[pic] | COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE |

Bruxelles, 1.2.2008

SEC(2008) 112

DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI

Document de înso țire pentru COMUNICAREA COMISIEI CĂTRE CONSILIU ȘI PARLAMENTUL EUROPEAN Către un sistem partajat de informații referitoare la mediu (SPIM) REZUMAT AL EVALUĂRII IMPACTULUI {COM (2008) 46 final} {SEC(2008) 111}

DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI

Document de înso țire pentru COMUNICAREA COMISIEI CĂTRE CONSILIU ȘI PARLAMENTUL EUROPEAN Către un sistem partajat de informații referitoare la mediu (SPIM) REZUMAT AL EVALUĂRII IMPACTULUI

Prezenta evaluare a impactului a fost elaborată de către serviciile Comisiei pentru a veni în sprijinul Comunicării intitulate „Către un sistem partajat de informații referitoare la mediu (SPIM)”.

Cadrul general al comunicării vizează necesitatea unei calități ridicate a informațiilor utilizate ca bază pentru pregătirea și punerea în aplicare a politicii de mediu, în conformitate cu principiul unei mai bune reglementări. Această necesitate a apărut pe fondul unei dezvoltări rapide a tehnologiei informației și comunicării, care oferă oportunități considerabile de raționalizare a sistemelor de raportare și de eficientizare a utilizării datelor disponibile.

Printre problemele specifice se numără simplificarea și mai mult a obligațiilor de raportare și monitorizare, precum și reducerea costurilor administrative aferente acestora, deficiențele în ceea ce privește promptitudinea, disponibilitatea, fiabilitatea și relevanța informațiilor, pierderea unor oportunități referitoare la modernizarea sectorului public și asigurarea de servicii de guvernare electronică în domeniul mediului, precum și incapacitatea de a transforma rapid datele în informații relevante pe plan politic și de punere în aplicare într-un mod eficient a unor abordări integrate în ceea ce privește politica de mediu.

La nivel național și european există câteva inițiative în curs de elaborare care vor aborda, într-o oarecare măsură, problemele menționate anterior. Cu toate acestea, în pofida acestor inițiative, la nivel european și global persistă o mare provocare, constând în organizarea unei game largi de date și informații deja colectate referitoare la mediu, includerea acestora, acolo unde este cazul, în cadrul datelor și informațiilor deja existente din domeniile social și economic, asigurarea disponibilității acestora și a mijloacelor necesare experților pentru a-și realiza propriile evaluări, precum și comunicarea lor prin intermediul unor metode pe care atât factorii publici de decizie, cât și publicul să le înțeleagă cu ușurință și să le utilizeze ca bază pentru propriile lor acțiuni. În același timp, statele membre și instituțiile UE au nevoie de un „sistem de raportare” eficient și modern pentru a-și îndeplini obligațiile juridice care le revin în ceea ce privește politicile și legislația de mediu, atât la nivel comunitar cât și internațional, evitându-se astfel dublarea a eforturilor, suprapunerile și redundanțele.

Obiectivele generale ale SPIM sunt ameliorarea disponibilității și a calității informațiilor necesare elaborării și punerii în aplicare a politicii comunitare de mediu, reducerea costurilor administrative aferente statelor membre și instituțiilor UE, precum și modernizarea raportării, promovarea dezvoltării serviciilor și a aplicațiilor informaționale care să poată fi utilizate și exploatate de către toate părțile interesate.

Obiectivele specifice sunt:

1. asigurarea unui consens politic clar cu privire la setul de principii care trebuie să stea la baza sistemului partajat de informații referitoare la mediu;

2. continuarea organizării eficiente a „bazei de cunoștințe” prin intermediul evaluării și raționalizării cerințelor privind raportarea existente în prezent în cadrul legislației de mediu, punând totodată în aplicare soluții în domeniul tehnologiei informației și comunicării în vederea elaborării raportării electronice;

3. stabilirea și punerea în aplicare a acordurilor privind partajarea datelor și a informațiilor, care să vină în completarea unei infrastructuri eficiente în domeniul tehnologiei informației și comunicării (TIC), în vederea facilitării descoperirii, evaluării, accesului și partajării datelor și informațiilor referitoare la mediu;

4. consolidarea și, acolo unde este cazul, instituirea unor infrastructuri de monitorizare și efectuarea unor sondaje relevante privind colectarea și arhivarea datelor referitoare la mediu, care să fie flexibile și rentabile și care să prezinte viabilitate pe termen lung.

În afară de „opțiunea zero” ( statu-quo ), au fost identificate următoarele patru opțiuni:

- opțiunea 1: însăși comunicarea actuală, corespunzătoare obiectivului specific nr. 1. Scopul principal al Comunicării este acela de a furniza cadrul politic și conceptual necesar dirijării proceselor existente într-o direcție comună și de a promova noi inițiative care să urmărească un scop comun. De asemenea, în cadrul comunicării sunt enumerate principiile pe care se va baza SPIM;

- opțiunea 2: actualizarea directivei privind standardizarea rapoartelor, care corespunde obiectivului nr. 2, dar care poate deservi, cel puțin indirect, obiectivul specific nr. 3. Scopul va fi acela de revizuire a directivei, ținând cont de deficiențele aferente și de evoluțiile actuale ale directivelor care intră sub incidența sa. O astfel de actualizare va permite reflectarea noilor curente din domeniul politicii de mediu, asigurând totodată un cadru de raportare mai coerent și mai armonizat;

- opțiunea 3: extinderea și/sau armonizarea colectării și arhivării obligatorii de date în conformitate cu cadrele comunitare de reglementare. Această opțiune corespunde obiectivului specific nr. 4 și va implica evaluarea abordărilor actuale în raport cu acest obiectiv specific și cu obiectivele globale ale SPIM. Acolo unde este cazul, vor fi propuse modificări la legislația existentă și noi propuneri de reglementare vor fi formulate pentru a remedia deficiențele identificate în cadrul datelor sau a infrastructurilor observaționale;

- opțiunea 4: un nou cadru de reglementare pentru SPIM care să vizeze conformitatea și vechile obligații de raportare, ceea ce va conduce la îndeplinirea în totalitate a obiectivelor specifice nr. 2 și 3. Acest cadru de reglementare include dispoziții care vizează sporirea calității și disponibilității datelor necesare elaborării și evaluării politicilor de mediu într-un cadru logic și coerent, precum și raționalizarea completă a diferitelor abordări actuale privind colectarea datelor, monitorizarea și raportarea în cadrul acquis -ului de mediu.

Costul și beneficiile punerii în aplicare a SPIM vor depinde de calendarul de execuție și de măsurile exacte care sunt luate în acest scop. Cu toate acestea, posibilele beneficii ale unui astfel de sistem ar putea fi considerabile. Ameliorarea mecanismelor de colectare, partajare și utilizare a datelor ar putea duce la o creștere semnificativă a nivelului de utilizare a acestor date, precum și la o reducere semnificativă a costurilor pentru utilizatori. De asemenea, îmbunătățirile aduse accesului și interoperabilității sistemelor de date vor reduce necesitatea instituirii de cerințe de raportare, ceea ce va conduce la raționalizarea cerințelor privind datele și a fluxurilor de date, inclusiv la suprimarea progresivă sau abrogarea cerințelor de raportare depășite și redundante. Printre alte beneficii se numără îmbunătățirea legislației, eficientizarea analizelor efectuate la nivel de UE, eficientizarea metodelor de îndeplinire a angajamentelor din domeniul politicii internaționale, precum și a obligațiilor de evaluare, responsabilizarea cetățenilor printr-o disponibilitate mai largă a informațiilor, creșterea accesibilității datelor pentru a putea fi utilizate de către cercetători, precum și îmbunătățirea imaginii UE în cadrul diferitelor foruri mondiale.

În ceea ce privește costurile, se preconizează că până și investițiile inițiale relativ modeste referitoare la punerea în aplicare a viziunii SPIM vor conduce, în cazul în care sunt aplicate corect, la beneficii economice, sociale și de mediu care pot fi reinvestite, la rândul lor, în vederea unei dezvoltări ulterioare a sistemului. Printre tipurile de investiții necesare se numără consolidarea eforturilor în vederea punerii în aplicare cu succes a directivei INSPIRE; posibila modificare a modelelor organizaționale și economice al instituțiilor implicate în colectarea și procesarea datelor referitoare la mediu; continuarea și consolidarea eforturilor făcute de instituțiile și organismele UE în scopul actualizării și raționalizării cerințelor legislative și a sistemelor centralizate de raportare; realizarea unei analize destinate clarificării cerințelor reale privind datele și informațiile, precum și elaborarea instrumentelor juridice și/sau financiare necesare; și suplimentarea numărului de investiții necesare elaborării de noi date necolectate încă, dar care sunt considerate ca fiind elemente esențiale de sprijinire a politicii sau de armonizare a sistemelor de monitorizare și a sistemelor de date.

Actualizarea directivei privind standardizarea rapoartelor va conduce la beneficii cum ar fi simplificarea imediată și va favoriza continuarea procesului de raționalizare în cadrul statelor membre, precum și respectarea principiilor SPIM. Cetățenii vor fi cei care vor beneficia în special de sporirea transparenței și a disponibilității informațiilor ca urmare a exploatării exhaustive a tehnologiilor informației și comunicării.

De asemenea, există posibilități considerabile de eficientizare a costurilor privind eforturile naționale de monitorizare prin intermediul unei armonizări suplimentare. În termeni mai generici, se estimează că raportul costuri/beneficii aferent monitorizării mediului este unul extrem de favorabil și, în consecință, nu trebuie exclusă, în această etapă, posibilitatea armonizării suplimentare sau chiar a extinderii obligațiilor actuale de monitorizare. Cu toate acestea, înainte de luarea în considerare a unor propuneri legislative specifice, este necesară o analiză mai detaliată care să includă posibile proiecte pilot destinate statelor membre.

Pe baza analizei menționate anterior, se consideră că opțiunile de la 1 la 3 sunt justificate. Cea de-a patra opțiune, privind definirea unui nou cadru de reglementare care să includă obligații detaliate, asigură cel mai mare progres în ceea ce privește garantarea îndeplinirii obiectivelor SPIM, însă această opțiune ar putea fi considerată ca fiind prea normativă, insuficient de flexibilă pentru a putea permite o adaptarea mai spontană la evoluția priorităților politice și a posibilităților tehnologice și contrară totodată principiului subsidiarității. Cu toate acestea, având în vedere eficacitatea potențială a unui astfel de instrument, acesta merită să fie examinat în profunzime în anii următori.