impact of the US Space Programme , Rutgers University,  
 
RO 9   RO 7. COMPARAREA OP țIUNILOR  
Opțiuni Eficacitate  Eficiență Coerență 
Opțiunea 1  • Opțiunea 1 nu va realiza obiectivele 
specifice ale acestei ac țiuni. Finan țarea ar 
fi disponibil ă pentru alte ini țiative.  Nu se aplic ă Această opțiune nu este coerent ă cu Strategia Europa 2020 
pentru cre ștere, care pune accentul pe importan ța cheie a 
inovării și a competitivit ății industriale și se refer ă la 
elaborarea unei politici spa țiale ca un instrument pentru a 
realiza obiectivele acestei strategii.  
Opțiunea 2  Această opțiune realizeaz ă obiectivele 
specifice (1) privind disponibilitatea și 
securitatea pe termen lung a infrastructurilor și 
serviciilor spa țiale europene și, parțial, 
obiectivul (4) privind convergen ța politicilor 
și investițiilor naționale și ale UE în domeniul 
SSA și conectarea acestora și a altor politici 
ale UE.  Opțiunea 2 implic ă cheltuieli în valoare de 130 de milioane 
EUR pe an . Un sistem SSA ar putea realiza economii, cel 
puțin, de peste 240 de milioane EUR pe an. Aceast ă opțiune 
diminueaz ă riscul efectului domino datorat distrugerii 
navelor spa țiale. Opțiunea are beneficii sociale importante 
care rezult ă în urma evit ării perturb ării serviciilor bazate pe 
sateliți, a unei mai bune preven ții a penelor din re țeaua 
electrică, precum și a impacturilor NEO. Impact pozitiv 
asupra mediului, în special prin ameliorarea cuno ștințelor în 
domeniul meteorologiei spa țiale. Această opțiune este par țial, însă nu total coerent ă cu 
Strategia Europa 2020 pentru cre ștere. În timp ce SSA 
reprezintă un anumit poten țial pentru inovare și creștere, 
principalul s ău scop este protec ția infrastructurii spa țiale. 
Potențialul de explorare spa țială în domeniul inov ării nu 
este abordat în aceast ă opțiune. 
Opțiunea 3  Această opțiune realizeaz ă obiectivele 1), (2) 
și (4), însă numai par țial obiectivele (3) și (5). 
Ea nu garanteaz ă în totalitate accesul 
independent la infrastructurile orbitale. Opțiunea 3 va oferi UE un profil mai 
important în domeniul spa țial, însă nu rolul 
hotărâtor și strategic men ționat la obiectivul 5.
 Opțiunea 3 implic ă cheltuieli suplimentare în valoare de 400 
de milioane EUR pe an. Totalul pentru aceast ă opțiune 
este de 530 de milioane EUR pe an.  Conform estim ărilor 
prudente, rata rentabilit ății investițiilor în explorarea spa țială 
este de 2,3, iar factorul asupra ocup ării forței de munc ă este 
de 2,8. Alte impacturi semnificative asupra vizibilit ății și 
potențialului de inovare al Europei, crearea de locuri de 
muncă cu înaltă calificare și efectele benefice derivate.  Opțiunea 3 este pe deplin coerent ă cu Strategia Europa 
2020; ea va contribui la inovare și va obține beneficii 
secundare în multe domenii și politici ale UE, inclusiv 
sănătatea și mediul.  
Opțiunea 4  Această opțiune va realiza cele cinci obiective 
identificate.  Raționamentul descris la op țiunea 3 se aplic ă în cazul 
opțiunii 4. Aceast ă opțiune adaug ă 900 de milioane EUR pe 
an, totalul fiind de 1,43 miliarde EUR pe an . Opțiunea 4 
reprezintă o provocare tehnologic ă enormă care va accelera 
ritmul progresului tehnologic și va multiplica efectele 
benefice și beneficiile secundare pentru economia și cetățenii Din punctul de vedere al coeren ței, aceast ă opțiune este 
similară cu opțiunea 3.  
 
RO 10   RO noștri. 
 
 
RO 11   RO 8. MONITORIZARE șI EVALUARE  
Prezenta evaluare a impactului va înso ți o comunicare privind viitoarea implicare a UE în 
domeniul spa țial, care ar putea de schide calea pentru o propunere de program spa țial 
european. Dispozi ții detaliate pentru monitorizare și evaluare vor fi discutate în respectiva 
evaluare a impactului pentru propunerea respectiv ă. 
***