RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 15.3.2007 
COM(2007) 107 final 
  
COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE CONSILIU 
în conformitate cu articolul 19 alineatu l (1) din Directiva nr. 2003/96/CE a Consiliului 
(exploatarea avioanelor particulare de agrement şi a zborurilor de agrement cu caracter 
privat) 
 
RO 2   RO 1. I NTRODUCERE  
În conformitate cu articolul 19 a lineatul (1) din Di rectiva 2003/96/CE1 privind restructurarea 
cadrului comunitar pentru impozitarea produselor energetice şi a electricit ăţii (denumit ă în 
continuare „Directiva privind impozitarea energiei” sau „Directiva”), în plus fa ţă de 
prevederile din directiv ă, în special articolele 5, 15 şi 17, Consiliul, hot ărând în unanimitate la 
propunerea Comisiei, poate autoriza orice stat membru (care solicit ă aceasta) s ă introducă 
scutiri sau reduceri suplimentare de impozite având în vedere anumite considerente politice specifice. 
Comisia va examina cererea dup ă care, fie va înainta o propunere  Consiliului, fie va informa 
Consiliul cu privire la motivele pentru care nu a propus autorizarea m ăsurii respective. 
Într-un cadru mai larg al analiz ării derogărilor care expir ă la sfârşitul anului 2006, prev ăzute 
de Directiva privind impozitarea energiei, Finlanda, Danemarca şi Irlanda au depus o 
solicitare de autorizare , începând din 2007, a derog ării de la prevederile Directivei privind 
impozitarea energiei pentru combustibili utiliza ţi pentru zboruri de agrement cu caracter 
privat, de exemplu naviga ţie aeriană care nu intr ă sub inciden ţa scutirii obligatorii prev ăzute 
în articolul 14 alineatul (1) litera (b) din Directiva privind impozitarea energiei. În plus, Finlanda şi Irlanda au cerut de asemenea autorizarea  de scutire de la plata accizelor a 
combustibilului utilizat pentru naviga ţie cu avioane particulare de agrement. Aceste solicit ări 
au fost înregistrate de c ătre Direcţia General ă pentru Impozitare şi Uniune Vamal ă.
2 
Scopul acestei comunic ări este informarea Consiliului în leg ătură cu motivele pentru care 
Comisia nu a propus autorizarea m ăsurilor solicitate de  statele membre men ţionate mai sus. 
2. R EZUMATUL SOLICITĂRILOR  
2.1. Solicitarea Finlandei 
(a) Finlanda ar dori s ă solicite o scutire de la plata accize lor a combustibilului utilizat la 
zboruri de agrement cu caracter privat.  
Obiectivul m ăsurii este men ţinerea condi ţiilor de operare pentru avia ţie recreaţională în 
Finlanda. Potrivit autorit ăţilor finlandeze, o reducere a activit ăţilor aviatice recrea ţionale ar 
afecta negativ cuno ştinţele şi abilităţile de zbor ale navigatorilor aerieni şi disponibilitatea lor 
de a executa misiuni civile. Aceasta ar reduce de asemenea activit ăţile de afaceri conexe 
aviaţiei. Ar avea prin urmare consecin ţe negative asupra ocup ării forţei de munc ă şi 
concurenţei în sectorul aviatic.  
Finlanda insist ă de asemenea asupra faptului c ă impozitarea combusti bilului pentru avia ţie va 
reduce num ărul punctelor de alimentare  cu combustibil pentru avia ţie, aceasta având ca rezultat 
                                                 
1 Directiva 2003/96/CE din 27 octombrie 2003 privind restructurarea cadrului comunitar pentru 
impozitarea produselor energetice şi de electricitate (JO L 283, 31.10.2003). Directiv ă modificat ă 
ultima oar ă prin Directivele 2004/74/CE şi 2004/75/CE (JO L 157, 30 4 2004, p. 87 şi p.100). 
2 Solicit ări înregistrate la 5 decembrie 2006 (Finlanda), la 13 noiembrie 2006 (Danemarca) şi la 14 
decembrie 2006 (Irlanda) 
 
RO 3   RO dificultăţi în aprovizionarea cu acest tip de combustibil, prin urmare m ărindu-se riscurile de 
siguranţă asociate cu utili zarea, ca alternativ ă, a combustibilului pentru vehicule la avioane. 
În plus, Finlanda aduce în aten ţie veniturile suplimentare nesemnificative şi beneficiile reduse 
în ceea ce prive şte emisiile de carbon asociate cu introducerea tratamentului fiscal general, 
dată fiind cantitatea redus ă de combustibil consumat ă de aviaţia recreaţională în această ţară.  
Potrivit Finlandei, veniturile fiscale reduse, pe de o parte şi costurile administrative 
substanţiale, pe de alt ă parte, arat ă că eficienţa măsurilor din punct de vede re al costurilor va 
fi foarte redus ă. Registrele aeronavelor nu permit diferen ţierea între utilizarea avioanelor în 
scop recrea ţional şi cea în scop comercial şi, prin urmare, m ăsura ar duce la sarcini 
administrative mari rezultând din necesitatea punerii în aplicare a unui sistem complex de control ca urmare a trecerii la un tratament fiscal standard.  
(b) Finlanda ar dori de asemenea s ă solicite o rat ă de impozitare redus ă (7,06 cen ţi per 
litru) pentru motorina utilizat ă la naviga ţia de agrement cu caracter privat.  
Obiectivul solicit ării este men ţinerea condi ţiilor de exploatare atât  pentru serviciile cât şi 
pentru industria asociat ă navigaţiei la nivelul actual şi asigurarea men ţinerii condi ţiilor pentru 
navigaţia de agrement. În plus, Finlanda sus ţine că respingerea acestei cereri ar avea efecte 
negative dispropor ţionate atât asupra s ectorului de naviga ţie cât şi asupra multor firme mici 
asociate acestui sector. 
În plus, Finlanda insist ă că beneficiile care pot decurge din aplicarea tratamentului fiscal 
standard sunt minime, în compara ţie cu costurile şi alte consecin ţe asociate cu expirarea 
derogării. Finlanda subliniaz ă de asemenea ineficien ţa din punct de vedere a costurilor a 
măsurii fiscale. În plus, Finlanda aduce în aten ţie veniturile suplimentare nesemnificative şi 
beneficiile reduse în ceea ce prive şte emisiile reduse asociate cu introducerea tratamentului 
fiscal general, precum şi faptul c ă situaţia general ă privind emisiile s-a ameliorat în mod 
semnificativ în Finlanda din 2004, ca urmare a introducerii legisla ţiei naţionale privind 
calitatea anumitor combustibili.  
În plus, Finlanda subliniaz ă importan ţa costurilor de conformare  pentru furnizorii de 
combustibil, precum şi costurile administrative şi dificultăţile în aplicarea acestor m ăsuri cu 
care se va confrunta administra ţia la încetarea derog ării. În plus; potrivit Finlandei; expirarea 
derogării va ridica probleme de siguran ţă prin reducerea num ărului de sta ţii de realimentare 
de-a lungul coastei.  
Finlanda sus ţine de asemenea c ă derogarea urmeaz ă obiectivele politicii regionale, în special 
în zone slab populate cu structuri de afaceri în declin, la care accesul este dificil. Finlanda 
intenţionează să menţină întreg teritoriul ţării locuit şi, prin urmare, o parte însemnat ă din 
fondurile na ţionale şi europene a fost cheltuit ă pentru dezvoltarea zonelor izolate. În opinia 
Finlandei, expirarea derog ării ar fi contrar ă acestor obiective şi investiţiilor care au fost 
făcute.  
Ambele solicit ări prevăd menţinerea derog ării până la 31 decembrie 2012. 
2.2. Solicitarea Danemarcei   
Danemarca ar dori s ă solicite o scutire de la plata accizelor pentru combustibilul utilizat la 
zboruri de agrement cu caract er privat. Scopul acestei m ăsuri este evitarea sarcinii 
 
RO 4   RO administrative rezultând din necesitatea implement ării unui sistem complex de control ca 
urmare a trecerii la un tratament fiscal standard. 
Solicitarea nu prevede o dat ă de încetare a derog ării 
2.3. Solicitarea Irlandei 
(a) Irlanda ar dori s ă aplice un nivel redus al accizelor pe ntru combustibilul utilizat pentru 
zborurile de agrement cu caracter privat ( 276,52€ per 1.000 de litri pentru benzina de avia ţie 
şi €16,00€ per 1.000 de litri pentru kerose nul utilizat la av ioanele cu reac ţie) 
În sprijinul acestei solicit ări sunt invocate dou ă argumente. 
Primul este acela c ă încetarea derog ării va impune costuri de c onformare excesive furnizorilor 
de combustibili de avia ţie. Ar putea de asemenea s ă existe costuri unice foarte importante 
pentru aeroporturi/aerodromuri. 
Al doilea argument subliniaz ă costurile administrative dispropor ţionate pentru autorit ăţile 
fiscale, care vor trebui s ă realoce resurse alocate ini ţial altor activit ăţi pentru a pune în 
aplicare un sistem de control adecvat. 
(b) Irlanda ar dori de asemenea s ă solicite o rat ă de impozitare redus ă (47,36€ per 1 000 
de litri) pentru motorina utilizat ă la naviga ţia de agrement cu caracter privat.  
Argumentele prezentate de Irlanda subliniaz ă importan ţa pentru turism a activit ăţii şi efectele 
negative ale încet ării derogării atât asupra sect orului de naviga ţie, cât şi asupra multor 
companii mici asociate acestui sector. 
În plus, Irlanda indic ă faptul că derogarea urmeaz ă de asemenea obiectivele politicii regionale 
şi încetarea sa nu ar fi consecvent ă cu politicile na ţionale şi comunitare anterioare. De 
asemenea, aceasta va limita capacitatea Irlandei de a pune în aplicare politica sa regional ă, 
fapt care ar putea fi v ăzut ca un amestec al Co misiei într-o problem ă c a r e  e s t e  î n  m o d  
fundamental intern ă. Sectorul a beneficiat de multe investi ţii, atât din fonduri private cât şi 
publice, inclusiv finan ţări europene. 
În plus, Irlanda subliniaz ă importan ţa costurilor de conformare pentru industrie şi pentru 
porturile de agrement, precum şi costurile administrative şi dificultăţile în aplicarea acestor 
măsuri, cu care se confrunt ă administra ţia la încetarea derog ării. 
Solicitările nu prev ăd o dată de încetare a derog ării. 
3. C ONTEXTUL SOLICIT ĂRILOR  
Combustibilul utilizat pentru zborur i de agrement cu caracter privat şi pentru naviga ţie de 
agrement cu caracter priv at este impozitabil pe te ritoriul comunitar din 19933, cu excep ţia 
cazurilor în care unele state membre au beneficiat de derog ări particulare. 
                                                 
3 Directiva 92/81/CEE a Consiliulu i din 19 octombrie 1992 privind armonizarea structurii accizelor 
pentru uleiurile minerale (JO L 316, 31.10.1992); Directiv ă abrogată împreună cu Directiva 92/82/CEE 
 
RO 5   RO În scopul cre şterii coeren ţei politicii comunitare în domeniul transporturilor, mediului şi 
fiscal, Comisia a propus deja abolirea acestor derog ări pentru prima dat ă în 19964. În 
consecinţă, Comisia a ini ţiat o eliminare treptat ă a acestor derog ări în anul 2000, când a 
declarat c ă derogările ar trebui s ă înceteze odat ă cu intrarea în vigoare a Directivei privind 
impozitarea energiei sau, în orice caz, cel mai târziu la 31 decembrie 20025. În final, 
derogările au fost extinse pân ă la 31 decembrie 2006 şi au fost ulterior incluse în directiva 
părivind impozitarea energi ei (articolul 18 şi anexa II) în vederea facilit ării elimin ării lor 
treptate. 
În Comunicarea sa, din luna iunie 2006 şi intitulat ă Examinarea derog ărilor prev ăzute în 
anexele II şi III la Directiva 2003/96/EC a Consiliului, care expir ă până la sfârşitul anului 
2006  (denumit ă în continuare „comunicarea din iunie 2006”) 6, Comisia a declarat c ă 
tratamentul fiscal favorabil aplicat în cazu l combustibilului utilizat pentru activit ăţile în cauz ă, 
în compara ţie cu combustibilul utilizat pentru activit ăţi similare (transport sau agrement) nu 
va fi reînnoit. Tot în aceast ă comunicare, Comisia a invitat stat ele membre ca, în cazul în care 
consideră că, din considerente politice specifi ce, este în continuare necesar ă o nouă derogare, 
să înainteze o solicitare în confor mitate cu articolul 19 din directiv ă, justificând în mod 
corespunz ător necesit ăţile din punct de vedere politic. 
4. E VALUAREA COMISIEI  
În cadrul mai larg al analizei derog ării care expir ă potrivit Directivei privind impozitarea 
energiei, Comisia a avut recent ocazia de a examina solicit ări similare de der ogare înaintate de 
alte state membre. La 30 noiembrie 2006, Comisia a adoptat dou ă comunic ări7 în care a 
explicat motivele pentru care, pe baza analizei efectuate, nu  a putut da un r ăspuns favorabil la 
aceste solicit ări. 
Comisia consider ă că Finlanda, Danemarca şi Irlanda au prezentat, în  cea mai mare parte, 
argumente similare celor abordate în detaliu în cele dou ă comunicări adoptate la 30 noiembrie 
2006. Motivele men ţionate în aceste comunic ări sunt prezentate pe scurt mai jos şi, acolo 
unde este necesar, completate cu elemente priv ind argumente mai precise invocate de statele 
membre solicitante. 
Comisia nu poate accepta argumentele invocate şi bazate pe prezentarea consecin ţelor care 
sunt inerente la trecerea de la derogare la impozitarea standard, cum ar fi sarcinile 
administrative, dificult ăţile sau costurile de conformare şi de aplicare a acestei m ăsuri, 
precum şi problemele de siguran ţă8. Într-adev ăr, Consiliul a ales în mod deliberat s ă supună 
zborurile de agrement cu caracter privat şi navigaţia de agrement cu caracter privat impozit ării 
                                                                                                                                                         
a Consiliului din 19 octombrie 1992  privind apropierea cotelor de acci ze pentru uleiuri minerale, la 31 
decembrie 2003 prin Directiv a 2003/96 CE a Consiliului. 
4 COM (1996) 549, 14 noiembrie 1996. 
5 COM (2000) 678, 15 noiembrie 2000. 
6 COM (2006) 342 din 30 iunie 2006 Examinarea derog ărilor prev ăzute în anexele II şi III la Directiva 
2003/96/EC a Consiliului, care expir ă până la sfârşitul anului 2006. 
7 COM(2006) 743 din 30 noiembrie 2006 Comunicarea Comisiei c ătre Consiliu în conformitate cu 
articolul 19 alineatul (1) din Directiva nr. 2003/96/CE  a Consiliului (operarea avioanelor particulare de 
agrement) şi COM(2006) 742 din 30 noiembrie 2006 Comunicarea Comisiei c ătre Consiliu în 
conformitate cu articolul 19 alineatul (1) din Directiva nr. 2003/96/CE a Consiliului (zboruri de agrement cu caracter privat) 
8 Problemele de siguran ţă sunt în orice caz abordate în legisla ţia corespunz ătoare. Ele nu au leg ătură cu 
reglement ările Directivei privind impozitarea energiei. 
 
RO 6   RO standard şi să acorde derog ări numai pentru a se dep ăşi dificultăţile iniţiale. Prin urmare, 
asemenea argumente nu pot fi considerate a corespunde considerentelor de politic ă specifice 
în sensul articolului 19 al Directivei priv ind impozitarea energiei. În plus, interesele şi 
politicile la care se face referi re în acest articol, în leg ătură cu aspectele privind pia ţa internă, 
concurenţa loială, mediul, energia şi transportul, pledeaz ă clar împotriva acord ării derogărilor 
cerute9. 
În ceea ce prive şte aspectul „concuren ţial” invocat de Finlanda cu privire la naviga ţia de 
agrement cu caracter privat, acesta reflect ă cel mult o distorsiune care a existat în trecut şi 
care nu ar trebui s ă fie perpetuat ă 10. 
Argumentele Finlandei privind cuno ştinţele şi abilităţile corespunz ătoare pentru naviga ţia 
aeriană şi disponibilitatea de executa re a misiunilor civile sunt  de asemenea imposibil de 
acceptat. Necesit ăţile conexe sunt foarte specifice şi pot fi satisf ăcute prin m ăsuri dedicate, 
mai bine adecvate atât ca natur ă, cât şi ca spectru de ac ţiune, fără a aduce atingere intereselor 
comunităţii menţionate anterior prin aplicarea unei scutiri anormale de la impozitarea 
armonizat ă. Aceasta se aplic ă de asemenea argumentelor invocat e de Finlanda cu privire la 
regiunile slab populate cu structuri de afaceri în declin, la care accesul este dificil11. 
Tot în leg ătură cu aspectul regional, Comisia dore şte să indice faptul c ă derogările acordate în 
trecut Finlandei şi Irlandei nu au fost niciodat ă considerate din punct de vedere oficial un 
instrument al politicii regionale comunitare. În plus, sprijinul acordat prin fondurile europene 
nu a fost nici direc ţionat în mod special exploat ării avioanelor particulare de agrement şi nici 
nu s-a bazat pe premisa c ă Finlanda şi Irlanda ar putea continua s ă beneficieze de derog ări de 
la prevederile Directivei privind impozitarea energiei. 
Finlanda şi Irlanda invoc ă de asemenea un argument mai general privind propor ţionalitatea, 
susţinând că emisiile rezultând din zborurile de agrement şi din naviga ţia de agrement cu 
caracter privat în cadrul cantit ăţilor totale de emisii ale întregului sector de transporturi sunt 
scăzute şi/sau că trecerea la impozitarea standard este ineficient ă din punct de vedere al 
veniturilor. Aceste ar gumente au ca punct de plecare – in  mod eronat – derogarea, iar nu 
opţiunea deliberat ă a legislatorului de a supune ac ţiunile în cauz ă impozitării standard. Din 
această perspectiv ă, proporţionalitatea nu necesit ă un tratament inegal fa ţă de alte activit ăţi 
comparabile de transport sau agrement şi nici nu se poate acorda o importan ţă specială 
faptului c ă cheltuielile de punere în aplicare pot fi  diferite de cele din alte domenii supuse 
accizării, dat fiind faptul c ă diferenţele de acest tip sunt  inerente administr ării fiscale. Nici 
unul dintre aceste argumente nu reflect ă considera ţii politice specifice în sensul articolului 19 
din directiv ă.12 
5. C ONCLUZIE  
În ansamblu, Comisia consider ă că Finlanda, Danemarca şi Irlanda nu au prezentat nici un 
considerent politic specific care s ă justifice necesitatea derog ării în continuare de la legisla ţia 
deja adoptat ă prin unanimitate în UE de dou ă ori şi care să justifice de asemenea existen ţa 
unei măsuri fiscale care ar fi în clar ă contradic ţie cu mai multe politici comunitare. 
                                                 
9 Pentru detalii, a se vedea documentele COM(2006)742 şi COM(2006)743, p. 5 şi respectiv p6. 
10 Cf. COM(2006)742, p. 6. 
11 Cf. COM(2006)742, p. 6. 
12 Cf. COM(2006)742, p. 6. Cf. COM(2006)743, p. 6 şi 7. 
 
RO 7   RO Argumentele invocate de statele membre în cauz ă reprezint ă consecin ţe ale existen ţei 
derogării însăşi pe o lung ă perioadă de timp. 
Statele membre au avut pân ă acum suficient timp pentru a se adapta la noua situa ţie, având în 
vedere faptul c ă această derogare şi altele similare au fost discutate în cadrul Comunit ăţii 
începând cel pu ţin din 1996, iar Comisia a insistat în mod repetat asupra necesit ăţii eliminării 
treptate a derog ării. 
În cazul în care expirarea derog ării cauzeaz ă dificultăţi în situa ţii foarte specifice sau 
particulare, cu condi ţia ca legea comunitar ă să fie respectat ă în toate elementele sale, fie c ă 
este referitoare la impozitar ea energiei sau la alt domeniu13, statul membru solicitant poate 
adopta m ăsuri în scopul diminu ării şi atenuării problemelor de tranzi ţie la regimul de 
impozitare standard. 
Comisia concluzioneaz ă deci că nu se îndeplinesc condi ţiile prevăzute de articolul 19. De 
aceea, Comisia nu propune autoriz ările solicitate . 
                                                 
13 Inclusiv dispozi ţiile din tratat privind ajutoarele de stat, în special.