P9_TA(2022)0288

Planul de acțiune al UE pentru economia socială

Rezoluția Parlamentului European din 6 iulie 2022 referitoare la Planul de acțiune al UE pentru economia socială (2021/2179(INI))

(2023/C 47/12)

Parlamentul European,

— având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale,

— având în vedere comunicarea Comisiei din 9 decembrie 2021, intitulată „Construirea unei economii în serviciul cetățenilor: un plan de acțiune pentru economia socială” (COM(2021)0778),

— având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (CRPD), semnată și ratificată de UE și de toate statele sale membre, în special articolul 27 privind munca și ocuparea forței de muncă,

— având în vedere comunicarea Comisiei din 3 martie 2021 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind drepturile persoanelor cu handicap (2021-2030)” (COM(2021)0101),

— având în vedere comunicarea Comisiei din 7 octombrie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Cadrul strategic al UE pentru egalitatea, incluziunea și participarea romilor” (COM(2020)0620) și recomandarea Consiliului din 12 martie 2021 privind egalitatea, incluziunea și participarea romilor (2021/C 93/01),

— având în vedere comunicarea Comisiei din 2 iunie 2021 intitulată „Coordonarea politicilor economice în 2021: depășirea crizei provocate de pandemia de COVID-19, sprijinirea redresării și modernizarea economiei noastre”, (COM(2021)0500),

— având în vedere comunicarea Comisiei din 22 noiembrie 2016 intitulată „Viitorii lideri ai Europei: inițiativa privind întreprinderile nou-înființate și extinderea acestora” (COM(2016)0733);

— având în vedere comunicarea Comisiei din 25 octombrie 2011 intitulată „Inițiativă pentru antreprenoriatul social – Construirea unui ecosistem pentru promovarea întreprinderilor sociale în cadrul economiei și al inovării sociale” (COM(2011)0682),

— având în vedere Comunicarea Comisiei din 23 februarie 2004 privind promovarea societăților cooperatiste în Europa (COM(2004)0018),

— având în vedere Agenda europeană pentru competențe în scopul promovării competitivității durabile, a echității sociale și a rezilienței din 1 iulie 2020,

— având în vedere Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice (1) (Directiva privind achizițiile publice),

— având în vedere Angajamentul social de la Porto, semnat de Președinția portugheză a Consiliului, de Președintele Parlamentului European și de reprezentanții partenerilor sociali și ai organizațiilor societății civile,

— având în vedere Declarația de la Porto din 8 mai 2021, aprobată de Consiliul European,

— având în vedere concluziile Consiliului din 7 decembrie 2015 privind „Promovarea economiei sociale ca factor esențial al dezvoltării economice și sociale în Europa”,

— având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 ianuarie 2022 intitulat „Instrumentele financiare inovatoare în contextul dezvoltării întreprinderilor cu impact social”,

— având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 27 aprilie 2021 intitulat „Rolul economiei sociale în crearea de locuri de muncă și în implementarea Pilonului european al drepturilor sociale”,

— având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 22 septembrie 2016 intitulat „Dimensiunea externă a economiei sociale”,

— având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 23 decembrie 2009 intitulat „Diversitatea formelor de întreprindere” (2009/C 318/05),

— având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 1 iulie 2021 intitulat „Un plan de acțiune pentru economia socială” (CDR 5860/2020),

— având în vedere sinteza politică din 2022 redactată de Comisia Europeană și Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) intitulată „Valorificarea la maximum a contribuției economiei sociale la economia circulară”,

— având în vedere Orientările pentru autoritățile locale privind politicile pentru economia socială și solidară publicate de Institutul de Cercetare pentru Dezvoltare Socială al Organizației Națiunilor Unite în 2021,

— având în vedere poziția sa în primă lectură din 4 aprilie 2019 referitoare la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul social european Plus (FSE+) (2),

— având în vedere rezoluția sa din 17 februarie 2022 conținând recomandări adresate Comisiei privind un statut pentru asociațiile și organizațiile non-profit transfrontaliere europene (3),

— având în vedere rezoluția sa din 16 septembrie 2021 referitoare la condiții de muncă echitabile, drepturi și protecție socială pentru lucrătorii pe platforme online – noi forme de angajare legate de dezvoltarea digitală (4),

— având în vedere rezoluția sa din 7 iulie 2021 referitoare la îmbătrânirea populației vechiului continent – posibilități și provocări legate de politica privind îmbătrânirea populației după 2020 (5),

— având în vedere rezoluția sa din 11 februarie 2021 referitoare la Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind agenda pentru competențe în Europa în vederea obținerii unei competitivități durabile, a echității sociale și a rezilienței (6),

— având în vedere rezoluția sa din 23 octombrie 2018 referitoare la rolul participării financiare a angajaților în crearea de locuri de muncă și reintegrarea șomerilor (7),

— având în vedere rezoluția sa din 24 noiembrie 2020 referitoare la combaterea numărului de persoane fără locuință în UE (8),

— având în vedere rezoluția sa din 5 iulie 2018 conținând recomandări adresate Comisiei privind un statut pentru întreprinderile sociale și solidare (9),

— având în vedere rezoluția sa din 10 septembrie 2015 privind antreprenoriatul social și inovarea socială în combaterea șomajului (10),

— având în vedere rezoluția sa din 2 iulie 2013 referitoare la contribuția cooperativelor la depășirea crizei (11),

— având în vedere rezoluția sa din 2 iulie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind statutul unei fundații europene (FE) (12),

— având în vedere rezoluția sa din 14 martie 2013 conținând recomandări adresate Comisiei privind statutul societăților mutuale europene (13),

— având în vedere rezoluția sa din 20 noiembrie 2012 intitulată „Inițiativă pentru antreprenoriatul social – Construirea unui ecosistem pentru promovarea întreprinderilor sociale în cadrul economiei și al inovării sociale” (14),

— având în vedere rezoluția sa din 19 februarie 2009 referitoare la economia socială (15),

— având în vedere rezoluția sa din 13 martie 1987 privind asociațiile non-profit din Comunitățile Europene (16),

— având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

— având în vedere avizul Comisiei pentru dezvoltare regională,

— având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A9-0192/2022),

A. întrucât economia socială cuprinde diverse tipuri de entități private, independente de autoritățile publice, precum cooperative, case de ajutor reciproc, asociații (inclusiv asociații caritabile), fundații, întreprinderi sociale și alte formate juridice, toate caracterizate de diferite principii și moduri de funcționare și organizare, de pildă punerea oamenilor și a scopului social și ecologic înaintea profitului, reinvestirea majorității profiturilor/excedentelor în sustenabilitatea entității și interesul general de a oferi bunuri și servicii membrilor lor sau societății în ansamblu și guvernanța democratică sau participativă;

B. întrucât, deși sunt necesare mecanisme comparabile de colectare a datelor privind sectorul economiei sociale în țările din UE, economia socială ar implica 2,8 milioane de entități în Uniunea Europeană și ar oferi aproximativ 13,6 milioane de locuri de muncă (între 0,6 și 9,9 % din forța de muncă, în funcție de țară), potrivit planului de acțiune pentru economia socială; întrucât numărul entităților din economia socială și rata de ocupare a forței de muncă din acest sector din UE variază în funcție de definiția entității din economia socială, de estimări și de statistici naționale; întrucât peste o treime din locurile de muncă remunerate din sectorul economiei sociale sunt oferite de sectorul serviciilor sociale; întrucât economia socială oferă un potențial neexploatat de creare de locuri de muncă și este un instrument important de combatere a excluziunii sociale și a sărăciei, nu în ultimul rând prin inițiative active de ocupare a forței de muncă puse în aplicare în mai multe state membre, cum ar fi teritoriile fără șomaj pe termen lung; întrucât Comisia ar trebui să identifice și să indice inițiativele actuale pentru a înțelege mai bine funcționarea și eficiența acestora și pentru a face schimb de bune practici cu statele membre;

C. întrucât principiul subsidiarității este una dintre pietrele de temelie ale funcționării Uniunii Europene; întrucât economia socială constituie unul dintre cele mai bune exemple de punere în aplicare a acestuia;

D. întrucât economia socială a jucat un rol important în atenuarea și combaterea efectelor pe termen scurt și lung ale pandemiei de COVID-19 asupra pieței sociale, societății și economiei UE și a catalizat și întărit reziliența socială și economică datorită sustenabilității acestui model;

E. întrucât economia socială contribuie la buna funcționare a sistemelor de protecție socială și are de câștigat din aceasta; întrucât, cu toate acestea, statului și autorităților publice le revine responsabilitatea finală de a asigura accesul universal, egal și la prețuri abordabile al cetățenilor la un nivel ridicat de servicii publice și sociale; întrucât organizațiile economiei sociale joacă un rol complementar și ar trebui să continue să facă acest lucru, dar nu înlocuiesc furnizarea de servicii de primă linie de către organismele publice de stat sau regionale;

F. întrucât entitățile din economia socială au demonstrat o mare reziliență și inovare în fața adversităților, dar s-au confruntat cu dificultăți în timpul pandemiei de COVID-19, cum ar fi scăderea activității, rezerve de numerar limitate sau necesitatea de a-și desfășura activitatea comercială online;

G. întrucât noile provocări ecologice, economice și sociale care au devenit mai urgente din cauza pandemiei, au favorizat o reflecție mai aprofundată asupra rolului economiei sociale;

H. întrucât entitățile din economia socială au o istorie îndelungată, dar eterogenă în majoritatea statelor membre, cele mai multe din care au adoptat legi speciale în acest domeniu; întrucât entitățile din economia socială s-au impus ca actori sociali și economici esențiali, care pot juca un rol important pe piață; întrucât ele se confruntă în continuare cu obstacole semnificative care le limitează impactul economic și social general; întrucât statele membre trebuie să adopte o legislație specifică pentru a depăși aceste bariere și pentru a permite consolidarea și dezvoltarea economiei sociale, precum și pentru a se asigura că entitățile din economia socială pot concura în mod eficace în toate sectoarele economice;

I. întrucât organizațiile economiei sociale își desfășoară activitatea în sectoare-cheie precum sănătatea, îngrijirea pe termen lung, educația și formarea profesională, cultura și promovarea patrimoniului cultural, tehnologiile avansate, locuințele, activitățile recreative, economia circulară, energia din surse regenerabile și gestionarea deșeurilor; întrucât, prin ancorarea lor locală și caracterul lor social și integrator, ele constituie o parte intrinsecă a modelului social european;

J. întrucât economia socială reprezintă o componentă esențială a economiei sociale de piață a UE și un motor pentru punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale și a obiectivelor sale; întrucât organizațiile economiei sociale joacă un rol în Strategia industrială actualizată (17), deoarece pun bazele unei economii a UE mai sustenabile și mai reziliente, care nu lasă pe nimeni în urmă;

K. întrucât tranziția digitală oferă multe oportunități economiei sociale; întrucât operatorii din economia socială au nevoie de formare pentru a se menține pe piețe digitale competitive și rapide;

L. întrucât entitățile din economia socială au jucat în mod tradițional un rol important în integrarea și încadrarea în muncă a lucrătorilor defavorizați, precum și în furnizarea de servicii pentru aceștia, în special pentru persoanele cu dizabilități, inclusiv prin intermediul întreprinderilor sociale de integrare profesională (WISE) în temeiul CRPD, îmbunătățind astfel bunăstarea și sănătatea mintală a acestora;

M. întrucât sectorul serviciilor sociale, care face parte din economia socială, se confruntă cu provocări precum salariile mici și condițiile de muncă precare, ce trebuie abordate în mod eficient;

N. întrucât cooperativele pot juca un rol în democratizarea muncii digitale, de exemplu prin crearea unor platforme de muncă deținute de lucrători;

O. întrucât peste 82,2 milioane de voluntari joacă un rol activ și fundamental în economia socială (18); întrucât voluntariatul este important atât pentru tânăra generație, cât și pentru persoanele în vârstă, pentru care, în unele cazuri, reprezintă o oportunitate importantă de a juca un rol activ în societate;

P. întrucât situația actuală cauzată de războiul din Ucraina a demonstrat importanța comunităților locale și a solidarității în Uniunea Europeană și în țările care se învecinează cu Ucraina; întrucât, în general, economia socială nu este bine dezvoltată în aceste țări; întrucât o implicare mai mare a întreprinderilor din economia socială ar fi putut reprezenta un avantaj important în coordonarea sprijinului pentru refugiații ucraineni;

Q. întrucât economia socială joacă un rol important în promovarea tranziției verzi și digitale incluzive;

R. întrucât Parlamentul a subliniat în rezoluțiile anterioare că este important să se faciliteze dezvoltarea activităților transfrontaliere și accesul neîngrădit la piața internă pentru societățile de ajutor reciproc, asociații și fundații;

S. întrucât un cadru juridic și de politică care protejează și promovează în mod adecvat întreprinderile cooperative ale lucrătorilor, un set de măsuri de politică menite să faciliteze transferurile de întreprinderi către angajați și un nivel ridicat de organizare și consolidare a cooperativelor de lucrători în organizații/federații contribuie la succesul transferurilor de întreprinderi către angajați;

T. întrucât modelul economiei sociale are un mare potențial de a ajunge la comunitățile cele mai vulnerabile și defavorizate, cum ar fi romii, îmbunătățind în mod semnificativ accesul acestora la drepturi, resurse și servicii, precum și participarea lor profesională, socială și civică;

U. întrucât organizațiile economiei sociale sunt percepute de investitori ca prezentând un risc ridicat (19);

1. apreciază planul de acțiune al Comisiei pentru economia socială, principiile directoare care definesc economia socială cuprinse în el, impulsul politic pe care îl dă dezvoltării economiei sociale și multitudinea de măsuri anunțate; constată, cu toate acestea, că anumite aspecte legate de ocuparea forței de muncă și de afacerile sociale din economia socială ar putea fi consolidate mai mult;

2. subliniază multitudinea de obiective ale economiei sociale și rolul important pe care îl joacă aceasta în îmbunătățirea rezilienței economiei, asigurarea unei tranziții echitabile, reducerea inegalităților, crearea unor oportunități de angajare de calitate pentru grupurile vulnerabile, promovarea unei vieți independente, consolidarea sentimentului de apartenență la comunitate, combaterea depopulării și consolidarea dezvoltării zonelor rurale, punerea în aplicare a principiilor Pilonului european al drepturilor sociale și realizarea unei convergențe sociale ascendente;

3. încurajează statele membre să profite de sistemele din sectorul economiei sociale pentru a pune în aplicare principiile Pilonului european al drepturilor sociale;

4. afirmă că criza provocată de pandemia de COVID-19 a scos în evidență rolul vital pe care îl au organizațiile economiei sociale în sprijinirea populației în fața numeroaselor dificultăți, garantând astfel coeziunea socială, și a demonstrat importanța și reziliența acestora;

5. consideră că acțiunile UE și naționale de promovare a dezvoltării economiei sociale sunt deosebit de relevante în contextul actual în care, din cauza crizei economice și sociale cauzate de pandemia de COVID-19, este esențial să se valorifice întregul potențial al economiei sociale cu scopul asigurării redresării economice, al promovării antreprenoriatului social și al creării de locuri de muncă de calitate; subliniază că entitățile din economia socială joacă un rol esențial în îmbunătățirea rezilienței economiei și a societății în urma pandemiei de COVID-19;

6. subliniază că, deși economia socială reprezintă o sursă considerabilă de creștere economică și de creare de locuri de muncă, trebuie depuse mai multe eforturi pentru a promova acest model, inclusiv principiile solidarității, incluziunii sociale și investițiilor sociale care stau la baza acestuia; îndeamnă, prin urmare, Comisia și statele membre, dar și autoritățile regionale și locale, să depună mai multe eforturi pentru a promova în continuare economia socială și a integra dimensiunea economiei sociale în politicile, programele și practicile relevante, precum cele aplicabile tranzițiilor în curs, de exemplu, tranziția verde și cea digitală, atât la nivelul UE, cât și la nivel mondial, prin intermediul acțiunilor externe ale UE;

7. încurajează statele membre să sprijine actorii din economia socială să elaboreze programe de inovare socială pentru a îmbunătăți dezvoltarea și furnizarea de servicii sociale, precum și accesibilitatea serviciilor pentru persoanele cele mai vulnerabile, inclusiv pentru persoanele cu dizabilități și persoanele în vârstă;

8. își reiterează solicitarea ( 20 ) ca principiul „a gândi mai întâi la scară mică” să fie stabilit ca principiu director în elaborarea legislației viitoare și în adoptarea politicilor, fără a slăbi normele, standardele și drepturile actuale, cum ar fi protecția mediului și a consumatorilor, astfel încât, pe de o parte, să stabilească cadre de reglementare care să sprijine mai mult microentitățile și entitățile mici și mijlocii în aplicarea normelor și reglementărilor actuale și, pe de altă parte, să consolideze dezvoltarea, sustenabilitatea și creșterea economiei sociale;

9. consideră că ar trebui propuse strategii concrete și măsuri de monitorizare pentru a atinge obiectivele planului de acțiune pentru economia socială, ținând seama de legislația și practicile naționale; subliniază că interconexiunile dintre planul de acțiune pentru economia socială și alte inițiative ale UE, cum ar fi planul de acțiune al Pilonului european al drepturilor sociale, Strategia europeană pentru persoanele cu handicap sau Platforma europeană pentru combaterea fenomenului lipsei de adăpost, trebuie detaliate în mai mare măsură; consideră că trebuie întocmit un calendar pentru toate acțiunile incluse în planul de acțiune pentru economia socială, precum și pentru monitorizarea și evaluarea acestora, pentru a le da autorităților relevante îndrumări despre punerea în aplicare a planului și a asigura coerența politicilor;

10. subliniază că, deoarece acționează în interesul general, entitățile din economia socială creează locuri de muncă, furnizează servicii și bunuri inovatoare din punct de vedere social, facilitează incluziunea socială și promovează o economie mai sustenabilă și ancorată la nivel local; subliniază că, atunci când rolul economiei sociale în crearea și menținerea locurilor de muncă implică lucrători defavorizați și regiuni defavorizate, este necesar un sprijin adecvat pentru ca aceste entități să fie recunoscute în mod corespunzător;

11. regretă că 11,6 % dintre locurile de muncă din sectorul privat din statele membre nu sunt declarate și subliniază necesitatea unor măsuri de politică pentru a combate munca nedeclarată și pentru a asigura respectarea efectivă a drepturilor lucrătorilor; subliniază contribuția organizațiilor economiei sociale, în special a cooperativelor, la combaterea muncii nedeclarate;

12. subliniază necesitatea de a promova posibilitățile de finanțare publică directă sub formă de granturi, de exemplu prin intermediul fondurilor UE, precum și investițiile private în sectorul economiei sociale, în special în contextul creșterii cererilor de servicii furnizate de organizațiile economiei sociale în timpul pandemiei de COVID-19 și al redresării post-pandemice;

13. reiterează faptul că, pentru a valorifica întregul potențial al planului de acțiune pentru economia socială, Comisia și statele membre trebuie să garanteze că punerea în aplicare a acestui plan de acțiune nu lasă pe nimeni în urmă și că asigură un parteneriat deplin cu toate părțile interesate din economia socială, inclusiv cu furnizorii de servicii sociale non-profit și cu societatea civilă de la toate nivelurile, inclusiv cu organizațiile caritabile religioase, asigurând claritatea și coordonarea între toți actorii;

Crearea unui mediu propice pentru economia socială

14. reamintește statelor membre că Directiva privind achizițiile publice le permite autorităților contractante să urmărească obiective de mediu și sociale cu ajutorul achizițiilor publice și, în special, permite proceduri de licitație rezervate entităților care respectă criteriile de calitate și care au ca scop principal să încadreze în muncă persoanele cu dizabilități sau alte grupuri expuse riscului de excluziune; solicită autorităților publice să recunoască achizițiile publice responsabile din punct de vedere social și ecologic ca fiind o investiție în structura socioeconomică, cu un mare potențial de a combina obiective sociale și de competitivitate; subliniază că includerea cerințelor sociale și de mediu în licitații poate fi esențială pentru dezvoltarea sectorului economiei sociale; invită Comisia să promoveze în continuare achizițiile publice responsabile din punct de vedere social și bunele practici pentru a stimula practicile comerciale responsabile din punct de vedere social și încurajează statele membre să urmărească să condiționeze toate fondurile publice plătite sub formă de contracte de achiziții publice de respectarea de către acestea a obligațiilor aplicabile în domeniul mediului, social și al muncii instituite în temeiul dreptului Uniunii sau al dreptului național, al contractelor colective sau al dreptului internațional al mediului, social și al muncii;

15. încurajează statele membre să adopte sistematic strategii menite să dezvolte achiziții publice responsabile social, corelând astfel în toate politicile furnizarea de servicii și produse cu contribuția lor la îndeplinirea unor obiective sociale; consideră că transpunerea Directivei privind achizițiile publice trebuie să fie însoțită de inițiative prin care să se îmbogățească cunoștințele despre relația dintre cheltuielile publice și contribuția lor la realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU și la consolidarea capacității responsabililor cu achizițiile publice și a entităților din economia socială; încurajează responsabilii cu achizițiile publice să sondeze puțin piața înainte de a elabora documentele de licitație, pentru a înțelege mai bine ce au de oferit entitățile din economia socială și cum pot îndeplini cerințele licitației; solicită achizitorilor să nu atribuie contracte exclusiv pe baza prețului celui mai scăzut, ci pe baza celei mai bune valori, încorporând astfel criterii de calitate și considerente de impact social; invită statele membre să sporească transparența și să prevină corupția în domeniul achizițiilor publice; subliniază necesitatea ca autoritățile relevante să exploreze cooperarea și parteneriatele privind accesul entităților din economia socială la achizițiile publice, așa cum este cazul în unele state membre;

16. subliniază că preluarea întreprinderilor de către lucrători poate fi o soluție posibilă pentru a preveni pierderea de locuri de muncă ca urmare a unei restructurări; salută inițiativele actuale din statele membre de a le oferi lucrătorilor interesați de procesul de preluare și cooperativelor foste întreprinderi preluate de lucrători structuri de sprijin pentru afaceri, inclusiv consiliere juridică, sprijin financiar și sprijin pentru crearea planurilor de afaceri și datele necesare investitorilor externi; încurajează alte state membre să implementeze inițiative similare și să includă acest subiect în recomandarea Consiliului pe 2023 pentru a sprijini și mai mult aceste inițiative la nivel regional și național; subliniază rolul reprezentanților lucrătorilor, inclusiv al sindicatelor, în sprijinirea și conectarea cu federațiile cooperativelor de sprijinire a preluărilor întreprinderilor de către lucrători în scopul de a le îmbunătăți șansele de succes;

17. subliniază necesitatea unei colaborări strânse dintre Comisie și statele membre pentru a identifica instrumente și soluții pentru a elimina obstacolele și pentru a accelera procedurile juridice de transfer al dreptului de proprietate asupra unei întreprinderi către angajați prin intermediul cooperativelor de lucrători sau al altor forme de entități din economia socială deținute de lucrători; solicită Comisiei să înființeze o platformă a UE pentru schimbul de bune practici între statele membre, autoritățile locale și regionale și rețelele economiei sociale;

18. subliniază importanța promovării modelului de cooperare și a principiilor sale de participare a lucrătorilor și ale democrației; încurajează statele membre să creeze un mediu juridic favorabil pentru înființarea și funcționarea cooperativelor, inclusiv ale cooperativelor de lucrători;

19. subliniază lucrările în curs ale UE de extindere a taxonomiei pentru finanțarea sustenabilă a obiectivelor sociale; consideră că taxonomia UE trebuie să fie relevantă din punct de vedere social, ținând seama, în același timp, de situația microîntreprinderilor și a IMM-urilor, deoarece poate fi un motor al investițiilor în economia socială dacă această investiție este aliniată în mod corespunzător la principiile și caracteristicile economiei sociale;

20. subliniază importanța consolidării competențelor de planificare a afacerilor și de punere în aplicare și de evaluare ale entităților din economia socială, precum și a competențelor relevante în domeniul mass-mediei, a competențelor manageriale, a conducerii participative, a învățării pe tot parcursul vieții, a rezilienței și a competențelor necesare pentru tranzițiile în curs, inclusiv pentru tranziția verde și cea digitală, prin sprijinirea Alianței pentru competențe în economia socială și de proximitate; așteaptă cu interes viitorul „Pact privind competențele pentru economia socială” pentru a investi în aceste competențe; invită părțile interesate din economia socială să se alinieze pe deplin la obiectivele Pilonului european al drepturilor sociale, asigurându-se că cel puțin 60 % dintre angajații lor beneficiază de formare profesională în fiecare an până în 2030;

21. invită Comisia să încurajeze investițiile cu impact social și să evalueze măsurile existente de creștere a participării cetățenilor la inițiativele de finanțare cu impact social, în vederea creșterii finanțării entităților din economia socială și a vizibilității acestora;

22. invită Comisia să examineze cu atenție, împreună cu părțile interesate din economia socială și cu mediul academic, fezabilitatea și caracterul practic al obligațiunilor cu impact social;

23. regretă că entitățile din economia socială nu apar suficient în programele de învățământ general, nici în învățământul superior ( 21 ) ; în acest context, invită organismele sectoriale reprezentative și autoritățile publice relevante, în parteneriat cu părțile interesate relevante, să revizuiască și să evalueze programele de învățământ la toate nivelurile de învățământ, de la învățământul primar la cel superior, inclusiv formarea profesională și educațională, și să prezinte recomandări de politică; subliniază necesitatea de a promova economia socială în rândul tinerilor; solicită Comisiei să asigure o colaborare continuă între Centrul european de competențe pentru inovare socială și instituțiile de învățământ superior din toate statele membre, cu scopul de a dezvolta proiecte comune și de a sensibiliza opinia publică cu privire la posibilitățile pe care economia socială le oferă viitorilor antreprenori tineri și grupurilor subreprezentate, cum ar fi persoanele cu dizabilități, femeile, persoanele în vârstă și grupurile vulnerabile din punct de vedere social;

24. subliniază că entitățile din economia socială au fost timp de zeci de ani lideri în punerea în aplicare a modelelor de afaceri circulare, în special în ceea ce privește activitățile de reutilizare, reparare și reciclare, accelerând astfel tranziția către economia circulară și consolidând accentul pus pe impactul social pozitiv ( 22 ) ; sprijină inițiativa Comisiei de a consolida capacitatea economiei sociale de a dezvolta în continuare servicii și produse mai ecologice;

25. subliniază natura distinctivă a cooperativelor de energie din surse regenerabile din economia socială, ca parte a comunităților energetice, în cadrul sistemului energetic, deoarece acestea promovează practicile sustenabile de producție și consum de energie, consolidează dreptul de proprietate al comunității și inovarea socială, generează beneficii pe scară largă și pot fi utilizate pentru a asigura securitatea aprovizionării în locuri îndepărtate și pe anumite insule;

26. subliniază rolul fundamental jucat de entitățile din economia socială, inclusiv de societățile mutuale, în sectorul serviciilor de îngrijire și subliniază potențialul important de creștere al economiei sociale în acest domeniu, care poate răspunde cererii tot mai mari de servicii de îngrijire și poate aborda provocările actuale, cum ar fi îmbătrânirea populației; invită Comisia și statele membre să sprijine un sector de îngrijire de calitate cu politici adecvate și să se asigure că viitoarea revizuire a ajutoarelor de stat asigură o mai mare flexibilitate pentru entitățile din economia socială care furnizează servicii sociale și de sănătate;

27. subliniază importanța acordării unei atenții sporite metodologiilor și practicilor de măsurare a impactului social; invită Comisia, cu sprijinul părților interesate din economia socială europeană, să evalueze cu atenție elaborarea unor metodologii de măsurare a impactului social, care să corespundă diversității entităților din economia socială și să atragă în continuare investiții sociale;

28. subliniază importanța economiei sociale în promovarea egalității de gen și în crearea de oportunități de angajare pentru femei, în special pentru cele aflate în situații vulnerabile; subliniază că acesta poate fi un punct de intrare care facilitează tranziția de la munca informală la cea formală; constată că femeile reprezintă adesea mai mult de 60 % din forța de muncă din economia socială și că s-au raportat diferențe de remunerare și de conducere mai mici; invită Comisia și statele membre să elimine toate barierele cu care se confruntă femeile pentru a realiza egalitatea de gen; solicită consolidarea dimensiunii de gen în politici și accesul la finanțare pentru femeile angajate în entități din economia socială, având în vedere dificultățile mai mari cu care se confruntă femeile în ceea ce privește accesul la finanțare în comparație cu bărbații; solicită Comisiei să stabilească un rol clar pentru economia socială în viitoarea strategie europeană în domeniul îngrijirii;

29. invită Comisia și statele membre să instituie parteneriate naționale, transnaționale și interregionale de consolidare a capacităților și acorduri formale cu rețelele economiei sociale și cu organizațiile reprezentative ale acestora; subliniază că este necesar să se asigure condițiile pentru dezvoltarea și profesionalizarea în continuare a entităților din economia socială, ceea ce se poate realiza prin furnizarea de servicii de consiliere, cum ar fi mentoratul și îndrumarea personalizată, finanțarea consolidării capacităților, formarea și educația, competențele și perfecționarea sau recalificarea, serviciile de incubare, precum și accesul la consiliere juridică;

30. subliniază rolul-cheie pe care noile tehnologii și inteligența artificială, atunci când sunt accesibile tuturor, îl pot juca în crearea de locuri de muncă și în dezvoltarea și extinderea economiei sociale; subliniază că este important să se acorde antreprenorilor și angajaților din economia socială, cu un accent special pe lucrătorii vulnerabili, un acces sporit la programe de formare privind competențele digitale și tehnologiile avansate, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național, și invită Comisia și statele membre să analizeze modul în care întreprinderile principale, sectorul public și entitățile din economia socială pot coopera pentru a realiza acest lucru; constată că tranziția digitală în economia socială ar trebui încurajată, printre altele, prin impozitare, achiziții publice și ajutoare de stat;

31. subliniază că economia socială este o modalitate de a rezolva provocările urbane; solicită ca finanțarea să fie dirijată la nivel local, inclusiv în zonele urbane;

32. salută faptul că multe autorități locale și regionale au deja strategii și planuri de acțiune ambițioase pentru promovarea economiei sociale; recunoaște că este nevoie să se consolideze capacitățile la nivel local și regional și să se răspundă nevoilor specifice ale organizațiilor transfrontaliere din economia socială, îndeosebi în zonele rurale, insulare și periferice; invită statele membre să încurajeze dezvoltarea în toate regiunile a unor strategii regionale pentru economia socială și să aloce resurse financiare în funcție de prioritățile stabilite la nivel local; îndeamnă Comisia să publice o trecere în revistă a diverselor forme juridice actuale ale economiei sociale din statele membre, pe care autoritățile locale și regionale să le poată urma atunci când își pregătesc strategiile;

Valorificarea întregului potențial al instrumentelor UE pentru a face economia socială să prospere

33. invită statele membre să ofere finanțare specifică entităților din economia socială și să utilizeze pe deplin fondurile actuale ale Uniunii pentru a promova sectorul economiei sociale și să își intensifice eforturile de absorbție a fondurilor care le sunt puse la dispoziție pentru economia socială;

34. consideră că este necesar să se faciliteze accesul întreprinderilor din economia socială la fondurile europene, inclusiv în contextul parteneriatului public-privat, fără a modifica natura juridică a acestora și să se încurajeze participarea activă a acestor întreprinderi la definirea agendei politice europene, precum și în contextul punerii în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale;

35. salută propunerea de a lansa un nou portal unic al UE pentru economia socială în 2023; subliniază că această inițiativă are potențialul de a sprijini entitățile din economia socială în furnizarea de informații și orientări importante cu privire la finanțarea, politicile, rețelele și platformele relevante ale Uniunii, precum și la inițiativele conexe;

36. remarcă posibilitățile disponibile în cadrul InvestEU de a sprijini economia socială; îndeamnă Comisia și partenerii implicați în implementare să conceapă produse financiare adaptate la nevoile întreprinderilor din economia socială în cadrul componentei investiții sociale și competențe și să aloce resurse suficiente acestor produse, cu accent pe proiectele legate simultan de transformarea digitală și tranziția verde; constată că ar trebui elaborate criterii de eligibilitate solide adresate intermediarilor financiari care sprijină cu precădere economia socială și consideră că ar trebui puse la dispoziție servicii de consiliere pe Platforma de consiliere InvestEU pentru ca acești intermediari financiari să poată valorifica la maximum programul InvestEU; invită Comisia să se asigure că alte produse financiare ale InvestEU, cum ar fi cele care vizează IMM-urile, sunt puse la dispoziția entităților din economia socială, majoritatea fiind microentități și entități mici și mijlocii, pentru a permite dezvoltarea unei rețele de proiecte pe teme esențiale și pentru a îmbunătăți sustenabilitatea economică pe termen lung a entităților din economia socială, precum și adoptarea de către acestea a unor soluții inovatoare;

37. ia act, în special, de rolul determinant al fondurilor din cadrul politicii de coeziune, inclusiv al Fondului social european Plus (FSE+), al Fondului european de dezvoltare regională și al Fondului de coeziune, în finanțarea proiectelor din domeniul economiei sociale; reamintește obiectivele specifice ale FSE+ de îmbunătățire a accesului la locuri de muncă pentru toate persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă, în special pentru tineri, inclusiv de promovare a activităților independente și a economiei sociale; reamintește statelor membre că finanțarea FSE + poate fi utilizată de autoritățile responsabile de achiziții publice pentru a finanța „facilitatori ai clauzelor sociale”, adică profesioniști însărcinați cu promovarea și sprijinirea implementării clauzelor sociale la nivel local, și pentru a consilia autoritățile publice cu privire la elaborarea caietelor de sarcini accesibile economiei sociale;

38. recunoaște potențialul mare al economiei sociale de a crea locuri de muncă de calitate și stagii remunerate pentru tineri, ceea ce poate accelera integrarea acestora pe piața muncii; încurajează statele membre să utilizeze fondurile disponibile în cadrul Garanției pentru tineret consolidate pentru a promova economia socială în rândul tinerei generații, deoarece aceasta poate îmbunătăți integrarea tinerilor pe piața muncii; salută inițiativa Comisiei de a lansa în 2022 o Academie de politici privind antreprenoriatul în rândul tinerilor în cadrul FSE + pentru a promova antreprenoriatul în rândul tinerilor și invită Comisia să acorde o atenție deosebită antreprenoriatului social și să dezvolte inițiative specifice pentru a ajuta alți antreprenori subreprezentați din economia socială;

39. sprijină înființarea unor centre naționale de competențe pentru inovarea socială destinate antreprenorilor sociali și a unui centru european de competențe în domeniul inovării sociale; reamintește totuși Comisiei și statelor membre că inovarea socială este practicată de toate organizațiile economiei sociale, inclusiv de furnizorii de servicii sociale non-profit, precum și de antreprenorii sociali; invită statele membre să abordeze provocările specifice ale sectorului serviciilor sociale non-profit pentru a permite acestui sector să își continue traiectoria inovatoare, păstrând în același timp granturile și subvențiile din cadrul FSE+ sau al proiectului Erasmus+;

40. consideră o bună idee să se mobilizeze fonduri special destinate din partea UE pentru proiecte menite să dezvolte întreprinderile și să înlesnească transferul de proprietate către angajați ajutând, astfel, la continuarea activității, inclusiv prin preluarea de către o cooperativă de lucrători ( 23 )

41. invită statele membre să promoveze accesul entităților din economia socială la finanțarea NextGenerationEU în contextul planurilor lor naționale de redresare și reziliență, în special pentru promovarea unor locuri de muncă de calitate, a incluziunii sociale și a unei tranziții digitale și verzi favorabile incluziunii pentru toți;

42. invită Comisia ca, la următoarea revizuire a Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare (RGECA), să extindă domeniul de aplicare al regulamentului și să țină seama în mod adecvat de nevoile specifice ale entităților din economia socială în ceea ce privește accesul la finanțare și dezvoltarea pieței; invită Comisia să includă mai bine considerentele sociale în domeniul ajutoarelor de stat, cum ar fi promovarea recrutării lucrătorilor defavorizați, inclusiv a persoanelor cu dizabilități, în special în contextul redresării post-COVID-19, să exploreze diferite opțiuni bazate pe dovezi, după consultarea părților interesate relevante, pentru a sprijini dezvoltarea entităților din economia socială și pentru a oferi claritate și orientări autorităților naționale cu privire la temeiul juridic care urmează să fie utilizat pentru a sprijini entitățile din economia socială prin intermediul ajutoarelor de stat;

43. salută planurile Comisiei de a avea în vedere lansarea unor mecanisme specifice de coinvestiții cu fundațiile și organizațiile filantropice privind aspecte specifice, cum ar fi lipsa de adăpost;

44. îndeamnă autoritățile naționale, regionale și locale să valorifice mai bine potențialul normelor actuale privind dispozițiile specifice pentru serviciile de interes economic general (SIEG) pentru a accesa sprijinul financiar public în temeiul Regulamentului UE privind ajutoarele de stat, nu în ultimul rând prin utilizarea deplină a posibilității de a recunoaște entitățile din economia socială care desfășoară o activitate economică ca SIEG, dacă este cazul;

45. salută ideea de a lansa o nouă inițiativă în cadrul Programului privind piața unică pentru a sprijini crearea de parteneriate între entitățile din economia socială și întreprinderile tradiționale, care să permită o piață a „achizițiilor responsabile social” între întreprinderi, ce poate consolida economia socială;

46. consideră că etichetele și certificările actuale pentru entitățile din economia socială ar putea servi drept sursă de inspirație pentru statele membre; salută angajamentul asumat în cadrul planului de acțiune pentru economia socială de a lansa un studiu privind etichetele și sistemele naționale de certificare ale economiei sociale, cu scopul de a spori vizibilitatea economiei sociale și de a permite o piață unică funcțională și, pe baza rezultatelor, de a explora posibilitatea de a pregăti terenul pentru un sistem mai standardizat la nivelul Uniunii; subliniază că acest studiu ar trebui să se bazeze pe constatările anterioare și să implice părțile interesate din economia socială;

47. recomandă extinderea anvergurii Rețelei europene a regiunilor pentru economia socială, astfel încât să fie create noi parteneriate regionale și locale și în special pentru a stimula tranziția digitală și tranziția ecologică în teritorii;

48. încurajează Comisia să identifice, în coordonare cu statele membre, instrumente eficiente cu care să sprijine și să protejeze organizațiile din spațiul civic, îndeosebi entitățile economiei sociale, prezente în statele membre; subliniază că programul „Cetățenie, egalitate, drepturi și valori”, care vizează, printre altele, organizațiile non-profit, cu un buget de 1,55 miliarde EUR, reprezintă o contribuție semnificativă la provocările cu care se confruntă societatea civilă din UE;

49. constată că finanțarea organizațiilor non-profit necesită adesea cofinanțare, iar impunerea unei cote prea mari de resurse proprii poate fi prohibitivă; subliniază, prin urmare, că ar trebui evaluată ponderea resurselor proprii necesare pentru cofinanțare și că trebuie luate în considerare diferite mijloace care ar putea fi convertite în echivalent monetar, cum ar fi timpul lucrat fără remunerare sau contribuțiile în natură;

50. salută lansarea de către Comisie a unui studiu care oferă o analiză comparativă a regimurilor juridice și a peisajelor asociative din UE; solicită Comisiei să prezinte, în temeiul articolului 352 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, o propunere de regulament de stabilire a statutului asociațiilor europene, pe baza recomandărilor formulate în rezoluția Parlamentului din 17 februarie 2022 conținând recomandări adresate Comisiei privind un statut pentru asociațiile transfrontaliere europene și organizațiile non-profit, precum și în partea I din anexa la aceasta;

Către o implementare cu succes a SEAP

51. salută călduros propunerea de recomandare a Consiliului privind condițiile-cadru pentru economia socială, care urmează să fie aprobată în 2023; subliniază că recomandarea ar trebui să ofere o definiție comună la nivelul Uniunii a economiei sociale, bazată pe principiile și caracteristicile sale principale, astfel cum sunt prezentate în planul de acțiune pentru economia socială, și că atât recomandarea, cât și definiția trebuie să țină seama de diversitatea entităților din economia socială din statele membre; subliniază că recomandarea trebuie să aibă ca obiectiv principal consolidarea cadrelor juridice și de politică pentru economia socială, în special în statele membre în care ecosistemul economiei sociale este mai puțin dezvoltat; consideră că recomandarea ar trebui să evidențieze în mod clar instrumentele de sprijin puse la dispoziție de UE și să ofere orientări cu privire la politici specifice, cum ar fi cadrele juridice adecvate pentru diferite tipuri de entități din economia socială, achizițiile publice, ajutoarele de stat, ocuparea forței de muncă, politicile sociale și de sănătate, fiscalitatea, educația, competențele și formarea, precum și importanța corelării tranzițiilor în curs cu agenda privind economia socială;

52. subliniază importanța participării lucrătorilor și a guvernanței democratice, care sunt principii recunoscute în planul de acțiune pentru economia socială, pentru realizarea obiectivelor economiei sociale; subliniază că toți lucrătorii din economia socială trebuie să beneficieze de condiții decente de muncă și de angajare și de posibilități de a avansa în carieră, bazate, în mod ideal, pe acorduri colective; subliniază, în acest context, că entitățile din economia socială trebuie să respecte drepturile sindicale, dialogul social și negocierile colective; solicită Comisiei să se asigure că tot sprijinul financiar acordat de UE entităților din economia socială este condiționat de respectarea de către acestea a condițiilor de muncă și de angajare aplicabile și/sau a obligațiilor angajatorilor prevăzute de lege și/sau care decurg din contractele colective de muncă; subliniază că, deoarece modelul lor se bazează pe participarea lucrătorilor, entitățile din economia socială sunt bine plasate pentru a promova dialogul social și negocierile colective; subliniază, prin urmare, necesitatea de a dezvolta în continuare dialogul social, atât la nivel național, cât și la nivel european, precum și negocierile colective în economia socială;

53. invită Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă să promoveze economia socială la nivel internațional și să sporească vizibilitatea sectorului în dimensiunea externă a politicilor Uniunii, printre altele, prin recunoașterea și includerea naturii sale specifice în viitoarele acorduri de asociere și prin furnizarea de informații și formare privind economia socială personalului delegațiilor UE, precum și prin evaluarea modului în care astfel de acțiuni pot contribui la dezvoltarea economiei sociale în țările terțe;

54. regretă că solicitările anterioare adresate de Parlament Comisiei de a prezenta propuneri care să le permită societăților mutuale, asociațiilor și fundațiilor să acționeze la nivel european și transfrontalier nu au avut ca efect nicio modificare legislativă, subminând astfel modelul social european și împiedicând finalizarea pieței unice; reiterează solicitarea Parlamentului de a introduce standarde minime comune pentru organizațiile non-profit din întreaga UE și de a stabili un statut pentru asociațiile europene și invită Comisia să explice public motivele pentru care solicitările Parlamentului nu au fost luate în considerare; sugerează, având în vedere ocazia oferită de SEAP, precum și activitățile Comitetului de monitorizare a Declarației de la Luxemburg, semnată de majoritatea statelor membre, să se încerce să se apeleze la cooperarea consolidată pentru a depăși blocajele amintite, care durează de mai multe decenii;

55. constată că pentru a exploata întregul potențial al sectorului economiei sociale de a aborda provocările socioeconomice, autoritățile publice și entitățile din economia socială trebuie să identifice clar prioritățile sociale; subliniază că proiectele din domeniul economiei sociale necesită adesea existența unui parteneriat strâns cu entitățile publice; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să elaboreze, în cadrul de guvernanță macroeconomică prevăzut la nivelul UE, o nouă strategie de investiții sociale în care prioritățile sociale să fie clar identificate, în conformitate cu Pilonul european al drepturilor sociale, și care să poată oferi un cadru de cooperare între autoritățile publice și entitățile din economia socială;

56. invită Comisia să utilizeze rapoartele de țară și recomandările specifice fiecărei țări în procesul semestrului european pentru a monitoriza dezvoltarea economiei sociale în Europa și invită Comisia să crească nivelul de ambiție și coerența inițiativelor sale și, dacă este posibil, să propună măsuri juridice;

57. invită Comisia să monitorizeze respectarea de către statele membre a angajamentelor privind economia socială stabilite în planurile naționale de redresare și reziliență (PNRR);

58. salută anunțul că se va face un nou studiu pentru a colecta informații calitative și cantitative despre economia socială în toate statele membre; solicită ca acest studiu să acopere diferitele tipuri de entități din economia socială și să colecteze date defalcate privind lucrătorii; reține că sunt necesare date detaliate, standardizate, comparabile și fiabile privind amploarea și impactul economiei sociale, pentru a facilita luarea de decizii politice bazate pe date exacte, a adapta dezvoltarea economiei sociale la exigențele viitorului și a contribui la obiectivele economice și sociale ale UE; invită Comisia ca, în cadrul acestui demers, să actualizeze studiul din 2012 privind societățile mutuale din Uniune pentru a identifica oportunitățile și obstacolele din calea dezvoltării acestora, în special în domeniul asistenței medicale și al asigurărilor; invită Comisia și autoritățile statistice naționale să colaboreze cu Eurostat pentru a colecta date standardizate și pentru a le actualiza și analiza în mod regulat;

59. salută activitatea Comisiei privind un parcurs de tranziție pentru economia socială și ecosistemele industriale de proximitate; constată, cu toate acestea, că sunt necesare informații suplimentare pentru a înțelege modul în care vor interacționa cu alte inițiative regionale și locale și pentru a asigura punerea în aplicare efectivă pe teren;

60. face un apel către statele membre să desemneze coordonatori ai economiei sociale și să înființeze puncte de contact locale pentru economia socială pentru a oferi mai multe informații despre accesul la sprijin și finanțare, inclusiv din fonduri UE, și a înlesni acest acces; invită Comisia să creeze o platformă unică online a UE pentru schimbul de bune practici între statele membre, autoritățile locale și regionale și rețelele economiei sociale; subliniază că această platformă trebuie gestionată în cooperare cu rețelele europene ale economiei sociale și cu grupul de experți al Comisiei privind economia socială și întreprinderile sociale (GECES); consideră că este necesar să se asigure o coordonare strânsă între coordonatorii naționali, punctele de contact locale, platforma online a UE și portalul UE pentru economia socială, pentru a maximiza schimbul de cunoștințe și sinergiile, precum și vizibilitatea oportunităților pentru actorii din economia socială și pentru a evita posibila duplicare a activității;

61. invită Comisia să colaboreze în continuare cu GECES și să înființeze un grup operativ pentru punerea în aplicare a planului de acțiune pentru economia socială, care să includă GECES, precum și coordonatorii naționali responsabili cu monitorizarea și raportarea periodică către Parlament, Consiliu și părțile interesate relevante, inclusiv partenerii sociali, și să prezinte componența și calendarul de lucru ale acestuia;

o

o o

62. încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

(1) JO L 94, 28.3.2014, p. 65.

(2) JO C 116, 31.3.2021, p. 162.

(3) Texte adoptate, P9_TA(2022)0044.

(4) JO C 117, 11.3.2022, p. 53.

(5) JO C 99, 1.3.2022, p. 122.

(6) JO C 465, 17.11.2021, p. 110.

(7) JO C 345, 16.10.2020, p. 2.

(8) JO C 425, 20.10.2021, p. 2.

(9) JO C 118, 8.4.2020, p. 145.

(10) JO C 316, 22.9.2017, p. 224.

(11) JO C 75, 26.2.2016, p. 34.

(12) JO C 75, 26.2.2016, p. 11.

(13) JO C 36, 29.1.2016, p. 111.

(14) JO C 419, 16.12.2015, p. 42.

(15) JO C 76 E, 25.3.2010, p. 16.

(16) JO C 99, 13.4.1987, p. 205.

(17) OCDE/Uniunea Europeană, Policy brief on making the most of the Social Economy’s contribution to the Circular Economy (Sinteză de politică privind valorificarea la maximum a contribuției economiei sociale la economia circulară), 2022.

(18) https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/qe-04-17-875-en-n.pdf

(19) Comisia Europeană, Direcția Generală Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune, Hayday, M., Varga, E., A recipe book for social finance: a practical guide on designing and implementing initiatives to develop social finance instruments and markets, (Formule de finanțare socială: ghid practic privind conceperea și punerea în aplicare a inițiativelor de dezvoltare a instrumentelor și piețelor de finanțare socială), Oficiul pentru Publicații, 2017.

(20) Printre altele, în rezoluția sa din 16 decembrie 2020 referitoare la o nouă strategie pentru IMM-urile europene (JO C 445, 29.10.2021, p. 2) și în cea din 24 iunie 2021 referitoare la adecvarea reglementărilor la nivel european și la principiul subsidiarității – Raport privind o mai bună legiferare pentru anii 2017, 2018 și 2019 (JO C 81, 18.2.2022, p. 74).

(21) Eurofound, Labour market change. Cooperatives and social enterprises: Work and employment in selected countries (Piața forței de muncă în schimbare. Cooperative și întreprinderi sociale: locuri de muncă și încadrarea pe piața forței de muncă în anumite țări), Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg, 2019.

(22) OCDE/Comisia Europeană, „Policy brief on making the most of the social economy’s contribution to the circular economy” (Sinteză politică despre valorificarea la maximum a contribuției economiei sociale la economia circulară), OECD Local Economic and Employment Development (LEED) Papers, nr. 2022/01, OECD Publishing, 2022.

(23) De exemplu, programul intitulat „Innovative Business Transfer Models for Small and Medium-Sized Enterprises in the Baltic Sea Region” (Modele inovatoare de transfer de întreprinderi pentru întreprinderile mici și mijlocii din regiunea Mării Baltice), mobilizarea finanțării din Fondul social european și Programul pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială (EaSI), proiectele-pilot ale Parlamentului European, „Transferul către Coop-uri” și „Salvarea de locuri de muncă”.