Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI privind Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime [de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1198/2006 al Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 861/2006 al Consiliului și a Regulamentului (UE) nr. XXX/2011 al Consiliului privind politica maritimă integrată] /* COM/2011/0804 final - 2011/0380 (COD) */





EXPUNERE DE MOTIVE 1. CONTEXTUL PROPUNERII Propunerea Comisiei privind cadrul financiar multianual (CFM) pentru 2014-2020, adoptată la 29 iunie, a stabilit cadrul bugetar și principalele orientări privind finanțarea politicii comune în domeniul pescuitului (PCP) și a politicii maritime integrate (PMI). De asemenea, Comisia a adoptat la 13 iulie 2011 un pachet de stabilire a noului cadru legislativ al PCP. În perioada 2008-2010, politica maritimă integrată (PMI) a fost finanțată prin intermediul unei serii de proiecte-pilot și de acțiuni pregătitoare. Comisia a propus un nou instrument financiar pentru perioada 2012-2013. Odată cu lansarea noului CFM, se impune adoptarea unui instrument pe termen lung de sprijinire financiară a PMI. La 6 octombrie 2011, Comisia a adoptat o propunere de regulament „privind dispozițiile comune”, care prevede norme comune pentru fondurile cu gestiune partajată, principalul obiectiv fiind cel de simplificare a aplicării politicii. Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și viitorul Fond european pentru pescuit și afaceri maritime (fondurile CSC) urmăresc obiective complementare și împărtășesc aceeași modalitate de gestionare. Regulamentul „privind dispozițiile comune” stabilește o serie de norme comune pentru aceste fonduri. Aceste dispoziții se referă la principiile generale, precum parteneriatul, guvernanța pe mai multe niveluri, egalitatea între femei și bărbați, sustenabilitatea și respectarea dreptului aplicabil la nivelul UE și la nivel național. De asemenea, propunerea conține elemente comune privind planificarea strategică și programarea, inclusiv o listă de obiective tematice derivate din Strategia Europa 2020, dispoziții privind cadrul strategic comun la nivelul Uniunii și contractele de parteneriat care urmează să se încheie cu fiecare stat membru. Propunerea introduce condiționalități macroeconomice și stabilește o abordare comună în ceea ce privește orientarea spre performanță a fondurilor CSC. Așadar, propunerea include condiționalități ex ante și analiza performanței, dar și modalitățile de monitorizare, raportare și evaluare. Se stabilesc, de asemenea, dispoziții comune în ceea ce privește normele de eligibilitate, și sunt definite modalități speciale pentru instrumentele financiare și dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității. Unele modalități de gestiune și control sunt, de asemenea, comune tuturor fondurilor CSC. Prezenta propunere de regulament privind Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (EMFF) vizează îndeplinirea obiectivelor PCP reformate și ale PMI. Propunerea se bazează pe obiectivele următoare, redefinite din punctul de vedere al finanțării: (1) promovarea pescăriilor și acvaculturii sustenabile și competitive; (2) încurajarea dezvoltării și a punerii în aplicare a politicii maritime integrate a Uniunii, în mod complementar cu politica de coeziune și cu PCP; (3) promovarea dezvoltării teritoriale echilibrate și favorabile incluziunii a zonelor pescărești (inclusiv a celor în care se practică acvacultura și pescuitul în apele interioare); (4) contribuția la punerea în aplicare a PCP. Negocierile din cadrul Organizației Mondiale a Comerțului referitoare la noile discipline privind subvențiile în domeniul pescuitului sunt în curs. Natura preliminară a acestor negocieri nu permite intuirea rezultatului. Totuși, dacă apar noi obligații pentru UE ca rezultat al acestor negocieri, trebuie să se asigure compatibilitatea propunerii EMFF. În acest scop, ar putea fi necesară o analiză privind compatibilitatea măsurilor EMFF relevante. 2. REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI Pe baza evaluării ex post a IFOP, a evaluării intermediare a FEP și a evaluării impactului în vederea reformei PCP, evaluarea impactului EMFF analizează trei scenarii alternative: (i) „FEP+”, o continuare a actualului FEP, dar fără majoritatea subvențiilor directe destinate flotelor și cu sprijin concentrat asupra obiectivelor reformei PCP, (ii) „FEP+ integrare”, scenariu în care celelalte instrumente de finanțare a PCP sunt integrate într-un fond post-FEP, dar cu păstrarea modalității de gestionare utilizate în prezent și (iii) „FEP+ convergență”, scenariu în care sprijinul pentru PMI este integrat, de asemenea, în noul fond unic, iar toate instrumentele sunt cuprinse, cât se poate de mult, în gestiunea partajată. Aceste trei scenarii de politică au fost aliniate la scenariul preferat pentru reforma PCP și evaluat în comparație cu același scenariu de referință. De asemenea, scenariile au ținut cont de rezultatele consultărilor lansate o dată cu adoptarea cărții verzi în aprilie 2009. Rezultatul acestor consultări este rezumat în cele ce urmează: – Numeroase contribuții solicită continuarea finanțării publice a pescăriilor, deși câteva state membre și majoritatea ONG-urilor susțin că aceasta păstrează structurile neviabile, contribuie la supracapacitate și menține dependența de subvenții a sectorului. – Există un acord potrivit căruia orice sprijin viitor trebuie să însoțească punerea în aplicare a reformei PCP și să faciliteze costurile de ajustare ale sectorului. – Finanțarea din partea UE trebuie să se axeze pe cercetare și inovare, sporirea protecției mediului marin și sprijinirea organizațiilor de pescari și a dezvoltării locale. – Legătura cu PMI este considerată importantă: politicile maritime nu mai pot funcționa în mod izolat, fiind necesară consolidarea coerenței PCP cu PMI. – Este necesară o mai mare condiționalitate între finanțarea din partea UE și îndeplinirea obiectivelor PCP. Respectarea normelor/țintelor trebuie să se reflecte în disponibilitatea fondurilor. – O abordare mai sectorială privind alocarea fondurilor (care să fie legată de dimensiunea sectorului pescăresc, nu de nivelul de dezvoltare economică, cum este în prezent) este sprijinită puternic de un grup de state membre, în timp ce Parlamentul European se opune acestei abordări. – Există un consens general cu privire la importanța flotelor costiere artizanale, care rămân o sursă semnificativă de locuri de muncă în comunitățile costiere. Anumite state membre doresc un acces privilegiat al flotelor respective la finanțare, în timp ce altele nu favorizează o abordare specifică. – Cea mai mare parte a sectorului și o majoritate covârșitoare a statelor membre consideră că serviciile comune (cum ar fi controlul și colectarea de date) trebuie sprijinite în continuare din fonduri UE. În plus față de consultarea publică, au fost organizate aproximativ 200 de întâlniri cu părțile interesate. De asemenea, în 2010 și 2011 au avut loc reuniuni în cadrul cărora au fost discutate reforma și finanțarea PCP. În special: (i) la Bruxelles, la 13 aprilie 2010, a fost organizat un seminar special privind viitorul FEP, la care au participat părți interesate din sector, din sindicate, din Parlamentul European și din statele membre, (ii) la Gent (12-14 septembrie 2010) și Noordwijk (9-11 martie 2011) au avut loc două reuniuni cu statele membre, (iii) la Bruxelles, în perioada 12-13 aprilie 2011, a avut loc o conferință privind viitorul dezvoltării locale a zonelor pescărești. În sfârșit, Comisia, Consiliul și Parlamentul European au confirmat validitatea abordării integrate a afacerilor maritime și nevoia de finanțare a PMI. Concluzia evaluării impactului a fost că „FEP+ convergență” funcționează mai bine decât celelalte două opțiuni din punctul de vedere al celor trei indicatori de impact selectați pentru analiză: reducerea impactului pescăriilor asupra mediului, recuperarea decalajului în materie de inovare în sectorul pescuitului și al acvaculturii și numărul locurilor de muncă create în comunitățile care depind de pescării. 3. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII Se propune integrarea majorității instrumentelor financiare actuale ale PCP și PMI într-un fond unic, cu excepția Acordurilor pentru pescuit sustenabil (APS) și a contribuției obligatorii la organizațiile regionale de gestionare a pescuitului (ORGP). EMFF este structurat pe 4 piloni: · un pescuit inteligent și ecologic (gestiune partajată) menit să sprijine tranziția către un pescuit durabil care să fie mai selectiv, care să nu mai implice aruncarea înapoi în mare a capturilor, să dăuneze mai puțin ecosistemelor marine și să contribuie astfel la gestionarea sustenabilă a ecosistemelor marine; să ofere sprijin concentrat asupra inovării și valorii adăugate, făcând sectorul pescăresc viabil din punct de vedere economic și rezistent la șocurile externe și la concurența din partea țărilor terțe. · o acvacultură inteligentă și ecologică (gestiune partajată) pentru a avea o acvacultură viabilă din punct de vedere economic, ecologică și competitivă, care să poată face față concurenței globale și să le ofere consumatorilor UE produse sănătoase și cu o valoare nutrițională ridicată. · o dezvoltare teritorială durabilă și favorabilă incluziunii (gestiune partajată) pentru a inversa declinul multor comunități costiere și interioare dependente de pescuit, printr-o valoare adăugată sporită a pescuitului și a activităților conexe și prin diversificarea către alte sectoare ale economiei maritime. · o politică maritimă integrată (gestiune centralizată directă) ce vizează sprijinirea acelor priorități orizontale care generează economii și creștere economică, dar pe care statele membre nu le vor promova pe cont propriu – cum ar fi cunoașterea mediului marin, amenajarea spațiului maritim, gestionarea integrată a zonelor costiere, supravegherea maritimă integrată, protejarea mediului marin și în special a biodiversității acestuia, precum și adaptarea la efectele negative ale schimbărilor climatice asupra zonelor costiere. Pe lângă cei patru piloni, EMFF va include măsuri însoțitoare: colectarea de date și avizele științifice, controlul, guvernanța, piețele produselor obținute din pescuit (inclusiv regiunile ultraperiferice), plățile voluntare către ORGP și asistența tehnică. Propunerea respectă principiul subsidiarității. Obiectivul general al EMFF vizează sprijinirea obiectivelor PCP, o politică în privința căreia UE are competență exclusivă, și dezvoltarea în continuare a politicii maritime integrate a UE. Acționând pe cont propriu, statele membre nu sunt în măsură să îndeplinească aceste obiective, care pot fi realizate în mod mai satisfăcător la nivelul UE prin intermediul finanțării multianuale concentrate asupra priorităților relevante. 4. Învățămintele desprinse și noile caracteristici ale EMFF Contribuția la Strategia Europa 2020 EMFF va contribui la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 în cadrul a trei inițiative emblematice: i) o Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, ii) o Uniune a inovării și iii) agenda pentru noi competențe și locuri de muncă. Sprijinirea tranziției spre pescuitul sustenabil, bazat pe producția maximă durabilă, eliminarea practicii aruncării înapoi în mare a capturilor și reducerea impactului pescăriilor asupra mediului marin, promovarea acvaculturii cu niveluri ridicate de protecție a mediului și o mai bună coordonare a politicilor maritime, vizând o utilizare mai sustenabilă a resurselor, vor constitui o contribuție esențială a EMFF la „o Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor”. În cadrul „unei agende pentru noi competențe și locuri de muncă”, prioritatea EMFF va fi să sporească ocuparea forței de muncă, coeziunea teritorială și incluziunea socială în comunitățile dependente de pescării. Diversificarea economiilor locale, în special spre alte sectoare ale economiei maritime, va crea noi locuri de muncă și oportunități de creștere în zonele costiere. De asemenea, EMFF va contribui la „Uniunea inovării”, prin sprijinul pentru inovarea produselor și a proceselor la toate nivelurile lanțurilor de producție, comercializare și distribuție ale sectoarelor pescăriilor și acvaculturii, prin creșterea valorii adăugate a produselor obținute din pescuit și din acvacultură, precum și prin sprijinul pentru ecoinovare și pentru dezvoltarea ulterioară a unor instrumente de politică noi, inovatoare, orizontale, precum cunoașterea mediului marin, amenajarea spațiului maritim și supravegherea maritimă integrată. Consolidarea dimensiunii sociale EMFF va promova coeziunea socială și crearea de locuri de muncă în comunitățile dependente de pescării, printr-o valoare adăugată sporită a pescăriilor și prin diversificarea către alte sectoare ale economiei maritime. Va fi consolidată abordarea dezvoltării durabile a zonelor pescărești prin plasarea acestora sub responsabilitatea comunităților locale. De asemenea, EMFF recunoaște pentru prima oară rolul pe care îl joacă adesea partenerii de viață – în cea mai mare parte femei – în cadrul asociațiilor familiale care se ocupă de pescuit, în multe cazuri fără a se bucura de recunoaștere juridică. Aceste persoane pot beneficia, printre altele, de sprijin din EMFF pentru formare profesională, în special în vederea dobândirii unor competențe profesionale legate de antreprenoriat și de administrarea afacerilor. De asemenea, EMFF va promova capitalul uman și va încuraja diversificarea, permițând comunităților locale să dobândească competențele necesare pentru implicarea în noi activități care apar în alte sectoare maritime. Această abordare se va baza și pe patrimoniul natural și pe cel cultural, transformându-le în valori importante pentru dezvoltarea locală. Având în vedere importanța pentru comunitățile costiere a flotelor costiere artizanale, EMFF propune aplicarea unor rate mai ridicate ale intensității ajutoarelor în cazul acestor flote și introduce măsuri speciale eligibile doar pentru acestea. Aceste măsuri includ consilierea profesională privind strategiile de afaceri și de marketing, înființarea de întreprinderi în afara activităților de pescuit și sprijinul special pentru inovare; acesta din urmă este deosebit de important, având în vedere că majoritatea acestor întreprinderi din domeniul pescuitului sunt microîntreprinderi cu acces limitat la finanțare. Se va acorda prioritate abordărilor colective propuse, între altele, de organizațiile de producători, care au la bază un capital social și care permit realizarea masei critice de investiții. Aceste abordări colective vor beneficia, de asemenea, de o rată mai ridicată a intensității ajutorului. Sustenabilitatea ecologică Măsurile existente au fost raționalizate și revizuite cu scopul de a se stabili o legătură puternică cu sustenabilitatea ecologică. Supracapacitatea rămâne principala problemă a PCP, aceasta fiind una dintre cauzele esențiale ale pescuitului excesiv. Eliminarea supracapacității prin intermediul ajutoarelor publice precum cel pentru dezmembrarea navelor s-a dovedit a fi ineficientă; în pofida cheltuirii a 1,7 miliarde EUR din 1994 și până în prezent, capacitatea de pescuit efectivă a majorității flotelor din UE nu a scăzut. Prin urmare, EMFF nu va mai sprijini dezmembrarea și va utiliza resursele financiare astfel economisite pentru forme mai eficace de asistență pentru pescuitul sustenabil. EMFF va sprijini tranziția spre producția maximă durabilă (MSY) și va facilita introducerea treptată a interzicerii practicii de aruncare a capturilor înapoi în mare, printr-o abordare integrală care cuprinde măsuri precum sprijinirea unor unelte și tehnici de pescuit mai selective, investițiile în echipamentele de la bord și în instalațiile portuare necesare pentru utilizarea capturilor nedorite, măsurile de comercializare și prelucrarea. Având în vedere același obiectiv, a fost mărită substanțial alocarea financiară pentru colectarea de date și consultanță științifică (în vederea creșterii numărului de stocuri pentru care este disponibilă consultanța științifică) și pentru controlul cheltuielilor (pentru a se asigura o mai bună respectare a normelor). De asemenea, se va pune accentul pe dezvoltarea acvaculturii cu un nivel înalt de protecție a mediului și pe sprijinul acordat acvaculturii care are un efect pozitiv asupra ecosistemelor. La nivel mondial, pescăriile reprezintă aproximativ 1,2 % din consumul mondial de combustibil. Sunt necesare utilizarea mai eficientă a resurselor și reducerea emisiilor în sectorul capturilor și, într-o măsură mai mică, în sectorul acvaculturii, pentru a se aduce o contribuție la ținta principală a Strategiei Europa 2020 în ceea ce privește schimbările climatice. Prin urmare, EMFF va sprijini anumite măsuri de atenuare a schimbărilor climatice. Concentrarea asupra pescăriilor și acvaculturii inovatoare, viabile și competitive Atât pescăriile, cât și acvacultura întâmpină dificultăți în ceea ce privește inovarea. Organizarea aprovizionării, marketingului și comercializării este în prezent de așa natură încât întreprinderile din domeniul pescuitului și acvaculturii sunt rareori implicate în vânzarea și comercializarea propriilor produse. 1. În EMFF au fost incluse noi măsuri puternic axate pe inovare, în vederea promovării dezvoltării unor produse, procese și sisteme de gestionare și de organizare noi sau îmbunătățite, de-a lungul întregului lanț valoric, pentru a ajuta pescăriile și acvacultura să adauge valoare propriilor produse, să reducă impactul propriilor activități asupra mediului și să reducă costurile de producție. De asemenea, inovarea va fi promovată prin măsuri de stimulare a cooperării între oamenii de știință și pescari. Sprijinul destinat dezvoltării locale conduse de comunitate va contribui, de asemenea, la diseminarea inovării la nivel local, având în vedere că inovarea de acest gen este definită adesea în context local, putând avea sau nu caracter tehnologic și fiind bazată pe practici noi sau tradiționale. 2. De asemenea, EMFF va încerca, pentru prima oară, să promoveze noi forme de acvacultură cu potențial ridicat de creștere, cum ar fi acvacultura de larg și în scopuri nealimentare, și să încurajeze înființarea de întreprinderi. Noile caracteristici includ, de asemenea, sprijinirea acvaculturii multifuncționale, care permite diversificarea veniturilor întreprinderilor din sectorul acvaculturii prin activități precum pescuitul cu undița, vânzarea directă, ecoturismul sau activitățile educative legate de acvacultură. De asemenea, se propun sprijinirea utilizării de către întreprinderile din sectorul acvaculturii a serviciilor de consiliere și măsuri de sporire a potențialului siturilor în care se practică acvacultura (printre altele, prin finanțare pentru amenajarea spațiului maritim și pentru îmbunătățirea infrastructurilor). Vor fi încurajate complementaritatea și sinergia cu programele de cercetare și inovare prevăzute de noul program-cadru de cercetare în curs de elaborare (Orizont 2020). Un nou impuls pentru dezvoltarea politicii maritime integrate (PMI) PMI a fost lansată în 2007 pentru a facilita coordonarea maritimă transfrontalieră și transsectorială (transportul maritim, industria, regiunile costiere, energia produsă în larg, pescăriile sau mediul marin). Coordonarea între politicile care până acum erau compartimentate va duce la reducerea costurilor și la o eficiență sporită. Finanțarea PMI în cadrul EMFF se va axa pe dezvoltarea instrumentelor de politică transsectoriale: inițiative avantajoase pentru diferite sectoare, dar care nu pot fi realizate în cadrul domeniilor de politică individuale. Amenajarea spațiului maritim oferă un cadru juridic stabil pentru gestionarea în mod sustenabil a zonelor marine, a resurselor și a serviciilor ecosistemice. S-a demonstrat că amenajarea spațiului maritim accelerează investițiile în domeniul maritim, reducând costurile administrative și juridice pentru întreprinderi. Supravegherea maritimă integrată permite actorilor publici să facă schimb de date, pentru a face față în mod eficient evenimentelor care au loc pe mare în timp real. Supravegherea maritimă integrată evită dublarea costisitoare a activităților de supraveghere maritimă consumatoare de resurse. Supravegherea integrată înseamnă sinergii eficiente din punctul de vedere al costurilor, pentru o mai bună utilizare a fondurilor publice. Cunoașterea mediului marin 2020 are drept scop reunirea cunoștințelor fragmentate ale Europei privind mediul marin într-o resursă accesibilă publicului în mod gratuit. Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”, care este pilonul de mediu al PMI, va defini mai în detaliu limitele sustenabilității activităților umane care au un impact asupra mediului marin. Gestionarea integrată a afacerilor maritime înseamnă cheltuirea mai chibzuită a banilor publici și maximizarea efectului diverselor politici care privesc marea. Totodată, finanțarea va sprijini și dezvoltarea guvernanței maritime integrate la nivelul bazinelor maritime. Coordonarea la nivelul bazinelor maritime garantează că fondurile existente sunt cheltuite într-un cadru de politică coerent, în care se îmbină surse de finanțare diferite. Includerea PMI în EMFF sprijină, de asemenea, raționalizarea în alte fonduri a obiectivelor care țin de domeniul maritim, permițând politicilor maritime să contribuie mai mult la Strategia Europa 2020. Simplificarea și reducerea sarcinii administrative Integrarea într-un singur fond a cinci instrumente financiare aferente PCP și PMI va duce la o simplificare semnificativă, datorită normelor și procedurilor raționalizate și unificate. În plus, colectarea de date, măsurile de control și de piață, inclusiv compensațiile pentru regiunile ultraperiferice, vor fi gestionate, împreună cu măsurile care au făcut parte din FEP, în cadrul gestiunii partajate. Așadar, patru serii de decizii financiare și proceduri de raportare, monitorizare și evaluare vor fi înlocuite de una singură. Mai mult decât atât, evaluarea intermediară a FEP arată că principala sarcină administrativă s-a datorat instituirii sistemului de gestiune și control. Propunerea de regulament privind dispozițiile comune prevede un sistem de gestiune și control care este similar pentru fondurile CSC și se bazează pe principii comune. Este instituit un sistem de acreditare națională pentru a pune în evidență angajamentul statelor membre de a realiza o bună gestiune financiară. Au fost armonizate modalitățile pe care se bazează asigurarea Comisiei cu privire la corectitudinea cheltuielilor și au fost introduse noi elemente comune, cum ar fi o declarație de asigurare de gestiune și de verificare și închidere anuală a conturilor. Această abordare va reduce semnificativ timpul necesar pentru instituirea sistemelor de gestiune și control și va accelera aplicarea. În special, alinierea mecanismului de punere în aplicare cu cel al fondului de dezvoltare rurală va oferi statelor membre posibilitatea de a utiliza aceleași organisme pentru gestionarea programelor operaționale FEADR și EMFF. Acest lucru va reduce și mai mult costurile administrative generate de abordarea unificată în ceea ce privește gestiunea și controlul, inclusiv raportarea, evaluarea și monitorizarea. Normele comune privind utilizarea instrumentelor financiare creează un cadru mai clar și lămuresc faptul că instrumentele financiare pot fi utilizate pentru toate tipurile de investiții și de beneficiari. Acest lucru permite EMFF să contribuie la instituțiile financiare deja existente, în cazul cărora au fost deja elaborate acorduri de colaborare pentru alte fonduri ale UE, evitând astfel sarcina administrativă și dublarea și transformând ingineria financiară într-o alternativă mai atractivă la cofinanțarea prin granturi. Abordarea integrată pentru o dezvoltare locală plasată sub responsabilitatea comunității (actuala axă 1) facilitează asocierile în participație finanțate din fondurile CSC, permițând evaluarea și aprobarea în comun a strategiilor de dezvoltare locală, permițând finanțarea dintr-o singură sursă a costurilor de gestionare și evitând raportarea acestor costuri către organisme diferite. Utilizarea unor indicatori comuni va facilita raportarea de către statele membre, prin concentrarea acesteia asupra datelor cuantificate referitoare la progrese și prin reducerea elementelor descriptive. De asemenea, EMFF clarifică normele de conformare la PCP și mai ales la regulamentele privind cadrul de colectare de date, controlul și INN, oferind statelor membre și beneficiarilor mai multă securitate juridică. Pentru a se simplifica și mai mult implementarea EMFF, normele referitoare la eligibilitate sunt armonizate cu cele aferente altor fonduri ale UE. Acest lucru va facilita gestionarea proiectelor atât de către beneficiari, cât și de către autoritățile naționale și va facilita, de asemenea, implementarea proiectelor integrate. În cazul părții EMFF cu gestiune partajată, va fi permisă utilizarea mai amplă a opțiunilor de costuri simplificate (a costurilor standard, a plăților forfetare, a finanțării forfetare a granturilor), reducându-se astfel atât costurile cu controalele, cât și rata de eroare. Abordarea strategică: CSC și contractele de parteneriat cuprind cinci fonduri cu gestiune partajată în cadrul regulamentului privind dispozițiile comune. Acest cadru permite o coordonare strategică mai bună între aceste fonduri la nivelul Uniunii. CSC va fi pus în aplicare printr-un contract de parteneriat și prin coordonarea fondurilor CSC la nivel național. În prezent, coordonarea FEP cu alte componente ale finanțării UE are loc prin intermediul principiului „liniilor de demarcație” între fonduri, care a condus la suprapuneri și lacune în ceea ce privește acoperirea politicii. Prin urmare, este necesar un mecanism de coordonare mai performant, iar noul mecanism de punere în aplicare care consolidează abordarea strategică trebuie să răspundă acestor probleme. CSC și contractele de parteneriat vor înlocui abordarea strategică (planurile strategice naționale) introdusă în FEP actual, care are limitări considerabile și a necesitat un efort disproporționat din partea statelor membre care au primit o finanțare limitată din FEP. Programarea strategică EMFF se concentrează asupra obiectivelor strategice pe termen lung ale PCP și PMI, obiective care includ pescăriile și acvacultura competitive și sustenabile, un cadru de politică coerent pentru dezvoltarea ulterioară a PMI și dezvoltarea teritorială echilibrată și favorabilă incluziunii a zonelor pescărești. În conformitate cu Strategia Europa 2020, aceste obiective generale pentru perioada 2014‑2020 sunt transpuse în următoarele șase priorități ale Uniunii în ceea ce privește EMFF: – o ocupare a forței de muncă și o coeziune teritorială sporite; – încurajarea pescăriilor inovatoare, competitive și bazate pe cunoaștere; – încurajarea acvaculturii inovatoare, competitive și bazate pe cunoaștere; – promovarea pescăriilor sustenabile și eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor; – promovarea unei acvaculturi sustenabile și eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor; – stimularea punerii în aplicare a PCP. Aceste priorități vor constitui baza programării financiare, care va include definirea indicatorilor țintă pentru fiecare prioritate. Condiționalitatea Regulamentul privind dispozițiile comune introduce noi dispoziții privind condiționalitatea, pentru a se garanta că finanțarea din partea Uniunii stimulează puternic statele membre în vederea atingerii obiectivelor și țintelor Strategiei Europa 2020. Condiționalitatea va lua forma atât a condițiilor ex ante, care trebuie aplicate înainte de plata fondurilor, cât și a condițiilor ex post, care vor lega de performanță eliberarea a 5 % din alocările EMFF. Condiționalitatea ex post se va baza pe realizarea obiectivelor de etapă în legătură cu țintele pentru realizări și rezultate legate de obiectivele Strategiei Europa 2020 stabilite pentru programele din cadrul contractului de parteneriat. Asistența financiară din partea Uniunii în cadrul EMFF va fi condiționată de respectarea de către statele membre și operatori a obiectivelor și normelor PCP, mai ales a obligațiilor privind controalele, a regulamentului INN și a obligațiilor referitoare la colectarea de date. În plus, condiționalitatea ex ante se va aplica acvaculturii, impunând statelor membre să elaboreze planuri strategice multianuale pe baza orientărilor strategice ale Uniunii. Conform dispozițiilor regulamentului PCP, obiectivele acestor planuri, bazate pe orientările strategice ale Uniunii, vor fi de a facilita dezvoltarea sustenabilă a acvaculturii în raport cu securitatea activității economice, cu accesul la ape și la spațiu, precum și cu simplificarea administrativă a acordării licențelor. Aceste condiționalități vor încuraja respectarea normelor PCP și vor spori coerența întregii politici. Monitorizare și evaluare Concluzia evaluării intermediare a FEP este că indicatorii existenți se concentrează asupra realizărilor și sunt prea numeroși. Mai mult decât atât, lipsește o abordare comună și o definire comună a unităților care trebuie măsurate. Prin urmare, EMFF propune un cadru strategic comun de monitorizare și evaluare (CCME), în care va fi definit un set comun de indicatori de realizare, de rezultat și de impact, în colaborare cu statele membre, care va fi adoptat printr-un act de punere în aplicare. Acești indicatori vor fi legați de prioritățile EMFF, permițând agregarea datelor la nivelul Uniunii și evaluarea progresului, eficienței și eficacității aplicării politicii, necesare, printre altele, pentru alocarea rezervei de performanță. Evaluarea ex ante va fi utilizată pentru a se stabili valorile indicatorilor de referință, ale celor pentru obiectivele de etapă și ale celor pentru ținte, care vor fi incluse în acordurile de parteneriat și în programele operaționale (PO). Două rapoarte anuale speciale, în 2017 și 2019, vor analiza stadiul punerii în aplicare și învățămintele deprinse pentru viitoarea perioadă de programare. 4. IMPLICAȚII BUGETARE Propunerea privind CFM prevede ca o parte semnificativă a bugetului UE să fie dedicată în continuare politicii în domeniul pescuitului și politicii maritime. Pachetul financiar pentru perioada 2014-2020, exprimat în prețuri curente, este stabilit la 7,535 miliarde EUR, inclusiv APS și contribuțiile obligatorii la ORGP, care vor fi finanțate separat. Bugetul EMFF, exprimat în prețuri actuale, este de 6 567 milioane EUR. Detaliile privind impactul financiar al propunerii EMFF sunt prezentate în fișa financiară care însoțește propunerea. 2011/0380 (COD) Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI privind Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime [de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1198/2006 al Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 861/2006 al Consiliului și a Regulamentului (UE) nr. XXX/2011 al Consiliului privind politica maritimă integrată] PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 42, articolul 43 alineatul (2), articolul 91 alineatul (1), articolul 100 alineatul (2), articolul 173 alineatul (3), articolul 175, articolul 188, articolul 192 alineatul (1), articolul 194 alineatul (2) și articolul 195 alineatul (2), având în vedere propunerea Comisiei Europene, după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale, având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European[1], având în vedere avizul Comitetului Regiunilor[2], hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară, întrucât: (1) Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind „Reforma politicii comune în domeniul pescuitului” (denumită în continuare „Comunicarea privind PCP”) a prezentat potențialele provocări, obiective și orientări ale politicii comune în domeniul pescuitului (denumită în continuare „PCP”) după 2013. În lumina dezbaterii privind comunicarea menționată, PCP trebuie reformată cu efect de la 1 ianuarie 2014. Reforma trebuie să cuprindă toate elementele principale ale PCP, inclusiv aspectele sale financiare. În vederea îndeplinirii obiectivelor reformei, este oportun să se abroge Regulamentul (CE) nr. 1198/2006 al Consiliului privind Fondul European pentru Pescuit[3], Regulamentul (CE) nr. 861/2006 de stabilire a măsurilor financiare comunitare privind punerea în aplicare a politicii comune în domeniul pescuitului și în domeniul dreptului mării[4], dispozițiile din Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 (Fondul de Garantare) referitoare la privind produsele obținute din pescuit și din acvacultură[5], Regulamentul (CE) nr. 791/2007 de instituire a unui regim de compensare a costurilor suplimentare generate de comercializarea anumitor produse pescărești din Insulele Azore, Madeira, Insulele Canare, Guyana Franceză și Réunion, din cauza caracterului ultraperiferic al regiunilor respective[6] și să înlocuiască toate aceste dispoziții cu un nou Regulament privind Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (EMFF). Fiind recunoscut faptul că toate aspectele legate de oceanele și mările Europei sunt legate între ele, noul regulament trebuie să sprijine, de asemenea, dezvoltarea în continuare a politicii maritime integrate (PMI) inclusă în [Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program de susținere a continuării dezvoltării unei politici maritime integrate]. (2) Domeniul de aplicare al EMFF trebuie să reglementeze sprijinul PCP, care cuprinde conservarea, gestionarea și exploatarea resurselor biologice marine, a resurselor biologice de apă dulce și acvacultura, precum și prelucrarea și comercializarea produselor obținute din pescuit și din acvacultură, în cazul în care astfel de activități au loc pe teritoriul statelor membre sau în apele Uniunii, fiind desfășurate inclusiv de navele de pescuit care arborează pavilionul unor țări terțe și sunt înmatriculate în țări terțe, sau de navele de pescuit ale Uniunii, sau de resortisanți ai statelor membre, fără se a aduce atingere responsabilității primare a statului de pavilion, ținând cont de dispozițiile articolului 117 din Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării. (3) Succesul politicii comune în domeniul pescuitului depinde de un sistem eficace de control, inspecție și aplicare, precum și de date complete fiabile, atât în vederea consultanței științifice, cât și în scop de punere în aplicare și control; prin urmare, EMFF trebuie să sprijine aceste politici. (4) Domeniul de aplicare al EMFF trebuie să reglementeze sprijinul acordat PMI, care cuprinde elaborarea și punerea în aplicare a unor operațiuni și a unui proces decizional coordonate în legătură cu oceanele, mările, regiunile costiere și sectoarele maritime, în completarea diferitelor politici ale UE relevante, în special a politicii comune în domeniul pescuitului și a politicilor privind transportul, industria, coeziunea teritorială, mediul, energia și turismul. Trebuie să se asigure coerența și integrarea în ceea ce privește gestionarea diferitelor politici sectoriale în Marea Baltică, Marea Nordului, Mările Celtice, Golful Biscaya și Coasta Iberică, bazinul maritim al Mării Mediterane și bazinul maritim al Mării Negre. (5) În conformitate cu concluziile Consiliului European din 17 iunie 2010, prin care a fost adoptată Strategia Europa 2020, Uniunea și statele membre trebuie să pună în aplicare măsuri pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, promovând în același timp dezvoltarea armonioasă a Uniunii. În special, este necesară concentrarea resurselor în vederea atingerii obiectivelor și țintelor Strategiei Europa 2020, iar eficiența trebuie îmbunătățită prin punerea unui accent mai puternic pe rezultate. Includerea PMI în noul EMFF contribuie, de asemenea, la îndeplinirea principalelor obiective de politică stabilite în Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010, „Europa 2020 – O strategie pentru creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii”[7] („Strategia Europa 2020”), și este conformă cu obiectivele generale privind creșterea coeziunii economice, sociale și teritoriale prevăzute în tratat. (6) Pentru a se garanta faptul că EMFF contribuie la îndeplinirea obiectivelor PCP, PMI și ale Strategiei Europa 2020, trebuie să se pună accentul pe un număr limitat de priorități esențiale referitoare la încurajarea pescăriilor și a acvaculturii bazate pe inovare și cunoaștere, la promovarea pescuitului și acvaculturii sustenabile și eficiente din punct de vedere al utilizării resurselor, la sporirea ocupării forței de muncă și a coeziunii teritoriale prin eliberarea potențialului de creștere economică și de creare a locurilor de muncă al comunităților pescărești costiere și interioare, precum și la promovarea diversificării activităților pescărești spre alte sectoare ale economiei marine. (7) În toate etapele punerii în aplicare a fondului, Uniunea trebuie să urmărească eliminarea inegalităților și promovarea egalității între bărbați și femei, precum și combaterea discriminării pe criterii de sex, origine rasială sau etnică, religie sau credință, handicap, vârstă sau orientare sexuală. (8) Obiectivul general al politicii comune în domeniul pescuitului constă în a garanta că activitățile din domeniul pescuitului și acvaculturii contribuie la condiții de mediu sustenabile pe termen lung, care sunt necesare pentru dezvoltarea economică și socială. De asemenea, politica comună în domeniul pescuitului trebuie să contribuie la creșterea productivității, la un nivel de trai echitabil pentru sectorul pescăresc și la piețe stabile și să asigure disponibilitatea resurselor și prețuri rezonabile pentru produsele livrate consumatorilor. (9) Este extrem de important ca aspectele de mediu să fie mai bine integrate în PCP, ceea ce ar duce la atingerea obiectivelor și țintelor politicii de mediu a Uniunii și ale Strategiei Europa 2020. PCP vizează o exploatare a resurselor biologice marine vii prin care să se refacă și să se mențină stocurile de pește la niveluri care să permită obținerea producției maxime durabile, cel târziu până în 2015. PCP pune în aplicare abordări preventive și ecosistemice în ceea ce privește gestionarea pescăriilor. În consecință, EMFF trebuie să contribuie la protecția mediului marin, astfel cum se prevede în Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”)[8]. (10) Având în vedere că obiectivele prezentului regulament nu pot fi îndeplinite în mod satisfăcător de statele membre, date fiind importanța și efectele operațiunilor care trebuie finanțate în cadrul programelor operaționale și problemele structurale întâmpinate în ceea ce privește dezvoltarea sectorului pescăresc și a sectorului maritim, precum și resursele financiare limitate ale statelor membre, aceste obiective pot, prin urmare, să fie realizate mai bine la nivelul Uniunii, prin furnizarea unei asistențe financiare multianuale axate pe prioritățile relevante, iar Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, prevăzut la articolul 5 alineatul (4) din tratatul menționat, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru îndeplinirea acestor obiective. (11) Finanțarea prin intermediul unui fond unic, EMFF, a cheltuielilor aferente politicii comune în domeniul pescuitului și politicii maritime integrate trebuie să abordeze necesitatea unei simplificări, precum și consolidarea integrării ambelor politici. Extinderea gestiunii partajate la organizările comune ale piețelor, inclusiv la compensațiile pentru regiunile ultraperiferice și la activitățile de control și de colectare de date, trebuie să contribuie în continuare la simplificarea și reducerea sarcinii administrative atât pentru Comisie, cât și pentru statele membre și, de asemenea, să ducă la sporirea coerenței și eficienței sprijinului acordat. (12) Bugetul Uniunii trebuie să finanțeze cheltuielile aferente politicii comune în domeniul pescuitului și politicii maritime integrate prin intermediul unui fond unic, EMFF, în mod direct sau în cadrul gestiunii partajate cu statele membre. Gestiunea partajată cu statele membre trebuie să se aplice nu doar măsurilor de sprijinire a pescăriilor, a acvaculturii și a dezvoltării locale conduse de comunitate, ci și organizărilor comune ale piețelor, compensațiilor pentru regiunile ultraperiferice și activităților de control și de colectare de date. Gestiunea directă trebuie să se aplice consultanței științifice, contribuțiilor voluntare la organizațiile regionale de gestionare a pescuitului, consiliilor consultative și operațiunilor de punere în aplicare a politicii maritime integrate. Trebuie specificate tipurile de măsuri care pot fi finanțate prin EMFF. (13) Este necesar să se facă distincția între categoriile de măsuri de control și de punere în aplicare care sunt cofinanțate în cadrul gestiunii partajate și cele din cadrul gestiunii directe. Este esențială rezervarea resurselor care urmează a fi alocate activităților de control în cadrul gestiunii partajate. (14) În conformitate cu articolele 50 și 51 din [Regulamentul privind politica comună în domeniul pescuitului (denumit în continuare „Regulamentul PCP”)], asistența financiară din partea Uniunii în cadrul EMFF trebuie să fie condiționată de respectarea normelor PCP atât de către statele membre cât și de către operatori. Această condiționalitate este menită a reflecta responsabilitatea Uniunii de a garanta, în interes public, conservarea resurselor biologice marine în temeiul PCP, conform dispozițiilor articolului 3 din TFUE. (15) Îndeplinirea obiectivelor PCP ar fi subminată dacă asistența financiară oferită de Uniune în cadrul EMFF ar fi acordată operatorilor care, ex ante, nu îndeplinesc cerințele legate de interesul public de a se conserva resursele biologice marine. Prin urmare, trebuie să fie eligibili doar operatorii care, într-o anumită perioadă înaintea depunerii unei cereri de ajutor, nu au fost implicați în operarea, gestionarea sau deținerea în proprietate a navelor de pescuit incluse pe lista de nave de pescuit INN a Uniunii, în conformitate cu articolul 40 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, de modificare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93, (CE) nr. 1936/2001 și (CE) nr. 601/2004 și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1093/94 și (CE) nr. 1447/1999[9], și care nu au comis nicio încălcare gravă în temeiul articolului 42 din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 sau al articolului 90 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 847/96, (CE) nr. 2371/2002, (CE) nr. 811/2004, (CE) nr. 768/2005, (CE) nr. 2115/2005, (CE) nr. 2166/2005, (CE) nr. 388/2006, (CE) nr. 509/2007, (CE) nr. 676/2007, (CE) nr. 1098/2007, (CE) nr. 1300/2008, (CE) nr. 1342/2008 și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93, (CE) nr. 1627/94 și (CE) nr. 1966/2006[10] sau vreo altă încălcare a normelor PCP care periclitează în mod deosebit sustenabilitatea stocurilor în cauză și care constituie o amenințare gravă pentru exploatarea sustenabilă a resurselor biologice marine vii, exploatare care reface și menține populațiile speciilor capturate deasupra nivelurilor care pot furniza producția maximă durabilă (denumită în continuare „MSY”). (16) În plus, beneficiarii trebuie să îndeplinească în continuare cerințele legate de interesul public de a se conserva resursele biologice marine, după depunerea cererii de ajutor, atât pe parcursul întregii perioade de aplicare a operațiunii, cât și, în cazul anumitor tipuri de operațiuni, pe parcursul unei anumite perioade ulterioare efectuării ultimei plăți. Sprijinul acordat beneficiarilor care nu îndeplinesc cerințele legate de interesul public de a se conserva resursele biologice marine sau reținut de aceștia ar putea eventual să fie legat de încălcări și ar putea periclita astfel îndeplinirea obiectivelor PCP. (17) Consecințele prevăzute pentru situația în care nu sunt îndeplinite condițiile de eligibilitate trebuie să se aplice în cazul încălcării de către beneficiari a normelor PCP. În scopul stabilirii cuantumului cheltuielilor neeligibile, trebuie să se țină cont de gravitatea nerespectării de către beneficiari a normelor PCP, de avantajul economic derivat din nerespectarea normelor PCP sau de importanța contribuției EMFF la activitatea economică a beneficiarului. (18) Îndeplinirea obiectivelor PCP ar fi, de asemenea, subminată dacă asistența financiară oferită de Uniune în cadrul EMFF ar fi furnizată statelor membre care nu își îndeplinesc obligațiile prevăzute de normele PCP legate de interesul public de a se conserva resursele marine, de exemplu obligațiile referitoare la colectarea de date și la aplicarea controalelor. Mai mult decât atât, în cazul neîndeplinirii obligațiilor respective, există riscul ca statele membre să nu detecteze beneficiarii neeligibili sau operațiunile neeligibile. (19) Ca măsuri de precauție, pentru a preveni efectuarea de plăți neconforme și pentru a stimula statele membre să se conformeze sau să le impună beneficiarilor să se conformeze normelor PCP, trebuie folosite întreruperea termenului de plată și suspendarea plăților, două măsuri punctuale și cu sferă de aplicare limitată. În vederea respectării principiului proporționalității, corecțiile financiare care au consecințe definitive și irevocabile trebuie să se aplice doar în cazul cheltuielilor legate direct de operațiunile în timpul cărora au fost încălcate normele PCP. (20) În vederea îmbunătățirii coordonării și armonizării punerii în aplicare a fondurilor care oferă sprijin în temeiul politicii de coeziune, și anume Fondul european de dezvoltare regională (FEDER), Fondul social european (FSE) și Fondul de coeziune (FC), a fondului pentru dezvoltare rurală, și anume Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR), și a fondului pentru sectorul maritim și sectorul pescuitului, și anume Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (EMFF), s-au stabilit dispoziții comune pentru toate aceste fonduri („fondurile CSC”) în [Regulamentul (UE) nr. (…) de stabilire a unor dispoziții comune][11]. Pe lângă regulamentul respectiv, EMFF conține dispoziții specifice datorate particularităților PCP și PMI. (21) Având în vedere dimensiunea viitorului EMFF și principiul proporționalității, dispozițiile referitoare la planificarea strategică constituie o derogare de la regulament[ul de stabilire a unor dispoziții comune] și, prin urmare, în perioada de programare trebuie să existe cel puțin două consultări ale părților interesate, dar nu neapărat o dată pe an, deoarece acest lucru ar constitui o sarcină administrativă și financiară excesivă atât pentru Comisie, cât și pentru statele membre. (22) Acțiunile Uniunii trebuie să fie complementare cu acțiunile statelor membre sau să urmărească să contribuie la acțiunile acestora. Pentru a se asigura o valoare adăugată semnificativă, parteneriatul dintre Comisie și statele membre trebuie consolidat prin dispoziții privind participarea diferitelor tipuri de parteneri, acordându-se atenția corespunzătoare competențelor instituționale ale statelor membre. Trebuie să se acorde o atenție specială reprezentării adecvate a femeilor și a grupurilor minoritare. Parteneriatul vizează autoritățile regionale, locale și alte autorități publice, precum și alte organisme relevante, inclusiv cele care răspund de protecția mediului și de promovarea egalității între bărbați și femei, partenerii economici și sociali și alte organisme competente. Partenerii vizați trebuie implicați în elaborarea contractelor de parteneriat, precum și în pregătirea, punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea programării. (23) În conformitate cu principiul proporționalității, mijloacele utilizate de Comisie și de statele membre pot varia în funcție de cuantumul total al cheltuielilor publice alocat programului operațional. Această variație trebuie să se aplice în special mijloacelor utilizate pentru evaluarea, controlul și raportarea cu privire la punerea în aplicare a programelor operaționale. (24) Comisia trebuie să stabilească o defalcare anuală per stat membru a creditelor de angajament disponibile, aplicând criterii obiective și transparente care trebuie să includă alocările istorice în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1198/2006 al Consiliului și consumul anterior în temeiul Regulamentului (CE) nr. 861/2006 al Consiliului. (25) Îndeplinirea anumitor condiționalități ex ante este extrem de importantă în contextul PCP, în special în ceea ce privește prezentarea unui plan strategic național multianual pentru acvacultură și capacitatea administrativă dovedită în vederea respectării cerințelor privind datele necesare pentru gestionarea pescăriilor, precum și în vederea punerii în aplicare a unui sistem de control, inspecție și executare al Uniunii. (26) Având în vedere obiectivul referitor la simplificare, toate activitățile EMFF care se încadrează în gestiunea partajată, inclusiv controlul și colectarea de date, trebuie să ia forma unui singur program operațional per stat membru, în conformitate cu structura națională a acestuia. Exercițiul de programare vizează perioada de la 1 ianuarie 2014 la 31 decembrie 2020. Fiecare stat membru trebuie să elaboreze un program operațional unic. Fiecare program trebuie să stabilească o strategie pentru atingerea țintelor legate de prioritățile Uniunii pentru EMFF și o selecție de măsuri. Programarea trebuie să respecte prioritățile Uniunii, fiind adaptată în același timp la contextele naționale și completând alte politici ale Uniunii, în special politica de dezvoltare rurală și politica de coeziune. (27) Pentru a contribui la obiectivul referitor la simplificarea aplicării EMFF și pentru a reduce atât costurile cu controalele, cât și rata de eroare, statele membre trebuie să folosească la maximum posibilitatea oferită de [regulamentul de stabilire a unor dispoziții comune] de a folosi sume forfetare și alte forme de grant simplificate. (28) În vederea punerii în aplicare a obligațiilor în materie de control în temeiul PCP, statele membre trebuie să elaboreze secțiunea privind controlul din cadrul programului operațional în așa fel încât să fie în conformitate cu prioritățile Uniunii adoptate de Comisie în acest domeniu de politică. În vederea ajustării programului operațional la nevoile în continuă schimbare în materie de control și executare, secțiunea privind controlul din cadrul programului operațional poate fi revizuită regulat în funcție de schimbările priorităților Uniunii în ceea ce privește politica de control și executare din cadrul PCP. Aceste modificări trebuie să fie aprobate de Comisie. (29) În vederea păstrării flexibilității în ceea ce privește programarea activităților în domeniul controlului, revizuirea secțiunii privind controlul din cadrul programului operațional trebuie să facă obiectul unei proceduri simplificate. (30) Statele membre trebuie să elaboreze secțiunea privind colectarea de date din cadrul programului operațional în așa fel încât să fie în conformitate cu programul multianual al Uniunii. Pentru a se adapta la nevoile specifice legate de activitățile de colectare de date, statele membre trebuie să elaboreze un plan de lucru anual care să fie adaptat anual sub îndrumarea Comisiei și aprobat de Comisie. (31) În vederea îmbunătățirii competitivității și a performanței economice a activităților de pescuit, este esențial să se stimuleze inovarea și antreprenoriatul. Prin urmare, EMFF trebuie să susțină operațiunile inovatoare și dezvoltarea afacerilor. (32) De asemenea, investițiile în capitalul uman sunt esențiale pentru îmbunătățirea competitivității și a performanței economice a activităților maritime și de pescuit. Prin urmare, EMFF trebuie să susțină învățarea pe tot parcursul vieții, cooperarea dintre oamenii de știință și pescari, stimulând diseminarea cunoștințelor, precum și serviciile de consiliere care contribuie la îmbunătățirea performanței și a competitivității generale a operatorilor. (33) Fiind recunoscută importanța rolului jucat de soțiile/soții pescarilor independenți în pescuitul costier artizanal, EMFF trebuie să susțină formarea profesională și participarea la rețele, contribuind la dezvoltarea profesională a acestora și oferindu-le mijloacele necesare pentru a îndeplini mai eficient sarcinile auxiliare tradiționale. (34) Fiind cunoscută participarea redusă la dialogul social a celor care practică pescuitul costier artizanal, EMFF trebuie să susțină organizațiile care promovează acest dialog în forumurile corespunzătoare. (35) Fiind cunoscute potențialul oferit de diversificare celor care practică pescuitul costier artizanal și rolul esențial al acestora în cadrul comunităților costiere, EMFF trebuie să susțină diversificarea atât prin finanțarea întreprinderilor nou înființate și a investițiilor pentru modernizarea navelor pe care le dețin, cât și prin formarea relevantă necesară pentru dobândirea competențelor profesionale în domeniul relevant din afara activităților de pescuit. (36) În vederea abordării nevoilor în materie de sănătate și securitate la bordul navelor, EMFF trebuie să susțină investițiile care vizează garantarea siguranței și igienei la bord. (37) Ca urmare a instituirii unor sisteme de concesiuni de pescuit transferabile, prevăzute la articolul 27 din [Regulamentul PCP], și pentru a sprijini statele membre în punerea în aplicare a acestor noi sisteme, EMFF trebuie să acorde sprijin pentru consolidarea capacităților și schimbul de bune practici. (38) Introducerea sistemelor de concesiuni de pescuit transferabile trebuie să sporească competitivitatea sectorului. Prin urmare, ar putea fi necesare noi oportunități profesionale în afara activităților de pescuit. Prin urmare, EMFF trebuie să susțină diversificarea și crearea de locuri de muncă în cadrul comunităților de pescuit, în special prin sprijinirea întreprinderilor nou înființate și reafectarea navelor de pescuit costier artizanal către alte activități maritime, diferite de activitățile de pescuit. Această ultimă operațiune pare a fi oportună, deoarece navele de pescuit costier artizanal nu sunt incluse în sistemele de concesiuni de pescuit transferabile. (39) Obiectivul politicii comune în domeniul pescuitului este de a asigura exploatarea sustenabilă a stocurilor de pește. Supracapacitatea a fost identificată drept principala cauză a pescuitului excesiv. Prin urmare, adaptarea flotei de pescuit a Uniunii la resursele disponibile este extrem de importantă. Eliminarea supracapacității prin intermediul ajutoarelor publice, precum cel pentru încetarea temporară sau definitivă a activității și schemele de dezmembrare a navelor, s-a dovedit ineficientă. Prin urmare, EMFF va susține instituirea și gestionarea sistemelor de concesiuni de pescuit transferabile care vizează reducerea supracapacității și creșterea performanței și a profitabilității economice a operatorilor implicați. (40) Având în vedere că supracapacitatea este una dintre principalele cauze ale pescuitului excesiv, trebuie luate măsuri pentru adaptarea flotei de pescuit a Uniunii la resursele disponibile; în acest context, EMFF trebuie să sprijine instituirea, modificarea și gestionarea sistemelor de concesiuni de pescuit transferabile introduse de PCP ca instrumente de gestionare pentru reducerea supracapacității. (41) Sunt extrem de importante integrarea în EMFF a preocupărilor legate de mediu și sprijinirea aplicării măsurilor de conservare din cadrul PCP, ținând totuși cont de condițiile diferite din diversele ape ale Uniunii. În acest scop, este esențială elaborarea unei abordări pe regiuni a măsurilor de conservare. (42) De asemenea, EMFF trebuie să sprijine reducerea impactului pescuitului asupra mediului marin, mai ales prin promovarea ecoinovării și a unor unelte și echipamente de pescuit mai selective, precum și măsuri care să vizeze protejarea și refacerea biodiversității și ecosistemelor marine și a serviciilor pe care le furnizează acestea, în conformitate cu strategia în domeniul biodiversității pentru 2020. (43) În conformitate cu interdicția de aruncare înapoi în mare a capturilor, introdusă de PCP, EMFF trebuie să susțină investițiile la bord care au drept obiectiv utilizarea optimă a capturilor de pește nedorite și valorificarea componentelor prea puțin utilizate ale capturilor de pește. Având în vedere resursele reduse, pentru a se maximiza valoarea capturilor de pește, EMFF trebuie să sprijine, de asemenea, investițiile la bord care au drept obiectiv sporirea valorii adăugate a capturilor de pește. (44) Fiind recunoscută importanța porturilor de pescuit, a locurilor de debarcare și a adăposturilor, EMFF trebuie să susțină investițiile relevante menite în special a spori eficiența energetică, protecția mediului, calitatea produselor debarcate, precum și siguranța și condițiile de muncă. (45) Este esențial pentru Uniune să se atingă un echilibru sustenabil între resursele de apă dulce și exploatarea acestora; prin urmare, ținându-se cont de impactul asupra mediului și asigurându-se, totodată, faptul că aceste sectoare își păstrează viabilitatea economică, trebuie prevăzute dispoziții corespunzătoare care să susțină pescuitul în apele interioare. (46) În conformitate cu Strategia Comisiei de dezvoltare durabilă a acvaculturii europene[12], obiectivele PCP și Strategia Europa 2020, EMFF trebuie să sprijine dezvoltarea durabilă a sectorului acvaculturii din punct de vedere economic, social și de mediu. (47) Acvacultura contribuie la creșterea economică și la crearea locurilor de muncă în regiunile costiere și rurale. Prin urmare, este esențial ca EMFF să fie accesibil întreprinderilor din sectorul acvaculturii, în special IMM-urilor, și să contribuie la implicarea unor noi producători în afaceri în sectorul acvaculturii. În vederea îmbunătățirii competitivității și a performanței economice a activităților din sectorul acvaculturii, este esențial să se stimuleze inovarea și antreprenoriatul. Prin urmare, EMFF trebuie să sprijine operațiunile inovatoare și dezvoltarea afacerilor, în special acvacultura în scopuri nealimentare și de larg. (48) Noile forme de venituri combinate cu activitățile din sectorul acvaculturii și-au demonstrat deja valoarea adăugată în ceea ce privește dezvoltarea afacerilor. Prin urmare, EMFF trebuie să susțină activitățile complementare din afara acvaculturii, cum ar fi turismul pentru pescuitul cu undița sau activitățile educaționale sau de mediu. (49) O altă modalitate importantă prin care întreprinderile din sectorul acvaculturii își pot crește veniturile este să ofere valoare adăugată propriilor produse prin prelucrarea și comercializarea propriei producții, precum și prin introducerea de noi specii cu bune perspective de piață, diversificând astfel producția. (50) Fiind cunoscută necesitatea identificării celor mai adecvate zone pentru dezvoltarea acvaculturii, ținându-se seama de accesul la ape și spațiu, EMFF trebuie să sprijine autoritățile naționale în luarea deciziilor strategice la nivel național. (51) De asemenea, investițiile în capitalul uman sunt esențiale pentru creșterea competitivității și a performanței economice ale activităților din sectorul acvaculturii. Prin urmare, EMFF trebuie să sprijine învățarea pe tot parcursul vieții și participarea la rețele, care stimulează diseminarea cunoștințelor, precum și serviciile de consiliere care contribuie la îmbunătățirea performanței și a competitivității generale a operatorilor. (52) În vederea promovării unei acvaculturi sustenabile din punctul de vedere al mediului, EMFF trebuie să susțină activitățile din sectorul acvaculturii care respectă foarte mult mediul, conversia la managementul de mediu a întreprinderilor din sector, utilizarea sistemelor de audit, precum și conversia la acvacultura ecologică. Pe aceeași linie, EMFF trebuie, de asemenea, să susțină acvacultura care furnizează servicii de mediu speciale. (53) Fiind cunoscută importanța protecției consumatorilor, EMFF trebuie să asigure sprijinul corespunzător pentru fermieri în vederea prevenirii și atenuării riscurilor la adresa sănătății publice și a animalelor care pot fi cauzate de creșterea animalelor de acvacultură. (54) Fiind recunoscut riscul investițiilor în activitățile din sectorul acvaculturii, EMFF trebuie să contribuie la securitatea afacerilor prin reglementarea accesului la asigurarea stocurilor, salvgardând, prin urmare, veniturile producătorilor în cazul unor pierderi neobișnuite de producție provocate în special de dezastrele naturale, evenimentele climatice adverse, schimbările bruște în ceea ce privește calitatea apei, bolile sau infestările parazitare și distrugerea instalațiilor de producție. (55) Având în vedere că abordarea bazată pe dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității s-a dovedit a fi, de-a lungul anilor, utilă în promovarea dezvoltării zonelor pescărești și rurale prin luarea în considerare în totalitate a nevoilor multisectoriale pentru dezvoltarea endogenă, pe viitor este necesar să se continue și să se consolideze sprijinul acordat. (56) În zonele pescărești, dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității trebuie să încurajeze abordările inovatoare pentru stimularea creșterii economice și crearea locurilor de muncă, în special prin creșterea valorii adăugate a produselor obținute din pescuit și prin diversificarea economiei locale către noi activități economice, inclusiv către cele oferite de „creșterea albastră” și sectoarele maritime mai mari. (57) Dezvoltarea durabilă a zonelor pescărești trebuie să contribuie la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 privind promovarea incluziunii sociale și reducerea sărăciei, la încurajarea inovării la nivel local, precum și la obiectivul coeziunii teritoriale, o prioritate principală a Tratatului de la Lisabona. (58) Dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității trebuie pusă în aplicare prin intermediul unei abordări ascendente de către parteneriatele locale care sunt compuse din reprezentanți ai sectorului public, ai sectorului privat și ai sectorului societății civile și să reflecte în mod corect societatea locală; acești actori locali se află în poziția ideală pentru a elabora și a pune în aplicare strategii de dezvoltare locală multisectoriale integrate, menite să satisfacă nevoile zonelor de pescărești locale din care fac parte; în vederea asigurării reprezentativității grupurilor de acțiune locală, este important ca niciun grup cu un anumit interes să nu dețină mai mult de 49 % din drepturile de vot în cadrul organismelor de luare a deciziilor. (59) Interconectarea diferitelor parteneriate locale este o caracteristică esențială a acestei abordări. Cooperarea dintre aceste parteneriate locale este un instrument important de dezvoltare care trebuie pus la dispoziție de EMFF. (60) Sprijinul acordat zonelor pescărești prin intermediul EMFF trebuie coordonat cu sprijinul pentru dezvoltare locală oferit de alte fonduri ale Uniunii și trebuie să vizeze toate aspectele care țin de elaborarea și punerea în aplicare a strategiilor de dezvoltare locală și a operațiunilor grupurilor de acțiune locală, precum și costurile de animare a zonelor locale și de desfășurare a parteneriatelor locale. (61) În vederea asigurării viabilității pescăriilor și a acvaculturii pe o piață extrem de competitivă, este necesar să se prevadă dispoziții care să ofere sprijin pentru punerea în aplicare a [Regulamentului (UE) nr. privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură][13], precum și pentru activitățile de comercializare și prelucrare efectuate de operatori cu scopul de a maximiza valoarea produselor obținute din pescuit și din acvacultură. Trebuie să se acorde o atenție specială promovării operațiunilor care integrează activitățile de producție, prelucrare și comercializare din cadrul lanțului de aprovizionare. Pentru a se putea adapta la noua politică privind interdicția de aruncare înapoi în mare a capturilor, EMFF trebuie să susțină, de asemenea, prelucrarea capturilor nedorite. (62) Prin acordarea de sprijin, trebuie să se dea prioritate organizațiilor de producători și asociațiilor de organizații de producători. Compensarea ajutoarelor pentru depozitare și a ajutoarelor pentru planurile de producție și comercializare trebuie eliminate treptat, deoarece importanța acestui tip special de sprijin s-a diminuat din cauza evoluției structurii pieței Uniunii pentru acest tip de produse și din cauza creșterii importanței organizațiilor de producători puternice. (63) Fiind recunoscută concurența din ce în ce mai acerbă cu care se confruntă cei care practică pescuitul costier artizanal, EMFF trebuie să susțină inițiativele antreprenoriale ale acestor pescari, oferind valoare adăugată capturilor de pește ale acestora, în special prin prelucrarea sau comercializarea directă a capturilor de pește. (64) Activitățile de pescuit din regiunile ultraperiferice ale Uniunii Europene întâmpină dificultăți legate, în special, de costurile suplimentare generate de comercializarea anumitor produse obținute din pescuit, din cauza dezavantajelor specifice recunoscute la articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. (65) În vederea menținerii competitivității anumitor produse obținute din pescuit provenite din regiunile ultraperiferice ale Uniunii Europene în raport cu produsele similare din alte regiuni ale Uniunii Europene, Uniunea Europeană a introdus, în 1992, măsuri pentru compensarea costurilor suplimentare conexe din sectorul pescăriilor. Măsurile aplicate pentru perioada 2007-2013 sunt stabilite în Regulamentul (CE) nr. 791/2007 al Consiliului[14]. Este necesar să se prevadă în continuare sprijin pentru compensarea costurilor suplimentare generate de comercializarea anumitor produse obținute din pescuit începând cu 1 ianuarie 2014. (66) Având în vedere condițiile de comercializare diferite din regiunile ultraperiferice în cauză, fluctuațiile capturilor și ale stocurilor, precum și ținând cont de cererile pieței, deciziile cu privire la produsele obținute din pescuit eligibile pentru compensații, cantitățile maxime ale acestora și cuantumurile compensărilor în cadrul alocării totale acordate fiecărui stat membru trebuie lăsate la latitudinea statelor membre implicate. (67) Statele membre trebuie să fie autorizate să diferențieze lista și cantitățile de produse obținute din pescuit în cauză, precum și cuantumurile compensațiilor din alocarea totală per stat membru. De asemenea, statele membre trebuie să fie autorizate să își ajusteze planurile de compensare, dacă acest lucru este justificat de schimbarea situației. (68) Statele membre trebuie să stabilească cuantumul compensațiilor la un nivel care să permită o compensare corespunzătoare a costurilor suplimentare generate de dezavantajele specifice regiunilor ultraperiferice și, în special, de transportul produselor către Europa continentală. Pentru a se evita supracompensarea, suma trebuie să fie proporțională cu costurile suplimentare pe care ajutoarele sunt menite să le compenseze și să nu depășească în niciun caz 100 % din costurile transportului către Europa continentală și alte costuri conexe. În acest scop, trebuie de asemenea, luate în considerare alte tipuri de intervenții publice care au un impact asupra nivelului costurilor suplimentare. (69) Este extrem de important ca statele membre și operatorii să fie echipați astfel încât să se poată efectua controale la un standard ridicat și, prin urmare, să se asigure respectarea normelor politicii comune în domeniul pescuitului, asigurându-se în același timp exploatarea sustenabilă a resurselor acvatice vii; prin urmare, EMFF trebuie să sprijine statele membre și operatorii în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului. Prin crearea unei culturi a respectării normelor, acest sprijin contribuie la creșterea durabilă. (70) Sprijinul acordat statelor membre în temeiul Regulamentului (CE) nr. 861/2006 al Consiliului pentru cheltuielile suportate în legătură cu punerea în aplicare a sistemului de control al Uniunii trebuie continuat în cadrul EMFF, urmărindu-se logica ce stă la baza unui fond unic. (71) În conformitate cu obiectivele politicii Uniunii în materie de control și executare, pare oportună alocarea unei durate minime pentru controlul pescăriilor în ceea ce privește utilizarea navelor, aeronavelor și elicopterelor de patrulare, durată care trebuie stabilită exact pentru a oferi o bază pentru sprijinul din cadrul EMFF. (72) Având în vedere importanța cooperării dintre statele membre în domeniul controlului, EMFF trebuie să ofere sprijin în acest sens. (73) Trebuie să se prevadă dispoziții privind sprijinul pentru colectarea, gestionarea și utilizarea datelor din sectorul pescăresc, astfel cum se specifică în programul multianual al Uniunii, în special pentru sprijinirea programelor naționale și a gestionării și utilizării datelor pentru analiza științifică și punerea în aplicare a PCP. Sprijinul acordat statelor membre în temeiul Regulamentului (CE) nr. 861/2006 pentru cheltuielile suportate în legătură cu colectarea, gestionarea și utilizarea datelor din sectorul pescăresc trebuie continuat în temeiul EMFF, urmărindu-se logica ce stă la baza unui fond unic. (74) De asemenea, este necesară sprijinirea cooperării între statele membre și, după caz, cu țările terțe, cu privire la colectarea datelor în cadrul aceluiași bazin maritim, precum și cu organismele științifice internaționale relevante. (75) Obiectivul PMI este de a sprijini utilizarea durabilă a mărilor și oceanelor și de a dezvolta un proces decizional coordonat, coerent și transparent cu privire la politicile care privesc oceanele, mările, insulele, regiunile costiere și ultraperiferice și sectoarele maritime, în conformitate cu Comunicarea Comisiei „O politică maritimă integrată pentru Uniunea Europeană”[15]. (76) Este necesară o finanțare susținută pentru punerea în aplicare și dezvoltarea ulterioară a politicii maritime integrate pentru Uniunea Europeană, necesitate reflectată în declarațiile Consiliului, ale Parlamentului European și ale Comitetului Regiunilor[16]. (77) EMFF trebuie să susțină promovarea guvernanței maritime integrate la toate nivelurile, în special prin schimburi de bune practici, precum și prin dezvoltarea ulterioară și punerea în aplicare a strategiilor privind bazinele maritime. Strategiile vizează stabilirea unui cadru integrat pentru abordarea provocărilor comune în bazinele maritime europene și pentru consolidarea cooperării între părțile interesate, pentru a maximiza utilizarea instrumentelor financiare și a fondurilor Uniunii, precum și pentru a contribui la coeziunea economică, socială și teritorială a Uniunii. (78) De asemenea, EMFF trebuie să susțină dezvoltarea ulterioară a unor instrumente destinate creării de sinergii între inițiativele adoptate în diferite sectoare și care privesc mările, oceanele și coastele. Acesta este cazul supravegherii maritime integrate, care are drept obiectiv o mai bună cunoaștere a situației maritime, prin schimburi de informații consolidate și securizate între sectoare. Totuși, operațiunile legate de supravegherea maritimă încadrate în domeniul de aplicare al titlului V din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene nu trebuie finanțate prin EMFF. (79) Interconectarea anumitor sisteme de informații operate de sectoarele respective poate necesita mobilizarea mecanismelor de finanțare proprii într-o manieră coerentă și în conformitate cu dispozițiile tratatului. Pentru dezvoltarea sustenabilă a zonelor marine și a regiunilor costiere sunt esențiale amenajarea spațiului maritim și gestionarea integrată a zonelor costiere, ambele contribuind la îndeplinirea obiectivelor legate de gestionarea bazată pe ecosisteme și la dezvoltarea legăturilor dintre uscat și mare. De asemenea, aceste unelte sunt importante pentru gestionarea diverselor utilizări ale coastelor, mărilor și oceanelor noastre, pentru a permite dezvoltarea economică durabilă a acestora și pentru a stimula investițiile transfrontaliere, iar prin punerea în aplicare a directivei-cadru „Strategia pentru mediul marin” vor fi definite mai exact limitele sustenabilității activităților umane care au un impact asupra mediului marin. În plus, trebuie îmbunătățite cunoștințele despre lumea marină și trebuie stimulată inovarea prin facilitarea colectării, partajarea gratuită, reutilizarea și diseminarea datelor referitoare la starea oceanelor și mărilor. (80) De asemenea, EMFF trebuie să sprijine creșterea economică durabilă, ocuparea forței de muncă, inovarea și competitivitatea în cadrul sectoarelor maritime și în regiunile costiere. Este deosebit de important să se identifice atât obstacolele legate de reglementare și deficiențele în materie de competență care împiedică creșterea în sectoarele maritime emergente și viitoare, cât și operațiunile menite să încurajeze investițiile în inovarea tehnologică necesară pentru a spori potențialul de afaceri al aplicațiilor marine și maritime. (81) EMFF trebuie să fie complementar și coerent cu instrumentele financiare existente și viitoare puse la dispoziție de Uniune și de statele membre, la nivel național și subnațional, în vederea promovării protecției și utilizării sustenabile a oceanelor, mărilor și coastelor, contribuind la încurajarea unei cooperări mai eficace între statele membre și regiunile costiere, insulare și ultraperiferice ale acestora, luându-se în considerare ordinea priorităților și progresul proiectelor naționale și locale. Fondul va fi armonizat cu alte politici ale Uniunii care pot îngloba o dimensiune maritimă, în special cu Fondul european de dezvoltare regională, Fondul de coeziune și Fondul social european, precum și cu Programul-cadru pentru cercetare „Orizont 2020” și cu politica energetică. (82) În vederea realizării obiectivelor PCP la nivel global, Uniunea joacă un rol activ în activitățile organizațiilor internaționale. Prin urmare, este esențial ca Uniunea să contribuie la activitățile unor astfel de organizații care contribuie la asigurarea conservării și exploatării sustenabile a resurselor pescărești în marea liberă și în apele țărilor terțe. Sprijinul acordat organizațiilor internaționale în temeiul Regulamentului (CE) nr. 861/2006 trebuie continuat în cadrul EMFF, urmărindu-se logica ce stă la baza unui fond unic. (83) În vederea îmbunătățirii guvernanței în cadrul PCP și pentru a se asigura funcționarea eficace a consiliilor consultative (CC), este esențial ca acestea din urmă să primească fonduri suficiente și permanente pentru a-și putea îndeplini cu eficacitate rolul consultativ în cadrul PCP. Urmărind logica ce stă la baza unui fond unic, sprijinul acordat CC în cadrul EMFF trebuie să înlocuiască sprijinul acordat consiliilor consultative regionale (CCR) în temeiul Regulamentului (CE) nr. 861/2006. (84) Prin intermediul asistenței tehnice, EMFF trebuie să ofere sprijin administrativ, tehnic și pentru pregătire, precum și sprijin pentru măsurile de informare, participare la rețele, evaluări, audituri, studii și schimburi de experiență, cu scopul de a facilita punerea în aplicare a programului operațional și de a promova abordările și practicile inovatoare necesare pentru o punere în aplicare simplă și transparentă. De asemenea, asistența tehnică trebuie să includă înființarea unei rețele europene a grupurilor locale de acțiune în domeniul pescuitului, care să vizeze consolidarea capacităților, diseminarea informațiilor, schimburile de experiență și susținerea cooperării între parteneriatele locale. (85) În ceea ce privește toate operațiunile finanțate în temeiul prezentului regulament, atât în cadrul gestiunii partajate, cât și în cadrul gestiunii directe, trebuie să se asigure protecția intereselor financiare ale Uniunii prin aplicarea corespunzătoare a legislației referitoare la protecția intereselor respective și să se garanteze efectuarea controalelor corespunzătoare de către statele membre și Comisie. (86) [Regulamentul (UE) nr. […] de stabilire a unor dispoziții comune] și dispozițiile adoptate în temeiul acestuia trebuie să se aplice dispozițiilor din prezentul regulament, care intră sub incidența gestiunii partajate. În special [Regulamentul (UE) nr. […] de stabilire a unor dispoziții comune][17] prevede dispoziții referitoare la gestiunea partajată a fondurilor Uniunii cu statele membre pe baza principiilor de bună gestiune financiară, transparență și nediscriminare, precum și dispoziții referitoare la funcția organismelor acreditate și la principiile bugetare, dispoziții care trebuie respectate în cadrul prezentului regulament. (87) Cu toate acestea, având în vedere specificitatea EMFF, în special dimensiunea acestuia, tipurile de operațiuni finanțate, legătura puternică cu PCP și orice alți factori relevanți, câteva dintre dispozițiile comune referitoare la gestiunea partajată trebuie adaptate, derogate sau completate în prezentul regulament. Când dispozițiile [Regulamentului (UE) nr. […] de stabilire a unor dispoziții comune] impun acest lucru, EMFF trebuie să completeze și să suplimenteze respectivele dispoziții comune. (88) Cunoscându-se importanța faptului de a se asigura conservarea resurselor biologice marine și protejarea stocurilor de pește, mai ales de pescuitul ilegal, și în spiritul concluziilor prezentate în Cartea verde privind Reforma politicii comune în domeniul pescuitului[18], operatorii care nu se conformează normelor PCP și periclitează în mod deosebit sustenabilitatea stocurilor în cauză, constituind astfel o amenințare gravă pentru exploatarea sustenabilă a resurselor biologice marine vii care reface și menține populațiile speciilor capturate deasupra nivelurilor care pot furniza MSY, precum și operatorii implicați în pescuitul INN trebuie să fie excluși de la sprijin în cadrul EMFF. În nicio etapă, de la selectarea la punerea în aplicare a unei operațiuni, finanțarea acordată de Uniune nu trebuie utilizată în vederea subminării interesului public de a se conserva resursele biologice marine cuprins în obiectivele regulamentului PCP. (89) Statele membre trebuie să adopte măsuri adecvate pentru a garanta funcționarea corespunzătoare a sistemelor de gestiune și control. În acest scop, trebuie să se desemneze o autoritate de gestionare, o agenție de plăți și un organism de certificare pentru fiecare program operațional și să se specifice responsabilitățile acestora. Aceste responsabilități trebuie să se refere în primul rând la o bună punere în aplicare din punct de vedere financiar, la organizarea evaluării, la certificarea cheltuielilor, la audit și la respectarea dreptului Uniunii. Trebuie să se prevadă reuniuni regulate între Comisie și autoritățile naționale în cauză, în vederea monitorizării asistenței. În ceea ce privește gestionarea și controlul, trebuie să se stabilească, în special, modalitățile prin care statele membre pot garanta că sistemele sunt puse în aplicare și funcționează în mod satisfăcător. (90) Interesele financiare ale Uniunii Europene trebuie protejate prin măsuri proporționate de-a lungul întregului ciclu al cheltuielilor, inclusiv prin prevenirea, detectarea și investigarea neregulilor, prin recuperarea fondurilor pierdute, plătite necuvenit sau utilizate incorect și, după caz, prin penalități. (91) Sumele recuperate de statele membre în urma neregulilor trebuie să rămână disponibile pentru programele operaționale ale statului membru în cauză. În lipsa unei recuperări integrale a cuantumurilor afectate de nereguli, trebuie conceput un sistem de responsabilitate financiară a statelor membre, iar Comisia trebuie să aibă dreptul de a salvgarda interesele bugetului Uniunii, imputând statului membru respectiv cuantumurile pierdute din cauza neregulilor și nerecuperate în termene limită rezonabile. (92) În interesul unui bun parteneriat de muncă și al promovării corespunzătoare a asistenței acordate de Uniune, trebuie prevăzute acțiuni de informare și publicitate cât mai ample. Autoritățile responsabile cu gestionarea asistenței trebuie să răspundă de acest aspect și de informarea Comisiei cu privire la măsurile adoptate. (93) Normele și procedurile care reglementează angajamentele și plățile trebuie simplificate, astfel încât să se asigure un flux de trezorerie regulat. O prefinanțare de 4 % din contribuția EMFF ar contribui la accelerarea punerii în aplicare a programului operațional. (94) În vederea asigurării bunei gestionări a resurselor Uniunii, trebuie îmbunătățite previzionarea și execuția cheltuielilor. În acest scop, statele membre trebuie să trimită periodic Comisiei previziunile referitoare la utilizarea resurselor Uniunii, iar orice întârzieri în execuția financiară trebuie să determine rambursarea avansurilor și dezangajări automate. (95) Pentru a aborda nevoile specifice ale PCP menționate la articolele 50 și 51 din [regulamentul PCP] și pentru a contribui la respectarea normelor PCP, trebuie prevăzute dispoziții suplimentare față de normele privind întreruperea termenului de plată [Regulamentul (UE) nr. [...] de stabilire a unor dispoziții comune]. În cazul în care un stat membru sau un operator nu își îndeplinește obligațiile în temeiul PCP sau în cazul în care Comisia are dovezi care sugerează o astfel de neîndeplinire a obligațiilor, Comisia trebuie să poată, ca măsură de precauție, să întrerupă plățile. (96) De asemenea, pe lângă posibilitatea de întrerupere, și pentru a evita un risc evident de a ajunge să ramburseze cheltuieli neeligibile, Comisia trebuie să poată suspenda plățile legate de o nerespectare a normelor PCP, astfel cum prevăd articolele 50 și 51 din [Regulamentul PCP]. (97) În vederea stabilirii relației financiare dintre agențiile de plăți acreditate și bugetul Uniunii, Comisia trebuie să verifice și să închidă anual conturile agențiilor de plăți. Decizia de verificare și închidere a conturilor trebuie să vizeze caracterul complet, acuratețea și veridicitatea conturilor, dar nu conformitatea cheltuielilor cu legislația Uniunii. (98) Programul operațional trebuie să facă obiectul monitorizării și evaluării în vederea îmbunătățirii calității sale și pentru a se demonstra realizările obținute. Comisia trebuie să stabilească un cadru comun de monitorizare și evaluare, asigurând, printre altele, disponibilitatea datelor relevante în timp util. În acest context, trebuie stabilită o listă de indicatori și impactul politicii EMFF trebuie evaluat de către Comisie în raport cu obiectivele specifice. (99) Responsabilitatea pentru monitorizarea programului trebuie împărțită între autoritatea de gestionare și un comitet de monitorizare înființat în acest scop. În acest scop, trebuie specificate responsabilitățile respective. Monitorizarea programului trebuie să implice redactarea unui raport anual de punere în aplicare care trebuie înaintat Comisiei. (100) În vederea consolidării accesibilității și transparenței informațiilor privind oportunitățile de finanțare și beneficiarii proiectelor, în fiecare stat membru trebuie să fie disponibil un site sau portal internet unic conținând informații privind programele operaționale, inclusiv listele de operațiuni sprijinite în cadrul fiecărui program operațional. Aceste informații trebuie să ofere publicului larg și mai ales contribuabililor europeni o imagine rezonabilă, tangibilă și concretă privind modul în care este cheltuită finanțarea din partea Uniunii în cadrul EMFF. Pe lângă acest obiectiv, publicarea datelor relevante trebuie să servească și scopului de a informa publicul în legătură cu posibilitatea solicitării de finanțare din partea Uniunii. Totuși, în vederea respectării pe deplin a dreptului fundamental la protecția datelor și în conformitate cu hotărârea Curții în cauzele conexate Schecke[19], publicarea numelor persoanelor fizice nu trebuie să fie obligatorie. (101) Pentru a suplimenta și a modifica anumite elemente neesențiale ale prezentului regulament, Comisiei trebuie să i se delege competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea ce privește un cod de conduită care să permită identificarea cazurilor de nerespectare a normelor PCP care ar putea duce la inadmisibilitatea cererii și a calendarului cererii, în vederea asigurării în mod proporționat a condiționalității ex ante, identificarea investițiilor eligibile la bord pentru a se evita investițiile care ar duce la creșterea capacității de pescuit a navei, privind metoda de calculare a venitului net în caz de ecoinovare, privind stabilirea operațiunilor eligibile și a costurilor legate de protejarea și refacerea zonelor marine protejate, privind identificarea costurilor eligibile ale investițiilor în acvacultura de larg și în scopuri nealimentare, stabilirea conținutului planului de acțiune din cadrul strategiilor de dezvoltare locală, stabilirea costurilor eligibile din cadrul costurilor de funcționare și de animare generate de strategiile de dezvoltare locală, obligațiile agențiilor de plăți, stabilirea sarcinilor organismelor de certificare, clarificarea procedurilor pentru o pistă de audit adecvată, clarificarea obligațiilor statelor membre în cazul recuperării sumelor plătite necuvenit, stabilirea cazurilor de încălcare a normelor PCP care ar putea duce la suspendarea plăților, stabilirea criteriilor și a metodologiei de aplicat în cazul unor corecții financiare forfetare sau extrapolate și lista cazurilor relevante de încălcare a normelor PCP care ar putea duce la aplicarea unor corecții financiare și privind conținutul și formarea sistemului de monitorizare și evaluare. (102) Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia trebuie să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. (103) Trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta, prin acte de punere în aplicare, decizii privind defalcarea anuală a alocărilor, decizii de aprobare a programelor operaționale și a modificărilor acestora, decizii privind prioritatea Uniunii în ceea ce privește politica de control și de punere în aplicare, decizii de aprobare a planurilor de lucru anuale pentru colectarea de date, decizii de stabilire a dovezilor privind încălcarea normelor PCP care determină întreruperea termenului de plată, decizii privind nerespectarea normelor PCP care determină o eventuală suspendare a plăților, decizii privind suspendarea plăților și ridicarea suspendării plăților, decizii privind corecțiile financiare și decizii privind verificarea și închiderea conturilor. (104) În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, trebuie să se confere Comisiei competențe de punere în aplicare în ceea ce privește formatul programului operațional, procedurile de adoptare a programului operațional, procedurile referitoare la adoptarea planului de lucru anual pentru colectarea de date, aplicarea concretă a procentajelor intensității ajutoarelor prevăzute în anexa I, intervalul de timp pentru trimiterea declarațiilor de cheltuieli intermediare, normele privind obligația agențiilor de plăți referitoare la gestiune și control, sarcinile specifice ale organismelor de certificare, normele pentru o gestiune și un control eficiente, norme pentru stabilirea plăților care trebuie suspendate, procedurile de întrerupere a termenului de plată sau de suspendare a plăților, procedura referitoare la controalele la fața locului suplimentare efectuate de Comisie, formatul rapoartelor anuale de punere în aplicare, elementele care trebuie incluse în evaluările ex ante și ex post și elaborarea elementelor tehnice pentru măsurile legate de publicitate. Aceste competențe trebuie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie[20]. (105) Având în vedere caracterul procedural al dispozițiilor care urmează a fi adoptate de Comisie prin actele de punere în aplicare prevăzute la articolele 24, 98, 120 și 143, pentru adoptarea acestora din urmă trebuie să se aplice procedura de consultare. (106) Pentru a se realiza o tranziție fără dificultăți de la sistemul prevăzut de Regulamentul (CE) nr. 1198/2006 la sistemul prevăzut de prezentul regulament, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea ce privește stabilirea de dispoziții tranzitorii. (107) Noua schemă de sprijin prevăzută de prezentul regulament înlocuiește schema de sprijin instituită de Regulamentul (CE) nr. 1198/2006, Regulamentul (CE) nr. 861/2006, Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program de susținere a continuării dezvoltării unei politici maritime integrate, Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 privind Fondul de garantare, Regulamentul (CE) nr. 791/2007 și articolul 103 din Regulamentul 1224/2009. Prin urmare, aceste regulamente și dispoziții trebuie abrogate de la 1 ianuarie 2014. ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: TITLUL I OBIECTIVE CAPITOLUL I Domeniu de aplicare și definiții Articolul 1 Obiect Prezentul regulament definește măsurile financiare ale Uniunii necesare pentru punerea în aplicare: (a) a politicii comune în domeniul pescuitului (PCP), (b) a măsurilor relevante legate de dreptul mării, (c) a dezvoltării durabile a zonelor pescărești și a pescuitului în apele interioare, (d) și a politicii maritime integrate (PMI). Articolul 2 Domeniul de aplicare geografic Prezentul regulament se aplică operațiunilor desfășurate pe teritoriul Uniunii, cu excepția cazului în care prezentul regulament conține dispoziții contrare exprese. Articolul 3 Definiții 1. În sensul prezentului regulament și fără a se aduce atingere alineatului (2), se aplică definițiile prevăzute la articolul 5 din [Regulamentul privind politica comună în domeniul pescuitului][21], la articolul 5 din [Regulamentul privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor din pescuit și din acvacultură], la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului și la articolul 2 din Regulamentul (UE) nr. [de stabilire a unor dispoziții comune][22]. 2. În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții: (1) „mediul comun pentru schimbul de informații (CISE)” înseamnă o rețea de sisteme cu structură descentralizată, dezvoltată pentru schimbul de informații între utilizatori din diferite sectoare, în vederea îmbunătățirii gradului de cunoaștere a activităților pe mare; (2) „operațiuni transsectoriale” înseamnă inițiative reciproc avantajoase pentru diferite sectoare și/sau politici sectoriale, menționate în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, și care nu pot fi realizate în totalitate prin măsurile cuprinse în domeniile de politică respective; (3) „sistemul electronic de înregistrare și raportare (ERS)” înseamnă un sistem pentru înregistrarea și raportarea electronică a datelor, astfel cum se prevede la articolele 15, 24 și 63 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului; (4) „Rețeaua europeană de observare și date privind mediul marin” înseamnă o rețea care integrează într-o resursă europeană comună și accesibilă programele naționale de observare și de date privind mediul marin; (5) „zonă pescărească” înseamnă o zonă cu un țărm marin sau lacustru ori incluzând iazuri sau un estuar, cu un nivel semnificativ de ocupare a forței de muncă în sectorul pescăresc sau al acvaculturii și desemnată ca atare de statul membru în cauză; (6) „pescar” înseamnă orice persoană care practică pescuitul profesional, astfel cum este recunoscut de statul membru în cauză, la bordul unei nave de pescuit operaționale, sau care desfășoară activitatea de capturare profesională a organismelor marine, astfel cum este recunoscută de către statul membru, fără navă; (7) „politica maritimă integrată” (PMI) înseamnă o politică a Uniunii al cărei scop este să încurajeze un proces decizional coordonat și coerent pentru a maximiza dezvoltarea durabilă, creșterea economică și coeziunea socială a statelor membre și mai ales a regiunilor costiere, insulare și ultraperiferice ale Uniunii, precum și a sectoarelor maritime, prin politici coerente legate de domeniul maritim și cooperare internațională relevantă; (8) „supravegherea maritimă integrată” este o inițiativă a UE menită să sporească eficacitatea și eficiența activităților de supraveghere pe mările Europei prin intermediul schimbului de informații și al colaborării transsectoriale și transfrontaliere; (9) „neregulă” înseamnă neregulă, astfel cum este definită la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul nr. 2988/95 al Consiliului; (10) „pescuit în apele interioare” înseamnă pescuitul desfășurat în scop comercial fie de nave care operează exclusiv în apele interioare, fie cu alte dispozitive utilizate pentru pescuitul la copcă; (11) „managementul integrat al zonelor costiere” înseamnă strategiile și măsurile definite în Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului (2002/413/CE) din 30 mai 2002 privind punerea în aplicare a managementului integrat al zonelor costiere din Europa[23]; (12) „guvernanța maritimă integrată” înseamnă gestionarea coordonată a tuturor politicilor sectoriale ale UE care privesc oceanele, mările și regiunile costiere; (13) „regiuni marine” înseamnă zonele geografice enumerate în anexa I la Decizia 2004/585/CE a Consiliului și zonele stabilite de organizațiile regionale de gestionare a pescuitului; (14) „amenajarea spațiului maritim” înseamnă un proces prin care autoritățile publice analizează și alocă distribuția temporală și spațială a activităților umane în zonele marine cu scopul de a îndeplini obiective ecologice, economice și sociale; (15) „măsură” înseamnă un set de operațiuni; (16) „cheltuieli publice” înseamnă orice contribuție la finanțarea operațiunilor provenită din bugetul statului membru, din cel al autorităților regionale sau locale sau din cel al Uniunii Europene și orice cheltuieli similare. Orice contribuție la finanțarea operațiunilor provenită din bugetul organismelor sau asociațiilor de drept public ale uneia sau mai multor autorități regionale sau locale sau din bugetul unor organisme de drept public care acționează în conformitate cu Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice de lucrări, de bunuri și de servicii[24] este considerată contribuție publică; (17) „strategie pentru bazinul maritim” înseamnă un cadru structurat de cooperare cu privire la o anumită zonă geografică, dezvoltat de instituțiile europene, statele membre, regiunile acestora și, după caz, țările terțe, care împart același bazin maritim; strategia ține cont de specificitățile geografice, climatice, economice și politice ale bazinului maritim; (18) „pescuitul costier artizanal” înseamnă activitatea de pescuit desfășurată de nave de pescuit cu o lungime totală de maximum 12 metri care nu utilizează uneltele de pescuit tractate enumerate în tabelul 3 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 26/2004 al Comisiei din 30 decembrie 2003 privind registrul flotei de pescuit comunitare[25]; (19) „nave care operează exclusiv în apele interioare” înseamnă nave care sunt angajate în pescuitul în scopuri comerciale în apele interioare și care nu sunt incluse în registrul flotei de pescuit a Uniunii. TITLUL II CADRU GENERAL CAPITOLUL I Instituirea și obiectivele Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime Articolul 4 Instituire Se instituie Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (EMFF). Articolul 5 Obiective EMFF contribuie la îndeplinirea următoarelor obiective: (a) promovarea pescăriilor și acvaculturii sustenabile și competitive; (b) încurajarea dezvoltării și punerii în aplicare a politicii maritime integrate a Uniunii într-o manieră complementară față de politica de coeziune și de politica comună în domeniul pescuitului; (c) promovarea unei dezvoltări favorabile incluziunii și echilibrate a zonelor de pescuit; (d) stimularea punerii în aplicare a PCP. Articolul 6 Prioritățile Uniunii Îndeplinirea obiectivelor EMFF va contribui la Strategia Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Obiectivele EMFF vor fi urmărite prin intermediul următoarelor șase priorități ale Uniunii, care reflectă obiectivele tematice relevante ale cadrului strategic comun (denumit în continuare „CSC”): (1) Creșterea gradului de ocupare a forței de muncă și sporirea coeziunii teritoriale prin intermediul următoarelor obiective: (a) promovarea creșterii economice, a incluziunii sociale, a creării de locuri de muncă și sprijinirea mobilității forței de muncă în cadrul comunităților costiere și interioare care depind de pescuit și de acvacultură; (b) diversificarea activităților pescărești spre alte sectoare ale economiei maritime și creșterea economiei maritime, inclusiv atenuarea schimbărilor climatice. (2) Încurajarea pescăriilor inovatoare, competitive și bazate pe cunoaștere, prin punerea accentului pe următoarele domenii: (a) sprijin pentru consolidarea dezvoltării tehnologice, a inovării și a transferului de cunoștințe; (b) sporirea competitivității și a viabilității pescăriilor, în special a flotei costiere artizanale, și îmbunătățirea condițiilor de siguranță sau de lucru; (c) dezvoltarea de noi competențe profesionale și învățarea pe tot parcursul vieții; (d) îmbunătățirea organizării piețelor produselor obținute din pescuit. (3) Încurajarea acvaculturii inovatoare, competitive și bazate pe cunoaștere prin punerea accentului pe următoarele domenii: (a) sprijin pentru consolidarea dezvoltării tehnologice, a inovării și a transferului de cunoștințe; (b) sporirea competitivității și a viabilității întreprinderilor din sectorul acvaculturii, în special ale IMM-urilor; (c) dezvoltarea de noi competențe profesionale și învățarea pe tot parcursul vieții; (d) îmbunătățirea organizării piețelor produselor obținute din acvacultură. (4) Promovarea pescăriilor sustenabile și eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor, prin punerea accentului pe următoarele domenii: (a) reducerea impactului pescăriilor asupra mediului marin; (b) protejarea și refacerea biodiversității și ecosistemelor marine, inclusiv a serviciilor pe care le furnizează acestea. (5) Promovarea unei acvaculturi sustenabile și eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor prin punerea accentului pe următoarele domenii: (a) îmbunătățirea ecosistemelor legate de acvacultură și promovarea unei acvaculturi eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor; (b) promovarea acvaculturii cu nivel ridicat de protecție a mediului, de sănătate și bunăstare a animalelor și de sănătate și siguranță publică. (6) Încurajarea punerii în aplicare a PCP prin: (a) furnizarea de cunoștințe științifice și colectarea de date; (b) sprijinirea controlului și executării, consolidarea capacității instituționale și o administrație publică eficientă. CAP