Ciclul de planificare și programare strategică se bazează pe două instrumente-cheie — planurile anuale de gestiune și rapoartele anuale de activitate (RAA) — pentru a furniza informații de gestiune detaliate privind rezultatele serviciilor Comisiei. În ultimii ani, ordonatorii de credite delegați au prezentat observații mai detaliate cu privire la modul în care au utilizat resursele financiare și umane care le-au fost alocate pentru a atinge obiectivele de politică stabilite de Colegiu, precum și cu privire la modul în care, punând în aplicare aceste politici, au generat o valoare adăugată pentru societatea Uniunii Europene. Comisia subliniază progresele semnificative înregistrate în ultimii ani în legătură cu raportarea realizărilor în materie de politici, pe lângă realizările sale în materie de gestionare a programelor. În plus, portofoliul de RAA al fiecărui an conține acum o multitudine de informații utile cu privire la obiectivele de politică, la rezultatele obținute și la impactul lor direct și indirect asupra societății europene.

În scrisorile sale de misiune către membrii Comisiei, președintele Juncker a evidențiat cu fermitate necesitatea de a se asigura buna gestiune financiară a programelor aflate sub răspunderea lor și a insistat ca toate măsurile necesare să fie puse în aplicare pentru protecția bugetului UE. El a solicitat totodată să se consolideze cultura performanței și să se acorde din nou atenție demonstrării valorii adăugate a bugetului UE.

raportarea cu privire la performanță are loc în partea I a raportului anual de activitate;

Conform regulamentelor, Comisia are posibilitatea de a se baza, în anumite condiții, pe activitatea desfășurată de autoritățile de audit din statele membre pentru obținerea declarației de asigurare. În domeniul politicii de coeziune, autoritățile de audit oferă Comisiei o asigurare cu privire la funcționarea eficace a sistemelor de gestiune și de control, precum și cu privire la legalitatea și regularitatea cheltuielilor certificate. În ceea ce privește politica agricolă comună (PAC), organismele de certificare independente emit un aviz referitor la calitatea controalelor efectuate la fața locului și la exactitatea statisticilor de control furnizate de fiecare agenție de plăți.

În perioada de programare 2014-2020, se așteaptă ca entitățile abilitate să joace un rol din ce în ce mai important în gestiunea bugetară. Acest lucru a devenit clar în anul 2014, primul an de punere în aplicare a noilor programe, iar tendința se reflectă în rapoartele anuale de activitate pentru 2014. Direcția Generală Educație și Cultură (DG EAC) și Direcția Generală Piață Internă, Industrie, Antreprenoriat și IMM-uri (DG GROW, fosta DG ENTR), de exemplu, execută 95 % și, respectiv, 89 % din bugetul lor încredințând unele sarcini de gestionare altor entități. Pentru Direcția Generală Mobilitate și Transporturi (DG MOVE) și Direcția Generală Stabilitate Financiară, Servicii Financiare și Uniunea Piețelor de Capital (DG FISMA, fosta DG MARKT), această proporție este mai mare de 50 %.

Ordonatorii de credite delegați au raportat suma totală expusă riscului pentru acel an alături de cea mai bună estimare a lor privind rata de eroare și neregulile care pot fi remediate în viitor. Aceste date oferă o privire de ansamblu rezonabilă și cuantificată asupra performanței sistemelor de control de la sfârșitul exercițiului financiar, luând în considerare faptul că ciclul de control este multianual și că se vor pune în aplicare măsuri corective suplimentare. Este important să se înțeleagă faptul că suma expusă riscului se referă la neconformitatea cu prevederile reglementare și contractuale. Multe dintre aceste cazuri nu au drept rezultat plăți necuvenite și, prin urmare, nu conduc la emiterea de ordine de recuperare ori la efectuarea de corecții financiare.

În plus, ordonatorii de credite delegați au comunicat corecțiile viitoare estimate, și anume estimarea lor cu privire la corecțiile financiare și recuperările care ar urma să rezulte din controalele pe care le vor efectua în viitor. Estimările s-au bazat pe valoarea medie a corecțiilor începând cu 2009, deoarece aceasta oferă cel mai bune indiciu disponibil cu privire la capacitatea de corecție a controlului ex post.

Pentru a răspunde acestor observații, ordonatorii de credite delegați au inclus în rapoartele lor anuale de activitate pe 2014, pentru prima dată, cea mai bună estimare a lor privind suma totală expus riscului pentru întregul buget aflat sub responsabilitatea lor. În anii anteriori, această evaluare a vizat doar partea din cheltuieli în legătură cu care au fost formulate rezerve. Această estimare se referă la cheltuieli care ar putea să nu fie conforme cu prevederile reglementare și contractuale aplicabile în momentul în care este efectuată plata, de exemplu după aplicarea controalelor ex ante, care sunt menite să prevină erorile și neregulile.

Comisia se referă, în acest context, la Regulamentul privind dispozițiile comune pentru perioada de programare 2014-2020 pentru fondurile ESI, care include o serie de îmbunătățiri ale sistemelor de gestionare și ale cerințelor de raportare. Deși procesul legislativ a introdus excepții suplimentare și a adăugat condiții mai stricte, ceea ce înseamnă că Comisia trebuie să reducă riscurile aferente, se așteaptă ca acestea să crească gradul de răspundere a statelor membre, astfel încât acestea din urmă să remedieze mai bine erorile și să asigure legalitatea și regularitatea operațiunilor pe care le-au controlat sau administrat. În special, acestea includ condiții ex ante, norme de eligibilitate armonizate și simplificate, îmbunătățirea posibilităților de a utiliza moduri simplificate de declarare a costurilor eligibile și un nou pachet de asigurare anuală care conține conturile anuale, o declarație de gestiune și un rezumat anual, precum și o opinie de audit și un raport de control.

În plus, sistemul de corecții nete pe care Comisia le aplică în cazul unor erori (a se vedea secțiunea 2.4) este un stimulent care încurajează statele membre să își intensifice eforturile depuse pentru a depista erorile. Acest sistem ar trebui să încurajeze statele membre să își demonstreze angajamentul de a îmbunătăți responsabilitatea și transparența prin consolidarea, dacă este necesară, a măsurilor de control, în special în ceea ce privește controalele de gestiune de nivelul unu, înainte de certificarea cheltuielilor în vederea transmiterii lor către Comisie, prin adoptarea de norme de eligibilitate clare pentru a se reduce riscul de eroare.

În plus, în ceea ce privește frauda, toate serviciile Comisiei au depus eforturi ca să își consolideze sistemele de control intern pentru a contracara mai bine riscul de fraudă. Toate aceste servicii au adoptat o strategie antifraudă și răspund acestei cerințe a strategiei antifraudă a Comisiei (CAFS).

Pentru Direcția Generală Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune (DG EMPL), Direcția Generală Politică Regională și Urbană (DG REGIO), Direcția Generală Afaceri Maritime și Pescuit (DG MARE), Direcția Generală Migrație și Afaceri Interne (DG HOME), Direcția Generală Vecinătate și Negocieri privind Extinderea (DG NEAR, fosta DG ELARG), Direcția Generală Ajutor Umanitar și Protecție Civilă (DG ECHO), Direcția Generală Mediu (DG ENV), Direcția Generală Piață Internă, Industrie, Antreprenoriat și IMM-uri (DG GROW, fosta DG ENTR), Direcția Generală Mobilitate și Transporturi (DG MOVE), Direcția Generală Energie (DG ENER) și pentru Agenția Executivă pentru Inovare și Rețele (INEA), capacitatea de corecție estimată depășește cuantumul minim al sumei totale expuse riscului. În domeniul politicii de coeziune, această depășire se explică în principal prin durata medie, de șase ani, pe care se bazează capacitatea de corecție, în timp ce suma expusă riscului se referă la nivelul de eroare estimat în 2014, care este mai scăzut decât în anii anteriori. În alte cazuri, aceasta este cauzată de nivelul ridicat al corecțiilor rezultate din activitățile desfășurate în programele anterioare.

Secțiunile 1 și 2 au explicat modul în care serviciile Comisiei au îmbunătățit raportarea privind eficacitatea politicilor și provocările legate de gestiunea de resurse. Prezenta secțiune se referă la declarațiile de asigurare ale directorilor generali și la opinia generală a Serviciului de Audit Intern (IAS), care constituie baza pe care Comisia își asumă răspunderea politică pentru gestiunea bugetului.

3.1Asigurări obținute prin intermediul rapoartelor anuale de activitate

Ordonatorii de credite delegați au evaluat rezultatele controalelor, precum și toate celelalte elemente relevante care sprijină asigurarea lor în legătură cu îndeplinirea obiectivelor de control. Ei au luat în considerare orice deficiență semnificativă identificată și au evaluat impactul ei cumulativ asupra asigurării generale, atât din punct de vedere cantitativ, cât și calitativ, în scopul de a stabili dacă respectiva deficiență a fost importantă. Prin urmare, ordonatorii și-au întocmit declarațiile de asigurare cu un total de 25 de rezerve, dintre care 20 erau cuantificabile și cinci nu erau cuantificabile, ci se bazau pe motive de reputație. Ordonatorii de credite delegați au emis o asigurare fără rezerve pentru operațiunile de venituri.

Numărul rezervelor formulate în rapoartele anuale de activitate a crescut de la 21, cât era în 2013. Au existat patru noi rezerve, în timp ce una a fost retrasă. O rezervă recurentă a fost împărțită în două rezerve separate, fiecare cu un plan de acțiune specific.

În ciuda acestei creșteri a numărului de rezerve, cheltuielile afectate de rezervele cuantificabile au scăzut cu 6 856 de milioane EUR (de la 51 248 de milioane EUR în 2013, la 44 392 de milioane EUR) reprezentând aproximativ 31 % din totalul cheltuielilor gestionate în 2014. Acest lucru se datorează restrângerii domeniului de aplicare a rezervelor existente formulate de DG AGRI, DG REGIO, DG EMPL și a celor din domeniul de politică „Cercetare”. Noile rezerve nu privesc programele cu cele mai mari cheltuieli și, prin urmare, nu a avut loc o extindere importantă a domeniului de aplicare. Suma expusă riscului pentru cheltuielile care fac obiectul unor rezerve, luând în considerare recuperările și corecțiile financiare efectuate până în prezent, este estimată la 2 285 de milioane EUR. Rezultatele defalcate pe domenii de politică sunt prezentate în tabelul 4. Rezultatele detaliate pe servicii sunt prezentate în anexa 2.

Tabelul 4: Domeniul de aplicare al rezervelor pentru 2014 și suma expusă riscului (milioane EUR).

Domeniul de politică Total cheltuieli Domeniu de aplicare: cheltuieli care fac obiectul unor rezerve Suma expusă riscului care face obiectul unor rezerve Agricultură 55 650 27 255 1 447 Coeziune 56 770 5 650 418 Ajutor extern 10 288 7 940 216 Cercetare 10 560 3 489 200 Alte politici interne 3 587 58 4 Administrație 5 583 - - Total 142 439 44 392 2 285

Aceste rezerve afectează toate domeniile de cheltuieli principale (agricultură, fonduri structurale și de coeziune, relații externe, cercetare și alte politici interne). În toate cazurile, ordonatorii de credite delegați competenți au adoptat planuri de acțiune pentru a corecta deficiențele aflate la baza acestei situații și pentru a reduce riscurile generate de aceasta.

În cazul în care persistă niveluri de eroare ridicate, Regulamentul financiar prevede obligația Comisiei de a identifica deficiențele din cadrul dispozițiilor legale și/sau din cadrul sistemului de control, de a analiza costurile și avantajele posibilelor măsuri corective și de a lua sau de a propune măsuri adecvate. Sistemele de gestionare și de control au fost modificate în mod semnificativ în programele din perioada 2014-2020. Punerea în aplicare a acestora este abia la început, iar Comisia va putea stabili efectele noilor măsuri asupra nivelului de eroare doar pe măsură ce va pune în aplicare măsurile în cauză.

Ordonatorii de credite delegați au identificat principalele motive pentru rezervele lor și au propus acțiuni corective pentru remedierea acestora.

Comisia cere serviciilor sale să își continue eforturile de identificare a unor noi măsuri de simplificare și să ia măsuri în direcția îmbunătățirii sistemelor lor de control în vederea reducerii riscului de eroare, ținând seama de costurile administrative și de sarcina administrativă care rezultă de aici.

3.1.1Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă

Ca și în 2013, cele patru direcții generale și cele două agenții executive care pun în aplicare Al șaptelea program-cadru pentru activități de cercetare (PC7) și-au menținut rezerva referitoare la legalitatea și regularitatea granturilor plătite pentru rambursarea cheltuielilor declarate. Rata de eroare detectată din eșantionul comun reprezentativ de audit rămâne la aproximativ 5 % pentru 2014 (similară cu cea din 2013), cu o rată de eroare reziduală de aproximativ 3 %.

Agenția Executivă a Consiliului European pentru Cercetare (ERCEA) și Agenția Executivă pentru Cercetare (REA) nu au avut nicio rezervă în legătură cu două subpopulații specifice (proiectul Idei și proiectul Persoane) pentru care au existat suficiente dovezi suplimentare că ratele de eroare din cadrul acestor programe au fost mai mici decât pragul de semnificație.

Directorul REA a menținut rezerva referitoare la subpopulația specifică schemei pentru întreprinderile mici și mijlocii (proiectele privind IMM-urile), din cauza profilului de risc relativ mai ridicat și a riscurilor specifice contabilității întocmite de IMM-uri pentru granturi. Un plan de acțiune specific a fost instituit pentru a atenua aceste riscuri.

Agenția Executivă pentru Educație, Audiovizual și Cultură (EACEA) și-a menținut rezerva referitoare la Programul de învățare pe tot parcursul vieții (LLP), având în vedere rata de eroare reziduală (4,1 %). Erorile privesc mai ales dificultatea întâmpinată de unii beneficiari de a prezenta documente justificative adecvate și nerespectarea anumitor norme de eligibilitate. EACEA analizează erorile cele mai frecvente și va lua măsuri corective suplimentare, dacă este cazul, luând în considerare costurile și avantajele. Utilizarea obligatorie a certificatelor de audit de către beneficiari, împreună cu ameliorarea comunicării referitoare la obligațiile financiare ar trebui să reducă în continuare rata de eroare reziduală.

Directorul general al Direcției Generale Rețele de Comunicare, Conținut și Tehnologie a emis o nouă rezervă referitoare la rata de eroare reziduală (de 2,94 % în 2014) cu privire la exactitatea declarațiilor de cheltuieli din cadrul programului de sprijin al politicii TIC (PSP) care face parte din programul-cadru pentru competitivitate și inovare (PCI). Dat fiind numărul scăzut de audituri efectuate pentru a stabili ratele de eroare cumulativă și reziduală (18 audituri ex post care vizau 10,9 milioane EUR, reprezentând 1,6 % din contribuția solicitată a UE), rezultatele ar trebui să fie tratate cu prudență. Cu toate acestea, ratele de eroare depistate în ultimii ani (5,29 % în 2014, 2,82 % în 2013) sunt în creștere și este de așteptat să nu se atingă obiectivul unei rate de eroare reziduală de 2 % la sfârșitul perioadei de programare a CIP. Pentru a reduce și mai mult rata de eroare reziduală a TIC PSP, direcția generală competentă va continua să efectueze audituri ex post în conformitate cu strategia de control ex post pentru cheltuieli care nu au o componentă de cercetare (42 de audituri lansate în 2014) și să ofere orientări și feedback participanților și auditorilor responsabili de certificare, pentru a evita apariția erorilor.

3.1.2Coeziune economică, socială și teritorială

Directorul general al Direcției Generale Politică Regională și Urbană a emis două rezerve privind deficiențe grave legate de aspecte esențiale ale sistemelor de gestiune și de control pentru programe operaționale specifice.