Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Predarea de cunoștințe despre Europa – crearea unui set de instrumente pentru școli”

(aviz din proprie inițiativă)

(2019/C 353/09)

Raportor: Gerhard RIEMER

Decizia Adunării plenare 20.2.2019 Temei juridic Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură aviz din proprie inițiativă Secțiunea competentă Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie (SOC) Data adoptării în secțiune 8.7.2019 Data adoptării în sesiunea plenară 17.7.2019 Sesiunea plenară nr. 545 Rezultatul votului (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) 191/4/6

1. Concluzii și recomandări

1.1. Declarația de la Paris din 2015 Recomandarea Consiliului din 2018 un mandat clar din partea statelor membre, susținut de Rezoluția Parlamentului European din 2016 CESE interpreteazădin 2015 ( 1 ) și ( 2 ) ca pe ( 3 ) , de a pune cu fermitate pe agenda politică subiectul predării și învățării despre „Uniunea Europeană”. Acesta este un nou punct de plecare în promovarea unei dimensiuni europene a predării și în furnizarea sprijinului necesar personalului didactic.

1.2. CESE consideră că, într-o anumită măsură, există un deficit de informații în sectorul educației în ceea ce privește înțelegerea generală în rândul elevilor a rolului UE și a impactului pe care îl are aceasta asupra vieții de zi cu zi a cetățenilor europeni. Deși rata de participare la vot s-a îmbunătățit – de la 42,61 % (2014) la 50,95 % (2019) –, rezultatele recentelor alegeri pentru Parlamentul European arată că este încă mare nevoie ca cetățenii să fie informați și educați de la o vârstă fragedă despre Uniunea Europeană.

1.3. CESE solicită ca activitatea în domeniul educației despre UE să primească un nou impuls și dorește să fie valorificată oportunitatea oferită de reînnoirea PE, a CE și, în special, de numirea unui nou comisar pentru educație, cultură, tineret și sport. CESE este convins că, pentru o dezvoltare progresivă a cetățeniei europene reale, necesară pentru construirea unei Uniuni Europene solide, trebuie ca accentul specific pus pe educarea tinerilor în domeniul UE să fie considerat indispensabil.

1.4. prin cele două noi avize, să trezească cât mai mult interes posibil în legătură cu temele „Educația privind Uniunea Europeană”(SOC/612) ( 4 ) și „Predarea de cunoștințe despre Europa în școală” . Este important să ne gândim din nou la modul în care se poate promova o mai bună legătură și sensibilizare a cetățenilor în ceea ce privește Uniunea – acțiunile, obiectivele și valorile acesteia. Pentru a realiza acest lucru, ar trebui să se depună eforturi suplimentare pentru a-i informa mai bine pe cetățeni despre UE, în special în timpul educației lor școlare inițiale, pe parcursul educației și formării profesionale și învățământului superior, dar și în contextul învățării pe tot parcursul vieții. CESE încearcă,. Este important să ne gândim din nou la modul în care se poate promova o mai bună legătură și sensibilizare a cetățenilor în ceea ce privește Uniunea – acțiunile, obiectivele și valorile acesteia. Pentru a realiza acest lucru, ar trebui să se depună eforturi suplimentare pentru a-i informa mai bine pe cetățeni despre UE, în special în timpul educației lor școlare inițiale, pe parcursul educației și formării profesionale și învățământului superior, dar și în contextul învățării pe tot parcursul vieții.

1.5. La nivelul UE și în statele membre au fost luate numeroase măsuri pentru a îmbunătăți situația și, la nivel național și la nivelul UE, sunt disponibile diverse materiale și seturi de instrumente excelente, care ar putea constitui o sursă de inspirație pentru inițiativele viitoare. Cu toate acestea, trebuie îmbunătățite claritatea, accesibilitatea și informațiile generale cu privire la ceea ce este disponibil. Rezultatele studiului efectuat de Comisia Europeană în 2013 pentru a îmbunătăți situația și, la nivel național și la nivelul UE, sunt disponibile diverse materiale și seturi de instrumente excelente, care ar putea constitui o sursă de inspirație pentru inițiativele viitoare. Cu toate acestea, trebuie îmbunătățite claritatea, accesibilitatea și informațiile generale cu privire la ceea ce este disponibil. Rezultatele studiului efectuat de Comisia Europeană în 2013 ( 5 ) arată că există o voință politică evidentă în statele membre de a îmbunătăți calitatea unor astfel de informații, dar mai sunt încă multe de făcut în acest sens.

1.6. CESE consideră că este necesar să se realizeze un nou studiu, și anume de cercetare critică , pe tema situației actuale din statele membre în ceea ce privește educația în școli, formarea profesorilor și dezvoltarea profesională continuă privind UE. În acest sens, ar fi utilă o analiză a programelor de învățământ existente, în special în învățământul primar și secundar, precum și a eforturilor întreprinse de organizațiile societății civile. Studiul s-ar putea baza pe studiul „ Learning Europe at School ”, din 2013.

1.7. În plus, foarte necesar și de mare ajutor ar fi un inventar al materialelor/resurselor de predare și învățare rezultate din proiectele relevante finanțate de UE. O platformă care să reunească toate aceste instrumente diferite, clasificate în funcție de limbă, grupă de vârstă și subiect – poate similară site-ului „ what-Europe-does-for-me ”– ar putea fi utilizată pentru predare și învățare în școli.

1.8. CESE consideră că ar fi necesară extinderea conceptului de programă de învățământ pentru a include și programa de educație extrașcolară, care să recunoască activitățile de educație valoroase care sprijină învățarea în afara clasei și materiei școlare, pentru ca tinerilor și cetățenilor să le fie prezentată UE din perspectiva corectă.

1.9. CESE consideră că pentru fiecare școală ar trebui creat un mic set de instrumente (un „pachet”de bază) (elev și profesor), care ar ajuta la o mai bună educare a tuturor în ceea ce privește UE. Conținutul unui astfel de set de instrumente ar putea avea forme diferite și ar trebui adaptat la contextul național și regional și, de asemenea, la persoanele cu nevoi speciale.

1.10. Pentru a încuraja în continuare susținerea politică pentru îmbunătățirea educației privind UE, la nivel european ar trebui instituit un grup de experți la nivel înalt privind predarea de cunoștințe despre Europa . Grupul ar putea face propuneri și recomandări politice care să alimenteze dezbaterile la care participă miniștrii educației, ceea ce ar putea conduce la elaborarea unor concluzii ale Consiliului pe această temă.

1.11. Profesorii joacă un rol foarte important, de „arhitecți ai viitorului” . Ei trebuie să înțeleagă mai bine Uniunea Europeană și să dețină competențele necesare pentru a transmite cunoștințe despre Europa elevilor de toate vârstele. Cunoștințele despre UE lipsesc, iar unii profesori nu sunt suficient de experimentați sau de încrezători în forțele lor pentru a preda acest subiect. Prin urmare, CESE solicită să se pună accentul pe această nouă direcție de formare a profesorilor la nivelul UE și al statelor membre, sprijinindu-i pentru a utiliza materialele existente și a valorifica pe deplin oportunitățile oferite de noile tehnologii digitale.

1.12. CESE crede în aspirația ca toți tinerii care încheie studiile școlare să aibă cunoștințe de bază despre UE, ideea fiind de a se asigura un fel de „alfabetizare privind UE” . CESE știe că predarea în rândul a aproximativ 72 de milioane de elevi înscriși în învățământul primar, secundar și liceal din UE reprezintă o adevărată provocare, dar și o oportunitate, și anume una care merită valorificată. Aceasta include posibilitatea ca elevii să aibă șansa de a vizita instituțiile europene. Pentru a acumula experiență specifică, și profesorii ar trebui să aibă ocazia de a discuta cu diferite organizații și instituții (cum ar fi CESE) și de a se întoarce acasă cu o imagine mai clară despre ce înseamnă, ce face și cum este organizată Europa.

2. O șansă – o nouă inițiativă, la momentul potrivit

2.1. CESE dorește să utilizeze oportunitatea oferită de reînnoirea Comisiei Europene, a Parlamentului European și, în special, de numirea unui nou comisar pentru educație, cultură, tineret și sport, pentru a atrage atenția în mod deosebit asupra „Predării de cunoștințe despre Europa în școli”.

2.2. În avizele anterioare, CESE a subliniat importanța educației în ceea ce privește istoria, valorile, democrația și realizările europene și importanța UE, ca modalitate de a spori semnificația UE pentru cetățenii săi. Sistemul de educație formală are o mare influență asupra tinerilor în ceea ce privește percepția asupra lumii și, prin urmare, este esențial pentru modul lor de a înțelege UE.

2.3. Prezentul aviz constituie urmarea avizului SOC/612 ( 6 ) , fiind menit să susțină, să consolideze și să intensifice apelul la acțiune în domeniul educației despre UE. În prezentul aviz, CESE își exprimă dorința de a se pune mai mult accent pe educația despre Europa și pe UE în general, și pe „Predarea de cunoștințe despre Europa în școală”, în special.

2.4. Viitorul Europei și al UE va fi modelat și dezvoltat de către tinerii noștri – de către elevii aflați azi pe băncile școlii, influențați de mediul în care trăiesc, de familii, prieteni și parteneri. Prin urmare, este important ca ei să fie implicați îndeaproape în subiectele europene și să se asigure furnizarea informațiilor prin școală și existența unor dezbateri critice și constructive cu privire la problematica europeană.

2.5. Există un deficit de informații în rândul cetățenilor statelor membre cu privire la UE, la modul în care funcționează și la activitățile pe care le desfășoară. Aceste aspecte includ și rolul instituțiilor UE și impactul pe care îl au politicile europene asupra vieții cetățenilor Europei. Educația cu privire la Europa ar putea să ia forma unei materii sau unui modul ca atare, ori să fie integrată în diferite materii, după caz, acordând libertate școlilor și autorităților naționale din domeniul învățământului de la diferite niveluri.

2.6. Rolul școlilor și al profesorilor, precum și modul și măsura în care profesorii își educă elevii cu privire la UE au deci o importanță din ce în ce mai mare, în special având în vedere euroscepticismul aflat în creștere în unele state membre.

2.7. Tendința este ca societatea să aibă așteptări din ce în ce mai mari din partea educației formale de la școală. Acest tip de educație, cel puțin la nivelul primar și secundar, ar trebui să le ofere elevilor abilitățile și competențele de a gândi critic, de a învăța cum să interpreteze și să analizeze informațiile și de a-și dezvolta propriile opinii, mai degrabă decât să reprezinte un proces de învățare bazat pe fapte. Acest proces presupune dezvoltarea unei opinii informate privind UE. Școlile nu pot face totul; așadar, la succesul proiectului european ar contribui o mai bună coordonare între diferitele structuri ale educației formale, non-formale și informale. De asemenea, ar trebui spus că tinerii se vor simți cu atât mai „europeni”cu cât se vor întâlni mai devreme cu tematica europeană și vor dobândi un „interes pentru Europa”.

2.8. În același timp, acest lucru creează o anumită așteptare în rândul profesorilor, ale căror responsabilități se extind. Prin urmare, este important să sprijinim în continuare profesorii, prin punerea la dispoziție a unor seturi de instrumente practice pentru lecțiile despre UE, cu o gamă largă de materiale gata de utilizare pe teme diferite, adecvate pentru diferite vârste și disponibile în toate limbile UE, luând în considerare situațiile specifice din statele membre.

3. Responsabilitatea UE și a statelor membre

3.1. Nu există nicio îndoială că principala responsabilitate pentru educație și formare revine statelor membre. Cu toate acestea, dată fiind funcția sa complementară, UE ar putea juca un rol mai important, propunând măsuri și activități speciale de îmbunătățire a cunoștințelor generale despre UE. CESE consideră că acum este momentul potrivit pentru a acționa.

3.2. Pe baza Declarației de la Paris, semnată de liderii UE în martie 2015 ( 7 ) , CESE interpretează recomandarea Consiliului din 2018 ( 8 ) ca fiind un mandat clar din partea statelor membre de a pune cu fermitate pe agenda politicilor subiectul predării și învățării despre „Europa”. Acesta este un nou punct de plecare în promovarea unei dimensiuni europene a predării și în furnizarea sprijinului necesar personalului didactic.

3.3. În ultimii ani, UE a abordat foarte intens educația și formarea, dar a inițiat recent și tema „ Learning Europe at school ”(„Cunoașterea Europei în școală”).

3.3.1. „Learning EU at school”(Cunoașterea UE în școală) În perioada 2011-2013, Comisia a pus în aplicare inițiativa „Learning EU @ School”, la cererea Parlamentului European. Aceasta a fost urmată de rezoluția Parlamentului European din 2016 referitoare la ( 9 ) , care a subliniat în mod clar importanța acestui subiect și a oferit recomandări concrete pentru nivelul UE și al statelor membre care, în opinia CESE, încă merită sprijinite și care ar trebui să constituie baza unor noi inițiative. CESE recunoaște și sprijină inițiativele PE și ale Comisiei și speră cu tărie că această inițiativă a sa va oferi un impuls nou și puternic pentru o nouă cale de urmat.

3.3.2. Cadrul european privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții ( 10 ) a fost actualizat în 2018 și definește competențele de care are nevoie fiecare cetățean european pentru împlinire și dezvoltare personală, pentru ocuparea unui loc de muncă, pentru incluziune socială și cetățenie activă. În cadrul revizuit există o secțiune privind conștiința și expresia culturală. Aceasta include dezvoltarea cunoștințelor privind culturile și modurile de exprimare locale, naționale, regionale, europene și mondiale, inclusiv limbile, patrimoniul și tradițiile acestora, dar și cunoașterea produselor culturale și înțelegerea modului în care aceste forme de exprimare pot influența opiniile individuale sau se pot influența reciproc. Această secțiune ar putea constitui o sursă de inspirație pentru actualizarea programelor școlare, precum și a programelor de învățare non-formală și informală, pentru a educa cetățenii cu privire la UE.

3.3.3. Programul Erasmus, care a avut un succes neașteptat, ar trebui să fie în continuare o oportunitate de a învăța despre UE. În ultimii 32 de ani, peste 10 milioane de persoane au beneficiat de programul Erasmus ( 11 ) . În conformitate cu propunerea Comisiei, noul program Erasmus 2021-2027 prevede un buget dublu față de cel anterior, de la puțin sub 15 la 30 de miliarde EUR, și prevede acordarea de sprijin pentru activitățile prin care este explicată Uniunea Europeană și se predă pe această temă. O posibilitate ar fi, de exemplu, ca programele Jean Monnet să sprijine acțiuni din afara cadrului învățământului superior, în alte domenii ale educației și formării profesionale.

3.3.4. Există și alte programe importante și de succes ale UE destinate tinerilor. DiscoverEU ( 12 ) le oferă tinerilor șansa de a călători cu trenul gratuit în toată Europa, nu numai pentru a descoperi uluitoarele peisaje ale Europei, ci și pentru a-și dezvolta independența și încrederea și a-și explora identitatea europeană. Corpul european de solidaritate ( 13 ) este o altă inițiativă a UE care oferă tinerilor șansa voluntariatului sau a implicării în proiecte în propria țară sau în străinătate și care ajută astfel comunități sau persoane din toată Europa.

3.4. Statele membre joacă un rol central în educație. Studiul Comisiei (2013) ( 14 ) arată că în statele membre există o voință politică evidentă de a îmbunătăți informarea, dar mai sunt încă multe de făcut în acest sens. Studiul identifică acțiunile în măsură să îi ajute pe elevi să înțeleagă mai bine Uniunea Europeană și oferă recomandări Comisiei și diverșilor parteneri implicați, în special profesorilor. Unele state membre au integrat învățarea despre UE în programele de învățământ și în programele de formare a profesorilor. Totuși, există foarte puține dovezi că informațiile predate despre „Europa”sunt concepute în mod progresiv, pentru a-i conduce pe elevi de la cunoștințe de bază la stadiul unei înțelegeri complexe. De asemenea, funcționarea instituțiilor UE și procesul decizional, care este esențial pentru participarea civică, reprezintă un subiect destul de neglijat în comparație cu alte elemente de bază. În plus, acest studiu important se bazează pe date vechi de peste 10 ani.

3.5. Există în toate statele membre unele activități care depășesc cerințele naționale privind învățarea despre „Europa”. Școlile, ONG-urile, fundațiile sau universitățile care colaborează cu școlile și cu profesorii activează deja în acest sens, încercând să îmbunătățească modul în care se predă despre „Europa”. Există organizații informate și implicate, care lucrează pe această temă pe teren, în întreaga UE. Multe inițiative sunt finanțate de UE, dar nu toate. Aceste activități demonstrează că există cerere și că este necesar să se dezvolte și să se sprijine în continuare învățarea despre „Europa”.

3.6. Există numeroase inițiative cu scop informativ, în curs de desfășurare, dar și programe ale societății civile, inclusiv inițiative ale partenerilor sociali, însă studiul Comisiei din 2013 ( 15 ) arată că informațiile și programele școlare ar putea fi mai bine structurate.

3.7. Your Europe, Your Say – YEYS ) Și inițiativa CESE „Europa ta, părerea ta”( ( 16 ) este un exemplu de bune practici care merită să fie menționat.

4. Propuneri politice și stimulente pentru punerea în aplicare

4.1. UE, în special viitoarea Comisie și noul comisar responsabil pentru educație, cultură, tineret și sport, ar trebui să exploreze, împreună cu statele membre, modalitățile de a da un nou impuls pentru a promova și intensifica discuția generală cu privire la rolul predării cunoștințelor despre Europa în școli.

4.2. Ar trebui inițiat un nou studiu privind situația reală din statele membre referitor la educația privind UE în școli, pentru a completa și a actualiza activitățile existente cu scopul de a furniza mai multe dovezi și orientări de politică bazate pe elemente concrete. Acest studiu ar trebui să stea la baza unor noi inițiative vizând colectarea de exemple, compararea bunelor practici, discutarea lor și prezentarea rezultatelor.

4.3. În plus față de noul studiu, Comisia ar trebui să realizeze un inventar al tuturor materialelor/resurselor de predare și învățare pe care le-au oferit cele mai relevante proiecte finanțate de UE începând cu anul 2010, pe teme legate de predarea de cunoștințe despre UE în școli (de exemplu, proiecte finanțate prin activitățile Jean Monnet, cu o descriere succintă a fiecăruia).

4.4. CESE solicită crearea unui grup la nivel înalt „Predarea de cunoștințe despre Europa”, care să cuprindă experți din statele membre la nivel european, cu scopul de a stimula un sprijin politic suplimentar pentru consolidarea educației despre UE. Poate fi căutat, pe baze voluntare, un răspuns la întrebarea dacă există modalități și mijloace comune de a transmite cetățenilor date factuale de bază și informații cu privire la integrarea europeană. În plus, grupul ar putea face recomandări care să alimenteze dezbaterile la care participă miniștrii educației, ceea ce ar putea conduce la elaborarea unor concluzii ale Consiliului pe această temă.

4.5. De asemenea, ar trebui să se introducă (pe baze voluntare) Ziua UE în școlile din statele membre . Această nouă inițiativă ar oferi ocazia de a organiza, în sălile de clasă din întreaga Europă, dezbateri despre UE, animate, pozitive și orientate spre viitor, precum și de a utiliza și aplica seturile de instrumente.

4.6. Ar trebui salutate inițiativele și programele societății civile și cele ale partenerilor sociali în domeniul educației europene. Organizațiile ar trebui implicate în dezbateri, în pregătirea și/sau selectarea unor pachete de bune practici pentru dezbaterea tematică școlară și în discuții cu privire la importanța și viitorul rol al UE ( 17 ) . Există o serie de programe în curs de desfășurare al căror exemplu este demn de urmat, iar impactul lor ar putea fi mult mai mare dacă ar fi integrate într-o agendă mai amplă a programelor și activităților școlare.

5. Crearea unui set de instrumente pentru școli

5.1. Multe materiale pentru predarea cunoștințelor despre Europa sunt deja disponibile din mai multe surse. Există o uriașă cantitate de materiale și de seturi de instrumente, în special la nivelul UE. Totuși, acestea nu sunt întotdeauna ușor de găsit, mai ales dacă nu se știe despre existența lor. Prin urmare, accentul nu ar trebui să se pună pe crearea de noi instrumente de predare. În schimb, cele existente trebuie adaptate, îmbunătățite și comunicate (de exemplu, în legătură cu „Spațiul învățării”). Acest lucru ar putea fi realizat prin crearea unei platforme online unice, pe care să fie colectate instrumentele de predare din toate aceste surse diferite. Aici, profesorii vor putea selecta materialele pe baza subiectului pe care îl predau și a grupului de vârstă căruia i se adresează, la fel ca pe site-ul webwhat-europe-does-for-me.eu (18), pe care Parlamentul European l-a creat înainte de alegerile europene din 2019.

5.2. În afară de profesori, părinții și alți adulți au, de asemenea, o influență semnificativă asupra percepției tinerilor asupra UE. Un set de instrumente de predare de cunoștințe despre UE în educația formală ar trebui, prin urmare, să fie însoțit de oportunități de învățare pe tot parcursul vieții pentru adulți. În lumina problemelor actuale legate de dezinformare, acest set ar trebui să includă informarea cetățenilor cu privire la locurile în care pot găsi informații de încredere despre UE.

5.3. Crearea unor seturi de instrumente este o responsabilitate comună, principala responsabilitate revenindu-le statelor membre. Subiectele legate de chestiunile europene trebuie abordate în primul rând la nivelul UE, iar cele legate de statele membre trebuie abordate la nivel național. Cărțile, înregistrările video, CD-urile sau aplicațiile vor include, pe lângă dimensiunea europeană, și o dimensiune națională. Statele membre trebuie să stabilească în ce mod și în ce măsură este utilizat conținutul învățării, aceasta fiind responsabilitatea profesorilor și a școlii în care își desfășoară activitatea.

5.4. Este esențială o utilizare mai bună și mai intensivă a materialului existent, în special a linkurilor existente, cum ar fi excelentul „Spațiu al învățării” ( 19 ) al UE, unde prezentarea materialelor este excepțională. Acest spațiu conține materiale despre subiecte de interes pentru școlile primare și secundare, organizate pe grupe de vârstă, precum și teste de cunoștințe și o mulțime de seturi de instrumente specifice, de la cărți de activități, fișe informative, jocuri și pachete de predare până la materiale video. Grupele de vârstă variază de la mai puțin de 9 ani la peste 15 ani. Elevii pot găsi jocuri, concursuri și cărți de activități care îi vor ajuta să descopere UE într-un mod amuzant. De asemenea, profesorii pot găsi surse de materiale didactice pentru toate grupele de vârstă, pentru a-i ajuta pe elevi să învețe despre UE și despre modul ei de funcționare. În plus, ei se pot inspira pentru planurile de lecție și pot descoperi oportunități de conectare cu alte școli și cu alți profesori, din întreaga UE. Este nevoie de o mai bună comunicare a informațiilor, în colaborare cu statele membre, cu privire la modul de utilizare a acestor resurse.

5.5. La nivelul UE, există o uriașă varietate de seturi de instrumente. Utilizarea lor depinde de mai mulți factori: nivelul școlar, materia școlară, sistemul de educație și natura specifică a politicii în domeniul educației din statele membre. Cu toate acestea, CESE recomandă să se elaboreze un pachet de bază (un mic set de instrumente) concentrat numai pe subiecte, pentru fiecare școală din UE, care să fie utilizat pentru o nouă comunicare, cu caracter intensiv. Acest pachet ar trebui pus la dispoziția școlii în cauză, în colaborare cu ministerul educației din statul membru respectiv, împreună cu materialele specifice pentru acea țară și în cooperare cu instituții și organizații implicate pe tema UE, cum ar fi partenerii sociali. Pachetul ar trebui să fie disponibil online, pe site-ul școlii, și prin intermediul punctelor de contact regionale și ale UE și să includă, de exemplu: — un set compact și ușor de citit format dintr-un pliant și o broșură, pentru profesori și elevi (20); — un scurt material video creat pentru fiecare țară, realizat de cetățenii respectivei țări; — o selecție de materiale oferite la nivelul UE pentru a preda despre UE la școală. Aceste materiale ar trebui să fie orientate în mod specific către diversele niveluri de învățământ (grădinițe, școli primare, învățământ secundar și terțiar), precum și către principalele linkuri online, inclusiv către Spațiul învățării; — materiale ale statelor membre, cu exemple concrete de bune practici.

5.6. Scopul ar trebui să fie ca fiecare elev și student care își încheie studiile în sistemul de învățământ să aibă cunoștințe de bază despre UE, ideea fiind de a se asigura un fel de „alfabetizare privind UE”. CESE știe că este dificil să se atingă obiectivul de difuzare a cunoștințelor în rândul a aproximativ 72 milioane de elevi înscriși în învățământul primar, secundar și liceal din UE, incluzând și posibilitatea ca elevii și studenții să viziteze instituțiile europene și să obțină o imagine de ansamblu a UE și a istoriei sale (Casa Istoriei Europene). Și profesorilor ar trebui să li se ofere oportunitatea de a intra în legături strânse cu instituțiile UE, în scopul acumulării unei experiențe specifice, de a discuta cu diferite organizații și instituții (cum ar fi CESE) și de a se întoarce acasă cu o imagine mai clară despre ce înseamnă, ce face și cum este organizată Uniunea.

5.7. Această „alfabetizare privind UE”ar trebui să fie sprijinită de un set de instrumente pentru diferitele niveluri, cum ar fi: — la școala primară, elevii ar trebui să învețe despre cultura și tradițiile altor țări ale UE, de exemplu despre limba, gastronomia, muzica, sărbătorile, geografia, precum și portul și dansurile tradiționale ale acestora; — la școala secundară, elevii ar trebui să capete noțiuni despre mai multe „elemente concrete”legate de UE și să înceapă să dezvolte un sentiment de responsabilitate civică. Setul de instrumente ar trebui să acopere subiecte ca, de exemplu, istoria UE, principalele realizări ale UE (cum ar fi contribuția la menținerea păcii), instituțiile UE, politica UE, alegerile din UE, educația în domeniul mass-mediei, precum și gândirea critică privind știrile și ce înseamnă a fi un cetățean activ; — în ceea ce privește învățământul terțiar, setul de instrumente ar trebui să furnizeze informații mai aprofundate, de exemplu privind politicile UE, structurile politice, economia, piața muncii, chestiunile legate de politica socială, de mobilitate și drepturi și de parteneriatul social. Acesta ar putea include, de asemenea, instrumente adaptate unor grupuri profesionale specifice, cum ar fi jurnaliștii sau politicienii locali/regionali.

5.8. Rolul important și esențial al profesorilor

5.8.1. Profesorii, arhitecți ai viitorului, joacă un rol foarte important. Un program specific pentru profesori este esențial, având în vedere situația și nevoile specifice din statele membre. Astăzi, mulți profesori nu au cunoștințe despre UE sau nu sunt suficient de încrezători pentru a preda în clasă cunoștințe despre Europa.

5.8.2. Profesorii au nevoie să înțeleagă mai bine competențele Uniunii Europene, pentru a fi pregătiți să predea elevilor cunoștințe despre Europa încă de la o vârstă fragedă. Unul dintre obiectivele învățământului pedagogic ar trebui să fie acela ca profesorii să înțeleagă mai bine procesul instituțional al integrării și să poată utiliza noua abordare didactică pentru ca aceasta să devină mai clară pentru elevi. Va trebui, de asemenea, ca ei să lucreze cu noile concepte didactice ale educației.

5.8.3. eTwinning este cea mai mare rețea din lume destinată profesorilor. Peste 680 000 de profesori s-au înscris pe platforma eTwinning, care le permite să creeze proiecte comune, îmbunătățește atât competențele profesorilor, cât și pe cele ale elevilor și se dovedește astfel esențială pentru construirea unui sentiment european de apartenență. Profesorii ar trebui să fie mai bine informați cu privire la acest instrument. CESE salută platforma modernizată și centralizată numită „Spațiul învățării” ( 21 ) , lansată recent pe site-ul EUROPA. Fiind destinat, în principal, elevilor din învățământul primar și secundar, profesorilor acestora și părinților, „Spațiul învățării”reunește într-un singur loc jocuri, chestionare, materiale didactice elaborate de CE și de celelalte instituții, concentrându-se asupra UE și asupra beneficiilor acesteia pentru cetățenii Europei.este cea mai mare rețea din lume destinată profesorilor. Pestes-au înscris pe platforma eTwinning, care le permite să creeze proiecte comune, îmbunătățește atât competențele profesorilor, cât și pe cele ale elevilor și se dovedește astfel esențială pentru construirea unui sentiment european de apartenență. Profesorii ar trebui să fie mai bine informați cu privire la acest instrument.

5.8.4. CESE consideră că ar trebui să fie posibil ca unele instituții sprijinite financiar de UE, în special Institutul Universitar European și Colegiul Europei, să asigure formare pe teme europene tuturor formatorilor din UE care lucrează cu profesori. În plus, studenții Erasmus+ ( 22 ) și personalul universitar de la catedrele Jean Monnet ar trebui să joace în școli un rol important de ambasadori ai UE.

5.8.5. CESE consideră, de asemenea, că este important că CE a înființat un Grup de consultare a profesorilor, alcătuit din câte un profesor din învățământul primar și un profesor din învățământul secundar din toate statele membre, selectați de reprezentanțele CE. Grupul oferă consultanță cu privire la conținutul și stilul materialului didactic elaborat de serviciile Comisiei Europene. Contribuția Grupului ar putea fi foarte utilă pentru a garanta că materialele oferite reflectă tendințele și nevoile actuale.

5.8.6. Pe lângă predarea de cunoștințe despre Europa în cadrul învățământului, este important și ca informațiile să fie accesibile publicului larg, de exemplu, disponibile în biblioteci și alte locuri publice.

Bruxelles, 17 iulie 2019. Președintele Comitetului Economic și Social European Luca JAHIER

(1) Declarația de la Paris, 17.3.2015.

(2) Recomandarea Consiliului (2018), ST/9010/2018/INIT.

(3) Rezoluția PE 2015/2138/(INI).

(4) JO C 228, 5.7.2019, p. 68.

(5) Learning Europe at School, studiu CE, 2013.

(6) JO C 228, 5.7.2019, p, 68.

(7) Declarația de la Paris, 17.3.2015.

(8) Recomandarea Consiliului (2018), ST/9010/2018/INIT.

(9) Rezoluția PE (2016) [2015/2138/(INI)].

(10) Recomandarea Consiliului (2018) (2018/C 189/01).

(11) CE, „Investing in people”(„Investiția în oameni”), mai 2018.

(12) https://europa.eu/youth/discovereu_ro

(13) COM(2018) 440 final.

(14) Learning Europe at School, studiu CE, 2013.

(15) Ibid.

(16) Inițiativa „Europa ta, părerea ta!”.

(17) The Future Evolution of Civil Society in EU by 2030 (Evoluția viitoare a societății civile în UE până în 2030).

(18) https://what-europe-does-for-me.eu/

(19) Spațiul învățării.

(20) Exemplul Austriei: o broșură de dimensiuni reduse, cu conținut diferit pentru profesori și elevi, care să cuprindă toate linkurile către site-uri de internet europene și naționale și cu câte un scurt comentariu la fiecare subiect.

(21) Spațiul învățării.

(22) JO C 228, 5.7.2019, p, 68.