RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 61/15

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

(2008/C 61/12)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare, în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

FIȘĂ REZUMAT

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„GOUDA HOLLAND”

NR. CE: NL/PGI/005/0328/27.11.2003

DOP ( ) IGP ( X )

Această fișă rezumat prezintă cu titlu informativ principalele elemente ale caietului de sarcini al produsului.

1. Autoritatea competentă din statul membru:

Denumire: Hoofdproductschap Akkerbouw Adresă: Postbus 29739 2502 LS 's-Gravenhage Nederland Telefon (31-70) 370 87 08 Fax (31-70) 370 84 44 E-mail: plw@hpa.agro.nl

2. Grup:

Denumire: Nederlandse Zuivel Organisatie (NZO) Adresă: Postbus 165 2700 AD Zoetermeer Nederland Telefon (31-79) 343 03 00 Fax (31-79) 343 03 20 E-mail: info@nzo.nl Componență: Producători/prelucrători ( X ) Alte categorii ( )

3. Tipul produsului:

Clasa 1.3: brânzeturi

4. Caiet de sarcini:

[rezumatul cerințelor prevăzute la articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

4.1. Denumire: „Gouda Holland”

4.2. Descriere: Gouda Holland este o brânză grasă (48+), cu pastă semitare, maturată natural. Este produsă în Țările de Jos, din lapte de vacă obținut în fermele neerlandeze producătoare de lactate și se maturează în camere speciale, fiind transformată într-un produs pentru consum.

Compoziție

Gouda Holland este produsă din unul sau mai multe dintre următoarele ingrediente de bază:

lapte, smântână, lapte de vacă degresat sau semidegresat (exclusiv lapte de vacă) din fermele producătoare de lactate din Țările de Jos.

Proprietăți caracteristice

Brânza se prezintă sub forma unui cilindru aplatizat, a unui cub sau a unei „franzele”, cântărind între 2,5 kg și 20 kg. Forma de cilindru aplatizat are margini convexe care se arcuiesc ușor; partea de deasupra și cea de dedesubt sunt plate iar înălțimea reprezintă între o pătrime și o treime din diametru.

Conținutul de grăsime este de minim 48 % și maxim 52 % în substanță uscată. Conținutul (maxim) de umiditate la 12 zile după ziua de fabricație este de 42,5 %, iar conținutul de sare în substanță uscată este de maxim 4 %. Celelalte proprietăți caracteristice sunt următoarele:

Gust: parfumat, plăcut, aromă moderată până la puternică, în funcție de vechime. Poate conține chimen.

Secțiune: după feliere, este vizibilă formarea găurilor, dar acestea nu sunt distribuite uniform pe suprafața secționată. Culoarea brânzei variază de la ivoriu la galben.

Crustă: crusta este tare, netedă, uscată, curată și nu prezintă floră fungică. Se formează prin uscare în faza de maturare.

Consistență: brânza este moale și devine maleabilă la o vechime de patru săptămâni. Dacă perioada de maturare este prelungită, brânza devine mai tare și mai densă ca structură. Este ușor de tăiat.

Perioada de maturare: cel puțin 28 de zile. Gouda Holland este o brânză maturată natural. Maturarea în folie a brânzei Gouda Holland nu este permisă.

Temperatura de maturare: cel puțin 12 °C.

Vechime: perioada în care poate fi consumată variază între 28 de zile de la fabricație și peste un an.

Criterii speciale privind calitatea

Laptele, smântâna sau laptele semidegresat care ajung la producătorul de brânzeturi nu sunt supuse în prealabil niciunui tratament termic sau sunt tratate termic, dar fără a fi pasteurizate.

Smântâna și laptele degresat sau semidegresat trebuie să fie supuse unui proces de pasteurizare chiar înainte de a fi transformate în brânză Gouda Holland, pentru a îndeplini următoarele criterii:

— activitatea fosfatazei nu trebuie să fie detectabilă, în afară de cazul în care activitatea peroxidazei nu este detectabilă,

— nivelurile de aciditate pentru smântână, măsurate pe baza produsului degresat, nu trebuie să depășească 20 mmol NaOH pe litru, în afară de cazul în care conținutul de lactat este de maxim 200 mg la 100 g de substanță degresată,

— nu trebuie să fie detectabile microorganisme coliforme într-o cantitate de 0,1 ml.

Înainte de a fi transformate în brânză Gouda Holland, toate ingredientele de bază trebuie pasteurizate în așa fel încât conținutul de proteine din zer nedenaturate să nu fie diferit sau să difere doar foarte puțin față de cel al unor ingrediente nepasteurizate asemănătoare ca tip și calitate. În procesul de fabricație al brânzei Gouda Holland se pot adăuga numai culturi nemodificate genetic de microorganisme producătoare de acid lactic și arome. Aceste culturi sunt alcătuite din bacterii lactice mezofile, propice pentru Gouda Holland: Lactococcus și Leuconostoc L sau LD, eventual în combinație cu bacterii termofile Lactobacillus și/sau Lactococcus. Culturile disponibile sunt protejate. Utilizarea lor este obligatorie în producția de Gouda Holland.

Cheag: în producția de brânză Gouda Holland se utilizează numai cheag de vițel. Alte tipuri de cheag pot fi folosite numai în situații excepționale, cum ar fi cazul unei boli animale. Într-o astfel de situație, cheagul folosit trebuie să respecte condițiile stabilite prin Warenwetbesluit Zuivel (Decret privind produsele lactate).

Conținutul de nitriți din Gouda Holland, calculat în ioni de nitrit, nu trebuie să depășească 2 mg pe kilogram de brânză.

4.3. Aria geografică: Aria geografică acoperită de cererea de înregistrare este Olanda, și anume partea europeană a Regatului Țărilor de Jos.

4.4. Dovada originii: Înainte de presarea cașului, pe fiecare bucată de brânză Gouda Holland se aplică o etichetă din cazeină (a se vedea desenul de mai jos). Eticheta conține denumirea „Gouda Holland”, însoțită de o combinație de cifre și litere unică pentru fiecare bucată de brânză (în ordine alfabetică și numerică crescătoare).

COKZ (institutul de control al produselor lactate din Țările de Jos) ține un registru al acestor numere unice, care include și o arhivă a tuturor informațiilor privind controalele întreprinse (inclusiv data și locul acestora). Această indicație este ușor de recunoscut de către consumatori și poate fi verificată de către o autoritate de control pe baza etichetei din cazeină și a informațiilor din registrul COKZ.

4.5. Metoda de obținere: Brânza Gouda Holland se produce din lapte obținut în fermele de lactate din Țările de Jos. Laptele se răcește, în incinta fermei, până la o temperatură de maxim 6 °C și se depozitează într-un tanc de răcire. Se transportă la fabrică în cel mult 72 de ore. Odată ajuns la fabrică, laptele este fie prelucrat imediat, fie tratat termic (un tratament termic ușor, care nu comportă pasteurizare), după care se depozitează la rece pentru o scurtă perioadă de timp iar ulterior este transformat în lapte pentru brânză.

Conținutul de grăsime al laptelui este standardizat astfel încât să se obțină un raport grăsimi/proteine care să asigure produsului final un conținut de grăsime cuprins între 48 % și 52 % în substanță uscată. Laptele pentru brânză se pasteurizează timp de 15 secunde la o temperatură de cel puțin 72 °C. Laptele se covăsește la o temperatură de aproximativ 30 °C. Separarea și coagularea proteinelor din lapte, care au loc în cursul acestui proces, sunt tipice pentru brânza Gouda Holland.

Cașul obținut în urma coagulării se separă de zer, se prelucrează și se spală pentru a se asigura un grad de umiditate și un pH care să corespundă nivelului dorit. Cașul este presat în cuve pentru a se obține forma corectă și greutatea dorită. „Brânza” rezultată este apoi cufundată în saramură. Gouda Holland se maturează numai în mod natural, fiind lăsată în contact cu aerul și întoarsă și controlată periodic. Pe măsură ce brânza se maturează, se formează o crustă uscată. Timpul și temperatura sunt importante pentru a garanta faptul că procesele enzimatice și de învechire permit într-o măsură suficientă ca brânza să dezvolte proprietățile fizice și organoleptice caracteristice pentru Gouda Holland.

Maturarea brânzei Gouda Holland poate dura chiar și mai mult de un an, în funcție de tipul de gust dorit.

Gouda Holland poate fi tăiată și preambalată în Țările de Jos sau în exterior, cu condiția ca unitatea de preambalare să posede un sistem complex de monitorizare administrativă care să garanteze că brânza Gouda Holland tăiată poate fi identificată prin intermediul combinației unice de cifre și litere de pe etichetă, iar consumatorul poate fi sigur de originea produsului.

4.6. Legătură: Componenta geografică a denumirii produsului este „Holland”. După cum se știe, „Olanda” este un sinonim al denumirii oficiale „Țările de Jos”. Pe vremea Republicii Provinciilor Unite ale Țărilor de Jos (secolele XVII-XIX), Olanda era cea mai influentă dintre cele șapte provincii. De atunci, această denumire a ajuns treptat să se refere la întregul teritoriu al Țărilor de Jos. În multe state, Țările de Jos sunt mai cunoscute sub numele de „Olanda”, sau chiar exclusiv sub această denumire (Olanda etc.).

Elementele care fac ca laptele produs în Țările de Jos să fie ideal pentru producerea unei brânze de calitate, cu aromă specifică, sunt, în mare parte, poziția geografică a Țărilor de Jos (în general sub nivelul mării), clima acestora (un climat maritim), precum și compoziția ierbii care crește aici (în general pe soluri nisipoase și argiloase). Calitatea laptelui este garantată de sistemele de asigurare a calității de care dispun fermele, precum și de sistemul strict de evaluare a calității (fiecare livrare de lapte este testată și evaluată pe baza mai multor parametri de calitate). De asemenea, temperatura scăzută este asigurată în permanență până la momentul prelucrării laptelui; în incinta fermei laptele se depozitează la rece (maximum 6 °C), după care se transportă la fabrică în tancuri care asigură refrigerarea. Calitatea laptelui se păstrează și datorită distanțelor scurte pe care acesta este transportat.

Istoric

Gouda Holland reprezintă un exponent al tradiției neerlandeze în domeniul producției de brânzeturi, care datează încă din Evul Mediu și a ajuns la apogeu în secolul XVII (Secolul de aur).

Începând din secolul XVII, brânza comercializată în Gouda a devenit cunoscută sub numele de brânză Gouda. Ulterior, denumirea de „Gouda” a fost asociată tuturor brânzeturilor grase produse în Olanda și care aveau forma unui cilindru aplatizat.

Inițial, Gouda Holland era produsă în ferme, iar ulterior producția s-a extins la nivelul fabricilor locale, devenind treptat un produs național, cunoscut în toată lumea, fiind în același timp un factor important și constant în ceea ce privește optimizarea calității laptelui de fermă. La începutul secolului XX, au fost adoptate legi naționale cu privire la brânza Gouda, iar denumirea „Gouda Holland” a fost înregistrată prin Decizia privind calitatea produselor agricole în cazul brânzeturilor (Landbouwkwaliteitsbeschikking kaasproducten).

Imaginea brânzei Gouda Holland printre consumatorii europeni

Conform unui sondaj de proporții efectuat în șase țări europene, consumatorii din Europa consideră că Țările de Jos sunt cel mai important producător de brânză Gouda și Edam. Pe lângă aceasta, numele și reputația brânzeturilor Gouda și Edam sunt asociate cu Țările de Jos. Gouda și Edam sunt simboluri ale moștenirii culturale neerlandeze. Consumatorii europeni privesc brânzeturile Gouda și Edam ca fiind niște mărci. Studiile de piață (pe un eșantion reprezentativ de 1 250 de respondenți pentru fiecare stat membru, cu o marjă de siguranță de 97,5 %) efectuate în cele șase state membre în care brânzeturile Gouda și Edam sunt cel mai intens consumate au indicat următoarele:

se face o puternică asociere între brânza Gouda și Țările de Jos,

Gouda Holland este mai apreciată decât brânza Gouda produsă în afara Țărilor de Jos,

aproape jumătate dintre consumatorii din statele membre intervievați cred că Gouda este produsă exclusiv în Țările de Jos (ceea ce i-ar putea induce în eroare pe consumatorii europeni, întrucât nu aceasta este realitatea),

Gouda Holland primește calificative considerabil mai bune atunci când este vorba de criterii precum „calitate excelentă”, „mod de fabricație tradițional” sau „produs original”.

Gouda și Edam sunt sinonime cu ideea de calitate olandeză. Timp de mai multe secole, atât guvernul neerlandez, cât și reprezentanții sectorului în cauză au adoptat diferite legi și măsuri, astfel încât se asigure menținerea calității brânzeturilor Gouda și Edam la aceleași standarde. De asemenea, industria neerlandeză de lactate a realizat investiții importante pentru îndeplinirea acestor standarde de calitate și pentru deschiderea, promovarea și menținerea piețelor. Din 1950, s-au investit peste 1,4 miliarde NLG (635 milioane EUR) în activități de publicitate, informare și promovare în Europa (fără a lua în considerare investițiile din Țările de Jos).

4.7. Organism de control:

Denumire: Stichting Centraal Orgaan voor Kwaliteitsaangelegenheden in de Zuivel (COKZ) Adresă: Kastanjelaan 7 3833 AN Leusden Nederland Telefon (31-33) 496 56 96 Fax (31-33) 496 56 66 E-mail: productcontrole@cokz.nl

4.8. Etichetare: „Gouda Holland” este indicație geografică protejată (IGP) în Uniunea Europeană.

Această indicație trebuie să fie afișată într-un mod vizibil pe toate bucățile întregi de brânză, sub forma unei etichete aplicate pe partea plată a bucății de brânză și/sau pe banderola din jurul acesteia. Această etichetare nu este obligatorie dacă brânza se comercializează sub formă de bucăți pretăiate și preambalate, după cum se precizează la punctul 4.5. În acest caz, mențiunea „Gouda Holland” trebuie să figureze pe ambalaj.

Pe ambalaj trebui să se afișeze un semn distinctiv clar, astfel încât consumatorii să poată identifica brânza Gouda Holland în magazine. Prin utilizarea denumirii „Gouda Holland”, prin dezvoltarea unei identități proprii a produsului și prin afișarea simbolului IGP în UE, trebuie să li se transmită un mesaj clar consumatorilor în legătură cu faptul că brânza „Gouda Holland” este un produs diferit de toate celelalte brânzeturi „Gouda”. Obiectul prezentei cereri este de evita posibila inducere în eroare a consumatorilor europeni.

(1) JO L 93, 31.3.2006, p. 12.