Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre

[COM(2022) 241 final]

(2022/C 486/22)

Raportoare: Mariya MINCHEVA

Sesizare Consiliul Uniunii Europene, 14.6.2022 Temei juridic Articolul 148 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene Secțiunea competentă Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie Data adoptării în secțiune 6.9.2022 Data adoptării în sesiunea plenară 22.9.2022 Sesiunea plenară nr. 572 Rezultatul votului (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) 146/0/2

1. Concluzii și recomandări

1.1. CESE consideră că orientările propuse pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre sunt adecvate, deoarece abordează cele mai urgente probleme de pe piața forței de muncă.

1.2. CESE atrage atenția asupra actualei situații geopolitice din ce în ce mai incerte. Se preconizează că impactul acesteia asupra cererii viitoare va afecta deciziile de investiții ale întreprinderilor și siguranța locurilor de muncă și va întârzia implementarea planurilor de investiții atât de către sectorul privat, cât și de către cel public. Având în vedere inflația ridicată și creșterea prețurilor la energie, care au un impact grav asupra puterii de cumpărare, precum și recesiunea preconizată, este cu atât mai necesar să se asigure o bază competitivă pentru investiții durabile. Statele membre ar trebui să depună eforturi în vederea realizării unei piețe unice cu adevărat integrate și să ajute IMM-urile să se extindă.

1.3. În aceste vremuri tulburi, trebuie luate măsuri pentru a consolida atât rolul partenerilor sociali, cât și implicarea acestora în conceperea și punerea în aplicare a reformelor și politicilor sociale, economice și de ocupare a forței de muncă, inclusiv prin consolidarea capacității lor. Acest aspect este important și pentru punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale și a planurilor naționale de redresare și reziliență. Organizațiile societății civile active în domeniul ocupării forței de muncă și al chestiunilor sociale, furnizorii de educație și servicii sociale, întreprinderile sociale și organizațiile de asistență socială au nevoie de un mediu propice pentru a-și furniza serviciile grupurilor vulnerabile.

1.4. Având în vedere că deficitul de forță de muncă este din nou în creștere, ar trebui puse în aplicare măsuri eficace pentru a încuraja partenerii sociali să abordeze nevoile în materie de competențe la nivel național, cu acțiuni adaptate la fiecare sector și la situațiile locale. Odată cu schimbările tehnologice rapide și cu dubla tranziție, „durata de viață” a aptitudinilor și competențelor dobândite anterior devine din ce în ce mai scurtă, iar dobândirea pe tot parcursul vieții a aptitudinilor și competențelor relevante este din ce în ce mai importantă atât pentru lucrători, cât și pentru întreprinderi. Ar trebui încurajate mobilitatea forței de muncă în cadrul UE și migrația legală a forței de muncă.

1.5. CESE consideră că sunt necesare acțiuni combinate prin diferite instrumente de politică și măsuri negociate de partenerii sociali pentru a reduce sărăcia persoanelor încadrate în muncă. Pe lângă salarii decente, inclusiv salarii minime adecvate, aceste instrumente de politică pot include stimulente financiare bine concepute și temporare, însoțite de măsuri specifice și eficace de calificare și perfecționare. Statele membre ar trebui încurajate și sprijinite să le pună în aplicare în mod coordonat.

1.6. Sprijinul specific este deosebit de important pentru șomerii de lungă durată și/sau persoanele inactive, deoarece le sporește șansele de a (re)intra pe piața forței de muncă și reprezintă un factor important în menținerea locului de muncă. Având în vedere că pandemia a afectat deosebit de puternic tinerii, măsurile de politică specifice tinerilor, favorabile incluziunii și orientate spre viitor sunt esențiale pentru a garanta că tinerii nu sunt lăsați în urmă.

1.7. Pentru a reduce rata de inactivitate, trebuie depuse eforturi pentru a-i aduce înapoi pe cei care s-au îndepărtat de piața forței de muncă. Dacă ar fi reglementate în mod corespunzător prin legislație sau negocieri colective la nivel național, diversele forme de muncă, flexibilitatea timpului de lucru și telemunca ar putea fi factori importanți care ar permite persoanelor din grupurile vulnerabile să-și găsească un loc de muncă. Serviciile publice de ocupare a forței de muncă ar trebui consolidate, inclusiv prin digitalizarea serviciilor lor și prin stimularea cooperării cu serviciile private de ocupare a forței de muncă și cu alți actori relevanți de pe piața forței de muncă.

1.8. Statele membre, în special cele identificate ca având performanțe slabe în tabloul de bord social, ar trebui încurajate, inclusiv prin utilizarea consecventă a resurselor UE, să faciliteze crearea unui cadru favorabil pentru ca angajatorii să angajeze persoane cu handicap sau să activeze oportunități de desfășurare a unei activități independente, acolo unde este posibil. În acest sens, entitățile din economia socială sunt esențiale pentru sprijinirea și punerea în aplicare a proiectelor de ocupare a forței de muncă.

1.9. Măsurile de eliminare a diferenței de remunerare între femei și bărbați rămân importante, iar cauzele profunde ale acestei probleme ar trebui abordate. Propunerea de directivă privind transparența salarială, aflată în prezent în discuție, ar trebui să consolideze aplicarea principiului remunerației egale pentru munca de valoare egală între femei și bărbați, ca una dintre măsurile de combatere a diferenței de remunerare între femei și bărbați, fără a pierde din vedere preocupările legate de sarcinile suplimentare pentru întreprinderi și, în special, pentru IMM-uri.

1.10. Având în vedere îmbătrânirea tot mai marcată a populației, creșterea speranței de viață și scăderea forței de muncă, provocările legate de securitatea socială și sistemele de sănătate din statele membre necesită o atenție deosebită pentru a menține caracterul adecvat și viabilitatea financiară a sistemelor de pensii. Sunt necesare măsuri pentru a extinde forța de muncă prin piețe ale forței de muncă mai favorabile incluziunii, inclusiv prin activarea grupurilor care sunt în prezent excluse sau subreprezentate pe piața forței de muncă.

1.11. De îndată ce a intrat în vigoare Directiva privind protecția temporară, statele membre au acționat rapid pentru a-și adapta cadrele naționale de reglementare astfel încât să-i poată sprijini pe refugiații ucraineni și pe resortisanții țărilor terțe care trăiau în Ucraina și care au fugit în Europa ca urmare a războiului. Trebuie abordate toate eventualele blocaje.

2. Observații generale și context

2.1. În cursul ciclului său din 2022, semestrul european și-a reluat coordonarea amplă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă, adaptându-se totodată în continuare în conformitate cu cerințele de punere în aplicare ale Mecanismului de redresare și reziliență. Rapoartele de țară publicate în mai 2022 ( 1 ) includ o evaluare a progreselor înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale și a planului său de acțiune, care stabilește obiective sociale și indicatori care fac parte integrantă din semestrul european și din PNRR. Legătura cu tabloul de bord social asigură o revizuire specifică a punerii în aplicare a planului de acțiune. Recomandările specifice fiecărei țări au fost raționalizate.

2.2. În 2021, orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre prevăzute în anexa la Decizia (UE) 2020/1512 a Consiliului au fost menținute fără nicio modificare. În 2022, Comisia Europeană a propus o serie de modificări, reflectând inițiative politice recente și adăugând noi elemente legate de invadarea Ucrainei de către Rusia. CESE salută accentul pus de Comisie pe mediul post-COVID, care urmărește să asigure o creștere durabilă.

2.3. Războiul din Ucraina a exacerbat întreruperile aprovizionării și a sporit incertitudinea. Economia UE este, de asemenea, expusă în mod indirect la situația sanitară legată de COVID din alte regiuni. Perspectivele economice ale UE anticipează o creștere mai scăzută și o inflație mai ridicată, în special pentru 2022 ( 2 ) . Ratele ridicate ale inflației și creșterea puternică a prețurilor la energie și gaze exercită o presiune suplimentară asupra întreprinderilor (și a competitivității acestora) și asupra gospodăriilor (și asupra puterii lor de cumpărare). Acest lucru va afecta în mod inevitabil capacitatea anumitor întreprinderi de a crea noi locuri de muncă și va reprezenta o provocare pentru sistemele de protecție socială în lunile următoare, necesitând politici specifice pentru a sprijini tranzițiile de pe piața forței de muncă.

2.4. Urmărind să asigure incluziunea și echitatea, politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre ar trebui să reflecte totodată și evoluțiile economice și sociale. Ar trebui evaluat cu atenție impactul politicilor privind piața forței de muncă, astfel încât acestea să stimuleze mai curând o redresare durabilă decât o rată redusă de ocupare a forței de muncă, locuri de muncă de calitate inferioară și o putere de cumpărare redusă pentru persoanele fizice. Ar trebui să se acorde mai multă atenție deficitului de forță de muncă și lipsei de personal calificat și să se elaboreze ulterior recomandări și inițiative de politică specifice, în conformitate cu Planul de acțiune al Pilonului european al drepturilor sociale.

3. Observații specifice

3.1. Orientarea 5: Stimularea cererii de forță de muncă

3.1.1. Creșterea durabilă, crearea de locuri de muncă de calitate și participarea la ocuparea forței de muncă (inclusiv a persoanelor în vârstă și mai tinere, a femeilor, a persoanelor îndepărtate de piața forței de muncă, a persoanelor inactive etc.) rămân provocări economice și sociale esențiale în Europa. Pentru a le aborda, trebuie asigurată o bază competitivă pentru investiții, exploatând potențialul tranziției verzi și al celei digitale. CESE sprijină încurajarea adresată statelor membre de către Comisia Europeană, de a crea un mediu de afaceri capabil să promoveze antreprenoriatul responsabil și activitățile independente autentice, să reducă birocrația, să depună eforturi pentru o piață unică cu adevărat integrată și funcțională și să ajute IMM-urile să se extindă. CESE recomandă insistent ca microîntreprinderile să facă în continuare parte din domeniul vizat de orientarea 5.

3.1.2. Stimularea cererii de forță de muncă în întreaga UE poate fi realizată prin creșterea investițiilor, în special a celor productive, în sectoare-cheie ale economiei; abordarea impactului împovărător al impozitelor asupra forței de muncă, acolo unde este necesar, fără a diminua protecția socială și asigurarea de venituri pentru sustenabilitatea sistemelor de protecție socială; consolidarea luptei împotriva evaziunii fiscale, a fraudei fiscale și a economiei informale; punerea la dispoziția angajatorilor și a lucrătorilor a unor forme diverse de muncă, reglementate prin legislație sau prin negocieri colective, contribuind în același timp la îmbunătățirea condițiilor de muncă în noile forme de muncă, pentru a le face atractive pentru lucrători.

3.1.3. Se preconizează că situația geopolitică din ce în ce mai incertă și impactul acesteia asupra cererii viitoare vor afecta deciziile de investiții ale întreprinderilor și siguranța locurilor de muncă și vor întârzia implementarea planurilor de investiții atât de către sectorul privat, cât și de către cel public. Din cauza inflației, ratele de creștere sunt în scădere, și se preconizează că salariile reale vor scădea, înainte de a crește moderat în anul următor. CESE constată punctul de vedere al Comisiei, potrivit căruia „este probabil ca preocupările legate de siguranța locului de muncă, mai degrabă decât de creșterile salariale, să continue să aibă întâietate în ceea ce privește acordurile salariale” ( 3 ) . Inflația pune presiune pe creșterile salariale și pe puterea de cumpărare. Pentru a evita o spirală foarte periculoasă salarii-prețuri și pentru a crește productivitatea, este esențial ca partenerii sociali să aibă oportunitatea de a îmbunătăți acoperirea și practicile negocierii colective la nivel de sector și de întreprindere, acolo unde ar putea fi luate măsuri concrete.

3.1.4. În același timp, sunt necesare măsuri structurale privind piața forței de muncă pentru a crea oportunități de locuri de muncă de calitate. Mobilitatea forței de muncă în cadrul UE și migrația legală a forței de muncă ar trebui încurajate. CESE se așteaptă ca pachetul Comisiei din 27 aprilie 2022 pe tema „Migrația legală – Atragerea de competențe și de talente în UE” să ofere un sprijin important pieței forței de muncă din UE.

3.1.5. CESE salută atât accentul pus pe economia circulară ca sector cu potențial de creare de locuri de muncă, cât și sprijinul acordat sectoarelor/regiunilor care sunt afectate în mod special de tranziția verde, ca urmare a specializării sectoriale/concentrării regionale a unui anumit tip de industrie.

3.1.6. De asemenea, CESE atrage atenția asupra rezoluției adoptate în cadrul celei de-a 110-a Conferințe Internaționale a Muncii privind includerea principiului unui mediu de lucru sigur și sănătos în principiile și drepturile fundamentale la locul de muncă ale Organizației Internaționale a Muncii și subliniază necesitatea constantă de a investi în cultura prevenirii accidentelor, a bolilor profesionale și a riscurilor la locul de muncă.

3.1.7. CESE consideră că salariile minime adecvate, stabilite fie prin lege, fie prin negocieri colective, constituie un instrument valoros pentru combaterea sărăciei persoanelor încadrate în muncă. Cu toate acestea, ele nu sunt suficiente în sine și este necesară o acțiune combinată, prin diferite instrumente de politică. Aceste instrumente de politică pot include stimulente financiare bine concepute și temporare, remodelarea efectului redistributiv al sistemului fiscal, după caz etc. Instrumentele financiare ar trebui combinate cu măsuri specifice și eficace de calificare și perfecționare, deoarece lucrătorii slab calificați se confruntă cu un risc mai mare de sărăcie a persoanelor încadrate în muncă decât cei cu un nivel ridicat de calificare (19 % față de 4,9 %) ( 4 ) . Statele membre ar trebui încurajate și sprijinite să le pună în aplicare în mod coordonat.

3.1.8. Ar trebui respectate autonomia partenerilor sociali și libertatea acestora de a purta negocieri colective, pe o bază voluntară. Negocierile colective și creșterea gradului de acoperire a acestora sunt în continuare cele mai bune instrumente pentru găsirea echilibrului corect la stabilirea salariilor în ceea ce privește echitatea și capacitatea de reacție a salariilor la evoluțiile productivității, îmbunătățirea condițiilor de muncă și a contribuțiilor la asigurările sociale. În cazul în care există un salariu minim garantat, implicarea efectivă a partenerilor sociali este la fel de importantă pentru identificarea soluțiilor potrivite pentru realizarea convergenței socioeconomice ascendente, adaptată la situația națională. În cazul în care acoperirea negocierilor colective este slabă, statele membre ar trebui să depună eforturi pentru a crea condiții favorabile pentru ca partenerii sociali să lucreze la creșterea acesteia.

3.1.9. Implicarea partenerilor sociali s-a dovedit a fi foarte valoroasă în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19. În aceste vremuri tulburi, trebuie luate măsuri pentru a consolida atât rolul partenerilor sociali, cât și implicarea acestora în conceperea și punerea în aplicare a reformelor și politicilor sociale, economice și de ocupare a forței de muncă, inclusiv prin consolidarea capacității lor. Acest aspect este important și pentru punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale și a planurilor naționale de redresare și reziliență. De asemenea, ar trebui să se ia în considerare rolul organizațiilor societății civile, legat de domeniile lor de politică respective.

3.2. Orientarea 6: Îmbunătățirea ofertei de forță de muncă și ameliorarea accesului la locuri de muncă, dobândirea de aptitudini și competențe pe tot parcursul vieții

3.2.1. CESE salută faptul că titlul orientării a fost modificat pentru a include conceptul de învățare pe tot parcursul vieții. Odată cu schimbările tehnologice rapide și cu dubla tranziție – verde și digitală –, „durata de viață” a competențelor și a aptitudinilor dobândite anterior devine tot mai scurtă, iar dobândirea pe tot parcursul vieții a aptitudinilor și competențelor relevante este din ce în ce mai importantă atât pentru lucrători, cât și pentru întreprinderi. Din acest motiv, este important să se evalueze responsabilitatea partajată pentru învățarea pe tot parcursul vieții la nivelul locului de muncă.

3.2.2. CESE salută abordarea propusă, care oferă măsuri de sprijin cuprinzătoare ce facilitează gestionarea schimbărilor de pe piața forței de muncă. Oportunitățile de perfecționare și de recalificare ( 5 ) sunt esențiale pentru ca cetățenii să poată ține pasul cu schimbările de pe piața forței de muncă, iar ele trebuie să fie garantate și accesibile pe tot parcursul vieții profesionale (Principiul 1 din PEDS). Cu toate acestea, lipsa motivației de a participa la formare rămâne o provocare serioasă și ar trebui explorate soluții în această privință. În ceea ce privește evaluarea nevoilor în materie de competențe, partenerii sociali joacă un rol deosebit. Fondurile pentru formare au un rol important în finanțarea formării legate de locul de muncă, iar bunele practici naționale ar trebui promovate și împărtășite de statele membre ( 6 )

3.2.3. Sprijinul specific este deosebit de important pentru șomerii de lungă durată și/sau persoanele inactive, deoarece le sporește șansele de a (re)intra pe piața forței de muncă și reprezintă un factor important în menținerea locului de muncă. Statele membre ar trebui încurajate să reducă perioada de 18 luni de șomaj stabilită ca referință pentru măsurile specifice destinate șomerilor de lungă durată. Este nevoie urgent de măsuri specifice pentru a atrage tinerii prin parcursuri de cariere profesionale.

3.2.4. Deficitul de forță de muncă este din nou în creștere, după ce a scăzut în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19 ( 7 ) . Lipsa unor previziuni eficace în materie de competențe reprezintă o problemă crucială pentru angajatorii din întreaga UE. Investițiile în învățarea în rândul adulților și în dezvoltarea competențelor, strâns legate de nevoile pieței forței de muncă, pot juca un rol esențial în redresarea economică și în construirea unei Europe sociale.

3.2.5. Acest lucru se aplică și refugiaților care fug de războiul din Ucraina. În afară de formarea lingvistică, trebuie luate măsuri pentru a facilita procesul de recunoaștere a calificărilor care au fost deja dobândite și care sunt necesare pentru integrarea pe piața forței de muncă. În consecință, CESE salută orientările Comisiei privind accesul la piața forței de muncă, la educația și formarea profesională și la învățarea în rândul adulților pentru persoanele care fug de războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei ( 8 )

3.2.6. Investițiile necesare pentru punerea în aplicare a inițiativei RePowerEU vor fi strâns legate de necesitatea unei forțe de muncă instruite. În ceea ce privește conturile personale de învățare pe tot parcursul vieții ( 9 ) , CESE își reiterează opinia conform căreia decizia de a adopta sau nu conturi personale de învățare pe tot parcursul vieții drept unul dintre mecanismele de furnizare și finanțare a formării trebuie să fie în continuare de competența exclusivă a statelor membre. În orice caz, conturile personale de învățare pe tot parcursul vieții trebuie să sprijine accesul la cursuri de formare recunoscute și validate. Rolul partenerilor sociali în conceperea și/sau gestionarea fondurilor de formare relevante este foarte important.

3.2.7. CESE este de acord că trebuie depuse eforturi pentru a crește nivelul global al calificărilor în toate statele membre. Acest lucru este deosebit de relevant la începutul procesului de învățare, dar și pe parcursul întregii vieți profesionale. Astfel cum s-a subliniat în mod corect în Raportul comun privind ocuparea forței de muncă din 2022 ( 10 ) , tendința pozitivă de reducere a procentului de persoane care părăsesc timpuriu școala a încetinit, iar ratele au scăzut cu doar 1,1 puncte procentuale între 2015 și 2020. Consolidarea sistemelor EFP bazate pe muncă în statele membre și relevanța pe piața forței de muncă a învățământului terțiar sunt deosebit de importante, ca de altfel și sporirea numărului de absolvenți STIM din cadrul EFP și al învățământului terțiar, în special în rândul femeilor.

3.2.8. Pandemia i-a afectat deosebit de puternic pe tineri: aceștia au fost unul dintre grupurile cele mai afectate de criza economică și socială generată de pandemie. Criza provocată de pandemia de COVID-19 a anulat zece ani de progrese în ceea ce privește locurile de muncă pentru tineri. Pentru a se pregăti în mod adecvat pentru o lume a muncii în schimbare (confruntată cu globalizarea, criza climatică, schimbările demografice și progresele tehnologice), administrațiile și instituțiile trebuie să ia în considerare impactul fiecărei megatendințe. Intervențiile politice specifice privind tineretul, favorabile incluziunii și orientate spre viitor sunt esențiale pentru a garanta că tinerii nu sunt lăsați în urmă ( 11 )

3.2.9. Diferența de remunerare între femei și bărbați rămâne o provocare în UE. Deoarece amploarea ei variază foarte mult de la o țară la alta, ar trebui abordate cauzele profunde ale acestei probleme, cum ar fi segregarea pieței forței de muncă și a educației, stereotipurile de gen, lipsa unor infrastructuri accesibile de îngrijire a copiilor și a altor infrastructuri de îngrijire, precum și distribuția inegală a sarcinilor casnice și de îngrijire. Acolo unde există discriminare salarială (inclusiv în funcție de vârstă), aceasta trebuie să fie eliminată. Propunerea Comisiei Europene de directivă privind transparența salarială, aflată în prezent în discuție, ar trebui să ajute statele membre să consolideze aplicarea principiului remunerației egale pentru munca de valoare egală între femei și bărbați, ca una dintre măsurile de combatere a diferenței de remunerare între femei și bărbați, fără a pierde din vedere preocupările legate de sarcinile suplimentare pentru întreprinderi și, în special, pentru IMM-uri.

3.3. Orientarea 7: Îmbunătățirea funcționării piețelor muncii și a eficacității dialogului social

3.3.1. Pentru a îmbunătăți funcționarea piețelor forței de muncă, trebuie revizuite rolurile și responsabilitățile diferiților actori [serviciile publice de ocupare a forței de muncă (SPOFM) și serviciile sociale]. Trebuie să se ia în considerare potențialul stabilirii de parteneriate între serviciile sociale (pentru a ajunge la cei care s-au îndepărtat de piața forței de muncă și pentru a-i pregăti pentru programe de formare), SPOFM (politici active în domeniul pieței forței de muncă) cu o componentă de reținere, servicii de orientare și consiliere) și serviciile private de ocupare a forței de muncă (acțiuni comune și/sau complementare, și anume partajarea bazei de date a locurilor de muncă vacante). Eficiența măsurilor de politică trebuie evaluată, regândită sau reconcepută, după caz. Ar trebui consolidată capacitatea SPOFM, printre altele prin digitalizarea serviciilor acestora. De asemenea, ar trebui încurajată cooperarea cu serviciile private de ocupare a forței de muncă și cu alți actori relevanți de pe piața forței de muncă.

3.3.2. Partenerii sociali joacă un rol esențial în acest sens, în special în contextul piețelor locale ale forței de muncă și al sectoarelor aflate în tranziție, unde pot contribui la facilitarea tranziției între sectoare, locuri de muncă și/sau ocupații. Organizațiile societății civile joacă, de asemenea, un rol important, cu expertiza lor specifică în diverse forme de ocupare a forței de muncă (în special pentru grupurile vulnerabile) și în chestiuni sociale, precum și în calitate de furnizori de servicii educaționale și sociale de interes general.

3.3.3. Rata de inactivitate este încă relativ ridicată în întreaga UE ( 12 ) . Acum este momentul de a-i aduce înapoi pe cei care s-au îndepărtat de piața forței de muncă. Dacă ar fi reglementate în mod corespunzător prin legislație sau prin negocieri colective la nivel național pentru a garanta condiții de muncă echitabile, diversele forme de muncă, flexibilitatea timpului de lucru și telemunca ar putea fi factori importanți care ar permite persoanelor, în special celor din grupurile vulnerabile, să își găsească un loc de muncă. Infrastructurile și serviciile sociale, cum ar fi îngrijirea copiilor sau îngrijirea pe termen lung, permit persoanelor cu responsabilități de îngrijire să aibă în vedere intrarea pe piața forței de muncă.

3.3.4. Colaborarea cu partenerii sociali este esențială pentru promovarea unor condiții de muncă echitabile, transparente și previzibile, care să echilibreze drepturile cu obligațiile. CESE împărtășește opinia potrivit căreia ar trebui împiedicată apariția unor raporturi de muncă care duc la condiții de muncă informale și nesigure, inclusiv în ceea ce privește munca pe platforme online, pentru care este în curs de dezbatere un proiect de directivă. CESE subliniază că orice măsuri care reglementează noile modele de lucru, inclusiv lucrul pe platforme online, ar trebui să reglementeze formulele de lucru flexibile, la nivelul european și național corespunzător, oferind, în același timp, garanții esențiale pentru protecția adecvată a lucrătorilor. Rolul partenerilor sociali ar trebui respectat.

3.4. Orientarea 8: Promovarea egalității de șanse pentru toți, promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei

3.4.1. Promovarea egalității de șanse pentru toți și a piețelor forței de muncă favorabile incluziunii este deosebit de importantă acum, când Europa trece printr-o serie de crize, atât pentru a atinge obiectivul de ocupare a forței de muncă, de 78 %, stabilit în planul de acțiune pentru punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale, cât și pentru a aborda deficitul de forță de muncă. Acest aspect este valabil pentru toți cei care sunt subreprezentați pe piața forței de muncă, dar și în contextul valului masiv de persoane care au fugit de războiul din Ucraina. De îndată ce Directiva privind protecția temporară a intrat în vigoare, statele membre au acționat rapid pentru a-și adapta cadrele naționale de reglementare astfel încât să-i poată sprijini pe refugiații ucraineni și pe resortisanții țărilor terțe care trăiau în Ucraina și care au fugit în Europa ca urmare a războiului. Trebuie abordate toate eventualele blocaje.

3.4.2. Se impune o abordare adaptată diferitelor grupuri vulnerabile [și anume lucrătorii în vârstă, (tinerii) cu handicap, persoanele cu responsabilități de îngrijire, șomerii de lungă durată și persoanele cu un istoric profesional fragmentat, tinerii NEET, migranții etc.]. Ar trebui să se țină seama, de asemenea, de diferențele de ocupare a forței de muncă dintre zonele rurale și cele urbane. Fondurile UE ar trebui utilizate ca pârghie pentru a încuraja statele membre, în special pe cele identificate ca având rezultate slabe în tabloul de bord social, să ofere stimulente angajatorilor pentru a angaja persoane cu handicap sau pentru a promova desfășurarea de activități independente. Munca decentă este cel mai bun instrument de reducere a sărăciei și de recunoaștere a demnității umane.

3.4.3. Prestațiile temporare și măsurile de sprijin pentru venit ar trebui să fie asigurate pe perioada necesară pentru a orienta șomerii sau persoanele cu venituri reduse către noi oportunități, mai bune, de ocupare a forței de muncă. Prestațiile pentru exercitarea unei activități profesionale ( 13 ) , împreună cu măsurile structurale de facilitare a incluziunii grupurilor vulnerabile, pot facilita intrarea acestora pe piața forței de muncă, dar ar trebui să fie măsuri tranzitorii de urgență și complementare, dat fiind că este de dorit să se încurajeze și să se sprijine o politică adecvată în materie de salarii, care să permită un nivel de trai decent.

3.4.4. Întreprinderile din economia socială sunt importante, în special ca locuri de muncă de început de carieră pentru cei mai vulnerabili și pentru a furniza servicii la nivel regional. CESE salută Planul de acțiune pentru economia socială al Comisiei și îndeamnă Comisia să stabilească proiecte de evaluare a celor mai bune proiecte de la nivel național.

3.4.5. Accentul pus pe copii este deosebit de binevenit. Sărăcia în rândul copiilor ar trebui abordată prin intermediul unor măsuri cuprinzătoare și integrate, iar acțiunile de punere în aplicare a Garanției pentru copii ar trebui încurajate. Comitetul este întru totul de acord cu faptul că disponibilitatea unor servicii de calitate și accesibile, inclusiv din punctul de vedere al prețurilor, precum educația și îngrijirea timpurie, îngrijirea extrașcolară, educația, formarea, beneficierea de o locuință, asistența medicală și îngrijirea pe termen lung, reprezintă o condiție esențială pentru reducerea sărăciei în rândul copiilor și asigurarea egalității de șanse. În sens mai larg, ar trebui consolidat accesul efectiv la servicii sociale de calitate legate de nevoile individuale; criza provocată de pandemia de COVID-19 a adus brusc în prim-plan acest aspect, iar acest subiect nu trebuie uitat odată ce pandemia a luat sfârșit.

3.4.6. În același timp, tranziția verde care duce la tranziția energetică și, în special, recentele creșteri ale prețurilor la energie îngreunează și mai mult viața grupurilor vulnerabile ( 14 ) . În pofida angajamentelor politice, mai sunt încă multe de făcut pentru a aborda sărăcia energetică și pentru a garanta că măsurile luate sunt bine orientate și eficace.

3.4.7. Proporția tot mai mare a populației în curs de îmbătrânire, combinată cu creșterea speranței de viață a populației și cu scăderea forței de muncă, înseamnă că un număr tot mai mare de persoane în vârstă vor fi dependente din punct de vedere economic dacă nu reușim să extindem forța de muncă prin piețe ale forței de muncă mai favorabile incluziunii, inclusiv prin activarea unor grupuri care sunt în prezent excluse sau subreprezentate pe piața forței de muncă. Sunt necesare măsuri pentru a aborda provocările cu care se confruntă sistemele de securitate socială și de îngrijiri de sănătate din statele membre. Caracterul adecvat și viabilitatea financiară a sistemelor de pensii pentru toți reprezintă o politică esențială în toate statele membre. CESE salută abordarea cuprinzătoare propusă de Comisie cu privire la egalitatea de șanse pentru bărbați și femei în ceea ce privește dobândirea drepturilor la pensie și necesitatea unor strategii de îmbătrânire activă pentru a facilita participarea pe piața forței de muncă a persoanelor în vârstă și pentru a reduce decalajul de pensii între bărbați și femei. CESE subliniază importanța evitării perioadelor de muncă fragmentate în timpul vieții active a cetățenilor, pentru a sprijini sistemele de securitate socială prin contribuții și pentru a garanta că, în momentul pensionării, cetățenii au dreptul la un venit din pensii adecvat.

Bruxelles, 22 septembrie 2022. Președinta Comitetului Economic și Social European Christa SCHWENG

(1) Semestrul european 2022: Rapoarte de țară.

(2) European Economic Forecast (Previziuni economice europene).Primăvara anului 2022.

(3) Spring 2022 Economic Forecast: Russian invasion tests EU economic resilience (Previziunile economice din primăvara anului 2022: Invazia rusă pune la încercare reziliența economică a UE).

(4) Joint Employment report 2022 (Raportul comun privind ocuparea forței de muncă 2022).

(5) A se vedea și raportul studiului OPFM cu titlul „The work of the future: ensuring lifelong learning and training of employees” (Munca viitorului – asigurarea învățării pe tot parcursul vieții și a formării angajaților).

(6) Avizul CESE pe tema „Pachetul privind învățarea și capacitatea de inserție profesională” (JO C 323, 26.8.2022, p. 62).

(7) Joint Employment Report 2022 (Raportul comun privind ocuparea forței de muncă 2022).

(8) C(2022) 4050 final.

(9) Recomandarea Consiliului privind conturile personale de învățare.

(10) Adoptat de către Consiliu la 14 martie 2022.

(11) CESE lucrează în prezent la un raport de informare pe tema „Tratamentul egal al tinerilor pe piața forței de muncă”.

(12) Cea mai mare rată de inactivitate se înregistrează în Italia (peste 37 % în 2021). O rată de inactivitate de peste 30 % poate fi găsită și în Croația, România, Grecia și Belgia. Mai multe date privind populația inactivă din punct de vedere economic din Europa pot fi găsite aici.

(13) OCDE definește aceste prestații ca fiind „credite fiscale condiționate de exercitarea unei activități profesionale permanente, deduceri fiscale sau sisteme echivalente de prestații condiționate de exercitarea unei activități profesionale, concepute cu scopul dublu de a reduce sărăcia persoanelor încadrate în muncă și de a spori stimulentele pentru încadrarea în muncă pentru lucrătorii cu venituri mici”.

(14) A se vedea și Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (JO C 152, 6.4.2022, p. 158).