Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de reformă pentru 2013 al Slovaciei și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Slovaciei pentru perioada 2012-2016 /* COM/2013/0375 final - 2013/ () */





. Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de reformă pentru 2013 al Slovaciei și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Slovaciei pentru perioada 2012-2016 CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4), având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice[1], în special articolul 5 alineatul (2), având în vedere recomandarea Comisiei Europene[2], având în vedere rezoluțiile Parlamentului European[3], având în vedere concluziile Consiliului European, având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă, după consultarea Comitetului economic și financiar, întrucât: (1) La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. (2) La 13 iulie 2010, pe baza propunerilor Comisiei, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre[4], care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național. (3) La 29 iunie 2012, șefii de stat sau de guvern au convenit asupra unui Pact pentru creștere economică și locuri de muncă prin care se oferă un cadru coerent de acțiune la nivel național, dar și la nivelul UE și al zonei euro, și care utilizează toate pârghiile, instrumentele și politicile existente. Ei au stabilit acțiunile care trebuie întreprinse la nivelul statelor membre, exprimându-și în special angajamentul deplin față de îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și față de punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări. (4) La 6 iulie 2012, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă pentru 2012 al Slovaciei și a emis un aviz referitor la Programul actualizat de stabilitate al Slovaciei pentru perioada 2011-2015. (5) La 28 noiembrie 2012, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii[5], marcând începutul semestrului european din 2013 pentru coordonarea politicilor economice. Tot la 28 noiembrie 2012, Comisia a adoptat, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă[6], în care nu a identificat Slovacia ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. (6) La 14 martie 2013, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii. Acesta a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică. (7) Slovacia a prezentat la 24 aprilie 2013 Programul național de reformă pentru 2013, iar la 30 aprilie 2013 Programul de stabilitate din 2013, care acoperă perioada 2012-2016. În vederea luării în considerare a legăturilor dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. (8) Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului, a Programului de stabilitate pentru 2013, Consiliul consideră că Slovacia a redus deficitul public general de la 7,7 % din PIB în 2010, la 4,3 % din PIB în 2012 datorită unui efort substanțial în materie de consolidare și, pe baza previziunilor actuale, este pe cale să își corecteze deficitul excesiv. Scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare prevăzute de program este plauzibil. În comparație cu previziunile Comisiei, autoritățile preconizează rate similare de creștere a PIB-ului, cu o compoziție ușor diferită. Obiectivul strategiei bugetare prezentate în cadrul programului este de a realiza o situație bugetară care să asigure sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. În acest scop, guvernul confirmă obiectivul de a reduce în 2013 deficitul global sub valoarea de referință de 3 % din PIB, în conformitate cu recomandarea Consiliului în temeiul procedurii aplicabile deficitelor excesive. Efortul bugetar anual mediu în perioada 2010-2013 se ridică la 1,4 % din PIB, cu mult peste efortul necesar de 1 % din PIB recomandat de Consiliu. Se estimează că în 2013 o mare parte din economiile în materie de cheltuieli vor proveni de la administrațiile locale și de la alte unități ale administrației publice în care administrația centrală nu are o influență directă. Prin urmare, este posibil ca atingerea obiectivului să fie pusă în pericol, având în vedere și depășirile plafonului de cheltuieli înregistrate în trecut. Programul confirmă că obiectivul bugetar pe termen mediu anterior de -0,5 % va fi îndeplinit până în 2018. Obiectivul pe termen mediu este conform cu cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Pentru anii ulteriori datei la care se preconizează corectarea deficitului excesiv, îmbunătățirea prevăzută a soldului bugetar structural (recalculat) este adecvată în 2014 și în 2015 (0,6 puncte procentuale și, respectiv, 0,7 puncte procentuale din PIB), însă aceasta va fi insuficientă în 2016 (0,3 puncte procentuale din PIB). Se preconizează că Slovacia va respecta criteriul de referință privind cheltuielile. Conform programului, se prognozează că până în 2016 datoria publică va rămâne sub 60 % din valoarea de referință a PIB-ului prevăzută de tratat. Previziunile de primăvară ale Comisiei preconizează o creștere a ponderii datoriei în PIB, aceasta ajungând la 54,6 % în 2013 și, respectiv, la 56,7 % în 2014. În scopul de a asigura o reducere semnificativă a deficitului global începând din 2011, autoritățile s-au bazat, de asemenea, pe reduceri ale investițiilor finanțate de la bugetul administrației publice, care nu pot fi durabile sau de dorit într-o perspectivă pe termen mediu și lung, precum și pe măsuri cu un caracter excepțional. În viitor, procesul de consolidare și convergență aflat în desfășurare va trebui să mențină cheltuielile alocate domeniilor care consolidează creșterea, cum ar fi educația, inovarea și infrastructura de transport. (9) Slovacia dispune de o marjă în ceea ce privește colectarea resurselor suplimentare prin lărgirea bazei de impozitare, limitând posibilitățile de nerespectare a obligațiilor fiscale și de evaziune fiscală, precum și prin recurgerea în mod mai frecvent la taxe care afectează în mai mică măsură creșterea economică, cum ar fi impozitarea proprietății și taxele de mediu. În 2012 a fost adoptat un plan de acțiune pentru combaterea fraudei fiscale care pune accentul în special pe TVA. Pentru ca strategia să dea roade, sunt necesare măsuri suplimentare, în special în scopul de a îmbunătăți infrastructura informatică, a extinde competențele și capacitatea de audit a autorităților și a asigura urmărirea judiciară. (10) În 2012 Slovacia a adoptat o reformă a pensiilor pentru a îmbunătăți sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor sale publice. Cu toate acestea, deficitul de sustenabilitate pe termen lung de 4,9 % din PIB rămâne cu mult peste media UE de 3 % din PIB. Aceasta reflectă în mare măsură impactul îmbătrânirii populației, cheltuielile cu pensiile reprezentând 1,5 puncte procentuale din PIB, iar cheltuielile cu asistența medicală - 2 puncte procentuale din PIB. Întrucât se preconizează că cheltuielile Slovaciei în domeniul asistenței medicale vor crește în mod semnificativ pe termen lung, progresele înregistrate în ceea ce privește îmbunătățirea sustenabilității pensiilor vor trebui să fie însoțite de o reformă a sistemului de asistență medicală pentru a așeza finanțele publice pe o temelie durabilă. Introducerea unor structuri de stimulare și a unor mecanisme de control eficace ar contribui la eficientizarea costurilor sistemului de asistență medicală. (11) Șomajul rămâne una dintre principalele provocări cu care se confruntă economia slovacă. În ultimele luni, Slovacia a luat măsuri menite să reformeze politicile active în domeniul pieței forței de muncă. Totuși, succesul reformei va depinde în mare măsură de capacitatea serviciilor publice de ocupare a forței de muncă de a o pune în aplicare în mod eficace. Sunt necesare măsuri suplimentare mai bine orientate care să vizeze persoanele cele mai defavorizate aflate în căutarea unui loc de muncă. Acordarea asistenței sociale ar trebui să fie mai bine corelată cu activarea și este necesar ca, în cazul persoanelor care ocupă un loc de muncă slab remunerat, să se elimine din sistemul de impozitare stimulentele cu efect de descurajare. Creșterea ratei de activitate a femeilor și a persoanelor în vârstă ar contribui la creșterea globală a ratei de ocupare și la atingerea, până în 2020, a obiectivului național de 72 % stabilit în materie de ocupare a forței de muncă. Cu toate acestea, numărul insuficient al structurilor de îngrijire a copiilor, în special al celor pentru copiii cu vârsta sub trei ani, face mai dificilă reîntoarcerea mamelor pe piața forței de muncă. (12) Slovacia are una dintre cele mai ridicate rate ale șomajului în rândul tinerilor din UE. În pofida măsurilor de reformă întreprinse în 2012 pentru îmbunătățirea calității educației și a relevanței acesteia pe piața forței de muncă, tranziția școală-încadrare în muncă rămâne dificilă, iar sistemul de învățământ nu răspunde cu promptitudine nevoilor pieței forței de muncă. Fondurile alocate pe cap de locuitor în domeniul educației favorizează cantitatea în detrimentul calității, iar cota de finanțare aferentă activităților de predare (profesori, materiale pedagogice și echipamente) este scăzută. Îmbunătățirea calității învățământului superior și cooperarea între întreprinderi și instituțiile de învățământ ar contribui, de asemenea, la dezvoltarea unui triunghi al cunoașterii funcțional, la creșterea eficacității și atractivității investițiilor în cercetare și dezvoltare și ar consolida capacitatea de inovare a economiei slovace. (13) Nu se valorifică pe deplin nici potențialul de muncă al membrilor comunităților marginalizate, care se confruntă cu obstacole semnificative atunci când încearcă să intre pe piața forței de muncă și să se integreze în sistemul de învățământ. Cu toate acestea, în 2012 nu s-au luat măsuri eficace, iar condițiile de trai ale comunităților marginalizate, inclusiv cele ale romilor, sunt în continuare dificile. Este important să se accelereze eforturile de îmbunătățire a rezultatelor obținute de grupurile marginalizate în domeniul educației și să se asigure furnizarea unor măsuri de activare care să vizeze adulții. (14) În pofida progreselor notabile, Slovacia se situează pe locul al cincilea în clasamentul statelor membre care consumă cea mai mare cantitate de energie, situație care se explică parțial prin faptul că industria are ponderea cea mai mare în economie (25,9 % din PIB). În același timp, prețurile energiei electrice sunt relativ ridicate, în special pentru consumatorii industriali de dimensiuni mici și medii. În ultimii ani Slovacia a depus eforturi pentru a liberaliza parțial piața energiei, însă modul de funcționare al acesteia mai poate fi îmbunătățit, în special printr-o mai mare transparență, inclusiv în ceea ce privește stabilirea tarifelor de rețea, și prin ameliorarea bazei economice și a predictibilității deciziilor în materie de reglementare. De asemenea, se pot aduce îmbunătățiri în ceea ce privește securitatea aprovizionării și se pot stabili obiective mai ambițioase în materie de eficiență energetică. (15) În 2012, Slovacia a lansat o reformă majoră a administrației publice, astfel încât serviciile furnizate de aceasta să fie orientate într-o mai mare măsură către cetățeni și întreprinderi. Totuși, în această etapă, reforma nu vizează administrația centrală, nici calitatea și eficacitatea acesteia în ansamblu. Întrucât nu au existat progrese în ceea ce privește reforma sistemului judiciar, procedurile sunt în continuare îndelungate, în special în cazurile de insolvență, iar soluționarea alternativă a litigiilor nu este suficient utilizată. Slovacia a întreprins recent o reformă a normelor privind achizițiile publice, consolidând, de asemenea, independența Biroului de achiziții publice, iar experiența în materie de execuție a fondurilor structurale ale UE sugerează că aplicarea eficace a normelor privind achizițiile publice rămâne o provocare. (16) În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Slovaciei, evaluând Programul de stabilitate și Programul național de reformă. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Slovacia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii Europene prin contribuția UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale formulate în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-6 de mai jos. (17) Luând în considerare această evaluare, Consiliul a analizat Programul de stabilitate al Slovaciei, iar avizul său[7] se reflectă îndeosebi în recomandările 1 și 2 de mai jos. (18) În contextul semestrului european, Comisia a efectuat, de asemenea, o analiză a politicii economice a zonei euro în ansamblul său. Pe această bază, Consiliul a emis recomandări specifice adresate statelor membre care au adoptat moneda euro. Slovacia ar trebui, de asemenea, să asigure punerea în aplicare completă și la timp a acestor recomandări, RECOMANDĂ Slovaciei să ia măsuri în perioada 2013-2014 astfel încât: 1. Să execute, conform celor prevăzute, bugetul pentru 2013, astfel încât să corecteze în mod durabil deficitul excesiv și să depună efortul bugetar stabilit în recomandările Consiliului în temeiul procedurii aplicabile deficitelor excesive. După corectarea deficitului excesiv, să continue efortul de ajustare structurală care va permite Slovaciei să atingă obiectivul pe termen mediu până în 2017. Să evite reducerea cheltuielilor care stimulează creșterea economică și să accelereze eforturile de îmbunătățire a eficienței cheltuielilor publice. Pe baza reformei pensiilor deja adoptate, să îmbunătățească în continuare sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice prin reducerea deficitului de finanțare a sistemului public de pensii și prin eficientizarea costurilor sistemului de asistență medicală. 2. Să accelereze punerea în aplicare a planului de acțiune privind combaterea fraudei fiscale și să depună în continuare eforturi pentru îmbunătățirea colectării TVA-ului, în special prin consolidarea capacității analitice și de audit a administrației fiscale. Să îmbunătățească respectarea normelor fiscale. Să stabilească o legătură între impozitele pe bunurile imobile și valoarea de piață a proprietăților. 3. Să ia măsuri menite să consolideze capacitatea serviciilor publice de ocupare a forței de muncă de a oferi persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă servicii personalizate și să întărească legătura dintre măsurile de activare și asistența socială. Să abordeze cu mai multă eficacitate șomajul pe termen lung, prin instituirea de măsuri de activare și de formare specifică. Să îmbunătățească disponibilitatea structurilor de îngrijire a copiilor, în special a celor pentru copiii cu vârsta sub trei ani. Să reducă sarcina fiscală suportată de lucrătorii slab remunerați și să adapteze sistemul de asigurări sociale. 4. Să intensifice eforturile de combatere a șomajului în rândul tinerilor, de exemplu prin intermediul unei garanții pentru tineret. Să ia măsuri menite să încurajeze tinerii să urmeze o carieră didactică și să îmbunătățească rezultatele obținute în domeniul educației. În ceea ce privește învățământul profesional și tehnic, să consolideze activitățile de calificare la locul de muncă desfășurate în cadrul întreprinderilor. În ceea ce privește învățământul superior, să creeze mai multe programe de licență orientate către încadrarea în muncă. Să încurajeze transferul efectiv de cunoștințe prin promovarea cooperării între mediul academic, institute de cercetare și întreprinderi. Să intensifice eforturile de îmbunătățire a accesului la învățământ preșcolar și educație școlară de înaltă calitate și favorabile incluziunii pentru comunitățile marginalizate, inclusiv pentru romi. 5. Să intensifice eforturile de îmbunătățire a modului de funcționare al pieței energiei, în special cele de sporire a transparenței mecanismului de stabilire a tarifelor și de consolidare a controlului exercitat asupra autorității de reglementare. Să consolideze interconexiunile cu țările învecinate. Să îmbunătățească eficiența energetică, în special în domeniul construcțiilor și în sectoarele industriale. 6. Să modifice legea privind funcția publică pentru a consolida independența serviciului public. Să îmbunătățească gestionarea resurselor umane în administrația publică. Să intensifice eforturile pentru consolidarea capacităților analitice în ministerele-cheie, având în vedere, de asemenea, îmbunătățirea absorbției fondurilor UE. Să pună în aplicare măsuri menite să îmbunătățească eficiența sistemului judiciar. Să promoveze proceduri de soluționare alternativă a litigiilor și să încurajeze utilizarea acestora la scară mai largă. Adoptată la Bruxelles, Pentru Consiliu Președintele [1] JO L 209, 2.8.1997, p. 1. [2] COM (2013) 375 final. [3] P7_TA(2013)0052 și P7_TA(2013)0053. [4] Decizia 2013/208/UE a Consiliului din 22 aprilie 2013. [5] COM (2012) 750 final. [6] COM (2012) 751 final. [7] Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.