Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, care estimează că deficitul va rămâne peste 3 % din PIB în 2021, depășirea valorii de referință din tratat nu are un caracter temporar.

COM

COM

În situația actuală, un factor suplimentar esențial care trebuie luat în considerare în ceea ce privește anul 2020 este activarea recentă a clauzei derogatorii generale având în vedere impactul economic al pandemiei de COVID-19, care are efecte foarte importante asupra situației bugetare și are drept rezultat o perspectivă foarte nesigură. Pandemia a condus, de asemenea, la activarea clauzei derogatorii generale.

3.1. Pandemia de COVID-19

Pandemia de COVID-19 a dus la un șoc economic major care are un impact negativ semnificativ în întreaga Uniune Europeană. Consecințele asupra creșterii PIB-ului vor depinde atât de durata pandemiei, cât și de măsurile luate de autoritățile naționale și la nivel european și mondial pentru a-i încetini răspândirea, pentru a proteja capacitățile de producție și pentru a sprijini cererea agregată. Statele membre au adoptat deja sau sunt pe cale să adopte măsuri bugetare pentru a spori capacitatea sistemelor de sănătate și pentru a oferi ajutor persoanelor fizice și sectoarelor deosebit de afectate. Au fost adoptate, de asemenea, măsuri semnificative de sprijin sub formă de lichidități și alte garanții. Sub rezerva unor informații mai detaliate, autoritățile statistice competente vor examina dacă măsurile respective au un impact imediat asupra soldului bugetului general sau nu. Alături de scăderea activității economice, respectivele măsuri vor contribui la creșterea substanțială a pozițiilor deficitului și datoriei publice.

3.2 Poziția economică pe termen mediu

Creșterea economică a Finlandei înregistra deja o încetinire înainte de criză. Creșterea economică este grav afectată ca urmare a pandemiei de COVID-19 și a măsurilor luate pentru a limita răspândirea virusului. Se preconizează că PIB-ul real va scădea drastic, cu aproximativ 6,3 % în 2020, înainte de a se redresa la 3,7 % în 2021. Se estimează că investițiile private și consumul privat vor fi principalii factori ai încetinirii creșterii economice în 2020, în timp ce consumul și investițiile publice vor sprijini economia. Conform previziunilor macroeconomice care stau la baza programului de stabilitate, produsul intern brut al Finlandei se va contracta cu 5,5 % în 2020 și va crește cu 1,3 % în 2021, ca urmare a aceleiași combinații de factori. Scăderea puternică a PIB-ului în 2020 este un factor atenuant în evaluarea respectării de către Estonia a criteriului deficitului în 2020.

Se preconizează că, în 2020, nivelul ridicat de incertitudine și șomajul în creștere vor duce la contractarea cererii interne. Se estimează că, în rândul gospodăriilor, va crește economisirea precauționară, întârziindu-se cheltuielile discreționare și reducându-se consumul. Investițiile private urmează să scadă brusc din cauza perspectivelor nesigure, atât pe piața locuințelor, cât și în sectorul de afaceri. Contribuția exporturilor nete va fi negativă. Piața forței de muncă, care stagna înainte de criză, urmează să fie puternic afectată. Rata șomajului urmează să crească semnificativ până la jumătatea anului 2020.

Există un nivel extrem de ridicat de incertitudine cu privire la evoluția pandemiei și la ritmul de relaxare a măsurilor de distanțare socială, precum și la impactul acestora asupra activității economice. Riscurile de evoluție negativă în ceea ce privește scenariile de prognoză se referă, în principal, la durata și gravitatea șocului indus de pandemie asupra cererii interne și externe. O criză mai îndelungată în ceea ce privește unele activități de petrecere a timpului liber, cum ar fi industria croazierelor, ar putea cauza un șoc suplimentar considerabil pentru finanțele publice ale Finlandei. Pe de altă parte, principalii parteneri comerciali ai Finlandei par să intre în perioada de recuperare mai repede decât se preconiza anterior.

3.3 Poziția bugetară pe termen mediu

La 13 iulie 2018, Finlandei i s-a recomandat să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu depășește 2,9 % în 2019 („criteriul de referință privind cheltuielile”), ceea ce corespunde unei ajustări structurale de -0,2 % din PIB . Pe baza datelor privind rezultatele bugetare și a previziunilor Comisiei, creșterea cheltuielilor publice primare a dus la o oarecare abatere de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2019. De asemenea, soldul structural indică o oarecare abatere în 2019. Prin urmare, evaluarea globală indică o oarecare abatere de la traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2019.

Încetinirea activității economice și măsurile luate de guvern pentru limitarea răspândirii virusului COVID-19 vor avea un impact major asupra finanțelor publice. În primul buget suplimentar pentru 2020, guvernul a introdus numeroase măsuri punctuale și specifice de combatere a impactului pandemiei de coronavirus asupra sănătății umane și economiei. Măsurile includ investiții discreționare în valoare totală de aproximativ 4,1 miliarde EUR în perioada 2020-2024. Aceste investiții reprezintă o sarcină deosebită asupra bugetului pe 2020, care a concentrat la începutul perioadei cheltuielile legate de punerea în aplicare a programului guvernamental 2019-2023.

Măsurile de sprijin în caz de pandemie care au fost adoptate până la jumătatea lunii aprilie 2020 reprezintă un cost bugetar de aproximativ 1,7 % din PIB în 2020. Majoritatea măsurilor constau în subvenții pentru sectoarele cele mai afectate ale economiei, ajutând IMM-urile și persoanele care desfășoară activități independente să treacă prin perioada de restricții de deplasare a persoanelor. Guvernul a decis, de asemenea, reducerea temporară a contribuțiilor sociale. Cheltuielile privind asistența medicală și materialele medicale, ordinea publică și protecția frontierelor sunt, de asemenea, acoperite. În plus, impactul stabilizatorilor automați, cuprins între 3 % și 4 % din PIB, și anume scăderea veniturilor fiscale și creșterea cheltuielilor de securitate socială, va continua să afecteze finanțele publice. În general, se estimează, în prezent, că impactul crizei va duce la o scădere a soldului bugetului general cu -7,2 % din PIB în 2020.

Deși se așteaptă o redresare economică în 2021, se preconizează că veniturile publice vor rămâne sub previziunile anterioare crizei, pe baza ipotezei menținerii acelorași politici. Cea mai mare parte a cheltuielilor legate de pandemie ar urma să fie complet anulată până la sfârșitul anului 2020, dar se preconizează că unele programe de sprijin pentru întreprinderi vor continua. De asemenea, se preconizează că guvernul va suporta unele pierderi din împrumuturile și investițiile pe care le-a garantat. În consecință, soldul bugetului general estimat pentru 2021 este de -3,4 % din PIB, conform previziunilor Comisiei.

Previziunile fiscale sunt caracterizate de un grad ridicat de incertitudine care decurge din evoluțiile macroeconomice, din cuantumul garanțiilor solicitate, din costurile bugetare ale măsurilor de sprijin adoptate pentru atenuarea efectelor pandemiei de COVID-19 și din necesitatea de a adopta măsuri suplimentare.

3.4. Situația datoriei publice pe termen mediu

Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, se estimează că datoria publică va crește de la 59,4 % din PIB în 2019 la 69,6 % până în 2021. Evaluarea sustenabilității datoriei indică faptul că, în pofida anumitor riscuri, poziția datoriei rămâne sustenabilă pe termen mediu, ținând seama, de asemenea, de factori atenuanți importanți (inclusiv profilul datoriei). În special, în timp ce poziția datoriei se deteriorează ca urmare a crizei provocate de pandemia de COVID-19, se preconizează că ponderea datoriei din scenariul de referință va avea loc pe o traiectorie (în declin) durabilă pe termen mediu.

Graficul 1: Ponderea datoriei publice în PIB, Finlanda, % din PIB

Sursă: serviciile Comisiei

3.5 Alți factori prezentați de statul membru

La 11 mai 2020, autoritățile finlandeze au transmis o scrisoare privind factorii relevanți în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97. Analiza prezentată în secțiunile anterioare acoperă deja, în linii mari, principalii factori propuși de autorități. Factorii suplimentari care nu au fost încă menționați mai sus sunt planurile guvernului de reforme structurale și de consolidare a sustenabilității pe termen lung. Acestea acoperă, în special, pregătirile pentru reforma serviciilor sociale și de sănătate, precum și o foaie de parcurs menită să reducă decalajul în materie de sustenabilitate a finanțelor publice. În plus, scrisoarea reamintește faptul că Finlanda este o țară cu o poziție solidă a activelor nete, care poate fi utilizată pentru a promova creșterea viitoare și pentru a îmbunătăți sustenabilitatea pe termen lung a economiei. În cele din urmă, guvernul afirmă că va prezenta un pachet de politici economice în cadrul sesiunii bugetare din toamna anului 2020. De asemenea, va pregăti un program de stabilitate cuprinzător, care va include obiective multianuale pentru finanțele publice. Scrisoarea subliniază faptul că programul de stabilitate prezentat la 30 aprilie 2020 a inclus doar previziunile macroeconomice și bugetare independente pentru perioada 2020-2022 și nu obiectivele bugetare adoptate în mod oficial de guvern.