RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 29.3.2007 
COM(2007) 155 final 
  
COMUNICARE A COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, C ĂTRE 
CONSILIU, C ĂTRE COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN ŞI CĂTRE 
COMITETUL REGIUNILOR 
REGLEMENTAREA ŞI PIEŢELE COMUNICA ŢIILOR ELECTRONICE ÎN 
EUROPA ÎN 2006 (AL DOISPREZECELEA RAPORT) 
 
{SEC(2007)403} 
 
RO 2   RO 1. INTRODUCERE  
Iniţiativa global ă a Comisiei privind politicile referitoare la societatea informa ţională 
şi mass-media, i20101, răspunde provoc ării generate de convergen ţa şi schimbările 
tehnologice rapide printr-un cadru de reglementare pentru comunica ţiile electronice 
care promoveaz ă concuren ţa, investi ţiile, inova ţia, piaţa unică şi avantajele pentru 
consumatori. 
Cu toate acestea, pentru ca pia ţa internă să ajungă la potenţialul maxim, este necesar 
să existe o aplicare mai coerent ă pe întreg teritoriul UE şi o consolidare a cadrului în 
domenii precum gestionarea spectrului radi oelectric. În prezent, Comisia revizuie şte 
acest cadru şi va înainta propuneri la jum ătatea anului 2007. 
Prezenta comunicare examineaz ă evoluţia pieţei, a reglement ării şi a consumului în 
acest sector în anul 2006 şi completeaz ă raportul anual i20102, precum şi raportul 
privind analizele pie ţei ce urmeaz ă să apară. Aceasta se bazeaz ă pe un document de 
lucru al serviciilor Comisi ei, adoptat în paralel. 
Situaţia privind reglementarea este cea existent ă la 31 decembrie 2006. Cu excep ţia 
cazurilor în care nu exist ă alte indica ţii, datele de pia ţă se referă la perioada pân ă la 1 
octombrie 2006. 
2. EVOLUŢIA PIEŢEI 
Prezentare general ă 
Serviciile de comunica ţii electronice continu ă să constituie cel mai important 
segment din întreg sectorul tehnologiei informa ţiilor şi comunica ţiilor (TIC), 
reprezentând aproximativ 44,5%3, aproape aceea şi valoare ca anul trecut. Din 
veniturile sectorului de aproximativ 649 de miliarde de euro3 în 2006, 289 de 
miliarde de euro3 au provenit din telefonie fix ă, telefonie mobil ă, servicii fixe de 
schimb de date şi cablu. 
Creşterea global ă a veniturilor a fost estimat ă la 2,3%4, mai redus ă decât rata pentru 
anul 2005, cuprins ă între 3,8% şi 4,7%; volumele de  trafic au cres cut pentru toate 
segmentele. 
Sectorul continu ă să fie extrem de dinamic. Noi operatori, precum companiile de 
internet, p ătrund pe pia ţa de telefonie IP şi se folosesc de bazele largi de clien ţi 
pentru a ob ţine avantaje concuren ţiale. Astfel, ace ştia exercit ă presiuni asupra 
furnizorilor tradi ţionali de telefonie fix ă şi mobilă pentru a dezvolta strategii noi, 
inclusiv investi ţii în reţele de band ă largă şi reţele din genera ţia următoare pentru a 
crea noi fluxuri de venituri, mai lu crative, din servicii de con ţinut, de exemplu. 
                                                 
1 COM(2005) 229 
2 i2010 – Raportul anual privind societatea informa ţională în 2007 
3 OETI, 2006 
4 OETI, 2006 şi IDATE, 2006. 
 
RO 3   RO Telefonia vocal ă fixă a continuat s ă scadă, dar rămâne încă cea mai important ă sursă 
de venituri pe pia ţa de servicii fixe. Intensificarea concuren ţei şi înlocuirea cu 
servicii mobile ( şi într-o m ăsură mai mic ă cu VoIP) sunt factorii principali. 
Diminuarea veniturilor din servic ii fixe în 2006 este cuprins ă, conform estim ărilor, 
între 4,5%5 şi 5,1%3. 
Banda larg ă este segmentul cu cea mai rapid ă dezvoltare, cre şterea veniturilor fiind 
estimată între 7,8%5 şi 8,5%3, contribuind la compensarea diminu ării veniturilor din 
telefonia vocal ă. În 2006 au fost instalate peste 20 de milioane de linii de band ă 
largă, în creştere cu 39% fa ţă de 2005. Concuren ţa bazată pe infrastructur ă şi 
reglementarea eficient ă continuă să fie principalii vectori.  
Veniturile din serviciile mobile au crescut la 4,6%3, mai încet decât în 2005. În timp 
ce cumpărarea şi utilizarea de telefoane mobile au continuat s ă crească, piaţa de 
telefonie vocal ă mobilă prezintă semne de maturitate. Pre ţurile au continuat s ă scadă, 
ca urmare a intensific ării concuren ţei: coşurile de pre ţuri pentru serviciile de 
telefonie mobil ă naţionale stabilite de OCDE pentru modelele tipice de consum arat ă 
scăderi la nivelul UE de pân ă la 13,9% în perioada 2005-2006.  
Finanţarea sectorului, investi ţii 
În 2006, se estimeaz ă că investiţiile în sectorul comunica ţiilor electronice, m ăsurate 
în ceea ce prive şte cheltuielile de capital, au cres cut la peste 47 de miliarde de euro, 
cu 5% mai mult decât în 2005. Acesta a fost al patrulea an consecutiv de niveluri 
crescute de investi ţii de la an la an6, din 2003 pân ă în prezent. 
Operatorul tipic tradi ţional de servicii fixe a investit  în jur de 13,3% din venituri, în 
timp ce operatorul tipic princi pal de servicii mobile a investit aproximativ 12,7% din 
venituri. Cele mai importante cinci pie ţe au reprezentat circa 70% din investi ţiile 
totale din UE 257. 
În termeni absolu ţi, Europa investe şte mai mult decât SUA sau Japonia. De 
asemenea, cre şterea înregistrat ă la nivel european a fost mai viguroas ă în 20068. 
Fuziunile şi achiziţiile au rămas predominante. Cu toate acestea, se estimeaz ă că în 
2006 valoarea total ă a tranzac ţiilor în UE a sc ăzut uşor faţă de valoarea de 70 de 
miliarde de euro de anul trecut9. Principalii factori de stimulare a tranzac ţiilor au fost 
necesitatea de a ob ţine o dimensiune paneuropean ă, schimbarea accentului de pe 
telefonia vocal ă pe serviciile de date şi un aflux continuu de capital speculativ din 
partea grupurilor de capital pr ivat care au profitat de ra tele reduse ale dobânzilor. 
                                                 
5 IDATE, 2006 
6 Estim ări ale Comisiei bazate pe date de la  Goldman Sachs, ETNO, Cable Europe şi ECTA. Cifrele 
privind investi ţiile se refer ă numai la cheltuielile de capital (între ţinere şi extindere). 
7 Goldman Sachs 
8 Investi ţiile în termeni absolu ţi din UE le-au dep ăşit pe cele din SUA şi Japonia în 2005; estim ările de 
creştere în UE pentru anul 2006 au fost, de asemenea, mai mari (surs ă: Infonetics Research, noiembrie 
2006)  
9 Estimare a Comisiei; Morgan Stanley; ING 
 
RO 4   RO Activităţi transfrontaliere 
În medie, o treime din venituri provin din activit ăţile dintr-un alt stat membru decât 
ţara de origine a operatorului. Aceast ă evoluţie modific ă orientarea comercial ă şi 
viziunea strategic ă a operatorilor în cauz ă. 
Sursa principal ă de diversificare geografic ă din interiorul UE este reprezentat ă de 
sectorul de comunica ţii mobile. În medie, operatorul european tradi ţional de servicii 
fixe a rămas în 2006 ata şat în principal de activit ăţile din propria ţară; afacerile 
europene ale operatorilor tradi ţionali din Suedia, Spania şi Franţa au fost cele mai 
diversificate prin aceast ă măsură (cel puţin aproximativ 41% din activit ăţile în 
străinătate din UE). 
Prin urmare, de şi sectorul european al telecomunica ţiilor poate fi comparat în mod 
favorabil cu alte sectoare, exist ă o marjă semnificativ ă de consolidare a pie ţei interne 
în acest sens. 
După un an dificil în 2005, perspectiva financiar ă a principalilor operatori din 
sectorul comunica ţiilor electronice din Europa a cunoscut o u şoară îmbunătăţire în 
2006. Pe baza indicelui Dow Jones Euro Stoxx Telecoms, valoarea sectorului a crescut în 2006 cu 11,53% ; în trei ani, cre şterea a fost de 23,84%
10. 
                                                 
10 Indicele Dow Jones Euro Stoxx Telecommunications  (SXKE) a crescut de la 378,4 puncte (la sfâr şitul 
anului 2003) la 468,6 puncte (la sfâr şitul anului 2006), în timp ce indicele Dow Jones Euro Stoxx 50 a 
crescut de la 2760,66 la  4119,94 puncte în aceea şi perioadă. 
 
RO 5   RO Graficul 1: 
Performan ţe sectoriale relative începând din 2003 
0%10%20%30%40%50%60%
2003 2004 2005 2006Evoluţie procentual ă
Dow Jones Euro Stoxx Telecoms (SXKE) DJ Euro Stoxx 50
Una dintre cauzele volatilit ăţii performan ţelor sectorului înce pând din 2003 ar putea 
fi nesiguran ţa privind modelele viitoare de  afaceri. Operatorii tradi ţionali din UE 
depind înc ă de activit ăţile lor tradi ţionale de telefonie vocal ă şi acces la re ţele pentru 
aproximativ 60% din valoarea lor EBITDA11. 
În sectorul serviciilor m obile, fluxurile de venituri semnificative provenind din 
serviciile din genera ţia următoare se materializeaz ă destul de încet. Cu toate acestea, 
deşi la jumătatea anului 2006 veniturile operator ilor europeni provenite din alte 
servicii decât cele vocale (în principal, SM S) au fost estimate la 17,1%, acestea au 
fost mult mai ridicate de cât valoarea comparabil ă pentru SUA12. 
Convergen ţă 
Majoritatea operatorilor de telefonie fix ă şi mobilă îşi modernizeaz ă treptat 
infrastructura existent ă pentru a permite viteze cres cute de transfer de date şi pentru a 
favoriza convergen ţa serviciilor.  
Reţelele din genera ţia următoare vor permite o furnizare mai eficient ă a unui num ăr 
mai mare de servicii prin aceea şi infrastructur ă. Odată cu dezvoltarea unor servicii, 
precum IPTV şi televiziune mobil ă, conţinutul devine un fact or din ce în ce mai 
important, ceea ce le permite operatorilor de pe pia ţă să îşi diferenţieze ofertele. 
Există o tendinţă clară de regrupare a produselor , operatorii oferind o gam ă variată 
de servicii la un pre ţ unic forfetar. Un studiu efectuat la nivelul UE13 arată că 19% 
din gospod ăriile din UE se aboneaz ă la cel pu ţin un serviciu combinat şi că pachetul 
de servicii achizi ţionat cel mai frecvent este oferta „2 servicii” de telefonie vocal ă 
fixă şi internet. 
                                                 
11 Earnings before interest, taxes, depreciation and amortisation (Câ ştiguri înainte de dobânzi, taxe, 
depreciere şi amortizare) 
12 Merrill Lynch, 24 iunie 2006 
13 Studiul privind comunica ţiile electronice la nivelul gospod ăriilor (martie 2007), Eurobarometru special, 
Comisia European ă 
 
RO 6   RO Graficul 2: 
Penetrarea ofertelor grupate în gospod ăriile din UE
0%2%4%6%8%10%12%14%16%
2 servicii 3 servicii 4 serviciiPenetrareInternet+telefonie vocal ă
fixă+TV+telefonie mobil ă
Internet+telefonie vocal ă
fixă+telefonie mobil ă
Internet+telefonie vocal ă fixă+TV
Altele
Internet+TV
TV+telefonie vocal ă fixă
Internet+telefonie vocal ă fixă
 
Servicii mobile  
Valoarea total ă a pieţei de servicii mobile din UE este estimat ă la 133 de miliarde de 
euro14. În prezent, rata de penetrare pe pia ţă a depăşit nivelul teoretic de 100% şi 
reprezintă 103%, fa ţă de 95% anul trecut. În acest moment, în UE exist ă 478,4 
milioane de utilizatori de servicii mobile. 
                                                 
14 OETI, 2006 
 
RO 7   RO Graficul 3: 
Numărul de abona ţi la serviciile mobile şi rata de penetrare în UE (2G şi 3G)478.39436.68386.6184.6%95.0%103.2%
0100200300400500600
oct. 2004 oct. 2005 oct. 20060%20%40%60%80%100%120%
abonaţi în UE rata de penetrare în UE
 
Luxemburg se afl ă în fruntea listei cu 171% (inclusiv naveti ştii din statele membre 
vecine), fiind urmat de Italia cu 134% şi Lituania cu 133%. Cu toate acestea, 
creşterea a fost mai redus ă decât în 2005, ceea ce sugereaz ă existenţa unei pie ţe în 
curs de maturizare.  
Numărul furnizorilor de servicii mobile (operatori de re ţele mobile virtuale – 
MVNO, furnizori de servicii îmbun ătăţite, simpli distribuitori) a continuat s ă crească, 
cel mai mare num ăr fiind înregistrat în Regatul Unit (70) şi în Ţările de Jos (60). 
Numărul total a crescut pe parcursul anului cu 76 şi acum a ajuns la 290.  
În timp ce exist ă în continuare o marj ă pentru progrese şi mai mari, concuren ţa 
accentuat ă conduce la pre ţuri mai reduse. Pre ţurile medii lunare pentru un co ş de 
utilizare medie care cuprinde apeluri vocale/SMS-uri15 arată următoarea tendin ţă: 
                                                 
15 Metodologia OCDE bazat ă pe primii doi cei mai mari operato ri din fiecare stat membru, inclusiv 
abonamentul lunar. 
 
RO 8   RO Graficul 4: 
Coşul de pre ţuri pentru o utilizare medie a serviciilor mobile (EUR) 
Media tuturor operatorilor de servicii mobile lua ţi în considerare - UE 25
29.0132.8436.64
202530354045
2004 2005 2006Euro pe lun ă, inclusiv TVA
 
3G 
Există semne de cre ştere a gradului de penetrare a tehnologiei 3G: în Italia, de 
exemplu, autoritatea de reglementare estimeaz ă că există aproximativ 12 milioane de 
abonaţi 3G, faţă de 2,6 milioane la sfâr şitul anului 2004. Între 10 şi 15% din abona ţii 
la servicii mobile din Europa au un telefon 3G.  
Roaming 
Preţurile cu am ănuntul medii pentru apelurile efectuate în roaming continu ă să fie 
semnificativ mai mari decât pre ţurile echivalente pentru  apelurile mobile na ţionale, 
în ciuda ini ţiativelor de cre ştere a transparen ţei tarifelor, cum ar fi lansarea unui site 
web pentru consumatori de c ătre Comisia European ă. Aceste diferen ţe de preţuri nu 
pot fi explicate prin diferen ţe de costuri suportate de c ătre operatori. 
Comisia consider ă, aşa cum s-a confirmat în concluziile ultimului Consiliu European 
din prim ăvară, că avantajele unei reduceri a pre ţurilor de roaming pentru 
consumatori, IMM-uri şi utilizatorii comerciali ar avea efecte pozitive asupra întregii 
economii a UE. În consecin ţă, Comisia a propus în  luna iulie 2006 o m ăsură în cadrul 
pieţei unice sub forma unui regulament privi nd serviciile de roaming în Comunitate. 
În prezent, propunerea este dezb ătută în Parlamentul European şi Consiliu şi ar trebui 
aprobată până în vara anului 2007. 
 
RO 9   RO Telefonie vocal ă fixă 
Valoarea total ă a serviciilor de telefonie vocal ă fixă din UE este estimat ă la 83 de 
miliarde de euro16.  
Concuren ţa existent ă pe piaţa de telefonie fix ă a continuat s ă se intensifice pe 
parcursul anului, pre ţurile apelurilor na ţionale şi internaţionale fiind în continu ă 
scădere. Portabilitatea nu merelor fixe continu ă să contribuie la competitivitatea 
pieţei. 
Graficul 5: 
Preţurile apelurilor locale şi naţionale în re ţeaua fixă
(apeluri de 3 minute, medie ponderat ă pentru UE 25)
14.60 13.50 13.80 13.70 13.60 13.80 13.4028.30 29.4033.9037.70 38.5041.5046.80
010203040506070
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006Eurocen ţi, inclusiv TVA
Apeluri locale Apeluri na ţionale
 
Operatorii tradi ţionali continu ă să piardă cote de pia ţă pe pieţele naţionale, în timp ce 
mai mulţi operatori noi au început s ă ofere servicii. Cu toate acestea, într-un anumit 
număr de cazuri, concuren ţa cea mai acerb ă este asigurat ă de marii operatori, printre 
care BT, Deutsche Telekom, France Telecom, Telefónica şi Telecom Italia, care 
continuă să se stabileasc ă şi să îşi intensifice prezen ţa în alte state membre decât pe 
pieţele lor naţionale. 
                                                 
16 OETI, 2006 şi IDATE, 2006. 
 
RO 10   RO Graficul 6: 
Cota de pia ţă medie a operatorilor tradi ţionali din UE pe pia ţa de telefonie 
vocală
(venituri)
75.8%
71.8%73.2%
69.2%
67.0%70.6%
62.2%65.1% 68.8%
56.7%62.9%58.7%
55%60%65%70%75%80%
dec. 2003 dec. 2004 dec. 2005
Apeluri locale Apeluri interurbane Apeluri c ătre mobil Apeluri interna ţionale
Source: Commission services based on NRA data.  
Banda larg ă 
Valoarea total ă a pieţei de servicii fixe de transfer de date din UE este de 58,5 
miliarde de euro17. Serviciile de band ă largă continuă să se consolide ze puternic, cu 
peste 20 de milioane de linii ad ăugate în perioada octombrie 2005 - octombrie 2006. 
Rata de penetrare pe pia ţă a atins 15,7% din popula ţia din UE (aproximativ 73 de 
milioane de linii), fa ţă de 11,4% anul trecut. 
                                                 
17 OETI, 2006 
 
RO 11   RO Graficul 7: 
Rata pe penetrare a serviciilor de band ă largă în UE la 1 octombrie 20063.3%
4.3%
4.5%
7.4%
8.6%
9.3%
9.3%
9.6%
10.3%
12.3%
12.6%
13.5%
13.6%
13.9%
15.7%
15.9%
16.4%
17.2%
19.0%
19.7%
20.4%
21.8%
24.6%
26.0%
29.4%
29.8%
0%5%10%15%20%25%30%35%
EL SK PL CY HU LT LV CZ IE MT SI PT IT ES UE
25AT DE EE FR LU UK BE SE FI DK NL
Date pentru Austria din iulie 2006. Estimarea autorit ăţii naţionale de reglementare din Austria pentru 
luna octombrie 2006 este de 16,42%.
Cu toate acestea, decalajul dintre st atele membre cu cele mai bune performan ţe şi 
cele cu performan ţe mai reduse continu ă să crească, pe măsură ce statele membre cu 
rate de penetrare pe pia ţă mai mari se dezvolt ă mai rapid. Opt dintre acestea au o rat ă 
de penetrare pe pia ţă sub 10%. 
Compara ţii la nivel interna ţional 
Ţările europene cu cele mai bune performan ţe sunt lideri mondiali: în şase state 
membre rata de penetrare pe pia ţă depăşeşte 20% din popula ţie şi creşte mai rapid 
decât în alte ţări, precum Japonia şi Coreea de Sud. 
 
RO 12   RO Graficul 8: 
Ratele de penetrare a serviciilor de band ă largă la nivel interna ţional 
(UE - 1 octombrie 2006, ţări terţe - 30 iunie 2006)11.7%
15.7%
15.8%
16.4%
17.2%
17.4%
19.0%
19.0%
19.2%
19.7%
20.4%
21.8%
22.4%
24.5%
24.6%
26.0%
26.2%
26.4%
27.3%
29.4%
29.8%
0%5%10%15%20%25%30%35%
NZ UE
25AT DE EE AUS FR JAP US LU UK BE CND SE NO FI CH KOR ICE DK NL
Date pentru Austria din iulie 2 006. Estimarea pentru autoritatea na ţională de reglementare (ANR) din Austria 
pentru luna octombrie 2006 este de 16,42%.  
Vitezele de transmisie în band ă largă diferă în cadrul UE, care în medie se afl ă încă 
în urma Statelor Unite, a Japoniei şi a Coreei18. Într-o anumit ă măsură, aceasta se 
poate explica prin densitatea crescut ă a popula ţiei din Coreea de Sud şi Japonia şi 
prin prezen ţa mai multor re ţele prin cablu de mare capacitate în SUA fa ţă de câteva 
dintre principalele ţări europene. Acest de calaj ar putea disp ărea pe m ăsură ce 
presiunea concuren ţială sporită din UE stimuleaz ă investiţii în reţelele de mare 
viteză. 
Factorii care afecteaz ă extinderea  
În medie, în prezent noii intra ţi reprezint ă 52% din pia ţă, faţă de 49,8% anul trecut 
(în cazul în care se exclud produsele de re vânzare, noii intra ţi au o cot ă de piaţă de 
40,7%). Exist ă un consens general conform c ăruia concuren ţa reprezint ă un vector 
principal pentru p ătrunderea pe pia ţă a serviciilor de band ă largă. State membre, 
precum Ţările de Jos şi Danemarca, în care exist ă infrastructuri concurente, par s ă 
înregistreze cele mai bune performan ţe. Reglementarea eficient ă a pieţei care permite 
accesul la infrastructura operatorului tradi ţional stimuleaz ă, de asemenea, concuren ţa 
şi, în acest sens, m ăsurile decisive de reglementare din Fran ţa şi Regatul Unit, de 
exemplu, au avut un rol important. 
                                                 
18 Viteza predominant ă în SUA este de 2,5 Mbps – 10 Mbps, fa ţă de 512 kbps – 2 Mbps în UE (surse: 
IDATE, FCC) 
 
RO 13   RO Pe lângă îmbunătăţirea condi ţiilor de pia ţă, o bună reglementare permite operatorilor 
alternativi s ă treacă treptat de la concuren ţa bazată pe servicii la concuren ţa bazată pe 
infrastructur ă. Dimpotriv ă, în statele membre în care politica de reglementare 
mediocră se combin ă cu absen ţa unei infrastructuri concurente, se pot observa 
decalaje de performan ţă. 
Nivelurile pre ţurilor pentru accesul complet necombinat şi accesul partajat continu ă 
să scadă la nivelul UE, de şi diminuarea este mai pu ţin pronun ţată pentru accesul 
complet necombinat. În timp ce în 2006 cre şterea acordurilor de revânzare de servicii 
de bandă largă a fost într-adev ăr deosebit de accentuat ă (în creştere cu 124%), 
furnizorii alternativi au continuat s ă îşi intensifice investi ţiile, cu peste 4,1 milioane 
de bucle locale suplimentare complet necombinate (în cre ştere cu 79%), ceea ce 
reprezintă investiţii de câteva miliarde de euro în infrastructuri noi. 
În 2006, în mai multe state membre s-au organizat licita ţii pentru licen ţele WiMAX, 
CDMA, UMTS, HSDPA şi LMDS. Aceasta va consolida p ătrunderea pe pia ţă a 
serviciilor de band ă largă şi va accelera procesul de  recuperare a diferen ţelor în 
zonele îndep ărtate sau slab populate şi în noile state membre. 
3. CADRUL DE REGLEMENTARE  
Legislaţia naţională 
Transpunerea cadrului de re glementare în dreptul na ţional al celor 25 de state 
membre s-a finalizat în 2006 prin adoptarea legisla ţiei primare de c ătre Grecia. De 
asemenea, cele dou ă noi state membre au notificat legisla ţia primară, care în cazul 
României se refer ă la întreg cadrul, iar în cazul Bulgariei cuprinde o parte a acestuia. 
De asemenea, s-au adus îmbun ătăţiri legisla ţiei naţionale, mai ales în Danemarca 
(căile de atac), Ţările de Jos (drepturile de trecere) şi Franţa şi Spania (protec ţia 
consumatorului). 
Pe de alt ă parte, Comisia este preocupat ă de faptul c ă modificarea legii 
telecomunica ţiilor din Germania va scuti de  la reglementare noile pie ţe în condi ţii 
mai puţin oneroase decât cele stabilite prin dreptul comunitar. 
 
RO 14   RO Dereglementare 
În unele ţări, angajamentele voluntar e ale operatorilor dominan ţi au fost acceptate de 
autoritatea de reglementare ca o alternativ ă la reglementarea complet ă (Regatul Unit) 
sau au fost adoptate legi care permit aplicarea acestor angajamente (Italia). 
Flexibilitatea a fost, de asemenea, scopul separ ării funcţionale dintre re ţeaua de acces 
a operatorului tradi ţional de telefonie fix ă şi vânzarea cu am ănuntul şi alte activit ăţi, 
precum cea din Regatul Unit sau cea aflat ă în curs de analiz ă în alte state membre. 
După cum se poate preconiza în prima rund ă, în timp ce analizele multor pie ţe 
relevante au condus la impunerea de obliga ţii asupra operatorilor dominan ţi, se poate 
identifica un nucleu de pie ţe în care dereglementarea a fost posibil ă. 
Acesta a fost cazul în mai multe state membre în care obliga ţiile au fost eliminate ca 
urmare a constat ării competitivit ăţii pieţelor de acces mobil şi de apeluri 
internaţionale. În unele cazuri, constrângerile  normative au fost diminuate, având în 
vedere condi ţiile de pia ţă, de exemplu, în Belgia, Spania, Fran ţa şi Ţările de Jos, pe 
piaţa de telefonie fix ă rezidenţială. 
Autorităţile naţionale de reglementare (ANR) 
Independen ţă 
În general, autorit ăţile naţionale de reglementare şi-au consolidat pozi ţia şi 
independen ţa. Cu toate acestea, s-au exprimat îngrijor ări în cazul Slovaciei privind 
separarea func ţiilor de reglementare şi controlul propriet ăţii de stat asupra 
operatorilor de pe pia ţă. Mai mult, o preocupare recent ă privind independen ţa şi 
imparţialitatea noii ANR a ap ărut în Polonia, din cauza abolirii autorit ăţii precedente 
şi a amplorii puterilor de demitere ale guvernului. Importan ţa influen ţei politice 
asupra deciziilor de reglementare de zi  cu zi în unele state membre reprezint ă o 
problemă care necesit ă o examinare mai aprofundat ă. Intrarea pe pia ţă a unor noi 
operatori şi investiţiile transfrontalie re vor atinge poten ţialul maxim numai atunci 
când pia ţa se va putea baza pe independen ţa şi imparţialitatea autorit ăţii de 
reglementare. 
Analize de pia ţă 
Procesul de notificare şi consultare a Comisiei şi a altor autorit ăţi naţionale de 
reglementare în temeiul articolului 7 din directiva-cadru reprezint ă un instrument 
esenţial care asigur ă distribuirea avantajelor unei politici coerente de reglementare 
tuturor utilizatorilor din Europa. 
 
RO 15   RO Majoritatea autorit ăţilor naţionale de reglementare au încheiat în prezent prima rund ă 
a analizei de pia ţă şi au notificat rezultat ele acesteia Comisiei şi altor autorit ăţi 
naţionale de reglementare. Cu toate acestea, exist ă întârzieri în punerea în aplicare a 
măsurilor corective în mai multe state membre , din motive care cuprind de la aspecte 
procedurale, precum c ăile de atac, la faptul c ă în unele cazuri, m ăsurile corective sunt 
impuse numai dup ă un timp de la constata rea unei puteri de pia ţă semnificative (de 
exemplu, în Germania) sau nu sunt suficien t de detaliate pentru a produce un efect 
imediat pe pia ţă. 
În plus, au ap ărut mai multe incoeren ţe între m ăsurile corective impuse într-o 
anumită situaţie de piaţă de diferite autorit ăţi naţionale de reglementare. De exemplu, 
ofertele de acces de tip „bitstream” nu sunt înc ă disponibile în mod coerent pe 
teritoriul UE, iar tarifele de terminare a apelurilor continu ă să varieze. Având în 
vedere că operatorii de pe pia ţă genereaz ă aproximativ o treime din venituri în alte 
state membre decât ce le de origine, cre şterea transfrontalier ă ar putea fi sporit ă dacă 
s-ar obţine o mai mare coeren ţă.  
Comisia va aborda fiecare din aceste  probleme cu privire la independen ţa, procedura 
şi coerenţa reglement ării odată cu revizuirea cadrului actual. 
Căi de atac 
Dreptul de a ataca în justi ţie deciziile autorit ăţii naţionale de reglementare constituie 
un principiu fundamental al acestui cadru de  reglementare. Cu toate acestea, durata 
procedurilor privind c ăile de atac este o problem ă în mai multe state membre, de 
exemplu în Italia şi Portugalia, unde procedurile pot dura între patru şi şase ani, şi în 
Grecia, unde cea mai înalt ă instanţă administrativ ă nu a emis înc ă decizii, în ciuda 
faptului c ă unele cauze erau pendinte din 2001. 
În unele jurisdic ţii (Belgia, Cipru, Estonia, Ungaria, Ţările de Jos, Slovacia, Suedia), 
deciziile de analiz ă a pieţei sunt atacate sistematic şi ar putea fi necesare m ăsuri de 
stimulare a unei abord ări mai rezonabile din partea operatorilor de pe pia ţă. 
Aspecte legate de sp ectrul radioelectric 
Se estimeaz ă că valoarea total ă a serviciilor de comunica ţii electronice care depind 
de utilizarea spectrul ui radioelectric dep ăşeşte 200 de miliarde de euro, gestionarea 
eficientă a spectrului radioelectric deveni nd un factor important pentru reu şita 
economiei UE. Cercet ările recente arat ă că gestionarea eficient ă a spectrului 
radioelectric în toate statele membre ar putea genera o cre ştere a PIB-ului de pân ă la 
0,1%19. 
                                                 
19 Benchmarking Impacts of EU Policy - Options for Economically Efficient Management of Radio 
Spectrum, SCF Associates, decembrie 2006, studiu nepublicat înc ă 
 
RO 16   RO Mai multe state membre şi-au asumat o gestionare mai flexibil ă şi mai liberal ă a 
spectrului radioelectric în ceea ce prive şte utilizarea neutr ă pe plan tehnologic şi al 
serviciilor, licita ţiile, utilizarea partajat ă şi autorizarea general ă. În alte state membre 
au fost introduse schimburi secunda re. Cu toate acestea, persist ă abordările 
divergente între statele membre cu pr ivire la fiecare din aceste aspecte. 
Mai mult decât atât, r ămâne de finalizat punerea în aplicare a mai multor decizii ale 
Comisiei de armonizare a spectrului radioele ctric, de exemplu, cele privind sistemele 
radar auto cu raz ă scurtă de acţiune şi cele privind sistemele de acces wireless. 
Comisia examineaz ă aceste deficien ţe în contextul revizuirii cadrului de 
reglementare, pentru a m ări potenţialul pieţei interne.  
Radiodifuziune 
În majoritatea statelor membre, re ţelele terestre r ămân principalul mecanism de 
livrare pentru recep ţia conţinutului TV (peste 50% din gospod ăriile din UE), urmate 
de cablu şi satelit. IPTV, care r ămâne o pia ţă de nişă, s-a dezvoltat în mai multe ţări 
în 2006.  
Trecerea de la transmisiunea terestr ă analogic ă la cea digital ă a avut deja loc în 
majoritatea statelor membre în term enul recomandat de Comisie (2012), de şi unele 
state continu ă să întâmpine dificult ăţi în acest sens. 
Măsurile corective impuse de autorit ăţile naţionale de reglementare vizeaz ă adesea 
radiodifuziu nea terestr ă, cu excep ţia ţărilor unde re ţeaua de cablu este foarte 
dezvoltată. Analiza pie ţelor de servicii de radiodifuziune, cu care multe autorit ăţi 
naţionale de reglementare nu sunt foarte familiare, nu s-a finalizat înc ă. 
Numerotarea pentru serviciile VoIP 
Sistemele de numerotare disponibile  pentru serviciile VoIP difer ă foarte mult. Mai 
multe state membre (Germania, Grecia, Spania, Irlanda, Lituania, Portugalia, 
Slovenia, Suedia, Finlanda, Regatul Unit) permit furnizorilor de servicii VoIP s ă 
ofere atât numere geografice, cât şi numere negeografice. Altele limiteaz ă 
disponibilitatea numerelor geografice la anumite tipur i de servicii VoIP.  
Aceste neajunsuri limiteaz ă capacitatea operat orilor de pe pia ţă să ofere servicii la 
scară european ă, iar Comisia va c ăuta modalit ăţi de abordare a acestor aspecte, 
precum şi a altor aspecte legate de numerotare odat ă cu revizuirea cadrului de 
reglementare.  
Monitorizare şi aplicare 
Pe parcursul anului 2006, Comisia a ini ţiat proceduri care vizeaz ă în principal lipsa 
disponibilit ăţii informa ţiilor de localizare a apelantului la autorit ăţile pentru cazuri de 
urgenţă pentru apelurile la num ărul 112, precum şi incapacitatea unor autorit ăţi 
naţionale de reglementare de a asigura fi nalizarea la timp a analizelor de pia ţă. 
 
RO 17   RO În acelaşi timp, Comisia a putut încheia procedurile care au urmat ac ţiunilor din 
partea statelor membre privi nd, printre alte le, independen ţa ANR, punerea în aplicare 
a procedurilor de analiz ă a pieţei, efectul suspensiv al recursurilor şi mecanismul de 
desemnare pentru furnizorul de servicii unive rsale, precum şi aspecte legate de 
consumatori, de exemplu listele de abona ţi telefonici, portabilitatea numerelor şi 
localizarea apelantului, în anumite cazuri. 
4. EVOLUŢIA SITUA ŢIEI CONSUMATORILOR  
Serviciul universal În 2006, mai multe state membre au desemnat furnizorii de servicii universale. 
Republica Ceh ă, Estonia şi Polonia au folosit proceduri de licita ţii deschise, iar 
Irlanda şi Slovacia au optat pentru un proces de consultare public ă. Ambele abord ări 
par să promoveze transparen ţa şi nediscriminarea. 
În timp ce operatorii tradi ţionali continu ă să reprezinte întreprinderile desemnate cel 
mai frecvent, procedura de licita ţie din Estonia a condus la desemnarea unui nou 
intrat, în timp ce în Belgia şi Republica Ceh ă unele elemente ale serviciului sunt 
furnizate de noi intra ţi împreun ă cu operatorul tradi ţional.  
Nevoi sociale speciale 
Având în vedere faptul c ă prin cadrul actual aspectele legate de necesit ăţile 
persoanelor cu handicap şi ale celor cu venituri reduse sunt l ăsate în mare m ăsură la 
discreţia statelor membre, Co misia s-a orientat c ătre încurajarea celor mai bune 
practici din statele membre. 
În Irlanda, autoritatea de reglementare  a stabilit un forum pentru promovarea 
nevoilor utilizatorilor cu handi cap. În Suedia, autoritatea na ţională de reglementare 
nu numai c ă încurajeaz ă operatorii de pe pia ţă să ofere servicii adaptate utilizatorilor 
cu nevoi speciale, ci şi oferă opt servicii specifice pentru acest tip de utilizatori, 
inclusiv traducerea în limbajul semn elor pe baza apelurilor video 3G. 
Servicii de urgen ţă - 112 
Trei state membre (Suedia, Danemarca, Ţările de Jos) au desemn at în prezent 112 ca 
numărul unic de urgen ţă. 
Cu toate acestea, prevederea referitoare la informa ţiile de localizare a apelantului 
rămâne o problem ă, iar Comisia a ini ţiat proceduri împotriva a 13 state membre pe 
parcursul anului 2006. 
 
RO 18   RO Statele membre au folosit o gam ă variată de metode pentru familiarizarea cet ăţenilor 
cu numărul 112 şi utilizarea acestuia, inclusiv prin afi şele de la telefoanele publice, 
listele de abona ţi telefonici, facturi, avize ale poli ţiei şi ziare, precum şi campanii 
speciale, site-uri web, reclame la radio şi clipuri TV. În Suedia, se furnizeaz ă 
informaţii despre 112 pe ambalajele cutiilor de lapte, iar în Letonia şi Republica 
Cehă, programele TV prezint ă numărul 112 unui public larg. 
În timp ce disponibilitatea şi calitatea serviciilor de baz ă par acum asigurate pe scar ă 
largă, puterile Comisiei în aceast ă privinţă sunt limitate în conformitate cu cadrul 
actual. Orice îmbun ătăţire din procesul de revizuire a cadrului de reglementare va 
depinde de un sprijin puternic, în special din partea colegislatorilor. 
Transparen ţa tarifelor 
Mai multe state membre au început s ă aibă o abordare mai proactiv ă în ceea ce 
priveşte transparen ţa tarifelor. Compara ţii între pre ţuri sau liste de pre ţuri sunt 
disponibile pe internet în Da nemarca, Estonia, Portugalia şi Suedia, de exemplu, iar 
autoritatea de reglementare din Belgia a demarat realizarea unui simulator de pre ţuri. 
Autorităţile de reglementare din Irlanda, Ungaria şi Slovenia au extins sfera de 
acţiune a compara ţiilor de pre ţuri pentru a acoperi şi serviciile de telefonie fix ă, 
mobilă şi în band ă largă. Aceste servicii publice sunt completate în unele state 
membre de ofertele de transparen ţă ale operatorilor de pe pia ţă. 
Pe de alt ă parte, exist ă plângeri privind transparen ţa preţurilor în mai multe state 
membre, inclusiv Germania, Austria şi Lituania, precum şi nemulţumiri pe scar ă 
largă din partea consumatorilor pr ivind tarifele de roaming. 
Viaţa privată şi comunica ţiile electronice/Securitate 
Directiva privind protec ţia vieţii private în comunica ţiile electronice a fost transpus ă 
în acest moment de c ătre toate statele membre. În 2006, a fost adoptat ă o altă 
directivă privind conservarea datelor referi toare la trafic în scopul aplic ării legii, iar 
aceasta trebuie transpus ă de către statele membre în 2007. 
Securitatea re ţelelor şi a informa ţiilor, inclusiv protec ţia împotriva programelor spion 
şi a altor aplica ţii software d ăunătoare (malware) devine din ce în ce mai important ă. 
Întrucât se utilizeaz ă din ce în ce mai mult o combina ţie între mesaje spam şi 
programe malware pentru  profituri ilicite, ac ţiunile de reprimare în aceste dou ă 
domenii încep s ă fie corelate. Sunt necesare eforturi suplimentare, inclusiv cre şterea 
nivelului de con ştientizare în rândul utilizatorilor20, având în vedere impactul social 
şi economic semnificativ al activit ăţilor ilicite din acest domeniu. 
                                                 
20 A se vedea Comunicarea Comisiei privind co mbaterea mesajelor spam, a programelor spion şi malware, 
COM(2006)688 
 
RO 19   RO Portabilitatea numerelor 
Statele membre raporteaz ă o utilizare crescut ă a portabilit ăţii numerelor de c ătre 
abonaţi, iar în Danemarca, Spania, Suedia şi Finlanda numerele mobile care au f ăcut 
obiectul unui astfel de transfer au  reprezentat peste 20% din baza total ă de abona ţi. În 
Estonia, Grecia, Fran ţa, Irlanda, Lituania şi Luxemburg s-a raportat o cre ştere 
semnificativ ă a transferurilor de num ere mobile, iar în Fran ţa, Suedia şi Ţările de Jos 
a celor de numere fixe. Port abilitatea numerelor continu ă să fie un element cheie al 
concurenţei în toate statele membre. 
5. CONCLUZII  
Punerea în aplicare a cadrului de reglementare progreseaz ă în general pentru a 
introduce concuren ţa pe pie ţele de comunica ţii electronice, cu beneficii pentru 
consumatori în ceea ce prive şte preţurile şi convergen ţa serviciilor inovatoare. 
Exemple ale celor mai bune practici exist ă în fiecare stat membru cu privire la o 
gamă variată de aspecte de reglementare şi de funcţionare a pie ţei. 
Cu toate acestea, r ămân mai multe domenii în care cadrul actual nu permite atingerea 
unei pieţe unice pentru serviciile de comunica ţii electronice. În prezent, nu este 
disponibil ă întreaga varietate de instrumente care asigur ă reglementarea coerent ă pe 
teritoriul pie ţei unice, iar Comisia va examina aspectele institu ţionale, de numerotare 
şi pe cele privind spectrul radioelectronic, în special în propunerile sale pentru un 
cadru revizuit. În ceea ce prive şte preţurile serviciilor de roaming în Comunitate, 
Comisia a propus deja o m odificare a cadrului actual. 
De asemenea, vor fi luate în considerare ajust ări mai detaliate pentru aspectele unde 
problemele persist ă, cum ar fi aplicarea deciziilor autorit ăţilor naţionale de 
reglementare, procedurile de apel, via ţa privată şi securitatea, num ărul unic de 
urgenţă la nivel european, 112, şi furnizarea de servicii pentru grupurile sociale 
speciale.