Raportul special Sprijinul Uniunii Europene 
pentru lupta împotriva 
torturii și pentru abolirea 
pedepsei cu moarteaRO 2015  nr. 09
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2015
Print ISBN 978-92-872-2611-2 ISSN 1831-0966 doi:10.2865/37640 QJ-AB-15-009-RO-C
PDF ISBN 978-92-872-2676-1 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/771810 QJ-AB-15-009-RO-N
EPUB ISBN 978-92-872-2646-4 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/203804 QJ-AB-15-009-RO-E
© Uniunea Europeană, 2015
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Printed in Luxembourg
Sprijinul Uniunii 
Europene pentru lupta 
împotriva torturii și 
pentru abolirea pedepsei 
cu moartea
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) al doilea 
paragraf TFUE]Raportul specialRO 2015  nr. 09
02
 Echipa de audit
Rapoartele speciale ale Curții de Conturi Europene prezintă rezultatele auditurilor de conformitate sau ale auditurilor 
performanței care au ca obiect domenii specifice ale bugetului UE sau aspecte specifice legate de gestiune. Curtea selec ‑
tează și concepe aceste sarcini de audit astfel încât impactul lor să fie maxim, luând în considerare riscurile existente la 
adresa performanței sau a conformității, nivelul de venituri sau de cheltuieli implicat, schimbările preconizate și interesul 
existent în mediul politic și în rândul publicului larg.
Acest audit al performanței a fost efectuat de Camera de audit III – condusă de domnul Karel Pinxten, membru al Curții 
de Conturi Europene – cameră specializată pe domeniile de cheltuieli aferente acțiunilor externe. Auditul a fost condus 
de domnul Klaus‑Heiner Lehne, membru al Curții de Conturi Europene, beneficiind de sprijinul unei echipe formate din: 
Thomas Arntz, atașat în cadrul cabinetului domnului Lehne; Sabine Hiernaux‑Fritsch, șef de unitate; Werner Vlasselaer, 
coordonator al echipei de audit; Kim Hublé, auditor și Athanasios Tsamis, auditor.
De la stânga la dreapta: S. Hiernaux‑Fritsch, T. Arntz, K. ‑H. Lehne, 
A. Tsamis, K. Hublé, W. Vlasselaer.

03
 Cuprins
Puncte
 Acronime
I-VII  Sinteză
1-10  Introducere
1-4 Tortura și pedeapsa cu moartea continuă să fie practici frecvente
5-10  Angajamentul Uniunii Europene de a lupta împotriva torturii și a pedepsei cu moartea
11-12  Sfera și abordarea auditului
13-53  Observații
13-30  În pofida unei evaluări adecvate a nevoilor, Comisia nu a direcționat fondurile într‑un mod optim
14-20  Strategiile de țară privind drepturile omului nu au fost luate în considerare în mod corespunzător la 
alocarea fondurilor, iar coordonarea cu alte acțiuni ale UE a fost slabă
21-27  Procesul de selecție a proiectelor era bine documentat, însă nu era suficient de riguros
28-30  Abordarea în funcție de cerere a asigurat faptul că organizațiile beneficiare dispuneau de expertiza 
necesară și că acestea își apropriaseră în mod suficient acțiunile derulate, însă prezenta și unele dezavantaje
31-53  Proiectele au fost implementate conform planificării, însă impactul global al finanțării acordate 
prin IEDDO a fost limitat
32-39  În general, activitățile proiectelor s‑au desfășurat conform planificării
40-48 Impactul finanțării prin IEDDO a fost limitat din cauza utilizării într‑o măsură prea mică și fragmentară 
a contribuției financiare deja modeste a acestui instrument și, în anumite situații, din cauza contextelor 
politice nefavorabile
49-53  Realizările proiectelor sunt sustenabile, însă granturile nu au dus la un grad mai mare de autonomie 
financiară pentru organizațiile societății civile
04 Cuprins
54-56  Concluzii și recomandări
 A nexa I  –  P edeapsa cu moartea în Africa
 A nexa II  –  P edeapsa cu moartea în Asia
 A nexa III  –  P edeapsa cu moartea în America Latină
 A nexa IV  –  P edeapsa cu moartea în Statele Unite
 A nexa V  –  C ererile de propuneri la nivel mondial în perioada 2007-2013
 A nexa VI  –   P roiectele pentru care auditorii Curții au examinat evaluarea realizată de Comisie 
cu privire la notele conceptuale și la propunerile complete aferente
 A nexa VII  –  G ranturile examinate
 Răspunsurile Comisiei și ale SEAE
05
 Acronime
COHOM : Grupul de lucru pentru drepturile omului din cadrul Consiliului Uniunii Europene
DG Cooperare Internațională și Dezvoltare : Direcția Generală Cooperare Internațională și Dezvoltare
IEDDO : Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului
ONU : Organizația Națiunilor Unite
OPCAT : Protocol opțional la Convenția împotriva torturii și a altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau 
degradante ( Optional Protocol to the Convention against Torture and Other Cruel, Inhuman or Degrading Treatment or 
Punishment )
SEAE : Serviciul European de Acțiune Externă
06
 Sinteză
I
Comunitatea internațională a depus numeroase efor ‑
turi pentru a eradica tortura și alte forme de maltra ‑
tare. Cu toate acestea, tortura și alte forme de maltra ‑
tare persistă, iar impunitatea celor care comit aceste 
acte rămâne o realitate în multe țări la nivel mondial. 
În ceea ce privește pedeapsa cu moartea, există în 
continuare 58 de țări care o aplică încă. În fiecare an, 
au loc peste 5 000 de execuții.
II
Uniunea Europeană (UE) este profund angajată în pre ‑
venirea și eliminarea tuturor formelor de tortură și de 
maltratare, precum și în abolirea pedepsei cu moartea 
pe plan mondial. Pentru a atinge aceste obiective, 
UE întreprinde diverse inițiative diplomatice, precum 
acordurile bilaterale, dialogul politic și participarea 
la forumuri multilaterale. Mai mult, UE consideră că 
realizarea de progrese în sensul respectării drepturilor 
omului reprezintă o condiție esențială pentru succesul 
cooperării sale pentru dezvoltare și, astfel, finanțează 
proiecte dedicate acestor aspecte. Principalul instru ‑
ment utilizat în acest sens este Instrumentul european 
pentru democrație și drepturile omului (IEDDO), prin 
care se atribuie granturi organizațiilor societății civile, 
în vederea implementării proiectelor relevante. Pe par ‑
cursul perioadei 2007 ‑2013, Comisia a atribuit 183 de 
granturi prin IEDDO, cu o valoare totală de 100,9 mili ‑
oane de euro, pentru proiecte legate de lupta împo ‑
triva torturii și a pedepsei cu moartea.
III
Curtea a evaluat dacă acțiunile de promovare deru ‑
late prin Instrumentul european pentru democrație și 
drepturile omului (IEDDO) pentru prevenirea acte ‑
lor de tortură, pentru reabilitarea victimelor actelor 
de tortură și pentru abolirea pedepsei cu moartea 
au fost eficace. Auditul Curții s‑a axat pe modul de 
alocare a fondurilor și pe măsura în care s‑au obținut 
rezultate sustenabile. Activitatea de audit a constat 
într‑o examinare analitică, în interviuri cu membri 
ai personalului Comisiei, ai Serviciului European de 
Acțiune Externă (SEAE) și ai organizațiilor beneficiare, 
precum și într‑o examinare detaliată a unui eșantion 
de 31 de proiecte. Aceasta a presupus efectuarea unor 
misiuni la Londra, în Republica Democratică Congo, în 
Georgia și în Africa de Sud, precum și a unei verificări 
documentare a unor proiecte care privesc China și 
Statele Unite.
Sinteză 07
IV
Curtea concluzionează că sprijinul furnizat prin IEDDO 
pentru lupta împotriva torturii, pentru reabilitarea vic ‑
timelor actelor de tortură și pentru abolirea pedepsei 
cu moartea a fost doar parțial eficace.
V
Comisia stabilește în mod adecvat prioritățile în 
domeniul drepturilor omului pentru fiecare țară par ‑
teneră. Deși fondurile au fost, în general, alocate într‑o 
manieră corespunzătoare, Comisia nu ține cont în 
mod suficient de aceste priorități. Mai mult, proiectele 
finanțate sunt adesea necoordonate în mod corespun ‑
zător cu alte acțiuni ale UE, cum ar fi sprijinul tradiți ‑
onal pentru dezvoltare și dialogul cu țara parteneră. 
Având în vedere că abordarea urmată pentru finanța ‑
rea proiectelor s‑a bazat pe cerere, proiectele au fost, 
în general, implementate de către organizații motivate 
din sfera societății civile, care dispuneau de o exper ‑
tiză corespunzătoare. Selecția proiectelor era bine 
documentată, însă nu era riguroasă. Mai mult, atunci 
când s‑au identificat deficiențe în cadrul proiectelor 
selectate, nu s‑au adus în consecință îmbunătățiri la 
nivelul concepției lor.
VI
Activitățile din cadrul proiectelor s‑au derulat conform 
planificării și prezintă, în general, un raport cost‑efica ‑
citate adecvat. Rezultatele obținute de granturi sunt 
sustenabile. Cu toate acestea, sistemele utilizate pen ‑
tru măsurarea impactului sunt mai curând slabe, fără 
cadre logice clare pentru proiecte, fără valori de refe ‑
rință și ținte bine definite și fără o abordare coerentă 
pentru evaluarea proiectelor. Atunci când proiectele 
furnizează asistență directă victimelor, impactul este 
tangibil, deși limitat la o serie de grupuri‑țintă relativ 
mici. Impactul altor proiecte, care urmăresc, de regulă, 
reforme legislative sau politice, este limitat de faptul 
că progresele depind, în egală măsură, de mulți alți 
factori și de contextele politice, care nu sunt întot ‑
deauna favorabile. Previziunile privind sustenabilitatea 
rezultatelor obținute sunt bune. Organizațiile societății 
civile care au fost sprijinite rămân însă foarte depen ‑
dente de sprijinul financiar.VII
Curtea formulează o serie de recomandări în atenția 
Comisiei, în vederea îmbunătățirii sprijinului pentru 
lupta împotriva torturii și a pedepsei cu moartea. 
Recomandările privesc direcționarea resurselor finan ‑
ciare, coordonarea cu alte eforturi ale UE în materie, 
selecția și îmbunătățirea propunerilor de proiecte, 
cadrul de măsurare a performanței și sustenabilitatea 
organizațiilor beneficiare.
08
 Introducere
Tortura și pedeapsa cu 
moartea continuă să fie 
practici frecvente
01 
În conformitate cu Declarația Univer ‑
sală a Drepturilor Omului1, nimeni nu 
trebuie supus torturii sau pedepselor 
ori tratamentelor crude, inumane sau 
degradante2. Convenția ONU împotriva 
torturii și altor pedepse ori tratamente 
cu cruzime, inumane sau degradante3, 
care a fost semnată în 1984, conține 
o definiție a termenului „tortură” (a 
se vedea caseta 1 ) și stabilește dis ‑
poziții menite să ajute statele să își 
eficientizeze lupta împotriva torturii. 
La sfârșitul anului 2014, convenția era 
semnată și ratificată de 156 de state, 
iar zece state o semnaseră, dar nu o ra ‑
tificaseră încă.02 
Protocolul opțional la Convenția îm ‑
potriva torturii și a altor pedepse ori 
tratamente cu cruzime, inumane sau 
degradante (OPCAT)4 are drept scop 
stabilirea unui sistem de vizite regulate 
din partea unor organisme naționa ‑
le și internaționale independente în 
diverse locuri de detenție, cu scopul de 
a preveni comiterea actelor de tortu ‑
ră. La sfârșitul anului 2014, OPCAT era 
semnat și ratificat de 76 de state, iar 
19 îl semnaseră, dar nu îl ratificaseră 
încă. Creșterea numărului de ratificări 
ale protocolului rămâne un obiectiv 
important de realizat.
03 
În pofida eforturilor depuse de comu ‑
nitatea internațională de a eradica tor ‑
tura, aceasta persistă, iar impunitatea 
autorilor actelor de tortură continuă să 
fie o realitate în multe țări. O serie de 
rapoarte recente ale unor organizații 
internaționale din societatea civilă5 
menționează frecvența actelor de tor ‑
tură și de maltratare în 131 de țări din 
lume. Prin urmare, prevenirea torturii și 
reabilitarea victimelor actelor de tortu ‑
ră rămân două provocări importante.1 Adoptată de Adunarea 
Generală a ONU la 
10 decembrie 1948.
2 Articolul 5.
3 Adoptată și deschisă spre 
semnare, ratificare și aderare 
prin Rezoluția nr. 39/46 
a Adunării Generale a ONU din 
10 decembrie 1948, data 
intrării în vigoare fiind 
26 iunie 1987.
4 A fost adoptat de Adunarea 
Generală a ONU la 
18 decembrie 2002 și a intrat 
în vigoare la 22 iunie 2006.
5 Raportul 2014/2015  The State 
of the World’s Human Rights  
(Situația în lume în ceea ce 
privește drepturile omului)  al 
Amnesty International și World 
Report 2015 (Events of 2014)  
[Raportul Mondial pe 2015 
(Evenimentele din 2014)] al 
Human Rights Watch.
Definiția torturii
„Tortura” înseamnă orice act prin care i se cauzează unei persoane durere sau suferințe acute, fizice sau men ‑
tale, în mod intenționat, cu scopul de a obține de la aceasta sau de la o terță persoană informații sau mărturi ‑
siri, de a o pedepsi pentru un act pe care aceasta sau o terță persoană l‑a săvârșit sau este bănuită a‑l fi săvâr ‑
șit, de a o intimida sau a o constrânge sau de a intimida sau a constrânge o terță persoană, sau pentru orice alt 
motiv fondat pe o formă de discriminare, indiferent care este aceasta, în cazul în care durerea sau suferințele 
respective sunt provocate de către, la inițiativa sau cu consimțământul sau acceptul unui funcționar public sau 
al unei alte persoane care acționează în calitate oficială6.
6 Formularea utilizată, și anume „consimțământul sau acceptul unui funcționar public”, extinde obligațiile statelor la sfera persoanelor fizice care 
nu au nicio calitate oficială și ar trebui interpretat astfel încât să se includă și eșecul statului de a proteja persoanele aflate sub autoritatea sa de 
actele de tortură și de maltratare săvârșite de persoane fizice.Caseta 1
09 Introducere
7 Prin legislație sau în practică. 
Șapte dintre aceste țări au 
abolit pedeapsa cu moartea 
doar pentru infracțiunile 
„comune”, spre deosebire de 
infracțiunile „excepționale”, 
cum ar fi infracțiunile de 
natură militară sau 
infracțiunile săvârșite în 
circumstanțe excepționale.
8 Sursa:  Amnesty International. 
Aceste cifre sunt doar 
estimative, întrucât multe țări 
nu publică cifre oficiale.
9 Pentru facilitarea lecturii, 
conceptul de „tortură și alte 
forme de maltratare” va fi 
redat în continuare în textul 
raportului doar prin cuvântul 
„tortură”.
10 Articolele 2, 3, 6 și 21 din 
Tratatul UE și articolul 205 din 
Tratatul privind funcționarea 
Uniunii Europene.
11 Adoptate de către Consiliu la 
25 iunie 2012.
12 În cazul țărilor din Africa, zona 
Caraibilor și Pacific, Acordul de 
la Cotonou prevede o serie de 
obligații reciproce, inclusiv 
respectarea drepturilor 
omului, a căror îndeplinire este 
monitorizată prin intermediul 
dialogului și al evaluării 
continue. Obligațiile reciproce 
fac obiectul clauzei privind 
soluționarea litigiilor descrise 
la articolul 96, pe baza căreia 
se poate recurge la procedura 
de consultare și la măsuri 
adecvate, inclusiv la 
suspendarea acordului, în 
cazul țării care nu respectă 
aceste obligații.
13 Cum ar fi Comisia a III‑a 
a Adunării Generale a ONU, 
Consiliul pentru Drepturile 
Omului al ONU, Organizația 
pentru Securitate și Cooperare 
în Europa și Consiliul Europei.04 
Deși pedeapsa cu moartea a fost abo ‑
lită în 140 de țări7, există în continuare 
58 de țări care o aplică încă (a se vedea 
anexele I‑IV ). În perioada 2007 ‑2014, 
au fost executate, în medie, peste 
5 000 de persoane în total pe an, în 37 
de țări8. Peste 83 % din aceste execuții 
au avut loc în China, peste 13 % în Iran, 
în Irak, în Coreea de Nord și în Arabia 
Saudită și în jur de 3 % în alte țări. La 
sfârșitul anului 2014, peste 19 000 de 
persoane din întreaga lume erau con ‑
damnate la moarte.
Angajamentul Uniunii 
Europene de a lupta 
împotriva torturii și 
a pedepsei cu moartea
05 
Eradicarea tuturor formelor de tortură 
și a altor forme de maltratare9, pre ‑
cum și abolirea pedepsei cu moartea 
reprezintă priorități ale politicii UE în 
domeniul drepturilor omului. Angaja ‑
mentul profund al UE în acest sens se 
bazează pe tratatele europene10 și este 
reflectat în Cadrul strategic și în Planul 
de acțiune privind drepturile omului 
și democrația11 și în Orientările UE din 
domeniul drepturilor omului (a se 
vedea caseta 2 ).06 
În vederea îndeplinirii obiectivelor 
politicii sale în domeniul drepturilor 
omului, UE desfășoară o serie de activi ‑
tăți diplomatice. Acordurile de parte ‑
neriat și de cooperare cu țările terțe 
includ o clauză referitoare la drepturile 
omului, al cărei scop este de a încuraja 
aceste țări să respecte normele în ma ‑
terie. În caz de nerespectare a acestor 
norme, sunt prevăzute diverse măsuri, 
cum ar fi reducerea sau suspendarea 
cooperării12. Uniunea abordează, în 
egală măsură, aspecte legate de drep ‑
turile omului în dialogurile sale politice 
cu țările sau cu organizațiile regionale 
partenere. Mai mult, UE este angajată, 
în momentul de față, în dialoguri și 
consultări specifice pe această temă 
cu 41 de țări terțe, promovând drep ‑
turile omului și prin participarea sa la 
forumuri multilaterale13. „Demersurile” 
(care au un caracter confidențial) și 
declarațiile (care au un caracter public) 
de la nivel diplomatic în relația cu 
autoritățile țărilor terțe constituie și 
ele un mijloc important de exercitare 
a unei presiuni diplomatice în acest 
domeniu.
Orientările UE
Orientările UE din domeniul drepturilor omului oferă instrucțiuni practice, atât pentru instituțiile UE, cât și 
pentru statele membre, cu privire la punerea în aplicare a politicii UE în acest domeniu. Există în total 11 orien ‑ 
tări ale UE, care acoperă o gamă largă de aspecte. Ele sunt elaborate de Grupul de lucru pentru drepturile 
omului din cadrul Consiliului Uniunii Europene (COHOM), sunt aprobate de Comitetul Reprezentanților Per ‑
manenți și sunt adoptate de Consiliu. Nu au un caracter juridic obligatoriu, însă constituie un puternic semnal 
politic cu privire la prioritățile Uniunii în domeniul drepturilor omului.Caseta 2
10 Introducere
14 Decizia de a elabora 
o abordare axată pe drepturile 
omului a fost luată odată cu 
adoptarea Cadrului strategic și 
a Planului de acțiune ale UE 
privind drepturile omului și 
democrația (a se vedea 
punctul 5).
15 Regulamentul (CE) 
nr. 1889/2006 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
20 decembrie 2006 de 
instituire a unui instrument de 
finanțare pentru promovarea 
democrației și drepturilor 
omului la scară mondială 
(JO L 386, 29.12.2006, p. 1), 
înlocuit de Regulamentul (UE) 
nr. 235/2014 (JO L 77, 15.3.2014, 
p. 85). IEDDO se întemeiază pe 
Inițiativa Europeană pentru 
Democrație și Drepturile 
Omului, care a fost instituită 
în 1994, pe care a înlocuit‑o.
16 Finanțarea proiectelor în 
proporție de 100 % este 
posibilă totuși în cazurile 
justificate în mod 
corespunzător.
17 „Lupta împotriva torturii” se 
referă atât la prevenirea 
actelor de tortură, cât și la 
reabilitarea victimelor actelor 
de tortură.07 
La 25 iulie 2012, în urma adoptării 
Cadrului strategic și a Planului de ac ‑
țiune ale UE privind drepturile omului 
și democrația, Consiliul a numit un 
Reprezentant Special al UE care să 
răspundă de coerența, eficacitatea și 
vizibilitatea politicii UE în domeniul 
drepturilor omului. Mai mult, acesta 
trebuie să contribuie pe plan intern la 
implementarea Cadrului strategic și 
a Planului de acțiune privind drepturile 
omului, precum și a altor instrumente 
precum Orientările UE din domeniul 
drepturilor omului. De asemenea, 
Reprezentantul Special are sarcina de 
a consolida dialogul pe tema dreptu ‑
rilor omului cu guvernele țărilor terțe, 
cu organizații regionale și internațio ‑
nale, precum și cu societatea civilă.
08 
Pe lângă aceste activități, UE urmă ‑
rește să promoveze drepturile omului 
considerând progresele realizate în 
acest domeniu, buna guvernanță și 
democrația drept condiții esențiale 
ale cooperării sale pentru dezvoltare. 
În 2012, Consiliul a decis să elaboreze 
o abordare axată pe drepturile omului 
în domeniul cooperării pentru dezvol ‑
tare, cu scopul de a se asigura că UE 
își intensifică eforturile depuse pentru 
a sprijini țările partenere să își pună în 
aplicare obligațiile lor internaționale în 
domeniul drepturilor omului14. Pen ‑
tru a realiza acest lucru, Consiliul va 
încorpora principiile privind drepturile 
omului în toate activitățile operaționa ‑
le pentru dezvoltare ale UE.09 
Mai mult, UE finanțează proiecte care 
sunt în totalitate dedicate promovării 
drepturilor omului. Principalul instru ‑
ment prin care se promovează preve ‑
nirea actelor de tortură, reabilitarea 
victimelor unor astfel de acte și aboli ‑
rea pedepsei cu moartea este Instru ‑
mentul european pentru democrație 
și drepturile omului (IEDDO), care vine 
în completarea instrumentelor geo ‑
grafice. Acest instrument a fost lansat 
în 2006 pentru a susține promovarea 
democrației și a drepturilor omului în 
țările terțe15.
10 
Bugetul total alocat instrumentului 
IEDDO se ridică la 1,1 miliarde de euro, 
acoperind toate obiectivele UE în 
domeniul drepturilor omului pentru 
perioada 2007 ‑2013. Cea mai mare 
parte a fondurilor aferente IEDDO sunt 
vărsate sub formă de granturi care sunt 
atribuite organizațiilor societății civile 
în scopul implementării proiectelor. În 
principiu, granturile implică cofinan ‑
țare, întrucât se acordă finanțare doar 
pentru 80 % din cheltuielile proiec ‑
telor16. IEDDO are o acoperire la nivel 
mondial, cuprinzând numeroase țări 
industrializate, și permite o finanțare 
fără acord bilateral, întrucât nu este 
necesară nicio aprobare guvernamen ‑
tală în țara în care are loc implemen ‑
tarea proiectelor în cauză. Cheltuielile 
efectuate prin IEDDO pentru lupta îm ‑
potriva torturii17 și a pedepsei cu moar ‑
tea se ridică la 100 de milioane de euro 
pentru perioada 2007 ‑2013 (a se vedea 
tabelul 1 ). Numărul contractelor înche ‑
iate în această perioadă este indicat în 
tabelul 2 . Majoritatea proiectelor au ca 
obiect campanii de sensibilizare, acti ‑
vități de lobby, practici de monitoriza ‑
re, măsuri de prevenire, sprijin juridic 
pentru victimele actelor de tortură 
și pentru persoanele condamnate la 
moarte sau tratamentul și reabilitarea 
victimelor actelor de tortură.
11 Introducere Tabelul 1 Cheltuielile aferente IEDDO în domeniul torturii și al pedepsei cu moartea, 
pe continente, 2007 ‑2013
(în euro)
Tortura 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 TOTAL
Africa 0 3 967 906 456 120 4 248 938 2 192 122 514 511 3 844 082 15 223 679
America 0 2 226  820 388 122 1 178 945 758 097 0 2 530 910 7 082 894
Asia 36 465 10 281  020 613 754 2 366  367 1 936 457 0 11 242 841 26 476 904
Europa 0 2 956 958 235 093 2 661 831 2 830 007 100 000 787 065 9 570 954
Mai multe continente 0 6 175 025 0 10 800 143 1 499 207 0 6 734 343 25 208 718
TOTAL 36 465 25 607 729 1 693 089 21 256 224 9 215 890 614 511 25 139 241 83 563 149
Pedeapsa cu moartea 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 TOTAL
Africa 0 0 76 863 285 000 734 333 0 0 1 096 196
America 0 0 1 581 610 290 859 0 1 345 046 0 3 217 515
Asia 0 0 722 028 731 761 1 416 450 2 009 842 0 4 880 081
Europa 0 0 0 0 0 200 074 0 200 074
Mai multe continente 0 0 4 067  552 657 674 0 3 263 246 0 7 988 472
TOTAL 0 0 6 448 053 1 965 294 2 150 783 6 818 208 0 17 382 338
Sursa:  Comisia Europeană. Tabelul 2Numărul de contracte atribuite prin IEDDO în domeniul torturii și al pedepsei cu 
moartea, pe continente, 2007 ‑2013
(în euro)
Tortura 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 TOTAL
Africa 0 7 4 5 4 3 6 29
America 0 7 3 3 6 0 4 23
Asia 1 19 5 5 4 0 18 52
Europa 0 7 2 4 6 1 3 23
Mai multe continente 0 6 0 10 1 0 6 23
TOTAL 1 46 14 27 21 4 37 150
Pedeapsa cu moartea 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 TOTAL
Africa 0 0 1 1 1 0 0 3
America 0 0 4 2 0 2 0 8
Asia 0 0 2 2 2 3 0 9
Europa 0 0 0 0 0 1 0 1
Mai multe continente 0 0 7 1 0 4 0 12
TOTAL 0 0 14 6 3 10 0 33
Sursa:  Comisia Europeană.
12
 Sfera și abordarea auditului
11 
Curtea a evaluat dacă acțiunile de 
promovare derulate prin Instrumentul 
european pentru democrație și dreptu ‑
rile omului (IEDDO) pentru prevenirea 
actelor de tortură, pentru reabilitarea 
victimelor actelor de tortură și pen ‑
tru abolirea pedepsei cu moartea 
au fost eficace. Auditul a urmărit cu 
precădere să răspundă la următoarele 
două întrebări:
(a) Au fost fondurile alocate în mod 
adecvat?
(b) Au obținut granturile rezultate 
sustenabile?
12 
Auditul s‑a axat pe perioada 2007 ‑2013 
și s‑a desfășurat între luna iulie 2014 
și luna ianuarie 2015. Auditul a cu ‑
prins mai multe elemente: În primul 
rând, Curtea a examinat modul în care 
fondurile au fost alocate celor cinci 
cereri de propuneri la nivel mondial 
pentru perioada examinată (a se vedea 
anexa V ). Examinarea a constat în 
interviuri cu membri ai personalului 
Serviciului European de Acțiune Exter ‑
nă (SEAE) și ai personalului Direcției 
Generale Cooperare Internațională și 
Dezvoltare (DG Cooperare Internați ‑
onală și Dezvoltare), precum și într‑o 
analiză a evaluării realizate de Comisia 
Europeană cu privire la notele con ‑
ceptuale și la propunerile complete 
ale unui număr de 45 de proiecte (a se vedea anexa VI ). În al doilea rând, 
Curtea a examinat șapte granturi 
atribuite prin IEDDO unui număr de 
trei organizații ale societății civile din 
Londra, care au fost vizitate în cursul 
auditului. În al treilea rând, Curtea 
a examinat 13 proiecte ale IEDDO care 
vizau Republica Democratică Congo, 
Georgia și Africa de Sud. În acest sens, 
Curtea a efectuat o serie de misiuni 
în aceste țări cu scopul de a desfășura 
interviuri cu personalul delegațiilor 
UE vizate, precum și cu reprezentanți 
ai organizațiilor care au beneficiat de 
granturi din partea IEDDO. În fine, Cur ‑
tea a procedat la o verificare documen ‑
tară a 11 proiecte finanțate de IEDDO 
cu privire la China și Statele Unite (a se 
vedea anexa VII ). Eșantionul selectat 
în vederea auditului reprezintă 24 % 
din cheltuielile vizate.
13
 Observații
În pofida unei evaluări 
adecvate a nevoilor, 
Comisia nu a direcționat 
fondurile într‑un mod 
optim
13 
Curtea a examinat dacă cererile de 
propuneri au avut la bază o evaluare 
adecvată a nevoilor existente și dacă 
au fost bine direcționate și coordo ‑
nate cu alte acțiuni ale UE, cum ar fi 
sprijinul tradițional pentru dezvoltare 
și dialogul cu țara parteneră. Auditul 
a evaluat, în egală măsură, selecția 
proiectelor, examinând dacă procesul 
de selecție a fost transparent, riguros și 
bine documentat și dacă abordarea în 
funcție de cerere a fost adecvată.
Strategiile de țară privind 
drepturile omului nu au fost 
luate în considerare în mod 
corespunzător la alocarea 
fondurilor, iar coordonarea 
cu alte acțiuni ale UE a fost 
slabă
14 
Întrucât resursele financiare alocate 
luptei împotriva torturii și a pedepsei 
cu moartea sunt modeste în compara ‑
ție cu provocările care trebuie aborda ‑
te (a se vedea punctul 10), ele trebuie 
direcționate spre țările și spre proble ‑
mele care necesită în mod semnificativ finanțare în acest sens și care prezintă 
un potențial considerabil de ameliora ‑
re. Comisia obține informații adecvate 
cu privire la situația drepturilor omului 
în țările partenere prin examinarea in ‑
formațiilor puse la dispoziția publicului 
larg, prin valorificarea contactelor pe 
care le are cu organizații ale socie ‑
tății civile și prin analizarea situației 
în mod activ pe teren. Delegațiile UE 
elaborează în mod regulat informări 
cu privire la problemele legate de 
drepturile omului și includ observații 
și analize relevante în rapoartele lor de 
gestionare18.
15 
Comisia utilizează informațiile dispo ‑
nibile pentru a evalua în mod adecvat 
necesitățile existente și pentru a sta ‑
bili prioritățile, astfel cum se reflectă 
în diversele documente ale acesteia. 
Documentele de strategie multianu ‑
ală ale IEDDO19 furnizează o descriere 
a rezultatelor preconizate ale acestui 
instrument, precum și alocările finan ‑
ciare respective. În plus, sunt întocmite 
programe de acțiune anuale, care 
conțin descrieri individuale ale ele ‑
mentelor‑cheie20 ale acțiunilor care ur ‑
mează să fie finanțate. La nivel de țară, 
prioritățile sunt definite în strategii de 
țară în domeniul drepturilor omului 
(a se vedea caseta 3 ). Aceste strategii 
sunt confidențiale, inclusiv secțiunea 
documentului în care sunt prezentate 
prioritățile, ceea ce limitează valoarea 
lor adăugată.18 Rapoarte privind gestionarea 
asistenței externe.
19 În cursul perioadei examinate, 
au existat astfel de documente 
de strategie pentru 
perioadele 2007 ‑2010 și 
2011 ‑2013.
20 Suma alocată, prioritățile și 
abordarea urmată la alocarea 
fondurilor.
Strategiile de țară în domeniul drepturilor omului
Începând cu a doua jumătate a anului 2011, UE și statele sale membre au elaborat peste 150 de strategii de 
țară în domeniul drepturilor omului. Fiecare strategie conține o analiză temeinică a situației din țara vizată și 
prezintă o serie de priorități comune atât pentru UE, cât și pentru statele membre. Se urmărește ca strategiile 
să fie actualizate o dată la doi ani sau ori de câte ori intervin schimbări majore. Există 57 de strategii în care 
lupta împotriva torturii se numără printre priorități și 72 de strategii în care lupta împotriva pedepsei cu moar ‑
tea este considerată prioritară.Caseta 3
14 Observații
16 
Granturile sunt atribuite în urma unor 
cereri de propuneri (abordarea în func ‑
ție de cerere). În perioada 2007‑2013, 
au existat trei cereri de propuneri la 
nivel mondial destinate luptei împo ‑
triva torturii și două cereri de propu ‑
neri la nivel mondial destinate luptei 
împotriva pedepsei cu moartea. Aceste 
cereri de propuneri cu acoperire la 
nivel mondial au fost gestionate de 
serviciile centrale ale DG Cooperare 
Internațională și Dezvoltare și s‑au 
finalizat cu atribuirea a 80, respectiv 24 
de granturi. Proiectele au fost selectate 
dintr‑un total de 789 de propuneri de 
proiecte. S‑au atribuit granturi și prin 
intermediul sistemelor de sprijin pen ‑
tru fiecare țară, cererile de propuneri 
aferente fiind gestionate de delegați ‑
ile UE și fiind specifice fiecărei țări în 
parte. Aceste cereri au dus la atribuirea 
a 70 de granturi pentru lupta împotriva 
torturii și a nouă granturi pentru lupta 
împotriva pedepsei cu moartea. Obiec ‑
tivele cererilor de propuneri concordă 
cu cele declarate în documentele de 
strategie ale IEDDO și în Orientările UE 
referitoare la aceste teme.
17 
Cererile de propuneri lansate la nivel 
mondial nu erau concentrate pe țările 
în care UE consideră lupta împotriva 
torturii și lupta împotriva pedepsei 
cu moartea ca făcând parte dintre 
priorități (a se vedea caseta 3 ). În timp 
ce obiectivele globale ale proiectelor 
examinate din China și din Statele Uni ‑
te sunt clar menționate ca priorități în 
strategiile de țară ale UE referitoare la 
drepturile omului, proiectele din Repu ‑
blica Democratică Congo, din Geor ‑
gia și din Africa de Sud vizează lupta 
împotriva torturii, chiar dacă strategiile 
de țară privind drepturile omului în 
aceste țări nu definesc această acțiune 
ca fiind în mod clar o prioritate. Prin 
urmare, resursele IEDDO au fost mo ‑
bilizate în țări în care lupta împotriva 
torturii sau a pedepsei cu moartea nu 
erau considerate priorități.18 
Obiectivele majorității cererilor de 
propuneri erau descrise în linii gene ‑
rale. Deși cererile de propuneri lansate 
în 2007 pentru sprijinirea acțiunilor 
legate de subiectul torturii făceau 
distincția între prevenirea actelor de 
tortură (lotul 1) și reabilitarea victi ‑
melor torturii (lotul 2), cererile lansate 
în 2009 și în 2012 nu mai făceau aceas ‑
tă distincție. Ele încurajau mai degrabă 
o abordare exhaustivă și holistă, care 
cuprindea trei priorități, și anume pre ‑
venirea actelor de tortură, răspunderea 
pentru actele de tortură și reabilitarea 
victimelor torturii, considerate ca fiind 
interconectate și ca sprijinindu‑se 
reciproc. Cererile de propuneri care 
vizau pedeapsa cu moartea promovau, 
la rândul lor, o abordare integrată, 
nepunând accentul în mod specific 
pe un element anume și neurmărind 
atingerea unor ținte.
19 
În Georgia, proiectele IEDDO erau 
completate în mod adecvat cu alte 
acțiuni ale UE, cum ar fi sprijinul 
tradițional pentru dezvoltare, negoci ‑
erile în vederea Acordului de asociere 
UE‑Georgia și dialogul cu această țară. 
Dialogul cu Georgia pe tema drepturi ‑
lor omului este deosebit de important 
întrucât consolidează proiectele IE ‑
DDO prin faptul că abordează proble ‑
mele pe care acestea se axează. Însă, 
în celelalte țări examinate, proiectele 
IEDDO nu sunt incluse într‑o aborda ‑
re coerentă, strategică și coordonată 
a problemelor care vizează tortura și 
pedeapsa cu moartea. Proiectele nu 
se completează în mod corespunză ‑
tor și nici nu sunt corelate cu sprijinul 
tradițional pentru dezvoltare acordat 
de Comisie. Mai mult, dialogul Comi ‑
siei nu completează proiectele IEDDO 
atât de eficace pe cât ar fi posibil. 
Problemele privind tortura nu au fost 
abordate în dialogurile desfășurate pe 
tema drepturilor omului cu Republica 
Democratică Congo și Africa de Sud, 
chiar dacă proiectele IEDDO sunt axate 
pe prevenirea actelor de tortură și pe 
15 Observații
reabilitarea victimelor torturii. Subiec ‑
tul pedepsei cu moartea a fost inclus în 
dialogul privind drepturile omului cu 
China, precum și în consultările dintre 
UE și Statele Unite având ca obiect 
drepturile omului, însă problemele 
semnalate erau diferite față de cele 
pe care se concentrau deja proiectele 
IEDDO.
20 
Punerea în aplicare a abordării bazate 
pe drepturile omului la cooperarea 
pentru dezvoltare (a se vedea punc ‑
tul 8) prezintă întârzieri în raport cu 
calendarul planificat. În mai 201421, 
Comisia a prezentat Consiliului un „set 
de instrumente” care explică modul în 
care Comisia intenționează să aplice 
abordarea bazată pe drepturile omului 
la cooperarea pentru dezvoltare. Acest 
set de instrumente conține liste de 
verificare practice și anunță elabora ‑
rea unui pachet de sprijin. Abordarea 
bazată pe drepturile omului nu a fost 
încă pusă în practică, deși o primă 
evaluare este planificată să aibă loc 
deja în 2016.Procesul de selecție 
a proiectelor era bine 
documentat, însă nu era 
suficient de riguros
21 
Procesul de selecție a proiectelor 
este transparent și bine documentat. 
Evaluările proiectelor (a se vedea ca‑
seta 4 ) sunt argumentate cu punctaje 
detaliate din partea fiecărui evaluator 
și cu o evaluare descriptivă. În plus, 
concluziile globale ale comisiilor de 
evaluare sunt raportate suficient de 
detaliat, fiind incluse clasificarea finală 
a proiectelor, pragul minim de selecție 
stabilit, explicația motivului pentru 
care proiectele au fost considerate 
neeligibile și justificarea care a stat la 
baza reevaluărilor.21 Deși Cadrul strategic și Planul 
de acțiune ale UE privind 
drepturile omului și 
democrația (a se vedea 
punctul 0) stipulează că 
implementarea abordării 
trebuia să fie finalizată în 2013.
Evaluarea propunerilor de proiecte
În conformitate cu Ghidul practic privind procedurile de contractare în domeniul acțiunilor externe ale 
Uniunii Europene, organizațiile societății civile care doresc să obțină un grant trebuie mai întâi să depună 
o notă conceptuală în care să descrie trăsăturile principale ale proiectului pe care îl propun. Odată acceptată 
nota conceptuală de către comisia de evaluare, organizațiile respective sunt invitate să depună o propunere 
completă de proiect. Atât nota conceptuală, cât și propunerea completă sunt evaluate de două persoane, în 
majoritatea cazurilor de către un evaluator extern independent și de către un reprezentant al delegației UE 
din țara în care acțiunea este planificată22. Evaluările sunt efectuate cu ajutorul unui sistem de punctare și al 
unei grile de evaluare standardizate, cu criterii care acoperă aspecte precum concepția, relevanța, capacitatea, 
fezabilitatea, eficacitatea, sustenabilitatea și raportul cost‑eficacitate. Granturile sunt atribuite proiectelor care 
obțin punctajele cele mai mari.
22 Atunci când un proiect constă în acțiuni care vizează mai multe țări, acesta este evaluat de către un reprezentant al direcției regionale a DG 
Cooperare Internațională și Dezvoltare.Caseta 4
16 Observații
22 
Grilele de evaluare standardizate utili ‑
zate de Comisie (a se vedea caseta 4 ) 
prezintă o serie de deficiențe care 
împiedică realizarea unor evaluări 
calitative și obiective:
(a) îndrumările pentru punctarea 
diverselor criterii sunt limitate și, în 
cazul mai multor criterii, sunt utili ‑
zate formulări precum „suficient”, 
„corespunzător”, „satisfăcător” și 
„ales din motive strategice”, fără să 
se explice în mod precis semnifica ‑
ția acestora;
(b) din 2011, relevanța proiectului este 
evaluată doar pe baza notei con ‑
ceptuale și nu pe baza propunerii 
complete;
(c) mai multe criterii sunt combinate 
într‑un singur punctaj. Nu este clar 
modul de punctare atunci când 
evaluarea criteriilor individuale 
diferă;
(d) nu sunt stabilite cerințe minime 
acolo unde ar trebui să existe, și 
anume în cazul aspectelor esenția ‑
le precum fezabilitatea sau impac ‑
tul proiectului.
23 
Pentru fiecare cerere de propuneri, 
Comisia emite orientări în sprijinul 
evaluatorilor. Ele sunt menite să expli ‑
ce evaluatorilor modul în care aceștia 
ar trebui să realizeze evaluările astfel 
încât să se urmeze o abordare coeren ‑
tă și consecventă. Totuși, orientările re ‑
spective nu atenuează în mod suficient 
deficiențele grilelor de evaluare stan ‑
dardizate (a se vedea punctul 22) și 
nici nu clarifică în mod suficient modul 
în care cerințele specifice ale cererilor 
de propuneri ar trebui evaluate. De 
exemplu, în ceea ce privește tortura, 
cererile de propuneri indică o preferin ‑
ță acordată unei abordări exhaustive 
și holiste, precum și acțiunilor care 
explorează legătura dintre promova ‑
rea drepturilor economice, sociale și culturale și eradicarea torturii. În cazul 
pedepsei cu moartea, proiectele ar 
trebui să conțină acțiuni care presupun 
o abordare integrată a luptei împotriva 
pedepsei cu moartea. Aceste criterii nu 
sunt însă evaluate sau notate în mod 
explicit.
24 
Evaluările proiectelor examinate de 
Curte (a se vedea punctul 12) nu s‑au 
efectuat întotdeauna cu rigurozitatea 
necesară:
(a) în cazul a 25 dintre cele 45 de 
evaluări ale proiectelor exami ‑
nate, există cel puțin o evaluare 
descriptivă care nu conține nicio 
analiză pe criterii, chiar dacă acest 
lucru este obligatoriu. Prin urmare, 
evaluările respective oferă o argu ‑
mentare limitată;
(b) în cazul a patru dintre cele 45 de 
evaluări ale proiectelor examinate, 
nu s‑a oferit nicio explicație clară 
cu privire la motivul pentru care 
s‑au acordat punctaje mici anumi ‑
tor criterii;
(c) în cazul a 11 dintre cele 45 de 
evaluări ale proiectelor examinate, 
auditorii Curții au observat o serie 
de neconcordanțe între punctajele 
acordate și evaluările descriptive. 
În majoritatea cazurilor, aceste ne ‑
concordanțe au implicat punctaje 
relativ ridicate acordate anumitor 
criterii, în pofida unor evaluări 
descriptive negative.
17 Observații
25 
Evaluatorii emit în mod frecvent opinii 
diferite cu privire la același proiect. 
Pentru toate cele 45 de proiecte 
examinate, a existat o diferență sem ‑
nificativă între punctajele acordate 
de cei doi evaluatori unui procent 
de 20 % din totalitatea criteriilor23. 
Comisia de evaluare poate opta să 
nu accepte punctajele acordate de 
evaluatori și să efectueze o reevaluare 
a tuturor criteriilor. Cu toate acestea, 
nu s‑a aplicat o abordare coerentă în 
ceea ce privește reevaluările. În cazul 
a trei dintre cele cinci cereri de propu ‑
neri examinate, comisia de evaluare 
a procedat la o reevaluare atunci când 
diferența dintre punctajele totale ob ‑
ținute în urma celor două evaluări era 
considerată semnificativă. Mai mult, 
definiția a ceea ce înseamnă diferență 
semnificativă s‑a schimbat și ea de‑a 
lungul timpului. Prin urmare, nu au 
fost reevaluate mai multe propuneri de 
proiecte care prezentau diferențe mari 
la nivelul punctajului obținut. În ceea 
ce privește una dintre cererile de pro ‑
puneri24, nu s‑au efectuat reevaluări, 
chiar dacă exista o diferență semnifica ‑
tivă25 între punctajele totale acordate 
de evaluatori în cazul a patru din cele 
zece proiecte. Referitor la o altă cerere 
de propuneri26, s‑au efectuat reevaluări 
fără să se specifice proiectele pentru 
care era necesară o reevaluare și trei 
dintre cele opt propuneri nu au fost 
reevaluate chiar dacă exista o diferență 
semnificativă între punctajele totale 
acordate de cei doi evaluatori.26 
Granturile solicitate de organizațiile 
societății civile trebuie să se încadreze 
în anumite limite. Valoarea minimă 
și valoarea maximă a granturilor au 
crescut în cursul perioadei examinate. 
Valoarea medie a contractelor pentru 
proiectele privind pedeapsa cu moar ‑
tea a crescut de la 550 000 de euro 
pentru cererea de propuneri din 2008 
la 735 000 de euro pentru cererea 
din 2011. Valoarea medie a contracte ‑
lor pentru proiectele privind tortura 
a crescut de la 715 000 de euro pen ‑
tru cererea de propuneri din 2007 
la 903 000 de euro pentru cererea 
din 2009. Valorile au fost majorate 
pentru a reduce numărul contractelor 
și, astfel, pentru a diminua volumul de 
muncă al Comisiei.
27 
Organizațiile locale și de dimensiuni 
mai mici din sfera societății civile erau 
dezavantajate în comparație cu orga ‑
nizațiile mai mari la solicitarea gran ‑
turilor, din cauza procedurilor anevo ‑
ioase privind cererea de finanțare, din 
cauza cerințelor de ordin lingvistic27 
și, pentru unele cereri de propuneri, 
din cauza cerinței de a fi active în 
mai mult de o țară. Majorarea valorii 
minime a granturilor a îngreunat și 
mai mult accesul acestor organizații la 
granturi, chiar și în cazurile în care ele 
aveau potențialul de a realiza proiecte 
pertinente și eficace. Pentru a atenua 
acest fenomen, Comisia organizează 
seminare și formări în atenția organiza ‑
țiilor societății civile de pe plan local, 
promovează parteneriatele și permite 
acordarea de subgranturi.23 O diferență de cel puțin 
două puncte din cinci pentru 
un singur criteriu. Întrucât 
fiecare evaluare conține 
17 criterii, Curtea a examinat în 
total 765 de criterii.
24 Cererea de propuneri 126 ‑224.
25 Mai mare de 10 puncte din 50.
26 Cererea de propuneri 131 ‑085.
27 Cererile de finanțare 
a proiectelor trebuie 
prezentate în limbile engleză, 
franceză sau spaniolă.
18 Observații
Abordarea în funcție de 
cerere a asigurat faptul că 
organizațiile beneficiare 
dispuneau de expertiza 
necesară și că acestea 
își apropriaseră în mod 
suficient acțiunile derulate, 
însă prezenta și unele 
dezavantaje
28 
Abordarea în funcție de cerere permite 
tratarea problemelor sensibile fără să 
fie necesar consimțământul guvernu ‑
lui. Organizațiile care au solicitat finan ‑
țare pentru proiectele examinate dis ‑
pun de un număr suficient de personal 
calificat din punct de vedere tehnic și, 
în majoritatea cazurilor, implementa ‑
seră deja proiecte de o amploare sau 
de o natură similară. În peste un sfert 
din cazuri însă, proiectele depășeau în 
mod semnificativ amploarea oricărei 
activități derulate de organizația bene ‑
ficiară respectivă până la acel moment, 
prezentând, astfel, un risc potențial de 
implementare inadecvată a proiectu ‑
lui. Totuși, doar într‑unul din aceste ca ‑
zuri, capacitatea limitată a organizației 
s‑a dovedit a fi o problemă majoră.
29 
Abordarea în funcție de cerere are 
o serie de consecințe negative:
(a) sfera de acoperire geografică 
a proiectelor poate să nu coincidă 
cu locurile în care se poate obține 
cel mai mare impact prin IEDDO. 
În majoritatea cazurilor, proiec ‑
tele acopereau, în general, acele 
zone în care organizațiile erau 
deja active. În unele cazuri, acest 
lucru a avut drept rezultat spriji ‑
nirea unor activități care aveau un 
potențial foarte limitat la nivel de 
impact, deoarece proiectele vizau 
țări în care, din motive politice, nu 
se putea estima în mod rezonabil 
că se vor obține progrese.(b) din dorința de a obține granturi, 
organizațiile societății civile pot 
prezenta proiecte cu obiective 
excesiv de ambițioase; Dintre cele 
31 de proiecte examinate, Curtea 
a identificat 13 proiecte cu obiec ‑
tive care erau în mod clar prea 
ambițioase. Ele se referă, de re ‑
gulă, la schimbări care, pentru a fi 
realizate, necesită angajamentul 
guvernului în țările vizate, însă nu 
există nicio dovadă care să indice 
existența unui astfel de angaja ‑
ment, dimpotrivă, situația la fața 
locului putând indica contrariul;
(c) este posibil ca organizațiile benefi ‑
ciare să nu se angajeze în mod clar 
la activități care să poată fi măsura ‑
te. Acest lucru îngreunează foarte 
mult sarcina Comisiei de a evalua 
în mod obiectiv într‑o etapă ulte ‑
rioară dacă activitățile proiectului 
au fost realizate în mod satisfăcă ‑
tor sau nu. S‑au definit indicatori 
pentru măsurarea activităților 
proiectelor, dar chiar dacă aceștia 
sunt, în principiu, măsurabili, nu 
s‑au stabilit, în general, valori de 
referință și ținte cuantificate, chiar 
dacă acest lucru ar fi fost posibil în 
majoritatea cazurilor.
30 
Consecințele negative ale abordării în 
funcție de cerere nu au fost tratate în 
mod adecvat. Atunci când evaluatorii 
identifică deficiențe în cadrul propu ‑
nerilor de proiecte, nu se aduc îmbu ‑
nătățiri la nivelul concepției acestora28, 
ratându‑se astfel o oportunitate în 
acest sens.28 Articolul 204 alineatul 3 din 
Regulamentul delegat (UE) 
nr. 1268/2012 al Comisiei din 
29 octombrie 2012 privind 
normele de aplicare 
a Regulamentului (UE, 
Euratom) nr. 966/2012 al 
Parlamentului European și al 
Consiliului privind normele 
financiare aplicabile bugetului 
general al Uniunii (JO L 362, 
31.12.2012, p. 1) prevede faptul 
că propunerea nu poate fi 
modificată substanțial.
19 Observații
29 În medie, în proporție de 
97,8 %.
30 Chiar dacă această verificare 
a fost dificil de realizat în cele 
10 cazuri în care nici activitățile 
principale ale proiectelor nu 
erau cuantificate (a se vedea 
punctul 29).Proiectele au fost 
implementate conform 
planificării, însă impactul 
global al finanțării 
acordate prin IEDDO 
a fost limitat
31 
Curtea a examinat dacă proiectele au 
fost implementate conform planificării, 
din punctul de vedere al activităților, 
al bugetului și al calendarului. Mai 
mult, Curtea a evaluat dacă s‑a ținut 
cont în mod corespunzător de raportul 
cost‑eficacitate al proiectelor. Curtea 
a examinat, de asemenea, dacă proiec ‑
tele au produs impactul scontat și dacă 
realizările sunt sustenabile.
În general, activitățile 
proiectelor s‑au desfășurat 
conform planificării
32 
Organizațiile societății civile care im ‑
plementează proiecte au raportat cu 
privire la activitățile lor atât pe par ‑
cursul perioadelor de implementare 
a proiectelor, cât și la finalizarea aces ‑
tora. Raportarea cu privire la proiecte 
este într‑o foarte mare măsură axată 
mai degrabă pe activități decât pe rea ‑
lizarea obiectivelor, ceea ce împiedică 
gestionarea cheltuielilor într‑un mod 
orientat spre rezultate.33 
Această problemă este legată de faptul 
că, în general, cadrele logice (a se 
vedea caseta 5 ) prezentate de orga ‑
nizațiile societății civile sunt prost ela ‑
borate. Deseori, obiectivele specifice, 
rezultatele preconizate și activitățile 
pe care acestea le prezintă nu sunt pe 
deplin coerente. În realitate, modelul 
cerut pentru elaborarea cadrului logic 
nu se potrivește acestui tip de proiec ‑
te, fiind excesiv de complicat pentru 
multe dintre organizațiile societății 
civile.
34 
Bugetele proiectelor examinate au 
fost, în toate cazurile, respectate și 
au fost utilizate aproape integral29. 
În general, principalele activități ale 
proiectelor au fost efectuate conform 
planificării30. Cu toate acestea, în opt 
dintre cele 16 proiecte examinate, a că ‑
ror implementare se încheiase deja, 
unele dintre activitățile planificate nu 
fuseseră realizate. Această situație era 
adesea cauzată de natura excesiv de 
ambițioasă a proiectelor (a se vedea 
punctul 29).
Cadrele logice
Organizațiile societății civile care solicită granturi au obligația de a depune un cadru logic al proiectului pe 
care doresc să îl implementeze. Cadrul logic este un document prezentat sub forma unui tabel standardizat 
care conține obiectivele globale, obiectivele specifice, rezultatele preconizate și activitățile planificate ale 
proiectului.Caseta 5
20 Observații
35 
În patru cazuri, implementarea pro ‑
iectelor conform planificării a fost 
împiedicată de evenimente neprevă ‑
zute, cum ar fi nepunerea la dispoziție 
a contribuțiilor din partea partenerilor, 
astfel cum era prevăzut, sau apari ‑
ția unor schimbări majore în mediul 
politic. În aceste cazuri, problemele 
au fost abordate în mod adecvat de 
către organizațiile societății civile, în 
cooperare cu Comisia, fie prin schim ‑
barea unuia sau a mai multor parteneri 
din cadrul proiectelor, fie prin modi ‑
ficarea ariei de acoperire geografică 
a proiectului.
36 
În cazul a 11 proiecte, perioada de 
implementare a fost prelungită cu un 
interval cuprins între două și 13 luni. 
Argumentele furnizate în sprijinul pre ‑
lungirii perioadei de implementare nu 
explicau în mod convingător motivele 
pentru care grantul nu era utilizat în 
totalitate până la sfârșitul perioadei de 
implementare inițiale și nici nu indicau 
dacă prelungirea perioadei era nece ‑
sară și suficientă pentru îndeplinirea 
obiectivelor proiectului. Există riscul ca 
perioadele de implementare a proiec ‑
telor să fi fost prelungite mai degra ‑
bă cu scopul principal de a permite 
organizațiilor beneficiare să utilizeze 
bugetul în mod integral decât pentru 
a atinge obiectivele proiectului.37 
Întrucât contractele de grant sunt atri ‑
buite în urma cererilor de propuneri și 
nu în urma unei proceduri de achiziții, 
Comisiei îi este dificil să asigure pe de ‑
plin un raport cost‑eficacitate optim la 
nivelul cheltuielilor. Mai mult, Comisia 
nu a definit criterii de referință pe baza 
cărora să evalueze raportul cost‑efi ‑
cacitate. Nu există însă niciun indiciu 
care să arate că valoarea totală a costu ‑
rilor majorității proiectelor examinate 
nu este rezonabilă în raport cu rezul ‑
tatele preconizate. În mai multe cazuri, 
salariile individuale sunt chiar relativ 
scăzute, ceea ce constituie o dovadă 
a faptului că numeroși membri ai per ‑
sonalului organizațiilor societății civile 
care pun în aplicare proiecte se dedică 
pe deplin acestor acțiuni. Totuși, în 
trei dintre cele 31 de cazuri examinate, 
raportul cost‑eficacitate se situa sub 
nivelul optim. În aceste cazuri, costul 
global era mare în raport cu rezultatele 
preconizate.
38 
Dintre cele 31 de proiecte examinate, 
Curtea a comparat 14 proiecte care 
urmăresc să furnizeze asistență bene ‑
ficiarilor finali în mod direct31. Pentru 
aceste proiecte, există probe care ates ‑
tă faptul că proiectele implementate 
de organizațiile din țările beneficiare 
sunt mai eficace din punctul de vedere 
al costurilor decât cele implementate 
de organizații situate în alte țări. Cele 
dintâi au un impact asupra unui număr 
mai mare de beneficiari finali și pre ‑
zintă un cost mediu mai mic calculat 
la fiecare beneficiar care primește 
asistență.31 Dintre cele 183 de contracte 
de grant semnate în 
perioada 2007 ‑2013, 76 vizau 
proiecte a căror activitate 
principală consta în furnizarea 
de asistență beneficiarilor 
finali, și anume victimelor 
actelor de tortură.
21 Observații
39 
Majoritatea bugetelor proiectelor care 
au fost examinate includ o creștere de 
7 % a costurilor directe pentru a aco ‑
peri costurile indirecte. Organizațiile 
beneficiare interpretează însă în mod 
diferit ce anume se acoperă prin aceas ‑
tă sumă forfetară. Prin urmare, chiria 
aferentă birourilor, salariile membrilor 
conducerii financiare/administrative/
generale și alte costuri sunt tratate în 
mod diferit. În funcție de caz, aceste 
costuri sunt incluse, fie total, fie parțial 
sau nu sunt deloc incluse în bugetul 
grantului, în plus față de suma forfeta ‑
ră alocată costurilor indirecte.
Impactul finanțării prin 
IEDDO a fost limitat din 
cauza utilizării într‑o măsură 
prea mică și fragmentară 
a contribuției financiare deja 
modeste a acestui instrument 
și, în anumite situații, din 
cauza contextelor politice 
nefavorabile
40 
Finanțarea acordată de IEDDO pen ‑
tru lupta împotriva torturii și pentru 
abolirea pedepsei cu moartea reflectă 
angajamentul puternic și comun al UE 
în acest sens. Prin urmare, se urmă ‑
rește consolidarea influenței morale 
a UE în chestiunile legate de drepturile 
omului. Resursele alocate sunt însă 
relativ modeste (a se vedea punctul 10) 
în raport cu provocările de la nivel 
mondial care sunt abordate (a se vedea 
punctele 1 ‑4). Fondurile disponibile 
pentru perioada 2007 ‑2013 au fost 
utilizate fragmentar și într‑o măsură 
redusă pentru 183 de proiecte imple ‑
mentate în peste 120 de țări din toată 
lumea, diluându‑se astfel impactul lor.41 
Impacturile proiectelor erau, în gene ‑
ral, dificil de măsurat întrucât impactul 
urmărit este adesea intangibil, nu exis ‑
tă ținte stabilite pentru indicatorii de 
performanță (a se vedea punctul 29), 
iar raportarea realizată de organizați ‑
ile societății civile către Comisie este 
axată pe activități (a se vedea punc ‑
tul 32). Mai mult, obținerea de pro ‑
grese depinde nu numai de realizările 
proiectelor, ci și de numeroși factori 
exogeni. Acest lucru îngreunează și 
chiar face imposibilă, în unele cazuri, 
evaluarea măsurii în care activitățile au 
contribuit la realizarea de progrese în 
aceste domenii.
42 
Pentru a evalua impactul proiectelor, 
au loc evaluări ale acestora. Totuși, 
evaluările respective nu oferă o imagi ‑
ne completă întrucât abordarea urma ‑
tă nu este una armonizată. Într‑adevăr, 
decizia de a planifica sau nu o evaluare 
a proiectului este lăsată la latitudinea 
organizației beneficiare care solicită 
un grant32.
43 
14 dintre cele 31 de proiecte exami ‑
nate aveau drept activitate principală 
furnizarea de asistență beneficiarilor 
finali. Zece dintre aceste 14 proiecte 
au reușit să atingă acest obiectiv. Acest 
lucru este demonstrat de numărul de 
persoane care au beneficiat de asisten ‑
ță, de reputația organizațiilor societății 
civile care au implementat proiectele 
respective și de aprecierea dată de be ‑
neficiarii finali, astfel cum este ea indi ‑
cată în statistici și exprimată în cadrul 
interviurilor derulate cu reprezentanții 
Curții. Cu toate acestea, cu excepția 
proiectelor implementate în Georgia, 
proiectele examinate au un impact 
global limitat, deoarece se axează pe 
grupuri‑țintă de dimensiuni mici.32 Pentru doar 18 dintre cele 
31 de proiecte examinate era 
prevăzută efectuarea unor 
evaluări ale proiectelor la 
finalizarea acestora. A se 
vedea, de asemenea, Raportul 
special nr. 18/2014 al Curții de 
Conturi Europene: „Sistemul 
de evaluare și sistemul de 
monitorizare axată pe 
rezultate implementate în 
cadrul EuropeAid”, punctul 26 
(http://eca.europa.eu ).
22 Observații
44 
În cazul celorlalte patru proiecte, al 
căror obiectiv principal este furniza ‑
rea de asistență beneficiarilor finali, 
nu există nicio probă care să ateste 
existența unui impact semnificativ. 
Două proiecte aveau drept obiectiv 
acordarea de sprijin juridic persoanelor 
care erau condamnate la pedeapsa 
cu moartea în Statele Unite, însă doar 
în foarte puține cazuri a fost posibi ‑
lă comutarea acestei sentințe. Alte 
două proiecte au dus, în numeroase 
țări, la aducerea în fața instanțelor de 
judecată a unor cazuri de tortură, însă, 
deocamdată, s‑au raportat doar puține 
cazuri în care s‑au pronunțat hotărâri 
judecătorești în favoarea victimelor.
45 
17 dintre cele 31 de proiecte examina ‑
te aveau obiective principale diferi ‑
te față de cel de a furniza asistență 
beneficiarilor finali. Implementarea 
proiectelor respective s‑a finalizat în 
nouă cazuri, iar în șase dintre aceste 
nouă cazuri impactul a fost mai mic 
decât cel preconizat:
(a) un proiect axat pe prevenirea 
actelor de tortură în nouă foste 
republici ale Uniunii Sovietice 
a fost parțial eficace în instituirea 
unor sisteme de monitorizare și în 
promovarea unor modele de bune 
practici în ceea ce privește reabili ‑
tarea victimelor actelor de tortură. 
Nu există nicio probă care să ateste 
că proiectul a reușit să sporească 
interacțiunea dintre guverne și 
societatea civilă pe tema torturii, 
să consolideze capacitatea socie ‑
tății civile sau să intensifice accesul 
la serviciile de asistență pentru 
grupurile cele mai vulnerabile de 
condamnați;
(b) un proiect care aborda problema 
pedepsei cu moartea în 17 țări a re ‑
ușit să sporească gradul de sensi ‑
bilizare a populației, să promoveze 
transparența, să intensifice rețe ‑
lele și coalițiile și să consolideze capacitatea societății civile. Cu toa ‑
te acestea, proiectul nu a fost la fel 
de fructuos în îndeplinirea obiec ‑
tivelor sale mai importante, și anu ‑
me abolirea pedepsei cu moartea 
sau introducerea de moratorii pri ‑
vind execuțiile. În ceea ce privește 
dezvoltarea politicii în domeniul 
justiției penale și reforma justiției, 
s‑au înregistrat unele progrese, 
dar numai în cazul a patru dintre 
cele 17 țări în care s‑a derulat acest 
proiect, iar obiectivul de a crește 
numărul ratificărilor convențiilor 
internaționale nu a fost îndeplinit 
aproape deloc;
(c) un proiect care viza condițiile de 
detenție din penitenciarele milita ‑
re din Georgia nu produsese niciun 
impact demonstrat. Penitenciarele 
militare aflate în stare de deterio ‑
rare au fost închise după finaliza ‑
rea proiectului, însă nu există nicio 
dovadă care să ateste că acesta din 
urmă ar fi contribuit la închiderea 
lor;
(d) un proiect al cărui obiectiv era de 
a consolida organizațiile care luptă 
împotriva pedepsei cu moartea în 
două state din Statele Unite a avut 
un oarecare impact, deși acesta era 
cu mult sub așteptări;
23 Observații
(e) un proiect al cărui obiectiv era să 
determine China să ia în considera ‑
re semnarea Protocolului opțional 
la Convenția împotriva torturii și 
a altor pedepse ori tratamente cu 
cruzime, inumane sau degradante 
(OPCAT) și să contribuie la preve ‑
nirea torturii și a altor forme de 
maltratare din China nu a reușit să 
obțină aproape niciunul dintre re ‑
zultatele sale detaliate. S‑au realizat 
unele progrese în ceea ce privește 
supravegherea centrelor de reținere 
și de arest preventiv, iar dreptul 
penal a fost modificat pentru a fi 
aliniat într‑o mai mare măsură la 
standardele internaționale. Cu toate 
acestea, nu s‑a reușit suscitarea 
unui interes mai mare pentru proto ‑
colul respectiv, nu s‑a introdus nicio 
orientare nouă de punere în aplica ‑
re în ceea ce privește probele obți ‑
nute în mod ilegal, nu s‑au instituit 
sisteme‑pilot de monitorizare decât 
într‑un singur centru de detenție 
și nu s‑a instituit niciun mecanism 
ameliorat de tratare a plângerilor;
(f) un proiect urmărea să reducă utili ‑
zarea pedepsei cu moartea în Chi ‑
na, consolidând puterea discrețio ‑
nară a judecătorilor prin formarea 
acestora în cadrul instanțelor de ju ‑
decată locale, precum și elaborând 
orientări stricte în ceea ce privește 
aplicarea sentințelor și administra ‑
rea probelor în cadrul procedurilor 
judecătorești. În cursul perioadei 
de implementare a proiectului, au 
avut loc mai multe schimbări pozi ‑
tive. Au fost reformate mai multe 
acte legislative și mai multe politici 
legate de pedeapsa cu moartea, de 
exemplu, normele privind pro ‑
nunțarea sentințelor în cauzele ce 
implică pedeapsa cu moartea au 
fost uniformizate, condamnarea 
la moarte a devenit posibilă doar 
pentru cei care au comis infracțiuni 
deosebit de grave și pedeapsa cu 
moartea a fost înlăturată în cazul 
a 13 infracțiuni fără violență. Cu 
toate acestea, nu se poate stabili 
o conexiune directă între aceste 
schimbări și proiectul respectiv.46 
Pentru cele opt proiecte aflate în des ‑
fășurare, este încă prea devreme să se 
formuleze concluzii cu privire la impac ‑
tul lor. Există totuși indicii care arată 
că cel puțin două proiecte vor avea un 
impact mai mic față de cel estimat:
(a) obiectivul unuia dintre proiecte 
este să sprijine, în șase țări africa ‑
ne, un nivel mai mare de confor ‑
mitate la nivel național cu obliga ‑
țiile, normele și procedurile care 
decurg din legislația internațională 
în materie de tortură. Chiar dacă 
atelierele din cadrul acestui proiect 
s‑au bucurat de succes, după cum 
indică numărul tot mai mare de 
participanți, nu există nicio dovadă 
care să demonstreze că proiectul 
a avut un impact substanțial;
(b) un alt proiect consta în activități 
de cercetare în vederea elaborării 
unor orientări cu ajutorul cărora 
instanțele de judecată din China să 
poată da o mai bună interpretare 
politicilor din domeniul penal. 
Orientările au fost înaintate Curții 
Supreme a Poporului, însă nu s‑a 
înregistrat nicio reacție până în 
prezent. Eforturile depuse nu vor 
avea niciun impact dacă autorită ‑
țile judiciare nu se arată dispuse 
să utilizeze aceste orientări. Este 
puțin probabil să se ajungă la un 
rezultat pozitiv, întrucât oficialită ‑
țile au devenit și mai reticente la 
ideea de a sprijini inițiativele care 
urmăresc abolirea pedepsei cu 
moartea.
24 Observații
47 
Există diverse motive pentru care im ‑
pactul proiectelor este limitat:
(a) unele dintre obiectivele proiec ‑
telor erau prea ambițioase și, prin 
urmare, ele nu au putut fi îndepli ‑
nite (a se vedea punctul 29);
(b) în general, în domeniul torturii și al 
pedepsei cu moartea, progresele 
sunt lente și tind să necesite o pe ‑
rioadă de timp mai lungă decât 
proiectele în sine;
(c) contextul politic din țările vizate 
nu a fost întotdeauna de natură să 
conducă la progrese substanțiale. 
Voința guvernului este deosebit 
de importantă pentru obiectivele 
proiectelor care nu vizează în mod 
direct beneficiarii finali.48 
Chiar dacă realizarea unor progrese nu 
depinde numai de realizările proiecte ‑
lor, ci și de o serie de factori exogeni (a 
se vedea punctul 41), există indicii care 
arată că șase dintre proiectele exa ‑
minate care au contribuit la abolirea 
pedepsei cu moartea în Statele Unite 
au avut un impact pozitiv combinat. 
Contribuția lor a îmbrăcat mai multe 
forme. Patru dintre proiecte erau axate 
pe creșterea gradului de sensibilizare, 
de exemplu prin acordarea familiilor 
celor executați a posibilității de a se 
exprima pe această temă, prin crearea 
unui „birou național” în care foști con ‑
damnați la moarte sau apropiați ai per ‑
soanelor condamnate la moarte pot 
comunica cu privire la acest subiect 
în cadrul unor grupuri de discuție sau 
prin desfășurarea unei campanii me ‑
diatice la nivel național. Două dintre 
proiecte constau în activități de cerce ‑
tare, unul analizând modul în care pot 
fi influențați factorii de decizie politică 
și celălalt evaluând situația existentă în 
patru state în ceea ce privește pe ‑
deapsa cu moartea. Aceste proiecte au 
antrenat, alături de alți factori, evoluții 
pozitive (a se vedea caseta 6 ), deși 
contribuția lor în acest sens nu poate fi 
stabilită cu precizie. Există indicii care 
arată că proiectele al căror obiectiv 
consta în creșterea gradului de sensi ‑
bilizare au produs un impact mai mare 
decât cele două proiecte care constau 
în activități de cercetare.
Evoluții referitoare la pedeapsa cu moartea în Statele Unite
În Statele Unite, evoluțiile înregistrate în acest domeniu au fost în cea mai mare parte pozitive în cursul perioa ‑
dei examinate. Pedeapsa cu moartea a fost abolită în New Mexico (în 2009), în Illinois (în 2011), în Connecticut 
(în 2012) și în Maryland (în 2013), numărul sentințelor de condamnare la moarte a scăzut de la 118 în 2009 la 83 
în 2013, iar numărul execuțiilor a scăzut de la 52 în 2009 la 39 în 201333.
33 Sursa: Death Penalty Information Center  (Centrul de informații privind pedeapsa cu moartea). În 2015, pedeapsa cu moartea a fost abolită și în 
statul Nebraska.Caseta 6
25 Observații
34 Curtea a identificat o singură 
excepție.Realizările proiectelor 
sunt sustenabile, însă 
granturile nu au dus la 
un grad mai mare de 
autonomie financiară pentru 
organizațiile societății civile
49 
Propunerile de proiecte care au făcut 
obiectul examinării abordează pro ‑
blema sustenabilității din punct de 
vedere financiar, instituțional și politic. 
În plus, sustenabilitatea rezultatelor 
este acoperită în rapoartele care sunt 
prezentate de organizațiile societății 
civile la sfârșitul implementării proiec ‑
telor34. Deși impactul proiectelor este 
în mod frecvent sub nivelul estimat (a 
se vedea punctele 43 ‑48), proiectele 
au contribuit într‑adevăr la schimbări 
care pot fi de natură permanentă.
50 
Mai mult, granturile atribuite au 
permis organizațiilor beneficiare să 
își extindă, în mai multe cazuri, sfera 
de cuprindere geografică, ceea ce era 
benefic pentru organizația în cauză. 
În unele cazuri, chiar și sfera tematică 
a organizațiilor beneficiare a fost extin ‑
să prin intermediul grantului atribuit 
prin IEDDO.
51 
Cu toate acestea, majoritatea organiza ‑
țiilor societății civile nu se pot susține 
singure din punct de vedere financiar. 
Unele dintre organizațiile societății ci ‑
vile vizate reușesc să își acopere o par ‑
te din nevoile financiare prin activități 
lucrative sau prin donații din partea 
publicului larg, însă această parte din 
finanțare rămâne per ansamblu foarte 
limitată. Pentru a‑și finanța activitățile, 
ele depind într‑o mare măsură de gran ‑
turile acordate de cei câțiva donatori 
care furnizează finanțare pentru lupta 
împotriva torturii și a pedepsei cu 
moartea.52 
Faptul că organizațiile societății civile 
nu au capacitatea de a se susține 
singure din punct de vedere financiar 
pune în pericol continuitatea activi ‑
tăților pe care le desfășoară acestea. 
Suspendarea sau încetarea finanțării 
din partea IEDDO determină adesea 
organizațiile beneficiare să își reducă 
activitățile și să concedieze personal, 
pierzând astfel o parte din expertiza 
lor. În unele cazuri, lipsa de autono ‑
mie financiară pune în pericol însăși 
continuitatea organizațiilor societății 
civile în sine.
53 
Doar cinci dintre cele 31 de proiecte 
examinate au inclus activități menite să 
sporească gradul de autonomie finan ‑
ciară a organizațiilor societății civile. 
Acest obiectiv nu a fost îndeplinit în trei 
cazuri, fie pentru că activitățile lucra ‑
tive planificate nu au mai avut loc, fie 
pentru că aproprierea de către colecti ‑
vitate a serviciilor oferite nu s‑a realizat. 
În celelalte două cazuri, s‑a reușit însă 
obținerea unei autonomii financiare:
(a) în Republica Democratică Congo, 
un proiect care acorda finanța ‑
re unor centre locale ce ofereau 
sprijin juridic și psihologic victi ‑
melor violenței sexuale a reușit 
să transforme centrele respective 
în centre autonome din punct de 
vedere financiar, prin introducerea 
a diverse activități lucrative, cum 
ar fi activități agricole, de panifi ‑
cație, de tâmplărie și de tricotare, 
sau prin acordarea de microcredite 
membrilor colectivității locale.
(b) un proiect din Statele Unite 
permitea organizațiilor societății 
civile din două state să elaboreze 
un plan de strângere de fonduri 
pentru a‑și asigura sustenabilitatea 
financiară. ambele filiale au deve ‑
nit autonome din punct de vedere 
financiar, fără să necesite finanțare 
din partea organizației coordona ‑
toare de la nivel național.
26
 Concluzii și recomandări
54 
Sprijinul din partea IEDDO pentru 
lupta împotriva torturii, pentru reabi ‑
litarea victimelor actelor de tortură și 
pentru abolirea pedepsei cu moartea 
a fost doar parțial eficace, întrucât 
fondurile deja modeste nu au fost 
direcționate în mod optim și pentru 
că realizarea unor progrese în aceste 
domenii a fost împiedicată de contexte 
politice nefavorabile.
Recomandarea 1
Direcționarea mai adecvată a resurse ‑
lor modeste
Comisia ar trebui să concentreze 
fondurile din partea IEDDO pe pro ‑
blemele cele mai relevante și pe țările 
cu nevoile cele mai acute în aceste 
domenii și în care se poate preconiza 
că se va obține cel mai mare impact, în 
conformitate cu prioritățile definite în 
strategiile de țară în domeniul dreptu ‑
rilor omului.
55 
Comisia obține informații adecvate 
despre situația drepturilor omului în 
țările partenere și stabilește priorități 
corespunzătoare pentru fiecare țară 
parteneră. Deși fondurile au fost, în ge ‑
neral, alocate în mod adecvat, Comisia 
nu ține cont în mod suficient de aceste 
priorități. Mai mult, în numeroase țări, 
proiectele finanțate prin granturile 
atribuite de IEDDO nu prezintă o com ‑
plementaritate suficientă cu alte acți ‑
uni ale UE în aceste domenii, cum ar fi 
sprijinul tradițional pentru dezvoltare 
și dialogul cu țara parteneră, și nici nu 
sunt coordonate în mod suficient cu 
aceste acțiuni. Abordarea în funcție 
de cerere care este urmată pentru 
finanțarea proiectelor a asigurat faptul 
că acestea erau implementate, de 
regulă, de către organizații motivate 
din sfera societății civile, care dispu ‑
neau de o capacitate de gestiune și de 
expertiză tehnică adecvate. Procesul de selecție a proiectelor era bine 
documentat, însă îi lipsea rigurozitatea 
necesară, iar anumite dezavantaje ale 
abordării în funcție de cerere nu au 
fost atenuate în mod suficient. În ca ‑
zurile în care proiectele selectate erau 
excesiv de ambițioase sau insuficient 
de clare cu privire la ce anume urma să 
fie realizat, nu s‑au adus ameliorări la 
nivelul concepției acestora (a se vedea 
punctele 14 ‑30).
Recomandarea 2
Îmbunătățirea coordonării cu alte 
acțiuni ale UE
Acolo unde este posibil, Comisia ar tre ‑
bui să declare în mod deschis priorită ‑
țile UE, astfel cum sunt acestea definite 
în strategiile de țară privind drepturile 
omului, și ar trebui să concentreze 
selecția proiectelor, sprijinul său tra ‑
dițional pentru dezvoltare și dialogul 
politic pe prioritățile respective într‑un 
mod coordonat. Mai mult, Comisia 
ar trebui să asigure o implementare 
rapidă a abordării bazate pe drepturile 
omului.
Recomandarea 3
Îmbunătățirea selecției proiectelor
Comisia ar trebui să îmbunătățeas ‑
că în continuare grilele de evaluare 
standardizate și orientările utilizate de 
evaluatori pentru a se asigura că toate 
evaluările sunt coerente și consecven ‑
te. Ar trebui ca evaluatorii să înțeleagă 
în mod clar care anume sunt criteriile 
pe care trebuie să le evalueze și în ce 
mod trebuie să acorde punctajele. Eva ‑
luările în sine ar trebui să fie realizate 
cu o mai mare rigurozitate și ar trebui 
să furnizeze explicații clare referitor la 
totalitatea criteriilor evaluate. Abor ‑
darea privind reevaluarea ar trebui să 
fie clară și ar trebui aplicată în mod 
coerent.
27 Concluzii și recomandări
Recomandarea 4
O mai bună valorificare a posibilită ‑
ților de îmbunătățire a propunerilor 
de proiecte atunci când evaluatorii 
au identificat deficiențe la nivelul 
concepției lor
Comisia ar trebui să invite solicitanții în 
mod sistematic să își modifice propu ‑
nerile de proiecte pentru ca deficien ‑
țele identificate de evaluatori să fie 
luate în calcul într‑o măsură mai mare, 
asigurându‑se totodată că modificările 
nu sunt substanțiale, pentru a se ga ‑
ranta în continuare un tratament egal 
și echitabil.
56 
În general, activitățile proiectelor au 
fost realizate conform planificării și 
prezintă, în cea mai mare parte, un ra ‑
port cost‑eficacitate adecvat, în special 
proiectele implementate de organiza ‑
țiile societății civile în țările partenere. 
Rezultatele obținute de granturi sunt 
sustenabile. Cu toate acestea, sisteme ‑
le utilizate pentru măsurarea impac ‑
tului sunt mai curând slabe, fără cadre 
logice clare pentru proiecte, fără valori 
de referință și ținte bine definite și fără 
o abordare coerentă pentru evaluarea 
proiectelor. Atunci când proiectele 
furnizează asistență victimelor, im ‑
pactul este tangibil, deși limitat la 
grupuri‑țintă relativ mici. Contribu ‑
ția proiectelor care vizează reforme 
legislative sau politice este dificil de 
evaluat, întrucât obținerea de progrese 
în acest sens depinde, de regulă, și de 
mulți alți factori. În mai multe cazuri, 
impactul proiectelor a fost afectat de 
contexte politice nefavorabile. Realiză ‑
rile obținute sunt sustenabile. Cu toate 
acestea, organizațiile societății civile 
care au fost sprijinite depind în cea mai 
mare parte și într‑o mare măsură de 
existența unui sprijin financiar și inten ‑
sitatea activităților lor scade adesea în 
mod semnificativ odată cu încetarea 
finanțării din partea IEDDO (a se vedea 
punctele 32 ‑53).Recomandarea 5
Dezvoltarea în continuare a cadrului 
de măsurare a performanței
Comisia ar trebui să simplifice modelul 
de cadru logic pentru proiectele spri ‑
jinite de IEDDO astfel încât legăturile 
dintre obiective, activități și impacturi 
să fie mai clare. Indicatorii de impact și 
țintele măsurabile ar trebui definite pe 
baza unor valori de referință și pe baza 
activităților planificate ale proiectelor. 
Abordarea urmată pentru evaluarea 
proiectelor ar trebui armonizată.
Recomandarea 6
Un accent mai mare pe îmbunătăți ‑
rea sustenabilității organizațiilor 
beneficiare
În cererile sale de propuneri, Comisia 
ar trebui să promoveze acele măsuri 
care determină organizațiile societății 
civile să devină mai autonome din 
punct de vedere financiar, de exemplu 
prin coordonarea donatorilor, și ar 
trebui să aibă în vedere diverse moda ‑
lități prin care să continue acordarea 
de sprijin organizațiilor beneficiare cu 
performanțe bune.
28 Concluzii și recomandări
Prezentul raport a fost adoptat de Camera III, condusă de domnul Karel PINXTEN, 
membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 30 iunie 2015.
 Pentru Curtea de Conturi
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Președinte

29
 Anexe
Pedeapsa cu moartea în AfricaAnexa I
Algeria
Libya
SudanMali
ChadNigerEgypt
AngolaEthiopia
South AfricaNigeriaMauritania
NamibiaZambiaKenyaSomalia
Democratic 
Republic of the Congo
Botswana MozambiqueMorocco
MadagascarSouth Sudan
CongoCameroon
ZimbabweGabonGhanaGuinea
TanzaniaUgandaTunisia
Senegal
Central African Republic
Côte d'IvoireBurkina Faso
BeninEritrea
MalawiLiberiaTogoSierra Leone
LesothoRwandaDjibouti
Guinea-Bissau
SwazilandEquatorial Guinea
MauritiusEquatorial Guinea
ComorosCape Verde
Sao Tome and PrincipeSeychellesGambia
Burundi
0 250 500 750 1000  kmGranițele administrative: © EuroGeographics © UN-FAO © TurkstatSursa: Amnesty International 2013Stat care a abolit pedeapsa cu moartea 
Stat care nu a abolit pedeapsa cu moartea, 
dar în care nu mai au loc execuţii 
Stat care încă mai menţine pedeapsa cu moartea
Sursa: Eurostat.
30 Anexe
Pedeapsa cu moartea în AsiaAnexa II
ChinaRussian Federation
IndiaKazakhstan
Mongolia
Saudi ArabiaTurkey
Iraq
PakistanIran
Myanmar YemenAfghanistan
Thailand
IndonesiaUzbekistan
OmanJapanTurkmenistan
Syria
VietnamNepalKyrgyzstan
MalaysiaTajikistan
CambodiaJordan
MalaysiaBangladeshGeorgia Azerbaijan
Laos
Sri LankaSouth KoreaDem People's Rep of Korea
Bhutan
Israel
United Arab EmiratesKuwait
QatarLebanon
Singapore MaldivesBahrainPalestine
BruneiPhilippinesArmenia
0250 500 750 1000  kmSursa: Amnesty International 2013
Această hartă nu trebuie interpretată ca o recunoaștere a statului Palestina și nu aduce atingere poziţiilor individuale ale statelor membre cu privire la acest subiect.Stat care a abolit pedeapsa cu moartea
Stat care nu a abolit pedeapsa cu moartea, 
dar în care nu mai au loc execuţii
Stat care a abolit pedeapsa cu moartea
doar pentru infracţiunile comune
Stat care încă mai menţine pedeapsa 
cu moartea
Granițele administrative: © EuroGeographics © UN-FAO © Turkstat
Sursa: Eurostat.
31 Anexe
Pedeapsa cu moartea în America LatinăAnexa III
BrazilUnited States of America
ArgentinaPeruMexico
BoliviaColombiaVenezuela
ChileParaguayEcuadorGuyana
UruguayCuba
SurinameNicaraguaHonduras
Guatemala
PanamaGuyana (France)Haiti
Costa RicaBelizeDominican Republic
El SalvadorJamaicaBahamas
0 250 500 750 1000  kmVenezuelaColombiaCuba
PanamaHaiti
GuyanaDominican Republic
Jamaica
Trinidad and TobagoDominica
Martinique (France)Bahamas
BarbadosGuadeloupe (France)
GrenadaSaint Vincent and
the GrenadinesSaint Kitts and NevisAntigua and Barbuda
Saint Lucia
Sursa: Amnesty International 2013Stat care a abolit pedeapsa cu moartea
Stat care nu a abolit pedeapsa cu moartea, 
dar în care nu mai au loc execuţii
Stat care a abolit pedeapsa cu moartea 
doar pentru infracţiunile comune
Stat care încă mai menţine pedeapsa 
cu moartea
Granițele administrative: © EuroGeographics © UN-FAO
Sursa: Eurostat.
32 Anexe
Pedeapsa cu moartea în Statele UniteAnexa IV
Mexico
Bahamas
CubaTexasUtahMontana
CaliforniaNevadaIdaho
ArizonaOregon
KansasColoradoIowaWyoming
New MexicoNebraskaMinnesota
Ohio
MissouriIllinois
GeorgiaOklahomaSouth Dakota
AlabamaArkansasWashington
WisconsinNorth DakotaMaine
VirginiaNew York
LouisianaKentucky
TennesseePennsylvania
North Carolina
FloridaIndianaMichigan
MississippiSouth CarolinaWest VirginiaVermont
MarylandNew JerseyNew Hampshire
Massachusetts
Connecticut
DelawareRhode Island
District of ColumbiaCanada
0 250 500 750 1000  kmHawaii
0 200 400 kmAlaska
0 500 1000  kmCanadaRussia
Stat care a abolit pedeapsa cu moartea
Stat care încă mai menţine pedeapsa 
cu moartea
Sursa: Amnesty International 2013
Granițele administrative: © UN-FAO
Sursa: Eurostat.
33 Anexe
Cererile de propuneri la nivel mondial în perioada 2007 ‑2013
Cere -
rea de 
propuneriTip și 
descriereTema 
abordatăSubiecteValoarea 
grantului 
per proiect  
(în euro)Durata Suma 
alocată 
inițial  
(în euro)Suma 
alocată în 
final  
(în euro)
126-224Cerere de 
propuneri la 
nivel mondial  
„Cerere de 
propuneri re -
strânsă  2007”TorturaSprijin pentru acțiuni în domeniul drepturilor 
omului și al democrației în ceea ce privește 
tortura și alte forme de maltratare
Lotul 1: Prevenirea actelor de tortură (30 % din 
suma totală)
Lotul 2: Reabilitarea victimelor actelor de tortură 
(70 % din suma totală)Durata 
minimă:
200  000
Valoarea 
maximă:
1 500 000 Durata 
minimă:
12 luni
Durata 
maximă:
36 de luni22 000  000 22 171 837
127-238Cerere de 
propuneri la 
nivel mondial  
„Cerere de 
propuneri 
deschisă  2008”Pedeapsa cu 
moarteaAcțiuni în sprijinul drepturilor omului și al 
democrației axate pe problemele acoperite de 
Orientările UE privind pedeapsa cu moarteaDurata 
minimă:
150  000
Valoarea 
maximă:
1 000 000 Durata 
minimă:
12 luni
Durata 
maximă:
36 de luni4 000  000 8 244 166
128-815Cerere de 
propuneri la 
nivel mondial  
„Cerere de 
propuneri re -
strânsă 2009”TorturaSprijin pentru acțiuni în domeniul drepturilor 
omului și al democrației în ceea ce privește 
tortura și alte forme de maltratareDurata 
minimă:
200  000
Valoarea 
maximă:
1 500 000 Durata 
minimă:
18 luni
Durata 
maximă:
36 de luni20 000  000 25 266 659
131-085Cerere de 
propuneri la 
nivel mondial  
„Cerere de 
propuneri 
restrânsă  2011”Tortura/
Pedeapsa cu 
moarteaLotul 1: Consolidarea rolului rețelelor din socie -
tatea civilă în promovarea reformei din domeniul 
drepturilor omului și al democrației  
=> fără o legătură specifică cu tortura; doar un 
proiect din lotul 1 a fost inclus în sfera auditului
Lotul 2: Acțiuni în sprijinul Orientărilor UE privind 
abolirea pedepsei cu moarteaDurata 
minimă:
200  000
Valoarea 
maximă: 1
500 000 Durata 
minimă:
18 luni
Durata 
maximă:
36 de luniLotul 1: 
14 600  000
Lotul 2: 
7 000  000Lotul 1: 
855 324 
(doar 
legat de 
proiectul 
care a făcut 
obiectul 
auditului)
Lotul 2: 
6 618 135
132-762Cerere de 
propuneri la 
nivel mondial  
„Cerere de 
propuneri re -
strânsă 2012”TorturaLupta împotriva impunității
Lotul 1: Acțiunile societății civile împotriva 
torturii și a altor pedepse sau tratamente crude, 
inumane sau degradante
Lotul 2: Acțiunile societății civile vizând 
promovarea funcționării eficace a Curții Penale 
Internaționale și a sistemului instituit prin 
Statutul de la Roma  
=> Lotul 2 nu a făcut parte din sfera audituluiDurata 
minimă:
500  000
Valoarea 
maximă:
1 500 000 Durata 
minimă:
24 de luni
Durata 
maximă:
36 de luniLotul 1: 
16 215 000
Lotul 2: 
6 000  00021 219  618
Sursa: Comisia  Europeană.Anexa V
34 Anexe
Proiectele pentru care auditorii Curții au examinat evaluarea realizată de Comisie cu 
privire la notele conceptuale și la propunerile complete aferente
ȚaraNumărul 
contractuluiCererea de 
propuneriTema 
abor -
datăBeneficiarul Denumirea proiectuluiValoarea 
grantului  
(în euro)Motivul selecției
Georgia2008/148-044 2007/126-224 TorturaAssociation Justi -
ce And LibertyPrevention of torture in 
military guardhouses204 961,00 Auditat
2008/148-184 2007/126-224 Tortura EmpathyStrengthening the System 
of Rehabilitation for Torture 
Victims in Georgia679 937, 0 0 Auditat
China 2008/148-024 2007/126-224 TorturaThe Great Britain 
China CentrePrevention of Torture in the 
PRC787 966,00 Auditat
Republica 
Democratică 
Congo2008/148-156 2007/126-224 TorturaSolidarité Pour La 
Promotion Sociale 
Et La Paix AsblAssistance et réhabilitation 
des victimes de la torture 
en RDC421 836,00 Auditat
Argentina, Brazi -
lia, Madagascar, 
Maroc, Tailanda 
și Turcia2008/148-045 2007/126-224 TorturaAssociation for 
the prevention of 
torturePreventing torture through 
the promotion of the Optional 
Protocol to the convention 
against Torture in five target 
countries986 306,00Punctajele acordate 
de evaluatori diferă în 
mod semnificativ
Republica 
Moldova2008/148-070 2007/126-224 TorturaProgramul Națiu -
nilor Unite pentru 
DezvoltareSupport for the strengthe -
ning the national preventive 
mechanism as per OPCAT 
provisions640  000,00Punctajele acordate 
de evaluatori diferă în 
mod semnificativ
Israel 2009/148-034 2007/126-224 TorturaAdalah -The legal 
Center for Arab 
minority rights in 
IsraelCombating and preventing 
torture and ill -treatment of 
Palestinian prisoners held in 
Israeli prisons and Palestinian 
civilians in the Occupied 
Palestinian Territory638 651,00Punctaj cu o valoare 
cu puțin sub pragul de 
selecție
Argentina necontractat 2007/126-224 TorturaComité para 
la defensa de 
la salud, la 
ética profesional 
y los derechos 
humanos asocian 
civilPrograma de asistencia 
y rehabilitación a víctimas 
de la represión y la tortura 
en contextos de acciones 
judiciales por crímenes de las 
humanidad683 708,00Punctaj cu o valoare 
cu puțin sub pragul de 
selecție
India necontractat 2007/126-224 TorturaStichting 
Interkerkelijke 
Organisatie voor 
Ontwikkelingssa -
menwerkingReducing the impact of con -
flict among disadvantaged 
groups in Nepal530 243,00Denumirea proiectului 
nu are legătură cu 
obiectivul cererii de 
propuneri de la nivel 
mondialAnexa VI
35 Anexe
ȚaraNumărul 
contractuluiCererea de 
propuneriTema 
abor -
datăBeneficiarul Denumirea proiectuluiValoarea 
grantului  
(în euro)Motivul selecției
Kenya 2008/148-075 2007/126-224 TorturaIndependent Me -
dico -Legal UnitInitiative of holistic rehabi -
litation and prevention of 
torture -project1 058 322,00Punctajele acordate 
de evaluatori diferă în 
mod semnificativ
Georgia 2013/318-878 2013/132-762 Tortura EmpathyCaucasian Anti – Torture 
Network: Multi Rehabilitation 
Services for Torture Victims 
and Fight Impunity980 000,00 Auditat
China 2013/318-802 2013/132-762 TorturaThe Rights Practi -
ce LbgFighting torture in China: 
strengthening the role of civil 
society662 500,00 Auditat
Africa de Sud 2013/318-879 2013/132-762 TorturaStichting Young 
In Prison (YIP)Ending impunity in torture 
and cruel, inhuman and de -
grading treatment of children 
in prison in South Africa and 
Malawi8 8 2 817, 0 0 Auditat
Londra, Regatul 
Unit2013/318-874 2013/132-762 TorturaThe Redress Trust 
Limited LBGReparation for Torture: 
Global Sharing of Expertise 
Target countries: Kenya, Peru, 
Libya and Nepal (with some 
activities involving up to 15 
countries in Africa, Asia, Latin 
America, the Middle East and 
Europe1 194 521,00 Auditat
Republica 
Democratică 
Congo2013/318-8862013/318-
886TorturaCentre Internatio -
nal Pour La Justi -
ce Transitionnelle 
International Cen -
ter For Transitio -
nal Justice AsblComplementarity in practice: 
strengthening the national 
judicial response to interna -
tional crimes in Democratic 
Republic of Congo (DRC) and 
Cote d’Ivoire959 965,00 Auditat
Columbia 2013/318-801 2013/132-762 TorturaCorporación cen -
tro de atención 
psicosocialPrevención y  Atención 
Integral a personas y familias 
víctimas de tortura en Colom -
bia y Ecuador738 410,00Punctaj cu o valoare 
cu puțin sub pragul de 
selecție
Țările ACP 2013/318-847 2013/132-762 TorturaOmega Research 
Foundation 
LimitedTowards stronger controls on 
the supply and use of torture 
technologies1 059 387 ,00Punctajele acordate 
de evaluatori diferă în 
mod semnificativ
Uganda 2013/318-799 2013/132-762 TorturaAfrican Centre For 
Treatment And 
Rehabilitation Of 
Torture Victims 
Non -Governmen -
tal OrganisationStrengthening and enhancing 
torture prevention, rehabili -
tation and accountability in 
East Africa1 200 000,00Punctajele acordate 
de evaluatori diferă în 
mod semnificativAnexa VI
36 Anexe Anexa VIȚaraNumărul 
contractuluiCererea de 
propuneriTema 
abor -
datăBeneficiarul Denumirea proiectuluiValoarea 
grantului  
(în euro)Motivul selecției
Statele Unite ale 
Americii2009/167-748 2008/127-238Pe-
deapsa 
cu 
moarteaMurder Victim’s 
Families For Hu -
man Rights Non 
Profit CorporationVoices of Victims Against the 
Death Penalty485 615,65 Auditat
2009/167-820 2008/127-238Pe-
deapsa 
cu 
moarteaThe National Co -
alition To Abolish 
The Death Penalty National Coalition to Abolish 
the Death Penalty Intensive 
Assistance Program305 060,86 Auditat
2009/167-888 2008/127-238Pe-
deapsa 
cu 
moarteaWitness To Inno -
cence CorporationAmerican DREAM Campaign 374 944,62 Auditat
2009/211-244 2008/127-238Pe-
deapsa 
cu 
moarteaAmerican Bar 
Association FundThe Death Penalty Assess -
ments Project: Toward 
a Nationwide Moratorium on 
Executions708 162,00 Auditat
China 2009/167-381 2008/127-238Pe-
deapsa 
cu 
moarteaThe Great Britain 
China CentrePromoting Judicial Discretion 
in the Restriction and Reduc -
tion of Death Penalty Use576 723,00 Auditat
Londra, Regatul 
Unit2009/167-880 2008/127-238Pe-
deapsa 
cu 
moarteaPenal Reform 
International UkProgressive Abolition of the 
Death Penalty and Alternati -
ves that Respect International 
Human Rights Standards926 924,00 Auditat
2009/214-466 2008/127-238Pe-
deapsa 
cu 
moarteaReprieve LbgEngaging Europe in the fight 
for US abolition504 454,00 Auditat
Statele Unite ale 
Americii2009/167-889 2008/127-238Pe-
deapsa 
cu 
moarteaDeath Penalty 
Information 
CenterChanging the Course of 
the Death Penalty Debate: 
A Proposal for Public Opinion 
Research, Message Develop -
ment, and Communications 
on Capital Punishment in 
the U.S.193 443,00 Auditat
Toate țările 2009/167-901 2008/127-238Pe-
deapsa 
cu 
moarteaInternational 
Harm Reduction 
AssociationRestricting the Death Penalty 
for Drug Offences through 
Human Rights Impact Assess -
ment (HRIA) of Multi -lateral 
Drug Enforcement Assistance 
for Death Penalty States292 565,00Punctajele acordate 
de evaluatori diferă în 
mod semnificativ
37 Anexe Anexa VIȚaraNumărul 
contractuluiCererea de 
propuneriTema 
abor -
datăBeneficiarul Denumirea proiectuluiValoarea 
grantului  
(în euro)Motivul selecției
Benin, Burkina 
Faso, Burun -
di, Congo 
Brazzaville, 
Lesotho, Liberia, 
Malawi, Mali, 
Niger, Republica 
Centrafricană, 
Togo - Repu -
blicile din Asia 
Centrală - Bazi -
nul Caraibilor: 25 
de țări2009/167-753 2008/127-238Pe-
deapsa 
cu 
moarteaComunità di 
S. Egidio ACAP 
Associazione 
Cultura Assistenza 
PopolareDu moratoire à l’abolition de 
la peine capitale. Promotion 
du rôle de la société civile au 
plan international et syner -
gies politico -institutionnelles725 000,00Punctaj cu o valoare 
cu puțin sub pragul de 
selecție
Belarus necontractat 2008/127-238Pe-
deapsa 
cu 
moarteaAssociazione 
Terra del FuocoRunning for rights 203 000,00Denumirea proiectului 
nu are legătură cu 
obiectivul cererii de 
propuneri de la nivel 
mondial
Statele Unite ale 
Americii2012/297-0762011/131-
085/2Pe-
deapsa 
cu 
moarteaWitness To Inno -
cence CorporationEyes Wide Open Project 850 032,14 Auditat
2012/297-0782011/131-
085/2Pe-
deapsa 
cu 
moarteaEqual Justice USA 
Inc CorporationBreaking Barriers: Engaging 
New Voices to Abolish the 
Death Penalty in the United 
States495 014,31 Auditat
China 2012/297-0722011/131-
085/2Pe-
deapsa 
cu 
moarteaBeijing Normal 
University„Use less” – judicial restraints 
on the use of the death 
penalty in China938 783,76 Auditat
Londra, Regatul 
Unit2012/297-0792011/131-
085/2Pe-
deapsa 
cu 
moarteaPenal Reform 
International UK 
LGBProgressive abolition of the 
death penalty and implemen -
tation of humane alternative 
sanctions after a moratorium 
or abolition864  038,00 Auditat
2012/297-0802011/131-
085/2Pe-
deapsa 
cu 
moarteaReprieve LGBEngaging Europe in the Fight 
for Abolition in the USA, 
MENA, and South East Asia715 47 7, 0 0 Auditat
38 Anexe
ȚaraNumărul 
contractuluiCererea de 
propuneriTema 
abor -
datăBeneficiarul Denumirea proiectuluiValoarea 
grantului  
(în euro)Motivul selecției
Iordania necontractat2011/131-
085/2Pe-
deapsa 
cu 
moarteaWomen for Cultu -
ral DevelopmentMa’ Alhaya (All for Life) 479 666,80Punctajele acordate 
de evaluatori diferă în 
mod semnificativ
Statele Unite ale 
Americiinecontractat2011/131-
085/2Pe-
deapsa 
cu 
moarteaNevada Coalition 
against the Death 
PenaltyCoordinated Nevada 358 153,00Punctaj cu o valoare 
cu puțin sub pragul de 
selecție
Liban necontractat2011/131-
085/2Pe-
deapsa 
cu 
moarteaAssociation Justi -
ce et MiséricordeLutte pour l’abolition de la 
peine de mort au Liban1 200 000,00Punctajele acordate 
de evaluatori diferă în 
mod semnificativ
Georgia 2010/222-921 2010/128-815 TorturaGeorgian Centre 
for Psychosocial 
and Medical 
Rehabilitation for 
Torture VictimsEnsuring access to rehabi -
litation services for people 
affected by torture and con -
tribution to the prevention of 
torture in Georgia766 000,00 Auditat
Africa de Sud 2010/222-102 2010/128-815 TorturaUniversity Of 
Cape TownHarnessing African institu -
tions for the prevention and 
combating of torture and 
other ill -treatment in six 
African states - the develop -
ment and implementation of 
operational standards1 194 359,00 Auditat
Republica 
Democratică 
Congo2010/222-810 2010/128-815 TorturaCoopi - Co -
operazione 
InternazionaleProjet de prévention, 
protection et réhabilitation 
des victimes de VS et de 
leurs communautés et au 
renforcement des capacités 
communautaires et étatiques 
à l’Est de la RDC 1 395 000,00 Auditat
Londra, Regatul 
Unit2010/222-086 2010/128-815 TorturaPenal Reform 
InternationalStrengthening institutions 
and building civil society 
capacity to combat torture in 
9 CIS countries 1 130 583,00 Auditat
2010/222-733 2010/128-815 TorturaThe Redress Trust 
Limited LbgReparation for torture: Global 
Sharing of Expertise1 033 805,00 AuditatAnexa VI
39 Anexe
ȚaraNumărul 
contractuluiCererea de 
propuneriTema 
abor -
datăBeneficiarul Denumirea proiectuluiValoarea 
grantului  
(în euro)Motivul selecției
Benin 2010/223-216 2010/128-815 TorturaCare France 
AssociationETODE: - Pour la justice et les 
droits des femmes et des filles1 159 409,00Punctaj cu o valoare 
cu puțin sub pragul de 
selecție
Nigeria necontractat 2010/128-815 Tortura Concern UniversalPreventing Women’s Ill -treat -
ment / Rehabilitating widows 
in CRS and Eboyni State313 060,00Punctajele acordate 
de evaluatori diferă în 
mod semnificativ
Turcia necontractat 2010/128-815 TorturaRoh Sagliginda 
Insan Haklari 
Girisimi (Human 
Rights in Mental 
Health Initiative)Project for creating a civic 
monitoring system in the 
mental health field380 000,00Denumirea proiectului 
nu are legătură cu 
obiectivul cererii de 
propuneri de la nivel 
mondial
Sursa:  Comisia Europeană.Anexa VI
40 Anexe Anexa VIIGranturile examinate
ȚaraNumărul 
contractuluiCererea de 
propuneriTema 
abordatăBeneficiarul Denumirea proiectuluiValoarea 
grantului 
(în euro)
Londra, 
 Regatul Unit2013/318-874 2013/132-762 TorturaThe Redress Trust Limited 
LBGReparation for Torture: Global Sharing of 
Expertise Target countries: Kenya, Peru, 
Libya and Nepal (with some activities 
involving up to 15 countries in Africa, 
Asia, Latin America, the Middle East and 
Europe1 194 520,70
2009/167-880 2008/127-238Pedeapsa cu 
moarteaPenal Reform International 
UK LGBProgressive Abolition of the Death 
Penalty and Alternatives that Respect 
International Human Rights Standards926 924,40
2009/214-466 2008/127-238Pedeapsa cu 
moarteaReprieve LBGEngaging Europe in the fight for US 
abolition504 454,40
2012/297-0792011/131-
085/2Pedeapsa cu 
moarteaPenal Reform International 
UK LBGProgressive abolition of the death 
penalty and implementation of humane 
alternative sanctions after a moratorium 
or abolition 8 6 4  037, 6 0
2012/297-0802011/131-
085/2Pedeapsa cu 
moarteaReprieve LBGEngaging Europe in the Fight for Abolition 
in the USA, MENA, and South East Asia715 476,94
2010/222-086 2010/128-815 TorturaPenal Reform International 
UK LGBStrengthening institutions and building 
civil society capacity to combat torture in 
9 CIS countries 1 130 583,00
2010/222-733 2010/128-815 TorturaThe Redress Trust Limited 
LBGReparation for torture: Global Sharing of 
Expertise1 033 805,00
China2008/148-024 2007/126-224 TorturaThe Great Britain - China 
CentrePrevention of Torture in the PRC 787 966,00
2013/318-802 2013/132-762 Tortura The Rights Practice LbgFighting torture in China: strengthening 
the role of civil society662 500,00
2009/167-381 2008/127-238Pedeapsa cu 
moarteaThe Great Britain - China 
CentrePromoting Judicial Discretion in the 
Restriction and Reduction of Death 
Penalty Use576 723,00
2012/297-0722011/131-
085/2Pedeapsa cu 
moarteaInternational Death Penalty 
Research Centre, Beijing 
Normal University„Use less” – judicial restraints on the use 
of the death penalty in China938 783,76
Republica 
Democratică 
Congo2008/148-156 2007/126-224 TorturaSolidarité Pour La Promoti -
on Sociale Et La Paix AsblAssistance et réhabilitation des victimes 
de la torture en RDC421 836,00
2013/318-886 2013/132-762 TorturaCentre International Pour 
La Justice Transitionnelle 
International Center For 
Transitional Justice AsblComplementarity in practice: strengthe -
ning the national judicial response to in -
ternational crimes in Democratic Republic 
of Congo (DRC) and Cote d’Ivoire959 965,00
2010/222-810 2010/128-815 TorturaCoopi - Cooperazione 
InternazionaleProjet de prévention, protection et réha -
bilitation des victimes de VS et de leurs 
communautés et au renforcement des 
capacités communautaires et étatiques 
à l’Est de la RDC1 395 000,00
41 Anexe Anexa VIIȚaraNumărul 
contractuluiCererea de 
propuneriTema 
abordatăBeneficiarul Denumirea proiectuluiValoarea 
grantului 
(în euro)
Republica 
Democratică 
Congo2012/307-100 132-685 TorturaSolidarité Pour La Promoti -
on Sociale Et La Paix AsblAssistance aux survivants de la torture 
et actions de prévention (Monitoring, 
plaidoyers et sensibilisation) contre la 
torture en RD Congo131 500,00
2013/308-415 132-685 TorturaLigue De La Zone Afrique 
Pour La Defense Des Droits 
Des Enfants Etudiants Et 
Eleves AsblMonitoring et suivi d’instructions des 
dossiers judiciaires des femmes et enfants 
victimes des violences sexuelles et basées 
sur le genre103 300,00
2009/224-243 128-135 TorturaLigue De La Zone Afrique 
Pour La Defense Des Droits 
Des Enfants Etudiants Et 
Eleves AsblRenforcement d’un kiosque juridique et 
de soutien psychologique concernant les 
violences faites aux femmes61 463,00
Georgia2008/148-044 2007/126-224 TorturaAssociation Justice And 
LibertyPrevention of torture in military 
guardhouses204 961,00
2008/148-184 2007/126-224 Tortura EmpathyStrengthening the System of Rehabilitati -
on for Torture Victims in Georgia679 937, 0 0
2013/318-878 2013/132-762 Tortura EmpathyCaucasian Anti – Torture Network: Multi 
Rehabilitation Services for Torture Victims 
and Fight Impunity980 000,00
2010/222-921 2010/128-815 TorturaGeorgian Centre for 
Psychosocial and Medical 
Rehabilitation for Torture 
VictimsEnsuring access to rehabilitation services 
for people affected by torture and 
contribution to the prevention of torture 
in Georgia766 000,00
Africa de Sud2013/318-879 2013/132-762 TorturaStichting Young In Prison 
(YIP)Ending impunity in torture and cruel, 
inhuman and degrading treatment of 
children in prison in South Africa and 
Malawi8 8 2 817, 0 0
2010/222-102 2010/128-815 Tortura University Of Cape TownHarnessing African institutions for the 
prevention and combating of torture and 
other ill -treatment in six African states - 
the development and implementation of 
operational standards1 194 359,00
2012/302-948 131-543 TorturaThe Greater Nelspruit Rape 
Intervention Project GroupSexual Assault and Domestic Violence 
Rights Programme173 317,00
42 Anexe
ȚaraNumărul 
contractuluiCererea de 
propuneriTema 
abordatăBeneficiarul Denumirea proiectuluiValoarea 
grantului 
(în euro)
Statele Unite 
ale Americii2009/167-748 2008/127-238Pedeapsa cu 
moarteaMurder Victim’s Families 
For Human Rights Non 
Profit CorporationVoices of Victims Against the Death 
Penalty485 615,65
2009/167-820 2008/127-238Pedeapsa cu 
moarteaThe National Coalition To 
Abolish The Death PenaltyNational Coalition to Abolish the Death 
Penalty Intensive Assistance Program305 060,86
2009/167-888 2008/127-238Pedeapsa cu 
moarteaWitness To Innocence 
CorporationAmerican DREAM Campaign 374 944,62
2009/211-244 2008/127-238Pedeapsa cu 
moarteaAmerican Bar Association 
FundThe Death Penalty Assessments Project: 
Toward a Nationwide Moratorium on 
Executions708 162,00
2009/167-889 2008/127-238Pedeapsa cu 
moarteaDeath Penalty Information 
CenterChanging the Course of the Death Penalty 
Debate: A Proposal for Public Opinion 
Research, Message Development, and 
Communications on Capital Punishment 
in the U.S.193 443,00
2012/297-0762011/131-
085/2Pedeapsa cu 
moarteaWitness To Innocence 
CorporationEyes Wide Open Project 850 032,14
2012/297-0782011/131-
085/2Pedeapsa cu 
moarteaEqual Justice USA Inc 
CorporationBreaking Barriers: Engaging New Voices 
to Abolish the Death Penalty in the United 
States495 014,31
Sursa:  Comisia Europeană.Anexa VII
43
drepturile omului, relevanța proiectelor și capacitatea 
organizațiilor partenere din cadrul societății civile și 
asumarea în comun a responsabilității de către acestea. 
Obiectivul nostru este însă de a selecta cele mai bune 
proiecte. Combaterea torturii și a pedepsei cu moartea 
figurează printre prioritățile urmărite de UE la nivel 
mondial. Aceste priorități sunt reiterate în Comunica ‑
rea privind planul de acțiune al UE privind drepturile 
omului pentru perioada 2015 ‑2019. Prin urmare, faptul 
că tortura nu este menționată în mod explicit printre 
prioritățile dintr‑o anumită țară nu exclude punerea în 
aplicare a unor proiecte de combatere a torturii în țara 
respectivă.
În ultimul rând, în cadrul procedurii de atribuire ar 
trebui să fie luate în considerare cerințele legate de 
transparență și de asigurarea unui tratament echitabil 
și egal pentru solicitanții de granturi, având în vedere în 
special numărul foarte ridicat de solicitanți.
VI
Proiectele finanțate în cadrul programului IEDDO 
obțin rezultate durabile și sunt eficiente din punctul de 
vedere al costurilor. Deoarece, prin substanța lor, acest 
proiecte prezintă adesea un caracter politic deosebit 
de sensibil, nu vor fi disponibili indicatori ușor cuanti ‑
ficabili, spre deosebire, de exemplu, de proiectele de 
construcții de drumuri. În plus, inițiativele din domeniul 
drepturilor omului sunt dependente în mod inerent 
de contextul politic și juridic, pe care niciun donator 
nu poate pretinde că‑l poate controla. Un paradox cât 
se poate de normal în domeniul drepturilor omului îl 
constituie faptul că acțiunile cele mai urgente au loc în 
împrejurările cele mai dificile.
UE face parte dintre puținii donatori care acordă sprijin 
financiar pentru lupta împotriva torturii și pentru aboli ‑
rea pedepsei cu moartea. În numeroase cazuri de acest 
tip, UE este singurul donator. Acesta este motivul pentru 
care organizațiile partenere depind într‑o măsură foarte 
mare de sprijinul nostru. Comisia încearcă să atenueze 
consecințele unei astfel de dependențe, colaborând cu 
ceilalți rari donatori din acest domeniu (de exemplu, 
Fondul voluntar al Națiunilor Unite pentru victimele 
torturii sau Grupul operativ al statelor membre pentru 
combaterea torturii) pentru a asigura cel mai ridicat 
grad de coerență și coordonare posibil.
A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la 
punctul 33.Rezumat
IV
Comisia și SEAE sunt pe deplin convinse de eficacitatea 
IEDDO, acesta fiind unul dintre multiplele instrumente 
de combatere a torturii și a pedepsei cu moartea, con ‑
vingere puternic împărtășită de comunitatea drepturilor 
omului în general. Un exemplu în acest sens îl constituie 
faptul că Asociația Barourilor Americane a recunoscut 
rolul îndeplinit de un grant IEDDO în abolirea pedepsei 
cu moartea în statul Pennsylvania.
V
IEDDO este pe deplin consecvent cu prioritățile Uniunii 
Europene din domeniul drepturilor omului, atât la nivel 
mondial, cât și pentru fiecare țară în parte. Prin natura 
și obiectivele sale, IEDDO încredințează rolul de lider 
organizațiilor pentru apărarea drepturilor omului și le 
oferă un instrument eficace și practic pentru a realiza 
obiectivele propriilor politici, contribuind în același 
timp la atingerea obiectivelor urmărite de UE și cre ‑
ând, astfel, o situație avantajoasă pentru ambele părți. 
Procedurile de atribuire a granturilor care stau la baza 
IEDDO sunt puse în aplicare cu strictețe și în condiții 
de transparență, o realizare notabilă având în vedere 
numărul foarte mare de solicitanți din întreaga lume 
care participă la fiecare cerere de propuneri și dificultă ‑
țile inerente evaluării cererilor într‑un domeniu ‑  protec ‑
ția drepturilor omului – care nu se pretează cu ușurință 
evaluărilor cuantificabile. IEDDO cuprinde acțiuni care 
se desfășoară în situații politice foarte complexe și în 
contexte naționale adesea dificile, având în vedere că 
obiectivele din domeniul drepturilor omului nu sunt 
ușor de realizat, chiar și în cele mai favorabile condiții. 
Numărul excesiv de scăzut de plângeri sau litigii legate 
de IEDDO ‑ în timp ce, într‑adevăr, numărul de cereri 
depuse în cadrul fiecărei cereri de propuneri este con ‑
stant ridicat (un total de aproximativ 1 200 de candida ‑
turi sub formă de note explicative a fost depus în cadrul 
cererilor de propuneri examinate de Curte) – arată că 
acest punct de vedere este împărtășit și de comunitatea 
mondială a drepturilor omului în general. Prin urmare, 
Comisia urmărește ca IEDDO să rămână un proces deter ‑
minat de cerere, încurajând organizațiile societății civile 
să își conceapă proiectele în concordanță cu propriile 
capacități administrative, operaționale și geografice și 
cu propria lor strategie.
Recunoscând necesitatea unei mai mari coerențe și 
sinergii cu alte acțiuni întreprinse de UE pentru a crește 
impactul asupra situației drepturilor omului, serviciile 
noastre lucrează deja în această direcție și au în vedere 
echilibrul delicat dintre prioritățile UE în materie de Răspunsurile Comisiei și ale 
SEAE
Răspunsurile Comisiei și ale SEAE 44
15
În funcție de circumstanțele locale (climatul politic 
general, libertatea oferită discursului de promovare 
a drepturilor omului sau îngrădirea acestuia) și cu acor ‑
dul șefilor de misiune ai UE, principalele priorități ale 
strategiei de țară privind drepturile omului la nivel local 
pot fi făcute publice. Comunicarea publică a acestor 
priorități ar trebui însă evitată dacă se apreciază că 
acest demers ar aduce prejudicii transpunerii în practică 
a strategiei de punere în aplicare.
În plus, important este ca prioritățile strategiilor de țară 
privind drepturile omului să fie cunoscute de către fac ‑
torii responsabili de punerea în aplicare a IEDDO.
16
În plus față de cererile de propuneri, prin intermediul 
IEDDO se instituie și alte modalități de punere în apli ‑
care, cum ar fi acțiunile specifice.
A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la 
punctul 14.
17
Prin natura și obiectivele sale, IEDDO încredințează 
rolul de lider organizațiilor pentru apărarea drepturilor 
omului și le oferă un instrument eficace și practic pentru 
a realiza obiectivele propriilor lor politici, contribuind 
în același timp la atingerea obiectivelor urmărite de UE 
și creând, astfel, o situație avantajoasă pentru ambele 
părți. Bineînțeles, complementaritatea și coerența 
priorităților legate de finanțare și a celor politice sunt 
fundamentale, ținând seama de echilibrul delicat dintre 
factori cum ar fi prioritățile UE în materie de drepturile 
omului, relevanța proiectelor și capacitatea organiza ‑
țiilor partenere din cadrul societății civile și asumarea 
responsabilității de către acestea. În plus, aplicarea 
treptată a unei abordări bazate pe drepturi în dome ‑
niul dezvoltării vizează creșterea gradului de coerență 
a sprijinului nostru.
În cadrul cererilor de propuneri la nivel mondial, Comi ‑
sia favorizează o abordare ascendentă în procedurile 
sale și își definește prioritățile consultându‑se îndea ‑
proape cu organizațiile societății civile. Prin urmare, 
IEDDO promovează o abordare fără caracter prescriptiv 
și încurajează organizațiile societății civile să își con ‑
ceapă proiectele în conformitate cu propriile capacități 
administrative, operaționale și geografice și cu propria 
lor strategie.VII
Dintre cele șase recomandări formulate de Curte, Comi ‑
sia acceptă una în întregime, altele trei doar în parte și 
respinge celelalte două recomandări.
Introducere
05
Angajamentul ferm asumat de UE în favoarea eradicării 
torturii și a relelor tratamente și a abolirii pedepsei cu 
moartea a fost consolidat în recent adoptatul Plan de 
acțiune privind drepturile omului și democrația pentru 
perioada 2015 ‑2019.
Observații
14
Pentru a răspunde nevoilor și în conformitate cu manda ‑
tul său la nivel mondial, IEDDO acționează prin interme ‑
diul unei combinații strategice de proiecte specifice, de 
cereri de propuneri și de fonduri de urgență gestionate 
atât de sediul central, cât și de delegații, pe baza unor 
proceduri autorizate în temeiul actualului cadru juridic 
de atribuire a granturilor.
Cererea de propuneri constituie prima modalitate de 
punere în aplicare a instrumentului. Aceasta se bazează 
pe un parteneriat cu organizațiile societății civile și 
favorizează o abordare ascendentă care încurajează 
aceste organizații să își conceapă proiectele în funcție 
de propriile capacități administrative, operaționale și 
geografice și de propria lor strategie.
A doua modalitate de punere în aplicare a IEDDO per ‑
mite derularea de proiecte specifice, concepute pentru 
a acoperi lacunele procedurii de cerere de propuneri în 
consonanță cu prioritățile politice, în țările care se con ‑
fruntă cu situațiile cele mai dificile. Această flexibilitate 
este consolidată în programul anual de acțiune pentru 
2015 și „are drept obiectiv sprijinirea măsurilor într‑un 
mod flexibil și reactiv prin atribuiri directe în situații 
dovedite de crize în domeniul drepturilor omului cu 
o durată scurtă, medie și îndelungată, în cazurile în care 
publicarea unei cereri de propuneri ar fi inoportună ori 
imposibilă și/sau atunci când se dovedește că finanțarea 
organizațiilor care militează pentru drepturile omului și 
a apărătorilor drepturilor omului este grav afectată”.
Aceste două modalități de punere în aplicare sunt com ‑
plementare și permit o acoperire mondială, în conformi ‑
tate cu mandatul IEDDO.
Răspunsurile Comisiei și ale SEAE 45
19
Recunoscând necesitatea coerenței și sinergiilor cu alte 
acțiuni întreprinse de UE pentru a se obține un impact 
mai mare în ceea ce privește drepturile omului, serviciile 
noastre lucrează deja în această direcție și au în vedere 
echilibrul delicat dintre prioritățile UE în materie de 
drepturile omului, relevanța proiectelor și capacitatea 
organizațiilor partenere din cadrul societății civile și 
asumarea responsabilității de către acestea. Obiectivul 
nostru este însă de a selecta cele mai bune proiecte.
Pentru a‑și îndeplini mandatul internațional ce i‑a fost 
încredințat, IEDDO aplică o abordare care îmbină instru ‑
mente coerente și complementare: cererile de propu ‑
neri la nivel mondial (obiectivul tematic), cererile de 
propuneri la nivel local (obiectivul tematic și geografic) 
și proiectele specifice (pentru cazurile cele mai dificile), 
precum și fondul de urgență.
A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la 
punctul 17.
În ceea ce privește dialogurile pe tema drepturilor 
omului, SEAE și Comisia țin seama de observația Curții și 
ar dori să evidențieze aspectele următoare. Ordinea de 
zi a dialogurilor privind drepturile omului este convenită 
de țara în cauză și de SEAE, în consultare cu delegația, 
DEVCO și alte servicii ale Comisiei. Ordinea de zi urmă ‑
rește să abordeze prioritățile care au fost identificate 
în strategiile de țară privind drepturile omului și/sau în 
strategiile naționale privind drepturile omului. Având 
în vedere caracterul politic al acestui exercițiu, ordi ‑
nea de zi poate varia, astfel încât discuțiile să se axeze 
mai degrabă asupra unor priorități esențiale, în loc să 
abordeze toate prioritățile de fiecare dată. Aceasta nu 
înseamnă că obiectivele proiectelor IEDDO nu sunt 
reflectate în dialogul general dintre țara în cauză și UE.
Proiectele IEDDO privind pedeapsa cu moartea 
urmează aproape în totalitate elementele politicii sta ‑
bilite în Orientările UE în domeniul drepturilor omului 
privind pedeapsa cu moartea, adică se bazează pe 3 
piloni (abolirea totală, moratoriul, respectarea unor 
standarde minime). Cu toate acestea, faptul că proble ‑
mele ridicate în dialogurile privind drepturile omului 
cu țările terțe nu coincid în totalitate cu proiectele nu 
echivalează cu o lipsă de coerență. Cazul Statelor Unite 
este un exemplu în acest sens. Cu ocazia consultărilor 
bilaterale, UE informează partea americană cu privire la 
inițiativele sale generale privind pedeapsa cu moar ‑
tea, precum și cu acțiunile specifice întreprinse în SUA. 
Această informare are un scop exclusiv informativ și se 
adresează administrației oficiale a SUA, întrucât acțiunile Prin însăși natura lor, cererile de propuneri la nivel mon ‑
dial vizează acțiuni cu un caracter mai sensibil, care sunt 
dificil de pus în aplicare la nivel național sau de abordat 
prin intermediul cererilor de propuneri la nivel local.
În contextul cererilor la nivel local, Comisia include 
printre criteriile de atribuire și de selecție riscurile con ‑
textuale și sensibilitatea specifică fiecărei țări, precum și 
coerența cu Strategia UE privind drepturile omului.
Lipsa unei mențiuni exprese în acest sens în strategia de 
țară privind drepturile omului nu constituie un motiv de 
refuz al finanțării unui proiect de combatere a torturii 
sau a pedepsei cu moartea în țara respectivă. Caracterul 
mondial al acestei teme înseamnă că trebuie realizate 
o conștientizare și o promovare la nivel mondial pentru 
a se obține un impact puternic în cadrul forurilor 
multilaterale.
Procesul strategiilor de țară privind drepturile omului 
(STDO) este relativ recent.
În ceea ce privește Georgia, 2 dintre cele 3 de proiecte 
evaluate au fost elaborate înainte de aprobarea STDO 
de către Consiliu, la 10.5.2011. De asemenea, contextul 
politic a jucat un rol important în eforturile de suscitare 
a unei reacții și de susținere a luptei împotriva torturii în 
Georgia.
În Africa de Sud, lupta împotriva torturii nu a fost inclusă 
printre cele 5 priorități ale STDO. Cu toate acestea, lupta 
împotriva torturii a fost introdusă ca prioritate în cererile 
de propuneri la nivel local lansate în 2014 în Africa de 
Sud. Prin urmare, Delegația UE la Pretoria a considerat 
că tema care a făcut obiectul sprijinului devenise o prio ‑
ritate în domeniul drepturilor omului.
18
Abordarea aleasă asigură o abordare holistică și a fost 
discutată cu organizații ale societății civile cu scopul de 
a răspunde în mod adecvat diverselor provocări cu care 
se confruntă organizațiile care se ocupă de aceste ches ‑
tiuni și de a se garanta cele mai bune rezultate. Comisia 
recunoaște însă că în procedura de selecție din cadrul 
cererilor de propuneri la nivel mondial se pot realiza 
în continuare îmbunătățiri în ceea ce privește defini ‑
rea și strictețea selecției, precum și în ceea ce privește 
definirea activităților sugerate. Astfel, Comisia a depus 
eforturi pentru a defini cu o mai mare precizie priorită ‑
țile cererilor de propuneri, mai ales în cadrul cererii de 
propuneri IEDDO la nivel mondial din 2015, care va fi 
lansată în iulie 2015.
Răspunsurile Comisiei și ale SEAE 46
 — La sfârșitul lunii iulie 2014, a fost publicat un anunț 
de intenție pentru elaborarea unui pachet de 
formare generală și furnizarea de asistență tehnică 
delegațiilor. În prezent, este în curs de elaborare un 
anunț de contract de servicii care oferă informații 
detaliate cu privire la natura, precum și la domeniul 
de aplicare al serviciului solicitat.
22
Grilele de evaluare standardizate și alte documente de 
orientare prevăd o evaluare riguroasă și consecventă 
a cererilor de grant, indiferent dacă această evaluare are 
loc în faza notei explicative sau în faza întocmirii cererii 
complete, ținând seama în special de numărul foarte 
mare de cereri înregistrat în cadrul cererilor de propu ‑
neri lansate în cadrul IEDDO.
22 (a)
Evaluatorului i se atrage atenția îndeosebi asupra unui 
paragraf amplu dintr‑un document intitulat „Orientări 
pentru evaluatori”, utilizat din 2013 până în prezent ca 
parte integrantă a anexelor la „Ghidul practic pentru 
achizițiile publice și granturile pentru acțiunile externe 
ale UE” (PRAG). În acest document, evaluatorilor li se 
reamintește cu insistență faptul că este extrem de 
important să ofere Comisiei de evaluare observații pe 
deplin pertinente și bine justificate la fiecare subsecți ‑
une a grilei de evaluare și că aceste observații trebuie 
să fie consecvente cu punctajele corespunzătoare. În 
plus, înainte de procesul de evaluare, se organizează 
o sesiune de informare la care participă toți evaluatorii, 
pentru a se răspunde tuturor eventualelor lor întrebări 
privind criteriile din grila de evaluare. Pe parcursul 
întregului proces, se asigură fluxul de comunicare între 
Comisia Europeană și șeful de echipă.
22 (b)
Întrucât proiectul rămâne identic între aceste două faze 
(nota explicativă și cererea completă), nu s‑a considerat 
că o nouă evaluare a relevanței constituie un imperativ. 
Cu toate acestea, noua versiune a PRAG, care urmează 
să fie publicată în iulie 2015, va permite evaluatorului 
să reevalueze ad‑hoc relevanța pe baza propunerii 
complete.legate de pedeapsa cu moartea sunt abordate la nivelul 
statelor, fiind de resortul guvernatorilor și al comisiilor 
de eliberare condiționată din statele în care sunt deți ‑
nute persoanele condamnate la moarte.
În Republica Democratică Congo, proiectul SOPROP 
a fost pus în aplicare în paralel cu proiectul APRODEPEP 
privind abolirea pedepsei cu moartea (2007 ‑2009) și cu 
dialogul politic purtat de UE cu RDC. Chiar dacă Legea 
privind abolirea pedepsei cu moartea nu a fost votată 
de parlamentul acestei țări, dezbaterile purtate pe mar ‑
ginea acesteia au oferit cel puțin ocazia de a promova 
o dezbatere publică.
20
Au fost deja luate mai multă măsuri concrete de promo ‑
vare a unei abordări bazate pe drepturi, care înglobează 
toate drepturile omului în politica de cooperare pentru 
dezvoltare a UE.
 — Integrarea abordării bazate pe drepturi în proceduri 
și în modelele de documente: fișa de identificare 
a modalităților de ajutor, sistemul de monitoriza ‑
re a proiectelor Comisiei (monitorizarea axată pe 
rezultate) în ceea ce privește rezultatele și realizările 
programelor, grila de criterii de evaluare a proiec ‑
telor Comisiei. În plus, elaborarea foilor de parcurs 
privind colaborarea cu organizațiile societății civile 
a fost adaptată prin integrarea unor elemente esen ‑
țiale ale abordării bazate pe drepturi.
 — Această abordare a fost deja integrată cu titlu de 
principiu în programele UE consacrate sectorului 
justiției în Niger și Zimbabwe, precum și în progra ‑
marea ajutorului UE în Peru.
 — Au fost organizate sesiuni de formare destinate a) 
directorilor din domeniul cooperării, b) personalului 
din domeniul drepturilor omului, c) personalului 
care se ocupă de aspectele de gen, d) organizațiilor 
societății civile, e) punctelor focale pentru sectorul 
justiției din cadrul delegațiilor, precum și personalu ‑
lui de la sediul central al DEVCO.
Răspunsurile Comisiei și ale SEAE 47
24
Numărul de cazuri cu privire la care s‑au formulat obser ‑
vații ar trebui raportat la contextul numărului total de 
note explicative (1 193) și de propuneri complete (316) 
gestionate și evaluate în cadrul respectivelor cereri.
În plus, procedura a devenit mai strictă între timp, odată 
cu adoptarea, în 2013, a „Orientărilor pentru evalua ‑ 
tori” – a se vedea răspunsul Comisiei la punctul 22 pen ‑
tru mai multe detalii.
24 (a)
A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la 
punctul 24.
25
În ceea ce privește cazurile în care ar putea avea loc 
o reevaluare, vă atragem atenția asupra faptului că, în 
conformitate cu secțiunea 6.4.8.6 din PRAG, „ Comitetul 
de evaluare poate decide să aprobe clasamentul întocmit 
de către secretar pe baza raportului evaluatorilor. În cazul 
în care nu acceptă punctajele acordate de evaluatori unei 
propuneri, de exemplu, atunci când există o diferență sem -
nificativă între punctajele acordate de evaluatori, comitetul 
trebuie să justifice această decizie în raportul de evaluare”.
Efectuarea reevaluărilor este facultativă, motiv pentru 
care diferențele dintre punctaje nu sunt un criteriu 
absolut, având în vedere în special numărul mare de 
cereri depuse în cadrul cererilor de propuneri lansate în 
cadrul IEDDO.22 (c)
Pe de o parte, grilele de evaluare trebuie să fie suficient 
de detaliate pentru a permite o evaluare cuprinză ‑
toare a cererilor. Pe de altă parte, acestea trebuie să 
rămână ușor de gestionat de către evaluatori, pentru 
a fi completate într‑un interval de timp rezonabil. De 
asemenea, separarea fiecare aspect al fiecărui criteriu ar 
putea crește riscul de suprapunere, ceea ce înseamnă că 
același detaliu ar fi evaluat pe baza mai multor criterii. 
Prin urmare, în acest stadiu, Comisia nu intenționează să 
modifice actualele modele de grile.
22 (d)
Abordarea bazată pe respectarea cerințelor minime se 
aplică cererilor de oferte, în cazul în care autoritatea 
contractantă descrie în detaliu serviciile, lucrările sau 
bunurile pe care dorește să le achiziționeze și impune 
cerințe minime care trebuie îndeplinite de către ofer ‑
tanți. O astfel de abordare nu este aplicabilă în cazul 
granturilor, solicitantul definindu‑și propriile acțiuni. Nu 
este realist să se considere că Comisia ar putea elabora 
cerințe specifice cu privire la fezabilitatea sau impactul 
acțiunilor, întrucât acestea pot înregistra variații impor ‑
tante, iar Comisia nu cunoaște în prealabil conținutul 
acțiunilor.
23
Începând cu 2013, Orientările pentru evaluatori fac 
parte din PRAG (anexa e 4b), iar secțiunea 3.2 din acest 
document prevede obligația de a formula observații 
la fiecare criteriu. În plus, practica recentă (începând 
cu 2012) prevede organizarea unei sesiuni de formare 
de o zi pentru evaluatorii externi, în cadrul căreia sunt 
abordate toate aspectele activității lor.
A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la punc ‑
tul 22 litera (a).
În plus, Comisia ar dori să clarifice faptul că evaluarea 
abordării holistice (ceea ce presupune un parteneriat 
între organizații) nu a fost integrată în grila de evalu ‑
are. Această decizie a fost luată cu scopul de a permite 
selectarea în vederea finanțării a unor proiecte foarte 
bune care vizează numai unul sau doi dintre factorii 
relevanți pentru lupta împotriva torturii. Orientările au 
recomandat cu fermitate încheierea de parteneriate 
între organizații, dar nu au conferit un caracter obligato ‑
riu acestei recomandări. Acest aspect a fost clarificat în 
orientările pentru evaluatori și, de asemenea, în cursul 
unei zile de informare cu evaluatori externi.
Răspunsurile Comisiei și ale SEAE 48
28
Comisia evaluează cu atenție situația, de la caz la caz, 
astfel încât să se asigure că organizația beneficiară dis ‑
pune de capacitatea și de aptitudinile tehnice necesare 
pentru a realiza un anumit proiect. Cu toate acestea, 
capacitatea financiară a solicitanților este numai unul 
dintre criteriile luate în considerare la evaluarea unei 
propuneri. Este posibil, în unele cazuri, ca ONG care 
beneficiază de sprijin să fie singura în măsură să acțio ‑
neze într‑un mediu foarte sensibil. Rolul Comisiei constă 
și în a sprijini și a însoți organizațiile mai mici în cursul 
executării grantului și în ceea ce privește consolidarea 
capacității de conducere.
29
IEDDO este destinat să sprijine organizațiile societății 
civile să devină o forță reală în slujba reformelor politice 
și a apărării drepturilor omului. Prin urmare, IEDDO 
favorizează o abordare determinată de cerere, care 
încurajează organizațiile societății civile să își elaboreze 
proiectele în consonanță cu propriile capacități admi ‑
nistrative, operaționale și geografice și cu propria lor 
strategie.
29 (a)
Comisia utilizează mai multe modalități de punere în 
aplicare care permit o acoperire geografică și tematică 
în conformitate cu mandatul IEDDO.
A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la 
punctul 14.
În plus, Comisia ar dori să reamintească faptul că lupta 
împotriva torturii și abolirea pedepsei cu moartea sunt 
procese de lungă durată. În majoritatea cazurilor, impac ‑
tul și rezultatele proiectelor sunt greu de cuantificat 
și se referă la informații mai degrabă calitative decât 
cantitative. Acest factor este totuși recurent în evaluarea 
proiectelor din domeniul drepturilor omului, având în 
vedere natura acestor proiecte.
În ultimul rând, există, într‑adevăr, țări în care posibilită ‑
țile de îmbunătățire pe termen scurt a situației drepturi ‑
lor omului sunt foarte limitate. Comisia își exprimă totuși 
ferma convingere că acest considerent nu ar trebui să 
împiedice IEDDO să sprijine organizațiile societății civile 
și să își mențină angajamentele asumate în țările respec ‑
tive, mai ales atunci când acest sprijin rămâne una dintre 
singurele surse de finanțare într‑un astfel de domeniu 
foarte sensibil. Promovarea unei dezbateri, creșterea 
gradului de conștientizare și acțiunile de sensibilizare 
reprezintă o abordare eficientă.26
Valoarea unui grant nu este legată de impactul scontat 
al acestuia, în special într‑un domeniu precum dreptu ‑
rile omului, care nu se pretează la o cuantificare directă. 
IEDDO abordează chestiuni sensibile în contexte poli ‑
tice deseori dificile, iar punerea sa în aplicare necesită 
o gestionare atentă și de lungă durată. În consecință, 
capacitatea beneficiarilor de granturi este esențială 
pentru atingerea obiectivelor programului. Ca urmare 
a creșterii volumului de muncă și având în vedere prin ‑
cipiul bunei gestiunii administrative, creșterea valorii 
medii a contractelor de grant devine absolut inevita ‑
bilă. Acesta este principalul motiv al creșterii valorilor 
minime ale granturilor și al utilizării mai frecvente 
a flexibilității subvențiilor în cascadă (o formă de sprijin 
financiar către terți).
27
Organizațiile mai mici continuă să participe la cererile 
de propuneri la nivel mondial, de obicei în parteneriat 
cu parteneri mai consacrați. În numeroase cereri de pro ‑
puneri, parteneriatul este călduros recomandat, în spe ‑
cial pentru acțiuni cu o sferă de acoperire transnațională 
(mondială sau regională). Acest parteneriat le permite, 
de exemplu, organizațiilor mai mici să își consolideze 
capacitățile și să acceseze fonduri europene.
În ultimii patru ani, Comisia a organizat un seminar 
destinat societății civile înainte de a lansa cereri de pro ‑
puneri la nivel mondial, pentru a le oferi organizațiilor 
locale (dar nu numai lor) posibilitatea de a se familiariza 
cu IEDDO și cu procedurile aferente acestuia. În 2014, 
Forumul IEDDO a reunit peste 500 de participanți, inclu ‑
siv organizații de bază (sponsorizate).
În plus, delegațiile UE organizează sesiuni de formare, 
adaptate la nivel local și destinate organizațiilor locale, 
având drept temă procedurile UE (gestionarea ciclului 
de proiect etc.).
Răspunsurile Comisiei și ale SEAE 49
33
Organizațiile care se ocupă în mod activ de astfel de 
subiecte sensibile se confruntă adesea cu situații ris ‑
cante, dispun de capacități limitate și uneori întâmpină 
dificultăți legate de respectarea procedurilor UE. De 
asemenea, Comisia ar dori să sublinieze faptul că dele ‑
gațiile UE și personalul de la sediul central organizează 
periodic sesiuni de informare și formare privind proce ‑
durile UE, inclusiv pe tema gestionării ciclului de proiect, 
pentru a contracara, pe cât posibil, insuficienta sensibili ‑
zare și lipsa de cunoștințe de specialitate a organizațiilor 
societății civile.
34
Ar trebui subliniat faptul că suma totală aferentă acti ‑
vităților care nu au loc este dedusă sistematic din plata 
finală.
36
Această observație se referă la unul dintre numeroasele 
riscuri potențiale de care ordonatorul de credite trebuie 
să țină seama.
37
Comisia nu este de acord cu observația Curții de Con ‑
turi. Faptul că raportul cost‑eficacitate al cheltuielilor 
este inferior nivelului optim este marginal comparativ 
cu numărul total al contractelor încheiate în cadrul cere ‑
rilor de propuneri lansate în temeiul IEDDO.
În plus, deși cererile de propuneri și cererile de oferte 
răspund acelorași principii ale transparenței, corectitudi ‑
nii și egalității de tratament, natura și cerințele din con ‑
tractele de achiziții publice și de atribuire a granturilor 
diferă în mod substanțial. În general, granturile nu per ‑
mit obținerea de profit și presupun faptul că asumarea 
responsabilității pentru proiect revine exclusiv benefi ‑
ciarului, în timp ce ofertele permit obținerea de profit și 
presupun transferul complet al rezultatelor către Comi ‑
sie, inclusiv în ceea ce privește drepturile de proprietate. 
În orice caz, raportul cost‑eficacitate al cheltuielilor nu 
este neapărat legat de tipul de procedură ales.
În ultimul rând, potrivit definiției de la articolul 101 
din Regulamentul financiar, procedurile de ofertare se 
referă la „ contracte cu titlu oneros, încheiate în scris între 
unul sau mai mulți operatori economici și una sau mai 
multe autorități contractante ”. Nu este clară utilitatea pe 
care ar putea‑o prezenta, în general, această modalitate 
de contractare în domeniul drepturilor omului, în care 
nu se aventurează numeroși operatori economici.29 (b)
Comisia dorește să sublinieze faptul că:
(1) organizațiile care abordează în mod activ astfel de 
subiecte sensibile se confruntă adesea cu situații 
riscante. Prin însăși natura lor, activitățile legate 
de drepturile omului vizează obiective ambițioase 
care ar putea fi considerate idealiste sau exagerat 
de ambițioase. În plus, ar trebui să se țină seama 
de faptul că unele dintre obiectivele legate de 
drepturile omului sunt absolute prin natura lor, 
cum ar fi interzicerea absolută a torturii, a scla ‑
viei sau a discriminării rasiale; relevanța acestor 
obiective constă însă în activitățile și rezultatele 
concrete, realiste care răspund principalelor ne ‑
voi ale grupului‑țintă și în obținerea unui impact 
durabil și permanent;
(2) în orice țară, sarcina îmbunătățirii situației dreptu ‑
rilor omului se încadrează, în principal, în sfera de 
responsabilitate a guvernului național, iar acest 
lucru este valabil în special în ceea ce privește 
punerea în aplicare a proiectelor legate de pre ‑
venirea torturii și a pedepsei cu moartea. Voința 
politică a guvernului sau a ministerelor este greu 
de anticipat, iar evoluția contextului politic poate 
avea consecințe pozitive sau negative asupra pu ‑
nerii în aplicare a proiectelor. Într‑adevăr, dacă un 
guvern dorește să abolească pedeapsa capitală 
sau tortura, ar fi redundant să se finanțeze o acți ‑
une cu același scop.
29 (c)
A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 33.
30
Cadrul juridic aplicabil cererilor de propuneri împiedică 
orice modificare a propunerii, cu excepția unor aspecte 
neesențiale [a se vedea articolul 204 din normele de 
aplicare a Regulamentului financiar (NAP)], sau negoci ‑
eri cu potențialii beneficiari. Solicitanților nu li se poate 
cere decât să ofere clarificări cu privire la documen ‑
tele justificative sau să comunice informații lipsă. Prin 
urmare, cerințele legate de transparență, precum și de 
asigurarea unui tratament echitabil și egal pentru solici ‑
tanții de granturi exclud orice renegociere substanțială 
a proiectelor solicitanților pe parcursul procedurii de 
atribuire, având în vedere în special numărul foarte ridi ‑
cat de solicitanți. A se vedea, de asemenea, răspunsurile 
noastre la observațiile privind rolul care revine în acest 
sens evaluatorilor și comitetului de evaluare, oferite la 
punctele 22, 23 și 24, de mai sus.
Răspunsurile Comisiei și ale SEAE 50
43
Prin însăși natura sa, domeniul drepturilor omului nu se 
pretează unor măsurători cantitative directe. A se vedea, 
de asemenea, răspunsul Comisiei la punctul 41.
Dacă obiectivele și țintele sunt bine definite, chiar dacă 
sunt modeste, și dacă proiectul reușește să le atingă, 
impactul nu este neapărat limitat. În particular, ela ‑
borarea unei metodologii pentru un obiectiv specific 
poate avea un impact imens asupra proiectelor viitoare 
și, prin urmare, asupra obiectivului pe termen lung al 
proiectului.
Pot fi citate numeroase exemple din cadrul proiectelor 
examinate de Curte. Unul dintre acestea s‑a axat asupra 
femeilor și a copiilor victime ale violenței domestice 
și ale violenței sexuale. Metodologia propusă de ONG 
a constat în elaborarea unui model pentru sustenabili ‑
tatea sălilor de îngrijire, cu scopul de a le oferi asistență 
supraviețuitorilor violurilor comise ca rele tratamente ‑ 
în dreptul internațional, relele tratamente sunt asimi ‑
late torturii. Dacă acest proiect (în curs de derulare) va 
fi încununat de succes, metodologia respectivă va fi 
aplicată ulterior în alte domenii și ar putea avea un efect 
multiplicator.
În ultimul rând, Curtea evidențiază cazul proiectului din 
Georgia, care s‑a axat pe grup foarte restrâns: militarii 
aflați în detenție. Acest proiect demonstrează că pre ‑
venirea joacă un rol mai mult decât pozitiv, chiar dacă 
vizibilitatea sa exterioară nu este imediată. Pe termen 
lung, proiectul a permis, pentru prima dată, monitori ‑
zarea de către societatea civilă a posturilor de pază ale 
armatei și a sprijinit în mod indirect luarea unei decizii în 
cunoștință de cauză de către guvernul georgian de cre ‑
are a unui organism național de monitorizare preventivă 
în cadrul Biroului apărătorului public.
44
Rezultatul asistenței juridice este întotdeauna incert. 
Cu toate acestea, rarele procese care pot fi câștigate cu 
sprijinul IEDDO au avut un impact major și au creat un 
precedent. În plus, impactul nu ar trebui să se limiteze 
la rezultatul proceselor sau la hotărârile judecătorești 
specifice, ci ar trebui să includă toate etapele interme ‑
diare care pot fi strategice pentru alte procese, trebuind 
evaluat dintr‑o perspectivă pe termen lung.
A se vedea răspunsurile noastre la punctele 43 și 45.38
Din punct de vedere istoric, organizațiile care dispun 
de nivelul cel mai ridicat de cunoștințe de specialitate 
în domeniul combaterii torturii, relelor tratamente și 
a pedepsei cu moartea își au sediul în Europa (de exem ‑
plu, la Londra, Copenhaga sau Geneva) și în SUA. Ele își 
desfășoară activitatea la nivel mondial și exercită un rol 
esențial în ceea ce privește promovarea pe lângă orga ‑
nismele internaționale din domeniul drepturile omului. 
Considerațiile legate de eficiența din punctul de vedere 
al costurilor ar trebui să fie ponderate, ținându‑se seama 
de valoarea adăugată și de cunoștințele unice ale aces ‑
tor organizații.
Având în vedere tipul de proiecte finanțate în general 
de IEDDO (consolidarea capacităților, acțiuni de formare 
profesională, promovare etc.), fondurile consacrate 
resurselor umane reprezintă adesea o parte importantă 
din bugetul global. Salariile din Europa sau SUA sunt, 
într‑adevăr, mult mai mari decât cele practicate în marea 
majoritate a țărilor terțe.
39
Calculul costurilor indirecte ca procentaj al costurilor 
directe eligibile reprezintă o practică încetățenită de 
modelele contractuale ale PRAG. Acestea sunt definite 
la articolul 14 din condițiile generale ale contractului de 
grant și corespund unor costuri care nu pot fi atribuite 
în mod direct acțiunii. Definiția respectivă este deseori 
completată printr‑o defalcare mai detaliată a costurilor 
în anexa III (buget) a contractului de grant.
40
IEDDO acționează într‑un context sensibil și complex, 
în care impactul este dificil de cuantificat, și avansează 
uneori într‑un ritm lent, mai ales în cazurile cele mai 
dificile.
41
Deși sunt reale, aceste dificultăți sunt inerente oricărei 
activități desfășurate în domeniul drepturilor omului în 
țări terțe. A se vedea, de asemenea, răspunsurile noastre 
la punctele 29, 32 și 43.
Răspunsurile Comisiei și ale SEAE 51
45 (a)
Chiar dacă guvernele din Belarus, Rusia și Tadjikistan nu 
au arătat nicio intenție de a ratifica Protocolul opțional 
la Convenția împotriva torturii, acest fapt nu înseamnă 
că în aceste țări nu ar trebui să se desfășoare activități 
care să vizeze o viitoare ratificare. În Tadjikistan, de 
exemplu, activitățile desfășurate în cadrul proiectului 
au contribuit la prima vizită efectuată de Avocatul 
Poporului într‑un penitenciar și la instituirea, la sfârșitul 
anului 2013, a unui grup de lucru pentru monitorizarea 
centrelor de detenție, din care fac parte reprezentanți ai 
societății civile și funcționari din administrația peniten ‑
ciarelor. În Belarus, proiectul a sprijinit ONG‑uri angajate 
în combaterea torturii, care au început să monitorizeze 
centre de detenție preventivă. În Rusia, proiectul a pus 
la dispoziția ONG‑urilor ruse noi instrumente de sensibi ‑
lizare a autorităților cu privire la cauza lor.
45 (b)
Lupta împotriva torturii și abolirea pedepsei cu moar ‑
tea sunt procese de lungă durată. Adesea, progresele 
și îmbunătățirile sunt lente și nu coincid neapărat 
cu durata limitată a contractelor. Și contextul politic 
joacă un rol important în apariția unor condiții propice 
obținerii de rezultate, cum ar fi, de exemplu, ratificarea 
Convenției împotriva torturii sau a unui moratoriu asu ‑
pra pedepsei cu moartea. În această observație, Curtea 
de Conturi se referă la un proiect foarte ambițios care se 
desfășoară într‑un context foarte complicat și sensibil 
(Orientul Mijlociu și Africa de Nord ‑ MENA, Africa de Est, 
Rusia, Asia Centrală, Belarus), în care progresele sunt, 
într‑adevăr, foarte lente.
45 (c)
Proiectul a reprezentat prima intervenție în care 
ONG‑urilor li s‑a permis să monitorizeze posturile de 
pază ale armatei. A se vedea răspunsul Comisiei la punc ‑
tul 43 cu privire la impactul proiectului din Georgia.
45 (d)
În conformitate cu raportul final, toate activitățile 
au fost finalizate cu succes, dar este adevărat că ar fi 
fost posibil ca impactul să nu fi atins nivelul prevăzut 
inițial de organizație, fenomen relativ frecvent în acest 
domeniu.45
Proiectele finanțate în cadrul programului IEDDO obțin 
rezultate durabile și sunt eficiente din punctul de vedere 
al costurilor. Deoarece, prin substanța lor, acest proiecte 
prezintă deseori un caracter politic deosebit de sensibil, 
nu vor fi disponibili indicatori ușor cuantificabili, spre 
deosebire, de exemplu, de proiectele de construcții de 
drumuri. În plus, inițiativele din domeniul drepturilor 
omului sunt dependente în mod inerent de contex ‑
tul politic și juridic, pe care niciun donator nu poate 
pretinde că le controlează. Un paradox cât se poate de 
normal în domeniul drepturilor omului îl constituie fap ‑
tul că acțiunile cele mai urgente au loc în contextul cel 
mai dificil. În plus, lupta împotriva pedepsei cu moartea 
și a torturii constituie un proces de lungă durată. Având 
în vedere natura unor astfel de proiecte și caracterul 
sensibil al contextelor în care sunt executate aceste 
proiecte, Comisia recunoaște că impactul a fost greu de 
cuantificat. Este necesar să se intervină în continuare în 
astfel de contexte, în conformitate cu obiectivele și cu 
anvergura mondială a IEDDO.
În plus, prin însăși natura sa, domeniul drepturilor omu ‑
lui nu se pretează unor măsurători cantitative directe.
Potrivit abordării ascendente, beneficiarii potențiali 
identifică obiectivele, activitățile pe care prevăd să le 
desfășoare în sfera de acoperire geografică și bene ‑
ficiarii finali ai proiectelor propuse în concordanță cu 
propriile lor capacități (administrative, operaționale și 
geografice) și cu propria lor strategie. În consecință, acti ‑
vitățile propuse de solicitanți pot fi, într‑adevăr, exage ‑
rat de ambițioase și riscă să nu aibă impactul dorit.
Răspunsurile Comisiei și ale SEAE 52
47 (a)
A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la 
punctul 29a.
Caseta 6
Comisia salută observația Curții de Conturi cu privire la 
rezultatele pozitive obținute de IEDDO în combaterea 
pedepsei cu moartea în SUA.
Un exemplu al impactului pozitiv al IEDDO îl constituie 
faptul că Guvernatorul Statului Pennsylvania a instituit 
recent un moratoriu asupra pedepsei cu moartea, care 
a dus la acordarea imediată a suspendării temporare 
a executării sentinței în cazul condamnatului Terrence 
Williams și al altor 186 de persoane aflate în prezent pe 
lista condamnaților la moarte în Pennsylvania.
Memorandumul Guvernatorului Tom Wolf, care 
subliniază rolul esențial exercitat de raportul Aso ‑
ciației Barourilor Americane (finanțat de IEDDO), 
poate fi consultat prin accesarea linkului urmă ‑
tor: http://www.ydr.com/politics/ci_27523525/
gov‑tom‑wolf‑issues‑death‑penalty‑moratorium
Unul din principalele argumente invocate de guvernator 
în decizia sa îl constituie analiza privind pedeapsa cu 
moartea în Pennsylvania, elaborată de Asociația Barouri ‑
lor Americane (ABA).
51
Uniunea Europeană face parte dintre rarii donatori care 
acordă sprijin financiar pentru lupta împotriva torturii 
și pentru abolirea pedepsei cu moartea. În numeroase 
cazuri de acest tip, UE este singurul donator. Acesta 
este motivul pentru care organizațiile partenere depind 
într‑o măsură foarte mare de sprijinul oferit de IEDDO. 
Comisia Europeană încearcă să atenueze consecințele 
unei astfel de dependențe, permițându‑le organizațiilor 
respective să angajeze personal însărcinat cu strângerea 
de fonduri în cadrul proiectelor finanțate prin IEDDO. De 
asemenea, Comisia colaborează cu ceilalți rari donatori 
din acest domeniu (cum ar fi Fondul voluntar al Națiu ‑
nilor Unite pentru victimele torturii sau Grupul operativ 
al statelor membre pentru combaterea torturii) pentru 
a asigura cel mai înalt grad de coerență și coordonare 
posibil.
Mai mult decât atât, există un paradox inevitabil: 
prin definiție, autonomia financiară a ONG‑urilor din 
domeniul drepturilor omului nu poate fi garantată prin 
continuarea sau creșterea finanțării din partea Comisiei. 
Această problemă complexă nu poate fi rezolvată prin 
creșterea finanțării acordate de UE.45 (e)
Având în vedere natura proiectelor EIDHR și contextele 
delicate în care acestea sunt executate, impactul este 
adesea greu de cuantificat, iar progresele sunt câteo ‑
dată lente, în special în cazurile cele mai dificile, cum 
ar fi China. Este necesar să se intervină în continuare în 
astfel de contexte, în conformitate cu obiectivele și cu 
anvergura mondială a IEDDO.
45 (f)
A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 45 litera (e).
46
A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la 
punctul 45.
46 (a)
Impactul proiectului executat în Africa trebuie să fie 
măsurat pe termen mediu și lung. Acesta va fi evaluat 
prin monitorizarea nivelului de conformitate (raportare, 
continuarea transpunerii în dreptul intern) și a punerii 
efective în aplicare (evoluția jurisprudenței, accesul la 
centrele de detenție, despăgubirile și scăderea numă ‑
rului de cazuri de tortură) atât în cazul instrumentelor 
internaționale ratificate, cât și în cazul legislației interne 
de combatere și prevenire a torturii în fiecare țară vizată.
46 (b)
Impactul proiectului executat în China este greu de 
măsurat, deoarece lipsesc informații redactate în mod 
corespunzător de către beneficiarul grantului. Delegația 
a primit elemente concrete care indică probabilitatea 
reușitei acțiunii, executată de un actor care se bucură 
de recunoaștere datorită participării sale la reforma 
politicilor în China. În același timp, proiectul este coor ‑
donat de un profesor influent, la care s‑a apelat, datorită 
experienței sale, pentru modificarea dreptului penal. 
Se estimează că revizuirea dreptului penal va duce la 
scăderea în continuare a numărului infracțiunilor în care 
se aplică pedeapsa cu moartea.
A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la 
punctul 29a.
Răspunsurile Comisiei și ale SEAE 53
55
Este esențial ca proiectele din domeniul drepturilor 
omului, în special cele care vizează tortura și pedeapsa 
cu moartea, să oglindească în mod adecvat prioritățile 
și modalitățile stabilite de persoanele care cunosc mai 
îndeaproape realitățile de pe teren. În cadrul dialoguri ‑
lor, finanțarea proiectelor și a obiectivelor este abordată 
adesea. Totuși, de fiecare dată, ordinile de zi trebuie 
să se concentreze pe un număr restrâns de priorități. 
Aceste priorități sunt decise pe baza consultărilor pur ‑
tate între SEAE și serviciile Comisiei, delegație, precum 
și țara parteneră. În plus, multe dintre acțiunile finanțate 
fie pun sub semnul întrebării practicile încetățenite ale 
statului respectiv și, în consecință, sunt privite cu un 
ochi critic de către țările partenere, fie au un caracter 
mondial, transnațional, caz în care sprijinul pentru 
dezvoltare tradițional sau dialogul cu țările partenere 
nu este posibil.
În cele din urmă, având în vedere numărul mare de 
solicitanți din cadrul cererilor de propuneri lansate de 
IEDDO la nivel mondial și faptul că actualul cadru juridic 
de atribuire a granturilor nu prevede o astfel de opțiune 
și ținând seama de principiile generale ale tratamentului 
echitabil și egal, precum și de principiul transparen ‑
ței, Comisia nu intenționează să negocieze conținutul 
cererilor de grant cu solicitanții înainte de semnarea 
contractului.
Recomandarea 2
Comisia acceptă această recomandare.
În funcție de circumstanțele locale (climatul politic 
general, libertatea oferită discursului de promovare 
a drepturilor omului sau îngrădirea acestuia) și cu 
acordul șefilor de misiune ai UE, principalele priorități 
ale strategiei de țară privind drepturile omului la nivel 
local pot fi făcute publice. Această comunicare ar trebui 
însă evitată dacă se apreciază că acest demers ar aduce 
prejudicii transpunerii în practică a strategiei. Acest 
lucru nu împiedică asigurarea coerenței priorităților cu 
asistența pentru dezvoltare.
Comisia a început să aplice abordarea bazată pe drep ‑
turi și va proceda la fel în continuare. Pentru a obține 
informații mai detaliate cu privire la aplicarea acestei 
abordări, a se vedea răspunsul Comisiei la punctul 20.52
A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 51.
53 (a)
A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 51.
Concluzii și recomandări
54
Acțiunile din domeniul drepturilor omului sunt, prin 
însăși natura lor, dificil de evaluat și sunt deosebit de 
sensibile la evoluțiile politice din țările vizate. Acțiunile 
de combatere a torturii și a pedepsei capitale sunt, prin 
natura lor, mai sensibile chiar și decât alte proiecte din 
domeniul drepturilor omului. În acest context, fondurile 
IEDDO au fost folosite în mod util, urmărindu‑se, cu deo ‑
sebită atenție, stabilirea unui echilibru fragil între o sferă 
de acoperire vastă ‑  cererile de propuneri lansate de 
IEDDO la nivel mondial înregistrează un succes enorm în 
ceea ce privește atragerea unui număr mare de solici ‑
tanți din întreaga lume ‑ și o gestionare riguroasă a fon ‑
durilor. Comisia intenționează să își continue eforturile 
de consolidare a rolului IEDDO de instrument esențial al 
politicii UE privind drepturile omului în străinătate.
Recomandarea 1 – Direcționarea mai 
adecvată a resurselor modeste
Comisia acceptă parțial această recomandare. Suntem 
de acord cu privire la necesitatea de a concentra fondu ‑
rile IEDDO asupra problemelor celor mai importante, în 
condițiile în care instrumentul a restrâns deja prioritățile 
pe care sunt axate cererile sale de propuneri lansate la 
nivel mondial, după cum este cazul cererii de propuneri 
lansate de IEDDO în 2015 la nivel mondial.
În conformitate cu abordarea ascendentă, Comisia va 
continua să asigure un echilibru fragil între prioritățile 
UE din domeniul drepturilor omului, relevanța proiec ‑
telor și capacitatea organizațiilor partenere din cadrul 
societății civile și asumarea responsabilității de către 
acestea.
Având în vedere natura activităților IEDDO, care se 
desfășoară adesea în contexte foarte dificile, Comisia va 
respinge, în consecință, recomandarea de a se axa pe 
o sfera de acoperire geografică mai restrânsă și va men ‑
ține o abordare fără caracter prescriptiv, care nu pune 
accentul pe impact și pe o listă specifică de țări.
Răspunsurile Comisiei și ale SEAE 54
56
După cum am explicat în detaliu în răspunsurile oferite 
la punctele 29 și 45, în domeniul drepturilor omului 
măsurarea impactului este deosebit de greu de realizat, 
spre deosebire de alte domenii ale ajutorului pentru 
dezvoltare. În domeniul drepturilor omului, progresele 
sunt un proces dinamic, în care chiar și un proiect cu 
un caracter aparent limitat poate înclina balanța în 
favoarea abolirii pedepsei cu moartea în Pennsylvania, 
după cum am evidențiat în răspunsul oferit la rubrica 6 
din prezentul raport. Este puțin probabil ca această 
dificultate de a măsura impactul direct al unui singur 
proiect din domeniul drepturilor omului să dispară sau 
să fie redusă într‑o măsură semnificativă, chiar dacă se 
introduc noi sisteme de evaluare a impactului.
Problema autonomiei financiare, care prezintă o impor ‑
tanță vitală pentru organizațiile de apărare a drepturilor 
omului, nu poate fi rezolvată prin creșterea gradului de 
dependență de finanțarea pe termen lung din partea 
Comisiei, în special în cazul organizațiilor din afara UE. 
În acest scop, Comisia a acceptat, în unele cazuri, ca 
eforturile de strângere de fonduri să fie incluse în pro ‑
iectele de buget.
Recomandarea 5
Comisia acceptă parțial această recomandare.
Având în vedere contextele politice dificile în care sunt 
executate proiectele IEDDO, simplificarea cadrului logic 
ar fi benefică pentru organizațiile societății civile.
În conformitate cu abordarea ascendentă aplicabilă 
IEDDO, țintele și valorile de referință ar trebui să fie 
definite de către solicitanții înșiși. Trebuie să se țină 
seama și de diferențele dintre capacitățile organizațiilor 
societății civile. Cu toate acestea, orice evaluare a impac ‑
tului proiectelor din domeniul drepturilor omului 
trebuie neapărat să țină seama de contextul foarte 
specific în care sunt executate proiectele IEDDO, fără 
a uita faptul că țările sau regiunile care au cea mai mare 
nevoie de acțiune în ceea ce privește tortura și pedep ‑
sele cu moartea sunt cele în care nu este de așteptat ca 
progresele realizate cu privire la aceste chestiuni să fie 
imediate. Trebuie luată în considerare și dificultatea de 
a cuantifica aspectele legate de drepturile omului. Prin 
urmare, nu considerăm că țintele și valorile de referință 
specifice constituie instrumente care ar putea fi utilizate 
în acest context specific.
În plus, Comisia lucrează deja la îmbunătățirea evaluării 
impactului proiectelor din domeniul drepturilor omului.Recomandarea 3
Comisia acceptă parțial această recomandare. În ceea ce 
privește grilele și orientările standardizate pentru evalu ‑
atori, acestea au fost modificate în 2013, iar Comisia nu 
prevede să le aducă noi modificări în viitorul imediat. 
Totuși, Comisia continuă să‑și evalueze în mod constant 
procedurile pentru a le aduce îmbunătățiri, în special în 
ceea ce privește cererile de propuneri.
Comisia aplică standarde stricte în cazul cererilor de 
propuneri IEDDO, în pofida numărului foarte mare de 
cereri primite (în cadrul cererilor de propuneri lansate 
de IEDO și analizate în cadrul acestui audit au fost 
depuse în total 1 193 de cereri). Coerența și consecvența 
procesului de evaluare sunt deja garantate prin manda ‑
tul evaluatorilor cererilor de granturi, care este public 
și detaliat, precum și prin orientările adresate acestora. 
Criteriile de atribuire sunt clare și au fost evaluate în 
mod coerent de experți externi și există orientări clare 
cu privire la cazurile în care se impune reevaluarea 
cererilor. A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei 
la punctul 23.
Recomandarea 4
Comisia nu acceptă această recomandare.
Normele actuale permit doar efectuarea unor adaptări 
neesențiale ale cererilor de grant înainte de semnarea 
contractului. În unele cazuri, acest lucru a permis elimi ‑
narea din bugetul inițial a unor cheltuieli neeligibile sau 
excesive.
Comisia nu poate însă iniția renegocierea concepției 
proiectului cu solicitanții înainte de semnarea contrac ‑
tului, având în vedere numărul mare de solicitanți din 
cadrul cererilor de propuneri lansate de IEDDO la nivel 
mondial și faptul că actualul cadru juridic de atribuire 
a granturilor nu prevede o astfel de opțiune și ținând 
seama de principiile generale ale tratamentului echitabil 
și egal, precum și al transparenței.
În conformitate cu articolul 204 alineatul (5) din NAP , 
comisia de evaluare poate formula unele recomandări 
care vor fi luate în considerare la nivelul contractării de 
către ordonatorul de credite.
Răspunsurile Comisiei și ale SEAE 55
Recomandarea 6
Comisia nu acceptă această recomandare.
Comisia acordă importanță autonomiei financiare 
a organizațiilor societății civile care își desfășoară 
activitatea în domeniul drepturilor omului și, în acest 
scop, a acceptat, în cazuri justificate, să finanțeze per ‑
sonalul ONG‑urilor însărcinat cu strângerea de fonduri. 
Autonomia financiară este asigurată și prin cerința de 
cofinanțare; înăsprirea acestei cerințe ar risca totuși să 
pericliteze numeroase acțiuni, având în vedere lipsa 
surselor de finanțare alternative. Autonomia financiară 
presupune, de asemenea, că beneficiarii granturilor nu 
trebuie să depindă de Comisie ca singura lor sursă de 
finanțare și nici de atribuirea constantă a contractelor 
de grant, indiferent de meritele proiectelor lor. Această 
afirmație este cu atât mai adevărată cu cât granturile 
sunt atribuite, în general, în conformitate cu procedura 
cererilor de propuneri, care este foarte competitivă. 
În general, beneficiarii care înregistrează rezultate bune 
în executarea proiectului obțin rezultate bune și cu 
ocazia procedurii de atribuire a granturilor.
În ceea ce privește coordonarea donatorilor, aceasta 
este, într‑adevăr, relevantă în faza de planificare, dar 
nu și în faza cererii de propuneri; Comisia nu vede în ce 
mod actualul cadru juridic ar putea permite intervenția 
unor terți în această fază.

CUM VĂ PUTE/uni021AI PROCURA PUBLICA/uni021AIILE UNIUNII EUROPENE?
Publica/uni021Bii gratuite:
  un singur exemplar:  
pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  mai multe exemplare/postere/hăr/uni021Bi:  
de la reprezentan/uni021Bele Uniunii Europene (http://ec.europa.eu/represent_ro.htm),  
de la delega/uni021Biile din /uni021Bările care nu sunt membre ale UE (http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm)  
sau contactând re/uni021Beaua Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm)  
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).
(*)  Informa/uni021Biile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine  
telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).
Publica/uni021Bii contra cost:
 pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Uniunea Europeană (UE) este profund angajată în prevenirea 
și eliminarea tuturor formelor de tortură și de maltratare, 
precum și în abolirea pedepsei cu moartea pe plan mondial. 
Curtea a evaluat dacă Instrumentul european pentru 
democrație și drepturile omului (IEDDO), prin care se atribuie 
granturi organizațiilor societății civile în vederea 
implementării de proiecte care urmăresc îndeplinirea 
acestor obiective, a fost eficace.
Curtea concluzionează că sprijinul furnizat a  fost doar parțial 
eficace. Deși Comisia a  realizat o  evaluare adecvată 
a nevoilor, ea nu a direcționat fondurile într -un mod optim. 
Din această cauză și dat fiind contextul politic nefavorabil 
din diversele țări, impactul global al proiectelor finanțate nu 
a fost unul optim. Curtea formulează o serie de recomandări 
în atenția Comisiei referitor la selecția propunerilor de 
proiecte, la coordonarea cu alte eforturi ale UE, la cadrul de 
măsurare a  performanței și la sustenabilitatea organizațiilor 
beneficiare.
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ