COMISIA EUROPEANĂ Strasbourg, 5.7.2016 COM(2016) 446 final RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN,

CONSILIU ȘI CURTEA DE CONTURI Raportul anual pentru 2015 privind gestionarea și performanța bugetului UE



Cuprins Introducere Secțiunea 1 Performanță și rezultate 1.1. Performanța, în centrul preocupărilor Comisiei Juncker 1.2. Rezumat al progreselor înregistrate 1.3 Competitivitate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă (rubrica bugetară 1a) 1.3.1 Punerea în aplicare a programelor din perioada 2014-2020 1.3.2 Rezultatele programelor aferente CFM 2007-2013 1.4 Coeziune economică, socială și teritorială (rubrica bugetară 1b) 1.4.1 Punerea în aplicare a programelor din perioada 2014-2020 1.4.2 Rezultatele programelor din perioada 2007-2013 1.5 Creștere durabilă: resurse naturale (rubrica bugetară 2) 1.5.1 Informații privind punerea în aplicare a programelor din perioada 2014-2020 1.5.2 Rezultatele programelor din perioada 2007-2013 1.6 Securitate și cetățenie (rubrica bugetară 3) 1.6.1 Punerea în aplicare a programelor aferente CFM 2014-2020 1.6.2 Rezultatele programelor aferente CFM 2007-2013

1.7 Europa globală (rubrica bugetară 4) 1.7.1 Punerea în aplicare a programelor din perioada 2014-2020 1.7.2 Rezultatele programelor aferente CFM 2007-2013 Concluzii privind performanța și rezultatele Secțiunea 2 Realizări în ceea ce privește gestionarea 2.1 Atingerea obiectivelor privind controlul intern 2.1.1. Gestionarea riscurilor privind legalitatea și regularitatea: suma expusă riscului la închidere 2.1.2. Raportul cost-eficacitate și simplificarea controlului 2.1.3. Strategiile antifraudă 2.2 Asigurarea în materie de gestiune 2.3 Asigurarea obținută prin activitatea Serviciului de Audit Intern (IAS) 2.4 Acțiunile întreprinse în urma recomandărilor privind descărcarea de gestiune și a celor prezentate de auditul extern Concluzie privind realizările în ceea ce privește gestionarea



Introducere Bugetul UE le permite europenilor, care acționează împreună, să răspundă provocărilor comune, atât la nivel european, cât și la nivel internațional. Reprezentând aproximativ 1 % din venitul național brut al UE și 2 % din cheltuielile publice din UE, bugetul Uniunii este utilizat împreună cu bugetele naționale și cu alte instrumente de politică și de reglementare existente la nivel european pentru a sprijini Uniunea în realizarea obiectivelor sale strategice. Acesta contribuie în special la îndeplinirea priorităților politice stabilite de președintele Juncker. Prioritățile respective reflectă principalele provocări cu care se confruntă economia și societatea europeană și reprezintă punctul de referință pentru toate activitățile Comisiei. Acestea completează, în mare măsură, obiectivele Strategiei Europa 2020 pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, lansată în 2010, care stabilește o serie de obiective principale ce trebuie atinse până în 2020 în materie de ocupare a forței de muncă, cercetare și dezvoltare, schimbări climatice și energie, educație, sărăcie și excluziune socială. Aceste obiective comune constituie un plan de acțiune atât la nivel european, cât și la nivel național, care, cu ajutorul procedurii semestrului european, se traduc în orientări destinate statelor membre.

Cadrul financiar multianual (CFM) pentru perioada 2014-2020 și programele financiare conexe au fost concepute pentru a sprijini realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020. Pentru a consolida legătura dintre cheltuieli și obiectivele politice, CFM 2014-2020 include un set complet de indicatori de performanță. Acești indicatori permit măsurarea progreselor înregistrate în cadrul fiecărui program în ceea ce privește realizările și contribuția lor la rezultatele finale și la impactul asupra creșterii economice și a bunăstării cetățenilor europeni. Raportul anual pentru 2015 privind gestionarea și performanța bugetului UE este rezultatul combinării a două rapoarte anterioare: raportul de evaluare întocmit în conformitate cu articolul 318 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și raportul de sinteză prevăzut la articolul 66 alineatul (9) din Regulamentul financiar. Raportul de față prezintă informații referitoare la performanța și gestionarea bugetului UE și oferă un tablou complet al modului în care bugetul UE sprijină prioritățile politice ale Uniunii, precum și al rolului pe care Comisia îl are în promovarea unei culturi a rezultatelor și în garantarea și promovarea celor mai înalte standarde de gestiune bugetară. Prezentul raport, care cuprinde o evaluare atât a conformității, cât și a rezultatelor, reprezintă o parte importantă a contribuției Comisiei la procedura anuală de descărcare bugetară. Bugetul UE în 2015 – contribuția la punerea în aplicare a politicilor și la răspunsul în caz de criză În 2015, Comisia a înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește cele zece priorități politice identificate în orientările politice ale președintelui Juncker. Planul de investiții pentru Europa, în valoare de 315 miliarde EUR, oferă un impuls extrem de important investițiilor în locuri de muncă și creștere economică. În plus, principalele propuneri strategice în domenii precum uniunea energetică, uniunea piețelor de capital și piața unică digitală au deschis calea către o piață internă mai aprofundată și mai deschisă și către creșterea dinamismului economic. De asemenea, 2015 a fost un an în care Comisia a oferit un răspuns prompt și cuprinzător la o serie de provocări majore pentru economia și societatea europeană: actuala criză a refugiaților, atacurile teroriste și instabilitatea din vecinătatea Europei, rata ridicată a șomajului și ritmul lent al redresării economice, instabilitatea financiară din Grecia și impactul economic al interdicției impuse de Rusia asupra exporturilor de produse agricole și de alimente prelucrate. Acest context dificil a influențat modul în care a fost executat bugetul UE pe parcursul întregului an 2015. Pentru a răspunde acestor provocări imense a fost nevoie de o combinație de voință politică și de utilizare strategică a bugetului UE. În conformitate cu prioritățile politice, bugetul UE a fost astfel conceput încât să asigure o contribuție maximă la crearea de locuri de muncă, la creștere și la investiții. Punerea în aplicare cu succes a programelor Orizont 2020, concentrarea resurselor la începutul perioadei pentru finanțarea instrumentelor financiare care oferă fonduri IMM-urilor, accelerarea plăților pentru sprijinirea Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, mobilizarea programului Erasmus+, instituirea Fondului european pentru investiții strategice și a „pachetului de solidaritate”, destinat îmbunătățirii situației fermierilor, ilustrează mobilizarea rapidă și eficientă a bugetului pentru sprijinirea priorităților politice. În contextul crizei refugiaților, UE se confruntă cu provocări fără precedent. Este evident că această criză a refugiaților nu va fi soluționată doar prin alocarea de resurse financiare suplimentare și că, în plus, UE nu va fi în măsură să contribuie decât în mod marginal la nevoile financiare generale în acest domeniu, însă este absolut necesară o abordare strategică a finanțării, combinată cu instrumentele de politică de care dispune Uniunea. Răspunsul UE la criza refugiaților este un exemplu grăitor al modului în care bugetul UE a fost utilizat pentru formularea unui răspuns pluridimensional la o provocare foarte serioasă. În cursul anului 2015, Comisia a prezentat Agenda europeană privind migrația, care prevede un plan global menit să reducă stimulentele pentru migrația neregulamentară, să salveze vieți omenești și să asigure securitatea frontierelor externe ale UE. Agenda prevede elaborarea unei politici comune solide în materie de azil, precum și a unei noi politici privind migrația legală. Comisia a prezentat, de asemenea, Agenda europeană privind securitatea ca bază pentru cooperare și pentru acțiunile comune ale Uniunii în materie de securitate în următorii cinci ani, cu scopul de a crea un spațiu autentic de securitate internă în cadrul UE. Fondurile alocate pentru criza refugiaților au fost majorate cu 50 %, ajungând la 3,7 miliarde EUR în 2015 și urmând să atingă peste 10 miliarde EUR în perioada 2015-2016. Finanțarea suplimentară a consolidat operațiunile Triton și Poseidon din Marea Mediterană, precum și capacitatea de care dispun Frontex, EASO și Europol. Aceasta include, de asemenea, măsuri de urgență în interiorul Uniunii și sprijină crearea unui mecanism de transfer al refugiaților din statele membre situate în prima linie. Prin triplarea finanțării patrulelor sale maritime de pe rutele de migrație din centrul și estul Mării Mediterane, UE a contribuit la salvarea a peste 252 000 de vieți omenești în 2015 și a încă 100 000 în prima jumătate a anului 2016. Uniunea Europeană și-a dublat totodată eforturile de neutralizare a călăuzelor și de destructurare a grupurilor de traficanți de persoane. Pe lângă acțiunile menite să facă față fluxului de migranți, bugetul UE a fost, de asemenea, utilizat pentru a aborda cauzele profunde ale migrației. Astfel, s-a acordat un ajutor umanitar imediat Siriei, Irakului și altor țări învecinate (Turcia, Liban, Iordania) și s-au creat două fonduri fiduciare noi, precum și un mecanism de finanțare pentru a oferi un cadru de punere în aplicare a acțiunilor pe teren. Fondul fiduciar regional al Uniunii Europene ca răspuns la criza siriană, care a primit 570 de milioane EUR din bugetul UE, va oferi un ajutor coerent și sporit, ca o reacție la criza siriană la scară regională. Acest fond va răspunde nevoii de reziliență și de redresare rapidă a refugiaților sirieni din țările învecinate, precum și a comunităților-gazdă și a administrațiilor. În paralel, UE a lansat Fondul fiduciar de urgență pentru stabilitate, care abordează cauzele profunde ale migrației neregulamentare și ale strămutărilor de persoane în Africa. Acest fond fiduciar este constituit din 1,8 miliarde EUR din bugetul UE și din Fondul european de dezvoltare, la care se adaugă contribuțiile statelor membre UE și ale altor donatori. Instrumentul UE pentru refugiații din Turcia a fost creat în urma strângerii a 3 miliarde EUR pentru sprijinirea refugiaților din Turcia și a comunităților lor gazdă. Din această sumă totală, 1 miliard EUR va fi finanțat de la bugetul UE. Instrumentul a început să ofere granturi și alte tipuri de sprijin financiar la 1 ianuarie 2016. Datorită unei monitorizări riguroase a punerii în aplicare, a eforturilor substanțiale de redistribuire și a evoluției pozitive a veniturilor, nu a fost nevoie ca pentru cheltuielile suplimentare din 2015 să se solicite statelor membre resurse proprii suplimentare. Bugetul pentru 2015 a fost executat integral și readus pe o traiectorie sustenabilă prin eliminarea progresivă a numărului de facturi neplătite acumulate în perioada de programare anterioară, în conformitate cu „planul de plăți” convenit cu Parlamentul European și Consiliul. Cu toate acestea, având în vedere numărul tot mai mare de solicitări care vizează bugetul UE, va fi esențial să se garanteze, pe de o parte, că sunt disponibile fonduri adecvate pentru a sprijini prioritățile politice în anii următori și, pe de altă parte, că bugetul este suficient de flexibil pentru a reacționa la evenimente neprevăzute.

Structura raportului anual privind gestionarea și performanța Secțiunea 1 din prezentul raport rezumă performanța bugetului UE pe baza celor mai recente date disponibile cu privire la rezultatele obținute cu ajutorul bugetului UE până la sfârșitul anului 2015. Datele prezentate în raport se bazează pe informațiile extrase din rapoartele anuale de activitate elaborate de departamentele Comisiei, din fișele de program care fac parte din propunerea de buget pentru 2017 și din alte surse, precum rapoartele de evaluare și de implementare referitoare la programele UE. Prezentul raport oferă o sinteză, iar rapoartele anuale de activitate și fișele de program prezintă în detaliu obiectivele programelor și progresele înregistrate în ceea ce privește indicatorii măsurați în raport cu valorile de referință și cu obiectivele. Raportul vizează exercițiul financiar 2015, dar se bazează pe cele mai recente date disponibile, care uneori se referă la exercițiile anterioare. Pentru fiecare dintre rubricile bugetare, raportul oferă informații privind stadiul de punere în aplicare a programelor aferente CFM 2014-2020 și cele mai recente date disponibile privind rezultatele programelor aferente CFM 2007-2013. La cererea Parlamentului European și a Curții de Conturi Europene, raportul prezintă, de asemenea, legăturile cu Strategia Europa 2020 și oferă exemple concrete privind valoarea adăugată a finanțării UE. Raportul oferă totodată exemple grăitoare de alte tipuri de instrumente de politică folosite, care nu presupun cheltuieli și care se adaugă programelor de cheltuieli menite să sprijine prioritățile generale ale Uniunii. Această secțiune descrie, de asemenea, lucrările aflate în desfășurare în cadrul Comisiei privind un „buget al UE axat pe rezultate”, o amplă inițiativă menită să asigure o optimizare a eficacității bugetului UE pentru cetățenii Uniunii. Secțiunea 2 descrie modul în care Comisia a gestionat bugetul UE în 2015. Raportarea cu privire la rezultatele de gestiune se bazează pe rapoartele anuale de activitate ale departamentelor Comisiei, în care se descriu în detaliu mediul de control intern și chestiunile conexe. În cazul în care au existat probleme în cursul anului, raportul descrie modul în care departamentele Comisiei le-au soluționat. Prezenta secțiune sintetizează informațiile cu privire la îndeplinirea obiectivelor de control intern, la gestionarea riscurilor privind legalitatea și regularitatea, la raportul cost-eficacitate al controalelor și la strategiile de combatere a fraudei. Concluzia prezentată la sfârșitul secțiunii, la care s-a ajuns pe baza declarației de gestiune primite din partea tuturor departamentelor și a declarației obținute prin intermediul activității de audit intern, îi permite Comisiei, prin adoptarea prezentului raport, să își asume întreaga responsabilitate politică pentru gestionarea bugetului UE pentru 2015.



Secțiunea 1

Performanță și rezultate 1.1. Performanța, în centrul preocupărilor Comisiei Juncker În contextul disciplinei bugetare și al cererilor concurente asupra bugetului UE, este absolut necesar să se pună accentul mai ales pe performanță și pe obținerea de rezultate pe teren. Astfel, în cursul anului 2015, s-a impus utilizarea maximă a flexibilității existente în cadrul CFM, inclusiv prin redistribuiri substanțiale, pentru a se canaliza resursele disponibile către cele mai urgente priorități, dar oferindu-se, în același timp, un cadru stabil pentru investițiile pe termen lung. Președintele Juncker a dat tonul la începutul mandatului său: „Nu este suficient să se aloce fonduri în mod judicios. Va trebui să facem mai mult cu mai puține resurse. Trebuie să folosim bugetul în mod optim și să cheltuim banii în mod inteligent. [...] Cetățenii își doresc să obținem rezultate concrete. Mai mult, ei vor să știe în ce mod cheltuim banii contribuabililor.”

Inițiativa „Un buget al UE axat pe rezultate”, lansată în 2015 de doamna vicepreședintă Georgieva, este menită să asigure respectarea acestui angajament. Inițiativa respectivă se bazează pe actualul cadru de întocmire a bugetului în funcție de performanțe pentru promovarea unui nou echilibru între conformitate și performanță, absorbția fondurilor și rezultatele programelor. „Prioritate, viteză și rezultate” sunt principiile directoare ale mai multor inițiative, care vizează patru domenii: identificarea domeniilor în care ar trebui investit bugetul UE pentru a se promova principalele priorități și pentru a se îndeplini obiectivele multiple cu agilitatea și flexibilitatea necesare; îmbunătățirea modului în care este investit bugetul UE, pentru a se maximiza efectul de levier al fondurilor printr-o utilizare sporită a instrumentelor financiare, prin simplificare și prin controale proporționate, eficiente din punctul de vedere al costurilor; analizarea modului în care punerea în aplicare și executarea bugetului UE sunt evaluate pentru a se pune în practică un cadru de performanță raționalizat și realist, ținându-se seama de raportarea informațiilor cu privire la legalitatea și regularitatea cheltuielilor și de rezultate; asigurarea unei comunicări eficace, care să ofere publicului larg informații ușor accesibile și pe înțelesul tuturor cu privire la rezultatele obținute datorită bugetului UE, precum și a unui dialog constructiv cu părțile interesate, inclusiv discursuri de experți și politice privind întocmirea bugetului în funcție de performanțe și o conferință anuală privind inițiativa „Un buget al UE axat pe rezultate”. Unul dintre exemplele de îmbunătățire a modului în care li se comunică cetățenilor rezultatele bugetului UE este un instrument web specific care cuprinde rezultatele UE, lansat de vicepreședinta Georgieva în septembrie 2015 la conferința anuală privind inițiativa „Un buget al UE axat pe rezultate”. Acest instrument oferă exemple privind modul în care este cheltuit bugetul UE și arată impactul pe teren al proiectelor finanțate de Uniune în Europa și dincolo de granițele acesteia, în diferite domenii de finanțare. Inițiativa „Un buget al UE axat pe rezultate” se bazează pe un progres continuu, însă anumite îmbunătățiri au fost deja introduse în cursul anului 2015 în ciclul de planificare strategică și de programare, precum și în procedura bugetară. Aceste modificări aduc îmbunătățiri în ceea ce privește planificarea, monitorizarea și raportarea performanțelor atât pentru activitățile Comisiei, cât și pentru toate programele de cheltuieli. Se lucrează la revizuirea indicatorilor de performanță stabiliți pentru programele finanțate de bugetul UE. Această revizuire va permite selecționarea celor mai potriviți indicatori, pe baza unor date fiabile, pentru a se măsura progresele înregistrate în realizarea obiectivelor și pentru a se oferi informații mai clare și mai cuprinzătoare în materie de performanțe în vederea elaborării bugetului anual al UE. În raportul pentru anul 2016 vor fi vizibile și alte îmbunătățiri. Un exemplu în acest sens este introducerea unui plan strategic multianual pentru fiecare departament al Comisiei, pe baza unor obiective generale comune care să acopere cele zece priorități politice ale Comisiei Juncker și care să vină în sprijinul obiectivelor Strategiei Europa 2020 și al obligațiilor care decurg din tratat. În ceea ce privește buna gestiune financiară, s-au realizat progrese în ceea ce privește indicatorii de măsurare care servesc la evaluarea raportului cost-eficacitate al controalelor, precum și sumele expuse la risc pentru fiecare domeniu de politică. În cadrul acestui exercițiu, Comisia ține seama și de activitatea și recomandările formulate de Serviciul de Audit Intern (IAS). În conformitate cu metodologia și bunele practici, IAS a abordat chestiunea performanței în mod indirect, adică verificând dacă responsabilii au pus în aplicare sisteme de control destinate măsurării performanței activităților lor (eficiență și eficacitate) și modul în care au realizat acest lucru. Pentru a ajuta Comisia să își urmeze metodologiile și bunele practici, IAS a efectuat o serie de audituri de performanță în 2015, care analizează modul în care departamentele Comisiei gestionează, monitorizează și prezintă obiectivele specifice pe care le urmăresc și care pot fi obținute prin acțiunile și realizările lor, precum și modul în care gestionează, monitorizează și prezintă rezultatele politicilor UE. (A se vedea anexa 3 pentru alte elemente legate de auditurile de performanță efectuate de IAS). ---

Acest nou raport anual privind gestionarea și performanța reflectă noua abordare a Comisiei referitoare la raportarea performanțelor. Totodată, este un exemplu care ilustrează angajamentul Comisiei de a simplifica raportarea cu privire la performanța bugetului. Prezentul raport face parte dintr-un pachet integrat de rapoarte care sprijină procesul de descărcare de gestiune. Următoarele secțiuni prezintă cele mai recente dovezi disponibile cu privire la rezultatele obținute cu ajutorul bugetului UE. Secțiunea începe cu o sinteză a progreselor înregistrate în vederea atingerii obiectivelor Strategiei Europa 2020, iar apoi face referire atât la punerea în aplicare a programelor din perioada 2014-2020, cât și la rezultatele programelor din perioada 2007-2013. 1.2. Rezumat al progreselor înregistrate Vizând obținerea unei creșteri inteligente, durabile și favorabile incluziunii în Europa, Strategia Europa 2020 include cinci obiective principale în următoarele domenii: ocuparea forței de muncă, cercetarea și dezvoltarea, schimbările climatice și energia, educația și combaterea sărăciei și a excluziunii sociale. Aceste obiective principale sunt traduse de către fiecare stat membru în obiective naționale. Statele membre sunt cele care dețin responsabilitatea principală pentru progresele înregistrate în direcția îndeplinirii acestor obiective la nivel național, însă bugetul UE contribuie la realizarea principalelor obiective la nivelul UE. Comisia monitorizează obiectivele principale ale Strategiei Europa 2020 cu ajutorul a nouă indicatori. Informațiile referitoare la progresele înregistrate cu privire la acești indicatori sunt actualizate periodic și publicate pe site-ul internet al Eurostat. Diagrama de mai jos prezintă cele mai recente date disponibile pentru cei nouă indicatori. Aceasta arată progresele realizate începând din 2008 și drumul care mai trebuie parcurs pentru îndeplinirea obiectivelor legate de Strategia Europa 2020. Indicatorii privind obiectivele de mediu și educație arată că s-au înregistrat progrese în ceea ce privește realizarea obiectivelor principale. Pe de altă parte, sunt în continuare necesare eforturi în domeniul ocupării forței de muncă, al cercetării și dezvoltării și al combaterii sărăciei sau a excluziunii sociale. Graficul 1: Obiectivele principale ale Strategiei Europa 2020 Bugetul UE este, de asemenea, un instrument important pentru sprijinirea atingerii obiectivelor de politică transversale, cum ar fi combaterea schimbărilor climatice și biodiversitatea. Pentru a răspunde provocărilor și nevoilor investiționale legate de schimbările climatice, UE a decis că cel puțin 20 % din bugetul său pentru perioada 2014-2020 − nu mai puțin de 180 de miliarde EUR pentru întreaga perioadă − ar trebui să se aloce pentru acțiuni legate de schimbările climatice. Pentru a atinge acest obiectiv, acțiunile care vizează atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la aceste schimbări sunt integrate în toate marile programe de cheltuieli ale UE, în special în politica de coeziune, dezvoltare regională, energie, transporturi, cercetare și inovare, politica agricolă comună, precum și în politica de dezvoltare a UE. Începând cu proiectul de buget pentru 2014, estimările cheltuielilor legate de climă au fost monitorizate anual în conformitate cu metodologia bazată pe markerii Rio. În 2015, contribuția totală la integrarea aspectelor legate de climă a fost estimată la aproximativ 17 %, urmând să atingă 22 % în 2016. Ca și integrarea politicilor climatice în cadrul altor domenii, procedura de urmărire a cheltuielilor legate de biodiversitate estima că 7 % din bugetul pentru 2015 și 9 % din bugetul pentru 2016 se vor aloca pentru limitarea și inversarea declinului biodiversității în UE, aducând o contribuție importantă la obiectivele de creștere durabilă ale Strategiei Europa 2020. Următoarele secțiuni descriu legătura dintre obiectivele programelor aferente CFM 2014-2020 și Strategia Europa 2020. Pentru rubricile bugetare direct legate de Strategia Europa 2020 (1a, 1b și 2), raportarea cu privire la rezultatele obținute de programele din perioada 2007-2013 este structurată în jurul priorităților Strategiei Europa 2020, evidențiind, în măsura posibilului, contribuția bugetului UE la îndeplinirea obiectivelor strategiei. Graficul 2: Bugetul UE pentru 2015 defalcat pe rubrici bugetare

Valoarea bugetului UE a fost de 162,273 miliarde EUR în 2015. Aproximativ o jumătate din această sumă (48 %, adică 78 de miliarde EUR) a fost alocată pentru rubrica 1 „Creștere inteligentă și favorabilă incluziunii”, împărțită în rubrica 1a „Competitivitate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă” (10,8 %) și rubrica 1b „Coeziune economică, socială și teritorială” (37,2 %). Rubrica 2 „Creștere durabilă: resurse naturale” este al doilea domeniu bugetar ca mărime, reprezentând 39,4 %. 1.3 Competitivitate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă (rubrica bugetară 1a) În 2015 s-au alocat 17,55 miliarde EUR pentru programele care vizează competitivitatea pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă (creditele de angajament de la rubrica 1a). Aceasta reprezintă 10,8 % din totalul cheltuielilor bugetare anuale. Principalele programe din cadrul rubricii bugetare „Competitivitate pentru creșterea economică și ocuparea forței de muncă” sunt: Programul-cadru pentru cercetare și inovare – Orizont 2020; proiecte mari de infrastructură [Galileo, reactorul termonuclear experimental internațional (ITER), Copernicus]; Programul Erasmus+, care finanțează acțiuni în domeniile educației, formării, tineretului și sportului; Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE), care finanțează interconexiunile în cadrul rețelelor transeuropene de transport, energie și tehnologii ale informației și comunicațiilor, precum și noul Fond european pentru investiții strategice (FEIS), care face parte din Planul de investiții pentru Europa.



Prioritățile Comisiei Programele din cadrul acestei rubrici bugetare vor contribui în principal la respectarea priorităților Comisiei Juncker: „locuri de muncă, creștere și investiții”, „piața unică digitală”, „uniunea energetică și clima” și „o uniune economică și monetară mai aprofundată și mai echitabilă”. Acestea contribuie la prioritățile Strategiei Europa 2020 de „creștere inteligentă și durabilă” și la „creșterea favorabilă incluziunii”, în special prin crearea de locuri de muncă și datorită efectelor asupra capacității de inserție profesională ale programului Orizont 2020 [succesorul celui de Al șaptelea program-cadru de cercetare (PC7)] și ale programului Erasmus+. Graficul 3: În stânga: Ponderea rubricii 1a în totalul bugetului pentru 2015. /În dreapta: Principalele programe finanțate în 2015 în temeiul rubricii 1a. Categoria „Alte programe” include, printre altele, Programul Uniunii Europene pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială (EaSI), Vamă și Fiscalis. Categoria „Proiecte mari de infrastructură” include, printre altele, Galileo, Serviciul european geostaționar mixt de navigare (EGNOS), Copernicus și ITER. Toate cifrele sunt exprimate în milioane EUR.

1.3.1 Punerea în aplicare a programelor din perioada 2014-2020 De la intrarea în vigoare a noului CFM, multe dintre funcțiile de execuție a programelor de la rubrica 1a se efectuează fie prin intermediul unor agenții (executive sau naționale și, în unele cazuri, descentralizate), al unor întreprinderi comune, al unor inițiative lansate în temeiul articolului 185 sau al Băncii Europene de Investiții (în cazul instrumentelor financiare). Orizont 2020, programul-cadru pentru cercetare și inovare Programul de lucru Orizont 2020 pentru 2014-2015 a fost pus în aplicare integral. Până la sfârșitul anului 2015, s-au publicat 198 de cereri de propuneri și s-au primit 78 268 de propuneri, din care 10 658 au fost incluse pe lista principală sau pe lista de rezervă. Rata medie de acceptare a propunerilor a fost de 14 %, ceea ce înseamnă că ratele de depunere a cererilor continuă să fie excesive și există o cerere mare de finanțare din partea UE în acest domeniu. Galileo, Serviciul european geostaționar mixt de navigare (EGNOS) și Copernicus În 2015, desfășurarea sateliților Galileo a fost accelerată cu trei lansări de succes și cu desfășurarea a șase sateliți suplimentari. În decembrie 2015, numărul total de sateliți lansați se dublase, ajungând la 12, din care nouă operaționali, ceea ce impune un ritm de desfășurare susținut în domeniul navigației prin satelit. Numărul de aeroporturi cu capacități EGNOS a crescut, de la 150 (2014) la 174 (2015). Punerea în aplicare a Acordului de cooperare cu Ucraina a continuat, suma pusă la dispoziție prin instrumentul de vecinătate pentru dezvoltarea EGNOS în Ucraina fiind de 5 milioane EUR. La 22 iunie 2015 s-a lansat cu succes satelitul Sentinel-2A, Copernicus fiind astfel pe cale să devină un program de observare a Pământului pe deplin operațional, care dispune de capacități de imagistică optică. Datele satelitare transmise de Copernicus au permis, de exemplu, o avertizare rapidă în cazul inundațiilor care au afectat Regatul Unit și Irlanda în 2015 și au contribuit la evaluarea consecințelor cutremurului din Afganistan. Reactorul termonuclear experimental internațional (ITER) Un total de 104 dintre cele 139 de acorduri privind achizițiile publice au fost semnate de către Organizația ITER pentru diferite pachete de activități de construcție a reactorului ITER. Aceasta reprezintă 90,5 % din valoarea totală în natură a proiectului, ceea ce înseamnă că o parte semnificativă a activității ITER se află acum în mâinile membrilor ITER care vor furniza componentele ITER. Întreprinderea comună europeană pentru ITER (F4E), responsabilă cu furnizarea contribuției UE la Organizația ITER, a atribuit deja majoritatea contractelor cu valoare mare (peste 100 de milioane EUR). La 31 decembrie 2015, F4E semnase 766 de contracte de achiziții aferente activităților operaționale și 145 de granturi în valoare totală de aproximativ 2,8 miliarde EUR (valoarea din 2008). Proiectul se confruntă totuși cu unele probleme, în special întârzieri, risc de depășire a costurilor și guvernanța generală. Multe dintre aceste riscuri sunt legate de caracteristicile intrinseci ale proiectului, care depășește cunoștințele actuale în materie de tehnologie a fuziunii, precum și de complexitatea structurii de guvernanță. Un plan de acțiune pentru îmbunătățirea situației, care ține seama și de observațiile formulate de Parlamentul European și de Curtea de Conturi în rapoartele privind descărcarea de gestiune pentru exercițiul financiar 2013, a fost aprobat de Consiliul de administrație al F4E în martie 2015 și, în prezent, este în curs de aplicare. Erasmus+

Începând din 2014, programul Erasmus+ reunește șapte programe anterioare și include noi acțiuni de schimb în domeniul educației. În perioada 2014-2015, peste un milion de persoane au participat la 18 000 de acțiuni finanțate de UE, în condiții mai flexibile în ceea ce privește mobilitatea, care reflectă mai bine atât schimbările legate de nevoile studenților, cât și structura diplomelor (procesul de la Bologna) în întreaga Europă. Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) În 2015, s-au alocat 12,8 miliarde EUR pentru 263 de proiecte din domeniul transporturilor, prin intermediul unor acorduri de grant semnate în 2015, în cadrul cererilor de propuneri pentru MIE 2014. Finanțarea acordată în cadrul MIE a generat în total investiții de 28,3 miliarde EUR, combinând contribuția din partea UE cu bugetele regionale și naționale ale statelor membre și cu împrumuturile de la Banca Europeană de Investiții (BEI). În cadrul celor două cereri de propuneri pentru „MIE – energie” lansate în 2015, s-a alocat suma de 366 de milioane EUR pentru 35 de proiecte atât pentru studii, cât și pentru lucrări. Cea mai mare parte a acestui ajutor a vizat proiecte din regiunea Mării Baltice, precum și din Europa Centrală și de Est și din Europa de Sud-Est, scopul fiind găsirea unor soluții la provocările în materie de securitate a aprovizionării cu care se confruntă aceste regiuni ale Europei. Toate proiectele selectate vizează îmbunătățirea securității energetice și reducerea izolării statelor membre față de rețelele energetice existente la nivelul UE. Obiectivul acestora este de a contribui la realizarea pieței europene a energiei și la integrarea energiei din surse regenerabile în rețeaua electrică. Se prevede să se aloce aproximativ 2 miliarde EUR instrumentelor financiare din cadrul MIE pentru perioada 2014­2020. În acest scop, acordul de delegare privind instrumentul de împrumut al MIE pentru punerea în aplicare a instrumentului de datorie al MIE a fost semnat la 22 iulie 2015 cu Banca Europeană de Investiții. Datorită acestei etape importante, instrumentul de împrumut a putut începe să funcționeze, bazându-se pe experiența dobândită cu instrumentele din perioada 2007-2013, cum ar fi Instrumentul de garantare a împrumuturilor pentru proiectele TEN-T și faza-pilot a inițiativei de emitere de obligațiuni pentru finanțarea de proiecte (PBI). Planul de lucru propus de coordonatorii europeni pentru cele nouă coridoare ale rețelei centrale prevăzute în Regulamentul TEN-T au fost aprobate de către statele membre în cauză în mai 2015 și au fost prezentate în mod oficial în cadrul Zilelor TEN-T care au avut loc la Riga în iunie 2015. Pe această bază, s-au stabilit priorități pentru fiecare dintre coridoare și, în consecință, s-au stabilit acțiuni cum ar fi studii, lucrări și modalități de guvernanță. Pactul pentru creștere și locuri de muncă: modul în care faza-pilot a inițiativei de emitere de obligațiuni pentru finanțarea de proiecte (PBI) a contribuit la mobilizarea de fonduri suplimentare pentru proiecte importante de infrastructură În scopul de a oferi un impuls suplimentar pentru atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020, în iunie 2012, șefii de stat sau de guvern ai statelor membre UE au adoptat „Pactul pentru creștere economică și locuri de muncă”. Una dintre acțiunile prevăzute în acest pact a fost lansarea „inițiativei de emitere de obligațiuni pentru finanțarea de proiecte”. Evaluarea externă a fazei-pilot a PBI, care s-a încheiat în decembrie 2015, a vizat o serie de proiecte de infrastructură finanțate prin ameliorarea condițiilor de creditare în ceea ce privește emiterea de obligațiuni pentru finanțarea de proiecte între 2012 și iulie 2015; concluzia acestei evaluări a fost că PBI a răspuns unei deficiențe clare a pieței prin furnizarea unui produs care a atenuat riscurile majore asociate proiectelor de infrastructură ale investitorilor instituționali. În acest sens, faza-pilot a PBI a facilitat o mai mare implicare, pe piața de capital, a sectorului privat în finanțarea pe termen lung a proiectelor majore în ceea ce privește rețelele transeuropene de transport, rețelele transeuropene de energie, TIC și rețelele în bandă largă. De altfel, acordul de partajare a riscurilor între Comisia Europeană și BEI, precum și contribuția UE au fost esențiale pentru dezvoltarea inițiativei, BEI putând astfel să vizeze operațiunile mai riscante și de dimensiuni mai mari, iar baza investitorilor putând fi lărgită. În plus, evaluarea a indicat faptul că efectul de levier obținut, datorită contribuției UE, asupra celor cinci operațiuni de ameliorare a condițiilor de creditare în ceea ce privește emiterea de obligațiuni pentru finanțarea de proiecte încheiate la 31 iulie 2015 (adică data-limită pentru evaluare) a fost de 12,9, în timp ce efectul de levier preconizat, în condițiile sprijinului actual acordat din bugetul UE, asupra tuturor operațiunilor de ameliorare a condițiilor de creditare în ceea ce privește emiterea de obligațiuni pentru finanțarea de proiecte era de 18,6 (costul de capital în valoare de 4 270 de milioane EUR împărțit la 230 de milioane EUR sub formă de contribuție din bugetul UE), situație care corespunde așteptărilor. Alte două operațiuni de ameliorare a condițiilor de creditare în ceea ce privește emiterea de obligațiuni pentru finanțarea de proiecte au fost semnate în primele trei luni ale anului 2016, cu sprijin din bugetul UE, numărul total de tranzacții semnate în cadrul PBI (inclusiv operațiunile BEI pe risc propriu) ajungând astfel la 10. Programul pentru competitivitatea întreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (COSME) În 2015, mecanismul anticipativ (frontloading) instituit pentru Fondul de garantare a împrumuturilor (Loan Guarantee Fund – LGF) în cadrul COSME a permis o contribuție mai importantă la finanțarea operațiunilor cu un grad mai ridicat de risc efectuate de IMM-uri decât în condițiile în care nu ar fi existat garanția FEIS – (s-au semnat 18 acorduri de garantare, cu angajamente juridice în valoare totală de 163 de milioane EUR). Este de așteptat ca în special întreprinderile nou înființate și IMM-urile mai mici, cărora le este cel mai greu să obțină finanțare, să beneficieze de îmbunătățirea LGF. La 30 septembrie 2015, peste 30 000 de IMM-uri beneficiaseră deja de sprijin financiar, valoarea totală a finanțării fiind de peste 700 de milioane EUR. La 31 decembrie 2015, peste 51 000 de IMM-uri primiseră deja finanțare de aproape 1 300 de milioane EUR în cadrul mecanismului consolidat LGF din cadrul COSME.

Aproximativ 450 000 de IMM-uri au beneficiat de servicii prin intermediul Rețelei întreprinderilor europene, de la informații privind aspecte legate de UE la servicii de consultanță specializate sau la servicii care facilitează parteneriatul între IMM-uri prin intermediul unor misiuni de prospectare și al unor evenimente menite să asigure stabilirea de contacte. Obiectivul este de a spori competitivitatea IMM-urilor și de a ameliora capacitatea de inovare cu ajutorul celor 3 000 de membri ai rețelei prezenți în toate regiunile UE și în 35 de țări din afara UE. Cele 625 de organizații participante furnizează consultanță specializată unui număr de 60 000 de IMM-uri în ceea ce privește accesul la finanțare, drepturile de proprietate intelectuală, analize pe teme antreprenoriale și tehnologice și utilizarea eficientă a resurselor. Aproximativ 22 000 de IMM-uri au participat la evenimente care vizau stabilirea de contacte. Aceste activități au condus la 3 190 de realizări excepționale raportate de întreprinderi și la numeroase povești de succes. Programul „Erasmus pentru tineri antreprenori” le oferă antreprenorilor noi sau celor în devenire șansa de a învăța de la antreprenori cu experiență care conduc întreprinderi mici în alte țări. Până acum, s-au înregistrat aproximativ 12 000 de profiluri de antreprenori și s-au stabilit 3 900 de legături la care participă 7 700 de antreprenori. Planul de investiții pentru Europa Una dintre prioritățile absolute ale Comisiei în 2015 a constat în pregătirea punerii în aplicare a Planului de investiții pentru Europa, lansat în 2014. Mobilizarea finanțării Elementul de bază al Planului de investiții este Fondul european pentru investiții strategice (FEIS), care este gestionat de către Grupul BEI. La sfârșitul lunii mai 2016, valoarea totală a investițiilor corespunzătoare proiectelor FEIS aprobate de Grupul BEI era de aproximativ 100 de miliarde EUR la care se adaugă o finanțare susținută din partea FEIS de 9,3 miliarde EUR pentru investiții în infrastructură și inovare și 3,5 miliarde EUR în favoarea IMM-urilor, ceea ce dovedește succesul de care se bucură acest instrument. Impactul deplin asupra economiei poate fi evaluat complet doar după implementarea integrală a inițiativei. În mai 2016, Comisia a prezentat primul său raport privind gestionarea Fondului de garantare al FEIS în 2015, în conformitate cu temeiul juridic. Sprijinirea investițiilor în economia reală În 2015 au fost depuse, de asemenea, eforturi substanțiale pentru a pregăti lansarea a două instrumente esențiale care fac ca Planul de investiții să fie ușor accesibil pentru promotorii de proiecte: Platforma europeană de consiliere în materie de investiții (EIAH), care și-a început activitatea la 1 septembrie 2015, și Portalul european pentru proiecte de investiții (PEPI), care a devenit operațional la 1 iunie 2016. Platforma europeană de consiliere în materie de investiții (EIAH) oferă promotorilor de proiecte un punct de intrare unic pentru asistență tehnică, îndrumare și consiliere. De la sfârșitul lunii mai 2016, platforma a tratat peste 160 de cereri. BEI și Comisia Europeană au colaborat îndeaproape cu un grup restrâns de bănci naționale de promovare (BNP) și au elaborat un memorandum de înțelegere (MoU) pentru a pune bazele unei eventuale cooperări între EIAH și băncile naționale de promovare. La sfârșitul lunii aprilie 2016, semnaseră memorandumul de înțelegere 18 bănci naționale de promovare din 16 state membre. Portalul european pentru proiecte de investiții (PEPI), dezvoltat de Comisie, este conceput ca un portal internet deschis publicului, care permite promotorilor de proiecte din UE să sporească vizibilitatea proiectelor lor pentru potențialii investitori internaționali. Crearea unui mediu favorabil investițiilor Pentru a îmbunătăți mediul de afaceri și condițiile de finanțare, Planul de investiții prevede realizarea de progrese în direcția pieței unice digitale, a uniunii energetice și a uniunii piețelor de capital. De la izbucnirea crizei, evoluția investițiilor (atât în ceea ce privește investițiile private, cât și cele publice) a urmat traiectorii diferite de la o țară la alta. Există în continuare obstacole legate de reglementare, dar și de altă natură care descurajează investițiile. Identificarea și eliminarea acestor obstacole în calea investițiilor se înscriu în cadrul eforturilor de îmbunătățire a condițiilor-cadru și de eliminare a birocrației și a dificultăților de natură reglementară. Pentru a le ajuta să elimine aceste obstacole naționale în calea investițiilor, Comisia poartă cu statele membre un dialog structurat în contextul semestrului european. Sprijin pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) Fondul de garantare pentru IMM-uri (SMEG), cu credite de angajament în bugetul UE în valoare de 649,90 milioane EUR, a catalizat, prin intermediul a 463 295 de împrumuturi, fonduri care se ridică la 20,7 miliarde EUR, de care au beneficiat 381 592 de IMM-uri. Efectul de levier obținut prin Fondul de garantare pentru IMM-uri este de 38,6.

În cadrul Instrumentului financiar destinat IMM-urilor cu o rată mare de creștere și capacitate de inovare (GIF), au fost investite 555 de milioane EUR din resursele UE în fonduri cu capital de risc, generându-se astfel investiții totale în valoare de aproximativ 3,12 miliarde EUR în favoarea a 437 de întreprinderi eligibile (IMM-uri). Efectul de levier obținut prin Instrumentul financiar destinat IMM-urilor (GIF) este în jur de 5,6. Aceste IMM-uri au înregistrat o creștere mai mare a vânzărilor, a activelor și a ratei de ocupare a forței de muncă decât cele care nu au fost susținute prin fonduri de capital propriu sau cu capital de risc, iar probabilitatea ca acestea să intre în stare de nerambursare este mai mică pentru aceste întreprinderi decât pentru alte societăți. 1.3.2 Rezultatele programelor aferente CFM 2007-2013 Aspecte privind punerea în aplicare Recent finalizata evaluare ex post a celui de Al șaptelea program cadru de cercetare (PC7) arată că, în cursul celor șapte ani de derulare a programului (2007-2013), au existat 487 de cereri de propuneri finalizate dintre cele aproape 136 000 de propuneri eligibile primite. Au fost finanțate aproximativ 25 000 de proiecte, în care au fost implicați peste 134 000 de participanți din 170 de țări diferite. În total, au participat aproximativ 29 000 de organizații, din care peste 70 % - pentru prima oară. IMM-urile au reprezentat mai mult de 50 % din toate organizațiile din sector care au participat la acordurile de grant. Mai mult, PC7 a contribuit semnificativ la prioritatea Comisiei Juncker „UE ca actor global”, cu peste 7 800 de participanți din țări terțe neasociate, care au primit peste 700 de milioane EUR din partea Comisiei Europene. Față de PC6, măsurile de simplificare a PC7 au permis realizarea de economii de peste 550 de milioane EUR pentru participanți. Evaluarea Agenției Executive pentru Cercetare (REA), care gestionează o mare parte din programul Orizont 2020, a arătat că, în perioada 2012­2015, costurile reale de funcționare ale REA au fost cu 34,8 milioane EUR (15 %) mai mici decât estimările inițiale, ca urmare a economiilor realizate în ceea ce privește cheltuielile cu personalul și cele privind infrastructura. Economiile efective rezultate din delegarea programului către REA au fost cu 24 % mai mari decât estimările inițiale (53,4 milioane EUR față de suma inițială de 43,1 milioane EUR). Analiza costurilor efective ale Agenției Executive a Consiliului European pentru Cercetare (ERCEA), care gestionează partea aferentă Consiliului European pentru Cercetare (CEC) din cadrul programului Orizont 2020 în perioada 2012­2015, a arătat că acestea au fost cu 20,6 milioane EUR (12 %) mai mici decât estimările inițiale ca urmare a realizării de economii în materie de cheltuieli de regie, în timp ce cheltuielile efective cu personalul au depășit estimările pentru perioada 2014-2015. Economiile efective rezultate din delegarea programului către ERCEA au fost ușor mai mari decât estimările inițiale (46,5 milioane EUR față de 44,6 milioane EUR). Începând din ianuarie 2014, Agenția Executivă pentru Rețeaua Transeuropeană de Transport TEN-T a devenit Agenția Executivă pentru Inovare și Rețele (INEA), care este responsabilă, printre altele, cu punerea în aplicare a unor părți ale programului MIE (transporturi, energie și telecomunicații) și a programelor specifice de transport și energie din cadrul Orizont 2020. Studiul de evaluare ex post desfășurat pentru perioada 2011-2013 a demonstrat că agenția a fost opțiunea cea mai eficace din punctul de vedere al costurilor pentru punerea în aplicare a programului TEN-T. Această opțiune a generat economii în valoare de 8,8 milioane EUR din bugetul UE comparativ cu costurile pe care le-ar fi generat punerea în aplicare internă a programului. Contribuția la realizările în materie de politici Creștere inteligentă În 2015, în cadrul evaluării ex post a PC7, au fost prezentate informații privind realizările celor 12 149 de proiecte PC7 finalizate (reprezentând aproximativ 50 % din totalul proiectelor PC7). Deși este încă prea devreme pentru a se realiza o evaluare finală a impactului de piață al PC7, evaluarea a estimat la 500 de miliarde EUR efectele economice indirecte ale acestuia pe parcursul a 25 de ani, ceea ce reprezintă o creștere de aproximativ 20 de miliarde EUR pe an a produsului intern brut (PIB).

Prin efecte de levier pe termen scurt și efecte de multiplicare pe termen lung, fiecare euro cheltuit în cadrul PC7 a generat prin inovații, precum și prin noile tehnologii și produse lansate, efecte economice directe și indirecte estimate la aproximativ 11 EUR. Potrivit evaluării ex post a PC7, proiectele derulate în cadrul PC7 s-au concretizat în 1 700 de cereri de brevete și în peste 7 400 de exploatări comerciale. În condițiile în care mai mult de jumătate dintre proiectele PC7 sunt încă în desfășurare, este de așteptat ca impactul preconizat al acestora să crească în următorii ani. Proiectele care au beneficiat de sprijin din partea PC7 au avut la final niveluri de maturitate tehnologică (care constituie un bun indicator al capacității lor de inovare) mai ridicate decât organizațiile care au participat la PC6. O analiză a anchetei comunitare privind inovarea arată că există o probabilitate mai mare ca societățile inovatoare care au fost sprijinite prin PC7 să introducă pe piață noi inovații în ceea ce privește produsele, procesele sau serviciile și să aibă, în medie, o cifră de afaceri rezultată din inovare mai mare decât celelalte societăți. În mod similar, o analiză contrafactuală în cadrul căreia a fost evaluat „numărul mediu de cereri de brevet per cercetător” a arătat că, în medie, numărul cercetătorilor din organizațiile care participă la PC7 care depun cereri de brevete tinde să fie în general mai mare decât numărul cercetătorilor care depun cereri de brevete din organizațiile care nu iau parte la programele-cadru ale UE. PC7 a fost deosebit de eficient în consolidarea excelenței științifice. Proiectele din cadrul PC7 au condus până în prezent la apariția a 170 000 de publicații. Dintre acestea, 54 % sunt în regim de acces liber. Procentul publicațiilor care au beneficiat de sprijin din partea PC7 care se află în procentul de 1 % din publicațiile cel mai frecvent citate este, în medie, de 3,6 %. Acest procent este de 2,8 ori, de 2 ori și de 3,6 ori mai mare decât media pentru UE, cea pentru SUA și, respectiv, media mondială. Numărul mare de articole publicate în reviste științifice de cel mai înalt nivel care recunosc că au beneficiat de finanțare din partea CEC, precum și faptul că printre beneficiarii fondurilor acordate de CEC s-au numărat 11 laureați ai premiului Nobel și 5 medaliați Fields reprezintă o mărturie a excelenței științifice a CEC. Peste 13 000 de IMM-uri au participat la PC7 și au beneficiat de 6,4 miliarde EUR. Această cifră este cu mult peste obiectivul care a fost fixat de către Consiliu și Parlamentul European în momentul creării PC7, care prevede ca 15 % din fondurile programului de cooperare PC7 să fie alocate IMM-urilor. Rezultatele analizelor econometrice arată că IMM-urile participante la PC7 au obținut un calificativ cu 38 % mai bun comparativ cu grupul de control în ceea ce privește creșterea ocupării forței de muncă și a veniturilor din exploatare. Exemplu de valoare adăugată a UE Potrivit respondenților la o consultare online a părților interesate privind evaluarea ex post a PC7, contribuția cercetării europene la abordarea provocărilor cu caracter paneuropean constituie unul dintre cele mai importante trei domenii în care există o valoare adăugată europeană în comparație cu acțiunile statelor membre (celelalte domenii fiind creșterea concurenței în sectorul cercetării și sporirea mobilității cercetătorilor). În programul Orizont 2020, programul succesor al PC7, Comisia Europeană introduce o serie de premii pentru „provocările societale”. Aceste premii acordate în cadrul programului Orizont îi recompensează pe cei care găsesc cea mai bună soluție la o anumită provocare, reprezentând astfel un stimulent pentru inovare. Ele dictează obiectivul de atins, însă nu și cine ar trebui să fie inovatorul sau cum ar trebui atins obiectivul respectiv. În 2014, societatea biofarmaceutică germană CureVac GmbH a câștigat premiul pentru inovare și a primit 2 milioane EUR pentru progresul făcut în direcția unei noi tehnologii prin care vaccinurile salvatoare de vieți să fie stabile la orice temperatură ambiantă, eliminându-se astfel una dintre cele mai mari probleme care împiedică utilizarea vaccinurilor în țările în curs de dezvoltare. În 2015, premiul a atras prin efect de levier investiții private suplimentare în cercetare, Fundația Bill și Melinda Gates anunțându-și intenția de a investi 46 de milioane EUR în CureVac pentru a accelera dezvoltarea tehnologiei inovatoare în cauză și producția a numeroase vaccinuri împotriva bolilor infecțioase. În cadrul acțiunilor Marie Skłodowska-Curie (MSCA) cuprinse în PC7, au fost acordate cercetătorilor (inclusiv unui număr de 10 000 de doctoranzi) peste 50 000 de burse. Acești bursieri reprezentau 148 de naționalități diferite din 86 de țări din întreaga lume, ceea ce face din MSCA componenta cea mai internațională a PC7. MSCA a contribuit la păstrarea celor mai buni cercetători în Europa, aproape 34 % dintre bursieri fiind resortisanți ai țărilor terțe, iar 46 % dintre cercetătorii proveniți din țările industrializate hotărând să rămână în Europa după terminarea bursei lor MSCA (deși este imposibil de măsurat influența directă a programului). Rezultatele anchetei arată că aproximativ 80 % din bursierii MSCA au considerat că experiența dobândită prin bursa respectivă le-a îmbunătățit șansele de a avea o carieră în domeniu, ceea ce indică aprecierea celor care au beneficiat de sprijin financiar față de contribuția programului la dezvoltarea propriilor lor cariere științifice. Creștere durabilă Programul Energie inteligentă – Europa (EIE) a adus beneficii concrete: din 2007 până în prezent, proiectele EIE au furnizat un volum de energie din surse regenerabile echivalent cu consumul anual de energie electrică al 7 milioane de cetățeni, au realizat economii de energie primară echivalente cu consumul de energie electrică anual înregistrat de peste 2 milioane de gospodării și se așteaptă să genereze investiții în energia durabilă în valoare de peste 4 miliarde EUR. O estimare preliminară a economiilor anuale de energie primară pe care se preconizează că le-ar genera proiectele EIE în curs arată că acestea ar trebui să depășească 312 000 de tone de echivalent petrol (tep) pe an. Proiectele EIE au avut un impact asupra a mai mult de 40 de milioane de cetățeni din întreaga UE. Evaluarea a evidențiat faptul că factorul de levier mediu preconizat al proiectelor în materie de ecoinovare este de aproximativ 20 (pentru fiecare 1 EUR investit din fondurile publice rezultă venituri brute cărora li s-a aplicat un factor de multiplicare de 20, la 2 ani de la data încheierii proiectului) cu un potențial mediu net de creare de locuri de muncă de aproximativ 8 persoane (cu normă întreagă) pe proiect. Convertită în numerar, valoarea totală a beneficiilor mondiale pentru mediu și de ordin economic ale Inițiativei privind ecoinovarea din cadrul CIP (programul-cadru pentru competitivitate și inovare) este estimată la peste 1,6 miliarde EUR pe o perioadă de 5 ani.

Energie mai sigură, mai durabilă, la un preț mai abordabil Uniunea Europeană și-a asumat în 2015 angajamentul de a furniza cetățenilor și întreprinderilor sale energie sigură și la prețuri abordabile și de a combate, totodată, cauzele schimbărilor climatice. UE a lansat în luna februarie uniunea energetică pentru a-i ajuta pe consumatori să economisească bani și energie, pentru a proteja mediul, a promova o piață competitivă a energiei și a asigura securitatea aprovizionării. În luna iulie au fost lansate mai multe propuneri în acest sens, care urmăresc revizuirea schemei europene de comercializare a certificatelor de emisii, asigurarea unei mai mari clarități a etichetelor energetice și punerea la dispoziția consumatorilor a unei oferte mai bune. Comisia a lansat totodată o consultare publică privind noua organizare a pieței energiei electrice. În luna februarie, Comisia a prezentat o comunicare privind căile prin care ar putea fi atins până în 2020 obiectivul ca 10 % din rețelele de energie electrică să fie interconectate în toate statele membre. Până la sfârșitul anului 2015 fuseseră deja dezvăluite mai multe proiecte de interconectare cu restul Uniunii Europene a statelor baltice în nord, a Peninsulei Iberice în sud și a Maltei. În luna septembrie, Comisia a adoptat noul Plan strategic european privind tehnologiile energetice (Planul SET). Obiectivul său este de a accelera dezvoltarea și implementarea tehnologiilor cu emisii reduse de carbon și de a spori cooperarea între statele membre. În noiembrie, Comisia a publicat primul său raport anual privind starea uniunii energetice, în care a prezentat progresele înregistrate de la adoptarea Strategiei-cadru pentru uniunea energetică. Punerea sa în aplicare va necesita însă eforturi suplimentare, iar 2016 va fi un an crucial în acest sens. În plus, Uniunea Europeană a jucat un rol central în intermedierea primului acord mondial obligatoriu din punct de vedere juridic privind clima, care a fost adoptat de 195 de țări, în decembrie, la Paris. Acordul a stabilit un plan de acțiune la nivel mondial pentru a permite întregii lumi să evite schimbări climatice periculoase prin limitarea încălzirii globale la o valoare cu mult sub 2 °C. El a transmis de asemenea investitorilor, întreprinderilor și factorilor de decizie politică semnalul clar că tranziția globală către o energie nepoluantă este de neoprit și că trebuie să se renunțe la combustibilii fosili poluanți. Creștere favorabilă incluziunii Evaluarea ex post a PC7 arată că, deși PC7 nu a fost instituit cu scopul specific de a crea locuri de muncă, programul va genera în mod direct 130 000 de locuri de muncă în cercetare într-o perioadă de 10 ani și, în mod indirect, alte 160 000 de locuri de muncă în decursul a 25 ani. Acțiunile Marie Skłodowska-Curie (MSCA) au îmbunătățit capacitatea de inserție profesională, oportunitățile de dezvoltare a carierei și mobilitatea cercetătorilor din Europa și din afara Europei. 95 % dintre bursierii MSCA aveau un loc de muncă la doi ani după terminarea bursei. PC7 a contribuit la recrutarea de cercetători pe termen mai lung, o mare parte (43 %) din cercetătorii temporari angajați în cadrul proiectelor rămânând în echipele de cercetare care au beneficiat de sprijin financiar după finalizarea proiectului. În condițiile în care unul din doi absolvenți europeni a studiat sau a urmat un curs de formare în străinătate ca beneficiar al programului Erasmus, datele referitoare la programul Erasmus au demonstrat că acesta sporește cu 45 % capacitatea de inserție profesională a beneficiarilor programului în comparație cu studenții care nu sunt mobili. Riscul de a se confrunta cu șomajul de lungă durată a fost cu 83 % mai mic pentru studenții din Europa de Est care au luat parte la programul Erasmus. Un sondaj realizat în rândul beneficiarilor programului „Erasmus pentru tinerii antreprenori” a arătat că mai mult de o treime din potențialii antreprenori care au participat la program au demarat o afacere proprie, iar două treimi din antreprenorii cu experiență care au participat au dobândit idei noi sau cunoștințe tehnice, s-au lansat pe noi piețe și și-au mărit cifra de afaceri. 1.4 Coeziune economică, socială și teritorială (rubrica bugetară 1b) 60,4 miliarde EUR au fost alocate programelor menționate la rubrica 1b pentru 2015, ceea ce reprezintă 37,2 % din bugetul total al UE pentru 2015.

Graficul 4: În stânga: Principalele activități finanțate în 2015 la rubrica 1b. Categoria „Altele” include, de exemplu, „Regiunile ultraperiferice și slab populate” și „Fondul de ajutor european destinat celor mai defavorizate persoane” / În dreapta: Procentul aferent rubricii 1b în bugetul total 2015. Toate cifrele sunt exprimate în milioane EUR. Rubrica 1b din CFM cuprinde „Fondul european de dezvoltare regională” (FEDR), „Fondul de coeziune” (FC), „Fondul social european” (FSE) – inclusiv inițiativa «Locuri de muncă pentru tineri» (YEI) (o alocare complementară specifică) și „Fondul de ajutor european destinat celor mai defavorizate persoane” (FEAD). Toate aceste programe sunt executate în cadrul gestiunii partajate. Prioritățile Comisiei: FEDR, FC și FSE sunt fonduri ale politicii de coeziune a UE, cu un buget de 351,8 miliarde EUR pentru perioada 2014­2020, și reprezintă cele mai importante instrumente de investiții ale UE pentru îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 de sprijinire a creșterii economice și de creare de locuri de muncă la nivelul UE, precum și de implementare a reformelor structurale la nivel național. Acțiunile întreprinse în cadrul politicii de coeziune contribuie la îndeplinirea mai multor priorități ale Comisiei Juncker, în special „locuri de muncă, creștere și investiții”, „piața unică digitală” și „uniunea energetică și clima”. Politica de coeziune contribuie, de asemenea, la dezvoltarea pieței interne, precum și la o serie de acțiuni legate de răspunsul la criza refugiaților și de politica în domeniul migrației. Politica de coeziune reformată pentru perioada 2014-2020 a fost aliniată pe deplin la Strategia Europa 2020 pentru o „creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii”. Fondurile de coeziune reprezintă peste 60 % din bugetul de investiții publice în mai multe state membre și continuă să joace un rol esențial în susținerea strategiilor de investiții pe termen lung. Modul în care politica de coeziune contribuie la punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări În conformitate cu cadrul juridic pentru fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI), programele cofinanțate prin fondurile ESI pentru perioada 2014-2020 abordează toate recomandările specifice fiecărei țări formulate în contextul semestrului european. Programele operaționale au fost aliniate îndeaproape cu recomandările specifice fiecărei țări formulate în anii anteriori, iar pentru a facilita utilizarea și eficacitatea fondurilor ESI, aprobarea lor a fost condiționată de punerea în aplicare a mai multor reforme (condiționalități ex ante). Această integrare fermă a politicii de coeziune reformate în cadrul noii guvernanțe economice a UE în CFM pentru 2014-2020 contribuie la o mai mare reactivitate a politicii la eventuale schimbări ale situației economice și la dezechilibre emergente. Chiar dacă principalele eforturi ale Comisiei au fost legate de finalizarea cu succes a negocierilor privind programele din perioada 2014-2020, în 2015, Comisia a pus, de asemenea, în aplicare acțiuni specifice menite să abordeze dificultățile specifice ale țării în cauză și să consolideze capacitatea statelor membre de a-și finaliza în mod eficace programele din perioada 2007-2013. 1.4.1 Punerea în aplicare a programelor din perioada 2014-2020 Până la sfârșitul anului 2015, Comisia a adoptat toate programele operaționale (PO) din cadrul politicii de coeziune pentru perioada 2014-2020, ceea ce a permis începerea punerii în aplicare efective pe teren. Îmbunătățirile introduse pentru perioada 2014-2020 garantează faptul că programele sunt mai puternic orientate spre rezultate, iar nevoile de investiții sunt legate de obiective și priorități specifice, cu indicatori și ținte corespunzătoare pentru realizări și rezultate. Fiecare program are un cadru de performanță în raport cu care va fi evaluată performanța. Acest lucru face transparent procesul de raportare și evaluare a progreselor înregistrate în vederea atingerii obiectivelor programului. La sfârșitul anului 2015, peste 100 000 de proiecte fuseseră deja selectate de statele membre. Comunicarea „Investiții în locuri de muncă și în creștere – valorificarea la maximum a contribuției fondurilor structurale și de investiții europene”, publicată de Comisie în decembrie 2015, oferă o bună imagine de ansamblu asupra investițiilor din fonduri ESI planificate pentru perioada de programare 2014-2020 și asupra rezultatelor preconizate ale acestora.

În ansamblu, se estimează că va exista un impact pozitiv, în comparație cu situația actuală, ca o urmare directă a executării programelor finanțate din fondurile ESI pentru perioada 2014-2020, în special în ceea ce privește creșterea PIB, și că acest impact pozitiv se va menține și după încheierea punerii în aplicare. Impactul preconizat este deosebit de important pentru statele membre ale UE-13, în care fondurile ESI reprezintă un procent considerabil din investițiile publice. Pentru aceste state membre, se estimează că diferența față de situația actuală va ajunge la un nivel maxim de + 2,7 % la sfârșitul perioadei de punere în aplicare, menținându-se în mod constant peste 2 % timp de cel puțin 10 ani după 2020. Informații cu privire la punerea în aplicare și la rezultatele obținute vor fi furnizate mai ales în cadrul rapoartelor de punere în aplicare anuale ale programelor FEDR-FC și FSE și vor fi monitorizate îndeaproape de către Comisie. Primele rapoarte anuale de punere în aplicare trebuie prezentate de statele membre în iunie 2016. Condiții prealabile pentru punerea în aplicare Condiționalitățile ex ante constituie unul dintre principalele elemente de noutate ale politicii de coeziune reformate, care are drept scop sporirea eficacității fondurilor. Acestea stabilesc condițiile-cadru pentru ca investițiile să fie eficiente și să fie efectuate cât mai curând posibil și cel târziu în primii ani de punere în aplicare a programelor. Deși aproximativ 75 % dintre toate condiționalitățile ex ante erau îndeplinite în momentul aprobării programelor, acest lucru nu era valabil pentru aproximativ 750 dintre ele (de exemplu, planurile generale pentru transporturi pe care ar fi trebuit să se bazeze investițiile în transporturi). Au fost convenite cu Comisia planuri de acțiune pentru îndeplinirea acestor condiționalități până cel târziu la sfârșitul anului 2016. S-au observat unele întârzieri în procesul de îndeplinire a acestor planuri de acțiune: din cele 470 de planuri de acțiune planificate inițial să fie finalizate până la sfârșitul anului 2015, au fost finalizate 142 de planuri de acțiune în 2015, împreună cu 3 planuri de acțiune planificate pentru 2016. Comisia monitorizează atent situația planurilor de acțiune în ceea ce privește îndeplinirea condiționalităților ex ante și va continua să facă acest lucru pe tot parcursul anului 2016. Desemnarea este un alt element de noutate al politicii de coeziune reformate, care vizează consolidarea asigurării printr-o mai mare responsabilizare a statelor membre, în conformitate cu principiul subsidiarității. Este un proces prin care statele membre desemnează autoritățile care sunt responsabile de gestionarea și controlul programelor, asigurându-se că au fost instituite în mod corespunzător sisteme adecvate încă de la începutul perioadei. Odată procesul terminat, programele pot începe să transmită solicitări de plăți Comisiei. Primele autorități au fost desemnate de statele membre în 2015. La sfârșitul anului 2015, statele membre au notificat Comisiei faptul că au desemnat autoritățile responsabile de programe pentru 20 % din programele FSE, FEDR și FC, mai lent decât se prevedea în calendarul inițial. Cu toate acestea, Comisia oferă asistență statelor membre pentru a le ajuta să depășească dificultățile întâmpinate. Sprijin specific pentru Grecia În cadrul măsurilor luate în sprijinul Greciei, a fost aprobată o creștere a prefinanțării pentru fondurile structurale în perioada de programare 2014-2020, împreună cu o rată de finanțare din partea UE de 100 % pentru cheltuielile eligibile și plata timpurie pentru restul de 5 % din programele aferente perioadei 2007-2013. Impactul cumulat a fost de 2 miliarde EUR (jumătate în 2015 și jumătate în 2016). Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (YEI) În ceea ce privește Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (YEI), potrivit primului set de date de monitorizare prezentate de statele membre în aprilie 2015 (având ca dată-limită sfârșitul anului 2014), numărul participanților a fost de aproximativ 138 000 de persoane în total. Una dintre problemele majore identificate a fost lipsa fondurilor publice pentru a promova activitățile YEI. Din acest motiv, Comisia a propus creșterea prefinanțării YEI la 30 % în 2015 pentru a facilita finanțarea măsurilor inițiale. Această prefinanțare a fost plătită din bugetul UE pentru 2015. Un sondaj ulterior și interviurile efectuate în 2015 cu autoritățile de management arată că punerea în aplicare a YEI a început în majoritatea statelor membre eligibile. În noiembrie 2015, 10 state membre au raportat că alocaseră deja pentru finanțare cel puțin 75 % din bugetul lor destinat YEI în favoarea unor acțiuni concrete. În total, pentru cele 20 state membre care pun în aplicare YEI, la sfârșitul lunii decembrie 2015, costul total al operațiunilor selectate pentru a beneficia de sprijin era de 3,3 miliarde EUR, iar 380 de milioane EUR fuseseră declarate de beneficiari. Potrivit aceluiași studiu, până în noiembrie 2015, statele membre mai mari și/sau principalii beneficiari ai YEI reușiseră să angajeze mii de tineri fiecare – Italia (aproximativ 375 000 au fost contactați sau erau deja vizați de măsuri), Portugalia (100 000), Grecia (32 000), Franța (32 000) și Ungaria (16 000). Inițiativa privind IMM-urile

Punerea în aplicare a inițiativei privind IMM-urile a început deja pe teren, inițiativa constituind un instrument financiar comun al Comisiei și al grupului BEI (Banca Europeană de Investiții și Fondul european de investiții), care vizează stimularea finanțării IMM-urilor prin acoperirea parțială a riscului pentru portofoliile de împrumuturi ale IMM-urilor provenite de la instituțiile financiare emitente. Produsele respective, care sunt atractive atât pentru bănci, cât și pentru IMM-uri, pot fi extrem de eficace în a oferi o modalitate rapidă și eficace de creștere a creditării către economia reală, de creare de locuri de muncă și de stimulare a creșterii economice. Punerea în aplicare a început deja în mai multe state membre (Bulgaria, Spania, Malta), în timp ce alte câteva (printre care și România, Italia și Finlanda) și-au anunțat, de asemenea, intenția de a se alătura inițiativei. Crearea de locuri de muncă și îmbunătățirea condițiilor de pe piața forței de muncă Pe lângă sprijinul acordat din bugetul UE și prin programele dedicate, Comisia a contribuit, de asemenea, la îmbunătățirea situației locurilor de muncă și a ocupării forței de muncă în UE printr-o serie de inițiative. -A fost lansat un nou pact european pentru tineret, destinat să creeze, până la sfârșitul anului 2017, 10 000 de parteneriate în domeniul formării antreprenoriale și cel puțin 100 000 de noi ucenicii, stagii și locuri de muncă de început de carieră. -A fost relansat dialogul social cu un eșantion larg și reprezentativ de parteneri sociali, cu scopul de a răspunde mai bine problemelor economice și sociale cu care se confruntă Europa. -Comisia a propus un act european privind accesibilitatea, cu scopul de a îmbunătăți funcționarea pieței interne pentru produse și servicii accesibile destinate persoanelor cu handicap, prin eliminarea barierelor în calea liberei circulații a acestora și împiedicarea apariției unor astfel de bariere. -Sprijinirea mobilității forței de muncă și a unei mai bune coordonări a sistemelor de securitate socială a fost una dintre principalele acțiuni ale Comisiei de îmbunătățire a situației de pe piața europeană a forței de muncă. EURES, Portalul mobilității europene pentru ocuparea forței de muncă, le permite lucrătorilor să acceseze cu ușurință o bază de date cu locurile de muncă vacante anunțate de serviciile publice pentru ocuparea forței de muncă din toate statele membre și să introducă propriile cereri de locuri de muncă online. În 2015, EURES a fost consolidat și modernizat, devenind un instrument de mobilitate la zi, care utilizează cele mai recente tehnologii IT, accesibile pentru toți. -S-au înregistrat progrese în ceea ce privește evaluarea legislației UE în materie de condiții de muncă echitabile și sigure. Va fi curând finalizată o evaluare cuprinzătoare a acquis-ului format din 24 de directive în domeniul securității și sănătății în muncă. Această evaluare face parte din Programul Comisiei privind o reglementare adecvată și funcțională (REFIT), care vizează simplificarea, clarificarea și consolidarea cadrului de reglementare ce sprijină creșterea economică și crearea de locuri de muncă. 1.4.2 Rezultatele programelor din perioada 2007-2013 Aspecte privind punerea în aplicare În total 440 de programe operaționale (322 pentru FEDR-FC și 118 pentru FSE) beneficiază de finanțare în cadrul politicii de coeziune în perioada de programare 2007-2013, cu un buget total de 346,5 miliarde EUR. Rata de punere în aplicare a atins niveluri satisfăcătoare în majoritatea statelor membre la sfârșitul anului 2015 pentru cele trei fonduri ale politicii de coeziune (80,2 %, excluzând creanțele încă neplătite), doar în România, Italia și Croația existând încă unele întârzieri. Rata globală de punere în aplicare a FSE pentru toate statele membre a atins 80,5 % spre sfârșitul anului 2015. Ratele de absorbție pentru FSE în țările cu cele mai scăzute performanțe a depășit 65 %, cu excepția Croației (52,3 %) și a României (51,1 %). În ceea ce privește FEDR și FC, ritmul de acordare a finanțării s-a accelerat și mai mult spre sfârșitul anului 2015, cu o rată totală de punere în aplicare pentru toate statele membre de 80 %, exceptând cererile nesoluționate, și întârzieri observate numai în cazul României, al Italiei și al Croației. Impactul acestor întârzieri poate fi încă atenuat, cheltuielile legate de instrumentele financiare putând fi în continuare prezentate, iar perioada de eligibilitate pentru Croația continuând încă până la sfârșitul anului 2016. Analiza datelor de monitorizare disponibile referitoare la selecția proiectelor, precum și informațiile conținute în rapoartele anuale de punere în aplicare transmise de autoritățile de program în iunie 2015 arată că majoritatea programelor operaționale din cadrul politicii de coeziune pentru perioada 2007-2013 se desfășoară conform planificării. Până în toamna anului 2015, peste 760 000 de proiecte au fost sprijinite prin intermediul FEDR-FC în toate statele membre.

Un accent mai puternic pe performanță În concordanță cu accentul mai puternic pus de Comisie pe performanță și ca parte a unui exercițiu-pilot lansat în 2014 de Comisie, s-a realizat din nou în 2015 o analiză a rezultatelor tuturor celor 322 de programe din cadrul FEDR-FC. Rezultatele au fost considerate a fi bune sau acceptabile pentru 91 % din programe și slabe sau îngrijorătoare pentru 9 % dintre acestea. Este o evoluție pozitivă față de situația care rezultă din evaluările înregistrate în exercițiul anterior 2014 (conform căruia 12 % dintre programe au fost considerate a fi expuse riscului). În special, rezultatele programelor s-au ameliorat în ceea ce privește problemele legate de gestionare și control, selecția proiectelor și instrumentele financiare, fapt care a accelerat ritmul de punere în aplicare, rata generală de punere în aplicare aferentă FEDR-FC pentru toate statele membre crescând la 87 % la sfârșitul anului 2015. Punerea în aplicare a instrumentelor de inginerie financiară rămâne totuși mai lentă decât se prevăzuse inițial, o sumă de 1,04 miliarde EUR dintr-un total de 17,06 miliarde EUR nefiind încă transferată în contul instrumentelor financiare la sfârșitul anului 2014. Contribuție la realizările în materie de politici Deși creșterea PIB nu reprezintă decât unul dintre numeroasele obiective ale politicii UE de coeziune, în secțiunea de macromodelare a evaluării ex post se estima că 1 EUR investit prin politica de coeziune în perioada 2007-2013 va genera o creștere a PIB cu aproximativ 2,7 EUR până în 2023. Cu alte cuvinte, doar prin politica de coeziune se va asigura o creștere a PIB cu aproape o mie de miliarde EUR. În plus, secțiunile tematice ale evaluărilor ex post ale FEDR-FC și FSE sunt în curs de finalizare, iar în raportul de anul viitor vor fi oferite concluzii mai detaliate privind performanța. Realizările raportate în cadrul politicii de coeziune până în 2014 și care sunt descrise în cele ce urmează se bazează în principal pe cele mai recente informații de monitorizare disponibile, obținute din rapoartele anuale de punere în aplicare prezentate de statele membre în 2015 și pe datele rezultate din capitolele tematice deja finalizate ale evaluărilor ex post (mediu, transporturi și sprijin pentru întreprinderi). Creștere inteligentă (FEDR și FSE) Rezultatele în domeniul creșterii inteligente se obțin atât prin mobilizarea resurselor financiare, cât și contribuind la îmbunătățirea condițiilor de investiții. Programele stimulează crearea de locuri de muncă, creșterea economică și investițiile în Europa, concentrându-se asupra celor mai puțin dezvoltate domenii și asupra sectoarelor cu potențial de creștere. Peste 36 000 de proiecte au fost cofinanțate în UE pentru sprijinirea cooperării între întreprinderi și centrele de cercetare până în 2014. Unele state membre au avut rezultate bune, depășind în mare măsură obiectivele inițiale (Regatul Unit); în alte state membre (de exemplu, Polonia, Belgia sau Austria), colaborarea dintre sectorul public și sectorul privat rămâne sub nivelul obiectivelor fixate, dar se depun eforturi susținute pentru a promova această cooperare importantă. Exemplu de valoare adăugată a UE Valoarea adăugată a sprijinului FEDR constă în a oferi statelor membre sprijin financiar suplimentar pentru investiții care creează creștere în contextul unor constrângeri drastice de consolidare bugetară. Activitatea economică pe care o favorizează aceste investiții are un impact pe termen scurt asupra PIB (în țările UE-12, se așteaptă o creștere cu 2,7 % pe an a PIB între 2007 și 2016), precum și un impact pe termen lung (care se va materializa doar pe termen lung), datorită îmbunătățirilor structurale care vor avea loc în economiile UE. Un exemplu de succes al investițiilor FEDR este crearea, în 2013, a unui fond de participare de aproape 16 milioane EUR în regiunea spaniolă Extremadura, care a fost absorbit în mai puțin de două luni și, în consecință, a fost aproape dublat, ajungând la 30 de milioane EUR. Prin acordarea de împrumuturi IMM-urilor pentru susținerea creșterii și a inovării, FEDR a contribuit la extinderea pieței investițiilor private în singura regiune spaniolă care se califică drept regiune mai puțin dezvoltată („regiune de convergență”). Până în prezent, peste 600 de IMM-uri au beneficiat de sprijinul acestui fond. Factorii-cheie care stau la baza succesului sunt parteneriatul dintre Fondul european de investiții și guvernul regional și o evaluare ex ante aprofundată a pieței regionale, care permit alegerea unui instrument financiar adaptat. Pe baza acestei experiențe, Extremadura a contribuit cu 75 de milioane EUR din alocarea FEDR regională destinată Inițiativei privind IMM-urile spaniole (2014-2020).

Cu ajutorul finanțării în cadrul FEDR, s-au derulat aproape 95 000 de proiecte de cercetare și dezvoltare. Acestea au favorizat crearea a peste 40 000 de locuri de muncă cu normă întreagă în cercetare până în 2014, depășind obiectivul general de 33 500. Au fost observate progrese susținute în special în Polonia, unde, până în 2014, au fost create aproape 5 000 de locuri de muncă în cercetare. Datorită investițiilor realizate prin FEDR, în special în regiunile mai puțin dezvoltate, acoperirea rețelelor în bandă largă a crescut în mod semnificativ în Uniunea Europeană în ultimii ani. Alte peste 8 milioane de gospodării au obținut acces la bandă largă ca urmare a sprijinului acordat prin FEDR până în 2014. Se raportează în special progrese semnificative în Grecia – cu extinderea internetului în bandă largă la alți 800 000 de noi cetățeni până în 2014 — și în Slovenia, cu peste 70 000 de noi cetățeni care beneficiază de acces în bandă largă datorită investițiilor realizate până în 2014. Unele state membre continuă să se confrunte cu anumite provocări în ceea ce privește eliminarea decalajului dintre regiunile care au acces la tehnologii moderne ale informației și comunicațiilor și cele care nu au un astfel de acces sau au doar un acces limitat. Această problemă va fi abordată prin investiții suplimentare în perioada 2014­2020. Peste 825 000 de locuri de muncă au fost create până în 2014 datorită investițiilor din FEDR pentru sprijinirea IMM-urilor. Aceste intervenții au avut un rol esențial în atenuarea efectelor crizei în ultimii ani. În plus, FEDR a sprijinit crearea a peste 120 000 de noi întreprinderi în UE. Rezultatele preliminare ale evaluării ex post în curs a FEDR-FC în perioada 2007-2013 cu privire la pachetele de sprijin pentru întreprinderi (IMM-uri, întreprinderi mari, instrumente financiare) arată că au beneficiat de sprijinul FEDR cel puțin 246 000 de IMM-uri (fără a lua în calcul sprijinul indirect) sub forma granturilor primite în special de către microîntreprinderi. Sprijinul reprezintă aproximativ 47,5 miliarde EUR sau 16 % din totalul alocărilor FEDR. Au fost identificate trei avantaje principale: îmbunătățirea performanței economice a entităților care au beneficiat de sprijin (în ciuda recesiunii economice generale); îmbunătățirea inovării prin investiții în cercetare și dezvoltare, precum și modificări de comportament. O parte substanțial mai redusă a sprijinului (aproximativ 6 miliarde EUR) a fost alocată unui număr de aproximativ 3 700 de întreprinderi mai mari, dintre care multe se situau ușor deasupra pragului stabilit pentru a fi considerate IMM-uri. Majoritatea proiectelor beneficiare și-au atins obiectivele, cum ar fi creșterea investițiilor private, sporirea productivității firmelor sau crearea de locuri de muncă suplimentare. Cu toate acestea, evaluările au arătat că regiunile și statele membre ar trebui să direcționeze sprijinul în special către obținerea de avantaje indirecte, precum crearea de legături între întreprinderile mai mari și lanțul de aprovizionare locală. Un astfel de sprijin este promițător, întrucât poate facilita viabilitatea investițiilor și a creării de locuri de muncă într-o regiune. Rezultatele preliminare ale evaluării ex post a FSE au arătat că, în ceea ce privește capitalul uman, acest fond a contribuit la dezvoltarea și consolidarea sistemului științific și tehnologic (prin sprijin financiar și orientări în domeniul cercetării și inovării). FSE a contribuit, de asemenea, la consolidarea capacităților în domeniul cercetării, precum și la atragerea de resurse umane suplimentare pentru cercetare și la stimularea capacității de inserție profesională. În ceea ce privește calitatea învățământului superior, FSE a contribuit la producerea unor modificări la nivel de sistem, cum ar fi îmbunătățirea programelor de studiu, a formării personalului și a utilizării instrumentelor de învățare online. Creștere durabilă (FEDR și FC) Capacitatea suplimentară de producție de energie din surse regenerabile care rezultă direct din intervențiile sprijinite din FEDR-FC și a fost notificată de statele membre la sfârșitul anului 2014 este de aproape 4 000 MW, ceea ce reprezintă o creștere de peste 1 200 MW față de 2013. În plus, un număr semnificativ de proiecte a continuat să fie pus în aplicare pentru a crește eficiența energetică a blocurilor de locuințe și a clădirilor publice, mai ales în țările UE-12, unde ambele tipuri de clădiri sunt mari consumatoare de energie. Reducerea raportată a emisiilor de gaze cu efect de seră rezultate în urma acestor intervenții a fost de 475 592 kt de CO2 și echivalent la sfârșitul anului 2014. Pachetul de lucru finalizat privind eficiența energetică a clădirilor publice și rezidențiale din cadrul evaluării ex post în curs a FEDR-FC a evidențiat faptul că, deși s-au înregistrat progrese în cursul perioadei de programare 2007-2013, acestea sunt doar parțial incluse în sistemele de monitorizare a programelor. Lipsa conceperii standardizate a indicatorilor a condus la obținerea în mod variabil și inconsecvent a elementelor de probă. Cu toate acestea, se poate realiza compararea rezultatelor obținute în cadrul programelor pentru doi dintre indicatorii de rezultat cel mai frecvent utilizați – „reducerea consumului de energie” și „reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră”: până în 2013 (și anume cu doi ani înainte de finalizarea programelor la sfârșitul anului 2015), programele revizuite au realizat o reducere a consumului de energie de 2 904 GWh pe an și o reducere a emisiilor de 1 454 kilotone de CO2 echivalent pe an ca urmare, printre altele, a intervențiilor în materie de eficiență energetică.

În domeniul prevenirii riscurilor, cu ajutorul sprijinului oferit de FEDR-FC, la sfârșitul anului 2014 s-a obținut o mai bună protecție împotriva riscurilor naturale pentru aproximativ 20 de milioane de persoane expuse riscului de inundații și pentru 30 de milioane de persoane expuse riscului de incendii forestiere. Cu toate că nivelul global al realizării obiectivelor din domeniul apei potabile și al tratării apelor reziduale se situează încă la 38 %, statele membre au raportat îmbunătățiri substanțiale: exprimată în cifre absolute, la sfârșitul anului 2014 a avut loc o creștere semnificativă a populației suplimentare care beneficiază de proiecte în domeniul apei (peste 1,7 milioane) și în domeniul tratării apelor reziduale (peste 1,2 milioane), în comparație cu 2013. Rezultatele preliminare ale pachetului de lucru în domeniul mediului din cadrul evaluării ex post în curs a FEDR-FC arată că, în multe din statele membre ale UE-13 și în statele meridionale din UE-15, politica de coeziune reprezintă una dintre principalele surse de finanțare publică și, prin urmare, a contribuit substanțial la realizarea obiectivelor UE în domeniul apei și al deșeurilor. Multe dintre aceste țări au realizat progrese importante: în domeniul deșeurilor, rata de reciclare a crescut în aproape toate statele membre ale UE-13; în domeniul apei, proiectele finanțate din FEDR și Fondul de coeziune au îmbunătățit alimentarea cu apă potabilă pentru cel puțin 4 milioane de cetățeni ai UE și au contribuit la îmbunătățirea tratării apelor reziduale pentru peste 7 milioane de cetățeni ai UE. În plus, în urma evaluării s-a constatat că analiza financiară efectuată în cadrul pregătirii proiectelor majore examinate (de exemplu, investiții în valoare de peste 50 de milioane EUR) privind gestionarea apei și a deșeurilor a oferit o bază solidă pentru viabilitatea financiară a proiectelor de mediu respective. De asemenea, statele membre au comunicat progresele înregistrate până la sfârșitul anului 2014 comparativ cu anul 2013 în domeniul transporturilor, unde s-au depus eforturi speciale pentru intervențiile care s-au confruntat cu mai multe dificultăți în cursul anilor anteriori, cum ar fi construcția de drumuri noi (inclusiv TEN) și reconstrucția căilor ferate. Cele mai semnificative progrese au fost înregistrate în ceea ce privește reconstrucția de drumuri (peste 30 000 km la sfârșitul anului 2014, comparativ cu aproximativ 20 000 km la sfârșitul anului 2013). De asemenea, deși de obicei mai lente, s-au realizat progrese în domeniul reconstrucției căilor ferate, rezultatele constând în aproape 4 000 km la sfârșitul anului 2014, comparativ cu puțin peste 3 000 km la sfârșitul anului 2013. Rezultatele preliminare ale pachetului de lucru în domeniul transportului din cadrul evaluării ex post în curs a FEDR-FC arată că prin abordarea nevoilor regiunilor în care infrastructura de transport era subdezvoltată, sprijinul oferit de politica de coeziune a stimulat o mai bună conectivitate, atât în interiorul statelor membre, cât și între acestea. De asemenea, a contribuit la îmbunătățirea modului în care intervențiile în domeniul transportului sunt planificate (de exemplu, prin dezvoltarea de strategii privind transporturile) și pregătite (de exemplu, prin îmbunătățirea calității cererilor de sprijin din partea UE pentru investițiile majore în domeniul transporturilor în valoare de peste 50 de milioane EUR), încurajând în același timp statele membre să acorde mai multă atenție sistemelor de transport durabile în conformitate cu documentele strategice ale UE. Creștere favorabilă incluziunii (FEDR și FSE) În acest domeniu, există o colaborare între FEDR și FSE, ambele fonduri investind atât în infrastructură, cât și în capitalul uman în domeniul educației și al formării profesionale, în politicile active privind piața forței de muncă și în includerea grupurilor defavorizate pe piața muncii și în societate. Rezultatele preliminare ale evaluării ex post a FSE au arătat că sprijinul din partea FSE în ceea ce privește accesul la piața muncii a contribuit cu o finanțare de 12 % din politicile naționale active în domeniul pieței forței de muncă în întreaga UE. În unele regiuni de convergență (UE-12 și statele membre meridionale, cum ar fi Grecia), o parte semnificativă din participanții la politicile active în domeniul pieței forței de muncă a fost finanțată prin FSE. Evaluarea a constatat, de asemenea, o bună corelare între intervențiile FSE, recomandările specifice fiecărei țări formulate în cadrul semestrului european și Strategia Europa 2020. De exemplu, FSE a contribuit la reforma serviciilor publice de ocupare a forței de muncă din mai multe state membre, prin consolidarea capacității acestora de elaborare și de realizare a programelor și/sau prin sporirea competențelor lor. Investițiile FSE în capitalul uman au acoperit intervenții care vizau dezvoltarea competențelor diverselor grupuri-țintă, îmbunătățirea calității sistemelor de educație și formare profesională și a adaptabilității întreprinderilor. Regiunile mai puțin dezvoltate („regiuni de convergență”) ar putea pune în aplicare o gamă mai largă de activități (în comparație cu regiunile mai dezvoltate aflate sub incidența obiectivului „competitivitate regională”) în sectoare precum învățarea pe tot parcursul vieții, reformele sistemelor de educație și de formare și dezvoltarea resurselor umane în domeniul cercetării și inovării. La sfârșitul anului 2013, din investițiile FSE s-au asigurat resurse suplimentare substanțiale (51 de miliarde EUR, incluzând cofinanțarea națională) contribuind la Strategia Europa 2020 și la strategiile de educație și de formare, precum și la recomandările conexe specifice fiecărei țări și generând cel puțin 21 de milioane de rezultate (46 % din totalul participărilor) în ceea ce privește obținerea de calificări (13 %), ocuparea unui loc de muncă (8 %) și îmbunătățirea abilităților ori a competențelor sau „alte rezultate pozitive” (25 %). În domeniul incluziunii sociale, intervențiile FSE au permis statelor membre să completeze acțiunile existente în materie de incluziune socială și să sprijine un număr mai mare de participanți decât ar fi fost posibil în alt mod, în special în contextul recesiunii economice. Au fost alocate 11,5 miliarde EUR (inclusiv cofinanțarea națională) pentru incluziunea socială. Până la sfârșitul anului 2013, cel puțin 1,3 milioane de participanți la axele prioritare ale incluziunii sociale obținuseră un loc de muncă, o calificare sau alte rezultate pozitive. Nu sunt luate în calcul rezultatele „nemateriale” (de exemplu, creșterea încrederii de sine, îmbunătățirea condițiilor de sănătate, implicarea mai activă în societatea civilă și căutarea mai activă a unui loc de muncă), pe care statele membre rareori le înregistrează. De asemenea, sprijinul din partea FSE a permis statelor membre să ofere mai multe servicii personalizate unor grupuri-țintă specifice care, altfel, ar avea acces numai la serviciile de bază, acestea din urmă nefiind adaptate nevoilor lor specifice și adesea mai stringente.

În total, până la sfârșitul anului 2014, s-au înregistrat 98,2 milioane de participări la intervențiile FSE pentru toate temele de politică vizate de FSE. În ceea ce privește realizările, programul și-a atins obiectivul de a implica un număr de participanți cel puțin egal cu cel din perioada de programare anterioară. Cât privește rezultatele, din cauza limitării sistemelor de monitorizare și raportare în perioada 2007-2013, indicatorii de rezultat agregați oferă doar o imagine parțială. Conform raportării, cel puțin 8,9 milioane de participanți au obținut un loc de muncă direct sau curând după intervenție, iar cel puțin 8,5 milioane de participanți au primit o calificare/un certificat sau au absolvit cu succes un curs de formare. Alți 12,8 milioane de participanți au comunicat alte rezultate pozitive, cum ar fi aptitudini și competențe îmbunătățite. Concluziile globale ale evaluării ex post și evaluările efectuate de către statele membre pot fi considerate pozitive, deși se bazează în cea mai mare parte pe dovezi calitative, din cauza unor deficiențe ale sistemelor de monitorizare și a numărului foarte limitat de analize ale impactului contrafactuale. În ceea ce privește FEDR, investițiile în infrastructura pentru educație și pentru îngrijirea copiilor continuă să înregistreze progrese semnificative, cu peste 30 000 de proiecte finalizate care implică investiții în infrastructuri pentru educație, scopul fiind construirea de noi școli sau noi instituții de învățământ superior ori modernizarea și reechiparea celor existente. Aceste investiții au fost realizate aproape în totalitate în regiunile mai puțin dezvoltate („regiuni de convergență”) și au fost, în principal, comunicate de un stat membru (Italia). Alte state membre au întreprins la rândul lor astfel de acțiuni, dar nu au utilizat indicatorul de măsurare a capacității infrastructurilor care au făcut obiectul sprijinului, ceea ce exclude o raportare agregată fiabilă cu privire la numărul de persoane care beneficiază de această infrastructură la nivelul UE.



1.5 Creștere durabilă: resurse naturale (rubrica bugetară 2) S-au alocat 63,9 miliarde EUR la rubrica 2 pentru 2015, ceea ce reprezintă 39,4 % din totalul bugetului UE pentru 2015. Rubrica 2 acoperă cei doi piloni ai politicii agricole comune (PAC): pilonul I este constituit din măsurile de sprijinire a pieței și din plățile directe finanțate de Fondul european de garantare agricolă (FEGA), iar pilonul II include sprijinul pentru dezvoltare rurală finanțat prin Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR). Rubrica acoperă, de asemenea, Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM), dimensiunea internațională a politicii comune în domeniul pescuitului (PCP) [și anume, organizațiile regionale de gestionare a pescuitului (ORGP) și acordurile în domeniul pescuitului sustenabil (APS)], precum și activități în domeniul schimbărilor climatice și al mediului prin intermediul Programului pentru mediu și politici climatice (LIFE). Prioritățile Comisiei Acțiunile din cadrul acestei rubrici contribuie la realizarea priorităților Comisiei, respectiv „locuri de muncă, creștere și investiții”, „uniunea energetică și clima” și, într-o anumită măsură, la prioritatea „piața unică digitală”. Ele contribuie, de asemenea, la realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 în domeniul creșterii durabile, având legături, de asemenea, cu creșterea inteligentă și favorabilă incluziunii în ceea ce privește investițiile care contribuie la crearea de locuri de muncă și la inovare. Graficul 5: În stânga: Principalele programe finanțate în 2015 în cadrul rubricii 2/ În dreapta: Ponderea rubricii 2 în bugetul pentru întregul exercițiu financiar 2015. Toate cifrele sunt exprimate în milioane EUR.



Măsurile luate de Comisie pentru a combate criza sectorului agricol Comisia a acționat în două moduri pentru a asigura stabilizarea necesară a pieței în contextul în care sectorul produselor lactate și sectorul cărnii de porc au fost afectate de interdicția impusă de Rusia asupra importurilor din UE. În primul rând, Comisia a deschis ajutoare pentru depozitarea privată în scopul de a reduce oferta de pe piață. Într-o a doua rundă de măsuri, Comisia a devansat efectuarea plăților directe și a pus în aplicare un „pachet de solidaritate”, format din alte măsuri specifice care să faciliteze fluxul de numerar al fermierilor. Au fost adoptate măsuri temporare de sprijin specifice pentru sprijinirea fermierilor afectați de interdicția impusă de Rusia asupra fructelor și legumelor, în valoare de 219,3 milioane EUR, în timp ce măsurile suplimentare de sprijin pentru sectorul produselor lactate s-au ridicat la 54,3 milioane EUR. În plus, acțiunile de promovare în țările terțe au fost intensificate cu un prim impact bugetar de 3 milioane EUR în 2015 (cu sume suplimentare cu efecte asupra anului 2016 și 2017). În 2015, au fost lansate inițiative de sprijinire a piețelor agricole și de îmbunătățire a lanțului de aprovizionare. Printre acestea se numără: -difuzarea de informații referitoare la piață prin intermediul „tablourilor de bord”, pentru a determina o creștere a transparenței piețelor și a ajuta operatorii de piață să ia decizii în mai bună cunoștință de cauză; -lansarea sau relansarea forurilor pentru analiză, cum ar fi Grupul operativ pentru piețele agricole (abordând subiecte precum transparența pieței, practicile comerciale neloiale și accesul la instrumente financiare și la piețele la termen) și Forumul la nivel înalt pentru îmbunătățirea funcționării lanțului de aprovizionare cu alimente.

1.5.1 Informații privind punerea în aplicare a programelor din perioada 2014-2020 Fondul european de garantare agricolă (FEGA) Pentru FEGA, executarea finanțării plăților directe acordate fermierilor și a cheltuielile legate de piață în cursul primilor ani ai CFM 2014-2020 se desfășoară conform planificării. În cadrul organizării comune a piețelor (OCP), programele sectoriale de sprijin sunt puse în aplicare în diferite stadii din ciclul lor de viață respectiv. Au fost adoptate măsuri suplimentare de sprijinire a pieței, precum ajutoarele pentru depozitarea privată pentru anumite produse lactate și regimuri de retragere pentru fructe și legume, ca răspuns la interdicția impusă de Rusia asupra importurilor anumitor produse agricole din UE și la criza pieței în sectorul produselor lactate și al cărnii. Aceste măsuri au oferit un sprijin extrem de necesar producătorilor afectați din statele membre și au contribuit la reechilibrarea sectoarelor în cauză. Agricultura europeană a reușit să găsească piețe alternative în interiorul și în afara Europei (în special în Asia), astfel cum arată statisticile comerciale: în pofida pierderii pieței rusești, valoarea totală a exporturilor de produse agricole din UE a crescut cu 6 % în cursul celor 12 luni de la impunerea interdicției în august 2014. Exportatorii UE au realizat câștiguri majore în SUA (+ 19 %) și China (+ 39 %), printre alte piețe. În primele nouă luni ale anului 2015, exporturile de vin ale UE au crescut cu 660 de milioane EUR (10,3 %) de la un an la altul,. Acest succes a fost susținut de sprijinul programului sectorial acordat în favoarea promovării în țări terțe, precum și a unor investiții în plantații viticole și în unități de procesare și comercializare. În ceea ce privește plățile directe, în cursul exercițiului financiar 2015, FEGA a continuat să finanțeze regimuri anterioare reformei, dar au fost introduse, de asemenea, anumite elemente ale reformei din 2013 a politicii agricole comune (PAC), inclusiv convergența nivelurilor de ajutor între statele membre. La nivel administrativ, din 2014, Comisia a acordat asistență statelor membre în elaborarea și punerea în aplicare a plăților directe, de exemplu prin documente de orientare sau discuții în cadrul reuniunilor grupurilor de experți. Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) În ceea ce privește FEADR, au fost adoptate toate cele 118 programe de dezvoltare rurală. Comisia nu se așteaptă ca întârzierile înregistrate în aprobarea programelor (ultimele programe au fost aprobate în decembrie 2015) să aibă un impact asupra capacității de a realiza obiectivele programelor și țintele lor aferente. Începând cu 31 decembrie 2015, au fost angajate aproximativ 23,5 miliarde EUR. Aceasta reprezintă 24 % din pachetul global FEADR pentru perioada 2014-2020. În ceea ce privește plățile, cererile statelor membre primite până la sfârșitul anului 2015 s-au ridicat la un total de 3,77 miliarde EUR, care reprezintă în continuare 4 % din angajamentele totale, reflectând necesitatea de a accelera punerea în aplicare în anii următori. Un accent puternic pe simplificare La începutul anului 2015, Comisia a lansat un exercițiu de simplificare la scară largă care acoperea întregul acquis agricol. Până la sfârșitul anului 2015, s-au realizat o serie de modificări legislative, cum ar fi: -prelungirea termenului-limită pentru cererile de sprijin; -o mai mare flexibilitate în ceea ce privește sprijinul cuplat facultativ; -plățile pentru tinerii fermieri și -reducerea sarcinii administrative pentru beneficiari și administrațiile statelor membre prin simplificarea Sistemului Integrat de Administrare și Control (IACS), introducând de exemplu verificări încrucișate preliminare preventive și diverse ameliorări aduse documentelor de orientare, în special cu privire la plățile directe aferente implementării zonelor de interes ecologic. De asemenea, sunt în curs de simplificare normele privind sancțiunile administrative în cadrul IACS. Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM)

În ceea ce privește FEPAM, adop