[pic] | COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE |

Bruxelles, 25.2.2009

COM(2009) 104 final

COMUNICARE A COMISIEI

„Răspunsul la criza din industria europeană a automobilelor”

COMUNICARE A COMISIEI

„Răspunsul la criza din industria europeană a automobilelor”

Introducere

Industria europeană a automobilelor este una din industriile de bază ale Europei. Aceasta deține un rol cheie în ceea ce privește creșterea economică, exporturile, inovarea și ocuparea forței de muncă. Ea are un impact asupra unui mare număr de alte sectoare. Deosebit de importantă este influența sa transfrontalieră: furnizorii, producătorii, vânzările și service-ul din aval creează o rețea de interes reciproc în care sunt implicate toate statele membre.

Comisia are convingerea că Uniunea Europeană are nevoie de un sector al automobilelor dinamic și competitiv. Criza economică a supus sectorul automobilelor unei presiuni deosebite. Pentru a ajuta această industrie și forța de muncă aferentă să treacă de această criză este nevoie de un sprijin focalizat în mod corespunzător, care să abordeze problemele structurale prin creșterea competitivității și prin adaptarea la nevoile viitorului.

Industria europeană a automobilelor are un viitor promițător. Performanțele sale la export arată că aceasta poate produce produsele corespunzătoare unei piețe globale care va continua să crească. Forța sa de muncă deține competențele necesare menținerii avantajului său tehnologic. Ea lucrează deja la producerea noii generații de automobile necesare pentru noua eră a emisiilor scăzute de carbon.

Prezenta comunicare arată modul în care UE poate utiliza pârghiile politice pentru a sprijini industria automobilelor. Aceasta reprezintă cadrul european de acțiune: un cadru care prevede modul în care se pot lua măsurile decisive necesare, atât la nivelul UE, cât și la nivelul statelor membre. Statele membre vor utiliza combinații diferite de acțiuni pentru a veni în întâmpinarea nevoilor producătorilor, furnizorilor, distribuitorilor, precum și lucrătorilor acestora. Aceste acțiuni vor fi mai eficiente într-un mediu de încredere oferit de un cadru comunitar comun.

Vitalitatea, competitivitatea și volumul vânzărilor industriei europene a automobilelor se datorează în mare parte pieței interne. Aceasta va fi esențială pentru faza de redresare. Prin urmare, este esențial ca ajutoarele de stat și alte măsuri să fie bine direcționate pentru a consolida această industrie, evitându-se crearea unor distorsiuni pe termen scurt care vor fi în detrimentul unei competitivități pe termen lung. Acest lucru înseamnă cooperare și eforturi depuse la un nivel superior deciziilor naționale, pentru a se asigura că aceste decizii sunt în ton cu ambițiile globale ale UE.

În același timp, UE poate oferi o varietate de alte măsuri pentru construirea unei platforme care să stabilizeze industria și care să ajute la refacerea acesteia. Acestea includ măsuri de investiție în tehnologii strategice. Sunt incluse măsuri prin care lucrătorii al căror loc de muncă este amenințat sunt ajutați să se recalifice și să-și găsească un alt loc de muncă, păstrând și dezvoltând competențele cheie ale unora dintre cei mai valoroși tehnicieni din Europa. Se vor depune eforturi comune hotărâte pentru combaterea oricărei tendințe de protecționism pe piețele mondiale. Industria va beneficia, desigur, în mod direct de principalele măsuri ale Planului european de redresare economică pentru a stimula din nou acordarea de credite, precum și de măsuri specifice cum ar fi Inițiativa europeană privind automobilele ecologice.

Acest cadru european pentru sectorul automobilelor arată modul în care aplicarea inteligentă a politicilor UE și a celor naționale poate oferi nu numai o atenuare a presiunilor intense exercitate asupra industriei automobilelor, ci și o lansare pentru viitor. Obiectivul comun este un sector al automobilelor dinamic, competitiv și durabil în UE pentru deceniile următoare.

1. Situația specială a sectorului automobilelor

Industria automobilelor se află în centrul prosperității Europei . UE este cel mai mare producător de autovehicule din lume, cu o producție de peste 18 milioane de vehicule pe an și aproape o treime din automobilele produse în lume. Ea reprezintă un uriaș angajator al forței de muncă calificate, ocupând în mod direct peste 2 milioane de lucrători și fiind responsabilă pentru aproximativ 12 milioane de locuri de muncă. Ea reprezintă un motor esențial pentru știință și inovare, investind peste 20 de miliarde de euro pe an în cercetare și dezvoltare, ceea ce aduce Europa pe primul loc în ceea ce privește investițiile private în cercetare și dezvoltare. Cu o cifră de afaceri anuală de 780 de miliarde de euro și o valoare adăugată de 140 de miliarde de euro, aceasta aduce o contribuție majoră la PIB-ul UE. Exporturile acesteia sunt mult superioare importurilor, cu un excedent de peste 60 de miliarde de euro din totalul exporturilor de 125 de miliarde de euro. Mai mult, sectorul joacă un rol central în abordarea multor provocări cheie din domeniul economic, social și de mediu, cu care se confruntă astăzi Europa, cum ar fi mobilitatea și siguranța durabilă.

Producerea automobilelor este strâns legată de multe alte sectoare. Electronica, ingineria mecanică și ingineria electrică, tehnologia informației, industria oțelului, chimică, a maselor plastice, a metalelor și a cauciucului reprezintă furnizori cheie. 20% din oțelul UE și 36% din producția sa de aluminiu este direcționată către producția de automobile. De asemenea, aceasta are o dimensiune transfrontalieră extrem de semnificativă în Europa și în întreaga lume. În cadrul UE, cele 250 de linii de producție sunt repartizate în 16 state membre, iar fiecare stat membru este implicat în lanțul de aprovizionare pentru producție și în lanțul vânzărilor. În general există circa 50 de furnizori de componente pentru un automobil, localizați în toată Europa, iar aproximativ 75% din valoarea adăugată a unui automobil nou este generată de acești furnizori. În consecință, valoarea comerțului intracomunitar cu produse din industria automobilelor este substanțială, de aproximativ 360 de miliarde de euro în 2008. Orice încetinire a creșterii economice înregistrată de sectorul automobilelor afectează puternic alte sectoare, precum și toate statele membre.

Criza economică actuală este marcată de o scădere bruscă a producției. Producția industrială a UE a scăzut cu 8,4% în ultimul trimestru din 2008 și după toate semnele se așteaptă ca această scădere să se accelereze pe măsură ce comenzile deja existente încep să fie retrase. Deoarece între 60 și 80% din automobilele noi din Europa sunt cumpărate cu ajutorul unui credit, criza financiară care este cauza încetinirii creșterii economice a afectat în mod deosebit de puternic industria automobilelor: scăderea de 20% înregistrată este cea mai mare de până acum. Tendințe similare pot fi observate în sectoarele cu legături strânse cu industria automobilelor, cum ar fi industria oțelului, unde se așteaptă o scădere a consumului cu 30% în primul trimestru al acestui an și cu 16% în al doilea trimestru. Situația dificilă a industriei europene de automobile are trei cauze majore:

În primul rând, a avut loc o scădere bruscă și uniformă a cererii de vehicule pentru pasageri și vehicule comerciale , atât în UE cât și în întreaga lume. Condițiile mai stricte de acordare a creditelor, scăderea prețurilor acțiunilor și activelor, precum și starea de nesiguranță creată de situația economică mondială au determinat o încredere foarte scăzută a consumatorilor și o scădere a puterii de cumpărare. În ultimul trimestru din 2008, înmatriculările de automobile noi au scăzut în Europa în medie cu 20%. Vânzările de automobile noi a scăzut cu 1,2 milioane în 2008. În ianuarie 2009, piața europeană de automobile a fost cu 27% mai scăzută decât în urmă cu un an. Producătorii de vehicule comerciale au fost afectați și mai grav, comenzile pentru vehicule grele scăzând de la 38 000 în ianuarie 2008 la 600 în noiembrie 2008, adică două treimi din capacitatea de producție zilnică a unui producător mediu de vehicule grele. Situația variază de la un stat membru la altul, însă scăderea a atins în prezent toate piețele din UE, toți producătorii majori de pe piața europeană fiind grav afectați.

În al doilea rând, o parte a industriei de automobile a raportat dificultăți privind accesul la credite și preocupări privind lipsa lichidităților . Unele întreprinderi nu pot obține împrumuturi în condiții rezonabile, având rating-uri de credit scăzute în lumina perspectivelor pieței. Se estimează că cele mai mari cinci societăți de finanțare captivă a producătorilor de automobile din Europa vor trebui să contracteze în cursul anului 2009 datorii pe termen mediu și lung în valoare de aproximativ 10 miliarde de euro. Mai mult, furnizorii și-au exprimat o preocupare suplimentară privind blocarea circulației banilor către lanțul de aprovizionare. Situația este deosebit de dificilă pentru micii furnizorii, capitalizați și diversificați mai puțin decât furnizorii mai mari.

În al treilea rând, industria suferă din cauza problemelor structurale pe termen lung de dinaintea crizei. Întreprinderile de automobile se găseau deja într-un mediu de afaceri extrem de competitiv. Costurile fixe ridicate, supracapacități structurale și o intensă concurență a prețurilor au determinat întreprinderile de automobile să se concentreze pe reducerea costurilor și pe îmbunătățirea eficienței interne. De asemenea, a avut loc o consolidare a sectorului furnizorilor. Recentele scăderi ale cererii și ale producției au înrăutățit situația, supracapacitatea medie a Europei fiind estimată în prezent la 20%. La nivel global, capacitatea de producție este estimată în prezent la circa 94 de milioane pe an, iar cererea pentru 2009 este estimată la circa 55 de milioane.

Situația este agravată de riscul crescut de protecționism , care amenință să reducă accesul pe piețele țărilor terțe al producătorilor europeni care au avut succes din vânzările la export. Primele cazuri de protecționism au apărut sub forma unor noi cerințe pentru licențele de import, de exemplu în Argentina și Brazilia, sau sub formă de taxe la import crescute, de exemplu în Rusia.

Previziunile actuale pentru 2009 nu sunt încurajatoare . Previziunile disponibile sugerează o scădere în continuare a pieței automobilelor între 12% și 18% (circa 1,5 – 2,5 milioane de vehicule). Industria se așteaptă ca cererea de vehicule comerciale să scadă cu aproximativ 30%. Acest lucru va exercita probabil o presiune și mai mare asupra întregului lanț de valori al industriei automobilelor, în special în ceea ce privește volumul producției, utilizarea capacității, ocuparea forței de muncă și investițiile din cercetare. O reducere a cererii va duce probabil la scăderi continue ale producției, conform estimărilor care prevăd reduceri cu 25% numai în primele două trimestre din 2009.

Scăderea nivelului producției și reducerea costurilor de către întreprinderile de automobile care a urmat au dus deja la reduceri de personal . Până în prezent acestea au afectat numai lucrătorii temporari. Însă industria a indicat faptul că înrăutățirea condițiilor de piață ar putea periclita între 15% și 20% din forța sa de muncă, în timp ce 1 din 3 furnizori sunt vulnerabili din cauza crizei. Efectele negative asupra ocupării forței de muncă ar putea fi amplificate ca urmare a impactului regional, din cauza caracterului grupat și a concentrării geografice a industriei automobilelor. O presiune suplimentară ar putea fi exercitată de repercusiunile restructurării societăților GM și Crysler. De exemplu, GM a anunțat că 26 000 din cele 47 000 de locuri de muncă ce vor fi suprimate în următorii ani vor fi în afara Statelor Unite.

Cu toate acestea, previziunile globale pe termen lung pentru industria automobilelor sunt promițătoare: se prevede o dublare sau chiar triplare a cererii mondiale de vehicule în următorii 20 de ani ca urmare a motorizării piețelor emergente. Necesitatea unui parc auto „mai verde” va aduce noi oportunități pentru tehnologia inovativă. Mai mult, deoarece scăderea actuală a cererii de pe piețele mature cum sunt Europa și S.U.A. duce la prelungirea perioadei necesare pentru reînnoirea totală a parcului auto, șansele de redresare vor fi și mai mari. Prin urmare, este deosebit de important ca industria automobilelor din UE să fie capabilă să treacă de această criză și să fie pregătită să profite atunci când cererea va crește din nou.

2. RăSPUNSUL POLITIC

În continuarea parteneriatului de la Lisabona pentru creștere și locuri de muncă din 2005, care a identificat sectorul automobilelor ca pe un avantaj al Europei, Planul european de redresare economică [1] a identificat sectorul automobilelor ca pe un sector care necesită un răspuns politic puternic. O prioritate cheie pentru viitor este asigurarea capacității industriei europene de a răspunde la criza actuală și de a ieși din aceasta într-o poziție mai bună de a concura la nivel mondial, după îmbunătățirea condițiilor de piață. Acest lucru se va întâmpla dacă industria automobilelor va aborda cu succes tripla provocare de a fi lider în tehnologie, având în același timp performanțe de mediu și de siguranță dintre cele mai bune în lume.

Planul de redresare subliniază nu numai importanța abordării cauzelor problemelor din prezent ale sectorului automobilelor, ci și importanța unui mod de abordare care să stabilizeze și să consolideze și mai mult competitivitatea pe termen lung a industriei. Acest lucru înseamnă, în special, adaptarea la cererea în continuă schimbare a consumatorilor – atât în Europa cât și la nivel global – prin grăbirea dezvoltării și producției de automobile „verzi” prin investiții importante în cercetare-dezvoltare și inovare. Această abordare va aduce în schimb o contribuție majoră pentru adaptarea industriei la economia cu emisii scăzute de carbon, realizând astfel ambițiile Europei de a reduce emisiile de CO2 și de a îmbunătăți securitatea energetică.

Responsabilitatea primordială în abordarea crizei revine industriei , întreprinderilor individuale și conducerii acestora. Industria este invitată să abordeze problemele structurale ale eficienței producției și ale utilizării capacității într-un mod care să-i îmbunătățească competitivitatea și durabilitatea pe termen lung.

Mai mult, în cadrul abordării globale a politicii industriale, UE și statele membre pot contribui la crearea unor condiții cadru în care industria să prospere. Acestea pot, de asemenea, să promoveze concurența loială pe piețele mondiale deschise. Sprijinul focalizat și temporar al sectorului public la nivel UE și la nivelul statelor membre poate să completeze eforturile industriei de a trece de perioada crizei și de a amortiza efectele negative ale ocupării forței de muncă și ale restructurărilor probabile. Acest sprijin public ar trebui, de preferință, să fie asigurat prin instrumente politice orizontale aplicabile întregii industrii și ar trebui realizat printr-o combinație de acțiuni la nivel european și la nivel de state membre. La reuniunea informală cu miniștrii din 16 ianuarie, statele membre au împărtășit aceste opinii și s-au înțeles asupra unor principii cheie care să le orienteze răspunsurile la situația din prezent, cum ar fi nevoia de piețe mondiale deschise, concurența loială, respectarea unei mai bune reglementări, precum și cooperarea și transparența.

O importanță deosebită o are asigurarea coerenței, eficienței și coordonării măsurilor luate la nivelul statelor membre. Deoarece o mare parte a importanței industriei europene de automobile derivă din impactul major pe care aceasta îl are asupra economiei europene, este deosebit de important să se asigure funcționarea adecvată a pieței interne și să se mențină o neutralitate competitivă și condiții de concurență echitabile, asigurând astfel solidaritatea între statele membre.

În Planul european de redresare economică, Comisia a stabilit elementele cheie ale ajutorului public relevante pentru sectorul automobilelor. Unele din aceste măsuri sunt de ordin general, în timp ce altele țintesc în mod specific industria automobilelor. Principalele obiective ale abordării propuse sunt: (1) susținerea cererii, cu scopul de a ajuta la remedierea efectelor reducerii posibilităților de creditare; (2) facilitarea adaptării prin amortizarea costurilor asociate restructurărilor, mai ales în ceea ce privește lucrătorii și consolidarea formării acestora; (3) încurajarea modernizării uzinelor, cu scopul de a asigura o competitivitate durabilă a acestei industrii la nivel mondial, și (4) asistarea industriei în vederea implementării schimbărilor tehnologice radicale cerute de provocarea schimbărilor climatice. Deși s-a înregistrat deja un anumit progres, este importantă asigurarea realizării depline a obiectivelor într-un mod eficient și coerent.

a) Condițiile cadru și CARS 21

Prin procesul CARS 21, Comisia a elaborat un cadru politic coordonat și previzibil pe termen mediu și lung pentru industria automobilelor, bazat pe un dialog continuu și pe consultarea cu principalii actori. În climatul economic actual, este cu atât mai importantă o orientare clară în vederea unei competitivități pe termen lung, bazată pe inovare, siguranță și performanțe de mediu. Prin urmare, Comisia reconfirmă angajamentul său de a lua în considerare pe deplin recomandările procesului CARS 21 (a se vedea anexa 1), respectând pe deplin principiile unei mai bune reglementări. Ca o urmare a procesului CARS 21, Comisia va asigura adoptarea unei abordări coerente și coordonate, cu o viziune de viitor, a viitorului transportului rutier, precum și adoptarea unor cerințe de mobilitate durabile. Având în vedere impactul crizei din prezent, Comisia va evalua costurile și beneficiile oricărei inițiative legislative noi și va căuta, pe cât posibil, să evite crearea de noi poveri economice.

b) Accesul la finanțare și investiții continue în inovare și cercetare

Este esențială restabilirea disponibilității finanțării în condiții rezonabile și restabilirea lichidităților , pentru ca întreprinderile viabile să nu fie forțate să-și înceteze activitatea și consumatorii să poată accesa creditele necesare pentru achiziționarea de autoturisme noi. Asigurarea unei funcționări adecvate a sistemului financiar rămâne prioritatea principală în vederea dirijării economiei către redresare. Acest lucru este important în special în sectorul automobilelor, caracterizat de intensitatea capitalului și de o cerere privată finanțată prin credite. Industria automobilelor va trebui să finanțeze cercetarea și inovarea, în special pentru proiectarea de noi motoare care să îndeplinească ambițiile legislației europene privind reducerea emisiilor de CO2, începând cu 2012. Noile vehicule vor trebui să respecte limite de poluare și cerințe de siguranță mai stricte. Prin urmare, sprijinirea întreprinderilor pentru a avea acces la finanțare este imperativă.

Problema finanțării este relevantă nu numai pentru viitorul industriei europene a automobilelor, ci și pentru toată economia. Această problemă ar trebui abordată în primul rând prin măsuri care să sprijine sectorul financiar atât la nivel european, cât și la nivel de state membre. În acest sens, Comisia a lansat deja inițiative importante prin adoptarea Comunicării referitoare la aplicarea normelor privind ajutoarele de stat din sectorul bancar[2] și a Comunicării privind recapitalizarea instituțiilor financiare în contextul actualei crize financiare[3]. În ceea ce privește în mod special sectorul automobilelor, trebuie remarcat faptul că filialele financiare ale producătorilor de automobile pot beneficia de ajutoare în cadrul schemelor adoptate de Comisie pentru sectorul bancar. Mai mult, Comisia este conștientă de problemele care pot avea urmări grave, generate de lipsa lichidităților, în special în sectorul furnizorilor și, împreună cu Banca Europeană de Investiții (BEI), va căuta moduri de îmbunătățire a fluxului de credite către IMM-uri, inclusiv către furnizorii din industria automobilelor.

Din perspectiva ajutoarelor de stat, noul Cadru temporar pentru măsurile privind ajutoarele de stat [4], adoptat în decembrie 2008 (adaptat în mică măsură la data de 25 februarie 2009), a fost conceput pentru a permite statelor membre furnizarea de ajutoare întreprinderilor care aveau probleme de acces la lichidități. Instrumentele tipice autorizate conform acestui cadru sunt împrumuturile subvenționate, garanții subvenționate și împrumuturi subvenționate pentru producerea de produse „verzi”, inclusiv automobile. În acest context, trebuie subliniat faptul că ajutoarele acordate în baza acestui cadru respectă pe deplin nomele pieței interne, în vederea evitării denaturărilor și fragmentărilor. Acest cadru se aplică numai întreprinderilor care nu aveau dificultăți înainte de criză. Pentru întreprinderile ale căror dificultăți sunt cauzate mai mult de probleme structurale decât de actuala criză, orice ajutor de stat trebuie sprijinit de un plan de restructurare care să asigure o viabilitate pe termen lung, în conformitate cu obiectivele de promovare a competitivității din acest sector.

Gama largă de instrumente de ajutor de stat „tradiționale” (a se vedea lista din anexa 2) aflate la dispoziția statelor membre pentru a-și sprijini industriile poate reprezenta și un instrument de promovare a cercetării și inovării, a dezvoltării de mediu și a restructurării, atunci când aceasta apare necesară, pentru industria automobilelor, menținând în același timp condiții de concurență echitabile în cadrul pieței interne.

Comisia, împreună cu Banca Europeană de Investiții și cu statele membre, va sprijini industria în eforturile acesteia de a menține investițiile în tehnologiile de viitor (în special tehnologiile verzi cum ar fi reducerea consumului de carburant și propulsii alternative) în perioada de criză. Acest lucru va fi realizat în special atât prin Banca Europeană de Investiții , cât și prin al șaptelea Program-cadru pentru cercetare

BEI a mărit deja volumul împrumuturilor prevăzute pentru sectorul automobilelor, mai ales ca parte a Facilității europene privind transportul nepoluant, la un total anual de 4 miliarde de euro în 2009 și 2010. Împrumuturile acordate industriei de automobile pot proveni și din programe orizontale, în special cele care țintesc IMM-urile, convergența sau siguranța. Activitățile se află deja în curs și se așteaptă ca BEI să aprobe în martie proiecte ale sectorului automobilelor în valoare de 3,8 miliarde de euro, în timp ce proiectele suplimentare aflate în pregătire vor ridica această sumă la 6,8 miliarde de euro. Comisia și BEI vor continua să lucreze în strânsă colaborare pentru a asigura o cât mai bună eficiență a finanțării acordate. Posibilitatea de a regrupa împrumuturile prevăzute pentru 2009 și 2010 la începutul perioadei este analizată în permanență. Procedurile de acordare a sprijinului au fost optimizate în vederea unui timp cât mai scurt de obținere a deciziilor ca urmare a unei cereri de sprijin și menținând, în același timp, proceduri stricte de evaluare pentru a asigura viabilitatea investițiilor pe termen lung.

Aceste eforturi vor fi susținute de un parteneriat de cercetare între sectorul privat și cel public în favoarea mobilității viitorului, cu o valoare totală estimată la 1 miliard de euro. În conformitate cu activitatea de pregătire din cadrul celui de-al șaptelea Program-cadru pentru cercetare și al platformelor tehnologice europene relevante, principala preocupare a acestui parteneriat va fi atât dezvoltarea de vehicule „verzi”, inclusiv automobile, autobuze, vehicule urbane și camioane, cât și abordarea problemelor conexe cum ar fi infrastructura și logistica. Mai mult, se vor studia toate posibilitățile de simplificare administrativă a programelor de cercetare-dezvoltare și a parteneriatelor public-private de cercetare-dezvoltare. Comisia invită statele membre să ofere sprijin pentru cercetare-dezvoltare în domeniul mediului și să mărească investițiile în infrastructurile transportului „verde”, cum ar fi cele pentru automobile electrice și vehicule cu hidrogen, într-un mod coordonat în vederea evitării suprapunerilor costisitoare și pentru maximizarea impactului.

În fine, Comisia este în curs de a stabili o standardizare necesară pentru asigurarea certitudinii juridice a soluțiilor tehnologice și a aplicării acestora în toată piața internă.

c) Stimularea cererii de vehicule noi și accelerarea reînnoirii parcului auto

Statele membre au luat măsuri care acționează asupra cererii, deoarece acestea sunt cele mai eficiente mijloace de a contracara scăderea pe termen scurt a cererii și de a îmbunătății încrederea consumatorilor. Având în vedere faptul că nouă state membre au stabilit deja programe de reciclare și recuperare a vehiculelor („programe de reînnoire a parcului auto”) și alte state plănuiesc să stabilească astfel de programe, Comisia a invitat experții din statele membre la o reuniune pentru prima data la 16 februarie 2009, pentru a asigura transparența tuturor inițiativelor și pentru a oferi ocazia unui schimb de bune practici. Comisia a discutat cu statele membre principiile comune care să permită adoptarea în bune condiții a unor astfel de programe de reînnoire a parcului auto (a se vedea anexa 3). Mai mult, Comisia s-a angajat să grăbească procedura de aprobare conform Directivei 98/34/CE.

Comisia invită statele membre să utilizeze la maxim achizițiile publice pentru a stimula pe termen scurt cererea de vehicule mai puțin poluante și cu un consum redus de carburant, evaluând posibilitatea de a devansa investițiile în infrastructură și în reînnoirea parcului auto pentru transportul public, inclusiv a vehiculelor grele.

d) Păstrarea competențelor și a forței de muncă și minimizarea costurilor sociale

Previziunile ocupării forței de muncă în sectorul automobilelor sunt deosebit de îngrijorătoare și trebuie să atragă întreaga atenție a responsabililor politici. Statele membre vor trebui să facă față unor provocări substanțiale, anumite regiuni putând fi afectate foarte grav.

Prin urmare, partenerii sociali europeni și organizațiile industriale din sector au lansat în octombrie 2007 un „ Parteneriat european pentru anticiparea schimbărilor din sectorul automobilelor”. În prezent este pus în aplicare un program de lucru cuprinzător pe doi ani în vederea anticipării și atenuării impactului social al restructurărilor.

Diverse fonduri UE și instrumente politice pot fi mobilizate pentru a susține costul social al adaptării și pentru asigurarea reținerii în industrie a nivelului de competențe necesar unei competitivități viitoare a industriei. Acest lucru trebuie realizat într-un mod care să sprijine trecerea progresivă la noi forme de producție și nu trebuie să excludă restructurările necesare. Astfel de măsuri sunt aplicabile în toate sectoarele; ele sunt relevante în special pentru sectorul automobilelor și pentru lanțul său de aprovizionare, deoarece vor trebui să abordeze problema unor supracapacități importante.

De asemenea, Comisia a propus o creștere a plăților în avans din Fondul Social European (FSE) , precum și simplificarea criteriilor. Astfel va fi posibilă susținerea măsurilor de punere în aplicare pentru a păstra locurile de muncă și pentru a combate șomajul din industria automobilelor, cum ar fi: i) susținerea lucrătorilor temporari prin finanțarea formării și suportarea unei părți din costurile salariale și nesalariale; ii) susținerea restructurării întreprinderilor și a sectorului; iii) finanțarea recalificării; iv) anticiparea schimbărilor și calificărilor necesare. Există deja exemple de succes prin care FSE a susținut restructurarea industriei automobilelor în trecut și care pot fi utilizate drept inspirație.

Posibilitățile avantajelor oferite de intervențiile finanțate prin Fondul european de adaptare la globalizare (EGF) trebuie, de asemenea, analizate în profunzime. EGF a intervenit deja în patru cazuri din sectorul automobilelor și se prevede un al cincilea caz. Disponibilitatea acestui ajutor va fi ameliorată și mai mult odată cu adoptarea de către Parlamentul European și de către Consiliu a recentei propuneri a Comisiei. Aceasta va permite fondului să intervină mai rapid și, pentru o perioadă limitată de timp, va permite ca intervențiile să fie justificate de criza economică actuală, indiferent de legătura acestora cu globalizarea.

e) Piețe deschise și concurență loială la nivel global

Perioadele de incertitudine economică cresc probabilitatea ca țările să caute să-și protejeze industriile prin ridicarea de obstacole în calea comerțului. Concurența loială pe piețe deschise poate ajuta la combaterea crizei actuale, în timp ce orice măsuri protecționiste amenință să o agraveze. UE se angajează să evite crearea de orice restricții comerciale noi pentru țări terțe. UE așteaptă aceiași atitudine din partea partenerilor săi sociali și nu va tolera o reîntoarcere la protecționism.

Comisia va urmări îndeaproape evoluțiile la nivel internațional și va încuraja dialogul internațional , mai ales cu principalii parteneri comerciali, inclusiv SUA, Japonia, Coreea și China. Împreună cu aceștia, Comisia va depune eforturi pentru a menține deschise piețele mondiale și pentru a asigura o concurență loială.

3. CONSOLIDAREA PARTENERIATULUI

Comisia se angajează să reunească statele membre și alți actori pentru a asigura o abordare coerentă și coordonată în sprijinul industriei europene a automobilelor. Progresul va face obiectul unei monitorizări permanente. Comisia sugerează consolidarea procesului CARS 21 și prevede organizarea unei mese rotunde cu statele membre, industria de automobile (producători și furnizori) și sindicate. Scopul principal al acesteia este de a oferi o platformă de informare reciprocă, dialog și schimb de bune practici. Aceasta va sprijini eforturile de restructurare ale sectorului, astfel încât acesta să poată concura pe piețele mondiale, cu un accent puternic pe reținerea competențelor în industrie, recalificarea lucrătorilor pentru noi sarcini și pentru noi locuri de muncă în acest sector sau în alte sectoare.

Masa rotundă va monitoriza, de asemenea, dezvoltarea din următoarele domenii:

- Relansarea cererii private și devansarea cererii publice :

- Ajutoare financiare pentru cercetare

- Sprijin activ pentru reducerea supracapacității și pentru menținerea în același timp a forței de muncă calificate prin Fondul Social European și Fondul european de adaptare la globalizare;

- Respectarea cu strictețe a recomandărilor CARS 21 , în special în ceea ce privește o mai bună reglementare și nevoia de a evalua costurile și beneficiile oricărei inițiative legislative noi cu scopul de a evita, pe cât posibil, crearea de noi poveri economice;

Comisia este pregătită să profite din plin de potențialul Consiliului Economic Transatlantic pentru a intensifica dialogul cu SUA în ceea ce privește situația producătorilor de automobile din SUA și repercusiunile acestei situații în UE.

Anexa 1: Concluziile evaluării intermediare a CARS 21

Anexa 2: Inventarul instrumentelor ajutoarelor de stat

Anexa 3: Orientări pentru programele de reînnoire a parcului auto

[1] Comunicarea Comisiei către Consiliul european din 26.11.2008, „Un plan european de redresare economică” - COM(2008) 800.

[2] Comunicare referitoare la aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în legătură cu instituțiile financiare în contextul actualei crize financiare mondiale, decembrie 2008 (JO C 16, 22.1.2009, p. 1); revizuită în 25.2.2009 - C(2009) 1270.

[3] Comunicarea Comisiei privind recapitalizarea instituțiilor financiare în contextul actualei crize financiare: limitarea ajutorului la minimul necesar și garanții împotriva denaturărilor nejustificate ale concurenței (JO C 10, 15.1.2009, p 2).

[4] Cadru temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (JO C 16, 22.1.2009, p.1).