ANEXĂ

Avizul complementar al Comisiei consultative pentru mutații industriale – CCMI/196 – „Noul spațiu” poate fi consultat în paginile următoare:

Avizul Comisiei consultative pentru mutații industriale pe tema „Conectivitate spațială securizată și noul spațiu: o cale industrială europeană către suveranitate și inovare” (aviz complementar la avizul INT/775) Raportor: Maurizio MENSI Coraportor: Franck UHLIG Decizia Adunării Plenare 22.2.2022 Temei juridic Articolul 56 alineatul (1) din Regulamentul de procedură Aviz complementar Secțiunea competentă Comisia consultativă pentru mutații industriale Data adoptării în secțiune 24.6.2022 Rezultatul votului (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) 21/0/1 1. Concluzii și recomandări 1.1. CESE sprijină inițiativele Comisiei Europene privind conectivitatea securizată spațială și „noul spațiu” pentru a consolida suveranitatea industrială și operațională a statelor membre. Asigurarea autonomiei este esențială nu numai pentru competitivitatea industrială viitoare, ci și pentru asigurarea independenței strategice și a rezilienței ( 1 ) , după cum o demonstrează recent deficitul de componente electronice, în special în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19 și a războiului din Ucraina, care au afectat grav industria spațială europeană. 1.2. CESE consideră că conectivitatea sigură, accesibilă și la prețuri abordabile nu este doar un instrument esențial pentru funcționarea democrației participative, ci și o condiție prealabilă pentru punerea în aplicare corespunzătoare a drepturilor fundamentale și o oportunitate pentru o mai mare responsabilizare a cetățenilor și a societății civile. 1.3. CESE recunoaște importanța spațiului pentru economia și societatea noastră, precum și relevanța sa strategică din perspectiva securității și apărării, după cum o demonstrează războiul ruso-ucrainean. CESE subliniază că securitatea fizică și securitate cibernetică atât ale infrastructurilor terestre, cât și ale celor spațiale, alături de datele conexe, sunt esențiale pentru a asigura continuitatea serviciului și funcționarea adecvată a sistemelor. 1.4. CESE consideră că stimularea ecosistemului spațial european este esențială pentru promovarea dublei tranziții și pentru abordarea provocărilor globale majore, cum ar fi schimbările climatice. Recunoaște, de asemenea, avantajele potențiale ale implicării întreprinderilor nou-înființate și a IMM-urilor din domeniul spațial în programele spațiale ale UE, inclusiv ale contribuției acestora la reziliența și autonomia strategică a UE. 1.5. CESE consideră că, întrucât guvernanța unui sistem de conectivitate spațială securizat și autonom („programul”) necesită colaborarea dintre diverse organisme, trebuie garantat un grad adecvat și eficient al coordonării. 1.6. CESE consideră că programul-cadru Orizont Europa, deja în vigoare, ar trebui utilizat pentru a stimula piața spațială, pentru a sprijini crearea de soluții comerciale inovatoare pentru sectoarele spațiale din aval și din amonte ale UE și pentru a accelera disponibilitatea tehnologiilor-cheie necesare pentru program, împreună cu inițiativele EuroQCI ( 2 ) și ENTRUSTED ( 3 ) . În special, un sistem european al componentelor, al sistemelor și al subsistemelor ar necesita eforturi uriașe și pe termen lung pentru a restabili o industrie europeană puternică. 1.7. CESE recomandă dezvoltarea de sinergii cu Fondul european de apărare și prin intermediul planului de acțiune al Comisiei privind interacțiunile între industria civilă, cea spațială și cea de apărare. 1.8. CESE consideră că pentru a asigura competitivitatea industriei spațiale europene, inițiativele Comisiei ar trebui să contribuie la dezvoltarea unor competențe avansate în domenii legate de spațiu și ar trebui să sprijine activitățile de educație și de formare, pentru a realiza deplinul potențial al cetățenilor Uniunii în acest domeniu. Acest lucru ar îmbunătăți dimensiunea socială importantă a programului. 1.9. CESE subliniază necesitatea de a lua în considerare toate capacitățile spațiale pentru modernizarea activelor spațiale existente (Galileo ( 4 ) , Copernicus ( 5 ) ), precum și pentru dezvoltarea viitoarelor constelații și servicii. Acest lucru va spori reziliența sistemelor spațiale ale UE și va stimula competitivitatea industriei sale. Atribuirea responsabilităților pe baza competenței demonstrate ar trebui să asigure realizarea eficientă a programului. 1.10. CESE consideră că UE trebuie să încurajeze progresele științifice și tehnologice și să sprijine competitivitatea și capacitatea de inovare ale sectorului spațial, în special în ceea ce privește IMM-urile, startup-urile și întreprinderile inovatoare, stimulând astfel activitățile economice din amonte și din aval. De fapt, programele de cercetare și inovare joacă un rol fundamental în creșterea capacităților tehnologice ale Uniunii și ale membrilor săi. 2. Contextul avizului, inclusiv propunerea legislativă supusă examinării 2.1. Propunerea Comisiei Europene are ca scop elaborarea unui program pentru furnizarea de comunicații prin satelit garantate și reziliente. Comisia s-a angajat să promoveze inovarea în sectorul spațial și să contribuie în continuare la dezvoltarea unui ecosistem prosper al „Noului Spațiu” al UE, incluzându-l printre prioritățile-cheie ale programului său spațial. În acest scop, Comisia a lansat inițiativa CASSINI ( 6 ) . În special, aceasta ar asigura disponibilitatea pe termen lung pentru utilizatorii guvernamentali din întreaga lume a unor servicii de comunicații prin satelit fiabile, securizate și eficiente din punctul de vedere al costurilor care să sprijine protecția infrastructurilor esențiale, supravegherea, acțiunile externe și gestionarea crizelor, sporind astfel reziliența statelor membre. 2.1. Inițiativa ar trebui să beneficieze de expertiza industriei spațiale europene, atât din partea actorilor consacrați din industrie, cât și din partea ecosistemului Noului Spațiu. Astfel, conectivitatea globală prin satelit a devenit în prezent un activ strategic pentru securitatea, siguranța și reziliența UE și a statelor sale membre. Scopul propunerii este, de asemenea, să permită disponibilitatea comercială a benzii largi de mare viteză în întreaga Europă, eliminând zonele fără acoperire și asigurând coeziunea dintre teritoriile statelor membre, și să asigure conectivitatea în zone geografice de interes strategic, precum Africa și regiunea arctică. După Galileo și Copernicus, a treia constelație propusă se va baza pe trei noi elemente de diferențiere: integrarea dimensiunii securității încă din stadiul conceperii (prin utilizarea de noi tehnologii, cum ar fi tehnologia cuantică) pentru comunicații sensibile (apărare); o constelație multiorbitală; o arhitectură bazată pe parteneriate public-private (pentru stimularea în continuare a dimensiunii comerciale). 2.2. Propunerea este coerentă cu o serie de alte politici și inițiative legislative în curs ale Uniunii privind datele [cum ar fi Directiva Inspire ( 7 ) și Directiva privind datele deschise ( 8 ) ], cu cloud computingul și cu securitatea cibernetică. În special, furnizarea serviciilor guvernamentale ar asigura o coeziune și mai mare în acord cu strategiile Uniunii în domeniul digital și al securității cibernetice prin asigurarea integrității și rezilienței infrastructurilor, rețelelor, comunicațiilor și datelor europene. Propunerea va sprijini, de asemenea, competitivitatea și capacitatea de inovare a industriilor din sectorul spațial din cadrul Uniunii și va contribui într-o mare măsură la asigurarea pentru Europa a accesului spațial autonom și la prețuri abordabile în anii următori, producând totodată un impact esențial și profund pozitiv asupra competitivității modelelor de exploatare a lansatoarelor europene ( 9 ) 2.3. Concluziile Consiliului European din 21-22 martie 2019 au subliniat că Uniunea trebuie să continue să dezvolte o economie digitală competitivă, sigură, incluzivă și etică cu o conectivitate de calibru mondial ( 10 ) . În special, Planul de acțiune privind realizarea de sinergii între industria civilă, cea de apărare și cea spațială al Comisiei din 22 februarie 2021 afirmă că vizează să „permită accesul la conectivitate de mare viteză pentru toți cetățenii Europei și va oferi un sistem de conectivitate rezilient grație căruia Europa va putea rămâne conectată în orice moment” ( 11 ) 2.4. Programul ar completa mecanisme GOVSATCOM existente ale UE ( 12 ) privind punerea în comun și partajarea actualelor capacități guvernamentale de comunicații prin satelit. Dată fiind durata de viață limitată a unui satelit, mai multe infrastructuri deținute de guverne care vor face parte din punerea în comun și partajarea GOVSATCOM vor trebui să fie reconstruite în deceniile viitoare ( 13 ) 2.5. Intensificarea nivelurilor de amenințare hibridă și cibernetică și propensiunea dezastrelor naturale stau la baza nevoilor în schimbare ale actorilor guvernamentali către soluții de comunicații prin satelit proporționale cu un nivel mai ridicat de securitate, fiabilitate și disponibilitate. În plus, evoluția computerelor cuantice aduce o amenințare suplimentară, întrucât aceste computere vor putea decripta conținuturi criptate în prezent. 2.6. Constatăm apariția a diverse megaconstelații din afara UE sprijinite sau subvenționate de stat în SUA, China și Rusia. Cuplată cu deficitul de cereri de frecvențe și de poziții nominale pe orbită disponibile și cu durata de viață limitată a capacității GOVSATCOM, aceasta creează nevoia urgentă a unui sistem de conectivitate spațială securizată al UE. Programul ar acoperi capacitatea și deficitul de capabilitate pentru serviciile guvernamentale de comunicații prin satelit. 2.7. Programul ar trebui să permită, de asemenea, furnizarea de servicii comerciale de comunicații prin satelit de către sectorul privat. În cadrul evaluării impactului, parteneriatul public-privat a fost evaluat ca fiind cel mai potrivit model de punere în aplicare pentru a asigura faptul că obiectivele Programului ar putea fi atinse. Acesta ar stimula în special inovarea la nivelul tuturor componentelor industriei spațiale europene (mari integratori de sisteme, întreprinderi cu capitalizare medie, IMM-uri și startup-uri). 2.8. Pe măsură ce guvernele, cetățenii și instituțiile UE devin tot mai dependente de conectivitate, nevoile lor necesită soluții cu o securitate mai ridicată, latență scăzută ( 14 ) și o bandă largă mai mare, de unde și nevoia de a dispune de un acces garantat la soluții reziliente printr-o tehnologie inovatoare și noile tendințe și abordări industriale. Sistemul avut în vedere va fi, astfel, un pionier în domeniul tehnologic, după cum se evidențiază în propunere. 2.9. Pentru a fi eficient din punctul de vedere al costurilor și pentru a capitaliza economiile de scară, Programul ar trebui să optimizeze corelarea dintre oferta și cererea de servicii guvernamentale. 2.10. În fapt, comunicațiile prin satelit oferă o acoperire ubicuă, complementară rețelelor terestre. Acestea sunt tratate din ce în ce mai mult ca un atu strategic, ceea ce evidențiază nevoia tot mai mare la nivel mondial de servicii guvernamentale care să asigure o conectivitate rezilientă, nu numai pentru a sprijini operațiunile lor de securitate, ci și pentru a conecta infrastructurile critice, a facilita interacțiunea electronică transfrontalieră sau transsectorială eficientă și eficace dintre administrațiile publice europene, întreprinderi și cetățeni, a contribui la dezvoltarea unei administrații electronice mai eficace, mai simplificate și mai ușor de utilizat la nivel național, regional și local ( 15 ) și a gestiona crizele, precum și pentru a sprijini supravegherea frontierelor și supravegherea maritimă. 2.11. Crearea Programului va urma o abordare graduală depunând eforturi pentru calitate. Dezvoltarea și implementarea inițială ar putea începe în 2023, furnizarea serviciilor inițiale și a testării pe orbită a criptografiei cuantice ar putea fi realizate până în 2025 și implementarea deplină a criptografiei cuantice integrate care să permită servicii depline ar putea fi realizată până în 2028. Costul aferent total este estimat la 6 miliarde EUR și finanțarea va proveni din diferite surse ale sectorului public (bugetul UE, contribuții ale statelor membre și ale ESA) și din investițiile sectorului privat. În ceea ce privește finanțarea UE, aceasta nu subminează punerea în aplicare a componentelor spațiale existente ale Regulamentului UE privind spațiul, și anume Galileo și Copernicus. 3. Observații generale 3.1. CESE consideră că în lumea digitală de astăzi, conectivitatea spațială este un activ esențial și strategic pentru societățile moderne. Aceasta favorizează puterea economică, poziția de lider în domeniul digital și suveranitatea tehnologică, competitivitatea economică și progresul societal. Atribuindu-le actorilor din domeniul spațial un rol mai proeminent, programul vizează asigurarea unor date și servicii spațiale de înaltă calitate și securizate, care pot genera beneficii socioeconomice pentru cetățenii și întreprinderile Europei, care pot promova securitatea și autonomia UE și pot consolida rolul UE în calitate de lider în sectorul spațial, permițându-i să concureze cu alte economii spațiale de top și cu națiuni emergente cu capacități spațiale. În plus, ea este un important instrument tehnic care permite libertatea de exprimare și libera circulație a ideilor. 3.2. CESE consideră că o conectivitate sigură, accesibilă și la prețuri abordabile nu este doar o condiție prealabilă pentru funcționarea democrației participative, ci și o condiție prealabilă pentru punerea în aplicare rezilientă a drepturilor fundamentale și o oportunitate pentru o mai mare responsabilizare a cetățenilor și a societății civile. Cetățenii europeni se bazează din ce în ce mai mult pe tehnologia, datele și serviciile spațiale. Acest lucru implică, în special, respectarea normelor privind protecția datelor cu caracter personal. În plus, spațiul joacă un rol din ce în ce mai important în creșterea economică, securitatea și ponderea geopolitică a UE. În acest sens, o conectivitate fiabilă și securizată poate fi considerată un bun public pentru guverne și cetățeni. 3.3. CESE încurajează utilizarea unui parteneriat public-privat (PPP) ca model adecvat de punere în aplicare, pentru a garanta că obiectivele programului pot fi urmărite. Implicarea directă a sectorului privat creează un mediu favorabil dezvoltării în continuare a benzii largi de mare viteză și a conectivității neîntrerupte în întreaga Europă. Acest lucru este realizat prin eliminarea zonelor fără acoperire și prin asigurarea coeziunii la nivelul teritoriilor statelor membre, precum și prin asigurarea conectivității în zonele geografice de interes strategic. 3.4. Printr-un proces de achiziții publice competitiv, Comisia poate încheia un contract de concesiune pentru a livra soluțiile necesare și a proteja interesele Uniunii și ale statelor membre. Implicare industriei prin astfel de concesiuni ar trebui să permită partenerului privat să completeze infrastructura Programului cu capabilități suplimentare prin propriile investiții suplimentare. 3.5. În această privință, CESE subliniază că rolul sectorului public ar trebui să se reflecte în mod adecvat în viitoarea guvernanță a Programului, cu o atenție specială acordată securității infrastructurii și cu un control atent al costului, al calendarului și al performanței. Comisia va fi managerul de program pentru instituirea și supravegherea concesiunii. Agenției Uniunii Europene pentru Programul spațial i se va încredința furnizarea serviciilor guvernamentale, iar Agenției Spațiale Europene i se va încredința supravegherea activităților de dezvoltare și validare. CESE consideră că IMM-urile sunt, de asemenea, esențiale pentru inovare și pentru ecosistemul din economia emergentă a noului spațiu. Prin urmare, dezvoltarea serviciilor spațiale la nivelul IMM-urilor ar trebui încurajată în mod activ, la fel ca achiziționarea respectivelor servicii de către autoritățile publice și de către sectorul privat deopotrivă. Aceasta ar contribui la crearea de locuri de muncă, la îmbunătățirea competențelor tehnologice și la stimularea competitivității Europei, care sunt tot mai importante pentru tranzițiile duble ale UE către o economie durabilă și digitală. S-ar asigura, de asemenea, o competiție eficientă și transparentă, consolidând autonomia tehnologică a UE, prin cerințe specifice legate de securitate, continuitatea serviciului și fiabilitate. 3.6. CESE consideră că în cadrul procedurilor de achiziții publice, ar trebui elaborate criterii specifice pentru atribuirea contractelor de concesiune, asigurând participarea startup-urilor și a IMM-urilor alături de întregul lanț valoric al concesiunii, stimulând astfel dezvoltarea de tehnologii inovatoare și disruptive. În cazul în care angajarea furnizorilor din afara UE ar putea ridica probleme din punct de vedere strategic și de securitate, ar trebui instituite norme de participare adecvate. 3.7. CESE consideră că IMM-urile ar trebui să fie încurajate să valorifice multiplele instrumente de finanțare aflate la dispoziția UE pentru a revigora ecosistemul spațiului, întrucât acest lucru ar contribui la crearea de locuri de muncă, ar îmbunătăți competențele tehnologice și ar stimula competitivitatea industrială a Europei. 4. Observații specifice 4.1. CESE consideră că suveranitatea strategică a UE și a statelor membre se bazează în principal pe autonomia și capabilitatea tehnologică a industriei europene și pe securitatea comunicațiilor prin satelit, în special în contextul tensiunilor geopolitice în creștere. Prin urmare, CESE sprijină ferm inițiativele menite să consolideze suveranitatea industrială și tehnologică a statelor membre ale UE. 4.2. CESE sprijină propunerea și consideră că potențialele sinergii dintre activitățile guvernamentale și activitățile civile comerciale reprezintă o importantă oportunitate din punct de vedere economic și pentru serviciile suplimentare oferite cetățenilor europeni, în contextul unei creșteri, la nivel mondial, a investițiilor publice și private în activitățile spațiale. 4.3. CESE subliniază importanța sprijinirii competitivității și a capacității de inovare a industriilor din sectorului spațial din cadrul Uniunii. Astfel se va contribui într-o mare măsură la asigurarea pentru Europa a accesului spațial autonom și la prețuri abordabile în următorii ani, producând totodată un impact esențial și profund pozitiv asupra competitivității modelelor de exploatare a lansatoarelor europene. 4.4. CESE subliniază că Programul ar trebui să permită operatorilor din domeniul telecomunicațiilor să beneficieze de capacitatea crescută și de serviciile fiabile și securizate. În plus, dimensiunea comercială ar permite serviciilor cu amănuntul să ajungă la mai mulți utilizatori privați din întreaga UE. 4.5. În ceea ce privește guvernanța Programului (capitolul V din propunerea de regulament), este clar că rolurile principale din cadrul Programului vor fi jucate de patru actori principali, și anume Comisia, Agenția Uniunii Europene pentru Programul spațial („agenția”), statele membre și Agenția Spațială Europeană (ESA). 4.6. În această privință, CESE crede cu fermitate că este imperativ să existe o repartizare clară a sarcinilor, a rolurilor și a responsabilităților, alături de o coordonare adecvată între diverși actori, pentru buna funcționare a programului. Prin urmare, o alocare precisă a responsabilităților, pe baza competențelor aferente demonstrate, ar trebui să asigure și executarea eficientă a programului din punctul de vedere al costurilor și al termenelor-limită. Gestionarea eficientă a traficului spațial este, de asemenea, esențială pentru îmbunătățirea siguranței, având în vedere cantitatea tot mai mare de deșeuri din spațiu. 4.7. CESE subliniază că securitatea cibernetică a infrastructurilor terestre și spațiale reprezintă elementul esențial pentru a asigura exploatarea și reziliența sistemelor. 4.8. CESE consideră că pentru a asigura competitivitatea industriei spațiale europene, Programul ar trebui să contribuie la dezvoltarea unor competențe avansate în domenii legate de spațiu și ar trebui să sprijine activitățile de educație și de formare, promovând egalitatea de șanse, egalitatea de gen și capacitarea femeilor, pentru a realiza deplinul potențial al cetățenilor Uniunii în acest domeniu. 4.9. CESE subliniază că instituirea și modernizarea infrastructurilor pot implica mulți actori industriali din mai multe țări, a căror activitate trebuie să fie coordonată în mod eficient pentru a dezvolta sisteme care să fie fiabile și complet integrate, cu o trimitere specială la securitate și la securitatea cibernetică. Bruxelles, 24 iunie 2022. Președintele Comisiei consultative pentru mutații industriale Pietro Francesco DE LOTTO

(1) Europa dispune de a doua cea mai mare industrie spațială din lume, ce numără peste 231 000 de profesioniști angajați și a cărei valoare se estimează la 53-62 de miliarde EUR; studiul „Piața spațială” (Space Market), Parlamentul European, noiembrie 2021.

(2) Inițiativa privind infrastructura europeană de comunicații cuantice (EuroQCI).

(3) Un proiect de cercetare în domeniul comunicațiilor securizate prin satelit (SatCom) pentru actorii guvernamentali din UE. ENTRUSTED: European Networking for satellite Telecommunication Roadmap for the governmental Users requiring Secure, inTeroperable, innovativE and standardiseD services

(4) Sistemul european global de navigație prin satelit, operațional din decembrie 2016, când a început să ofere servicii autorităților publice, întreprinderilor și cetățenilor.

(5) Programul Uniunii Europene de observare a Pământului, furnizor de date de observare a Pământului, care este utilizat pentru furnizorii de servicii, autoritățile publice și organizațiile internaționale.

(6) Competitive Space Start-ups for Innovation („Întreprinderi nou-înființate competitive în domeniul spațial pentru inovare”) este inițiativa Comisiei Europene privind antreprenoriatul în domeniul spațial, al cărei obiectiv principal este sprijinirea întreprinderilor nou-înființate și a IMM-urilor aflate în diferite etape ale creșterii lor cu un set de instrumente și fonduri.

(7) Directiva 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 martie 2007 de instituire a unei infrastructuri pentru informații spațiale în Comunitatea Europeană (INSPIRE) (JO L 108, 25.4.2007, p. 1).

(8) Directiva (UE) 2019/1024 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 privind datele deschise și reutilizarea informațiilor din sectorul public (JO L 172, 26.6.2019, p. 56).

(9) Cu 18 sateliți aflați în prezent pe orbită și peste 30 de sateliți planificați în următorii 10-15 ani, UE este și cel mai mare client instituțional pentru serviciile de lansare din Europa. Lansatoarele sunt al doilea cel mai mare domeniu de producție spațială din Europa, după sateliții comerciali, stimulând industria europeană. Comisia va agrega nevoile de servicii de lansare ale programelor UE și va acționa în calitate de client inteligent al unor soluții europene de lansare fiabile și eficiente din punctul de vedere al costurilor. Este, de asemenea, esențial ca Europa să dispună în continuare de infrastructuri de lansare moderne, eficiente și flexibile.

(10) Începând din iunie 2019, statele membre au semnat Declarația privind infrastructura europeană de comunicații cuantice (EuroQCI), fiind de acord să colaboreze între ele și cu Comisia și cu sprijin din partea ESA, pentru a dezvolta o infrastructură de comunicații cuantice care să acopere întreaga UE.

(11) COM(2021) 70 final.

(12) UE a adoptat componenta GOVSATCOM a Regulamentului (UE) 2021/696 al Parlamentului European și al Consiliului la 28 aprilie 2021 pentru a asigura disponibilitatea pe termen lung a unor servicii de comunicații prin satelit fiabile, securizate și eficiente din punctul de vedere al costurilor pentru utilizatorii GOVSATCOM. Regulamentul (UE) 2021/696 are în vedere ca într-o primă fază a componentei GOVSATCOM, până aproximativ în 2025, să fie utilizată capacitatea existentă. În acest context, Comisia trebuie să achiziționeze capacități GOVSATCOM din partea statelor membre cu sisteme naționale și capacități spațiale și din partea furnizorilor comerciali de comunicații sau servicii prin satelit, ținând cont de interesele esențiale în materie de securitate ale Uniunii.

(13) În fapt, GOVSATCOM reprezintă un activ strategic, strâns legat de securitatea națională, utilizat de cele mai multe state membre. Utilizatorii publici tind să favorizeze soluțiile deținute la nivel guvernamental (deținătorii componentei guvernamentale SATCOM includ Franța, Germania, Grecia, Italia, Luxemburg, Spania), soluțiile public-private (cum ar fi Satcom BW în Germania sau GovSat în Luxemburg) sau utilizarea unor furnizori privați acreditați specifici. Componenta GOVSATCOM a fost identificată încă din 2013 (Concluziile Consiliului European din 19-20 decembrie 2013) drept un domeniu promițător, cu posibilitatea unei contribuții tangibile la obiectivele vizând o Uniune Europeană puternică, securizată și rezilientă. În prezent, aceasta face parte din strategia spațială pentru Europa [O strategie spațială pentru Europa, COM(2016) 705 final], din planul de acțiune european în domeniul apărării [Planul de acțiune european în domeniul apărării, COM(2016) 950 final] și din strategia globală a Uniunii Europene.

(14) Latența scăzută se referă la o întârziere minimă în prelucrarea datelor informatice printr-o conexiune la rețea. Cu cât timpul de procesare este mai scăzut, cu atât se apropie mai mult accesul în timp real. O conexiune la rețea cu latență mai scăzută este o conexiune cu întârzieri foarte scurte.

(15) Raport al Comisiei către Parlamentul European și Consiliu. Rezultatele evaluării interimare a programului ISA (soluții de interoperabilitate pentru administrațiile publice europene), 23 septembrie 2019, COM(2019) 615 final.