Rezumat Comunicarea de față prezintă pe scurt evaluarea de către Comisie a proiectelor de planuri bugetare (PPB) pentru 2016 prezentate conform obligațiilor până la data de 15 octombrie de cele șaisprezece state membre din zona euro (ZE-16), cu excepția celor care fac obiectul unui program de ajustare macroeconomică și a Portugaliei, aceasta din urmă neprezentându-și încă planul. În conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 473/2013, Comisia a evaluat aceste planuri, dar și situația bugetară globală și orientarea politicii fiscale a zonei euro în ansamblu. Evaluarea globală a PPB-urilor pentru 2016 și orientarea politicii fiscale la nivel agregat în zona euro pot fi rezumate după cum urmează: 1.Planurile statelor membre implică o reducere continuă a deficitului bugetar total la nivel agregat în zona euro în contextul unei redresări care rămâne fragilă și cu o serie de riscuri de evoluție negativă, cauzate în special de încetinirea cererii externe. După ce a scăzut semnificativ de la 2,4 % din PIB în 2014 la 1,9 % din PIB în acest an, se prevede ca deficitul să scadă și mai mult la 1,7 % din PIB în 2016. După ce a atins un nivel-record în 2014, se preconizează că și ponderea datoriei la nivel agregat în 2016, bazată pe PPB-uri, va scădea ușor de la valoarea de 91 % estimată pentru anul curent la puțin sub 90 % din PIB. 2.În comparație cu planurile pe termen mediu care figurează în programele de stabilitate din primăvara anului 2015, reducerea de deficit planificată în 2016 a fost revizuită în jos și ar fi mai mică cu 0,3 puncte procentuale în zona euro. 3.Imaginea conturată de PPB-uri este în linii mari confirmată de previziunile Comisiei din toamna anului 2015. Se preconizează că creșterea PIB-ului real se va consolida de la 1,6 % în acest an la 1,8 % în 2016, în timp ce deviația PIB negativă ar trebui să scadă la 1 % din PIB-ul potențial. Deși pleacă de la o estimare ușor mai nefavorabilă a deficitului global în zona euro pentru 2015 (2,0 % din PIB), Comisia estimează o reducere puțin mai importantă a deficitelor globale în 2016 decât PPB-urile (cu 0,3 puncte procentuale, în loc de 0,2) pentru a ajunge la același sold global de -1,7 % din PIB. Comisia estimează că ponderea datoriei în PIB la nivel agregat va scădea pentru prima dată de la declanșarea crizei, la 91 % în 2015 și va continua să scadă până la 90 % în 2016, fapt care concordă, în linii mari, cu previziunile din PPB-uri. 4.La nivel agregat, previziunile Comisiei indică și ele continuarea unei orientări neutre în linii mari a politicii fiscale în 2016 în zona euro. Acest lucru ar trebui analizat în raport cu obiectivul dublu de sustenabilitate pe termen lung a finanțelor publice și de stabilizare macroeconomică pe termen scurt, și anume necesitatea de a asigura o trecere de la surse externe de creștere la surse interne. Instrumentele de politică macroeconomică sunt limitate în situația actuală, ratele nominale ale dobânzilor fiind deja aproape de limita zero într-un mediu cu inflație foarte scăzută, punând și mai mult accentul pe importanța politicii fiscale. În aceste condiții, orientarea neutră a politicii fiscale a zonei euro la nivel agregat preconizată pentru următorul an pare a fi în linii mari adecvată, având în vedere nivelurile istorice scăzute ale ratelor dobânzilor și excedentul extern ridicat existente în zona euro. În același timp, ponderile datoriei rămân la niveluri foarte ridicate și doar în ușoară scădere, ceea ce implică necesitatea de a relua cu fermitate consolidarea odată ce redresarea se confirmă. 5.Având în vedere natura lor temporară, economiile din plățile de dobânzi scăzute trebuie utilizate în mod judicios: ele ar trebui să se reflecte în deficite mai mici în țările cu importante dezechilibre bugetare și să permită o creștere mai mare a investițiilor publice în țările cu o marjă de manevră bugetară. Planurile bugetare de față aduc doar un răspuns parțial la această problemă. 6.Preocupările legate de sustenabilitate sunt confirmate de ușoara deteriorare preconizată pentru soldul structural al zonei euro în previziunile Comisiei pentru 2016, care ar putea să se afle sub media ajustărilor necesare statelor membre din zona euro în temeiul PSC. În plus, această situație este generată de ajustarea foarte mică sau chiar negativă realizată de statele membre care se confruntă cu probleme de sustenabilitate, în pofida unei orientări încă insuficiente în alte state membre în direcția utilizării marjei de manevră bugetară disponibile. 7.Analiza caracterului adecvat al orientării politicii fiscale a zonei euro este completată de o analiză a compoziției finanțelor publice. Deși măsurile recente de reducere a presiunii fiscale asupra veniturilor salariale se îndreaptă în direcția cea bună, compoziția cheltuielilor arată că s-au înregistrat progrese limitate, pentru ca acestea să devină mai favorabile creșterii, cu cheltuieli de capital care încă se așteaptă să scadă ca proporție din PIB. 8.Impactul bugetar al afluxului excepțional de refugiați este menționat în câteva PPB-uri. Între timp, și alte state membre pot fi confruntate sau ar putea fi confruntate în viitor cu această situație. Flexibilitatea enunțată în PSC permite luarea în considerare a cheltuielilor suplimentare dintr-un anumit an legate de evenimente neobișnuite care se situează în afara controlului guvernului, atât în cadrul componentei preventive, cât și în cadrul componentei corective a pactului. Comisia este dispusă să recurgă la aceste dispoziții. Comisia va monitoriza îndeaproape situația pe baza datelor observate furnizate de autoritățile din statele membre în cauză pentru a stabili sumele eligibile. Aceste informații vor fi folosite la evaluarea (ex post) a eventualelor abateri temporare de la cerințele din PSC pentru 2015 și 2016. Aceasta înseamnă că abaterile care decurg numai și direct din costurile suplimentare nete ale crizei refugiaților nu vor conduce la o accelerare a procedurilor. Acest lucru se aplică și deschiderii unei proceduri de deficit excesiv dacă deficitul public se menține aproape de 3 % din PIB în caz de încălcare a pragului respectiv. 9.Evaluarea de către Comisie a statelor membre luate separat poate fi rezumată după cum urmează: niciun PPB pentru 2016 nu a fost considerat ca prezentând abateri majore de la cerințele PSC. Cu toate acestea, în mai multe cazuri, Comisia consideră că ajustările fiscale planificate sunt sau riscă să fie insuficiente față de cele cerute de PSC. Concret: În ceea ce privește cele douăsprezece țări care fac obiectul componentei preventive a PSC: - în cazul a cinci țări (Germania, Estonia, Luxemburg, Țările de Jos și Slovacia), se consideră că PPB-urile respectă cerințele din PSC pentru 2016. - în cazul a patru țări (Belgia, Letonia, Malta și Finlanda), se consideră că PPB-urile respectă în linii mari cerințele din PSC pentru 2016. În cazul acestor țări, planurile pot avea ca rezultat o oarecare abatere de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu al fiecărei țări. - în cazul a trei țări (Italia, Lituania și Austria), PPB-urile prezintă un risc de neconformitate cu cerințele din PSC pentru 2016. PPB-urile din aceste state membre ar putea avea ca rezultat o abatere semnificativă de la traiectoriile de ajustare în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu. În ceea ce privește cele cinci țări care fac în prezent obiectul componentei corective a PSC (și anume, procedura de deficit excesiv): - în cazul a trei țări (Franța, Irlanda și Slovenia), se consideră că PPB-urile respectă în linii mari cerințele din PSC pentru 2016. În cazul Franței, în timp ce ținta de deficit global recomandată ar urma să fie atinsă în 2016, PPB conține riscuri în ceea ce privește respectarea cerințelor din procedura de deficit excesiv, deoarece efortul bugetar este preconizat să scadă semnificativ sub nivelul recomandat, potrivit tuturor indicatorilor. Comisia invită autoritățile să ia măsurile necesare în cadrul procesului bugetar național pentru a asigura conformitatea bugetului 2016 cu PSC. Irlanda și Slovenia ar putea trece la componenta preventivă a pactului din 2016, în cazul în care realizează o corectare sustenabilă și la timp a deficitului excesiv în 2015. Pentru 2016, există riscul unei oarecare abateri (aproape să fie semnificativă în cazul Sloveniei), de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu în 2016. - în cazul Spaniei, se consideră că PPB prezentat la 11 septembrie prezintă un risc de neconformitate cu cerințele din PSC pentru 2016. În special, se preconizează că nici efortul fiscal recomandat, nici ținta de deficit global pentru 2016 nu vor fi atinse. Comisia a invitat autoritățile să ia măsurile necesare în cadrul procesului bugetar național pentru a asigura conformitatea bugetului 2016 cu PSC și a solicitat prezentarea unui PPB actualizat cât mai curând cu putință. - în plus, comisia îndeamnă Portugalia să prezinte un PPB cât mai curând posibil.