Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Cum garantăm locuri de muncă decente pentru tineri și asigurăm incluziunea tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare prin elaborarea adecvată a planurilor naționale de redresare”

(aviz din proprie inițiativă)

(2022/C 152/05)

Raportor: doamna Nicoletta MERLO

Decizia Adunării Plenare 25.3.2021 Temei juridic Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură Aviz din proprie inițiativă Secțiunea competentă Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie Data adoptării în secțiune 24.11.2021 Data adoptării în sesiunea plenară 8.12.2021 Sesiunea plenară nr. 565 Rezultatul votului (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) 152/13/48

1. Concluzii și recomandări

1.1. CESE salută planurile naționale de redresare și reziliență (PNRR) ca o oportunitate fără precedent menită să stimuleze schimbarea și să atragă investiții în creștere sustenabilă și crearea de locuri de muncă de calitate, al cărei potențial trebuie valorificat printr-o guvernanță favorabilă incluziunii, ce necesită dialog, deschidere și transparență.

1.2. Comitetul constată cu regret lipsa unei consultări semnificative și specifice cu partenerii sociali și cu părțile interesate din unele state membre în timpul elaborării programelor naționale de reformă. CESE îndeamnă Comisia să pună în aplicare măsuri care să garanteze implicarea structurată și semnificativă a partenerilor sociali, a societății civile organizate și a organizațiilor de tineret în punerea în aplicare și monitorizarea PNRR. Protejarea și consolidarea dialogului social la nivel național sunt esențiale pentru a garanta că banii publici sunt cheltuiți în mod corespunzător pentru o redresare favorabilă incluziunii.

1.3. CESE propune evaluarea și sistematizarea colectării de bune practici de la nivel național, unde consultarea cu partenerii sociali și organizațiile de tineret prin comitete dedicate și dialog social au dus la rezultate excelente din punctul de vedere al politicilor specifice tinerilor și al măsurilor de creare de locuri de muncă de calitate și perspective de carieră pentru tineri.

1.4. Comitetul solicită statelor membre să asigure servicii de orientare și consiliere de calitate și favorabile incluziunii pentru toți tinerii, în special pentru cei cu handicap, încă din faza educației preșcolare, cu scopul de a oferi tinerilor mai multe informații referitoare la educația și formarea lor continuă și, ulterior, la posibilitățile de carieră în contextul tranziției verzi și a celei digitale a pieței forței de muncă.

1.5. CESE salută măsurile de promovare și popularizare în ceea ce privește rolul și profilul practicilor de educație și formare profesională (EFP) ca motor al practicilor de inovare, competențele STIM, învățarea pe tot parcursul vieții și serviciile eficiente de intermediere în domeniul muncii, întrucât acestea sunt elemente esențiale pentru eliminarea clivajului existent în materie de competențe. De asemenea, este importantă îmbunătățirea evaluării competențelor pentru a identifica competențele care vor fi necesare în avans pentru viitoarele piețe ale forței de muncă. Ar trebui luate măsuri adecvate pentru a se asigura că educația și formarea profesională sunt accesibile și persoanelor cu handicap, pe baza recunoașterii capacităților individuale și că toți cetățenii pot să dobândească competențe profesionale utile pentru dezvoltarea lor personală, răspunzând, în același timp, nevoilor specifice ale întreprinderilor în ceea ce privește locurile de muncă calificată neocupate.

1.6. CESE recomandă să se instituie un sprijin personalizat pentru grupurile vizate, în special pentru tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional. Acest sprijin ar trebui să permită abordarea tuturor aspectelor care sunt periferice din perspectiva integrării pe piața forței de muncă, cum ar fi locuințele, cazarea, transportul și sănătatea, într-o manieră holistică.

1.7. CESE consideră că este prioritar să se asigure eficiența și caracterul adecvat al serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, actori esențiali în politicile active în domeniul forței de muncă, prin investiții și reforme specifice, acolo unde este necesar, astfel încât acestea să poată ajuta toate persoanele, în special cele mai vulnerabile și cele mai îndepărtate de piețele forței de muncă, în efortul lor de a găsi un loc de muncă sau în reorientarea lor profesională.

1.8. CESE regretă faptul că potențialul Garanției pentru tineret ca principal instrument de politică pentru combaterea creșterii șomajului în rândul tinerilor nu a fost pe deplin valorificat. CESE solicită statelor membre să-și accelereze eforturile de a pune în aplicare o Garanție pentru tineret consolidată, care să includă acțiuni de formare de calitate care să promoveze integrarea pe piața forței de muncă și invită Comisia Europeană să ofere o prezentare generală a pașilor urmați pentru a pune în aplicare Recomandările Consiliului privind Garanția pentru tineret consolidată la nivel național și pentru a asigura sinergii eficiente cu PNRR.

1.9. CESE salută dispozițiile PNRR care sprijină formarea de calitate, din care fac parte ucenicia și stagiile de practică, întrucât acestea reprezintă un instrument eficient de reducere a ratelor de abandon școlar timpuriu și pot asigura o mai bună integrare a tinerilor (și a altor persoane) pe piața forței de muncă și invită statele membre să pună în aplicare Recomandarea Consiliului privind un Cadru european pentru programe de ucenicie de calitate și eficiente ( 1 ) . Cu toate acestea, Comitetul solicită interzicerea stagiilor neremunerate. Ar trebui asigurată o remunerație decentă pentru toți stagiarii în cadrul viitoarei revizuiri a Recomandării Consiliului privind un cadru de calitate pentru stagii. CESE sugerează, de asemenea, să se elaboreze un Cadru european pentru stagii de calitate, pentru a garanta valoarea educațională a unei astfel de experiențe de învățare.

1.10. CESE îndeamnă statele membre să utilizeze fondurile de redresare pentru investiții destinate creării de locuri de muncă de calitate și consolidarea competențelor tinerilor, când este necesară, cu o atenție deosebită acordată contractelor de muncă pe durată nedeterminată și condițiilor decente de muncă care reduc riscul precarității. În plus, Comitetul subliniază necesitatea de a elimina decalajul în materie de securitate socială și încurajează statele membre să pună în aplicare în mod corespunzător Recomandarea Consiliului privind accesul la protecție socială ( 2 ) și să introducă un sistem modern pentru toate formele de muncă, capabil să asigure un venit adecvat viitorilor pensionari, în special celor care au sau vor avea întreruperi ale carierei profesionale.

1.11. CESE consideră că, pentru a nu subvenționa insecuritatea locurilor de muncă, este esențial să se asigure că subvențiile pentru angajare sunt condiționate de contracte pe durată nedeterminată sau de programe de stabilizare. În plus, stimulentele pentru angajare pot fi eficace în crearea de oportunități de angajare pentru persoanele „defavorizate” aflate în căutarea unui loc de muncă, precum și în realocarea lucrătorilor disponibilizați, favorizând tranziția acestora către noi sectoare și ocupații.

1.12. CESE consideră că ar trebui să se acorde o atenție deosebită problemei sănătății mintale și a tulburărilor psihosociale, în special în rândul tinerilor, prin reducerea stigmatizării problemelor de sănătate mintală prin activități de prevenire și de sensibilizare, care trebuie să înceapă în școli și să fie extinse la întreprinderi, precum și prin asigurarea unei finanțări adecvate pentru furnizorii de servicii și de sprijin în acest domeniu.

1.13. CESE remarcă faptul că inegalitățile de gen persistente din mediul profesional sporesc vulnerabilitățile femeilor tinere în fața consecințelor economice ale pandemiei de COVID-19. Comitetul salută măsurile puse în aplicare de unele state membre pentru a încuraja și promova ocuparea forței de muncă și antreprenoriatul în rândul femeilor, pentru a investi într-o infrastructură socială adecvată și reforma sistemele de îngrijire a copiilor, în special învățământul preșcolar, și solicită ca aceste bune practici să fie intensificate la nivelul UE pentru a sprijini ocuparea integrală a forței de muncă în rândul femeilor și, în special, al tinerelor mame.

2. Context

2.1. Pandemia de COVID-19 a avut și are în continuare un imens impact asupra societăților și economiilor noastre. Uniunea Europeană a luat măsuri importante în scopul redresării: pentru prima oară, statele membre au optat pentru solidaritate și convergență europeană, în loc de austeritate, pentru a combate criza.

2.2. Mecanismul de redresare și reziliență (denumit în continuare „mecanismul”), elementul central al instrumentului Next Generation EU, pune la dispoziție împrumuturi și granturi în valoare de 672,5 miliarde EUR pentru sprijinirea reformelor și a investițiilor întreprinse de statele membre. Acest cuantum fără precedent are ca scop să atenueze impactul economic și social al pandemiei de COVID-19 și să facă economiile și societățile europene mai durabile, mai reziliente și mai bine pregătite pentru provocările și oportunitățile tranziției verzi și ale celei digitale.

2.3. În cadrul acordului, planurile naționale de redresare și reziliență (PNRR) ar trebui să aloce cel puțin 37 % din cheltuieli pentru a sprijini obiectivele climatice și 20 % pentru a sprijini tranziția digitală. În plus, toate investițiile și reformele trebuie să respecte principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative”, asigurându-se faptul că nu aduc prejudicii semnificative mediului înconjurător. În plus, se estimează că PNRR vor contribui la abordarea eficientă a provocărilor relevante identificate în recomandările -specifice fiecărei țări în cadrul semestrului european; cu toate acestea, nu este stabilit aici niciun prag minim sau proces de monitorizare a cheltuielilor pentru diferite priorități, cum ar fi tinerii.

2.4. Implicarea la timp și semnificativă a partenerilor sociali în cadrul întregului semestru european, la diverse niveluri și în cadrul tuturor domeniilor de politică ce afectează direct sau indirect ocuparea forței de muncă și piața muncii reprezintă elementul esențial pentru îmbunătățirea angajamentului în elaborarea de politici, inclusiv de măsuri în cadrul PNRR. Dialogul social este o forță motrice pentru o elaborare reușită și echitabilă a politicilor dacă este capabil să propună soluții eficiente și să reflecte schimbările politice permanente și reformele în materie de negociere colectivă, acolo unde este cazul.

2.5. Aim, Learn, Master, Achieve – Țintește, Învață, Stăpânește, Realizează), un nou program de schimb de tip Erasmus, care vizează tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare, oferind tinerilor europeni din alte state membre experiență profesională pe termen scurt, poate avea rezultate pozitive dacă beneficiarilor li se asigură standarde de calitate, inclusiv protecție socială, orientare și supraveghere și salarii decente. Mecanismul completează alte activități care îi vizează pe tineri ( 3 ) și este aliniat îndeaproape la prioritățile Comisiei pentru perioada 2019-2024, care menționează clar că UE trebuie să creeze un mediu de investiții mai atractiv și o creștere care să genereze locuri de muncă de calitate, în special pentru tineri și pentru întreprinderile mici ( 4 ) . Noul program ALMA al Comisiei Europene ( 5 ) – Țintește, Învață, Stăpânește, Realizează), un nou program de schimb de tip Erasmus, care vizează tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare, oferind tinerilor europeni din alte state membre experiență profesională pe termen scurt, poate avea rezultate pozitive dacă beneficiarilor li se asigură standarde de calitate, inclusiv protecție socială, orientare și supraveghere și salarii decente.

2.6. La 22 ianuarie, Comisia Europeană a publicat o nouă serie de orientări pe care statele membre ale UE trebuie să le respecte în momentul elaborării propriilor PNRR pentru a accesa așa-numitul Fond de redresare, din care reiese faptul că politicile publice în favoarea tinerilor nu mai reprezintă doar un obiectiv „orizontal” al planurilor, și anume un aspect care să fie avut în vedere în realizarea altor obiective principale, ci a devenit o condiție prealabilă necesară și o prioritate absolută a instrumentului Next Generation EU și trebuie inclusă ca pilon de sine stătător și nu doar ca prioritate transversală.

2.7. Țările UE ar fi trebuit să își prezinte PNRR în mod oficial până la 30 aprilie 2021. Totuși, Comisia a prelungit termenul și a fost de acord că țările își pot prezenta planurile până la jumătatea anului 2022. Începând cu 15 octombrie 2021, numărul planurilor prezentate se ridică la 26.

2.8. Mecanismul este o oportunitate care apare o dată la o generație pentru statele membre, nu doar pentru a combate criza sanitară publică, ci și pentru a continua dubla tranziție către o economie digitală și cu emisii scăzute de carbon, a crea o bunăstare socială solidă și a promova coeziunea. Acesta are potențialul de a aduce schimbări tangibile pentru lucrătorii tineri și de a-i împiedica să devină o generație fără perspective echitabile în viitoarea Europă. Cu toate acestea, este extrem de necesară o guvernanță incluzivă la nivel național și european, în care dialogul social și implicarea societății civile să aibă un impact puternic și semnificativ.

2.9. Criza provocată de pandemia de COVID-19 a crescut și mai mult inegalitățile, creând și mai multe dezavantaje pentru lucrători, în special pentru cei tineri. În prezentul aviz din proprie inițiativă, CESE, pe baza unei analize a măsurilor generaționale conținute în PNRR prezentate de unele state membre și, astfel, identificând bune practici și puncte slabe, intenționează să elaboreze recomandări privind modul în care se pot garanta locuri de muncă decente pentru tineri și incluziunea tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare prin punerea în aplicare a proiectelor.

3. Observații generale

3.1. Tinerii europeni se numără printre cei mai afectați de pandemie: școlile, universitățile și spațiile sociale au fost închise, privându-i pe tineri de educație, cultură și contacte; unul din șase tineri și-a pierdut locul de muncă din cauza consecințelor economice ale COVID-19 ( 6 ) ; în august 2021, rata șomajului în rândul tinerilor a fost de 16,5 % în UE ( 7 ) ; într-o serie de țări, tinerii au fost afectați în mod deosebit, provocând o creștere dramatică a ratei șomajului – pentru a menționa numai câteva exemple: Spania (40,5 %), Italia (29,7 %), Bulgaria (18,3 %) și Franța (19,6 %). În plus, există tendința ca un anumit procent din tinerii șomeri să nu fie reflectat în datele oficiale pentru că aceștia fie nu au solicitat indemnizații de șomaj, fie nu s-au înscris la agențiile de plasare a forței de muncă, încercând în schimb să trăiască printr-o activitate pseudo-independentă, lucrând pentru platforme online sau în economia subterană. Prin urmare, se poate presupune că cifrele reale ar putea fi și mai negative decât cele raportate de Eurostat.

3.2. În plus, criza provocată de pandemia de COVID-19 a agravat și mai mult situația tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare. Numărul tinerilor din Europa care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare, în special în țări precum Italia, Grecia, Bulgaria și România, este critic și se află din nou în creștere ca urmare a abandonului școlar, a lipsei unor servicii de orientare adecvate, a pierderii locurilor de muncă și a lipsei oportunităților de angajare. Această categorie de persoane vulnerabile se confruntă cu un risc ridicat de marginalizare, sărăcie și excluziunea permanentă de pe piața forței de muncă.

3.3. Tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare reprezintă o categorie amplă care înglobează o populație eterogenă, inclusiv șomeri, tineri care au abandonat școala, absolvenți de studii descurajați care încă nu au găsit un loc de muncă și alți tineri fără ocupație din diverse motive. Șomerii reprezintă doar un subgrup din categoria mai amplă a tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare, iar zona de intersecție dintre șomeri și această categorie de tineri variază de-a lungul timpului ( 8 )

3.4. Un număr mare de tineri care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare reprezintă o pierdere importantă pentru economiile și societățile noastre. Sentimentul de deziluzionare sau de excludere al acestor persoane prezintă, totodată, un risc politic pentru stabilitatea societăților noastre democratice. Incapacitatea sistemelor educaționale și sociale de a preveni fenomenul sau de a reduce numărul tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare indică lipsa unor politici eficiente, sprijinite la scară largă, de promovare a egalității de șanse în întreaga Europă.

3.5. Această criză îi afectează în special pe lucrătorii cu forme de muncă atipice ( 9 ) (activități cu caracter ocazional, muncă ocazională pe bonuri, munca pe platforme online și în regim de colaborare etc.) ( 10 ) și, din păcate, tinerii sunt predominanți în aceste forme de muncă. Astfel de locuri de muncă pot fi adesea slab remunerate, cu orare neregulate de lucru, cu o siguranță precară în ceea ce privește locul de muncă sau cu o protecție socială (concediu plătit, pensie, concediu de boală etc.) limitată sau inexistentă. Deseori, astfel de locuri de muncă nu permit solicitarea indemnizațiilor de șomaj sau a ajutoarelor din schemele privind reducerea timpului de muncă puse în aplicare de administrații ( 11 ) . Acest tip de muncă poate fi întâlnit în special în sectoarele și industriile care sunt grav afectate de pandemia de COVID-19, precum sectorul turismului, al comerțului angro, al comerțului cu amănuntul, al serviciilor de cazare și de alimentație publică ( 12 ) . Pe de altă parte, noile forme de muncă pot reprezenta o oportunitate pentru tinerii care locuiesc în zone rurale sau îndepărtate sau pentru tinerii cu handicap, studenți și tineri părinți și, prin urmare, este indispensabil să se asigure salarii decente și asigurări sociale în acest domeniu.

3.6. Ar trebui identificate și luate în considerare în PNRR barierele periferice din calea ocupării forței de muncă, precum mobilitatea, alfabetizarea digitală, sănătatea și condițiile de viață precare, inclusiv lipsa de locuințe sau de asigurări sociale. CESE consideră că statele membre ar putea monitoriza aceste obstacole în calea integrării tinerilor pe piața forței de muncă din punct de vedere calitativ și cantitativ și ar putea face propuneri specifice de înlăturare a lor în cadrul planurilor lor naționale de redresare și reziliență.

4. Observații specifice

4.1. Redresarea de după pandemia de COVID-19 ar trebui privită ca o oportunitate. Economia și piața forței de muncă au fost grav afectate.

4.2. PNRR reprezintă o oportunitate fără precedent menită să stimuleze și să sprijine schimbarea, al cărei potențial trebuie valorificat printr-o guvernanță incluzivă, ce necesită dialog, deschidere și transparență. Măsurile finanțate prin PNRR ar trebui să implice autoritățile locale, partenerii sociali și societatea civilă, inclusiv organizațiile de tineret, pentru a crea o guvernanță participativă care să ducă la consens, încredere și convingerea aplicării unui tratament just în ceea ce privește PNRR.

4.3. CESE consideră că ar trebui să fie garantate de statele membre consultările permanente cu partenerii sociali, cu societatea civilă și cu organizațiile de tineret, în special, în momentul elaborării, a punerii în aplicare și a monitorizării măsurilor adaptate lucrătorilor tineri și tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare, pentru a evalua, din perspectiva tinerilor, dacă și în ce măsură politicile sunt adecvate educației și perspectivelor lor de carieră și pentru a le facilita accesul la piața forței de muncă.

4.4. CESE apreciază inițiativele adoptate până în prezent de statele membre menite să evalueze impactul generațional al politicii publice: în Austria, prin „Youth Check” ( 13 ) , o lege în vigoare din 2013, potrivit căreia toate propunerile legislative și de reglementare noi trebuie evaluate din punctul de vedere al potențialelor consecințe asupra copiilor și a tinerilor, inclusiv prin implicarea Consiliului național pentru tineret, și în Italia, prin COVIGE ( 14 ) , o comisie recent înființată de Ministerul Politicilor pentru Tineret și alcătuită din manageri și reprezentanți ai administrației publice, profesori universitari și experți în politici de tineret, inclusiv ai Consiliului național pentru tineret, care are ca obiectiv evaluarea impactului generațional al tuturor politicilor publice ex ante și ex post prin indicatori și modele specifice, precum și printr-o comparație cu cele mai bune practici din alte țări ale UE.

4.5. CESE recomandă statelor membre să adopte măsuri similare sau să monitorizeze politicile care urmează să fie adoptate și care sunt deja aprobate în mod eficient și din punct de vedere generațional, asigurând totodată implicarea adecvată a tinerilor în consultare.

4.6. Cercetările ( 15 ) efectuate de Cedefop estimează că aproape 7 milioane de locuri de muncă în UE vor fi pierdute sau nu vor fi create din cauza pandemiei de COVID-19 până în 2022, deși unele sectoare ( 16 ) precum sănătatea, știința și inovarea, tehnologia informațiilor și comunicațiile digitale vor înregistra o creștere semnificativă. Pandemia a favorizat crearea de locuri de muncă în sectoare și profesii suficient de flexibile pentru a se adapta la noile norme privind distanțarea socială și telemunca. Este probabil ca acestea să persiste chiar și după pandemie, modificând natura muncii, care, în mod tradițional, necesita spațiu fizic ( 17 )

4.7. Potrivit unui raport OCDE ( 18 ) , pandemia ar putea afecta și atitudinea față de învățare în rândul copiilor și al tinerilor. Întreruperile activităților școlare regulate au făcut ca mulți copii să progreseze mai puțin în ceea ce privește dezvoltarea competențelor. Pe termen scurt, pandemia ar putea conduce la o creștere a abandonului școlar, în timp ce pe termen mediu și lung, ar putea duce la o implicare redusă a cărei consecință ar putea fi ca actuala generație de studenți să nu poată dezvolta comportamente pozitive de învățare, într-un moment de schimbări structurale profunde care vor necesita din partea cetățenilor actualizarea competențelor pe tot parcursul vieții lor. În plus, raportul identifică oportunitățile educaționale ca fiind cauza potențială a inegalității de gen. Raportul solicită intensificarea urgentă a investițiilor în învățarea pe tot parcursul vieții, menită să ajute persoanele să se adapteze și să devină reziliente la șocuri externe.

4.8. Într-o lume în rapidă schimbare, modelată de globalizare și de consecințele pandemiei de COVID-19, CESE consideră că este esențial să se prevină necorelarea competențelor, punându-se în centrul de interes competențele, inclusiv cele non-tehnice prin investirea unor resurse adecvate în educație și servicii de orientare, în promovarea îmbunătățirii legăturilor și tranziției între mediul educațional și cel profesional, inclusiv prin promovarea instrumentelor precum alternanța școală-muncă, ucenicii și stagii de practică, și în promovarea programelor de învățare pe tot parcursul vieții, implicând toate părțile interesate cu rol esențial și acordând o atenție deosebită grupurilor vulnerabile, în special tinerilor, tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare și celor cu locuri de muncă unde există cel mai mare risc de transformări. Răspunsul politic adecvat este un pachet integrat privind politica activă în domeniul pieței forței de muncă, conectat cu serviciile publice de ocupare a forței de muncă și cu sistemele de formare, pentru promovarea unei redresări durabile și favorabile incluziunii.

4.9. Există un amplu consens în rândul părților interesate că serviciile de orientare în carieră nu au fost niciodată mai importante, în special pentru tinerii care și-ar putea căuta un loc de muncă imediat după părăsirea învățământului secundar. CESE se alătură celor care solicită investiții solide în serviciile de orientare în carieră ( 19 ) , ca dovezi ale rolului valoros pe care îl joacă serviciile de orientare în carieră în pregătirea elevilor pentru a face față unei piețe a locurilor de muncă care evoluează rapid, care ar putea să nu fie la înălțimea așteptărilor lor sau să nu corespundă competențelor dobândite.

4.10. În PNRR există o trimitere orizontală la tineri în contextul învățământului și al formării profesionale. Formarea și învățarea la locul de muncă, precum uceniciile și stagiile de formare, care constituie în general punctele critice de intrare pentru tineri, a fost, de asemenea, grav întreruptă pe durata crizei, chiar dacă în diferite grade în funcție de industrie și de regiune. Ca susținător de lungă durată a modernizării EFP, CESE salută eforturile naționale de a căuta și a promova soluții alternative pentru a asigura formarea competențelor practice, cum ar fi contractele de învățare și formare la locul de muncă, și extinderea învățării la distanță. Unele țări au adoptat, de asemenea, noi măsuri politice pentru a se asigura că sistemele de învățământ profesional și tehnic (IPT) sunt mai bine pregătite pentru șocuri viitoare ( 20 )

4.11. Strategiile de sensibilizare sunt elemente esențiale în cadrul planurilor de redresare care necesită investiții specifice în furnizorii de servicii pentru tineret și servicii publice de ocupare a forței de muncă. Concluziile recente arată că aproape jumătate din tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare nu au cunoștințe despre măsurile de sprijin guvernamental care le sunt puse la dispoziție ( 21 )

4.12. În cadrul PNRR, investițiile în furnizorii de servicii pentru tineret trebuie consolidate, iar între furnizorii de servicii pentru tineret și de servicii publice de ocupare a forței de muncă (SPOFM) ar trebui încurajată cooperarea orizontală. Un rol important în sprijinirea persoanelor care se confruntă cu obstacole pentru ocuparea unui loc de muncă și asigurarea unei tranziții profesionale line îl au de jucat serviciile publice de ocupare a forței de muncă eficiente și eficace, însă sensibilizarea acelor tineri mai vulnerabili din categoria celor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare va necesita cooperarea dintre servicii publice de ocupare a forței de muncă și diverși actori locali, de la asociații și instituții de învățământ la consilieri specializați în probleme de sănătate mintală. Acest lucru necesită un schimb de informații și de date eficace și adecvate și înseamnă că operatorii și consilierii SPOFM vor trebui să dedice mai mult timp gestionării acestor parteneriate ( 22 )

4.13. Garanția pentru tineret, finanțată recent prin FSE +, cu obligația de a cheltui cel puțin 12 % din fonduri în statele membre cu o rată mai ridicată decât media UE de tineri care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional ( 23 ) , rămâne principalul instrument de combatere a șomajului în rândul tinerilor în UE. Recomandarea Consiliului privind modul de consolidare a programului, adoptat în octombrie 2020 ( 24 ) , include o listă a măsurilor privind modul de asigurare a calității celor oferite în cadrul programului, privind modul de îmbunătățire a sensibilizării și de consolidare a monitorizării rezultatelor pentru o mai bună evaluare a programului. Prin urmare, PNRR trebuie să analizeze planurile naționale de punere în aplicare a Garanției pentru tineret și să creeze legături cu aceasta. Nerealizarea acestui lucru va duce la pierderea de oportunități și la crearea de măsuri care nu vor oferi soluții tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare.

4.14. CESE remarcă faptul că ultima actualizare a planurilor naționale de punere în aplicare a Garanției pentru tineret datează din 2014 și că, până în prezent, nu toate statele membre și-au actualizat strategiile naționale pentru tineret pentru a ține seama de Garanția pentru tineret consolidată ( 25 ) . Statele membre trebuie să-și accelereze eforturile, să integreze învățămintele desprinse și să mobilizeze din punct de vedere strategic fondurile UE pentru a face ca acest instrument să fie cu adevărat eficient și funcțional.

4.15. Cu o atenție specială acordată lucrătorilor tineri, trebuie elaborate măsuri pentru a combate șomajul și locurile de muncă precare ( 26 ) în rândul tinerilor prin crearea de locuri de muncă de calitate, precum și pentru a proteja numărul mare de lucrători ( 27 ) care nu beneficiază de o asigurare socială adecvată. În plus, ar trebui luate în considerare măsuri specifice pentru tinerii lucrători independenți cu scopul de a sprijini și a dezvolta antreprenoriatul în rândul tinerilor și întreprinderile nou-înființate.

4.16. Cercetările ( 28 ) legate de schimbările aduse sistemelor de protecție socială de către statele membre pe durata pandemiei au arătat că cea mai mare parte au făcut astfel încât măsurile de sprijin pentru venit pentru angajați, precum schemele privind reducerea timpului de muncă, indemnizațiile de șomaj și alte măsuri similare, să fie mai accesibile, în special prin creșterea valorii acestora, prin relaxarea condițiilor de eligibilitate și prin prelungirea duratei lor. Deși aceste măsuri nu îi vizează în mod specific pe tineri, ele vor contribui la sprijinirea tinerilor care se confruntă cu un risc mai mare de a deveni șomeri și care sunt deseori excluși de la protecția socială precum indemnizațiile de șomaj, din cauza lipsei istoricului profesional.

4.17. Din aceste motive și ținând seama de faptul că toate modificările sunt temporare, multe dintre ele luând deja sfârșit, tinerii confruntându-se din nou cu lacunele în materie de protecție socială, CESE consideră că este vital ca responsabilii de elaborarea politicilor să se axeze pe construirea unui sistem universal de protecție socială asigurându-se că toți lucrătorii (cu forme de muncă tipice și atipice, tineri și adulți) sunt acoperiți în mod egal de protecția socială. Abordarea acestor lacune va asigura protecția tinerilor împotriva sărăciei, precum și împotriva oricărui viitor șoc pe piața forței de muncă.

4.18. CESE consideră că este, de asemenea, important ca tinerii să fie sprijiniți în ceea ce privește securitatea socială și, prin urmare, încurajează toate statele membre să pună în aplicare în mod corespunzător Recomandarea Consiliului privind accesul la protecție socială pentru lucrători și pentru persoanele care desfășoară o activitate independentă ( 29 ) , care recomandă statelor membre să asigure accesul la o protecție socială adecvată pentru toate formele de muncă.

4.19. Sunt necesare mai multe eforturi pentru a găsi modalități de reconciliere a securității forței de muncă și a calității locurilor de muncă în cadrul unei piețe dinamice a muncii, iar consolidarea dialogurilor sociale reprezintă elementul esențial pentru a găsi măsuri eficiente. Cele mai bune practici se pot întâlni în țări precum 1) Portugalia, unde administrația organizează dezbateri regulate cu partenerii sociali și cu organizațiile de tineret. Măsurile precum o cotă pentru tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare în cadrul întreprinderilor cu un număr mare de plasamente de stagiu și subvenții pentru angajare pentru contractele pe termen scurt ( 30 ) au contribuit la stimularea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor în această țară; și 2) Spania, unde dialogurile sociale au condus la extinderea protecției sociale pentru a include și stagiile ( 31 )

4.20. Incertitudinea, îngrijorarea și anxietatea care pot duce la depresie în rândul tinerilor s-au acutizat rapid în momentul declanșării crizei și continuă să se intensifice în unele țări. Întreruperea temporară a activităților instituțiilor educaționale și a activităților sociale, culturale și sportive au slăbit legăturile sociale care contribuie la o bună sănătate mintală. Sprijinul în materie de sănătate mintală furnizat în școli și universități a fost grav perturbat în multe țări, și tinerii utilizează tot mai mult alte platforme de sprijin, precum liniile telefonice și centrele pentru tineret, iar serviciile de sănătate mintală oferă teleconsultații și forme de îngrijire la distanță pentru a menține continuitatea serviciilor. În același timp, furnizorii respectivelor servicii au fost, la rândul lor, foarte afectați de măsurile de izolare și mulți nu și-au putut relua activitățile din cauza lipsei resurselor financiare și umane. CESE consideră că este esențială sprijinirea acestui sector care depinde în foarte mare măsură de voluntari și de finanțarea proiectelor, printr-o finanțare mai durabilă, întrucât s-a dovedit a fi un element esențial al structurii sociale pe durata crizei.

4.21. Se poate face mai mult pentru a aborda dimensiunea de gen în cadrul PNRR, în special în ceea ce îi privește pe tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare și care sunt, în general, mai numeroși în rândul femeilor tinere decât în rândul bărbaților tineri. În 2020, procentul de femei tinere care nu erau încadrate profesional și nu urmau niciun program educațional sau de formare a fost în medie de 1,3 ori mai mare decât cel al bărbaților tineri, iar procentul femeilor tinere inactive din acest grup a fost de 1,7 mai mare. Cota este deosebit de ridicată în țările din estul Europei (Bulgaria, România, Ungaria, Cehia, Slovacia și Polonia) și în Italia ( 32 ) . Majoritatea tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare din aceste țări se regăsesc în acest grup din cauza responsabilităților familiale sau a unui handicap. O proporție mai mare a femeilor tinere petrece timp având grijă de copii și de alți membri ai familiei. Femeile tinere petrec aproape de trei ori mai mult timp decât bărbații tineri desfășurând activități de îngrijire și activități casnice neplătite. Comitetul salută măsurile instituite de unele state membre pentru a încuraja și promova ocuparea forței de muncă și antreprenoriatul în rândul femeilor, de a investi în infrastructuri sociale adecvate și de a reforma sistemele de îngrijire a copiilor, în special educația în materie de îngrijire a preșcolarilor și solicită ca aceste bune practici să fie extinse la nivelul UE, pentru a sprijini încadrarea integrală pe piața forței de muncă a femeilor, în special a tinerelor mame, și solicită un sistem solid, cu indicatori relevanți, de monitorizare anuală a progreselor și bugetelor alocate și utilizate pentru garantarea egalității de gen în contextul Mecanismului de redresare și reziliență.

Bruxelles, 8 decembrie 2021. Președinta Comitetului Economic și Social European Christa SCHWENG

(1) Recomandarea Consiliului privind un cadru european pentru programe de ucenicie de calitate și eficace, 15 martie 2018 (JO C 153, 2.5.2018, p. 1).

(2) Recomandarea Consiliului privind accesul la protecție socială – Pregătirea protecției sociale pentru viitor (JO C 387, 15.11.2019, p. 1).

(3) Strategia UE pentru tineret (2018) (JO C 456, 18.12.2018, p. 1); Pachetul de sprijinire a ocupării forței de muncă în rândul tinerilor (2020) (JO C 372, 4.11.2020, p. 1); O punte către locuri de muncă – Consolidarea Garanției pentru tineret (2020); ALMA (2021); Anul european al tineretului (preconizat pentru 2022).

(4) https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024_en

(5) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1549&langId=ro

(6) Tinerii sunt de obicei definiți ca aparținând grupei de vârstă 15-29 de ani.

(7) Eurostat.

(8) Konle-Seidl, R. și Picarella, F. (2021), Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation (Tinerii din Europa: efectele pandemiei de COVID-19 asupra situației lor economice și sociale), Parlamentul European, Luxemburg.

(9) https://www.eurofound.europa.eu/topic/non-standard-employment

(10) https://www.eurofound.europa.eu/publications/blog/new-forms-of-employment-in-europe-how-new-is-new

(11) Eurofound (2021), COVID-19: Implications for employment and working life (COVID-19: implicațiile pentru forța de muncă și viața profesională), Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg.

(12) Spasova S., Bouget D., Ghailani, D. și Vanhercke B. (2017), Access to social protection for people working on non-standard contracts and as self-employed in Europe (Accesul la protecția socială pentru tinerii care lucrează cu contracte de muncă atipice sau ca lucrători independenți în Europa).

(13) https://national-policies.eacea.ec.europa.eu/youthwiki/chapters/austria/54-young-peoples-participation-in-policy-making

(14) https://www.giovani.gov.it/it/comunicazione/notizie/comitato-per-la-valutazione-dell-impatto-generazionale-delle-politiche-pubbliche/

(15) https://ec.europa.eu/eures/public/four-job-sectors-high-demand-result-covid-19-pandemic-2021-02-19_en

(16) https://ec.europa.eu/eures/public/ro/news-articles/-/asset_publisher/L2ZVYxNxK11W/content/four-job-sectors-in-high-demand-as-a-result-of-the-covid-19-pandemic

(17) Previziuni Cedefop privind competențele și locurile de muncă.

(18) https://www.oecd.org/skills/covid-19-pandemic-highlights-urgent-need-to-scale-up-investment-in-lifelong-learning-for-all-says-oecd.htm

(19) https://www.oecd.org/education/career-readiness/Investing%20in%20Career%20Guidance_en.pdf

(20) Skills development in the time of COVID-19: Taking stock of the initial responses in technical and vocational education and training (Dezvoltarea competențelor pe durata pandemiei de COVID-19: Bilanțul răspunsurilor inițiale în cadrul învățământului profesional și tehnic), Biroul Internațional al Muncii – Geneva: ILO, 2021.

(21) Moxon, D., Bacalso, C, și Șerban, A. (2021), Beyond the pandemic: The impact of COVID-19 on young people in Europe (Dincolo de pandemie: impactul pandemiei de COVID-19 asupra tinerilor din Europa), Bruxelles, Forumul European de Tineret.

(22) PES partnership management (Gestionarea parteneriatului SPOFM), Eamonn Davern (septembrie 2020).

(23) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1099&langId=ro

(24) Recomandarea Consiliului privind „O punte către locuri de muncă – consolidarea Garanției pentru tineret” și de înlocuire a Recomandării Consiliului din 22 aprilie 2013 privind înființarea unei garanții pentru tineret (JO C 372, 4.11.2020, p. 1).

(25) Konle-Seidl, R. și Picarella, F. (2021), Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation (Tinerii din Europa: efectele pandemiei de COVID-19 asupra situației lor economice și sociale), Parlamentul European, Luxemburg.

(26) Rezoluția Parlamentului European din 4 iulie 2017 referitoare la condițiile de muncă și locurile de muncă cu contracte precare [2016/2221(INI)] (JO C 334, 19.9.2018, p. 88).

(27) Biroul Internațional al Muncii World Social Protection Report 2020-22: Social Protection at the Crossroads – in Pursuit of a Better Future. (Raport privind protecția socială la nivel mondial pentru 2020: Protecția socială la o răscruce – Pe calea unui viitor mai bun). Geneva: ILO, 2021.

(28) Institutul European al Sindicatelor (2021), Non-standard workers and the self-employed in the EU: Social protection during the Covid-19 pandemic (Lucrătorii cu forme de muncă atipice și lucrătorii independenți în UE: protecția socială pe durata pandemiei de COVID-19).

(29) Recomandarea Consiliului din 8 noiembrie 2019 privind accesul la protecție socială pentru lucrători și pentru persoanele care desfășoară o activitate independentă (JO C 387, 15.11.2019, p. 1).

(30) https://www.iefp.pt/apoios-a-contratacao

(31) 121/000066 Proiect de lege privind garantarea puterii de cumpărare a pensiilor și alte măsuri de consolidare a sustenabilității financiare și sociale a sistemului public de pensii (congreso.es)

(32) https://ec.europa.eu/eurostat/-/index.php?title=Statistics_on_young_people_neither_in_employment_nor_in_education_or_training