RAPORT AL COMISIEI CĂTRE CONSILIU ȘI PARLAMENTUL EUROPEAN privind punerea în aplicare, rezultatele și evaluarea globală a Anului european de luptă împotriva sărăciei și excluziunii sociale 2010 /* COM/2012/0107 final */





RAPORT AL COMISIEI CĂTRE CONSILIU ȘI PARLAMENTUL EUROPEAN privind punerea în aplicare, rezultatele și evaluarea globală a Anului european de luptă împotriva sărăciei și excluziunii sociale 2010 1. Context: consolidarea angajamentului politic într-o perioadă de criză 1.1. Introducere În 2008, Consiliul și Parlamentul European au reafirmat că lupta împotriva sărăciei și a excluziunii sociale a fost un angajament cheie al UE și al statelor sale membre și au convenit să desemneze 2010 ca An european de luptă împotriva sărăciei și excluziunii sociale (denumit în continuare AE2010)[1]. AE2010 a coincis cu o perioadă de probleme economice și sociale, ceea ce a încurajat mobilizarea și a contribuit la plasarea sărăciei și excluziunii sociale în centrul agendei Europa 2020. Anul European a scos în evidență importanța crucială a implicării și sensibilizării cetățenilor și a oferit ocazii de participare pozitivă a bărbaților și femeilor care se confruntă cu sărăcia. El a arătat, de asemenea, că Europa poate încuraja noi modele de guvernanță și a subliniat necesitatea de a se crea mai multe legături între actori cheie. Cu toate acestea, criza a afectat persoanele care se confruntă cu sărăcia și excluziunea socială și pe cei care lucrează cu acestea zi de zi și a făcut ca impactul deplin al inițiativei să fie mai greu de perceput. În conformitate cu decizia de înființare a AE2010, prezentul raport oferă o imagine de ansamblu asupra punerii în aplicare, rezultatelor și realizărilor globale ale Anului european pe baza concluziilor unei evaluări externe[2]. 1.2. Coordonare la nivelul UE privind incluziunea socială La lansarea Strategiei de la Lisabona în martie 2000, Consiliul European a invitat statele membre și Comisia să ia măsuri pentru a obține „un impact decisiv asupra eradicării sărăciei” până în 2010, iar Consiliul European a reafirmat mereu de atunci acest obiectiv. Metoda deschisă de coordonare pentru protecție socială și incluziune socială (MDC socială) a fost creată pentru a se asigura coordonarea politicilor între statele membre. Aceasta a contribuit la identificarea problemelor comune, a extins baza comună de cunoștințe și a sprijinit buna guvernanță. Cu toate acestea, mai este încă de lucru la consolidarea angajamentului politic și a vizibilității, interacțiunea cu alte domenii de politică și participarea tuturor factorilor relevanți. 1.3. Anul european 2010 și obiectivele sale La finalul primului deceniu de cooperare la nivelul UE în ceea ce privește sărăcia și excluziunea socială, AE2010 a fost conceput să acționeze ca un catalizator pentru sensibilizare, pentru construirea de noi parteneriate și crearea unui nou elan. S-au urmărit patru obiective principale: Recunoașterea drepturilor — recunoașterea dreptului persoanelor care se confruntă cu sărăcia și excluziunea socială de a trăi cu demnitate și de a-și asuma un rol deplin în societate. Responsabilitate comună și participare — creșterea implicării publicului în politicile și acțiunile de incluziune socială, evidențierea responsabilităților colective și individuale în combaterea sărăciei și excluziunii sociale. Coeziune — promovarea unei mai mari coeziuni în societate prin sporirea sensibilizării publicului cu privire la beneficiile generale aduse de o societate care eradichează sărăcia, face eforturi pentru o repartizare echitabilă și nu marginalizează pe nimeni. Angajament și acțiuni concrete — reafirmarea puternicului angajament politic asumat de UE de a lupta împotriva sărăciei și a excluziunii sociale și promovarea acestui angajament și a acțiunilor la toate nivelurile. 2. Anul european 2010: punere în aplicare și activități-cheie 2.1. Gestiunea și execuția financiară Un buget de 17,25 milioane EUR a fost direcționat către activități în 29 de țări participante (UE 27 plus Islanda și Norvegia) și la nivel european. Programarea și gestiunea financiară în statele membre Organismele naționale de punere în aplicare (ONPA-uri) au coordonat AE2010 și au gestionat finanțarea UE la nivel național, în conformitate cu un program național elaborat în consultare cu principalele părți interesate. În ansamblu, 29 de ONPA-uri (27 de state membre, Norvegia și Islanda) au primit un total de 9,27 milioane EUR de la bugetul UE, în conformitate cu procedura de gestiune centralizată indirectă. În fiecare țară, suma primită a trebuit să fie suplimentată cu o sumă cel puțin egală cu cea a subvenției UE. Unele țări au asigurat mai mult decât s-a solicitat. În plus, s-a obținut finanțare privată prin cereri de propuneri, cu o cerință de cofinanțare în procentaj variabil. Programarea și gestiunea financiară la nivelul UE S-a dedicat un buget de 8 milioane EUR pentru inițiative la nivel european, cele mai multe, activități-cheie la nivel european. În cele mai multe cazuri, acestea au fost finanțate complet, în timp ce altele (conferințe de deschidere și de închidere) au fost cofinanțate în proporție de 80 %. În timp ce inițiativele paneuropene au fost coordonate la nivel european; altele au fost puse în aplicare în mod descentralizat în țările participante, cu o cooperare strânsă între corespondenții naționali ai contractantului pentru comunicare și ONPA-uri. Un comitet consultativ alcătuit din reprezentanți ai țărilor participante s-a întrunit în mod regulat pentru a acorda consiliere și asistență Comisiei în planificarea și punerea în aplicare a activităților AE2010. Un grup de experți al părților interesate la nivelul UE, care cuprinde circa 70 de ONG-uri și organizații europene (rețele sau autorități regionale/locale, parteneri sociali, fundații, grupuri de reflecție, organisme europene/internaționale) a servit drept canal de informare și consultare, întrunindu-se de cinci ori între martie 2009 și martie 2011. AE 2010 în cifre – 29 de țări participante (27 de state membre, Norvegia și Islanda). – Aproximativ 900 de activități cofinanțate promovate fie de ONPA-uri, fie de părți interesate; alte cel puțin 1800 de activități naționale și locale care au utilizat sigla. – Aproximativ 40 de evenimente la nivelul UE (organizate de organisme ale UE sau în parteneriat cu evenimente importante). – 164 de ambasadori (160 la nivel național și 4 la nivel european). – 49 de milioane de telespectatori și ascultători la care au ajuns reportajele transmise. – Peste 400 000 de vizitatori unici ai site-ului. – Peste 10 000 de articole tipărite/online. – 1200 de înscrieri la concursul pentru Premiul pentru jurnalism și 60 de câștigători. – Peste 60 de clipuri video produse la nivelul UE. – 200 de fotografii din 18 țări europene participante la Proiectul de parteneriat artistic. – Buget total de 17,25 milioane EUR (buget UE) + 9 milioane EUR (bugete naționale), respectiv un total de 26,25 milioane EUR. 2.2. Punere în aplicare în țările participante Activitate la fața locului O mare parte a activității la nivel național, regional și local a fost promovată de către părțile interesate, în special ONG-uri, care au condus 664 de proiecte cofinanțate, și de către organismele naționale de punere în aplicare, care au promovat direct 220 de activități. Printre acestea s-au numărat: – activități de sensibilizare (dezbateri, materiale didactice, materiale mass-media, concursuri artistice, lanțuri de solidaritate, universități deschise, rețele sociale …); – sprijin direct acordat celor vizați (informații privind drepturi, sprijin comunitar, emancipare prin arte, educație informală …); – elaborare de politici (conferințe, seminarii, întâlniri participative, introducerea unor noi sisteme de politici și planuri de acțiune …); – activități legate de expertiză (cercetare, studii, publicații …). Rezultatele educaționale și legate de mass-media au avut o pondere mai mare decât studiile și anchetele, reflectând rolul de campanie de sensibilizare al anului european. S-au realizat aproximativ 10 000 de articole tipărite/online. Numărul și amploarea proiectelor cofinanțate promovate de către părțile interesate au variat în mod considerabil, de la 1 în Finlanda și 2 în Lituania la 71 în Franța și 92 în Irlanda. În cele mai multe dintre țări, valoarea medie a cofinanțării a fost sub 20 000 EUR, permițând sprijinul organizațiilor cu capacitate limitată de absorbție. În plus, s-a acordat „sprijin moral” pentru peste 1800 de activități naționale și locale care au utilizat sigla fără a primi finanțare AE2010. Rolul „ambasadorilor” naționali În total, 22 de țări au numit 160 de ambasadori naționali AE2010 pentru a ajunge la un public mai larg. Aceștia au provenit din medii diferite: actori, cântăreți, activiști ai ONG-urilor, cadre universitare, oameni de sport, oameni de afaceri, persoane cu experiență directă a sărăciei și excluziunii sociale, persoane din grupuri expuse în mod special la risc (persoane cu handicap, persoane de etnie romă, mame singure etc.). Numărul de ambasadori numiți a variat de la unul (în Franța și România) și până la 26 în Austria. 2.3. Activități la nivelul UE Deși numeroase activități au fost coordonate și puse în aplicare de către Comisia Europeană, un număr important au fost realizate și de către președințiile spaniolă și belgiană, părți interesate și alte instituții și organisme ale UE. Campanie de informare, comunicare și promovare Principala activitate la nivel european a fost o campanie comună coordonată de Comisia Europeană în cea mai mare parte în 23 de limbi și pusă în aplicare în țările participante în cooperare cu contractantul de comunicare și ONPA-uri: – dezvoltarea unei rețele de relații media și comunicare regulată către mass-media (tipărită/online/audiovizuală) în legătură cu evenimente-cheie (de mic-dejunuri de presă); – instrumente online — inclusiv un site web al campaniei (www.2010againstpoverty.eu) în 23 de limbi, utilizarea grupului Facebook „Social Europe”, pagină Flickr pentru fotografii și posturi pe YouTube, EUTube și Wikipedia; – publicații — o broșură Eurobarometru, un buletin informativ (6 numere), un compendiu de bune practici [„Getting out of Poverty” („Cum să ieși din sărăcie”)], o revistă care a continuat să apară după 2010 [„Springboard into the Future” („Trambulină către viitor”)] și o prezentare generală a unor statistici-cheie; – producția de materiale audiovizuale (un clip promoțional în 23 de limbi, 29 de materiale scurte referitoare la fiecare țară și știri despre evenimente-cheie); – parteneriat cu 26 de manifestări cu caracter european (muzică, festivaluri de film, evenimente ale ONG-urilor etc.); – material promoțional (afișe, semne de carte, pixuri, tricouri, brelocuri); – patru ambasadori ai campaniei la nivelul UE (Dr. Vaira Vīķe-Freiberga, Dr. Lesley-Anne Knight, dl Michał Piróg și dna Tasha de Vasconcelos), care au sporit interesul mass-media și au îmbogățit profilul AE2010 prin implicarea lor activă și adoptarea mesajelor AE2010. Evenimentele de lansare și de încheiere a AE2010 La conferința de deschidere, organizată la Madrid la 21 ianuarie de președinția spaniolă au participat 400 de persoane. Conferința de încheiere, desfășurată la 17 decembrie la Bruxelles sub egida președinției belgiene, a reexaminat principalele realizări și a evidențiat anumite proiecte naționale. Cu această ocazie, s-a aprobat oficial Declarația finală privind Anul European (a se vedea mai jos) adoptată de Consiliul de Miniștri. Angajamentul politic amplu față de realizarea obiectivelor AE2010 a fost reflectat prin participarea la ambele evenimente: unei palete largi de factori de decizie și părți interesate i s-au alăturat reprezentanți la nivel înalt, inclusiv președinții Consiliului European și Comisiei, șefii de guvern spaniol și belgian și numeroși miniștri naționali. Două săptămâni tematice În iunie și octombrie s-au organizat două săptămâni tematice pentru a insufla dinamism prin concentrarea unei serii de activități și evenimente la nivel național și UE într-o perioadă scurtă, cu accent puternic pe parteneriat și participare. Două inițiative desfășurate de-a lungul întregului an — Parteneriat artistic și Concursul paneuropean pentru jurnaliști Proiectul Parteneriat artistic (IN)VIZIBIL (aprilie 2010 — noiembrie 2010) a încurajat studenții în arte din întreaga UE să vizualizeze sărăcia prin fotografie. Toate fotografiile au fost prezentate pe site-ul internet AE2010 și 70 dintre ele au fost prezentate în cadrul unei expoziții la Bruxelles, la sfârșitul anului 2010. Premiul pentru jurnaliști (aprilie 2010 – decembrie 2010) a vizat sprijinirea jurnaliștilor a căror activitate a contribuit la sensibilizarea publicului și la mai buna înțelegere a sărăciei și a excluziunii sociale. S-au depus aproape 1 200 de articole și reportaje audiovizuale și s-au selectat câștigători atât la nivel național, cât și european. Sondaje și studii Eurobarometru Un sondaj Eurobarometru publicat în octombrie 2009[3] a chestionat opinia publică în legătură cu politicile de prevenire și combatere a sărăciei și a excluziunii sociale. De asemenea, s-au realizat și publicat patru valuri de sondaje Flash Eurobarometru privind percepțiile publice în legătură cu impactul social al crizei. Activități la nivelul UE organizate de către parteneri S-au organizat numeroase activități europene în afara celor coordonate de DG EMPL în Comisie. – O coaliție specială de ONG-uri[4] a reunit peste 40 de organizații și a organizat activități comune (lanț uman în jurul Parlamentului European, propriul site internet www.endpoverty.eu, schimb de informații). – Un mare număr de părți interesate europene au elaborat activități în cadrul anului european, inclusiv conferințe, evenimente de sensibilizare și activități de promovare specifice. – Parlamentul European a emis mai multe rapoarte conexe, a găzduit reuniunea din iunie a persoanelor care se confruntă cu sărăcia și a organizat o agora a cetățenilor pe tema respectivă, în ianuarie 2011. – Comitetul Economic și Social European a organizat o conferință la nivel înalt privind sărăcia și excluziunea socială (mai 2010) și a organizat un grup permanent privind AE2010, precum și mai multe inițiative specifice (Universitatea populară, audiere). – Comitetul Regiunilor a organizat un forum în iunie, iar unul dintre grupurile sale politice a organizat un concurs de film („Sărăcia în Europa: vă puteți imagina o soluție?”). – Reprezentanțele Comisiei Europene din țările participante au avut o contribuție semnificativă prin organizarea mai multor activități de comunicare (de exemplu, un concurs de fotografie, contacte cu grupuri dezavantajate, concerte în aer liber, standuri informative) și au participat la diferite discuții, dezbateri și conferințe pe temele respective. Centrele de informare Europe Direct s-au implicat și ele activ în multe țări. – În cadrul Comisiei Europene înseși, numeroase DG-uri în afară de DG EMPL au elaborat proiecte și inițiative specifice (de exemplu, privind sănătatea, societatea informațională, cercetare, tineret, cultură, turism etc.). – Înaintea AE2010, ediția 2009 a Premiului UE pentru jurnaliști „Împreună împotriva discriminării”, organizat de Comisia Europeană, a dedicat un premiu special articolelor care s-au concentrat asupra sărăciei și a discriminării. 3. Ce a realizat anul european? 3.1. Un angajament politic ferm, în ciuda unui context economic dificil Anul european a avut loc într-un context social critic, care coincide cu discuții asupra viitorului unor politici-cheie ale UE. Pe baza impulsului creat de lansarea AE2010 în întreaga UE, s-a creat dinamismul necesar, subliniind necesitatea angajamentului politic la cel mai înalt nivel. În acest context, lupta împotriva sărăciei și excluziunii sociale a fost recunoscută drept una dintre prioritățile-cheie ale Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Pentru prima dată, acest angajament este legat de o țintă numerică, și anume de a scoate „cel puțin 20 de milioane de persoane din sărăcie și excluziune socială până în 2020”. Declarația finală a Anului european[5] a marcat un nou angajament de a continua și intensifica aceste eforturi. Europa 2020 recunoaște nevoia unei implicări puternice la nivel național. Prin urmare, statele membre au fost invitate să definească un obiectiv național specific pentru reducerea sărăciei și a excluziunii sociale în programele lor naționale de reformă. De asemenea, AE2010 a contribuit la evoluții politice interne dincolo de Europa 2020, deoarece mai multe țări au profitat de această ocazie pentru a elabora sau a pune în aplicare noi inițiative politice și pentru a consolida legăturile cu alte teme politice (precum sănătatea, justiția, lupta împotriva discriminării și finanțele). Cu toate acestea, deși aceste evoluții reprezintă un pas înainte în consolidarea angajamentului UE și al statelor membre, ele trebuie privite din perspectiva situației celor mai vulnerabili, care, în multe cazuri, s-a deteriorat în 2010. 3.2. Dezvoltarea de noi parteneriate și alianțe Anul european a constituit un stimulent important pentru consolidarea parteneriatelor și implicarea de noi actori, de la nivelul local până la cel european. Aceste alianțe au fost construite cu precădere între părțile interesate (în special ONG-uri și fundații), dar au implicat și actori instituționali la diferite niveluri (autorități locale, universități, organizații culturale, școli etc.). Mai mult, AE2010 a constituit un stimulent pentru depășirea frontierelor tradiționale prin implicarea unor actori care, deși poate mai puțin direct angajați în combaterea sărăciei și excluziunii sociale, au un impact critic (de exemplu, întreprinderi, mass-media, alte autorități publice decât departamentele de incluziune socială etc.). În unele țări, implicarea „ambasadorilor” AE2010 a avut un rol semnificativ în acest sens. La nivel european, s-a consolidat cooperarea cu o serie de organisme-cheie și noi părți interesate, precum și între departamentele din cadrul Comisiei Europene. Cu toate acestea, în pofida unor exemple pozitive, posibilitățile de consolidare a legăturilor cu partenerii sociali și sectorul privat nu au fost pe deplin exploatate. 3.3. Satisfacerea necesității unei mai bune comunicări Atragerea unui public larg și conturarea percepțiilor legate de sărăcie au reprezentat obiective deosebit de ambițioase pentru AE2010. Datele colectate de contractantul pentru comunicare arată că informațiile legate de Anul european au ajuns la aproximativ o zecime dintre europeni prin intermediul radioului și televiziunii, contribuind la creșterea sensibilizării în legătură cu diversele aspecte ale sărăciei în Europa și cu rolul UE. AE2010 a generat, de asemenea, o largă acoperire mediatică, atât în scris cât și prin mijloace electronice, în special în jurul evenimentelor majore și în momentele-cheie. S-au dezvoltat și canale media sociale pentru a se atrage un public mai larg. Impactul inițiativei asupra demontării stereotipurilor este mai dificil de evaluat. Cu toate acestea, o serie de activități-cheie, precum conferința UE „Sărăcia între realitate și percepție — provocarea comunicării” din octombrie 2009, precum și inițiativele naționale, regionale și locale au acordat cuvântul celor în situație de sărăcie. Acestea au declanșat, de asemenea, o discuție necesară privind cea mai bună modalitate de a relata o chestiune complexă, combinând interesul celor în situație de sărăcie cu constrângerile unei activități jurnalistice tot mai exigente. În sfârșit, AE2010 a sporit sensibilizarea cu privire la necesitatea ca instituțiile publice să comunice mai bine și într-un mod diferit în ceea ce privește aspectele legate de incluziunea socială, să colaboreze mai strâns cu mass-media și să se adreseze atât persoanelor în condiții de risc, cât și publicului larg. S-au încercat și s-au dezvoltat în continuare noi abordări în acest sens (de exemplu, parteneriate cu evenimentele majore sau mass-media). 3.4. Pentru o mai mare participare din partea celor care se confruntă cu sărăcia Participarea persoanelor care se confruntă cu sărăcia a fost recunoscută drept un obiectiv important al AE2010, atât pentru a încuraja responsabilizarea individuală, cât și ca o formă mai directă de participare civică. Anul European s-a ridicat parțial la înălțimea așteptărilor, aducând în centrul atenției bărbați și femei direct interesate, oferindu-le cuvântul în cadrul unor evenimente-cheie (deschideri și închideri de conferințe, evenimente la nivel local, universități populare) și în materiale mass-media (video, conferințe privind percepțiile sărăciei) și îmbunătățind prezența acestora ca participanți la astfel de evenimente. Acesta a contribuit, de asemenea, la dezvoltarea unor forme de participare structurate, printr-o varietate de proiecte elaborate în țările participante. Mai mult, Anul european a contribuit la analiza legăturii dintre excluziunea socială, sărăcie și discriminare. Inițiativele întreprinse au avut, într-o anumită măsură, un impact pozitiv pentru toate grupurile expuse riscului de discriminare (de exemplu, imigranți, minorități etnice, persoane cu handicap, persoane în vârstă). 3.5. Completarea inițiativelor UE existente Anul european a completat inițiativele și programele UE existente în domeniul incluziunii sociale și al reducerii inegalităților, precum programul PROGRESS[6] și MDC socială. Acesta a furnizat oportunități de finanțare pentru proiecte care erau ineligibile pentru alte programe ale UE și astfel a contribuit la implicarea unei game mai largi de actori. Cu toate acestea, oportunitățile de a completa alte inițiative finanțate de UE nu au fost pe deplin valorificate și vor fi dezvoltate în continuare în contextul următorului cadru financiar multianual. 3.6. Dezvoltarea unor abordări inovatoare În cursul Anului european s-au încercat mai multe abordări inovatoare: utilizarea mijloacelor sociale pentru comunicare; comunicarea cu ziariștii; abordări participative avansate în planificarea politicilor; politica socială bazată pe date concrete și antreprenoriatul social. Unele inițiative au creat legături cu alte domenii de politică, respectiv sănătate, justiție și finanțe. Impactul acestor inovații ar putea fi semnificativ și ar putea fi dezvoltate în continuare. Cu toate acestea, eforturile actuale de consolidare bugetară vor reprezenta un obstacol semnificativ în calea oricărei extinderi. 3.7 Integrarea principiului egalității între bărbați și femei S-au trasat dispoziții pentru a se lua în considerare dimensiunea de gen, de exemplu, în ceea ce privește guvernanța Anului european, și, conform unor probe indirecte, aspecte legate de gen, precum familiile monoparentale și lipsa locuinței au fost abordate în mod echilibrat. Cu toate acestea, dimensiunea de gen nu a fost puternic percepută de către actori importanți în 2010 și nu s-au produs în mod sistematic date defalcate în funcție de gen. 4. Calea de urmat: construirea unei moșteniri durabile Impactul crizei economice continuă. Șomajul persistă la un nivel ridicat, iar în UE continuă să existe un număr inacceptabil de persoane care trăiesc sub pragul de sărăcie sau la marginea societății. Este în joc însăși coeziunea societăților europene[7]. Chiar dacă politicile esențiale de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale sunt în primul rând în responsabilitatea statelor membre, UE are un rol important de jucat și trebuie să se ridice la înălțimea așteptărilor. Ea are competențe clare și deține noi instrumente pentru a sprijini statele membre și pentru a schimba ceva în viața celor mai vulnerabili. Acestea includ Europa 2020, precum și Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale[8], care au făcut ca incluziunea socială să devină una dintre prioritățile agendei UE. 4.1. Europa 2020: de la angajament la rezultate Criza a ilustrat măsura interconectării evoluțiilor economice și sociale în statele membre ale UE. Învățând din această lecție, UE a implementat o nouă metodă de lucru, semestrul european, pentru a asigura coordonarea la nivelul UE a principalelor priorități politice înainte ca deciziile să fie adoptate la nivel național. Exercițiul 2011 a pus un accent puternic pe finanțe publice sustenabile și pe crearea de locuri de muncă și creștere economică. Combaterea șomajului și consecințele sociale ale crizei reprezintă una dintre cele cinci priorități ale analizei anuale a creșterii 2012[9], în care statele membre ar trebui să protejeze persoanele vulnerabile prin îmbunătățirea în continuare a eficacității sistemelor de protecție socială, implementarea strategiilor de incluziune activă și asigurarea accesului la servicii care sprijină integrarea pe piața muncii și în societate. Ar trebui să se intensifice eforturile pentru ca angajamentul istoric în sensul reducerii sărăciei și a excluziunii sociale până în 2020 să producă schimbări concrete. În total, 26 de state membre au propus până acum obiective naționale de reducere a sărăciei și au evidențiat strategia lor specifică pentru obținerea de rezultate în cadrul programelor naționale de reformă pe care le-au prezentat în aprilie 2011. Cu toate acestea, până în prezent, acestea nu au reușit să se ridice la nivelul de ambiție convenit colectiv în iunie 2010. 4.2. Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: un cadru de acțiune Ca una dintre cele șapte inițiative emblematice din cadrul strategiei Europa 2020, platforma evidențiază agenda Comisiei de intensificare a eforturilor de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale, bazate direct pe lecțiile învățate din AE2010. Promovarea unei abordări parteneriale și extinderea participării Unul din obiectivele cheie ale platformei este de a extinde și consolida implicarea părților interesate. În acest scop, grupul părților interesate care a fost instituit pentru AE2010 a fost menținut și extins. De asemenea, Comisia a lucrat împreună cu președințiile Consiliului la transformarea mesei rotunde anuale împotriva sărăciei și excluziunii sociale într-o convenție anuală mai largă care va face bilanțul progreselor înregistrate în sensul îndeplinirii obiectivului principal și va revizui implementarea activităților în cadrul platformei. Prima convenție anuală a avut loc la 17 și 18 octombrie 2011. Cu timpul, convenția va reprezenta o ocazie de a consolida și aprofunda cooperarea cu alte instituții și organisme ale UE și va consolida legăturile cu alte domenii de politică, precum și cu principalele părți interesate. Realizarea de acțiuni în cadrul întregului spectru politic Comunicarea privind platforma a propus o serie de măsuri în domenii esențiale de politică, mergând dincolo de incluziunea socială stricto sensu. Acestea includ servicii financiare (Recomandarea Comisiei privind accesul la un cont de plăți de bază[10]), energie, educație (de exemplu, Comunicarea Comisiei și Recomandarea Consiliului cu privire la politicile de combatere a părăsirii timpurii a școlii[11]), sănătate (lansarea Parteneriatului european pentru inovare (PEI) privind îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate în 2011, implementarea Comunicării privind „ Solidaritate în domeniul sănătății: reducerea inegalităților în materie de sănătate în UE”[12]), migrație și integrare. Va fi necesar, în special, să se intensifice eforturile de facilitare a integrării romilor în societățile UE și de a asista integrarea minorităților în țările învecinate, astfel cum se prevede în Cadrul UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020[13]. De asemenea, protecția și integrarea minorităților, inclusiv a romilor, sunt deosebit de relevante ca parte indispensabilă a procesului de liberalizare a vizelor cu țările din cadrul Parteneriatului estic și de monitorizare post-liberalizarea vizelor în ceea ce privește țările din Balcanii de Vest ai căror cetățeni sunt scutiți de obligația de a obține viză. Utilizarea mai eficientă a fondurilor comunitare și a FSE În conformitate cu revizuirea bugetară, Comunicarea privind Platforma a subliniat că Fondul social european trebuie să fie utilizat pentru susținerea eforturilor statelor membre de a realiza obiectivele Europa 2020, inclusiv obiectivul de reducere a sărăciei. Astfel, pachetul legislativ pentru politica de coeziune 2014-20, adoptat de către Comisie la 5 octombrie a acordat o atenție semnificativ mai mare incluziunii sociale. Lupta împotriva sărăciei și a excluziunii sociale este recunoscută ca fiind una dintre cele patru obiective tematice ale Fondului social european. Conform propunerii Comisiei[14], o cotă minimă de 20 % din FSE ar fi alocată pentru măsurile de incluziune socială, inclusiv următoarele priorități: incluziune, integrare a grupurilor dezavantajate, acces la servicii, economie socială și strategii de dezvoltare plasate sub responsabilitatea comunității. Participarea partenerilor sociali și a societății civile va fi încurajată în continuare, la fel ca și simplificarea sistemului de aplicare. Elaborarea unei abordări bazate pe probe a inovării sociale și a reformei Creșterea cererii pentru intervenția socială a contribuit la o tot mai bună conștientizare a necesității de a explora noi abordări pentru a face față provocărilor sociale actuale și emergente, pentru a îmbunătăți rentabilitatea politicilor sociale și pentru a utiliza mai bine evaluarea procesului de elaborare a politicilor. Platforma a anunțat, prin urmare, o inițiativă majoră privind inovarea socială care implică: promovarea inovării sociale bazate pe date concrete prin intermediul activităților de sensibilizare; sprijin politic și financiar pentru proiecte; consolidarea capacității pentru actori-cheie și dezvoltarea în continuare a abordărilor metodologice. Intensificarea coordonării politice între statele membre În conformitate cu avizul Comitetului pentru protecție socială privind „revigorarea MDC sociale în contextul Strategiei Europa 2020”, aprobat de Consiliu la 17 iunie 2011, există o necesitate de a ameliora vizibilitatea și impactul MDC sociale. Dimensiunea socială a Strategiei Europa 2020 oferă posibilitatea de a revigora MDC socială. Eforturile se vor concentra pe consolidarea capacității analitice și de învățare reciprocă, îmbunătățind implicarea părților interesate și dezvoltând sinergii cu Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale. 5. Concluzii AE2010 a reușit să injecteze un nou elan în lupta împotriva sărăciei și a excluziunii sociale în Europa. La un moment deosebit de dificil pentru economie și societate, aceasta a deschis ochii multor oameni asupra realității sărăciei și excluziunii sociale în Europa, declanșând, în același timp, necesitatea de a găsi programe inovatoare, mai eficiente. Anul european a atras atenția asupra contribuțiilor actuale și potențiale ale părților interesate și ale factorilor de decizie politică, a subliniat funcția semnificativă de multiplicator a mass-media și a consolidat importanța ascultării opiniilor bărbaților și femeilor care se confruntă cu sărăcia. El a subliniat, de asemenea, necesitatea unui angajament politic la cel mai înalt nivel și a contactului cu persoane care nu sunt implicate în mod tradițional în politici de incluziune socială. Anii europeni ulteriori (al voluntariatului în 2011, al îmbătrânirii active și al solidarității între generații în 2012, și Anul european al cetățenilor în 2013) au legături strânse cu temele abordate în 2010, iar lecțiile învățate din AE2010 ar putea fi aplicate pentru pregătirea și implementarea acestora. Accentul trebuie schimbat acum pe menținerea dinamismului inițiat de Anul european. Având în vedere acest obiectiv, Comisia Europeană va colabora cu Consiliul, Parlamentul European și toate părțile interesate esențiale pentru a pune în practică instrumentele asigurate de Strategia Europa 2020 și Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale. ANEXĂ Exemple de inițiative ale țărilor participante, organismelor naționale de punere în aplicare sau ale reprezentanțelor Comisiei Europene – Un proiect belgian de ajutorare a persoanelor excluse social să intre pe piața muncii prin recomandări specifice și creare de rețele de contacte. – Un turneu cu tineri artiști cu autobuzul în jurul Portugaliei pentru a sensibiliza publicul față de sărăcie și excluziunea socială. – Un proiect în Țările de Jos de a reuni parteneri locali în 60 de comunități diferite și de a elabora strategii integrate de combatere a excluziunii sociale în zonele lor. – Un parteneriat irlandez de a difuza la cea mai importantă stație radio poveștile oamenilor care trăiesc în sărăcie. – Un program austriac de formare de consilieri financiari care să ofere consultanță persoanelor care au datorii și alte probleme financiare. – Un proiect german de ajutorare a persoanelor defavorizate din familii de migranți să se integreze în societate prin oferirea de oportunități de voluntariat în comunitatea locală. – O serie de seminare regionale în Franța pentru a evidenția responsabilitățile autorităților regionale în combaterea sărăciei, ținând cont de diversitatea orașelor și regiunilor. – Un program în Danemarca destinat să ajute persoanele cu handicap mintal să-și găsească un loc de muncă prin formarea personalului din centrele de plasare pentru a se ocupa de necesitățile lor specifice. – O campanie în Luxemburg de promovare a unui serviciu de investiții imobiliare care ajută oamenii să aibă acces la o locuință accesibilă în sectorul privat, garantând în același timp plata chiriei pentru proprietari. – Un supermarket italian care oferă alimente de bază gratuite celor care au cea mai mare nevoie de acestea. – Un concurs de eseuri dedicat AE2010 și Primăverii Europene a fost organizat de Reprezentanța Comisiei Europene în Bulgaria. Cele mai bune eseuri au fost publicate într-o broșură. – Ateliere pentru elevi (14 - 19 ani) pe tema „Lupta împotriva sărăciei și a excluziunii sociale”, organizate de Reprezentanța Comisiei Europene în Țara Galilor. Au participat, în total, peste 480 de elevi. – Informări către parteneri locali privind programe sociale ale UE care vizează îmbunătățirea incluziunii sociale a romilor și a altor grupuri cu risc, organizate de Centrul de informare Europe Direct din Komotini, Grecia. Recomandări pentru viitorii ani europeni Comisia Europeană aprobă următoarele recomandări de gestionare, planificare și punere în aplicare a viitorilor ani europeni, care decurg, în principal, din evaluarea externă. Planificare în avans și monitorizare – Să se elaboreze mecanisme de planificare detaliată a programului, astfel încât activitatea la nivel UE să fie prevăzută cu cel puțin un an înainte; să se asigure o planificare în avans similară în țările participante. – Să se asigure urmărirea respectării angajamentelor, fie prin menținerea unei echipe reduse pentru urmărirea rezultatelor anului european, fie prin mandatarea formală în acest sens a unei anumite unități din cadrul Comisiei Europene. – La nivel național, să se consolideze legăturile între ani europeni conectați din punct de vedere tematic prin unificarea evenimentului de încheiere cu cel de deschidere al anului următor. – Să se identifice din timp posibile evenimente partenere și să se stabilească parteneriate cu cel puțin șase luni înainte de începerea anului european. – Să se consolideze planificarea și coordonarea între toate serviciile de comunicare ale Comisiei Europene înainte de începerea AE. Proceduri administrative – Să se revizuiască mecanismele de gestionare administrativă, contractuală și financiară a finanțării naționale, pentru a se reduce sarcinile administrative și de gestionare din cadrul organismelor de implementare, atât la nivelul UE, cât și la nivel național. – Să se pregătească un manual de proceduri de gestionare a granturilor pentru promotorii de proiecte care să fie adaptat și utilizat de către ONPA-uri. Instrumente de comunicare – Să se dezvolte în continuare canalele de comunicare inovatoare pentru anii europeni, în special instrumentele de relaționare socială. – Să se examineze abandonarea principiului ambasadorilor la nivelul UE. Dacă se consideră că aceștia sunt necesari, ar trebui să existe un număr suficient de persoane (10-15) din diferite medii sociale, pentru a se asigura un impact corespunzător. – Să se clarifice de la bun început rolurile respective ale contractantului de comunicare și ale ONPA în implementarea campaniei de comunicare la nivel național. – Contactele regulate cu presa și jurnaliștii sunt esențiale. – Să se mențină o marjă de flexibilitate în implementarea campaniei de comunicare la nivel național, astfel încât să poată fi adaptată la situațiile și necesitățile locale. – Să se utilizeze ambasadori naționali angajați, care sunt cu adevărat disponibili, și responsabili de rang înalt pentru a atrage atenția mass-media la nivel național; să se dezvolte parteneriate strategice cu actori importanți din mass-media. – Să se definească mai bine rolurile reprezentanțelor Comisiei Europene și ale serviciilor de media/relații publice bazate în statele membre (gestionate de guvernele naționale sau alte organizații), cum ar fi centrele de informare Europe Direct, astfel încât contribuția lor la activități de comunicare să poată fi ameliorată în continuare. Implicarea părților interesate – Să se asigure că acordurile de guvernanță pentru implicarea părților interesate sunt corespunzătoare pentru a gestiona în mod eficient așteptările; să se mențină o distincție între administrație și politică. – Să se permită părților interesate să participe într-o mai mare măsură la activitatea la nivelul UE prin contribuția la conceperea campaniei de comunicare; încrederea reciprocă și respectabilitatea reprezintă factori-cheie în acest sens. – Încă de la început, să se implice părțile interesate la nivel național în elaborarea programelor naționale, pentru a se asigura sprijinul lor deplin. Să li se ofere posibilitatea de a oferi feedback în timpul campaniei. – Atenție la duplicarea eforturilor în cazul în care părțile interesate preferă să își dezvolte propriile site-uri, logouri și motouri. [1] Decizia nr. 1098/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2008. [2] Comisia Europeană a invitat un contractant extern să realizeze evaluarea ex-post (de la 16 decembrie 2009 la 16 aprilie 2011). Raportul a fost finalizat în iunie 2011. [3] Eurobarometru special nr. 321 http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_321_en.pdf. [4] http://endpoverty.eu. [5] Declarația Consiliului privind Anul european de luptă împotriva sărăciei și excluziunii sociale: Să lucrăm împreună pentru a combate sărăcia în 2010 și după. Cea de-a 3053-a reuniune a Consiliului Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori, Bruxelles, 6 decembrie 2010, JO C333/8 10.12.2010. [6] Ilustrat printr-o cerere de propuneri de proiecte din 2010 privind reducerea inegalităților în materie de sănătate [7] Comitetul pentru protecție socială, Raport privind dimensiunea socială a strategiei Europa 2020, 2011. [8] Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: un cadru european pentru coeziunea socială și teritorială, COM/2010/0758 final. [9] COM(2011) 815 final, Analiza anuală a creșterii 2012 [10] C(2011) 4977/4 [11] COM(2011)18, JO C 191(2011) [12] COM(2009) 567 final [13] Un cadru UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor (COM) 2011 173 final [14] COM(2011) 607 final, Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006