RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 332/1

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU ȘI CURTEA DE CONTURI

CONTURILE ANUALE ALE UNIUNII EUROPENE – EXERCIȚIUL FINANCIAR 2010

2011/C 332/01

CUPRINS

Notă cu privire la conturile consolidate

PARTEA I: Situații financiare consolidate ale uniunii europene și note explicative

Bilanț contabil

Contul rezultatului economic

Tabloul fluxurilor de numerar

Situația modificărilor activelor nete

Note la situațiile financiare

PARTEA II: Rapoarte consolidate privind execuția bugetară a Uniunii Europene și note explicative

Rapoarte privind execuția bugetară

Note explicative la rapoartele privind execuția bugetară

NOTĂ CU PRIVIRE LA CONTURILE CONSOLIDATE

Conturile anuale consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul 2010 au fost pregătite pe baza informațiilor prezentate de celelalte instituții și organisme în conformitate cu articolul 129 alineatul (2) din Regulamentul financiar, care se aplică bugetului general al Uniunii Europene. Declar, prin prezenta, că au fost pregătite în conformitate cu Titlul VII din Regulament financiar menționat anterior și cu principiile, normele și metodele contabile stabilite în notele la situațiile financiare.

Am obținut de la contabilii acestor instituții și organisme, care au atestat corectitudinea acestora, toate informațiile necesare pentru întocmirea situațiilor financiare anuale care prezintă activele și pasivele Uniunii Europene și execuția bugetară.

Prin prezenta certific că pe baza acestor informații și pe baza verificărilor pe care le-am considerat necesare pentru a valida conturile Comisiei Europene, am asigurarea rezonabilă că aceste conturi prezintă în mod fidel și corect situația financiară a Uniunii Europene în toate aspectele materiale.

Philippe TAVERNE Contabilul Comisiei

PARTEA I

Situații financiare consolidate ale Uniunii Europene și note explicative

CUPRINS

Bilanț contabil

Contul rezultatului economic

Tabloul fluxurilor de numerar

Situația modificărilor activelor nete

Note la situațiile financiare:

1. Politici contabile esențiale

2. Note la bilanț

3. Note la contul rezultatului economic

4. Note la tabloul fluxurilor de numerar

5. Active și pasive contingente și alte informații

6. Corecții financiare și recuperări

7. Gestionarea riscului financiar

8. Informații privind persoanele afiliate

9. Evenimente ulterioare datei bilanțului

10. Entități consolidate

11. Entități neconsolidate

BILANȚ

Milioane EUR Notă 31.12.2010 31.12.2009 (după retratare) ACTIVE IMOBILIZATE: Imobilizări necorporale 2.1 108 72 Imobilizări corporale 2.2 4 813 4 859 Investiții pe termen lung 2.3 2 555 2 379 Credite 2.4 11 640 10 764 Prefinanțare pe termen lung 2.5 44 118 41 544 Creanțe pe termen lung 2.6 40 55 63 274 59 673 ACTIVE CIRCULANTE: Stocuri 2.7 91 77 Investiții pe termen scurt 2.8 2 331 1 791 Prefinanțare pe termen scurt 2.9 10 078 9 436 Creanțe pe termen scurt 2.10 13 501 8 958 Numerar și echivalente de numerar 2.11 22 063 23 372 48 064 43 634 ACTIVE TOTALE 111 338 103 307 DATORII PE TERMEN LUNG: Beneficiile angajaților 2.12 (37 172) (37 242) Provizioane pe termen lung 2.13 (1 317) (1 469) Pasive financiare pe termen lung 2.14 (11 445) (10 559) Alte pasive pe termen lung 2.15 (2 104) (2 178) (52 038) (51 448) DATORII PE TERMEN SCURT: Provizioane pe termen scurt 2.16 (214) (213) Pasive financiare pe termen scurt 2.17 (2 004) (40) Datorii pe termen scurt 2.18 (84 529) (93 884) (86 747) (94 137) PASIVE TOTALE (138 785) (145 585) ACTIVE NETE (27 447) (42 278) Rezerve 2.19 3 484 3 323 Sume care urmează a fi solicitate de la statele membre (1) 2.20 (30 931) (45 601) ACTIVE NETE (27 447) (42 278) Pentru mai multe detalii privind retratarea unor cifre din 2009, a se vedea notele 2.5.2, 2.9.2, 2.10.3 și 3.4.1.

CONTUL REZULTATULUI ECONOMIC

Milioane EUR Notă 2010 2009 (după retratare) VENITURI DIN EXPLOATARE Venituri din resurse proprii și contribuții 3.1 122 328 110 537 Alte venituri din exploatare 3.2 8 188 7 532 130 516 118 069 CHELTUIELI DE EXPLOATARE Cheltuieli administrative 3.3 (8 614) (8 133) Cheltuieli de exploatare 3.4 (103 764) (102 504) (112 378) (110 637) EXCEDENT DIN ACTIVITĂȚILE DE EXPLOATARE 18 138 7 432 Venituri financiare 3.5 1 178 835 Cheltuieli cu operațiuni financiare 3.6 (661) (594) Variația datoriilor privind beneficiile angajaților 2.12 (1 003) (683) Cota de deficit net a întreprinderilor comune și a entităților asociate 3.7 (420) (103) REZULTATUL ECONOMIC AL EXERCIȚIULUI 17 232 6 887 Pentru mai multe detalii privind retratarea unor cifre din 2009, a se vedea notele 2.5.2, 2.9.2, 2.10.3 și 3.4.1.

TABLOUL FLUXURILOR DE NUMERAR

Milioane EUR Notă 2010 2009 (după retratare) Rezultatul economic al exercițiului 17 232 6 887 Activități de exploatare 4.2 Amortizare 28 22 Depreciere 358 448 (Reluarea) pierderilor din depreciere privind investițiile 0 (17) (Creșterea)/scăderea împrumuturilor (876) (7 199) (Creșterea)/scăderea prefinanțării pe termen lung (2 574) (12 521) (Creșterea)/scăderea creanțelor pe termen lung 15 (10) (Creșterea)/scăderea stocurilor (14) 7 (Creșterea)/scăderea prefinanțării pe termen scurt (642) 827 (Creșterea)/scăderea creanțelor pe termen scurt (4 543) 2 962 Creșterea/(scăderea) provizioanelor pe termen lung (152) 128 Creșterea/(scăderea) datoriilor financiare pe termen lung 886 7 210 Creșterea/(scăderea) altor datorii pe termen lung (74) (48) Creșterea/(scăderea) provizioanelor pe termen scurt 1 (134) Creșterea/(scăderea) datoriilor financiare pe termen scurt 1 964 (79) Creșterea/(scăderea) conturilor creditoare (9 355) 4 207 Excedentul bugetar din anul precedent preluat ca venit non-numerar (2 254) (1 796) Alte variații de non-numerar (149) 54 Creșterea/(scăderea) datoriei privind beneficiile angajaților (70) (313) Activități de investiție 4.3 (Creșterea)/scăderea imobilizărilor corporale și necorporale (374) (464) (Creșterea)/scăderea investițiilor pe termen lung (176) (284) (Creșterea)/scăderea investițiilor pe termen scurt (540) (239) FLUXURI NETE DE NUMERAR (1 309) (352) Variația netă a fluxurilor de numerar și a echivalentelor de numerar (1 309) (352) Numerar și echivalente de numerar la începutul exercițiului 2.11 23 372 23 724 Numerar și echivalente de numerar la sfârșitul exercițiului 2.11 22 063 23 372 Pentru mai multe detalii privind retratarea unor cifre din 2009, a se vedea notele 2.5.2, 2.9.2, 2.10.3 și 3.4.1.

SITUAȚIA MODIFICĂRILOR ACTIVELOR NETE

Milioane EUR Rezerve (A) Sume care urmează a fi solicitate de la statele membre (B) Active nete = (A)+(B) Rezerva de valoare justă Alte rezerve Excedent/(deficit) cumulat Rezultatul economic al exercițiului SOLDUL LA 31 DECEMBRIE 2008 41 3 074 (63 225) 12 686 (47 424) Variația rezervei Fondului de garantare 196 (196) 0 Modificări ale valorii juste 28 28 Altele (după retratare) (1) 28 27 Repartizarea rezultatului economic din 2008 (15) 12 701 (12 686) 0 Rezultatul bugetar din 2008 creditat statelor membre (1 796) (1 796) Rezultatul economic al exercițiului (după retratare) 6 887 6 887 BILANȚUL LA 31 DECEMBRIE 2009 (după retratare) 69 3 254 (52 488) 6 887 (42 278) Variația rezervei Fondului de garantare 273 (273) 0 Modificări ale valorii juste (130) (130) Altele 4 (21) (17) Repartizarea rezultatului economic din 2009 (după retratare) 14 6 873 (6 887) 0 Rezultatul bugetar din 2009 creditat statelor membre (2 254) (2 254) Rezultatul economic al exercițiului 17 232 17 232 SOLDUL LA 31 DECEMBRIE 2010 (61) 3 545 (48 163) 17 232 (27 447)

NOTE LA SITUAȚIILE FINANCIARE

CUPRINS

1. Politici contabile esențiale

2. Note la bilanț

3. Note la contul rezultatului economic

4. Note la tabloul fluxurilor de numerar

5. Active și pasive contingente și alte informații

6. Corecții financiare și recuperări

7. Gestionarea riscului financiar

8. Informații privind persoanele afiliate

9. Evenimente ulterioare datei bilanțului

10. Entități consolidate

11. Entități neconsolidate

1. POLITICI CONTABILE ESENȚIALE

1.1 TEMEIUL JURIDIC ȘI NORMELE CONTABILE

Conturile consolidate ale Uniunii Europene includ conturile Uniunii Europene, ale Comunității Europene a Energiei Atomice și ale Comunității Europene a Cărbunelui și Oțelului (în lichidare). Aceste conturi sunt administrate în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 (JO L 248, 16 septembrie 2002) privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Uniunii Europene și cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002 al Comisiei din 23 decembrie 2002 de stabilire a normelor de aplicare a acestui regulament financiar.

În conformitate cu articolul 133 din Regulamentul financiar, Uniunea Europeană și-a pregătit situațiile financiare consolidate pe 2010 pe baza normelor contabilității de angajamente care decurg din standardele internaționale de contabilitate pentru sectorul public (IPSAS) sau, implicit, din standardele internaționale de raportare financiară (IFRS). Aceste norme contabile, adoptate de contabilul Comisiei, trebuie aplicate de către toate instituțiile și organismele UE care țin de domeniul consolidării, pentru a se stabili un set uniform de norme contabile, de evaluare și prezentare a conturilor, în vederea armonizării procesului de întocmire a situațiilor financiare și în vederea consolidării. Contabilitatea se ține în euro, pentru fiecare an calendaristic.

1.2 PRINCIPII CONTABILE

Situațiile financiare au ca obiectiv oferirea de informații cu privire la situația financiară, performanța și fluxurile de numerar ale unei entități, care sunt utile unei game largi de utilizatori. Pentru UE, ca sector public, obiectivele urmărite sunt mai precis furnizarea de informații utile în procesul decizional și în demonstrarea responsabilității entității pentru resursele care îi sunt încredințate. Prezentul document a fost elaborat ținându-se cont de aceste obiective. Articolul 124 din Regulamentul financiar prevede principiile contabile care trebuie aplicate la întocmirea situațiilor financiare:

— continuitatea activităților;

— prudența;

— permanența metodelor contabile;

— comparabilitatea informațiilor;

— materialitatea;

— necompensarea;

— întâietatea realității asupra aparenței;

— contabilitatea de angajamente.

Pregătirea situațiilor financiare consolidate în conformitate cu normele și principiile menționate mai sus necesită, din partea conducerii, efectuarea de estimări care afectează sumele raportate corespunzătoare anumitor elemente din bilanțul contabil consolidat și din contul rezultatului economic consolidat, precum și informațiile aferente privind activele și pasivele contingente.

1.3 CONSOLIDARE

Domeniul de aplicare al consolidării

Situațiile financiare consolidate al UE includ toate entitățile importante controlate (instituții și agenții), entități asociate și întreprinderi comune. Sunt 43 de entități controlate, 5 întreprinderi comune și 4 entități asociate. Lista completă a entităților consolidate se găsește la nota 10. Comparativ cu 2009, domeniul de aplicare al consolidării s-a extins cu 3 entități controlate (o instituție și două agenții), o entitate asociată și o întreprindere comună. Impactul acestor adăugiri asupra situațiilor financiare consolidate nu este semnificativ.

Entități controlate

Decizia de a include o entitate în domeniul de aplicare al consolidării are la bază conceptul de control. Entitățile controlate sunt toate entități în cazul cărora Uniunea Europeană are, în mod direct sau indirect, competența de a conduce politicile financiare și de funcționare, pentru a putea beneficia de activitățile acestora. Această competență trebuie să poată fi exercitată imediat. Entitățile controlate sunt consolidate integral. Consolidarea începe la data primului control și se încheie atunci când nu mai au loc astfel de controale.

Indicatorii de control cei mai obișnuiți în cadrul Uniunii Europene sunt: instituirea entității prin tratatele fondatoare sau legislația secundară, finanțarea entității de la bugetul general, existența unor drepturi de vot în organismele de conducere, auditul efectuat de Curtea Europeană de Conturi și descărcarea de gestiune acordată de către Parlamentul European. Este evident că este necesar să se efectueze o evaluare la nivel de entitate pentru a se decide dacă unul sau toate criteriile prezentate mai sus sunt suficiente pentru a se putea efectua un control.

În cadrul acestei abordări, instituțiile (cu excepția BCE) și agențiile UE (cu excepția agențiilor din cadrul fostului pilon al II-lea) sunt considerate ca fiind sub controlul exclusiv al UE și sunt, prin urmare, incluse în domeniul consolidării. Mai mult, Comunitatea Europeană a Cărbunelui și Oțelului aflată în lichidare (CECO) este, de asemenea, considerată o entitate controlată.

Toate tranzacțiile semnificative inter-societăți și soldurile între entitățile controlate ale UE sunt eliminate, în timp ce câștigurile și pierderile nerealizate în tranzacțiile inter-entități nu sunt semnificative și, prin urmare, nu au fost eliminate.

Întreprinderi comune

O întreprindere comună este un aranjament contractual prin care Uniunea Europeană și una sau mai multe părți („participanții”) întreprind o activitate economică supusă controlului comun. Controlul în comun reprezintă împărțirea în temeiul unui acord contractual, în mod direct sau indirect, a controlului asupra unei activități care încorporează servicii potențiale.

Participațiile în întreprinderi comune sunt înregistrate cu ajutorul metodei punerii în echivalență, fiind contabilizate inițial la cost. Dobânda Uniunii Europene la profitul entităților sale controlate în comun este contabilizată în contul rezultatului economic al UE, iar dobânda sa la modificările rezervelor este contabilizată în rezervele UE. Costul inițial plus toate modificările (contribuțiile viitoare, cota rezultatelor și modificările rezervelor, deprecierile și dividendele) dau valoarea contabilă a întreprinderii comune în conturile UE la data bilanțului.

Câștigurile și pierderile nerealizate din tranzacțiile între Uniunea Europeană și entitățile sale controlate în comun nu sunt importante și, prin urmare, nu au fost eliminate. Politicile contabile ale întreprinderilor comune pot să difere de cele adoptate de Uniunea Europeană pentru tranzacții și evenimente similare în împrejurări asemănătoare.

Entități asociate

Entitățile asociate sunt entități asupra cărora Uniunea Europeană are, în mod direct sau indirect, o influență semnificativă, dar pe care nu le controlează. Se consideră că există o influență semnificativă în cazul în care Comisia Europeană deține, în mod direct sau indirect, cel puțin 20 % din drepturile de vot.

Participațiile în entitățile asociate sunt înregistrate cu ajutorul metodei punerii în echivalență, fiind contabilizate inițial la cost. Partea Uniunii Europene din profitul entităților asociate acesteia este contabilizată în contul rezultatului economic, iar cota modificărilor rezervelor este contabilizată în rezervele UE. Costul inițial plus toate modificările (contribuțiile viitoare, cota rezultatelor și modificările rezervelor, deprecierile și dividendele) dau valoarea contabilă a entității asociate în conturile UE la data bilanțului. Distribuțiile primite de la o entitate asociată reduc valoarea contabilă a activelor. Câștigurile și pierderile nerealizate din tranzacțiile între Uniunea Europeană și entitățile asociate ale acesteia nu sunt semnificative și, prin urmare, nu au fost eliminate.

Politicile contabile ale entităților asociate pot să difere de cele adoptate de Uniunea Europeană pentru tranzacții și evenimente similare în împrejurări asemănătoare. În cazurile în care Uniunea Europeană deține cel puțin 20 % din fondul de capital de investiții, UE nu caută să exercite o influență semnificativă. Prin urmare, astfel de fonduri sunt tratate ca instrumente financiare din categoria celor clasificate ca disponibile pentru vânzare, iar metoda punerii în echivalență nu li se aplică.

Entități neconsolidate ale căror fonduri sunt gestionate de către Comisie

Fondurile aferente sistemului comun de asigurări de sănătate pentru personalul Uniunii Europene, Fondul european de dezvoltare și Fondul de garantare al participanților sunt gestionate de către Comisie în numele acestora, dar, întrucât aceste entități nu sunt controlate de Uniunea Europeană, nu sunt, prin urmare, consolidate în conturile acesteia – pentru detalii suplimentare privind sumele în cauză, a se vedea nota 11.

1.4 BAZA DE ÎNTOCMIRE

1.4.1 Monedă și baza conversiei

Moneda funcțională și de raportare

Situațiile financiare sunt prezentate în milioane de euro, euro fiind moneda funcțională și de raportare a Uniunii Europene.

Tranzacții și solduri

Tranzacțiile valutare sunt convertite în euro folosind cursurile de schimb în vigoare la datele tranzacțiilor. Câștigurile și pierderile din diferențele de curs valutar ca urmare a decontării tranzacțiilor în valută și a conversiei la cursurile de schimb de la sfârșitul exercițiului a elementelor monetare de activ și pasiv denominate în valută sunt recunoscute în contul rezultatului economic.

Se aplică diferite metode de conversie imobilizărilor corporale și necorporale, care își păstrează valoarea în euro la cursul în vigoare la data când au fost cumpărate.

Soldurile de la încheierea exercițiului ale activelor și pasivelor monetare denominate în valută sunt convertite în euro pe baza cursurilor de schimb în vigoare la 31 decembrie:

Cursurile de schimb ale monedei EURO

Moneda 31.12.2010 31.12.2009 BGN 1,9558 1,9558 CZK 25,0610 26,4730 DKK 7,4535 7,4418 EEK 15,6466 15,6466 GBP 0,8607 0,8881 HUF 277,9500 270,4200 LVL 0,7094 0,7093 LTL 3,4528 3,4528 PLN 3,9750 4,1045 RON 4,2620 4,2363 SEK 8,9655 10,2520 CHF 1,2504 1,4836 JPY 108,6500 133,1600 USD 1,3362 1,4406

Modificările valorii juste a titlurilor de valoare monetară denominate în valută și clasificate ca disponibile pentru vânzare, care sunt relative la diferențele de conversie sunt contabilizate în contul rezultatului economic. Diferențele de conversie ale activelor și pasivelor nemonetare deținute la valoare justă prin profit sau pierderi sunt contabilizate în contul rezultatului economic. Diferențele de conversie ale activelor financiare nemonetare sunt clasificate ca disponibile pentru vânzare și sunt incluse în rezerva de valoare justă.

1.4.2 Utilizarea estimărilor

În conformitate cu IPSAS și cu principiile contabile general acceptate, situațiile financiare includ în mod necesar sumele bazate pe estimări și ipoteze ale conducerii pe baza celor mai fiabile informații disponibile. Estimările semnificative includ, dar nu se limitează la acestea: sumele pentru datorii privind beneficiile angajaților, provizioane, riscul financiar al stocurilor și al creanțelor, veniturile și cheltuielile angajate, activele și pasivele contingente și gradul de depreciere a imobilizărilor necorporale și corporale. Rezultatele efective pot fi diferite față de estimări. Schimbările privind estimările sunt reflectate în perioada în care devin cunoscute.

1.5 BILANȚ

1.5.1 Imobilizări necorporale

Licențele de programe informatice achiziționate sunt înregistrate pe baza costurilor istorice minus amortizarea acumulată și pierderile din depreciere acumulate. Activele sunt amortizate conform metodei liniare pe durata lor de viață utilă estimată. Imobilizările necorporale dezvoltate intern sunt capitalizate atunci când se îndeplinesc condițiile relevante ale normelor contabile ale UE. Costurile capitalizabile includ toate costurile care pot fi atribuite direct necesare pentru crearea, producerea și pregătirea activului pentru ca acesta să fie capabil să funcționeze în modul prevăzut de conducere. Costurile asociate activităților de cercetare, costurile de dezvoltare necapitalizabile și costurile de întreținere sunt recunoscute drept cheltuieli pe măsură ce sunt suportate.

1.5.2 Imobilizări corporale

Toate imobilizările corporale sunt înregistrate pe baza costului istoric minus amortizările și pierderile din depreciere acumulate. Costul istoric include cheltuieli care pot fi atribuite în mod direct achiziționării sau construirii activului.

Costurile ulterioare sunt incluse în valoarea contabilă a activului sau înregistrate ca activ separat, după caz, doar atunci când este probabil că viitoarele beneficii economice sau potențialul de serviciu asociate cu elementul respectiv vor intra în Uniunea Europeană și când costul elementului poate fi evaluat în mod fiabil. Costurile de reparație și întreținere sunt înscrise drept cheltuieli în contul rezultatului economic în perioada financiară în care sunt efectuate. Întrucât Uniunea Europeană nu împrumută bani pentru finanțarea achiziționării de imobilizări corporale, nu există cheltuieli cu împrumuturile luate legate de asemenea achiziții.

Terenurile și operele de artă nu sunt amortizate deoarece se presupune că au o viață utilă nedeterminată. Activele în construcție nu sunt amortizate deoarece nu sunt încă date în folosință. Amortizarea altor active este calculată folosind metoda amortizării liniare pentru alocarea costurilor la valorile reziduale pe durata lor de viață utilă estimată, după cum urmează:

Rate de amortizare

Tipul activului Rata amortizării prin metoda liniară Clădiri 4 % Instalații, mașini și utilaje 10 % - 25 % Mobilă 10 % - 25 % Instalații fixe și accesorii 10 % - 33 % Mijloace de transport 25 % Echipamente informatice 25 % Alte imobilizări corporale 10 % - 33 %

Câștigurile sau pierderile din cesionări sunt determinate prin compararea încasărilor după scăderea cheltuielilor de vânzare cu valoarea contabilă a activului cesionat și sunt incluse în contul rezultatului economic.

Contracte de leasing

Leasingurile de imobilizări corporale, în care Uniunea Europeană are practic toate riscurile și avantajele aferente dreptului de proprietate, sunt clasificate drept contracte de leasing financiar. Contractele de leasing financiar sunt capitalizate la începutul leasingului la cea mai mică din următoarele două valori: valoarea justă a activului oferit prin leasing și valoarea prezentă a ratelor minime de leasing. Fiecare rată de leasing este compusă din soldul datoriei și cheltuielile de finanțare pentru a se ajunge la o rată constantă pe soldul restant de finanțare. Obligațiile provenite din închirieri, după scăderea cheltuielilor de finanțare, sunt incluse în alte datorii (pe termen scurt sau lung). Dobânda costurilor de finanțare este inclusă drept cheltuială în contul rezultatului economic pe perioada de leasing pentru a produce o rată constantă a dobânzii periodice pentru soldul restant al datoriei aferente fiecărei perioade. Activele deținute prin contracte de leasing financiar sunt amortizate pe perioada cea mai scurtă dintre durata de viață utilă a activelor și durata leasing-ului.

Contractele de leasing prin care locatorul reține o parte importantă a riscurilor și a avantajelor aferente dreptului de proprietate sunt clasificate ca leasing-uri de operare. Plățile efectuate în cadrul leasing-urilor de operare sunt înscrise drept cheltuieli în contul rezultatului economic conform metodei liniare pe toată durata leasingului.

1.5.3 Deprecierea activelor nefinanciare

Activele care au o durată de viață utilă nedeterminată nu sunt amortizate și sunt supuse anual unui test de depreciere. Activele supuse amortizării sunt examinate cu privire la depreciere de fiecare dată când evenimente sau schimbări de împrejurare indică posibilitatea nerecuperării valorii contabile. O pierdere din depreciere este contabilizată la valoarea cu care valoarea contabilă a activului depășește valoarea recuperabilă. Valoarea recuperabilă este suma mai mare dintre valoarea justă a unui activ minus costurile de vânzare și valoarea în folosință.

Valorile reziduale și duratele de viață utilă ale imobilizărilor corporale și necorporale sunt revizuite și ajustate, dacă este cazul, cel puțin o dată pe an. Valoarea contabilă a unui activ este redusă imediat la valoarea recuperabilă a acestuia dacă valoarea sa contabilă este mai mare decât valoarea recuperabilă estimată. Dacă motivele deprecierii înregistrate în anii precedenți nu mai sunt valabile, pierderile din deprecieri se stornează corespunzător.

1.5.4 Investiții

Participațiile în entități asociate și întreprinderi comune

Participațiile în entități asociate și întreprinderi comune sunt contabilizate folosind metoda punerii în echivalență. Costurile capitalurilor proprii sunt ajustate pentru a reflecta rata creșterilor sau a reducerilor în active nete ale entităților asociate și întreprinderilor comune care pot fi atribuite Uniunii Europene după înregistrarea inițială, dacă sunt indicii de depreciere, și sunt reduse la valoarea recuperabilă mai scăzută, dacă este nevoie. Valoarea recuperabilă este determinată astfel cum se descrie la punctul 1.5.3. Dacă motivul deprecierii încetează la o dată ulterioară, pierderea din depreciere se stornează la valoarea contabilă care ar fi fost stabilită dacă nu ar fi fost înregistrate pierderi prin depreciere.

Investiții în fonduri cu capital de risc

Clasificare și evaluare

Investițiile în fonduri cu capital de risc sunt clasificate drept active disponibile pentru vânzare (a se vedea punctul 1.5.5) și, în consecință, trebuie contabilizate la valoarea justă, cu câștigurile și pierderile care rezultă din modificările valorii juste (inclusiv diferențele de conversie) înregistrate în rezerva de valoare justă.

Considerații privind valoarea justă

Deoarece nu au un preț de piață cotat pe o piață activă, investițiile în fondurile cu capital de risc sunt evaluate linie cu linie la suma mai mică dintre cost sau valoarea netă aferentă activelor. Câștigurile nerealizate care rezultă din evaluarea la valoarea justă sunt contabilizate prin rezerve, iar pierderile nerealizate sunt evaluate din punctul de vedere al deprecierii pentru a determina dacă sunt înregistrate ca pierderi din depreciere în contul rezultatului economic sau ca modificări ale rezervei de valoare justă.

1.5.5 Active financiare

Clasificare

Activele financiare ale Uniunii Europene sunt clasificate în următoarele categorii: active financiare la valoarea justă prin profit sau pierderi, împrumuturi și creanțe, investiții păstrate până la scadență și active financiare disponibile pentru vânzare. Clasificarea instrumentelor financiare este determinată la contabilizarea inițială și reevaluată la fiecare dată a bilanțului.

(i) Active financiare la valoare justă prin profit sau pierderi

Un activ financiar este clasificat în această categorie dacă este achiziționat în principal în scopul vinderii pe termen scurt sau dacă este desemnat astfel de Uniunea Europeană. Derivatele sunt, de asemenea, plasate în această categorie. Activele din această categorie sunt clasificate drept active circulante dacă se așteaptă să fie lichidate în termen de 12 luni de la data bilanțului.

(ii) Împrumuturi și creanțe

Împrumuturile și creanțele sunt active financiare nederivate cu rate fixe sau determinabile care nu sunt cotate pe o piață activă. Acestea apar atunci când UE oferă bani, produse sau servicii în mod direct unui debitor fără intenția de a tranzacționa creanța. Ele sunt incluse în activele imobilizate, cu excepția celor scadente în termen de 12 luni de la data bilanțului.

(iii) Investiții păstrate până la scadență

Investițiile păstrate până la scadență sunt active financiare nederivate cu rate fixe sau determinabile și scadențe fixe pe care Uniunea Europeană intenționează și poate să le păstreze până la scadență. În acest exercițiu financiar, Uniunea Europeană nu a deținut nicio investiție de acest tip.

(iv) Active financiare disponibile pentru vânzare

Activele financiare disponibile pentru vânzare sunt instrumente nederivate care ori sunt desemnate în această categorie, ori nu sunt clasificate în niciuna dintre celelalte categorii. Acestea sunt clasificate ca active circulante sau active imobilizate în funcție de perioada de timp în care UE intenționează să le utilizeze. Investițiile în entități neconsolidate și alte investiții în capitaluri proprii (de ex. operațiunile cu capital de risc) care nu sunt contabilizate cu ajutorul metodei punerii în echivalență sunt clasificate, de asemenea, ca active financiare disponibile pentru vânzare.

Contabilizare și evaluare inițiale

Achizițiile și vânzările de active financiare la valoarea justă prin profit sau pierderi, păstrate până la scadență și disponibile pentru vânzare sunt contabilizate la data tranzacției – data la care Uniunea Europeană se angajează să cumpere sau să vândă activul. Împrumuturile sunt contabilizate atunci când se avansează lichidități debitorilor. Instrumentele financiare sunt contabilizate inițial la valoarea justă, plus costurile de tranzacție pentru toate activele financiare necontabilizate la valoarea justă prin profit sau pierderi. Activele financiare contabilizate la valoarea justă prin profit sau pierderi sunt înregistrate inițial la valoarea justă și costurile de tranzacție sunt înscrise drept cheltuieli în contul rezultatului economic.

Valoarea justă a unui activ financiar la contabilizarea inițială reprezintă, în mod normal, prețul tranzacției (adică valoarea justă a contraprestației primite). Totuși, când se acordă un credit pe termen lung fără dobândă sau cu o dobândă sub condițiile pieței, valoarea sa justă poate fi estimată ca fiind valoarea actualizată a tuturor intrărilor viitoare de fonduri calculate folosind rata dobânzii prevalente pe piață pentru un instrument similar cu un rating de credit asemănător.

Împrumuturile acordate din fonduri împrumutate sunt evaluate la valoarea lor nominală, care este considerată a fi valoarea justă a împrumutului. Logica acestui raționament este următoarea:

— „Mediul de piață” pentru activitățile de creditare ale UE este foarte specific și diferit de piața de capital utilizată pentru a emite obligațiuni comerciale sau guvernamentale. Întrucât pe aceste piețe creditorii au posibilitatea de a alege investiții alternative, această posibilitate se resimte în prețurile de pe piață. Totuși, această posibilitate de a alege investiții alternative nu există pentru UE, care nu poate investi bani pe piețele de capital; aceasta poate doar împrumuta fonduri în vederea acordării de credite la aceeași rată a dobânzii (de exemplu, balanța de plăți - BDP) sau la o rată redusă în comparație cu cele de pe piața comercială (de exemplu, MESF în 2011). Aceasta înseamnă că UE nu dispune de opțiuni alternative de creditare sau de investiții pentru sumele împrumutate. Astfel, nu există niciun cost de oportunitate și, prin urmare, nicio bază de comparație cu ratele de pe piață. De fapt, operațiunea UE de creditare în sine reprezintă piața. În esență, deoarece opțiunea „costul de oportunitate” nu se aplică, prețul de piață nu reflectă în mod corect substanța tranzacțiilor de creditare ale UE. Prin urmare, nu este adecvat să se determine valoarea justă a operațiunilor de creditare ale UE în funcție de obligațiunile comerciale sau guvernamentale.

— Mai mult, întrucât nu există o piață activă sau operațiuni similare care să permită efectuarea unei comparații, rata dobânzii care trebuie utilizată de Comisia Europeană în ceea ce privește determinarea valorii juste a operațiunilor sale de creditare în temeiul MESF, al balanței de plăți și altor astfel de împrumuturi ar trebui să fie rata dobânzii percepută.

— În plus, pentru împrumuturile pentru balanța de plăți, Euratom și AMF, există efecte de compensare între împrumuturile acordate și cele luate datorită caracterului de reciprocitate al acestora. Astfel, dobânda efectivă a împrumuturi acordate este egală cu rata dobânzii efective pentru împrumuturile luate aferente. Costurile tranzacțiilor suportate de UE și apoi imputate beneficiarului împrumutului sunt contabilizate direct în contul rezultatului economic.

Instrumentele financiare sunt eliminate din bilanț când au expirat sau au fost transferate drepturile de a primi fluxuri de numerar din investiții și Uniunea Europeană a transferat aproape toate riscurile și avantajele aferente dreptului de proprietate.

Evaluare ulterioară

(i) Activele financiare la valoarea justă prin profit sau pierderi sunt contabilizate ulterior la valoarea justă. Câștigurile și pierderile care provin din modificările valorii juste a categoriei „Instrumente financiare la valoarea justă prin profit sau pierderi” sunt incluse în contul rezultatului economic din perioada în care se produc.

(ii) Împrumuturile și creanțele păstrate până la scadență sunt contabilizate la costul amortizat folosind metoda dobânzii efective. În cazul împrumuturilor acordate din fonduri împrumutate, se aplică aceeași rată a dobânzii efective atât împrumuturilor acordate, cât și celor luate, întrucât aceste împrumuturi acordate au caracteristicile „operațiunilor reciproce”, iar diferențele dintre condițiile împrumuturilor acordate și cele luate și sume nu sunt importante. Costurile tranzacțiilor suportate de UE și apoi imputate beneficiarului împrumutului sunt contabilizate direct în contul rezultatului economic.

(iii) Investiții păstrate până la scadență: UE nu deține, în prezent, astfel de investiții.

(iv) Activele financiare disponibile pentru vânzare sunt contabilizate ulterior la valoarea justă. Câștigurile și pierderile rezultate în urma modificărilor valorii juste a activelor disponibile pentru vânzare sunt contabilizate în rezerva de valoare justă. Atunci când activele clasificate drept disponibile pentru vânzare sunt vândute sau se depreciază, ajustările cumulative ale valorii juste contabilizate anterior în rezerva de valoare justă sunt contabilizate în contul rezultatului economic. Dobânda pe activele financiare disponibile pentru vânzare calculată folosind metoda dobânzii efective este înregistrată în contul rezultatului economic. Dividendele aferente instrumentelor de capital propriu disponibile pentru vânzare sunt înregistrate atunci când se stabilește dreptul UE de a primi plata.

Valorile juste ale investițiilor cotate pe piețele active se bazează pe prețurile oferite în prezent. Dacă piața unui activ financiar nu este activă (și în cazul titlurilor de valoare necotate la bursă), Uniunea Europeană stabilește o valoare justă folosind tehnici de evaluare. Acestea includ folosirea tranzacțiilor recente desfășurate în condiții obiective, referirea la alte instrumente care sunt într-o mare măsură aceleași, analiza actualizată a fluxurilor de numerar, modelele de fixare a prețului pe valoarea opțiunii și alte tehnici de evaluare folosite în mod obișnuit de actorii de pe piață.

În cazurile în care valoarea justă a investițiilor în instrumente de capital propriu care nu au un preț cotat pe o piață activă nu poate fi măsurată în mod fiabil, aceste investiții sunt evaluate la cost minus pierderile din depreciere.

Deprecierea activelor financiare

La data fiecărui bilanț, Uniunea Europeană evaluează dacă există dovezi obiective conform cărora un activ financiar s-a depreciat. Un element de activ financiar se depreciază și există pierderi din depreciere dacă și numai dacă există dovezi obiective de depreciere ca urmare a unuia sau a mai multor evenimente care au avut loc după înregistrarea inițială a activului și acea pierdere (sau acele pierderi) are (au) un impact asupra fluxurilor de numerar viitoare estimate ale activului financiar care poate fi estimat în mod fiabil.

(a) Active contabilizate la costul amortizat

Dacă există dovezi obiective că a avut loc o pierdere din depreciere a împrumuturilor și a creanțelor sau a investițiilor păstrate până la scadență contabilizate la costul amortizat, suma reprezentând pierderea se calculează ca diferența între valoarea contabilă a elementului de activ și valoarea actuală a viitoarelor fluxuri de numerar estimate (cu excepția pierderilor viitoare de credit care nu au avut loc) actualizate la rata inițială a dobânzii efective a activului financiar. Valoarea contabilă a activului este redusă și valoarea pierderii este înscrisă în contul rezultatului economic. Dacă un credit sau o investiție păstrată până la scadență are o rată variabilă a dobânzii, rata de actualizare pentru evaluarea oricărei pierderi din depreciere este rata actuală a dobânzii efective determinată conform contractului. Calculul valorii curente a viitoarelor fluxuri de numerar estimate ale unui activ financiar depus ca garanție reflectă fluxurile de numerar care ar putea rezulta dintr-o lichidare minus costurile obținerii și vânzării garanției reale, indiferent dacă lichidarea este sau nu probabilă. Dacă, într-o perioadă ulterioară, suma corespunzătoare pierderii din depreciere scade și scăderea poate fi legată în mod obiectiv de un eveniment care are loc după înregistrarea deprecierii, pierderea din depreciere înregistrată anterior se stornează prin contul rezultatului economic.

(b) Active contabilizate la valoarea justă

În cazul investițiilor în capitaluri proprii clasificate ca disponibile pentru vânzare, o scădere semnificativă sau permanentă (prelungită) a valorii juste a titlului sub costul său este luată în considerare atunci când se determină dacă titlurile s-au depreciat sau nu. Dacă există asemenea dovezi pentru activele financiare disponibile pentru vânzare, pierderea cumulativă – măsurată ca diferența dintre costul de achiziție și valoarea justă actuală, minus pierderea din depreciere a activului financiar respectiv recunoscut în prealabil în contul rezultatului economic – este scoasă din rezerve și înregistrată în contul rezultatului economic. Pierderile din depreciere înregistrate în contul rezultatului economic la instrumente de capitaluri proprii nu se stornează prin contul rezultatului economic. Dacă, într-o perioadă ulterioară, valoarea justă a unui instrument de împrumut clasificat drept disponibil pentru vânzare crește și creșterea poate fi legată în mod obiectiv de un eveniment care are loc după înregistrarea pierderii din depreciere, pierderea din depreciere se stornează prin contul rezultatului economic.

1.5.6 Stocurile

Stocurile sunt înregistrate la suma mai mică dintre cost și valoarea realizabilă netă. Costurile se determină folosind metoda primul intrat, primul ieșit (FIFO). Costurile produselor finite și ale lucrărilor în curs constau în costuri de materii prime, mână de lucru directă, alte costuri care pot fi atribuite direct și cheltuielile generale de producție aferente (bazate pe capacitatea normală de exploatare). Valoarea realizabilă netă este prețul estimat de vânzare în cursul activității obișnuite, minus costurile de finalizare și cheltuielile de vânzare. Atunci când stocurile sunt deținute pentru a fi distribuite cu titlu gratuit sau contra unei sume nominale, acestea sunt evaluate la suma mai mică dintre cost și costul curent de înlocuire. Costul curent de înlocuire reprezintă costul pe care Uniunea Europeană l-ar suporta pentru achiziționarea activului la data de raportare.

1.5.7 Prefinanțări

Prefinanțarea este o plată destinată să ofere beneficiarului un avans de numerar, și anume, un fond de trezorerie. Aceasta poate fi împărțită într-un număr de plăți pe o perioadă definită în acordul respectiv de prefinanțare. Fondul de trezorerie sau avansul este restituit sau este folosit în scopul pentru care a fost acordat pe perioada definită în acord. Dacă beneficiarul nu are cheltuieli eligibile, acesta are obligația de a returna Uniunii Europene avansul de prefinanțare. Suma de prefinanțare este redusă (în totalitate sau parțial) prin acceptarea costurilor eligibile și a sumelor returnate, iar această sumă este înregistrată drept cheltuială.

La încheierea exercițiului, sumele de prefinanțare restante sunt evaluate la suma(sumele) originală(originale) plătită(plătite) minus: sume returnate, sume eligibile cheltuite, sume eligibile estimate și încă necompensate la încheierea exercițiului și reduceri de valoare.

Dobânda la prefinanțare este contabilizată întrucât este dobândită în conformitate cu dispozițiile acordului relevant. La încheierea exercițiului, pe baza celor mai fiabile informații, se realizează o estimare a veniturilor din dobânzi acumulate, care este inclusă în bilanț.

1.5.8 Creanțe

Creanțele sunt contabilizate la valoarea inițială minus reducerea valorii contabile. Reducerea valorii contabile se stabilește când există dovezi obiective conform cărora Uniunea Europeană nu va putea colecta toate sumele datorate la termenele prevăzute inițial ale creanțelor. Cuantumul reducerii, care reprezintă diferența dintre valoarea contabilă a activului și valoarea recuperabilă, este înregistrat în contul rezultatului economic. Se înregistrează și o reducere generală, pe baza experienței anterioare, pentru ordinele de recuperare scadente care nu au fost încă supuse unei deprecieri specifice. A se vedea nota 1.5.14 de mai jos cu privire la tratamentul venitului cumulat la încheierea exercițiului.

1.5.9 Numerar și echivalente de numerar

Numerarul și echivalentele de numerar sunt instrumente financiare definite drept active circulante. Acestea includ lichidități, depozite la vedere la bănci, alte investiții foarte lichide pe termen scurt cu date inițiale de scadență de cel mult trei luni.

1.5.10 Beneficiile angajaților

Obligații privind pensiile

Uniunea Europeană administrează planuri de pensii cu beneficii determinate. Deși angajații acoperă, din salariile lor, o treime din costul preconizat al acestor beneficii, datoria nu este finanțată. Datoria înregistrată în bilanț cu privire la planurile de pensii cu beneficii determinate este valoarea actualizată a obligației beneficiului determinat la data bilanțului. Obligația beneficiului determinat este calculată de actuari folosind metoda unităților de credit preconizate. Valoarea prezentă a obligației beneficiului determinat este calculată prin actualizarea fluxurilor viitoare estimate de numerar folosind rate ale dobânzii obligațiunilor guvernamentale denominate în moneda în care vor fi plătite beneficiile și cu termene până la scadență asemănătoare cu termenele datoriei de pensii aferente.

Câștigurile și pierderile actuariale care apar datorită modificărilor legate de experiență și a modificărilor ipotezelor actuariale sunt înregistrate imediat în contul rezultatului economic. Costurile serviciilor anterioare sunt înregistrate imediat în contul rezultatului economic, cu excepția cazului în care modificările planului de pensii condiționează rămânerea angajaților în funcție pentru o anumită perioadă de timp (perioada de intrare în drepturi). În acest caz, costurile serviciilor anterioare sunt amortizate conform metodei liniare în perioada de intrare în drepturi.

Prestații de boală după pensionare

Uniunea Europeană oferă asigurare medicală angajaților săi prin rambursarea cheltuielilor medicale. Un fond separat a fost creat pentru administrarea zilnică. Atât angajații actuali, pensionarii, văduvii, cât și succesorii în drepturi ai acestora beneficiază de acest sistem. Asigurarea medicală de care beneficiază „persoanele inactive” (pensionari, orfani etc.) sunt clasificate drept „Beneficii ale angajaților ulterioare pensionării”. Dată fiind natura acestor beneficii, este necesar un calcul actuarial. Datoria din bilanț se calculează folosind aceeași metodă ca pentru obligațiile privind pensiile (a se vedea mai sus).

1.5.11 Provizioane

Provizioanele sunt înregistrate atunci când Uniunea Europeană are o obligație prezentă, juridică sau implicită, față de părți terțe ca urmare a unor evenimente trecute; este foarte probabil să fie necesară o ieșire de resurse pentru stingerea obligației și valoarea să fie estimată în mod fiabil. Nu sunt înregistrate provizioane pentru pierderile viitoare din exploatare. Valoarea provizionului reprezintă cea mai bună estimare a cheltuielilor preconizate pentru stingerea obligației actuale la data de raportare. În cazul în care provizionul implică un număr mare de elemente, obligația este estimată prin ponderarea tuturor rezultatelor posibile în funcție de probabilitățile asociate acestora (metoda „valorii preconizate”).

1.5.12 Datorii financiare

Datoriile financiare sunt clasificate drept datorii financiare la valoarea justă prin profit sau pierderi ori drept datorii financiare contabilizate la costul de amortizare (împrumuturi luate). Împrumuturile luate sunt alcătuite din împrumuturi de la instituții de credit și datorii dovedite prin certificate. Împrumuturile luate sunt înregistrate inițial la valoarea justă, respectiv încasările din emiterea acestora (valoarea justă a contraprestației primite) minus costurile de tranzacție suportate, iar apoi contabilizate la costul amortizat folosind metoda dobânzii efective; orice diferență între încasări minus costurile de tranzacție și valoarea de rambursare este înregistrată în contul rezultatului economic pe durata împrumuturilor folosind metoda dobânzii efective.

Acestea sunt clasificate ca datorii pe termen lung, cu excepția celor scadente în mai puțin de 12 luni după data bilanțului. În cazul împrumuturilor acordate din fonduri împrumutate, metoda dobânzii efective nu poate fi aplicată creditelor acordate și împrumuturilor luate, pe baza considerațiilor de prag de semnificație. Costurile tranzacțiilor suportate de Uniunea Europeană și apoi imputate beneficiarului împrumutului sunt înregistrate direct în contul rezultatului economic.

Datoriile financiare clasificate la valoarea justă prin profit sau pierderi includ derivatele atunci când valorarea justă a acestora este negativă. Ele fac obiectul aceluiași tratament contabil precum activele financiare la valoarea justă prin profit sau pierderi (a se vedea nota 1.5.5).

1.5.13 Obligații de plată

O parte semnificativă a obligațiilor de plată ale UE nu este legată de achiziționarea de bunuri sau servicii, ci reprezintă cereri de decont neplătite privind costurile, prezentate de beneficiarii de subvenții sau alte finanțări UE. Acestea sunt înregistrate drept obligații de plată pentru suma cerută în momentul primirii cererii de decont și, după verificare, acceptate drept eligibile de către agenții financiari relevanți. În acest stadiu, ele sunt evaluate la suma acceptată și eligibilă.

Obligațiile de plată care provin din achiziționarea de bunuri și servicii sunt înregistrate la primirea facturii la valoarea inițială, iar cheltuielile aferente sunt introduse în contabilitate atunci când produsele sau serviciile sunt livrate și acceptate de Uniunea Europeană.

1.5.14 Venituri și cheltuieli înregistrate în avans, venituri de încasat și cheltuieli reportate

Conform normelor contabile ale Uniunii Europene, tranzacțiile și evenimentele sunt înregistrate în situațiile financiare în perioada corespunzătoare acestora. La sfârșitul perioadei contabile, cheltuielile angajate sunt contabilizate pe baza sumelor estimate ale obligațiilor de transfer datorate pentru perioada respectivă. Calculul cheltuielilor angajate se face în conformitate cu orientările practice detaliate redactate de Comisie care au ca obiectiv ca situațiile să redea o imagine fidelă.

Veniturile sunt, de asemenea, contabilizate în perioada la care se referă. La încheierea exercițiului, dacă o factură nu a fost încă emisă, dar serviciul a fost prestat sau produsele au fost livrate de UE ori există un acord contractual (adică prin referire la un tratat), suma respectivă se va înregistra ca venituri angajate în situațiile financiare.

În plus, la încheierea exercițiului, dacă o factură este emisă, dar serviciul nu a fost prestat sau produsele nu au fost încă livrate, venitul va fi reportat și contabilizat în perioada contabilă ulterioară.

1.6 CONTUL REZULTATULUI ECONOMIC

1.6.1 Venituri

Venituri care nu provin din schimburi

Acestea reprezintă marea majoritate a veniturilor UE și includ în principal impozitele directe și indirecte și resursele proprii. În afara impozitelor, Uniunea Europeană poate primi și plăți de la alte părți, precum taxe, amenzi și donații.

Resurse bazate pe VNB și resurse TVA

Veniturile sunt înregistrate pentru perioada pentru care Uniunea Europeană trimite o cerere de fonduri statelor membre solicitând contribuția acestora. Ele sunt evaluate la „suma cerută”. Având în vedere că resursele TVA și VNB se bazează pe estimări ale datelor din exercițiul bugetar respectiv, acestea pot fi revizuite pe măsură ce survin modificări, până când statele membre publică datele finale. Efectul unei modificări a estimării este inclus la stabilirea excedentului sau a deficitului net corespunzător perioadei în care a avut loc modificarea.

Resurse proprii tradiționale

Creanțele și veniturile aferente sunt înregistrate atunci când situațiile contabile A lunare relevante (inclusiv taxele colectate și sumele datorate care sunt garantate și necontestate) sunt primite de la statele membre. La data raportării, veniturile colectate de statele membre pentru perioada respectivă, dar încă neplătite Uniunii Europene sunt estimate și înregistrate ca venituri angajate. Situațiile contabile B trimestriale (inclusiv taxele care nu au fost nici colectate, nici garantate, precum și sumele garantate care au fost contestate de debitor) primite de la statele membre sunt înregistrate drept venituri minus costurile de colectare la care au dreptul (25%). În plus, o reducere a valorii este înregistrată drept valoarea diferenței de recuperare estimată în contul rezultatului economic.

Amenzi

Veniturile provenite din amenzi sunt înregistrate atunci când UE ia decizia de a se aplica o amendă, iar destinatarul este înștiințat în mod oficial. Dacă există îndoieli cu privire la solvabilitatea întreprinderii, se înregistrează o reducere a valorii creanței. După luarea deciziei de a impune o amendă, debitorii au două luni de la data înștiințării:

— ori să accepte decizia, caz în care trebuie să plătească amenda în termenul prevăzut și suma este colectată definitiv de UE;

— ori să nu accepte decizia, caz în care înaintează recurs în temeiul dreptului UE.

Cu toate acestea, chiar dacă înaintează un recurs, principalul amenzii trebuie să fie plătit în termenul de trei luni prevăzut, întrucât recursul nu are efect suspensiv (articolul 278 din Tratatul UE) sau, în anumite condiții și cu aprobarea contabilului Comisiei, pot prezenta în loc o garanție bancară pentru suma respectivă.

Dacă întreprinderea face recurs împotriva deciziei și a plătit deja amenda ci titlu provizoriu, suma este prezentată ca pasiv contingent. Totuși, având în vedere că un recurs al destinatarului împotriva unei decizii a UE nu are efect suspensiv, suma de numerar primită este folosită pentru a compensa creanța. Dacă se primește o garanție în loc de plată, amenda rămâne înregistrată drept creanță. Dacă există riscul ca Tribunalul să nu ia o decizie în favoarea UE, se înregistrează un provizion pentru acoperirea acestui risc. Dacă, în schimb, a fost oferită o garanție, atunci creanța restantă este diminuată conform cerințelor. Dobânda acumulată de Uniunea Europeană în conturile bancare în care se depozitează plățile primite este înregistrată ca venit și orice pasiv contingent este mărit în mod corespunzător.

Venituri din schimburi

Veniturile din vânzarea de bunuri și servicii sunt înregistrate atunci când riscurile și avantajele semnificative aferente dreptului de proprietate a produselor sunt transferate cumpărătorului. Veniturile asociate cu o tranzacție care include prestarea de servicii sunt înregistrate prin raportarea la stadiul de completare a tranzacției, la data de raportare.

Venituri din dobânzi și cheltuieli cu dobânzile

Veniturile din dobânzi și cheltuielile cu dobânzile sunt înregistrate în contul rezultatului economic folosind metoda dobânzii efective. Aceasta este o metodă de calcul al costului amortizat al unui activ financiar sau al unui pasiv financiar și de alocare a veniturilor din dobânzi sau a cheltuielilor cu dobânzile pe perioada relevantă. Atunci când se calculează rata dobânzii efective, Uniunea Europeană estimează fluxurile de numerar luând în considerare toți termenii contractuali ai instrumentului financiar (de exemplu, opțiunile de plată în avans), dar nu ia în considerare viitoarele pierderi de credit. Calculul include toate taxele și punctele plătite sau primite de părțile la contract care fac parte integrantă din rata dobânzii efective, costurile de tranzacție și alte prime sau actualizări.

Odată ce un activ financiar sau un grup de active financiare similare a fost diminuat ca urmare a unei pierderi din depreciere, venitul din dobânzi este înregistrat folosind rata dobânzii utilizată pentru actualizarea fluxurilor de numerar viitoare în scopul evaluării pierderii din depreciere.

Venituri din dividende

Veniturile din dividende sunt înregistrate atunci când se stabilește dreptul de a primi plata.

1.6.2 Cheltuieli

Cheltuielile din schimburi de produse datorate achiziționării de bunuri și servicii sunt înregistrate atunci când acestea sunt livrate și acceptate de Uniunea Europeană. Acestea sunt evaluate la costul inițial din factură. Cheltuielile care nu provin din schimburi sunt specifice Uniunii Europene și reprezintă majoritatea cheltuielilor acesteia. Acestea sunt aferente transferurilor către beneficiari și pot fi de trei tipuri: creanțe, transferuri conform acordului, precum și granturi, contribuții și donații discreționare.

Transferurile sunt înregistrate drept cheltuieli în perioada în care au loc evenimentele care conduc la transfer, atâta vreme cât tipul de transfer este permis de regulament (Regulamentul financiar, Statutul funcționarilor sau alt regulament) sau a fost semnat un contract care autorizează transferul, toate criteriile de eligibilitate au fost întrunite de beneficiar și se poate face o estimare rezonabilă a sumei respective.

Când se primește o cerere de plată sau de decont care întrunește criteriile de contabilizare, aceasta este înregistrată drept cheltuială pentru suma eligibilă. La încheierea exercițiului, cheltuielile eligibile datorate deja beneficiarilor, dar nedeclarate încă, sunt estimate și înscrise drept cheltuieli angajate.

1.7 ACTIVE ȘI PASIVE CONTINGENTE

1.7.1 Active contingente

Un activ contingent este un activ potențial care apare ca urmare a unor evenimente anterioare și a cărui existență va fi confirmată doar de apariția sau neapariția unuia sau a mai multor evenimente viitoare nesigure, care nu sunt în totalitate controlate de Uniunea Europeană. Un activ contingent este prezentat în cazul în care este probabilă o intrare de beneficii economice sau de servicii potențiale.

1.7.2 Pasive contingente

Un pasiv contingent este o obligație potențială care apare ca urmare a unor evenimente anterioare și a cărui existență va fi confirmată doar de apariția sau neapariția unuia sau a mai multor evenimente viitoare nesigure, care nu sunt în totalitate controlate de Uniunea Europeană sau o obligație prezentă care apare ca urmare a unor evenimente anterioare, dar nu este înregistrată deoarece: nu este probabil că pentru stingerea obligației va fi necesară o ieșire de resurse care să încorporeze beneficii economice sau servicii potențiale sau în cazuri rare în care nu poate fi făcută o estimare suficient de credibilă a valorii obligației.

Politicile contabile ale Comisiei Europene sunt aceleași cu cele aplicate de Uniunea Europeană și sunt prezentate în nota 1 din conturile anuale consolidate ale UE.

2. NOTE LA BILANȚ

ACTIVE IMOBILIZATE

2.1 IMOBILIZĂRI NECORPORALE

Milioane EUR Sumă Valoare contabilă brută la 31 decembrie 2009 171 Suplimentări 60 Cedări (2) Alte evoluții 7 Valoare contabilă brută la 31 decembrie 2010 236 Amortizare cumulată la 31 decembrie 2009 (99) Cheltuieli cu amortizarea în exercițiul curent (28) Cedări 1 Alte evoluții (2) Amortizare cumulată la 31 decembrie 2010 (128) Valoare contabilă netă la 31 decembrie 2010 108 Valoare contabilă netă la 31 decembrie 2009 72

Sumele indicate mai sus se referă în principal la programele de calculator.

2.2 IMOBILIZĂRI CORPORALE

Milioane EUR Terenuri și clădiri Instalații și echipamente Mobilă și vehicule Echipamente informatice Alte imobilizări existente Contracte de leasing financiar Active în construcție Total Valoare contabilă brută la 31 decembrie 2009 3 972 460 215 475 182 2 655 231 8 190 Suplimentări 47 44 20 42 15 10 114 292 Cedări (37) (125) (30) (81) (27) (1) - (301) Transferuri între categoriile de active (1) 0 0 1 11 0 (10) 1 Alte evoluții 46 113 21 46 33 (1) - 258 Valoare contabilă brută la 31 decembrie 2010 4 027 492 226 483 214 2 663 335 8 440 Amortizare cumulată la 31 decembrie 2009 (1 742) (355) (155) (359) (108) (612) (3 331) Cheltuieli cu amortizarea în exercițiu (127) (37) (21) (60) (17) (96) (358) Reluări de amortizări — — — 2 — — 2 Cedări 31 122 27 77 27 0 284 Transferuri între categoriile de active 1 1 0 0 (1) 0 1 Alte evoluții (31) (113) (18) (38) (25) 0 (225) Amortizare cumulată la 31 decembrie 2010 (1 868) (382) (167) (378) (124) (708) (3 627) Valoarea contabilă netă la 31 decembrie 2010 2 159 110 59 105 90 1 955 335 4 813 Valoarea contabilă netă la 31 decembrie 2009 2 230 105 60 116 74 2 043 231 4 859

Sumele care sunt încă de plată cu privire la leasingurile financiare și drepturile similare sunt prezentate la datoriile pe termen lung și termen scurt din bilanț (a se vedea, de asemenea, notele 2.15 și 2.18.1). Acestea se defalchează după cum urmează:

LEASINGURI FINANCIARE

Milioane EUR Descriere Taxe cumulate (A) Sume viitoare de plată Valoare totală Cheltuieli ulterioare cu activele Valoarea activului Amortizare Valoarea contabilă netă =A+B+C+E < 1 an > 1 an > 5 ani Datorii totale (B) A + B (C) A + B + C (E) = A + B + C + E Terenuri și clădiri 843 56 271 1 389 1 716 2 559 61 2 620 (684) 1 936 Alte imobilizări corporale 22 9 11 1 21 43 0 43 (24) 19 Total la 31.12.2010 865 65 282 1 390 1 737 2 602 61 2 663 (708) 1 955 Total la 31.12.2009 799 59 270 1 466 1 795 2 594 61 2 655 (612) 2 043

2.3 INVESTIȚII PE TERMEN LUNG

Milioane EUR Notă 31.12.2010 31.12.2009 Participații în întreprinderi comune 2.3.1 138 196 Participații în entități asociate 2.3.2 354 382 Fondul de garantare 2.3.3 1 346 1 240 Active disponibile pentru vânzare 2.3.4 717 561 Investiții totale 2 555 2 379

Această rubrică include investițiile făcute în vederea sprijinirii activităților UE și, de asemenea, activele nete ale Fondului de garantare.

2.3.1 Participațiile la întreprinderile comune

Milioane EUR GJU SESAR ITER IMI FCH Total Valoare la 31.12.2009 0 80 35 81 0 196 Contribuții 0 41 53 24 64 182 Cota rezultatului net 0 (110) (76) (27) (27) (240) Valoare la 31.12.2010 0 11 12 78 37 138

Participațiile în întreprinderi comune sunt contabilizate utilizându-se metoda punerii în echivalență. Următoarele valori contabile se pot atribui UE pe baza procentajului acesteia de participare la întreprinderile comune:

Milioane EUR 31.12.2010 31.12.2009 Active imobilizate 176 48 Active curente 165 192 Datorii pe termen lung 0 0 Pasive circulante (208) (44) Venituri 7 72 Cheltuieli (247) (169)

Întreprinderea comună Galileo (ICG) în lichidare

Întreprinderea comună Galileo (GJU) a intrat în lichidare la sfârșitul anului 2006, iar procedura este încă în derulare. Întrucât entitatea era inactivă și, în continuare, în curs de lichidare în 2010, nu au fost înregistrate niciun fel de venituri sau cheltuieli. Activul net al ICG și, prin urmare, valoarea investiției la 31 decembrie 2010 (și la 31 decembrie 2009) a fost de 0 EUR, adică investiția de 585 de milioane EUR minus partea cumulată de pierderi, adică 585 de milioane EUR.

Întreprinderea comună SESAR

Obiectivul acestei întreprinderi comune este de a asigura modernizarea sistemului de gestionare a traficului aerian european și implementarea rapidă a Planului general european pentru gestionarea traficului aerian prin coordonarea și concentrarea tuturor eforturilor de cercetare și dezvoltare relevante din UE. La 31 decembrie 2010, Comisia deținea 78,8 % din participarea la capitalul propriu al SESAR, adică 11 milioane EUR. Contribuția totală (indicativă) a Comisiei prevăzută pentru SESAR (în perioada 2007 - 2013) este de 700 de milioane EUR.

Organizația Internațională ITER pentru Energia prin Fuziune (ITER)

La ITER participă Uniunea Europeană, China, India, Rusia, Coreea, Japonia și SUA. ITER a fost creată pentru a gestiona instalațiile ITER, a încuraja exploatarea instalațiilor ITER, a promova înțelegerea și acceptarea publică a energiei de fuziune și a întreprinde orice alt tip de activități care sunt necesare pentru îndeplinirea scopului său. Contribuția UE (Euratom) la ITER Internațional este acordată prin intermediul Agenției pentru Energia de Fuziune, care primește, de asemenea, contribuțiile statelor membre și ale Elveției. Contribuția totală este, din punct de vedere juridic, considerată ca fiind o contribuție Euratom la ITER, deoarece statele membre și Elveția nu participă la capitalul propriu al ITER. Întrucât UE deține, din punct de vedere juridic, participația la întreprinderea comună ITER Internațional, Comisia trebuie să contabilizeze participația în conturile sale consolidate.

La 31 decembrie 2010, Comisia deținea 47,2 % din participația la capitalul propriu al ITER, adică 12 milioane EUR. Contribuția totală (indicativă) a Euratom prevăzută pentru ITER (în perioada 2007-2041) este de 7 649 de milioane EUR.

Inițiative tehnologice comune

Parteneriatele public-privat sub forma inițiativelor comune în domeniul tehnologiei, care au fost puse în aplicare prin întreprinderi comune în sensul articolului 171 din tratat, au fost create în vederea punerii în aplicare a obiectivelor Agendei de la Lisabona privind creșterea și ocuparea forței de muncă. În 2010, au devenit operaționale două noi inițiative tehnologice comune, respectiv întreprinderea comună ENIAC și întreprinderea comună PCH. Cu toate că, din punct de vedere juridic, ENIAC este considerată o întreprindere comună, din perspectivă contabilă aceasta trebuie considerată o entitate asociată (și, prin urmare, trebuie inclusă la nota 2.3.2) deoarece Comisia are o influență semnificativă, dar nu exercită un control în comun, asupra acestei entități (caz similar celui al întreprinderilor comune ARTEMIS și Clean Sky).

Inițiativa comună în domeniul tehnologiei IMI privind medicamentele inovatoare

Întreprinderea comună IMI sprijină cercetarea și dezvoltarea farmaceutică preconcurențială în statele membre și țările asociate, urmărind creșterea investițiilor în cercetarea din sectorul biofarmaceutic și promovează implicarea întreprinderilor mici și mijlocii (IMM) în activitățile sale. La 31 decembrie 2010, participarea Uniunii Europene, reprezentată de Comisie, la capitalul propriu era de 97,4 % sau de 78 de milioane EUR. Contribuția maximă indicativă a Comisiei se va ridica la 1 miliard EUR până la 31.12.2017.

Întreprinderea comună „Pile de combustie și hidrogen” (PCH)

Obiectivul întreprinderii comune FCH este de a pune în comun resursele alocate de sectorul public și cel privat pentru sprijinirea activităților de cercetare în vederea sporirii eficienței generale a eforturilor europene de cercetare și a accelerării dezvoltării și mobilizării tehnologiilor pilelor de combustie și hidrogenului. La 31 decembrie 2010, participarea Uniunii Europene, reprezentată de Comisie, la capitalul propriu este de 99,9 % sau de 37 de milioane EUR. Contribuția maximă indicativă a UE se va ridica la 470 de milioane EUR până la 31.12.2017.

2.3.2 Participații în entități asociate

Milioane EUR FEI ARTEMIS Clean Sky ENIAC Total Valoare la 31 decembrie 2009 301 7 74 0 382 Contribuții 14 19 101 30 164 Cota de excedent net/(deficit) 2 (12) (161) (9) (180) Alte mișcări de capitaluri proprii (12) 0 0 0 (12) Valoare la 31 decembrie 2010 305 14 14 21 354

Participațiile în entități asociate sunt contabilizate utilizându-se metoda punerii în echivalență. Următoarele valori contabile se pot atribui UE pe baza procentajului de participare a acesteia în entitățile asociate:

Milioane EUR 31.12.2010 31.12.2009 Active 447 420 Datorii (93) (38) Venituri 25 17 Excedent/(deficit) (180) (6)

Fondul european de investiții (FEI)

Fondul european de investiții (FEI) este instituția financiară a Uniunii Europene specializată în furnizarea de capital de risc și garanții pentru IMM-uri. La 31 decembrie 2010, Comisia a subscris o valoare totală de 900 de milioane EUR (din 3 000 de milioane EUR) din capitalul social al FEI. Această sumă reprezintă 30 % din capitalul social total al FEI. 2 milioane EUR din suma menționată anterior se referă la rezultatul exercițiului 2010 (profit). Nu s-au primit dividende în 2010. Comisia a vărsat 20 %, soldul nesolicitat corespunzând unei sume de 720 de milioane EUR.

Milioane EUR FEI Totalul capitalului FEI Subscrierea Comisiei Capital social total 3 000 900 Vărsat (600) (180) Nesolicitat 2 400 720

Întreprinderea comună ARTEMIS

Această entitate a fost creată în vederea punerii în aplicare a unei inițiative comune în domeniul tehnologiei cu sectorul privat privind sistemele informatice integrate. La 31 decembrie 2010, participarea Uniunii Europene, reprezentată de Comisie, la capitalul propriu este de 96,7 % sau de 14 milioane EUR. Contribuția maximă indicativă a Comisiei se va ridica la 420 de milioane EUR.

Întreprinderea comună Clean Sky

Scopul acestei entități este de a accelera dezvoltarea, validarea și demonstrarea tehnologiilor curate în transportul aerian în UE și în special de a crea un sistem de transport aerian inovativ în mod radical, având drept obiectiv reducerea impactului transportului aerian asupra mediului. La 31 decembrie 2010, participarea Uniunii Europene, reprezentată de Comisie, la capitalul propriu era de 64,7 % sau de 14 milioane EUR. Contribuția maximă indicativă a Comisiei la această întreprindere se va ridica la 800 de milioane EUR.

Întreprinderea comună ENIAC

Obiectivul ENIAC este de a defini o agendă de cercetare adoptată de comun acord în domeniul nanoelectronicii în vederea stabilirii priorităților de cercetare pentru dezvoltarea și adoptarea unor competențe-cheie în acest domeniu. Aceste obiective vor fi urmărite prin punerea în comun a resurselor sectorului public și ale celui privat, în scopul susținerii activităților de cercetare și dezvoltare (C-D) sub formă de proiecte. La 31 decembrie 2010, participarea Uniunii Europene, reprezentată de Comisie, la capitalul propriu era de 97,8 % sau de 21 de milioane EUR. Angajamentul total al UE se va ridica la 450 de milioane EUR.

2.3.3 Fondul de garantare

Active nete ale Fondului de garantare

Milioane EUR 31.12.2010 31.12.2009 Active disponibile pentru vânzare 1 154 1 050 Numerar și echivalente de numerar 193 191 Total active 1 347 1 241 Total pasive (1) (1) Active nete 1 346 1 240

Fondul de garantare pentru acțiunile externe acoperă împrumuturile garantate de Uniunea Europeană ca urmare a unei decizii a Consiliului, în special operațiunile de creditare ale Băncii Europene de Investiții (BEI) din afara UE și împrumuturile din cadrul asistenței macrofinanciare (AMF), precum și împrumuturile Euratom în afara UE. Acesta reprezintă un instrument pe termen lung menit să acopere toate împrumuturile nerambursate garantate de UE și, prin urmare, poate fi considerat ca o investiție pe termen lung. Acest lucru este evidențiat de faptul că aproape 85 % din activele disponibile pentru vânzare au o scadență între 1 an și 10 ani. Fondul este alimentat prin plăți de la bugetul general al UE echivalente cu 9 % din valoarea de capital a operațiunilor, încasările din dobânda pe investiții efectuate din activele Fondului și sumele recuperate de la debitorii rău platnici pentru care fondul a trebuit să își utilizeze garanția. Orice excedent anual se returnează și se înscrie ca venit în bugetul general al UE.

UE trebuie să includă o rezervă de garanție pentru a acoperi împrumuturile acordate țărilor terțe. Această rezervă este destinată acoperirii nevoilor Fondului de garantare și, atunci când este necesar, a garanțiilor utilizate care depășesc suma disponibilă în fond, pentru ca aceste sume să poată fi imputate bugetului. Această rezervă de 1 746 de milioane EUR corespunde valorii-țintă de 9 % din împrumuturile restante la 31 decembrie 2010. La 31 decembrie 2010, activele nete ale fondului totalizau 1 346 de milioane EUR. Diferența dintre activele nete și valoarea rezervei corespunde sumei din bugetul UE care urmează a fi plătită fondului, respectiv 400 de milioane EUR. Modificările valorii juste a portofoliului titlurilor de creanță disponibile pentru vânzare au fost înregistrate la capitaluri proprii în 2010 cu o valoare totală de 30 de milioane EUR (2009: creștere de 16 milioane EUR)

2.3.4 Active disponibile pentru vânzare (pe termen lung)

Această rubrică include investițiile și participațiile achiziționate pentru a ajuta beneficiarii să își dezvolte propriile activități comerciale.

Active pe termen lung disponibile pentru vânzare

Milioane EUR 31.12.2010 31.12.2009 Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare 188 157 Operațiuni cu capital de risc 137 132 Constituirea FEFP 199 154 Fondul european pentru Europa de Sud-Est 102 96 Fondul pentru o creștere ecologică 20 20 GEEREF 56 — Instrumentul de microfinanțare Progress 14 — Alte investiții 1 2 Total 717 561

Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD)

În mai 2010, Consiliul Guvernatorilor a aprobat o creștere imediată cu 1 miliard EUR a acțiunilor vărsate autorizate. Plata pentru acțiunile vărsate emise s-a efectuat printr-o realocare a venitului net alocat anterior excedentului pentru alte scopuri, și anume pentru plata acestor acțiuni vărsate. Deoarece BERD nu este cotată la nicio bursă de valori și având în vedere restricțiile contractuale incluse în statutul BERD cu privire, printre altele, la vânzarea intereselor de participare, plafonate la costul de achiziție și autorizate doar acționarilor existenți, participarea Comisiei la BERD este evaluată ca fiind costul minus reducerea valorii contabile.

Comisia a subscris la 3% din capitalul total al BERD, care este de 21 de miliarde EUR. La data bilanțului, suma solicitată era de 187 de milioane EUR, care au fost achitate integral. Plățile restante din capitalul nesolicitat se ridică la 443 de milioane EUR.

Milioane EUR BERD Totalul capitalului BERD Subscrierea Comisiei Capital social total 20 793 630 Vărsat (6 197) (187) Nesolicitat 14 596 443

În cadrul operațiunilor cu capital de risc sumele se acordă intermediarilor financiari pentru a finanța investițiile în capitaluri proprii. Acestea sunt gestionate de Banca Europeană de Investiții și sunt finanțate în cadrul politicii europene de vecinătate.

Constituirea FEFP acoperă programul Creștere și ocuparea forței de muncă, programul MAP și programul PCI, sub tutela FEI, sprijinind crearea și finanțarea constituirii IMM-urilor prin investiții în fonduri specializate cu capital de risc corespunzătoare.

La această rubrică este inclus și Fondul European pentru Europa de Sud-Est (EFSE), o societate de investiții cu capital social variabil (SICAV). Obiectivul general al EFSE este susținerea dezvoltării economice și a prosperității în sud-estul Europei prin oferirea durabilă de finanțări suplimentare pentru dezvoltare, prin intermediari financiari locali.

Obiectivul general al fondului pentru o creștere ecologică (fostul Fond pentru eficiență energetică în sud-estul Europei) este de a spori eficiența energetică și de a promova energiile regenerabile în sud-estul Europei prin oferirea de finanțare specifică pentru întreprinderi și gospodării prin crearea de parteneriate cu instituții financiare și prin finanțare directă.

S-a realizat o nouă investiție în valoare de 56 de milioane EUR asociată GEEREF. Acesta este un fond nou și inovator care furnizează capital de risc global prin intermediul unei investiții private proiectelor de eficiență energetică și de energie regenerabilă în țările în curs de dezvoltare și în economii în tranziție. În 2010 s-a realizat o nouă investiție, în valoare de 14 milioane EUR, în cadrul instrumentului de microfinanțare Progress pentru ocuparea forței de muncă și incluziune socială.

La încheierea exercițiului, fusese angajată o sumă suplimentară de 122 de milioane EUR destinată constituirii FEFP și mecanismului de finanțare a IMM-urilor, dar care nu fusese încă utilizată de către celelalte părți.

2.4 ÎMPRUMUTURI

Milioane EUR Notă 31.12.2010 31.12.2009 Împrumuturi acordate din bugetul UE și al CECO 2.4.1 162 169 Împrumuturi acordate din fonduri împrumutate 2.4.2 11 478 10 595 Total 11 640 10 764

2.4.1 Împrumuturi acordate din bugetul Uniunii Europene și al CECO în lichidare

Milioane EUR Împrumuturi cu condiții speciale Împrumuturi CECO pentru locuințe Total Total la 31.12.2009 143 26 169 Împrumuturi noi 2 — 2 Rambursări (16) (5) (21) Modificări ale valorii contabile 11 1 12 Total la 31.12.2010 140 22 162

Împrumuturile cu condiții speciale sunt acordate la rate preferențiale, ca parte a cooperării cu statele terțe. Toate sumele devin scadente la peste 12 luni după încheierea exercițiului. Rata efectivă a dobânzii pentru aceste împrumuturi variază între 7,73 % și 14,507 %.

2.4.2 Împrumuturi acordate din fonduri împrumutate

Milioane EUR AMF Împrumuturi Euratom BDP CECO în lichidare Total Total la 31.12.2009 587 484 9 303 261 10 635 Împrumuturi noi — — 2 850 — 2 850 Rambursări (84) (17) — — (101) Diferențe de schimb — 2 — 7 9 Modificări ale valorii contabile — — 93 (4) 89 Total la 31.12.2010 503 469 12 246 264 13 482 Sumă scadentă < 1 an — — 2 004 — 2 004 Sumă scadentă > 1 an 503 469 10 242 264 11 478

Ratele dobânzii efective (exprimate ca intervale de rate ale dobânzii) au fost următoarele:

Împrumuturi 31.12.2010 31.12.2009 Asistență macrofinanciară (AMF) 0,99 %-4,54 % 0,9625 %-4,54 % Euratom 0,96313 %-5,76 % 1,071 %-5,76 % BDP 2,375 %-3,625 % 3,125 %-3,625 % CECO în lichidare 0,556 %-5,8103 % 0,346 %-5,8103 %

Împrumuturi de tip asistență macrofinanciară (AMF)

AMF este un instrument financiar axat pe o politică de asistență pentru redresarea balanței de plăți și/sau asistență bugetară acordată țărilor terțe partenere care sunt apropriate geografic de teritoriul UE. Acest instrument constă în împrumuturi sau granturi pe termen mediu/lung sau o combinație corespunzătoare a amândurora și completează, în general, finanțarea oferită în contextul unei ajustări și al unui program de reformă susținute de FMI. La 31 decembrie 2010, Comisia contractase acorduri de împrumut în valoare de 300 de milioane EUR, dar la sfârșitul exercițiului această sumă nu fusese încă utilizată de cealaltă parte. Comisia nu a primit garanții din partea unor părți terțe pentru aceste împrumuturi, însă acestea sunt garantate de Fondul de garantare (a se vedea nota 2.3.3).

Împrumuturi Euratom

Euratom este o entitate juridică a Uniunii Europene reprezentată de Comisia Europeană. Aceasta acordă împrumuturi statelor membre cu scopul de a finanța, în statele membre, proiecte de investiții legate de producția industrială de energie electrică în centrale nucleare și de instalațiile industriale ale ciclului combustibilului. Împrumuturile Euratom sunt acordate, de asemenea, statelor nemembre pentru a îmbunătăți nivelul de siguranță și eficiență ale centralelor nucleare și ale instalațiilor din ciclul de combustibili nucleari care sunt în exploatare sau în construcție. S-au primit de la părțile terțe garanții asociate acestor împrumuturi în valoare de 466 milioane EUR (2009: 481 de milioane EUR).

Împrumuturi pentru balanța de plăți (BDP)

Facilitatea BDP, un instrument financiar axat pe o politică financiară, a fost reactivată în perioada actuală de criză economică și financiară pentru a furniza asistență financiară pe termen mediu statelor membre ale UE. Aceasta permite acordarea de împrumuturi statelor membre care se află în dificultate ori care se confruntă cu un risc major privind balanța lor de plăți sau mișcările de capital. Numai statele membre care nu au adoptat moneda euro pot beneficia de această facilitate. Valoarea restantă maximă a împrumuturilor care urmează să fie acordate este de 50 de miliarde EUR. Aceste împrumuturi sunt garantate de bugetul general al UE.

Între noiembrie 2008 și sfârșitul anului 2010, au fost acordate Ungariei, Letoniei și României credite în valoare de 14,6 miliarde EUR, din care 12,05 miliarde EUR au fost vărsate până la sfârșitul anului 2010. Tabelul următor prezintă plățile și data de scadență pentru diferite tranșe deja plătite din împrumutul BDP:

Milioane EUR Ungaria Letonia România Total Vărsate în 2008: — cu scadența în noiembrie 2011 2 000 — — 2 000 Vărsate în 2009: — cu scadența în aprilie 2014 — 1 000 — 1 000 — cu scadența în noiembrie 2014 2 000 — — 2 000 — cu scadența în ianuarie 2015 — 1 200 1 500 2 700 — cu scadența în aprilie 2016 1 500 — — 1 500 Vărsate în 2010: — cu scadența în septembrie 2017 — — 1 150 1 150 — cu scadența în mai 2019 — 500 1 000 1 500 — cu scadența în octombrie 2025 — 200 — 200 Împrumuturi vărsate la 31.12.10 5 500 2 900 3 650 12 050 Împrumuturi totale acordate 6 500 3 100 5 000 14 600 Sume neutilizate la 31.12.10 Expirat 200 1 350 1 550

Trebuie precizat că programul de asistență pentru BDP destinat Ungariei a expirat în noiembrie 2010.

MESF

Deoarece plățile din cadrul Mecanismului european de stabilizare financiară („MESF”) s-au efectuat numai după 31 decembrie 2010, detaliile privind aceste credite figurează la nota 9.

Împrumuturi ale CECO în lichidare

Acest post include în principal împrumuturi acordate de CECO în lichidare din fonduri împrumutate în conformitate cu articolele 54 și 56 din Tratatul CECO, precum și trei titluri de creanță necotate la bursă emise de Banca Europeană de Investiții (BEI) pentru a înlocui un debitor rău platnic. Aceste titluri de creanță vor fi deținute până la scadența finală (2017 și 2019) pentru a acoperi utilizarea împrumuturilor aferente. Modificările valorii contabile corespund modificării dobânzilor acumulate plus amortizarea primelor plătite în cadrul exercițiului și costul tranzacției de la deschidere, calculate folosind metoda ratei dobânzii efective.

2.5 PREFINANȚARE PE TERMEN LUNG

Milioane EUR 31.12.2010 31.12.2009 (după retratare) Prefinanțare (a se vedea nota 2.5.1) 40 298 39 750 Cheltuieli plătite în avans (a se vedea nota 2.5.2) 3 820 1 794 Totalul prefinanțare pe termen lung 44 118 41 544

2.5.1 Prefinanțarea

În funcție de termenul de recuperare sau de utilizare a prefinanțării se stabilește dacă aceasta este prezentată ca activ de prefinanțare circulant sau pe termen lung. Utilizarea este definită prin acordul subiacent al proiectului. Toate rambursările sau utilizările datorate cu doisprezece luni înainte de data de raportare sunt prezentate drept prefinanțări pe termen scurt și, prin urmare, drept active circulante; bilanțul este pe termen lung.

Total prefinanțare

Milioane EUR 31.12.2010 31.12.2009 Prefinanțare pe termen lung (a se vedea mai jos) 40 298 39 750 Prefinanțare pe termen scurt (a se vedea nota 2.9) 9 123 9 077 Total prefinanțare 49 421 48 827

Garanții primite cu privire la prefinanțare

Acestea sunt garanții pe care Comisia Europeană le cere, în anumite cazuri, beneficiarilor atunci când varsă avansuri (prefinanțare). Două valori trebuie prezentate pentru acest tip de garanție, valoarea „nominală” și valoarea „curentă”. Pentru valoarea „nominală”, evenimentul generator este legat de existența garanției. Pentru valoarea „curentă”, evenimentul generator al garanției îl reprezintă plata prefinanțării și/sau compensările ulterioare. La 31 decembrie 2010, valoarea „nominală” a garanțiilor primite în ceea ce privește prefinanțările se ridica la 1 227 de milioane EUR, în timp ce valoarea „curentă” a acestor garanții era de 1 059 de milioane EUR (2009: 936 de milioane EUR și, respectiv, 724 de milioane EUR).

Anumite prefinanțări plătite în cadrul celui de Al șaptelea program-cadru pentru cercetare și dezvoltare tehnologică (PC7) sunt acoperite în mod eficace de un Fond de garantare al participanților (FGP) – valoarea totală a prefinanțării plătite ridicându-se, în 2010, la 3,2 miliarde EUR (2009: 2,7 miliarde EUR). Acesta este un instrument de beneficiu reciproc instituit pentru a acoperi riscurile financiare suportate de UE și de participanți pe perioada implementării acțiunilor indirecte ale PC7, capitalul și dobânda acestuia constituind garanție de bună execuție. Toți participanții la acțiuni indirecte de tipul unui grant (și astfel o prefinanțare în contabilitatea Comisiei) contribuie cu 5% din totalul contribuției UE la capitalul FGP pe durata acțiunii. Astfel, participanții sunt proprietarii FGP, UE (reprezentată de Comisie) acționând ca agent executiv al acestora. La sfârșitul unei acțiuni indirecte, participanții își recuperează în întregime contribuția la capital, cu excepția cazurilor în care FGP înregistrează pierderi din cauza beneficiarilor rău platnici – în acest caz participanții recuperează cel puțin 80 % din contribuția lor. FGP garantează atât interesele financiare ale Comisiei, cât și pe cele ale participanților. La 31 decembrie 2008, participanții au subscris la FGP 866 de milioane EUR (2009: 561 de milioane EUR) - a se vedea și nota 11.

Prefinanțare pe termen lung

Milioane EUR Tip de gestiune 31.12.2010 31.12.2009 Gestiune centralizată directă 1 695 1 148 Gestiune centralizată indirectă 620 486 Gestiune descentralizată 441 347 Gestiune partajată 37 055 37 199 Gestiune comună 487 568 Pusă în aplicare de alte instituții și agenții 0 2 Total 40 298 39 750

Cele mai importante sume de prefinanțare pe termen lung corespund acțiunilor structurale pentru perioada de programare 2007-2013: Fondul european de dezvoltare regională (FEDER), Fondul social (FSE), fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR), Fondul de coeziune (FC) și Fondul european pentru pescuit. Deoarece multe din aceste proiecte sunt pe termen lung, este necesar ca avansurile aferente să fie disponibile timp de mai mult de un an. Astfel, aceste sume de prefinanțare sunt prezentate ca active pe termen lung.

2.5.2 Cheltuieli plătite în avans

Milioane EUR 31.12.2010 31.12.2009 (după retratare) Instrumente de inginerie financiară 3 820 1 794 Total 3 820 1 794

În cadrul programelor de coeziune și dezvoltare rurală 2007-2013, plățile pot fi efectuate din bugetul UE către statele membre, astfel încât să contribuie la instrumentele de inginerie financiară (sub formă de credite, garanții sau investiții în capitaluri proprii) instituite și gestionate sub responsabilitatea statului membru. Cu toate acestea, actele juridice de bază nu obligă statele membre să prezinte Comisiei rapoarte periodice cu privire la utilizarea acestor fonduri. S-a remarcat că, deși aceste plăți au fost contabilizate drept cheltuieli în sistemul contabil al Comisiei până în anul 2010 inclusiv, nu toate fondurile au fost utilizate de instrument. Prin urmare, este mai adecvată clasificarea acestora drept active în bilanț (cheltuieli plătite în avans).

S-a remarcat, de asemenea, faptul că, având în vedere destinația acestor sume, utilizarea lor nu poate fi determinată doar prin examinarea unei surse de informații de bază, cum ar fi extrasele de cont ale instrumentului deoarece, de exemplu, sumele utilizate ca garanții rămân blocate în conturile bancare ale instrumentelor, iar împrumuturile rambursate instrumentului devin disponibile pentru noi împrumuturi. Întrucât statele membre nu sunt obligate să prezinte un raport special privind aceste fonduri și nu ar fi eficient pentru Comisie să colecteze astfel de informații ea însăși, astfel încât să reflecte în mod corespunzător în situațiile financiare modul de utilizare a acestor sume în perioada de programare, a fost necesar să se recurgă la estimări. Cea mai fiabilă metodă disponibilă și, prin urmare, abordarea utilizată, constă în facturarea cheltuielilor în contul rezultatului economic conform metodei liniare pe întreaga perioadă de programare până la 31.12.2015, aceasta fiind ultima dată la care astfel de cheltuieli sunt admisibile.

Pentru a atinge acest obiectiv, Comisia a solicitat informațiile necesare de la statele membre la începutul anului 2011 pentru a estima și, ulterior, înscrie sumele neutilizate în bilanț la 31 decembrie 2010. Această sumă totală este împărțită în sumele pe care statele membre estimează că le vor utiliza în cursul anului 2011 (prezentate în nota 2.9.2) și sumele care vor fi utilizate după 2011, indicate în tabelul de mai sus.

În conformitate cu normele contabile ale UE și cu practicile contabile acceptate la nivel internațional, întrucât operațiunile descrise mai sus constituie o modificare a politicii contabile, iar sumele în cauză sunt semnificative, bilanțul pe 2009 a fost retratat în situațiile financiare respective, astfel încât să cuprindă cifre comparabile care prezintă situația astfel cum ar fi arătat aceasta dacă s-ar fi aplicat același tratament contabil și anul trecut. Impactul asupra bilanțului pe 2008 a fost estimat la doar 18 milioane EUR și, în consecință, această sumă a fost ajustată în funcție de deficitul acumulat în 2009 și nu s-a efectuat nicio retratare a bilanțului de deschidere pentru anul 2009. Impactul acestei retratări asupra bilanțului inițial pentru 2009 este prezentat mai jos:

Bilanțul pe 2009 prezentat inițial Modificări ale politicii contabile Bilanțul pe 2009 retratat Prefinanțare pe termen lung Prefinanțare 39 750 — 39 750 Cheltuieli plătite în avans — 1 794 1 794 39 750 1 794 41 544 Prefinanțare pe termen scurt Prefinanțare 9 077 — 9 077 Cheltuieli plătite în avans — 359 359 9 077 359 9 436 Creanțe pe termen scurt Venituri angajate și cheltuieli reportate 3 912 295 4 207 Total active 100 859 2 448 103 307 Total pasive (145 585) — (145 585) Active nete (44 726) 2 448 (42 278) Rezultat acumulat și rezerve Rezerve 3 323 — 3 323 Deficit acumulat (52 506) 18 (52 488) Rezultatul exercițiului curent 4 457 2 430 6 887 (44 726) 2 448 (42 278)

2.6 CREANȚE PE TERMEN LUNG

Milioane EUR 31.12.2010 31.12.2009 Statele membre 14 26 Împrumuturi CECO acordate personalului 9 10 Garanții și depozite 14 17 Altele 3 2 Total 40 55

Sumele care vor fi primite de la statele membre se referă la sume datorate CECO în lichidare de foste țări candidate la aderare. Din totalul creanțelor pe termen lung, 14 milioane EUR (2009: 26 de milioane EUR) se referă la tranzacțiile de altă natură decât cele legate de diferențele de curs valutar.

ACTIVE CIRCULANTE

2.7 STOCURI

Milioane EUR Descriere 31.12.2010 31.12.2009 Material științific 71 62 Altele 20 15 Total 91 77

2.8 INVESTIȚII PE TERMEN SCURT

Active pe termen scurt disponibile pentru vânzare

Milioane EUR 31.12.2010 31.12.2009 CECO în lichidare 1 283 1 483 Mecanismul de finanțare cu partajarea riscurilor 419 244 Instrumentul de garantare a creditelor pentru proiectele TEN-T 111 61 Investiții BUFI 515 0 Altele 3 3 Total 2 331 1 791

Investițiile pe termen scurt constau în active financiare disponibile pentru vânzare, care sunt achiziționate pentru rentabilitatea sau randamentul investiției ori sunt deținute pentru a stabili o anumită structură a activelor sau o sursă secundară de lichidități și, prin urmare, pot fi vândute pentru a răspunde nevoii de lichidități sau modificărilor ratelor dobânzii.

În ceea ce privește sumele CECO în lichidare, toate investițiile disponibile pentru vânzare sunt titluri de creanță denominate în EUR și cotate pe o piață activă. La 31 decembrie 2010, titlurile de creanță (exprimate la valoarea justă a acestora) cu scadența finală în cursul exercițiului 2010 se ridicau la 294 de milioane EUR (2009: 242 de milioane EUR).

Deși s-au efectuat achiziții atât în cadrul Mecanismului de finanțare cu partajarea riscurilor, cât și al Instrumentului de garantare a creditelor pentru proiectele TEN-T (a se vedea, de asemenea, nota 5.1.2), creșterea însemnată în raport cu anul precedent se datorează în principal faptului că sumele care reprezintă amenzi încasate cu titlu provizoriu au fost plasate într-un fond special creat gestionat de DG ECFIN (BUFI). În anii anteriori, aceste sume ar fi fost deținute în conturi bancare specifice – a se vedea nota 2.11, rubrica „numerar restricționat”.

2.9 PREFINANȚARE PE TERMEN SCURT

Milioane EUR 31.12.2010 31.12.2009 (după retratare) Prefinanțare (a se vedea nota 2.9.1) 9 123 9 077 Cheltuieli plătite în avans (a se vedea nota. 2.9.2) 955 359 Totalul prefinanțării pe termen scurt 10 078 9 436

2.9.1 Prefinanțare

Milioane EUR Tip de gestiune 31.12.2010 31.12.2009 Gestiune centralizată directă 3 038 2 924 Gestiune centralizată indirectă 2 368 1 990 Gestiune descentralizată 536 700 Gestiune partajată 2 177 2 550 Gestiune comună 894 832 Pusă în aplicare de alte instituții și agenții 110 81 Total 9 123 9 077

Scăderea prefinanțării pe termen scurt în cadrul gestiunii partajate se datorează lichidării progresive a Fondului de solidaritate. Deși, în 2010, au fost plătite tranșele de prefinanțare pentru proiecte noi (programe aferente perioadei 2007-2013), acestea au fost clasificate drept active pe termen lung, astfel cum se explică la nota 2.5. Creșterea prefinanțărilor pe termen scurt în cadrul tipului de gestiune centralizată directă și indirectă se datorează numărului sporit de activități, în principal în domeniile cercetării și dezvoltării.

2.9.2 Cheltuieli plătite în avans

Milioane EUR 31.12.2010 31.12.2009 (după retratare) Instrumente de inginerie financiară 955 359 Total 955 359

Astfel cum se explică la nota 2.5.2, aceste sume se referă la plăți efectuate de statele membre în cadrul programelor de coeziune și de dezvoltare rurală pentru 2007-2013, astfel încât să stabilească sau să contribuie la instrumentele de inginerie financiară, dar care nu au fost încă utilizate de instrument la încheierea exercițiului. Se preconizează că, în cursul anului 2011, vor fi utilizate sumele de mai sus.

2.10 CREANȚE PE TERMEN SCURT

Milioane EUR 31.12.2010 31.12.2009 după retratare Credite și depozite la termen 2 170 216 Creanțe pe termen scurt 6 786 4 519 Creanțe diverse 20 16 Venituri angajate și cheltuieli reportate 4 525 4 207 Total 13 501 8 958

Totalul creanțelor pe termen scurt cuprinde o sumă estimată la 11 009 milioane EUR (2009: 8 415 milioane EUR) aferentă tranzacțiilor de altă natură decât cele legate de diferențele de curs valutar.

2.10.1 Împrumuturi și depozite la termen

Aceste sume reprezintă în mare parte împrumuturi destinate balanței de plăți în valoare de 2 004 milioane EUR cu scadența finală în mai puțin de 12 luni de la data bilanțului (a se vedea nota 2.4 de mai sus). De asemenea, sunt incluse în această rubrică depozitele la termen în valoare de 166 de milioane EUR, în principal legate de CECO în lichidare.

2.10.2 Creanțe pe termen scurt

Milioane EUR Grup de conturi La 31.12.2010 La 31.12.2009 Sumă brută Reducere Valoare netă Sumă brută Reducere Valoare netă Clienți 207 (79) 128 277 (76) 201 Amenzi 4 584 (406) 4 178 3 370 (133) 3 237 Statele membre 4 011 (1 625) 2 386 2 198 (1 191) 1 007 Altele 96 (2) 94 76 (2) 74 Total 8 898 (2 112) 6 786 5 921 (1 402) 4 519

Clienți

Această rubrică se referă la ordine de recuperare contabilizate la 31 decembrie 2010 drept creanțe constatate care urmează să fie recuperate și care nu sunt încă incluse în alte rubrici ale secțiunii activelor din bilanț.

Amenzi

Este vorba despre sumele care urmează a fi recuperate aferente amenzilor aplicate de Comisie. Creșterea reducerii înregistrată anul trecut se explică, în principal, prin diminuarea, în cursul anului 2011, a amenzilor stabilite înainte de 31 decembrie 2010. În plus, reducerea ține cont de faptul că o parte din noile amenzi aplicate nu au putut fi, în contextul actualei crize economice și financiare, acoperite de plățile provizorii sau de garanțiile bancare. La 31 decembrie 2010, se primiseră garanții pentru amenzile restante în valoare totală de 2 585 de milioane EUR (2009: 2 952 de milioane EUR) în ceea ce privește aceste creanțe. Trebuie notat faptul că, după 31 decembrie 2010, erau scadente 1 771 de milioane EUR din sumele de mai sus.

Creanțe de la statele membre

Creanțe FEGA și în domeniul dezvoltării rurale

Acest post conține, în principal, sumele datorate de beneficiarii FEGA la 31 decembrie 2010, astfel cum au fost declarate și certificate de statele membre la 15 octombrie 2010 minus 20 % din aceste sume, pe care statele membre le pot păstra pentru acoperirea costurilor administrative. O estimare este făcută pentru creanțele care au apărut după această declarație și până la 31 decembrie 2010. De asemenea, Comisia prevede o reducere a sumelor datorate de beneficiari în cazul cărora recuperarea pare puțin probabilă. Faptul că se face o astfel de ajustare nu înseamnă că aceasta renunță la recuperarea în viitor a acestor sume. Trebuie notat, de asemenea, faptul că metoda reducerii a fost ajustată în 2010, având impact atât asupra veniturilor, cât și a cheltuielilor, ceea ce are un efect neutru asupra valorii nete – a se vedea nota 3.2.3. Conform noii metode, creanțele sunt contabilizate la valoarea nominală, iar reducerea valorii se bazează pe analiza statistică (rata de recuperare).

Creanțe din resurse proprii

Trebuie notat faptul că statele membre au dreptul să rețină 25 % din resursele proprii tradiționale drept costuri de colectare; așadar cifrele anterioare sunt prezentate ținând seama de această deducere. Pe baza estimărilor trimise de statele membre, o reducere de 811 milioane EUR a fost dedusă din creanțele statelor membre. Totuși, aceasta nu înseamnă renunțarea de către Comisie la recuperarea sumelor acoperite de această ajustare a valorii.

Alte creanțe de la statele membre

Alte creanțe de la statele membre includ cheltuieli recuperate în valoare de 30 de milioane EUR și avansuri FEGA de 199 de milioane EUR, față de 72 de milioane EUR și respectiv 8 milioane EUR în 2009.

Milioane EUR 31.12.2010 31.12.2009 Creanțe FEGA și în domeniul dezvoltării rurale FEGA 1 130 627 ITDR 19 — SAPARD 146 — Reducere (814) (350) Total 481 277 TVA plătită și recuperabilă de la statele membre 46 38 Resurse proprii Înregistrate în contul A 81 89 Înregistrate în cont separat 1 285 1 260 Reducere (811) (841) Altele 391 25 Total 946 533 Alte creanțe de la statele membre 913 159 Total 2 386 1 007

2.10.3 Venituri angajate și cheltuieli reportate

Milioane EUR 31.12.2010 31.12.2009 (după retratare) Venituri angajate 3 445 3 655 Cheltuieli reportate 1 061 525 Altele 19 27 Total 4 525 4 207

Principala sumă din cadrul acestei rubrici este reprezentată de veniturile angajate:

Milioane EUR 31.12.2010 31.12.2009 Resurse proprii 2 657 2 209 Venituri agricole alocate în noiembrie și decembrie 72 940 FEGA: decizii de corectare a conformității neexecutate 520 0 Fonduri de coeziune și de dezvoltare regională și locală: corecții financiare 43 404 Alte venituri angajate 153 102 Total venituri angajate 3 445 3 655

Alte venituri angajate includ, în principal, veniturile din dobânzi de penalizare, dobânda bancară acumulată și dobânda acumulată pe sumele de prefinanțare.

Cele mai importante sume incluse drept cheltuieli reportate corespund fondurilor transferate de statele membre în cadrul instrumentelor de inginerie financiară încă nedeclarate sau nerambursate de Comisie la încheierea exercițiului. La 31 decembrie 2010, această sumă era de 858 de milioane EUR (2009: 295 de milioane EUR).Trebuie observat, de asemenea, faptul că suma pentru 2009 a fost retratată - pentru mai multe detalii, a se vedea nota 2.5.2. La rubrica „Cheltuieli reportate” sunt incluse și sumele în valoare totală de 182 de milioane EUR din care sumele principale sunt plăți anticipate de 50 de milioane EUR plătite în cadrul acordurilor de pescuit bilaterale cu țări terțe, în valoare de 41 de milioane EUR pentru Școala europeană și 44 de milioane EUR pentru închirierea de birouri.

2.11 NUMERAR ȘI ECHIVALENTE DE NUMERAR

Milioane EUR 31.12.2010 31.12.2009 Numerar nerestricționat: Conturi la trezorerii și bănci centrale 10 123 10 958 Conturi curente 1 150 1 967 Conturi de avans 39 42 Transferuri (numerar în tranzit) 1 9 Depozite pe termen scurt și alte echivalente de numerar 1 670 1 486 Total 12 983 14 462 Numerar restricționat 9 080 8 910 Total 22 063 23 372

2.11.1 Numerar nerestricționat

Numerarul nerestricționat acoperă toate fondurile pe care UE le deține în conturile sale în fiecare stat membru și țară AELS (trezorerie sau bancă centrală), precum și în conturile curente, conturile de avans, depozitele bancare pe termen scurt și în casă.

Sumele prezentate ca depozite pe termen scurt sunt legate în principal de sumele gestionate de administratori în numele UE în scopul derulării unor programe specifice finanțate din bugetul UE. La încheierea exercițiului, au fost angajate 131 de milioane EUR, dar nu au fost încă utilizate de celelalte părți.

2.11.2 Numerar restricționat

Numerarul restricționat se referă la sumele primite aferente amenzilor emise de Comisie ale căror cazuri sunt încă deschise. Acestea sunt păstrate în conturi de depozit specifice care nu sunt folosite pentru nicio altă activitate.

DATORII PE TERMEN LUNG

2.12 BENEFICIILE ANGAJAȚILOR

Milioane EUR 31.12.2010 31.12.2009 Pensii – personal 32 801 33 316 Pensii – alte categorii 840 663 Sistemul comun de asigurări de sănătate 3 531 3 263 Total 37 172 37 242

2.12.1 Pensii - personal

În conformitate cu articolul 83 din Statutul funcționarilor, plata beneficiilor oferite prin sistemul de pensii (PSEO: Sistemul de pensii al funcționarilor europeni) constituie cheltuieli din bugetul UE. Acest sistem nu este finanțat, dar statele membre garantează colectiv plata acestor beneficii conform unei scale fixate pentru finanțarea acestor cheltuieli. În plus, funcționarii contribuie cu o treime la finanțarea pe termen lung a acestui sistem printr-o contribuție obligatorie.

Datoriile sistemului de pensii au fost evaluate pe baza numărului de funcționari activi și funcționari pensionari la 31 decembrie 2010 și pe baza normelor Statului funcționarilor în vigoare la acea dată. Această evaluare a fost realizată în conformitate cu metodologia IPSAS 25 (și, de asemenea, regula contabilă 12 a UE). Metoda utilizată pentru calcularea acestei datorii este metoda unităților de credit preconizate. Principalele ipoteze actuariale disponibile la data evaluării și folosite la evaluare au fost după cum urmează:

Ipoteze actuariale 31.12.2010 31.12.2009 Rata de actualizare nominală 4,6 % 4,5 % Rata inflației estimată 2,1 % 2,5 % Rată reală de actualizare 2,4 % 2,0 % Probabilitatea căsătoriilor: bărbat/femeie 84 %/38 % 84 %/38 % Creșterea generală a salariului/reevaluarea pensiei 0 % 0 % Tabelul privind mortalitatea în rândul funcționarilor publici din instituțiile internaționale pentru 2008 Da Da

Datoriile acoperă drepturile definite anterior pentru următoarele persoane:

1. personalul în activitate la 31.12.2010 în toate instituțiile și agențiile incluse în sistemul de pensii;

2. personalul în situație de pensie amânată, adică cei care au părăsit instituțiile temporar sau definitiv, dar care și-au păstrat drepturile de pensii în sistemul de pensii (și care au acumulat cel puțin 10 ani de vechime în serviciu);

3. foști funcționari și alți agenți care beneficiază de pensie de vârstă;

4. foști funcționari și alți agenți care beneficiază de pensie de invaliditate;

5. foști funcționari și alți agenți care beneficiază de alocație de invaliditate;

6. beneficiarii unei pensii de supraviețuitor (văduve sau văduvi, orfani, persoane în îngrijire).

Principalele constatări sunt următoarele (a se vedea și tabelul de mai jos pentru principalele modificări):

— datoria actuarială brută a fost evaluată la 36 639 de milioane EUR la 31 decembrie 2010 (2009: 37 215 milioane EUR). La aceasta se adaugă un efect al coeficientului corector de 1 063 de milioane EUR (2009: 1 079 de milioane EUR). Impozitele pe care trebuie să le plătească beneficiarii sunt deduse din datoria brută totală pentru a ajunge la o datorie netă care să fie inclusă în bilanț (întrucât impozitul este dedus din plata pensiilor și creditat veniturilor UE din anul în care a fost efectuată plata). Această datorie netă (da