2008
ENERGIE INTELIGENTĂ  
EUROPA
20032006CURTEA DE CONTURI 
EUROPEANĂ
Raportul special  nr. 7
RO

ENERGIE INTELIGENTĂ  
EUROPA 20032006Raportul special  nr. 7   2008
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ[prezentat în temeiul articolului 248 alineatul (4) al doilea paragraf, CE]
2
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ
12, rue Alcide De Gasperi
L – 1615 Luxembourg
Tel. : (352) 4398 45410
Fax : (352) 4398 46430
E-mail : euraud@eca.europa.eu
Internet : http://www.eca.europa.eu
Raportul special  nr. 7   2008
Numeroase alte informaţii despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa 
(http://europa.eu).
O fișă bibliografică figurează la sfârșitul prezentei publicaţii.
Luxemburg: Oficiul pentru Publicaţii Oficiale ale Comunităţilor Europene, 2008
ISBN 978-92-9207-063-2
DOI 10.2865/17740
© Comunităţile Europene, 2008
Reproducerea textului este autorizată cu condiţia menţionării sursei
Printed in Belgium
CUPRINS
Puncte 
IV  SINTEZĂ
17 INTRODUCERE
89 SFERA ȘI ABORDAREA AUDITULUI
1042  CONSTATĂRILE DE AUDIT
1018 PROGRAMAREA ACŢIUNILOR ȘI ALOCAREA FONDURILOR
1518  PUNCTE FORTE ȘI PUNCTE SLABE
1929 MONITORIZAREA ȘI EVALUAREA PROGRAMULUI
2124 REUȘITE ȘI NEAJUNSURI
2529 EVALUAREA AGENŢIILOR DE ENERGIE LOCALE: STUDIU DE CAZ
3038  COSTURILE ADMINISTRATIVE: PREGĂTIREA PROGRAMELOR, 
RAPORTAREA CU PRIVIRE LA PROIECTE ȘI GESTIONAREA PROGRAMULUI
3233 COSTURI ADMINISTRATIVE SUPORTATE DE PARTICIPANŢI34 COSTURI ADMINISTRATIVE SUPORTATE DE AGENŢIA EXECUTIVĂ
3536 COSTURI ADMINISTRATIVE SUPORTATE DE DG ENERGIE ȘI TRANSPORTURI
3738 COSTURILE ADMINISTRATIVE TOTALE
3942 AGENŢIA EXECUTIVĂ: UN GESTIONAR MAI BUN?
4354  CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI
4345 PLANIFICAREA PROGRAMULUI
4651 MONITORIZAREA ȘI EVALUAREA
5254 ADMINISTRAREA PROGRAMULUI
  ANEXA I 
 RĂSPUNSURILE COMISIEI
I.
Programul „Energie inteligentă pentru Europa“ 
(EIE) vizează promovarea eficienţei energetice, 
a utilizării surselor regenerabile de energie,  precum și a diversificării energetice. Scopul  
său este de a crea un climat în care să existe 
o cunoaștere largă a tehnologiilor relevante și 
a importanţei acestora.
II.
Programul EIE pentru perioada 2003-2006 a  
avut un buget de 250 de milioane de euro.  Această sumă a fost utilizată pentru susţine-rea unui număr de aproape 450 de proiecte.  La program au participat peste 1700 de enti-tăţi (printre care autorităţi locale, institute de cercetare, organisme de reglementare, asoci-aţii sectoriale, camere de meserii, furnizori de consultanţă și producători).
III.
Auditul Curţii a urmărit să determine:
modul în care Comisia a alocat fondurile   –
EIE;
modul în care Comisia a monitorizat și a eva- –
luat programul;
care au fost costurile administrative ale pro- –
gramului;
care a fost contribuţia agenţiei executive la  –
calitatea gestionării programului.SINTEZĂ
5
V.
Curtea recomandă o serie de eventuale îmbu-
nătăţiri la nivelul conceperii și al punerii în  
aplicare a programelor succesoare ale EIE (și  a altor programe comparabile):
propuneri de programe care să se bazeze pe  –
un model de politici explicit și care să reflecte 
corelaţia estimată dintre cheltuieli, realizări (output ) și impact;
efectuarea monitorizării astfel încât aceasta  –
să depășească simplul cadru al unui proiect 
sau al altuia, contribuind la formarea unei  
imagini de ansamblu asupra programului, și 
astfel încât aceasta să se plieze pe obiectivul anunţat al programului;
realizarea evaluării programelor astfel încât  –
utilitatea acesteia ca sursă de feedback  să  
fie maximizată, eventual prin apelul cres-
cut la evaluarea „longitudinală“ – analizarea 
impactului categoriilor-cheie de proiecte  prin prisma mai multor cadre succesive de  
cheltuieli;
înregistrarea și analizarea în mod mai sistema- –
tic a informaţiilor privind costurile adminis-trative ale programelor, luând în considerare 
costurile suportate de beneficiari, și utiliza-
rea acestor informaţii în vederea comparării 
programelor și a identificării și diseminării  
celor mai bune practici.IV.
Constatările Curţii au fost următoarele:
Comisia a transpus obiectivele programului  –
EIE într-un program detaliat de activitate și 
a apelat la experţi externi pentru evaluarea 
propunerilor. Pe de altă parte, planificarea  
programului nu s-a ridicat la înălţimea „celor 
mai bune practici“, iar repartizarea cheltu-ielilor între sectoare de activitate multiple  
a limitat capacitatea de a obţine progrese  semnificative și verificabile în vreun sector  anume. Programul de cheltuieli EIE nu a avut 
o sferă bine delimitată.
Comisia a monitorizat desfășurarea proiec- –
telor, însă monitorizarea și evaluarea care  
au fost realizate nu au permis formarea unei 
imagini despre calitatea de ansamblu a pro-
gramului și despre structura globală a aces-
tuia. Comisia nu a fost în măsură să aprecieze 
dacă a existat sau nu un impact semnifica-
tiv din partea agenţiilor de energie locale  și regionale și dacă acestea au îmbunătăţit  
coordonarea demersurilor de promovare a  
tehnologiei eficiente din punct de vedere  
energetic. Rapoartele de evaluare nu au fost 
disponibile în timp util pentru a putea fi luate în considerare în cadrul dezbaterilor legis-
lative.
Costurile pregătirii propunerilor, ale raportă- –
rii cu privire la proiecte și ale gestionării pro-
gramului (inclusiv cele suportate în acest sens 
de solicitanţii ale căror cereri au fost apro-bate) sunt estimate ca fiind egale cu sumele 
plătite ca finanţări în perioada 2003-2006.  
Luând în calcul plăţile viitoare, se poate  
estima că valoarea totală a costurilor acestor 
activităţi va reprezenta peste o șesime din  sumele plătite ca finanţări.
Agenţia executivă a creat un efect pozitiv la  –
nivelul satisfacţiei beneficiarilor.SINTEZĂ
 1.  Pentru a-și atinge obiectivele legate de politicile sale din domeniul energiei1, 
Uniunea Europeană utilizează o diversitate de instrumente. Printre acestea 
se numără:
acorduri internaţionale; –
sprijin pentru activităţile de cercetare și dezvoltare din domeniul efici- –
enţei energetice și al surselor regenerabile de energie;legislaţie menită să promoveze eficienţa energetică, precum etichetarea  –
energetică în cadrul Uniunii Europene;
promovarea proiectelor de demonstraţie; –
alocarea de fonduri structurale pentru proiecte energetice; –
tranzacţionarea drepturilor de emisie. –
 2.  Programul „Energie inteligentă pentru Europa“ (EIE) este menit să vină în comple-
tarea acestor instrumente, prin promovarea eficienţei energetice, a utilizării 
surselor regenerabile de energie, precum și a diversificării energetice. Scopul 
său este de a crea un climat în care să existe o cunoaștere largă a tehnologii-
lor relevante și a importanţei acestora. Printre altele, programul promovează 
schimburile de experienţă și de know-how și încurajează diseminarea celor mai bune practici și a celor mai bune tehnologii disponibile, intenţia fiind 
aceea ca, astfel, să contribuie la siguranţa aprovizionării cu energie, la asi-
gurarea competitivităţii și la protecţia mediului înconjurător. Programul nu 
sprijină în mod direct crearea de noi tehnologii
2.1 Obiectivele Uniunii Europene sunt 
următoarele:
–  sporirea siguranţei aprovizionării cu 
energie;
–  asigurarea competitivităţii 
economiilor europene și a 
disponibilităţii unei energii accesibile (din punct de vedere financiar);
–  promovarea unui mediu înconjurător 
durabil și combaterea schimbărilor 
climatice.
Concluziile Președinţiei, Bruxelles, 
martie 2007 (documentul Consiliului 
nr. 7224/07).
2 Articolele 1 și 2 din Decizia 
nr. 1230/2003/CE a Parlamentului 
European și a Consiliului (JO L 176, 
15.7.2003, p. 29).INTRODUCERE
EDUCAŢIE PENTRU INTELIGENŢĂ ENERGETICĂ ÎN VEDEREA RENOVĂRII LOCUINŢELOR 
SOCIALE  EIEDUCATION   PROIECT SAVECASETA 1
Obiectiv: 
Să furnizeze societăţilor de pe piaţa locuinţelor sociale informaţiile și instrumentele necesare pentru efectuarea 
de renovări efi  ciente din punct de vedere energetic.
Durată:
01/2006 – 12/2006
Buget: 
457 291 de euro (contribuţie UE: 50 %)
Proiectul a constat în elaborarea unui program educaţional și în publicarea unui ghid, ambele fi  ind destinate 
societăţilor de pe piaţa locuinţelor sociale, municipalităţilor și altor deţinători de parc imobiliar. Scopul 
acestor instrumente a fost de a sprijini entităţile menţionate să efectueze „renovări inteligente din punct 
de vedere energetic“, prin intermediul cărora să se obţină un consum de energie cu cel puţin 30 % mai mic 
decât înainte de renovare.
7
PROGRAMUL EIE 20032006
 3.  Programul EIE pentru perioada 2003-2006 a avut un buget global în valoare 
de 250 de milioane de euro (credite de angajament pentru cei patru ani  
de activităţi). Aceste resurse financiare au fost utilizate pentru susţinerea  
unui număr de aproape 450 de proiecte, în cadrul cărora au fost implicate 
consorţii (compuse, în medie, din șapte-opt participanţi) de pe tot teritoriul Uniunii, din alte state membre ale Spaţiului Economic European, precum și 
din ţări candidate. Printre participanţi s-au aflat autorităţi locale, institute 
de cercetare, organisme de reglementare, asociaţii sectoriale, camere de  
meserii, furnizori de consultanţă, precum și producători. În total, la program au participat peste 1700 de entităţi.
 4.  Programul „Energie inteligentă pentru Europa“ 2003-2006 a inclus patru subpro-
grame „verticale“:
SAVE: axat pe eficienţa energetică, în special cea a clădirilor și cea a   –
sectorului industrial3;
Altener: axat pe surse de energie noi și pe surse de energie regenera- –
bile3;
STEER: axat pe aspectele energetice ale activităţii de transporturi; –
Coopener: axat pe cooperarea cu ţările în curs de dezvoltare. –
  În plus, structura programului a cuprins și cinci activităţi „orizontale“, care com-
binau mai multe din subprogramele menţionate mai sus și/sau care vizau  
anumite priorităţi comunitare.3 Subprogramele SAVE și Altener 
datează din 1993, fiind anterior 
finanţate prin intermediul altor 
programe [a se vedea Special Report 
No 17/98 on support for renewable energy sources in the shared-cost actions 
of the Joule-Thermie Programme and the 
pilot actions of the Altener Programme  
(Raportul special nr. 17/98 privind 
sprijinul pentru sursele regenerabile de energie în cadrul acţiunilor cu 
finanţare comunitară parţială aferente 
programului Joule-Thermie și al 
acţiunilor-pilot aferente programului 
Altener) (JO C 356, 20.11.1998)].
GREENLODGES  „CABANE VERZI“   PROIECT ALTENERCASETA 2
Obiectiv: 
Promovarea și facilitarea utilizării de instalaţii termice și electrice bazate pe surse regenerabile de energie și 
pe microcogenerare în hotelurile rurale (cabanele) din zonele izolate.
Durată: 
01/01/2005 – 31/01/2007
Buget: 
849 652 de euro (contribuţie UE: 50 %)
În cadrul proiectului, a fost elaborat un ghid destinat proprietarilor/administratorilor de hoteluri rurale și 
de alte unităţi turistice similare, în vederea instalării de sisteme bazate pe surse regenerabile de energie și pe microcogenerare. La elaborarea ghidului, s-au utilizat rezultatele unor audituri energetice efectuate în 
diferite „cabane“ de pe teritoriul Uniunii Europene. De asemenea, aceste informaţii au fost diseminate și 
prin intermediul unor seminare organizate la nivel regional și naţional.
8
 5.  În tabelul 1  este indicat volumul cheltuielilor angajate pentru subprograme (care 
reflectă acordurile de subvenţionare semnate pentru fiecare dintre ele), ca 
și volumul aferent celorlalte costuri. Plăţile s-au efectuat într-un ritm mult 
mai lent decât cel al angajamentelor: la sfârșitul anului 2006, plăţile către participanţi se ridicau la valoarea de 46,8 milioane de euro.
CAMPANIE EUROPEANĂ PENTRU ÎMBUNĂTĂŢIREA COMPORTAMENTULUI LA VOLAN, 
A EFICIENŢEI ENERGETICE ȘI A SIGURANŢEI RUTIERE  ECODRIVEN : PROIECT STEER CASETA 3
Obiectiv: 
Promovarea unui comportament la volan caracterizat de efi  cienţă energetică și de un nivel mai ridicat de 
siguranţă ( ecodriving )
Durată: 
01/2006 – 12/2008
Buget: 
1 440 040 de euro (contribuţie UE: 50 %)
Ecodriven  a reprezentant o campanie de promovare a „condusului ecologic“ ( ecodriving ), având drept 
 grupţintă conducătorii de autoturisme, de autoutilitare, de camioane și de autobuze din nouă state membre 
ale Uniunii Europene.
9
PLATFORMA EUROPEANĂ PENTRU PROMOVAREA CONTRACTELOR DE PERFORMANŢĂ 
ENERGETICĂ  EUROCONTRACT : „PROIECT ORIZONTAL“ CASETA 4
Obiectiv: 
Îmbunătăţirea specifi  caţiilor contractuale privind utilizarea energiei 
Durată: 
01/2005 – 12/2007
Buget: 
2 302 036 de euro (contribuţie UE: 50 %)
În cadrul acestui proiect, au fost elaborate modele de contracte și documentaţie de atribuire pentru serviciile 
energetice, precum și standarde de calitate pentru acestea, ceea ce a condus, ulterior, la întocmirea de ghiduri 
destinate municipalităţilor, organizaţiilor neguvernamentale care furnizează servicii locative sociale (locuinţe 
sociale), precum și altor entităţi din domeniul serviciilor locative.CHELTUIELI ANGAJATE, PERIOADA 20032006TABELUL 1
Proiecte bazate pe subvenţiiNr. de 
acorduri de 
subven-
ţionare 
semnateMilioane 
EUR
Altener (surse regenerabile) 118 61,6
SAVE (eﬁ  cienţă energetică) 106 56,2
STEER (transporturi) 28 19,7
Acţiuni orizontale 80 44,5
Sprijin punctual pentru diferite evenimente 77 2,7
Coopener 38 14,5
TOTAL pentru proiectele ﬁ  nanţate prin subvenţii 447 199,2
Proiecte care au făcut obiectul unei proceduri de ofertare128
Proiect întreprins sub forma unei acţiuni concertate22,2
Cheltuieli de comunicare și de sprijin, DG Energie și Transporturi 2,5Costuri de funcţionare aferente agenţiei executive 8,9
TOTAL
3240,81 Procedură de ofertare: contracte 
(preponderent pentru studii sau pentru 
servicii IT) iniţiate de Comisie.
2 Acţiuni concertate: a fost lansată 
o acţiune concertată privind 
transpunerea și punerea în aplicare 
a directivei privind performanţa 
energetică a clădirilor (directiva EPBD).
3 Această sumă include contribuţia 
Asociaţiei Europene a Liberului Schimb 
la programul EIE.
10
SITUAŢIA ANTERIOARĂ PROGRAMULUI 
EIE 20032006...
 6.  SAVE și Altener, precum și o parte din activităţile transferate în 2003 în cadrul 
Coopener, fuseseră finanţate anterior prin intermediul Programului-cadru  
pentru energie 1998-2002. Schimbările esenţiale intervenite odată cu trecerea 
la programul pentru 2003-2006 au fost următoarele:
crearea unei agenţii executive căreia i-a fost încredinţată gestionarea   –
programului;
concentrarea într-un singur program a sprijinului comunitar pentru dome- –
niile energetice care contribuie la dezvoltarea durabilă;crearea unui subprogram dedicat finanţării activităţilor legate de trans- –
porturi.
... ȘI CEA ULTERIOARĂ ACESTUIA
 7.  Programul imediat următor, EIE2, care vizează perioada 2007-2013, aduce urmă-
toarele schimbări:
încetarea acordării de sprijin pentru evenimente punctuale de mică   –
amploare;
retragerea subprogramului Coopener din cadrul programului EIE; –
sprijinirea programelor de primă aplicaţie comercială (promovarea teh- –
nicilor, proceselor sau produselor inovatoare a căror bună funcţionare a 
fost deja pusă în evidenţă prin intermediul demonstraţiilor, dar care nu au fost lansate încă pe piaţă) și
creșterea plafonului maxim al contribuţiei UE până la nivelul de 75 % din  –
costuri și până la suma de 250 000 euro pentru crearea de noi agenţii de 
energie locale și regionale, precum și admiterea înaintării individuale  
(și nu doar în cadrul unui consorţiu) a propunerilor pentru crearea de  
agenţii de energie.
 8.  Analiza Curţii a vizat să stabilească în ce măsură Comisia a efectuat demersuri 
suficiente, dintr-o perspectivă rezonabilă, pentru a se asigura că programul 
„Energie inteligentă pentru Europa“ a fost conceput și pus în aplicare într-un 
mod eficace, de natură să creeze valoare adăugată la nivel european. În cadrul auditului s-au examinat următoarele aspecte:
cum a alocat Comisia fondurile; –
cum a efectuat Comisia monitorizarea și evaluarea programului; –
care au fost costurile administrative ale programului; –
care a fost contribuţia agenţiei executive la calitatea gestionării pro- –
gramului.
 9.  Auditul a constat în:
analiza temeiului juridic al programului, a documentelor legate de pro- a) 
cesul decizional, precum și a evaluărilor efectuate pentru programul EIE și pentru programele anterioare și ulterioare acestuia;
analiza documentaţiei de raportare și de monitorizare creată la nivelul b) 
agenţiei executive;
interviuri cu membri ai personalului Direcţiei Generale pentru Energie c) 
și Transporturi (DG Energie și Transporturi) și ai personalului agenţiei  
executive;
analiza cererilor de propuneri; d) 
examinarea a 65 de dosare de proiect; e) 
un chestionar prin intermediul căruia s-au obţinut date de la 736 de par- f) 
ticipanţi la program
4;
analiza bazei de date a proiectului. g) 4 Proiectul de chestionar a fost trimis 
serviciilor Comisiei în noiembrie 2006. 
Chestionarul le-a fost expediat tuturor 
celor care îndeplineau condiţia de a fi solicitat fonduri până la data de 
7 noiembrie 2006. S-au primit, în total, 
736 de răspunsuri, rata globală de 
răspuns la chestionar fiind de 29 %. 
Majoritatea celor care au răspuns participaseră la cel puţin două proiecte, 
având astfel experienţă extinsă în ceea 
ce privește funcţionarea programului. 
De exemplu, jumătate din respondenţi 
au fost în măsură să compare modul 
în care s-a colaborat cu DG TREN și 
modul în care s-a colaborat cu agenţia. În cadrul chestionarului, solicitanţii 
de fonduri au fost rugaţi să specifice 
cât a costat pregătirea propunerilor și, 
în cazul celor ale căror cereri au fost 
aprobate, să declare costul activităţii 
de raportare având drept destinatar 
serviciile de la Bruxelles.SFERA ȘI ABORDAREA 
AUDITULUI
PROGRAMAREA ACŢIUNILOR ȘI ALOCAREA 
FONDURILOR
 10.  Planificarea eficace a intervenţiilor publice necesită definirea clară a obiecti-
velor, înţelegerea modalităţilor prin care instrumentul ales ar urma să con-
ducă la îndeplinirea acestor obiective, precum și criterii clare de selecţie a 
propunerilor.
 11.  Legislaţia comunitară a dispus ca prin intermediul programului EIE 2003-2006 
să se acorde finanţare pentru următoarele categorii de proiecte:
proiectele prin care se promovează dezvoltarea durabilă, siguranţa apro- a) 
vizionării cu energie, competitivitatea, precum și protecţia mediului  
înconjurător;
proiectele prin care se creează sau se consolidează structuri și instru- b) 
mente pentru producerea de energie durabilă;proiectele prin care se promovează sisteme și echipamente bazate pe  c) 
energie durabilă;
proiectele prin care se furnizează informaţii, servicii educaţionale și sesi- d) 
uni de formare;
proiectele care vizează monitorizarea punerii în aplicare și a impactului e) 
iniţiativelor comunitare;
proiectele prin care se evaluează impactul acţiunilor finanţate în cadrul f) 
programului
5.
  Asistenţa financiară trebuia acordată pe baza următoarelor criterii: valoarea adă-
ugată care urma să fie creată prin existenţa dimensiunii comunitare, efectele 
pozitive ale acţiunii propuse, precum și impactul acesteia6.
 12.  Comisia a pus în aplicare aceste principii prin intermediul următoarelor  
instrumente:
un program global de activitate pentru perioada 2003-2006, prin care   –
s-au stabilit 17 „acţiuni-cheie“, divizate în 63 de „sectoare-ţintă“ (enu-
merate în anexa I );
programe de activitate anuale, în care s-au definit orientări pentru sub- –
programe și pentru „acţiunile-cheie“, ca și criterii de selecţie7;
cereri de propuneri, în care s-au prezentat criteriile de eligibilitate și de  –
selecţie aplicabile și în urma cărora s-au semnat acorduri de subvenţio-
nare, după negocieri între Comisie și consorţiul în cauză;proceduri de ofertare, în urma cărora s-au semnat contracte de prestare  –
de servicii.5 Decizia nr. 1230/2003/CE, articolul 4 
alineatul (1).
6 Decizia nr. 1230/2003/CE, articolul 4 
alineatul (2).
7 Aceste programe de activitate au 
fost elaborate în urma consultării cu reprezentanţii tuturor ţărilor 
participante.CONSTATĂRILE 
DE AUDIT
13
 13.  În cadrul acţiunilor-cheie, s-au creat comisii de experţi pentru fiecare cerere de 
propuneri (a se vedea anexa I ). Membrii acestor comisii au evaluat propunerile 
pe baza a cinci criterii:
nivelul de calitate al acţiunii/al agenţiei/al evenimentului; –
nivelul de calitate al abordării; –
valoarea adăugată creată prin existenţa dimensiunii comunitare; –
costuri și beneficii; –
organizarea echipei. –
 14.  Pe baza rapoartelor acestor comisii, un comitet de evaluare a stabilit apoi o ier-
arhie a propunerilor evaluate, în vederea înaintării spre aprobare. Nu au  fost acceptate decât propuneri al căror punctaj general și al căror punctaj pentru cel de-al cincilea criteriu (organizarea echipei) era de minimum 70 % 
din punctajul maxim, precum și al căror punctaj pentru fiecare din celelalte 
patru criterii era de minimum 50 %. Au fost acceptate aproximativ 33 % din propunerile primite.
PUNCTE FORTE ȘI PUNCTE SLABE
 15.  Comisia a transpus obiectivele programului în acţiuni concrete. A creat un sis-
tem vizând realizarea în mod obiectiv a evaluării propunerilor și a atribuirii 
contractelor. Experţii însărcinaţi cu evaluarea și notarea propunerilor și-au 
justificat și și-au consemnat în mod corespunzător acţiunile întreprinse în 
vederea îndeplinirii acestor responsabilităţi.
 16.  Activităţile care au beneficiat de sprijin în cadrul acestui program au fost, în mare 
parte, preluate din programe anterioare. Printre sectoarele-ţintă eligibile  
pentru sprijin s-a aflat și sensibilizarea cu privire la importanţa eficienţei  
combustibililor folosiţi pentru vehiculele utilitare și cu privire la importanţa 
izolării clădirilor – domenii în care opiniile experţilor independenţi sugerează 
că există un potenţial semnificativ pentru adoptarea la costuri avantajoase a 
unor tehnologii performante în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze 
cu efect de seră8.
 17.  Pe de altă parte, existenţa a 63 de sectoare-ţintă pentru un program de cheltuieli 
relativ restrâns a diminuat șansele programului de a crea un impact semnifi-
cativ în vreunul dintre sectoare. Programul de cheltuieli EIE nu a avut o sferă 
bine delimitată.8 A se vedea, pentru exemplificare, 
recenta analiză A Cost curve for 
Greenhouse Gas Reduction (O curbă a 
costurilor pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră), McKinsey 
Quarterly, 2007.
14
 18.  Concluziile unui raport finanţat prin intermediul programului9 oferă un punct de 
referinţă pentru evaluarea mecanismelor de aplicare a acestuia. Programul 
de activitate al Comisiei
„nu a făcut explicit modelul de politici adoptat“ (nu a explicat în ce mod  –
ar contribui furnizarea de subvenţii comunitare la îndepărtarea unuia  
sau a altuia dintre obstacolele care blochează adoptarea tehnologiilor 
eficiente din punct de vedere energetic);
nu a stabilit obiective bine definite, măsurabile și delimitate în timp   –
pentru program;
nu a inclus o analiză a celor mai importanţi actori ai pieţei [în programul  –
de activitate pentru programul succesor, se include o analiză a actorilor pieţei, însă în cadrul acesteia nu sunt prezentate decât 41 de „grupuri-ţintă“, adesea definite în termeni foarte generali („sistemul de învăţă-
mânt“, „lucrătorii specializaţi“, „mass-media“ etc.)].
MONITORIZAREA ȘI EVALUAREA PROGRAMULUI
 19.  Potrivit Regulamentului financiar10, Comisia trebuie să stabilească obiective 
specifice (bine definite), măsurabile, realizabile, relevante și datate (deli-
mitate în timp) pentru toate sectoarele de activitate incluse în buget și să monitorizeze realizarea acestor obiective prin indicatori de performanţă.
 20.  Comisia nu a creat mecanisme de monitorizare decât la nivelul fiecărui proiect 
în parte, după cum urmează:
acordul de subvenţionare descria conţinutul proiectului și produsele ime- –
diate ale acestuia (elementele concrete care trebuiau obţinute prin inter-
mediul proiectului), precum și indicatorii de performanţă conveniţi;
acordul de subvenţionare făcea referire, de asemenea, la ritmul de rapor- –
tare: trei sau patru rapoarte, în funcţie de durata proiectului (pentru  
evenimentele de o mai mică amploare nu s-a întocmit însă decât un  
singur raport);pentru fiecare proiect a fost desemnat un agent care a supravegheat pre- –
darea rapoartelor, precum și evoluţia înregistrată în raport cu descrierea 
din contract a proiectului;
în cadrul agenţiei executive, activitatea fiecărui agent de supraveghere a  –
proiectelor a fost monitorizată de unitatea de care aparţinea acesta;Direcţiei Generale pentru Energie și Transporturi i s-a transmis un rezumat  –
al acestor monitorizări.9 În cadrul programului EIE, ECOFYS 
a elaborat un raport prin care au 
fost evaluate 20 de instrumente 
de eficienţă energetică, dintre care 17 erau gestionate la nivelul 
statelor membre [ From Theory Based 
Policy Evaluation to SMART Policy 
Design  (De la evaluarea politicilor 
pe baze teoretice la conceperea 
de politici pe baza unor obiective 
SMART), ECOFYS, aprilie 2007 – http://www.aid-ee.org/documents/
SummaryreportFinal.PDF?bcsi_
scan_522CC38ADEA72627=0&bcsi_
scan_filename=SummaryreportFinal.
PDF – 10 iunie 2008)]. Acest raport furnizează o bază de comparaţie pentru 
bunele practici privind conceperea 
și monitorizarea programelor din 
domeniul eficienţei energetice. 
Raportul elaborat de consultanţi 
a recomandat, printre altele, ca 
programele de eficienţă energetică să îndeplinească următoarele condiţii:
–  să fie legate de un model explicit de 
politici (care să evidenţieze corelaţia 
estimată dintre cheltuieli, realizări și 
impact);
–  să stabilească obiective bine definite, 
cărora să le fie alocate termene 
concrete de realizare, și să identifice 
indicatori măsurabili, care să fie apoi 
monitorizaţi;
–  să estimeze impactul posibil al unui 
eventual pachet de instrumente de 
politici elaborat în vederea atingerii 
obiectivelor stabilite;
–  să analizeze pieţele și sectoarele 
relevante, identificând cei mai 
importanţi actori ai pieţei, antistimulentele, obstacolele care 
stau în calea eficienţei energetice, 
precum și eficacitatea potenţială a 
instrumentelor de politici în ceea ce 
privește depășirea acestor probleme.
10 Articolul 27 din Regulamentul (CE, 
Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului 
(JO L 248, 16.9.2002, p. 1).
15
REUȘITE ȘI NEAJUNSURI
 21.  Aceste mecanisme erau similare cu cele din cadrul altor programe UE și au permis 
Comisiei să monitorizeze activităţile întreprinse la nivel de proiect. Însă infor-maţiile de monitorizare solicitate și furnizate nu au fost plasate în contextul 
unui set de indicatori destinat măsurării reușitei de ansamblu a programului. 
Astfel, informaţiile obţinute s-au dovedit a avea o utilitate limitată pentru 
Comisie în ceea ce privește formarea unei imagini despre gradul de reușită 
al programului și în ceea ce privește necesitatea modificării acestuia sau a specificaţiilor pentru proiecte
11. Pe parcursul programului „Energie inteli-
gentă pentru Europa“, nu s-a adus nicio modificare la criteriile de evaluare a proiectelor propuse, iar în ceea ce privește componentele SAVE și Altener, cri-teriile de evaluare au rămas aceleași ca și în cadrul programelor anterioare.
 22.  Rata plăţii fondurilor a reprezentat și ea un obstacol în calea efectuării unei 
evaluări utile a programului EIE12. Evaluarea intermediară a programului EIE 
a fost finalizată către sfârșitul acestuia, în luna ianuarie a anului 2006. La  
momentul evaluării intermediare, valoarea plăţilor efectuate se situa însă  
sub nivelul de 5 % din cheltuielile totale prevăzute pentru program. Echipa 
care a efectuat studiul a concluzionat că „este încă prea devreme pentru ca 
evaluările să poată identifica impactul pe termen lung [al proiectelor]“. La 
sfârșitul anului 2006, plăţile totale nu se ridicau decât la nivelul de 46,8 mili-
oane de euro – ceea ce însemna că 80 % din fondurile plătibile în cadrul  programului urmau să fie plătite ulterior perioadei aferente acestuia.
 23.  Una din premisele programului „Energie inteligentă pentru Europa“ a fost aceea 
că neajunsurile în materie de informaţie reprezentau o barieră considerabilă 
în calea adoptării produselor, proceselor și practicilor eficiente energetic, precum și în calea utilizării surselor regenerabile de energie. O monitori-
zare a programului efectuată în conformitate cu „bunele practici“ ar fi inclus 
demersuri de măsurare a efectelor programului în ceea ce privește propagarea 
informaţiilor relevante în rândul factorilor de decizie. Comisia nu a obţinut 
astfel de date la nivel de program.
 24.  O deficienţă majoră a evaluării programului a constat în aceea că rapoartele de 
evaluare nu au fost disponibile în timp util pentru a putea influenţa dezba-
terile legislative și nu au furnizat o analiză relevantă a impactului progra-
mului. Nu a existat niciun raport de evaluare privind subprogramele SAVE și 
Altener care să fie disponibil înainte de adoptarea EIE. Evaluarea ex ante a 
programului EIE2, care a succedat programului EIE, a fost elaborată înainte de obţinerea vreunei informaţii privind desfășurarea EIE (raportul
13 a fost  
publicat în septembrie 2004: data limită pentru prima cerere de propuneri din 
cadrul programului EIE a fost aprilie 2004, iar acordurile de subvenţionare din 
cadrul aceluiași program 2003-2006 au fost semnate abia în toamna anului 
respectiv).11 Consultantul căruia i s-a încredinţat 
sarcina de a efectua o evaluare ex ante 
pentru EIE2 a constatat următoarele: „În 
acest stadiu, sistemul de indicatori al 
programului EIE actual nu există decât 
la nivel de proiect, autorii propunerilor 
având obligaţia de a sugera indicatori 
pentru măsurarea progreselor 
înregistrate de proiectele lor. Acești indicatori nu pot fi însă armonizaţi 
la nivelul general al programului. 
Consultările desfășurate au pus în 
lumină existenţa unui sentiment de 
îngrijorare în legătură cu acest sistem. Sistemul poate crea confuzie și, în plus, 
împiedică efectuarea unei monitorizări 
de impact relevante, deoarece este de 
natură să încurajeze măsurarea unor 
realizări, rezultate și impacturi diferite 
de la un proiect la altul. Utilizând 
asemenea mecanisme, va fi foarte dificil să se realizeze o evaluare prin care să 
se poată măsura impactul programului 
și pe baza căreia să se formuleze, astfel, 
concluzii privind succesul acestuia.“ 
[Ex-ante evaluation of a renewed 
multiannual Community programme 
in the field of energy (2007-2013)  – 
Evaluarea ex ante a continuării unui 
program comunitar multianual din 
domeniul energiei (2007 – 2013), ECOTEC Research and Consulting 
Limited, p. 38.]
12 Mid Term Evaluation of the 
Multiannual Programme for Action 
in the Field of Energy „Intelligent 
Energy – Europe, 2003-2006“ (Evaluare 
intermediară a programului multianual 
de acţiune în domeniul energiei 
„Energie inteligentă – Europa, 
2003-2006“), ECOTEC Research & 
Consulting Limited, Regatul Unit. http://ec.europa.eu/dgs/energy_
transport/evaluation/activites/doc/
reports/energie/no52_eie_midterm_
final_report.pdf.
13 Un factor care a contribuit la această 
situaţie l-a reprezentat momentul aprobării programului (a se vedea p. 2 
din raport).
16
EVALUAREA AGENŢIILOR DE ENERGIE LOCALE: STUDIU DE CAZ
 25.  De-a lungul ultimilor 15 ani, UE a cofinanţat, în cadrul mai multor programe, cre-
area de agenţii de energie locale (caseta 5) în statele membre. Pe parcursul acestei perioade, Uniunea Europeană a sprijinit crearea a aproximativ 300 de 
asemenea agenţii (contribuţia comunitară maximă fiind de 200 000 de euro). 
Potrivit Comisiei, agenţiile reprezintă „factori de promovare și de punere în 
aplicare“ a politicii energetice a UE la nivel local, ele îndeplinind și rolul de 
„experţi în materie de energie“ în cadrul altor activităţi locale sau regionale.
 26.  Conform dispoziţiilor privind EIE, autorităţile publice sau orice alte organisme 
care propun crearea unei agenţii de energie locale/regionale trebuie să pre-zinte un program de activitate iniţial. Acest program de activitate trebuie  să conţină atât activităţi locale/regionale, cât și activităţi cu o dimensiune 
comunitară. Programul trebuie să demonstreze, de asemenea, că activităţile 
locale/regionale respective vor fi influenţate în mod pozitiv de contribuţiile furnizate noii agenţii din alte zone ale Uniunii.
 27.  Programul global de activitate pentru perioada 2003-2006 promitea o abordare 
selectivă în ceea ce privește sprijinul pentru crearea de noi agenţii (acestea 
trebuiau să fie „o soluţie necesară și oportună, autorităţile locale trebuind să 
demonstreze o angajare clară faţă de sprijinirea acestor entităţi pe termen 
lung“). Intenţia a fost aceea de a acorda prioritate creării de agenţii în ţările candidate (de la vremea respectivă). Însă această intenţie nu s-a concretizat: 
cele mai multe agenţii au fost înfiinţate în statele deja membre ale Uniunii, 
în special în acele state membre care aveau deja cele mai multe agenţii de 
energie locale.
AGENŢIILE DE ENERGIE LOCALE CASETA 5
Aceste agenţii sunt, în general, entităţi de mici dimensiuni (cu un personal variind între două și zece per-
soane), create la iniţiativa autorităţilor locale. Agenţiile sunt conduse de un director, care este responsabil 
în faţa unui comitet de conducere; acest comitet poate avea printre membri și reprezentanţi ai sectorului 
privat, majoritari în cadrul său fi  ind însă reprezentanţii sectorului public.
Activitatea cel mai frecvent citată a acestor agenţii este furnizarea de consultanţă/recomandări (fi  e către 
factorii locali de decizie, fi  e către consumatori).
17
 28.  Comisia nu a dispus de nicio evaluare independentă a impactului agenţiilor locale 
de energie. A dispus însă de un studiu14 privind realizările, performanţa și 
perspectivele agenţiilor de energie din cadrul SAVE, studiu bazat pe activi-
tatea unor experţi selectaţi din agenţii de energie de pe teritoriul Cehiei, al Franţei, al Italiei și al Regatului Unit. Acest studiu a acordat o atenţie deose-
bită sprijinului furnizat de Comisie agenţiilor de energie locale, însă a ridicat 
și o serie de semne de întrebare privind monitorizarea agenţiilor, precum și 
coordonarea dintre acestea, pe de o parte, și organismele publice și private 
din domeniul eficienţei energetice, pe de altă parte.
 29.  În pofida acestor elemente, EIE2 oferă un sprijin financiar majorat pentru crearea de 
noi agenţii de energie: nivelul de finanţare maxim a crescut la 250 000 de euro (de la 200 000 de euro), respectiv la 75 % din costurile eligibile (de la 50 %).
AGENŢII DE ENERGIE ÎNFIINŢATE ÎN CADRUL SAVE II 1998200414 Study of outputs, performance and 
future perspectives of SAVE energy 
agencies  (Studiul realizărilor, al 
performanţei și al perspectivelor agenţiilor de energie din cadrul SAVE), 
raport final, ECUBA srl, 2005.

18
COSTURILE ADMINISTRATIVE: PREGĂTIREA 
PROPUNERILOR, RAPORTAREA CU PRIVIRE LA PROIECTE ȘI GESTIONAREA PROGRAMULUI
 30.  Costurile administrative legate de programul „Energie inteligentă pentru Europa“ 
sunt suportate de:
participanţi la program (și, uneori, de către sponsorii acestora); –
agenţia executivă creată pentru administrarea programului, din 2006, și  –
serviciile de profil ale Comisiei (în special DG Energie și Transporturi).
  Atât pentru Comisie, cât și pentru participanţi, costurile administrative ar trebui 
să fie proporţionale cu scara programului și să nu depășească maximul necesar 
pentru punerea în aplicare cu eficacitate a acestuia.
 31.  Pentru costurile administrative, Comisia nu dispune de orientări sau de baze de 
comparaţie – elaborate, de exemplu, având ca punct de reper mai multe pro-grame comparabile – și nu procedează la colectarea de informaţii detaliate 
privind aceste costuri.
COSTURI SUPORTATE DE PARTICIPANŢI
 32.  Curtea a efectuat un sondaj în rândul participanţilor, solicitându-le acestora 
o estimare a costurilor suportate pentru pregătirea propunerilor și pentru 
raportarea cu privirea la proiecte. Conform răspunsurilor primite, costul mediu 
pentru depunerea și negocierea unei propuneri este de aproximativ 10 % din 
suma solicitată. Costurile aferente raportării sunt estimate la cel puţin încă 
6 % din finanţarea UE (aceste costuri sunt eligibile pentru sprijin comunitar). La scara întregului program, aceste cifre sugerează costuri de ordinul a 22 de 
milioane de euro pentru candidaţii ale căror solicitări au fost acceptate
15.15 Cifra de 22 de milioane de euro 
reprezintă 10 % din totalul solicitărilor 
de finanţare aprobate (199,2 milioane 
de euro – a se vedea tabelul 1 ) plus 
6 % din totalul plăţilor efectuate către 
beneficiari în perioada 2003-2006 (43,6 milioane de euro). Cu toate 
acestea, propunerile care nu primesc 
un răspuns pozitiv presupun și ele 
costuri, iar costurile aferente raportării 
vor avea drept punct de referinţă, în cele din urmă, întreaga sumă plătită 
pentru proiecte (probabil aproape 
200 de milioane de euro).
19
 33.  Figurile 1 și 2  prezintă estimările solicitanţilor cu privire la relaţia procentuală 
dintre costul pregătirii și depunerii propunerii și suma solicitată ca finanţare. 
Figura 3 prezintă estimările solicitanţilor cu privire la relaţia procentuală  
dintre costul activităţii de raportare și valoarea finanţării primite16. Peste  
jumătate din participanţi au considerat că timpul necesar pentru întocmirea unei solicitări a fost just, însă în cazul coordonatorilor de proiect, această cifră a scăzut la 40 %. Evaluarea intermediară a pus în evidenţă existenţa  unui sentiment de îngrijorare similar în ceea ce privește costul pregătirii  
propunerii, precum și al negocierii cu Comisia: „[…] s-a semnalat că procesul 
de negociere a contractului necesită din ce în ce mai mult timp, solicitan-tul trebuind să furnizeze foarte multe documente. Demersurile care trebuie 
efectuate în perioada anterioară încheierii contractelor se pot dovedi foarte 
solicitante pentru resursele anumitor organizaţii“
17. Evaluarea intermediară a 
utilizat o metodă bazată pe chestionar similară cu cea a Curţii, însă numărul 
de participanţi contactaţi a fost mai mic, iar rata de răspuns a fost, de ase-
menea, mai scăzută (736 de răspunsuri și o rată de răspuns de 29 % pentru 
chestionarul Curţii; 82 de răspunsuri și o rată de răspuns de 22 % pentru  evaluatori).16 Curtea a efectuat un sondaj în rândul 
solicitanţilor din cadrul programului 
„Energie inteligentă pentru Europa“, pe tema modului de funcţionare a 
programului. S-au primit răspunsuri din 
partea a 736 de solicitanţi.
17 Mid Term Evaluation of the 
Multiannual Programme for Action 
in the Field of Energy „Intelligent Energy – Europe, 2003-2006“ (Evaluare 
intermediară a programului multianual 
de acţiune în domeniul energiei 
„Energie inteligentă – Europa, 
2003-2006“), ECOTEC Research & Consulting Limited, Regatul Unit 
(p. 42). (http://ec.europa.eu/dgs/
energy_transport/evaluation/activites/
doc/reports/energie/no52_eie_
midterm_final_report.pdf)
DISTRIBUŢIA RĂSPUNSURILOR PRIVITOARE LA COSTUL ESTIMAT AL PREGĂTIRII ȘI DEPUNERII 
UNEI PROPUNERI CA PROCENTAJ DIN FINANŢAREA SOLICITATĂ 689 DE RESPONDENŢIFIGURA 1
11-15 %16-20 %peste 20 %
sub 5 %
6-10 %
20
DISTRIBUŢIA RĂSPUNSURILOR PRIVITOARE LA COSTUL ACTIVITĂŢII DE RAPORTARE 
CA PROCENTAJ DIN VALOAREA FINANŢĂRII PRIMITE 529 DE RESPONDENŢIFIGURA 3DISTRIBUŢIA RĂSPUNSURILOR PRIVITOARE LA COSTUL ESTIMAT AL PREGĂTIRII 
ȘI DEPUNERII UNEI PROPUNERI CA PROCENTAJ DIN FINANŢAREA SOLICITATĂ, PENTRU COORDONATORI LA CHESTIONAR AU RĂSPUNS 121 DE COORDONATORIFIGURA 2
11-15 %16-20 %peste 20 %
sub 5 %
6-10 %
11-15 %16-20 %peste 20 %
sub 5 %
6-10 %
21
COSTURI SUPORTATE DE AGENŢIA EXECUTIVĂ
 34.  Un element inedit adus de programul „Energie inteligentă pentru Europa“ a fost 
încredinţarea administrării programului unei agenţii executive create în acest 
scop (a se vedea caseta 6)18. Comisia a alocat în liniile bugetare aferente pro-
gramului EIE o sumă totală de 8,5 milioane de euro pentru finanţarea agenţiei executive în exerciţiile 2005 și 2006. Pentru 2006, în situaţiile financiare  ale agenţiei sunt consemnate cheltuieli de 4 milioane de euro
19 (conform  
contabilităţii pe bază de angajamente), la data de 31 decembrie 2006 exis-
tând un excedent acumulat de 0,9 milioane de euro. Costurile de funcţionare ale agenţiei sunt, astfel, evaluate la 7,6 milioane de euro pentru exerciţi-
ile 2005 și 2006. La sfârșitul exerciţiului 2006, în cadrul agenţiei lucrau 41 de 
persoane, cinci dintre acestea fiind agenţi permanenţi detașaţi de Comisie, 
11 fiind agenţi temporari transferaţi din cadrul Comisiei, iar 25 fiind agenţi 
contractuali.18 Agenţia nu a fost implicată decât în 
administrarea programului „Energie 
inteligentă pentru Europa“, nejucând 
niciun rol în administrarea activităţilor 
finanţate prin programe anterioare. Din 
anul 2007, programul care a înlocuit EIE 
face parte din Programul-cadru pentru 
competitivitate și inovare. Agenţia gestionează în prezent și alte activităţi 
aparţinând acestui program-cadru, pe 
lângă cele care continuă programul EIE.
19 Contul rezultatului economic pentru 
exerciţiul financiar 2006, Raportul 
privind conturile anuale ale Agenţiei 
Executive pentru Energie Inteligentă pentru exerciţiul financiar 2006, însoţit 
de răspunsurile agenţiei (JO C 309, 
19.12.2007, p. 18). Cheltuielile de 
personal reprezintă 66 % din total. În 
ceea ce privește categoria „alte cheltuieli administrative“, o porţiune semnificativă 
a acesteia a fost reprezentată de 
cheltuieli cu plata experţilor și cu 
efectuarea de studii, precum și de 
rambursări către Comisie pentru punerea 
la dispoziţie a unor spaţii de către 
aceasta din urmă și pentru alte servicii.
CREAREA AGENŢIEI EXECUTIVE PENTRU ENERGIE INTELIGENTĂCASETA 6
Agenţia Executivă pentru Energie Inteligentă reprezintă prima agenţie executivă comunitară. Ea și-a început 
activitatea în anul 2005, având misiunea de a pune în aplicare cea mai mare parte a programului „Energie 
inteligentă pentru Europa“ (2003-2006). Aceasta presupunea îndeplinirea următoarelor sarcini:
Sarcini din cadrul ciclului de proiect:
lansarea cererilor anuale de propuneri, selectarea propunerilor și încheierea contractelor; –
monitorizarea proiectelor (din punctul de vedere al evoluţiei acestora, ca și din punct de vedere fi  nan-  –
ciar);monitorizarea efectelor reale ale proiectelor asupra domeniilor-ţintă în cauză; –
plata contribuţiei comunitare în conformitate cu dispoziţiile contractuale; –
activităţi de comunicare și de promovare privind atât programul, cât și proiectele din cadrul acestuia. –
Sarcini privind activităţile de raportare către Comisie:
transmiterea de rapoarte privind execuţia programului; –
transmiterea de informaţii ca feedback în vederea utilizării la elaborarea de programe viitoare, precum  –
și transmiterea de informaţii privind iniţiativele de la nivel naţional;
transmiterea de rapoarte privind funcţionarea agenţiei și bugetul operaţional al acesteia; –
funcţionare și administrare (resursele umane ale agenţiei, fi  nanţele acesteia…).  –
Agenţiei i s-au încredinţat acum noi sarcini (Programul-cadru pentru competitivitate și inovare), i s-a atribuit 
o denumire nouă (Agenţia Executivă pentru Competitivitate și Inovare), iar durata sa de existenţă a fost 
prelungită până la sfârșitul anului 2015.
22
COSTURI SUPORTATE DE DG ENERGIE ȘI TRANSPORTURI
 35.  Cheltuielile de personal legate de programul EIE care revin Direcţiei Generale 
pentru Energie și Transporturi nu sunt prezentate separat în situaţiile finan-
ciare ale Comisiei, însă pot fi estimate pe baza numărului de membri ai perso-
nalului. Conform datelor publicate de Comisie, în anul 2003 în administrarea programului au fost implicaţi 38 de agenţi [COM(2002) 162]. Această cifră  a scăzut la 20 după ce agenţia executivă a devenit pe deplin operaţională, 
în anul 2006 (în acel moment, existau deja 16 persoane detașate în cadrul 
agenţiei). Corelate cu ipotezele prezentate în analiza eficacităţii costurilor realizată în vederea justificării creării agenţiei executive
20, aceste elemente 
indică o cifră de aproximativ 16 milioane de euro pentru cheltuielile de per-
sonal din perioada 2003-2006.
 36.  Celelalte cheltuieli legate de gestiunea administrativă (care au reprezentat 
în principal cheltuieli cu efectuarea de studii, cu ședinţele, cu informarea  
și cu acţiunile de mediatizare) s-au ridicat la 2 milioane de euro pentru  perioada 2003-2006.
COSTURILE ADMINISTRATIVE TOTALE
 37.  Costurile administrative ale programului EIE care au fost suportate de Uniunea 
Europeană (inclusiv costurile de funcţionare ale agenţiei executive) în peri-
oada 2003-2006 se ridică, astfel, la aproximativ 25 de milioane de euro. Un 
chestionar efectuat în rândul participanţilor sugerează un cost de aproximativ 
22 de milioane de euro pentru pregătirea propunerilor și pentru activitatea de 
raportare cu privire la proiecte. La sfârșitul anului 2006, totalul plăţilor către 
participanţi se ridica la 46,8 milioane de euro. Acest lucru sugerează că, în perioada menţionată, costurile administrării programului „Energie inteligentă 
pentru Europa“, ale pregătirii propunerilor aferente acestuia și ale raportă-
rii cu privire la proiectele din cadrul său au fost de același ordin ca și suma 
plătită către beneficiari pentru îndeplinirea obiectivelor operaţionale.20 Externalisation arrangements 
for „Intelligent Energy for Europe“ 
Programme. A cost-effectiveness 
assessment (Mecanismele de 
externalizare pentru programul 
„Energie inteligentă pentru Europa“. 
O analiză a eficacităţii costurilor), 
Eureval-C3E, 2002.
23
 38.  În cazul programelor de tipul EIE, multe dintre aceste costuri sunt mai ridicate 
în etapa iniţială. Costurile implicate, de exemplu, de pregătirea cererilor de 
propuneri sunt concentrate, în mod evident, în faza de început a progra-mului, raportul dintre costul administrării și cel al operaţiunilor efective  
schimbându-se apoi pe parcursul desfășurării programului. Însă costurile  
administrative și cele deja angajate pentru pregătirea propunerilor și pentru raportarea cu privire la proiecte sunt estimate la peste o șesime din totalul angajamentelor, iar costuri administrative vor mai exista și pe viitor – deoa-
rece agenţia executivă va continua monitorizarea contractelor și se va implica 
din ce în ce mai mult în verificarea cererilor de rambursare, în timp ce bene-ficiarii vor înregistra în continuare cheltuieli cu activitatea de raportare și 
vor aloca resurse crescute pentru elaborarea declaraţiilor de costuri și pentru 
obţinerea certificatelor de audit.
AGENŢIA EXECUTIVĂ: UN GESTIONAR MAI BUN?
 39.  În urma auditului pe care l-a efectuat, Curtea a constatat că agenţia executivă:
îmbunătăţise acţiunile de comunicare legate de program (prin intermediul  –
site-ului său de internet, al transmisiilor prin internet și al buletinului său informativ);
ameliorase documentele utilizate pentru solicitări; –
redusese amploarea sarcinii administrative care le revine participanţi- –
lor;
trecuse de la un sistem de raportare semestrial privind evoluţia proiectu- –
lui și aspectele financiare la unul cu termene de raportare de nouă luni și 
înlocuise rapoartele separate cu un sistem de raportare unificată (evoluţia proiectului și aspectele financiare sunt tratate în același document).
24
DURATA PROCESULUI DE SOLICITARE A FINANŢĂRII FIGURA 4
Excelent 
Bun 
Satisfăcător 
Slab 
Servicii inexistenteOpinia respondenţilor la chestionar cu privire la colaborarea cu...
... Agenţia executivă
0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 %... Comisia 40.  Schimbările aduse procedurilor administrative se reflectă în atitudinile beneficiarilor programului. 
Pentru criteriile „asistenţă în timpul procedurii de solicitare a finanţării“ și „durata procedurii“ 
(figura 4 ), numărul solicitanţilor care au calificat serviciile agenţiei executive drept „bune“ sau 
„excelente“ a fost cu 10 % mai mare decât în cazul serviciilor furnizate de Comisie. Între cele 
două entităţi au existat diferenţe marcate în special la nivelul calificativului „excelente“.
 41.  La nivel de ansamblu, participanţii au manifestat o preferinţă pentru colaborarea cu agenţia 
executivă, însă aproximativ jumătate din ei au declarat că nu percep nicio diferenţă între 
nivelul serviciilor furnizate de agenţie și cel al serviciilor din partea Comisiei. Coordona-
torii de proiect (care au contacte mai intense cu entităţile de la Bruxelles decât ceilalţi  participanţi) s-au declarat mai satisfăcuţi de agenţie decât de Comisie ( figurile 5 și 6 ).
 42.  Este încă prea devreme pentru a formula concluzii definitive în ceea ce privește performanţele 
agenţiei, însă percepţia participanţilor la program indică faptul că activitatea iniţială a  
acesteia a fost de un nivel bun.
25
FIGURA 5
PERCEPŢIA ANSAMBLULUI BENEFICIARILOR ÎN CEEA CE PRIVEȘTE DIFERENŢELE DE CALITATE 
DINTRE SERVICIILE FURNIZATE DE COMISIE ȘI CELE FURNIZATE DE AGENŢIA EXECUTIVĂ
FIGURA 6
PERCEPŢIA COORDONATORILOR ÎN CEEA CE PRIVEȘTE DIFERENŢELE DE CALITATE DINTRE 
SERVICIILE FURNIZATE DE COMISIE ȘI CELE FURNIZATE DE AGENŢIA EXECUTIVĂCOMla fel
Agenţia
COMla fel
Agenţia
COMla fel
Agenţia
COMla felAgenţia
COMla fel Agenţia
COMla felAgenţiaAsigură o mai bună 
disponibilitate 
a informaţiilorAsigură o rapiditate 
mai mare 
a procesului 
de solicitare 
a ﬁ nanţăriiAsigură proceduri 
mai simple 
pentru rapoartele 
privind proiectele 
în derulare
Asigură o mai bună 
disponibilitate 
a informaţiilorAsigură o rapiditate 
mai mare 
a procesului 
de solicitare 
a ﬁ nanţăriiAsigură proceduri 
mai simple pentru 
rapoartele privind 
proiectele în derulare020406080100120140160180
051015202530354045
PLANIFICAREA PROGRAMULUI
 43.  Comisia a transpus obiectivele programului EIE într-un program de activitate 
detaliat și a apelat la experţi externi pentru evaluarea propunerilor. În anu-
mite domenii-ţintă ale programului, se pare că există un potenţial semnificativ 
pentru adoptarea la costuri avantajoase a tehnologiilor performante în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră.
 44.  Planificarea programului nu a fost însă în concordanţă cu cele mai bune practici. 
Comisia nu a reușit să:
își facă explicit modelul de politici; –
stabilească obiective bine definite, precum și delimitate în timp; –
realizeze o analiză a actorilor-cheie ai pieţei. –
 45.  Repartizarea cheltuielilor între un număr atât de mare de sectoare de activitate 
a limitat, în mod inevitabil, capacitatea de a obţine progrese semnificative 
și verificabile în vreun sector anume. Programul de cheltuieli EIE nu a avut 
o sferă bine delimitată.
RECOMANDAREA 1  PLANIFICAREA
Comisia ar trebui să se asigure că propunerile de programe se bazează  
pe un model explicit de politici și că reflectă corelaţia estimată dintre  
cheltuieli, realizări ( output ) și impact.CONCLUZII 
ȘI RECOMANDĂRI
27
MONITORIZAREA ȘI EVALUAREA
 46.  Procedurile de monitorizare și de evaluare nu au constituit un mecanism eficace 
pentru obţinerea de feedback. Comisia a efectuat monitorizarea proiectelor, 
însă nu și pe cea a programului în ansamblul acestuia. Evaluarea programului 
anterior a avut loc prea târziu pentru a putea exercita vreo influenţă asupra conceperii programului „Energie inteligentă pentru Europa“, iar programul succesor a fost aprobat înainte de evaluarea EIE. S-a procedat la o evaluare 
„intermediară“ a programului, însă aceasta nu a putut fi realizată optim,  
întrucât până în acel moment nu fuseseră efectuate decât 5 % din plăţi.
 47.  Astfel, mecanismele de monitorizare și de evaluare nu au permis Comisiei să își 
formeze o imagine privind calitatea și concepţia de ansamblu ale programului. 
În plus, ele nu au permis Comisiei să tragă concluzii, de exemplu, cu privire 
la caracterul oportun/inoportun al utilizării abordării standard (bazate pe  
proiecte) pentru îndeplinirea obiectivelor de politici în cauză21 sau, în ipoteza 
agreării acestei abordări, cu privire la necesitatea de a crea un program mult mai bine delimitat (ca sferă de acţiune) pentru a îndeplini obiectivele EIE. 
Una dintre premisele programului „Energie inteligentă pentru Europa“ a fost 
că adoptarea tehnologiilor adecvate de către factorii de decizie era blocată, 
printre altele, de neajunsurile în materie de informaţie. O monitorizare eficace 
ar trebui să fie axată pe evaluarea ameliorării survenite la nivelul informării factorilor de decizie.
 48.  Comisia nu a putut aprecia dacă agenţiile de energie creaseră, prin activita-
tea lor, un impact semnificativ, sau dacă reușiseră să amelioreze coordo-
narea promovării tehnologiilor eficiente din punct de vedere energetic. Cu 
toate acestea, schimbările introduse prin intermediul programului pentru  
perioada 2007-2013 au inclus creșterea sprijinului financiar pentru aceste  organisme.
  49.  Amploarea programului EIE a fost una redusă comparativ cu dimensiunea pieţei 
de energie, pe care programul era destinat să o influenţeze. Proiectele EIE au 
condus la realizări ( outputs ) intermediare (cel mai adesea, constând în consi-
liere pentru autorii de politici, în prezenţa unui anumit număr de participanţi 
la evenimente sau în materiale informative). Este dificil de determinat dacă 
aceste realizări au determinat o schimbare de comportament.21 Este demn de atenţie, de exemplu, 
faptul că autorităţile de profil din 
statele membre, bazându-se pe 
o abordare diferită, au acordat adesea 
o atenţie specială rolului societăţilor 
de utilităţi ca furnizor de recomandări 
privind tehnologiile care permit 
scăderea consumului de energie. Această abordare are avantajul 
existenţei prealabile a canalelor de 
contact dintre societăţile de utilităţi și 
consumatorii de energie, precum și al 
capacităţii acestor societăţi de a măsura 
impactul obţinut la nivelul consumului 
de energie. Are însă dezavantajul interesului de afaceri evident al acestor 
societăţi, fapt care poate fi de natură să 
nu creeze o atmosferă optimă pentru 
consilierea corectă și transparentă.
28
 50.  De asemenea, există o problemă intrinsecă în ceea ce privește deciderea momen-
tului și a modalităţii în care se evaluează programele multianuale care  
demarează lent (sau târziu) și ale căror consecinţe, din punctul de vedere al cheltuielilor, sunt resimţite dincolo de perioada propriu-zisă a programului. 
Așa cum Curtea a indicat deja în raportul său privind „procesele de la mij-
locul perioadei“ pentru fondurile structurale (Raportul special nr. 1/2007), 
evaluările care au loc suficient de devreme în cursul perioadei de programare 
pentru a putea exercita o influenţă asupra concepţiei programului succesor 
se bazează pe probe extrase dintr-o porţiune foarte redusă a cheltuielilor  
planificate. Pe de altă parte, evaluările care se bazează pe cheltuieli ample vor fi, cel mai probabil, efectuate prea târziu pentru a putea influenţa concepţia 
programelor succesoare.
 51.  Având în vedere existenţa acestor dificultăţi intrinsece, este cu atât mai important 
ca serviciile Comisiei să pună în aplicare un set solid și complet de indica-tori de performanţă și, de asemenea, să se asigure de planificarea optimă a 
momentului evaluărilor.
RECOMANDAREA 2  MONITORIZAREA
Comisia ar trebui să se asigure că modul în care sunt monitorizate pro-
gramele îi permite să obţină, pe cât posibil, informaţii utile în privinţa  
efectelor acestora. Aceste informaţii ar trebui să depășească simplul cadru 
al unui proiect sau al altuia și să permită formarea unei imagini despre  
ansamblul programului, cu luarea în considerare a obiectivelor anunţate ale acestuia.
RECOMANDAREA 3  EVALUAREA
Evaluarea programelor ar trebui să fie realizată în așa fel încât utilitatea 
ei ca sursă de feedback  în vederea îmbunătăţirii programelor de cheltuieli 
să fie maximizată. Comisia ar trebui să aibă în vedere apelul crescut la  
evaluarea „longitudinală“ – analizarea impactului categoriilor-cheie de  
proiecte prin prisma mai multor cadre succesive de cheltuieli. Rapoartele 
obţinute de Comisie în ceea ce privește programele statelor membre ar 
putea constitui un punct de reper în această privinţă.
29
ADMINISTRAREA PROGRAMULUI
 52.  Activitatea desfășurată de Curte sugerează că valoarea totală a costurilor pen-
tru pregătirea propunerilor, pentru raportarea cu privire la proiecte și pen-
tru aspectele administrative a fost egală cu suma totală plătită ca asistenţă 
pentru proiecte în perioada 2003-2006. Luând în calcul plăţile și costurile  
administrative viitoare, se poate estima că nivelul total al acestor trei tipuri 
de costuri va depăși o șesime din sumele plătite ca finanţări.
 53.  Deși Comisia Europeană administrează mai multe sisteme de finanţări care sunt 
similare, ca structură, cu EIE, ea nu dispune de un cadru comun pentru apre-
cierea costurilor administrative ale acestor sisteme. De aceea, compararea 
costurilor administrative ale EIE cu cele ale altor sisteme nu este ușor de  
realizat.
RECOMANDAREA 4  GESTIONAREA COSTURILOR
Comisia ar trebui să înregistreze și să analizeze în mod mai sistematic  
informaţiile privind costurile administrative ale programelor (cu luarea în 
considerare a unor indicatori precum costul per euro plătit ca finanţare și costul per propunere evaluată). „Costurile“ ar trebui să includă și porţiunea 
suportată de beneficiari, nu doar pe cea suportată de Comisie. Comisia ar 
trebui să utilizeze aceste informaţii în vederea comparării programelor și 
a identificării și diseminării celor mai bune practici.
 54.  Agenţia executivă a creat un efect pozitiv la nivelul satisfacţiei beneficiarilor: 
participanţii (și mai ales coordonatorii de proiect) preferă să interacţioneze 
cu agenţia decât cu serviciile Comisiei.
  Prezentul raport a fost adoptat de Curtea de Conturi, la Luxemburg, în ședinţa 
sa din 4 septembrie 2008.
  Pentru Curtea de Conturi
  Vítor Manuel da Silva Caldeira
Președinte

30
PREZENTARE GENERALĂ A ACŢIUNILORCHEIE VERTICALE ȘI A SECTOARELORŢINTĂ 
AFERENTE ACESTORA  SUBPROGRAMELE SAVE, ALTENER ȘI STEERANEXA I
SUBPRO-
GRAMACŢIUNI-CHEIE VERTICALE SECTOARE-ŢINTĂ
TITLU TITLUSAVECREȘTEREA EFICIENŢEI ENERGETICE A 
CLĂDIRILORInstrumente pentru demararea punerii în aplicare a directivei 
privind performanţa energetică a clădirilor
Sisteme pentru punerea în aplicare a unor servicii energetice 
pentru clădiri 
Clădirile publice ca exemple de reușităPromovarea unor exemple de bună practică în ceea ce privește 
clădirile foarte eﬁ  ciente din punct de vedere energetic
RENOVAREA LOCUINŢELOR SOCIALESensibilizare, educaţie și formare
Sisteme de ﬁ  nanţare adaptate
Soluţii integrate avansate pentru renovareSchimbări juridice și instituţionale
ABORDĂRI INOVATOARE ÎN SECTORUL 
INDUSTRIALGestionarea energiei (instrumente pentru gestionarea energiei)
Servicii energetice pentru IMM-uriPoligenerarea
ECHIPAMENTE ȘI PRODUSE EFICIENTE 
DIN PUNCT DE VEDERE ENERGETICImpunerea aplicării etichetării UE și a standardelor minime de 
eﬁ cienţă energetică, precum și creșterea gradului de conștientizare 
a importanţei acestora
Achiziţia de tehnologie, iniţiativele venite din partea cumpărătorului și 
alte abordări menite să accelereze transformarea pieţei
Monitorizarea schimbărilor din cadrul pieţei și pregătirea terenului 
pentru noi iniţiative în materie de politiciALTENERSURSE REGENERABILE 
DE ENERGIE – ELECTRICITATEObiective orientative naţionale
Sisteme de sprijin
Aspecte privind reţelele electriceElectricitatea „verde“/ecologicăGenerarea distribuită a energiei electrice
SURSE REGENERABILE DE ENERGIE – 
ENERGIE TERMICĂLegislaţie, standarde și norme privind combustibilii
Lanţul de aprovizionare și structurile pieţeiAnumite tipuri de instalaţii și integrarea în cadrul clădirilor
INSTALAŢII DE MICI DIMENSIUNI BAZATE 
PE SURSE REGENERABILE DE ENERGIEÎncălzirea și răcirea prin energie solară a apei și a clădirilor
Generarea de electricitate fotovoltaicăUtilizarea biomasei pentru încălzirea locuinţelor
Cogenerarea la scară redusă a energiei termice și a energiei 
electrice; pompele de căldură
SOLUŢII ALTERNATIVE DE PROPULSIE A 
AUTOVEHICULELORLegislaţia, regimurile ﬁ  scale, precum și standardele și normele 
referitoare la combustibili
Lanţul de aprovizionare și structurile pieţei pentru sectorul 
biocombustibililorSTEERLanţul de aprovizionare și structurile pieţei pentru combustibilii alternativi care necesită lanţuri de aprovizionare separate
Cererea de vehicule cu propulsie alternativăMăsuri de însoţire
MĂSURI ÎN VEDEREA UNEI UTILIZĂRI 
EFICIENTE A ENERGIEI ÎN TRANSPORTURIReducerea cererii de transport
Creșterea eﬁ  cienţei energetice a modalităţilor de transport 
Încurajarea trecerii la modalităţi mai puţin consumatoare de 
energie
Instrumente și stimulente economice
Informare, sensibilizare și educaţie
CONSOLIDAREA BAZEI
DE CUNOȘTINŢE A AGENŢIILOR
DE ENERGIE LOCALE ÎN CEEA
CE PRIVEȘTE DOMENIUL
TRANSPORTURILORFormarea agenţiilor locale în ceea ce privește utilizarea eﬁ  cientă 
a energiei și utilizarea combustibililor alternativi în domeniul transporturilor
Încurajarea colaborării și a parteneriatelor: sprijinirea actorilor locali 
în vederea participării la program și la proiecte
Sursa: Programul „Energie inteligentă – Europa“ (2003-2006) – Programul global de activitate pentru 
perioada 2003-2006.
31
PREZENTARE GENERALĂ A ACŢIUNILORCHEIE VERTICALE ȘI A SECTOARELORŢINTĂ 
AFERENTE ACESTORA  SUBPROGRAMUL COOPENER
SUBPRO-
GRAMACŢIUNI-CHEIE VERTICALE SECTOARE-ŢINTĂ
TITLU TITLUCOOPENERPOLITICI ȘI REGLEMENTĂRI ENERGETICE 
ȘI CONDIŢII ALE PIEŢEI DE ENERGIE 
FAVORABILE REDUCERII SĂRĂCIEI ÎN 
ŢĂRILE ÎN CURS DE DEZVOLTAREPoliticile energetice, de la elaborare la promovare și punere în 
aplicare
Reglementări energetice favorabile populaţiilor sărace, vizând 
durabilitatea, stabilirea de obiective și generarea descentralizată 
Planiﬁ  carea energetică pentru zonele urbane, periurbane și rurale 
Finanţare, investiţii și sisteme de sprijin pentru programele și 
proiectele din sectorul energiei, cu o atenţie specială pentru IMM-uri 
Promovarea bunelor practici din domeniul serviciilor energetice în 
vederea satisfacerii necesităţilor populaţiilor sărace 
CONSOLIDAREA CUNOȘTINŢELOR 
ȘI ABILITĂŢILOR LOCALE REFERITOARE 
LA ENERGIE ÎN ŢĂRILE ÎN CURS 
DE DEZVOLTAREFormare și punere în reţea pentru autorii de politici energetice și 
pentru entităţile de reglementare și planiﬁ  care energetică 
Formare, punere în reţea, mobilitate și vizite de studii pentru 
profesioniștii din domeniul energiei 
Consolidarea centrelor, agenţiilor și asociaţiilor sectoriale existente 
în domeniul energiei 
Sursa: Programul „Energie inteligentă – Europa“ (2003-2006) – Programul global de activitate pentru 
perioada 2003-2006.
PREZENTARE GENERALĂ A ACŢIUNILORCHEIE ORIZONTALE ȘI A SECTOARELORŢINTĂ 
AFERENTE
SUBPRO-
GRAMACŢIUNI-CHEIE ORIZONTALE SECTOARE-ŢINTĂ
TITLU TITLUTOATECOMUNITĂŢI ÎN SPRIJINUL ENERGIEI 
DURABILEPromovarea responsabilităţii cetăţenești în ceea ce privește 
domeniul energiei și mobilizarea actorilor locali din domeniu 
Planiﬁ  carea în cadrul comunităţilor locale în vederea unei 
utilizări eﬁ  ciente a surselor regenerabile de energie și a energiei 
convenţionale; gestionarea cererii; aspectele legate de mobilitate 
Crearea condiţiilor necesare pentru ca pieţele și serviciile 
energetice locale să atingă o masă critică 
VIZIUNE GLOBALĂ, ACŢIUNE LOCALĂManagEnergy: instrumentul de facilitare a activităţilor locale din domeniul energiei 
Sprijin pentru crearea de agenţii de energie locale și regionale și 
pentru funcţionarea asociaţiilor naţionale ale agenţiilor
Viziune globală: valoarea adăugată creată prin existenţa 
dimensiunii comunitare (grup de reﬂ  ecţie)
MECANISME ȘI STIMULENTE FINANCIAREAnaliza transnaţională a diverselor mecanisme de ﬁ  nanţare
Elaborarea și promovarea unor mecanisme inovatoare de ﬁ  nanţare 
pentru investiţiile din domeniul surselor regenerabile de energie și al utilizării raţionale a energiei
Dreptul la concurenţă loială
Platformă/forum pentru schimbul de experienţe în ceea ce privește 
mecanismele și stimulentele ﬁ  nanciare 
MONITORIZAREA ȘI EVALUAREAMonitorizarea și evaluarea diferitelor politici și măsuri privind 
sursele regenerabile de energie și utilizarea raţională a energiei 
Metode, indicatori și modelări ale tendinţelor viitoare și ale 
impacturilor politicilor 
Platformă pentru schimbul de experienţe în ceea ce privește 
monitorizarea și evaluarea 
DISEMINAREA ȘI PROMOVAREADiseminarea rezultatelor obţinute în urma proiectelor
Diseminarea celor mai bune practici sectoriale
Diseminarea de informaţii privind programul și rezultatele acestuia 
Public Awareness Campaign for an Energy Sustainable Europe  
(campanie de sensibilizare pentru o energie durabilă în Europa) 
Sursa: Programul „Energie inteligentă – Europa“ (2003-2006) – Programul global de activitate pentru 
perioada 2003-2006.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI LA RAPORTUL SPECIAL AL CURŢII DE CONTURI PRIVIND PROGRAMUL ENERGIE INTELIGENTĂ PENTRU 
20032006
33
SINTEZĂ
I. 
Programul Energie inteligentă pentru Europa 
(EIE) vizează sprijinirea politicilor Uniunii  Europene în domeniul energiei, așa cum sunt stabilite în Cartea verde privind siguranţa în  aprovizionarea cu energie, Cartea albă privind transporturile și alte acte legislative comuni-tare conexe care aduc o contribuţie echili-brată la atingerea obiectivelor generale ale  aprovizionării cu energie, competitivităţii și  protecţiei mediului (articolul 1 din decizia pri-
vind programul).
IV.
Prima liniuţă 
Funcţia programului EIE este mai ales una cata-
litică, în care sume comparativ reduse sunt fur-
nizate pentru a declanșa investiţii mult mai  
mari în viitor. 
Selecţia unor domenii prioritare este inevita-
bilă atunci când se abordează un sector atât  de amplu precum cel al energiei. Domeniul de 
aplicare și obiectivele programului EIE1 au fost 
definite de Parlament și de Consiliu și au fost 
structurate pe baza a patru domenii specifice. 
Decizia privind EIE1 se referă la un număr de comunicări specifice relevante pentru fiecare din cele patru domenii ale programului și  fiecare din aceste documente conţine o listă  
de domenii importante de acţiune
1. Comisia  
consideră că planificarea programului, care a 
fost conceput pentru a aborda domeniile de  
politică definite în legislaţie, este de o cali-tate acceptabilă, date fiind restricţiile inerente 
ale unui instrument de politică de o astfel de 
natură.
1 De exemplu, Cartea albă pentru o strategie și un plan de acţiune 
comunitare [COM(1997) 599 final din 26.11.1997] conţine patru domenii de activitate și 22 de măsuri specifice numai domeniului energiei regenerabile; comunicarea Comisiei, intitulată „Planul de acţiune pentru îmbunătăţirea eficienţei energetice în Comunitatea Europeană“ [COM(2000) 247 din 26.4.2000] prezintă măsuri avansate în toate sectoarele și în cele 15 domenii principale. În 2006, această abordare a fost confirmată de avizul Parlamentului European referitor la Cartea verde privind eficienţa energetică, care prezintă peste 100 de recomandări (Raportul Parlamentului European P6_A(2006)0160 din 3.5.2006 și comunicarea Comisiei, din 19 octombrie 2006, privind planul de acţiune pentru eficienţa energetică, în care sunt definite șase domenii, zece priorităţi și 75 de măsuri eficiente din punct de vedere al costurilor, alese pe baza unei evaluări a impactului).A doua liniuţă
EIE1 este un program cu un domeniu de apli-
care larg, pentru abordarea energiei durabile în toate sectoarele societăţii, așa cum a fost  definit în decizia Parlamentului și a Consiliului. Monitorizarea programului se face pe bază de proiecte, ceea ce permite determinarea impac-tului în raport cu obiectivele proiectelor. Comi-sia consideră că sistemul de monitorizare a fost corespunzător.
Introducerea monitorizării la un nivel agre-
gat mai ridicat nu este fezabilă, dată fiind  
dificultatea de a izola legăturile cauzale din-
tre rezultatele programului cu rol de catali-zator și tendinţele macroeconomice, precum  
dependenţa de energie a UE. Comisia consi-
deră că aceasta nu compromite calitatea și  
concepţia generală a programului EIE.
Creșterea cererii de agenţii de energie și  
finanţarea pe termen lung a acestora de  către autorităţile publice reprezintă indica-
tori puternici că aceste agenţii au un impact  
semnificativ.
În ceea ce privește calendarul evaluărilor în  
cadrul programului, EIE este un program con-tinuu, experienţa programelor anterioare fiind integrată în următoarele programe. Astfel,  
rezultatele evaluării sunt folosite în mod siste-
matic la conceperea și elaborarea de propuneri 
legislative pentru programele ulterioare.
34
A treia liniuţă
Curtea cumulează costurile suportate de Comi-
sie și de agenţia executivă cu costurile supli-mentare estimate de beneficiari. Aceste ultime 
costuri sunt de o natură foarte diferită și, în  consecinţă, ar trebui să fie luate în conside-rare separat: pregătirea unei propuneri este  o investiţie în planificarea unui proiect viabil și competitiv. Raportarea cu privire la proiect 
este o obligaţie contractuală cofinanţată, care oferă baza pentru diseminarea rezultatelor  
către părţile interesate. Gestionarea progra-
mului se efectuează numai de către Comisie  
și agenţia executivă. În cazul EIE, costurile de 
gestionare a programului includ și investiţii  pentru înfiinţarea unei agenţii executive, care va aduce beneficii și economii în viitor. În ceea ce privește plata subvenţiilor, Curtea afirmă  
în mod corect la punctul 38 faptul că într-un 
program precum EIE, costurile implicate în pre-
gătirea propunerilor de proiecte sunt mai ridi-
cate în etapa iniţială. În schimb, plăţile către beneficiari sunt mai ridicate în etapa finală.  
Costurile suportate de participanţi în pregă-
tirea proiectelor sunt estimate pe baza unei  
extrapolări a unui sondaj. Sondajul Curţii nu a 
definit nici natura costurilor care ar trebui să 
fie luate în considerare, nici o metodă pentru 
a le determina. 29 % dintre persoanele abor-date au răspuns, însă acestora nu li s-a solicitat 
sa furnizeze informaţii contabile, iar răspun-surile lor nu au fost auditate. În consecinţă,  răspunsurile vor fi în mod necesar foarte apro-ximative și extrapolările pe baza acestora vor fi nesigure.V.
Prima liniuţă
Comisia consideră că programul EIE se con-
centrează în mod clar asupra obiectivelor  prioritare principale ale politicii UE în dome-niul energiei, în special (1) asupra gestionării cererii (decuplarea consumului de creștere) și (2) asupra sporirii ponderii energiei regenera-bile în consumul total de energie al UE.
Programul de lucru a fost conceput pentru  
a aborda domeniile de politică definite în  
legislaţie. Rămâne la latitudinea candidaţilor 
să estimeze în mod convingător rezultatele  
așteptate și la latitudinea Comisiei să decidă, pe baza propunerii de proiect care include  toate costurile, dacă abordarea propusă și  rezultatele estimate se încadrează, într-o mani-
eră eficace din punct de vedere al costurilor, 
în obiectivele politice comunitare.
A doua liniuţă
Monitorizarea programului se face pe bază de 
proiecte, ceea ce permite determinarea impac-
tului în raport cu obiectivele proiectelor.
Cheltuielile de monitorizare ar trebui să  
rămână proporţionale și să nu se adauge în  mod semnificativ la costurile legate de deru-larea programului.
A treia liniuţă
Comisia intenţionează să pună în aplicare reco-mandarea cu privire la evaluarea programelor. Un studiu nou a fost lansat ca licitaţie în cadrul 
programului de lucru EIE 2008, acesta urmând 
să fie elaborat pe bază longitudinală.
35
A patra liniuţă
Documentele de lucru pentru proiectul pre-
liminar al bugetului furnizează în fiecare an  detalieri ale cheltuielilor administrative pri-
vind activităţile direcţiei generale și ale fiecă-rei agenţii executive
2. Începând cu exerciţiul 
2008, acest document include, de asemenea,  la solicitarea Parlamentului European, ponde-rea din bugetul programului folosită pentru  
funcţionarea agenţiei executive.
Pentru acele agenţii executive care folosesc  
sistemul contabil informatic al Comisiei, ABAC, 
pentru a sprijini propriile sisteme contabile,  
Comisia va oferi o facilitate pentru aloca-rea cheltuielilor agenţiei către fiecare din  activităţile sale. Acestea se vor afla ulterior  într-o poziţie mai bună pentru a raporta chel-
tuielile, inclusiv cele administrative. Se plani-
fică oferirea acestei facilităţi anumitor agenţii 
începând din exerciţiul financiar 2009, urmând 
ca aceasta să fie extinsă ulterior asupra tuturor agenţiilor.
Comisia nu consideră că cheltuielile suportate 
de participanţi pot fi asimilate cheltuielilor  
administrative ale programelor. Sarcina supli-
mentară pe care o suportă atât beneficiarul,  
cât și Comisia, pentru colectarea și verificarea informaţiilor despre cheltuielile beneficiarului 
aferente pregătirii propunerilor nu se justifică în prezent.
2 Documentele de lucru II, III și IV pentru proiectul preliminar de 
buget. CONSTATĂRILE DE AUDIT
17. 
Funcţia programului este mai ales una catali-
tică, în care sume comparativ reduse sunt fur-nizate pentru a declanșa investiţii mult mai  
mari în viitor. Domeniul de aplicare și obiecti-vele programului EIE1 au fost definite de Par-lament și de Consiliu și au fost structurate pe baza a patru domenii specifice. Decizia privind EIE1 se referă la un număr de comunicări spe-
cifice relevante pentru fiecare din cele patru domenii ale programului și fiecare din aceste 
documente conţine o listă de domenii impor-
tante de acţiune.
3 
Comisia consideră că programul EIE se concen-
trează în mod clar asupra obiectivelor prio-ritare principale ale politicii UE în domeniul  
energiei, în special (1) asupra gestionării cere-
rii (decuplarea consumului de creștere) și (2) 
asupra sporirii ponderii energiei regenerabile 
în consumul total de energie al UE.
18.
Prima liniuţă
Programul de lucru a fost conceput pentru  
a aborda domeniile de politică definite în  
legislaţie.
Rămâne la latitudinea candidaţilor să estimeze 
în mod convingător rezultatele așteptate și la latitudinea Comisiei să decidă, pe baza propu-nerii de proiect care include toate costurile,  dacă abordarea propusă și rezultatele estimate se încadrează, într-o manieră eficace din punct de vedere al costurilor, în obiectivele politice comunitare.
3 De exemplu, Cartea albă pentru o strategie și un plan de acţiune 
comunitare [COM(1997) 599 final din 26.11.1997] conţine patru domenii de activitate și 22 de măsuri specifice numai domeniului energiei regenerabile; comunicarea Comisiei, intitulată „Planul de acţiune pentru îmbunătăţirea eficienţei energetice în Comunitatea Europeană“ [COM(2000) 247 din 26.4.2000] prezintă măsuri avansate în toate sectoarele și în cele 15 domenii principale. În 2006, această abordare a fost confirmată de avizul Parlamentului European referitor la Cartea verde privind eficienţa energetică, care prezintă peste 100 de recomandări (Raportul Parlamentului European P6_A(2006)0160 din 3.5.2006 și comunicarea Comisiei, din 19 octombrie 2006, privind planul de acţiune pentru eficienţa energetică, în care sunt definite șase domenii, zece priorităţi și 75 de măsuri eficiente din punct de vedere al costurilor, alese pe baza unei evaluări a impactului). 
36
A doua liniuţă
Obiective specifice măsurabile și bine defi-
nite în timp pentru Uniune, în ansamblu, sunt stabilite în deciziile Consiliului și Parlamentu-
lui, de exemplu în directivele privind energia regenerabilă și în comunicările Comisiei, de  exemplu în Cartea albă privind transporturile și în planul de acţiune privind eficienţa ener-getică. Obiectivele fiecărui proiect trebuie să 
fie în legătură cu obiectivele comunitare, de  la caz la caz.
A treia liniuţă
Pentru EIE 1, grupurile-ţintă au fost indicate  într-un document separat. EIE este un program 
pentru profesioniști, iar acestora li se solicită să își prezinte analizele proprii cu privire la  
actorii pieţei cărora li se adresează proiectele 
concepute de ei.
21. 
În ceea ce privește monitorizarea și indicatorii 
pentru măsurarea succesului programului în  
ansamblu, EIE1 este un program cu un dome-
niu de aplicare amplu, care abordează ener-
gia durabilă în toate sectoarele societăţii, așa 
cum a fost definit în decizia Parlamentului  
și a Consiliului. În acest context, Comisia își  
menţine opinia că sistemul de monitorizare a fost corespunzător.
Monitorizarea programului a furnizat Comi-
siei și agenţiei executive informaţii valoroase 
în legătură cu cerinţele pentru proiectele  viitoare.22.
Programul a fost iniţiat odată cu intrarea în  vigoare a deciziei Consiliului și a Parlamentu-lui, în august 2003. Mai mult, în ceea ce privește 
graficul de punere în aplicare, a trecut un an și jumătate de la adoptarea temeiului juridic (decizia Consiliului și a Parlamentului din iunie 2003) până la semnarea primelor acorduri de subvenţionare, la sfârșitul anului 2004. Acest 
aspect este considerat normal având în vedere timpul necesar pentru adoptarea programului 
de lucru, lansarea cererilor de ofertă, selecţia 
și atribuirea contractelor.
Toate angajamentele au fost făcute în peri-
oada programului. Durata graficului de plăţi  este legată de durata proiectelor individuale, 
majoritatea acestora continuând după 2006.
23.
Comisia a solicitat și a obţinut informaţii des-pre eliminarea barierelor din calea înţelegerii noţiunii de eficienţă energetică, în special  
în legătură cu neajunsurile în materie de  
informaţii. Aceste informaţii au fost solicitate 
special și au fost furnizate ca parte a evaluă-
rii realizate de fiecare candidat cu privire la  
„stadiul tehnicii“ în propunerile de proiecte.  
Ulterior, în timpul și în rapoartele proiecte-lor sprijinite, au fost solicitate și obţinute  
informaţii actualizate despre astfel de bari-ere și despre măsura în care au fost eliminate. Comisia colectează, de asemenea, feedback-ul referitor la nevoile de informaţii, de exemplu în consultarea publică despre Cartea verde pri-vind eficienţa energetică, care s-a încheiat la 31.3.2006.
37
24.
În ceea ce privește calendarul evaluărilor în  
cadrul programului, EIE este un program con-tinuu, experienţa programelor anterioare fiind 
integrată în următoarele programe. Astfel,  rezultatele evaluării sunt folosite în mod siste-matic la conceperea și elaborarea de propuneri legislative pentru programele ulterioare. 
25.
Un studiu independent al agenţiilor locale de energie va fi elaborat în cadrul unei licitaţii  
finanţate de programul de lucru EIE 2008.
27.
Înfiinţarea agenţiilor depinde, în principal, de disponibilitatea structurilor locale și regionale de a asigura cofinanţarea și de a-și sprijini  
agenţia pe termen lung. Recunoscând această 
diversitate, Comisia a încurajat în special noile 
state membre să preia conceptul de agenţie  
de energie (de exemplu cererea de oferte din 2004 a acordat prioritate înfiinţării de agenţii 
în noile state membre). Aceasta a contribuit  
la impulsionarea și la influenţarea procesului 
de luare a deciziilor la nivel local. Ca rezul-
tat, după un început lent, au fost înfiinţate  
16 agenţii de energie în noile state membre  
din 2005 până în 2007.
28.
Studiul ECUBA, care a fost elaborat de experţi 
implicaţi îndeaproape în activitatea agenţiilor 
(dar independenţi de Comisia Europeană), a  furnizat o mai bună cunoaștere a provocărilor 
asociate cu gestionarea agenţiilor de energie la 
nivel local și regional. Un nou studiu va fi lan-
sat ca licitaţie în cadrul programului de lucru EIE 2008, acesta urmând să fie elaborat de un consorţiu care nu a mai fost asociat până acum cu agenţiile de energie locale.Comisiea colectează în mod regulat feedback 
despre activităţile agenţiilor prin interme-diul Managenergy și grupului său de reflecţie 
(MERG), care se întrunește de 2-3 ori pe an  pentru a discuta despre nevoile, priorităţile  și activităţile actorilor locali, în special ale  agenţiilor de energie. Consorţiul  Managenergy actualizează secţiunea despre agenţii de pe  
site-ul Managenergy, precum și broșura cores-punzătoare despre agenţii, verificând în fiecare 
an dacă agenţiile sunt încă active.
29.
Comisia sprijină agenţiile de energie numai în etapa iniţială. Faptul că majoritatea agenţiilor noi, care au fost înfiinţate cu sprijinul comu-
nitar, încă funcţionează demonstrează atât  
o cerere cât și o utilizare publică suficientă în 
Europa pentru a justifica investiţia fondurilor 
publice. 
31.
Comisia deţine informaţii despre cheltuielile  
efectuate de Comisie și de agenţie pentru ges-
tionarea programului și nu include, în mod  
normal, cheltuielile efectuate de participanţi 
pentru a pregăti propunerile drept cheltuieli 
administrative.
38
32. 
Temeiul juridic actual nu definește „costurile“ 
suportate de către toţi solicitanţii la momentul completării propunerilor de proiecte ca eligi-
bile pentru rambursare.
În opinia Comisiei, astfel de cheltuieli sunt  
efectuate într-o etapă necesară din operaţiunile proiectului și nu pot fi definite drept adminis-trative și nici cheltuielile privind raportarea nu pot fi considerate pur administrative. Acesta  este preţul pe care participanţii trebuie să îl  plătească în cadrul oricărei forme de proce-duri competitive (În conformitate cu sondajul Curţii, aproape 60 % din respondenţi au consi-derat aceste cheltuieli ca fiind „corecte“).
Pregătirea unei propuneri este o investiţie în  –
planificarea unui proiect viabil și competi-
tiv, iar raportarea cu privire la proiect este  
o obligaţie contractuală cofinanţată, care  
oferă baza pentru diseminarea rezultatelor de către agenţia executivă sau de Comisie către 
părţile interesate. Astfel de publicaţii gene-
rează efecte secundare pozitive și sporesc  
interesul pentru program, maximizând ast-
fel valoarea finanţării comunitare și acordând 
credibilitate proprietarului proiectului. 
Devizele de cheltuieli ale respondenţilor sunt,  –
prin natura lor, dificil de cuantificat într-o  
manieră sistematică. Comisia observă că în  
chestionarul din sondajul Curţii nu au fost  
definite nici natura costurilor care ar trebui să fie luate în considerare, nici o metodă pentru 
a le evalua. Nu li s-a solicitat participanţilor 
la sondaj sa furnizeze informaţii contabile,  
iar răspunsurile lor nu au fost auditate.  
Răspunsurile celor 29 % dintre persoanele  abordate care au participat la sondaj vor fi, în consecinţă, în mod necesar, o percepţie  subiectivă a respondenţilor și divergentă în 
termeni de conţinut, iar extrapolările pe baza 
acestora vor fi nesigure.33.
Anumite părţi interesate au remarcat faptul că 
procesul de aplicare a devenit mai ușor și că a existat o claritate mai bună în jurul procedu-
rii și criteriilor de evaluare. Comisia înţelege, în consecinţă, că respondenţii la evaluarea  externă au apreciat pozitiv procedura de depu-nere a propunerilor, care are legătură cu chel-tuielile de pregătire a proiectelor menţionate 
de Curte. „Procesul de negociere a contracte-lor“ pe care îl menţionează Curtea nu face parte 
din etapa de propunere, fiind foarte diferit de 
aceasta. Se aplică numai propunerilor selectate 
pentru finanţare și este conceput pentru a pre-
găti acordul de subvenţionare între consorţiul beneficiarilor și Comisie. Prin urmare, resursele folosite pentru „negocierea contractelor“ ar  trebui să fie luate în considerare separat de  
costurile de elaborare a unei propuneri. 
37-38. 
Curtea cumulează costurile suportate de Comi-
sie și de agenţia executivă cu „costurile“ esti-
mate de beneficiari. Aceste ultime costuri sunt 
de o natură foarte diferită și, în consecinţă,  
ar trebui să fie luate în considerare separat.  
Pregătirea unei propuneri este o investiţie în 
planificarea unui proiect viabil și competitiv. 
Raportarea cu privire la proiect este o obligaţie contractuală cofinanţată, care oferă baza pen-
tru diseminarea rezultatelor către părţile inte-resate. Gestionarea programului se efectuează numai de către Comisie și agenţia executivă. În cazul EIE, costurile de gestionare a programu-lui includ și investiţii pentru înfiinţarea unei  agenţii executive, care va aduce beneficii și  economii în viitor.
39
În ceea ce privește cheltuielile estimate de  
beneficiari pentru pregătirea propunerilor  și pentru raportarea cu privire la proiecte  
(22 de milioane de euro pe baza sondajului  efectuat de Curte), așa cum se răspunde la  punctul 32, Comisia observă că acestea sunt  de natură diferită și că au fost efectuate într-o etapă necesară din operaţiunile proiectului.  
Mai mult, în chestionarul din sondajul Curţii nu au fost definite nici natura costurilor care ar  
trebui să fie luate în considerare, nici o meto-
dologie pentru a le evalua. Nu li s-a solicitat  
participanţilor la sondaj sa furnizeze informaţii 
contabile, iar răspunsurile lor nu au fost audi-tate. Răspunsurile celor 29 % dintre persoanele abordate care au participat la studiu vor fi, în consecinţă, în mod necesar o percepţie subiec-
tivă a respondenţilor și divergentă în termeni 
de conţinut, iar extrapolările pe baza acestora 
vor fi nesigure.
Comisia nu consideră că cheltuielile estimate 
în legătură cu pregătirea proiectelor și rapor-
tarea și suportate de către participanţi pot fi 
asimilate, cumulate sau comparate cu cheltu-
ielile administrative efectuate de Comisie și de 
agenţie pentru a gestiona programul, deoarece 
au o natură foarte diferită. În ceea ce privește plata subvenţiilor din cadrul programului, Cur-
tea afirmă în mod corect la punctul 38 faptul că într-un program precum EIE, costurile impli-cate în pregătirea propunerilor de proiecte  sunt mai ridicate în etapa iniţială. În același  timp, plăţile către beneficiari sunt tipic mai  ridicate în etapa finală.CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI
44.
Comisia consideră că planificarea programu-
lui este de o calitate acceptabilă, date fiind  restricţiile inerente ale unui instrument de  
politică de o astfel de natură. Programul de  lucru a fost conceput pentru a aborda dome-niile de politică definite în legislaţie.
A se vedea răspunsul la punctul 18.
45.
Funcţia programului EIE este esenţial una cata-
litică, în care sume comparativ reduse sunt fur-
nizate pentru a declanșa investiţii mult mai  
mari în viitor. Domeniul de aplicare și obiec-tivele programului EIE au fost definite de Par-lament și de Consiliu și au fost structurate pe baza a patru domenii specifice. Decizia privind 
EIE1 se referă la un număr de comunicări spe-
cifice relevante pentru fiecare din cele patru 
domenii ale programului și fiecare din aceste 
documente conţine o listă de domenii impor-tante de acţiune
4. 
4 De exemplu, Cartea albă privind o strategie și un plan de acţiune 
comunitare [COM(1997) 599 final din 26.11.1997] conţine patru domenii de activitate și 22 de măsuri specifice numai domeniului energiei regenerabile; comunicarea Comisiei, intitulată „Planul de acţiune pentru îmbunătăţirea eficienţei energetice în Comunitatea Europeană“ [COM(2000) 247 din 26.4.2000] prezintă măsuri avansate în toate sectoarele și în cele 15 domenii principale. În 2006, această abordare a fost confirmată de avizul Parlamentului European referitor la Cartea verde privind eficienţa energetică, care prezintă peste 100 de recomandări (Raportul Parlamentului European P6_A(2006)0160 din 03.5.2006 și comunicarea Comisiei, din 19 octombrie 2006, privind un plan de acţiune pentru eficienţa energetică, în care sunt definite șase domenii, zece priorităţi și 75 de măsuri eficiente din punct de vedere al costurilor, alese pe baza unei evaluări a impactului).
40
RECOMANDAREA 1 – PLANIFICAREA
A se vede răspunsurile la punctele 17 & 18.
Comisia pune deja în practică recomandarea  
Curţii cu privire la planificare. Comisia a sta-bilit un model de politică explicit pentru EIE, care reflectă legătura dorită între cheltuieli,  rezultate și impact la nivelul fiecărui domeniu de intervenţie, iar acesta este monitorizat con-cret la nivelul fiecărui proiect.
46.
EIE1 este un program cu un domeniu de apli-care amplu, care abordează energia durabilă în toate sectoarele societăţii, așa cum a fost defi-nit în decizia Parlamentului și a Consiliului. În acest context, Comisia își menţine opinia că sis-temul de monitorizare a fost corespunzător. 
Monitorizarea programului a furnizat Comi-
siei și agenţiei executive informaţii valoroase în legătură cu cerinţele pentru proiectele  
viitoare.
EIE este un program continuu, experienţa pro-
gramelor anterioare fiind integrată în urmă-
toarele programe. Astfel, rezultatele evaluării 
sunt folosite în mod sistematic la conceperea și elaborarea de propuneri legislative pentru 
programele ulterioare.47.
Monitorizarea programului se face pe bază de 
proiecte, ceea ce permite determinarea impac-tului în raport cu obiectivele proiectelor. Intro-
ducerea monitorizării la un nivel agregat mai ridicat nu este fezabilă, dată fiind dificultatea de a izola legăturile cauzale dintre rezultatele programului cu rol de catalizator și tendinţele macroeconomice, precum dependenţa de  
energie a UE. Comisia consideră că aceasta nu compromite calitatea și concepţia generală a 
programului EIE.
A se vedea și răspunsul la punctul 23.
48.
Feedback-ul din partea autorităţilor publice  
din UE, așa cum au fost susţinut de recenta  
creștere a cererii pentru astfel de agenţii din 
partea autoritarilor publice, confirmă faptul  
că acestea consideră că o agenţie locală sau  
regională are un impact semnificativ. Faptul  că fiecare autoritate publică nu trebuie doar  
să cofinanţeze, în primii trei ani, ajutorul  
acordat prin EIE, dar și să asigure continui-
tatea agenţiei pentru încă 5 ani, confirmă că  
autorităţile locale sunt convinse de valoarea  
unei astfel de agenţii. A se vedea și răspunsul 
la punctul 28.
49.
Schimbarea de comportament poate fi estimată 
numai pe termen lung, folosind informaţii con-
solidate, precum cele furnizate de EUROSTAT. Cu toate acestea, programul a avut un impact 
pozitiv asupra dezvoltării politicii UE.
41
50.
În ceea ce privește utilizarea evaluării pentru 
conceperea programelor succesoare, constată-rile evaluărilor existente (evaluare intermedi-
ară/finală a unui program în curs și evaluare ex  
post  a programului precedent) sunt informaţii-
cheie pentru evaluarea ex ante/ evaluarea  
impactului programului succesor.
EIE este un program continuu, experienţa pro-
gramelor anterioare fiind integrată în urmă-toarele programe. Astfel, rezultatele evaluării sunt folosite în mod sistematic la conceperea și elaborarea de propuneri legislative pentru programele ulterioare.
51.
În ceea ce privește indicatorii de performanţă, delegarea gestionării programului către  o echipă de profesioniști dedicaţi care lucrează permanent într-o agenţie executivă are ca  rezultat un proces mult mai eficient de feed-back continuu, care permite ca direcţia progra-mului și priorităţile acestuia să fie reajustate/refocalizate anual, ca răspuns la schimbările de pe piaţă, precum și la evoluţia politicii UE.
RECOMANDAREA 2 – MONITORIZAREA
Monitorizarea programului se face pe bază de proiecte, ceea ce permite determinarea impac-tului în raport cu obiectivele proiectelor.
Cheltuielile de monitorizare ar trebui să rămână 
proporţionale și să nu se adauge semnificativ la 
costurile legate de derularea programului.
RECOMANDAREA 3 – EVALUAREA
Comisia intenţionează să pună în practică reco-
mandarea cu privire la evaluarea programelor. 
Un studiu nou a fost lansat ca licitaţie în cadrul 
programului de lucru EIE 2008, acesta urmând 
să fie elaborat pe bază longitudinală.52.
Curtea cumulează costurile suportate de  Comisie și de agenţia executivă cu „costu-rile“ estimate de beneficiari. Aceste ultime  
costuri sunt de o natură foarte diferită și, în  consecinţă, ar trebui să fie luate în conside-rare separat. Pregătirea unei propuneri este  o investiţie în planificarea unui proiect viabil și competitiv. Raportarea cu privire la proiect 
este o obligaţie contractuală cofinanţată, care oferă baza pentru diseminarea rezultatelor  
către părţile interesate. Cheltuielile privind  
gestionarea programului sunt suportate exclu-
siv de către Comisie și agenţia executivă, iar  
pentru perioada în cauză includ și investiţii  pentru înfiinţarea unei agenţii executive, care va aduce beneficii și economii în viitor. 
42
Sondajul efectuat Curţii nu a definit nici natura 
costurilor care ar trebui să fie luate în consi-
derare, nici o metodă pentru a le determina.  Participanţilor la sondaj nu li s-a solicitat sa  
furnizeze informaţii contabile, iar răspun-surile lor nu au fost auditate. În consecinţă,  răspunsurile lor sunt în mod necesar foarte  aproximative.
În ceea ce privește plata subvenţiilor din cadrul 
programului, Curtea afirmă în mod corect la  punctul 38 faptul că într-un program precum EIE, costurile implicate în pregătirea propu-nerilor de proiecte sunt mai ridicate în etapa iniţială. În schimb, plăţile către beneficiari sunt mai ridicate în etapa finală.
53.
Documentele de lucru pentru proiectul pre-liminar al bugetului furnizează în fiecare an  detalieri ale cheltuielilor administrative pri-vind activităţile direcţiei generale și ale fiecă-rei agenţii executive
5. Începând cu exerciţiul 
2008, acest document include, de asemenea,  
la solicitarea Parlamentului European, ponde-
rea din bugetul programului folosită pentru  
funcţionarea agenţiei executive. 
Pentru acele agenţii executive care folosesc  
sistemul contabil informatic al Comisiei, ABAC, pentru a sprijini propriile sisteme contabile,  Comisia va oferi o facilitate pentru aloca-rea cheltuielilor agenţiei către fiecare din  activităţile sale. Acestea se vor afla ulterior  într-o poziţie mai bună pentru a raporta chel-tuielile, inclusiv cele administrative. Se plani-fică oferirea acestei facilităţi anumitor agenţii începând din exerciţiul financiar 2009, urmând ca ulterior aceasta să fie extinsă asupra tuturor agenţiilor.
5 Documentele de lucru II, III și IV pentru proiectul preliminar de 
buget.RECOMANDAREA 4 – 
COSTURI DE GESTIONARE
Agenţiilor care folosesc sistemul contabil infor-
matic al Comisiei li se va oferi o facilitate pen-tru alocarea cheltuielilor agenţiei către fiecare din activităţile sale. Sarcina suplimentară pe  care o suportă atât beneficiarul, cât și Comisia, pentru colectarea și verificarea informaţiilor  
despre cheltuielile beneficiarului aferente pre-gătirii propunerilor nu se justifică în prezent. 
Comisia păstrează înregistrări și analize ale  
costurilor sale de gestionare a programului.
43
ANEXA 1 
Extras din: Evaluarea intermediară a programului multianual de acţiune în domeniul energiei 
„Energie inteligentă – Europa, 2003-2006“ ( Mid Term Evaluation of the Multi-annual Programme  
for Action in the Field of Energy „Intelligent Energy -Europe, 2003-2006“ ),
ECOTEC Research & Consulting Limited, UK
Valoarea adăugată a programului (pagina 58)
În opinia evaluatorilor, un aspect important al 
valorii adăugate pe care o aduce programul EIE este sinergia puternică între domenii. Aceasta poate avea efectul de a aduna actorii din dome-nii precum surse regenerabile, eficienţă ener-getică și transporturi. Evaluările programelor precedente și consultările noastre au indicat faptul că proiectele finanţate au inspirat modi-ficări în  politica statelor membre și intervenţii ale acestora. Este prea devreme pentru a spune 
că aceasta se va întâmpla ca urmare a proiec-telor finanţate în prezent. Cu toate acestea, în opinia evaluatorilor, deoarece proiectele au  aceeași natură ca programele precedente, este rezonabil să se presupună că se va întâmpla  astfel. Acest aspect ar trebui să fie inclus în  evaluarea ex-post  a programului EIE.



Curtea de Conturi Europeană
Raportul special nr. 7/2008
Energie inteligentă – Europa 2003-2006 
Luxemburg: Oficiul pentru Publicaţii Oficiale ale Comunităţilor Europene2008 – 43 p. – 21 x 29,7 cmISBN 978-92-9207-063-2DOI 10.2865/17740

Cum vă puteţi procura publicaţiile Uniunii Europene?
Publicaţiile Oﬁ  ciului pentru Publicaţii sunt disponibile pentru vânzare pe site-ul Librăriei UE 
(http://bookshop.europa.eu/); puteţi transmite comanda dumneavoastră către biroul de vânzări ales.
De asemenea, puteţi solicita lista punctelor de vânzare care fac parte din reţeaua noastră 
mondială trimiţând un fax la nr. (352) 29 29-42758.
RAPORTUL SPECIAL „ENERGIE INTELIGENTĂ  EUROPA“ 
20032006 EXAMINEAZĂ, PE RÂND, UTILIZAREA  FONDURILOR UE, REUȘITELE ȘI NEAJUNSURILE ÎN CEEA CE PRIVEȘTE MONITORIZAREA ȘI EVALUAREA, PRECUM ȘI COSTURILE ADMINISTRATIVE ÎNREGISTRATE, PE DE O PARTE, DE CĂTRE COMISIE ȘI, PE DE ALTĂ PARTE, DE CĂTRE PARTICIPANŢII LA ACEST PROGRAM UE CARE VIZEAZĂ PROMOVAREA EFICIENŢEI ENERGETICE ȘI A UTILIZĂRII SURSELOR REGENERABILE DE ENERGIE. ÎN RAPORT SE PREZINTĂ O SERIE DE RECOMANDĂRI PENTRU ÎMBUNĂTĂŢIREA MODULUI DE CONCEPERE A PROGRAMELOR VIITOARE SIMILARE, PENTRU MAXIMIZAREA VALORII MONITORIZĂRII ȘI A EVALUĂRII, CA ȘI PENTRU LIMITAREA COSTURILOR ADMINISTRATIVE.
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂQJ-AB-08-003-RO-C
ISBN 978-92-9207-063-2