RO    RO RO 
 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂȚILOR EUROPENE 
Bruxelles, 1.8.2008 
SEC(2008) 2367 final  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
Revizuirea Regulamentului (CE)  nr. 2037/2000 privind substan țele care 
diminueaz ă stratul de ozon  
 
„O mai bun ă legiferare, pe baza a 20 de ani de succes”   
 
Sinteză a evaluării impactului care înso țește propunerea de regulament a 
Parlamentului European și a Consiliului privind substan țele care 
diminueaz ă stratul de ozon (reformare)  
 
 
[COM(2008) 505 final]  
[SEC(2008) 2366]  
 
RO 2   RO DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
Revizuirea Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 privind substan țele care 
diminueaz ă stratul de ozon  
„O mai bun ă legiferare, pe baza a 20 de ani de succes”   
Sinteză a evaluării impactului  
care înso țește propunerea de regulament a Parlamentului European și a 
Consiliului privind substan țele care diminueaz ă stratul de ozon (reformare)  
 
 
[COM(2008) 505 final]  
[SEC(2008) 2366]  
 
RO 3   RO 1. INTRODUCERE  
Prezentul document este o sintez ă a evaluării impactului care înso țește reformarea 
Regulamentului (CE) nr. 2037/2000 privind substan țele care diminueaz ă stratul de 
ozon (denumit în continuare „regulamentul”)1.  
2. CONTEXT  
Stratul de ozon stra tosferic protejeaz ă organismele care tr ăiesc pe p ământ de 
radiațiile ultraviolete nocive ale soarelui . La începutul anilor '80, oamenii de știință 
au observat, deasupra Antarcticii, o sc ădere semnificativ ă a concentra ției de ozon în 
stratosferă, fenomen care a devenit cunoscut sub numele de „gaura din stratul de 
ozon”. În momentul s ău de maxim ă intensitate – în timpul prim ăverilor de la sfâr șitul 
anilor '90 – gaura din stratul de ozon era cea mai pronun țată la poli, de și concentra ții 
considerabil reduse au fost observate și în alte locuri. Cre șterea radia țiilor 
ultraviolete are un efect  nociv asupra oamenilor (cancere de piele și cataracte) și a 
ecosistemelor.  
Încă din 1987, guvernele au negociat Protocol ul de la Montreal privind substan țele 
care epuizeaz ă stratul de ozon, astfel fiind ini țiată eliminarea substan țelor care 
diminueaz ă stratul de ozon (ODS) în toate statele semnatare, dup ă un calendar 
stabilit. În 2007, p ărțile (inclusiv Comunitatea European ă) au sărbătorit cea de-a 
douăzecea aniversare a Protocolului de la M ontreal, pe care l-au salutat ca fiind unul 
dintre cele mai de su cces acorduri interna ționale în domeniul mediului. Pân ă atunci, 
toate cele 191 de p ărți reușiseră să reducă consumul de substan țe care diminueaz ă 
stratul de ozon cu 95%, compara tiv cu nivelurile de referin ță2. Reducerile au fost mai 
importante (92,2%) în țările industrializare și ușor mai scăzute (80%) în țările în curs 
de dezvoltare. Reduceril e s-au datorat acordurilo r cu privire la înghe țarea consumului 
și a produc ției, precum și reducerilor ulterioare trep tate, cu termene precise de 
realizare3. 
În ultimul s ău raport, publicat în 2007, Comitetul de evaluare științifică (SAP), 
instituit în temeiul Protocolului  de la Montreal, a confirmat c ă stratul de ozon se 
reface încet, datorit ă măsurilor de control introdu se prin protocol - de și cu 10 pân ă la 
15 ani întârziere fa ță de previziunile raportu lui precedent, care dateaz ă din 2002. Se 
preconizeaz ă că nivelurile de ozon medii și arctice se vor reface pân ă în 2050 și că 
gaura din stratul de ozon va disp ărea între 2060 și 2075.  
Conform UNEP, reglement ările introduse în temeiul Protoc olului de la Montreal vor 
permite evitarea a milioane de dece se provocate de cancere de piele și a zeci de 
milioane de cazuri de cancere de piele și de cataract ă în întreaga lume. Autorit ățile 
din SUA estimeaz ă că peste 6,3 milioane de cazuri de cancere de piele vor putea fi 
                                                 
1 A se vedea SEC(2008) xxx și COM(2008) xxx. 
2 Articolul 1 din Protocolul de la Montreal define ște „consumul” ca fiind produc ția plus importurile 
minus exporturile de substan țe reglementate. 
3 Țările în curs de dezvoltare au putut realiza reduceri foarte importante datorit ă Fondului multilateral, 
care, până în prezent, a alocat aproxi mativ 2,4 miliarde USD pentru transferul de tehnologie și proiecte 
conexe de consolidare a capacit ăților. În general, calendarele pentru țările în curs de dezvoltare prezint ă 
un decalaj de câ țiva ani în raport cu cele din țările industrializate. 
 
RO 4   RO evitate numai în SUA. În plus, reglement ările introduse prin Protocolul de la 
Montreal vor contribui la evitarea  emisiilor de gaze cu efect de ser ă echivalente a 
peste 100 de miliarde de tone de CO 2, între 1990 și 2010. Pân ă în 2010, emisiile de 
substanțe care diminueaz ă stratul de ozon vo r reprezenta mai pu țin de 5% din 
emisiile de CO 2 estimate la nivel mondial, comparativ cu aproximativ 50% în 19904.  
3. REGULAMENTUL (CE)  NR. 2037/2000  PRIVIND SUBSTAN ȚELE CARE DIMINUEAZ Ă 
STRATUL DE OZON .  
Regulamentul este principalul inst rument de care dispun Comunit ățile Europene 
pentru a pune în aplicare Protocolul de  la Montreal. Cadrel e de reglementare 
internaționale și comunitare, care sunt în concordan ță și se completeaz ă reciproc, au 
dus la ob ținerea unor rezultate impr esionante, ajungându-se la o eliminare aproape 
totală a consumului și a produc ției de substan țe reglementate care diminueaz ă stratul 
de ozon ( a se vedea figura de mai jos).  
Producţia şi consumul de substan ţe care diminueaz ă stratul de ozon în UE (din anul de referin ţă 
până în 2006)
-100.0000100.000200.000300.000400.000500.000600.000700.000
1986
1989
1990
1991
1992
1993
1994
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006Tone ODPConsum              
Producţie
 
Până în prezent, Comunitatea European ă a redus consumul și producția de substan țe 
care diminueaz ă stratul de ozon cu peste 99%, comp arativ cu nivelurile de referin ță. 
Până în 2010, CE va elimina în totalitate utiliz ările substan țelor care diminueaz ă 
stratul de ozon reglementate, cu excep ția a aproximativ 1 200 de tone ODP pe an. 
Această cifră de 1 200 de tone include cantitatea estimat ă de 1 000 de tone de 
hidroclorofluorocarburi reci clate sau regenerate, care vor  fi interzise începând din 
2015, ceea ce va limita consumul, în sensul Pr otocolului de la Montreal, la mai pu țin 
de 200 de tone de substan țe care diminueaz ă stratul de ozon pe an (comparativ cu un 
                                                 
4 Aceste contribu ții importante la lupta împotriva schimb ărilor climatice se datoreaz ă unui poten țial de 
încălzire global ă (GPW) foarte ridicat al substan țelor care diminueaz ă stratul de ozon (pentru unele 
dintre acestea este de peste 14 000 de ori mai puternic decât CO 2). 
 
RO 5   RO consum de referin ță de 400 000 de tone). În plus, „utiliz ările cu emisii” ale 
substanțelor care diminueaz ă stratul de ozon, af late sub inciden ța regulamentului (dar 
încă necontabilizate în calitate de consum în  temeiul protocolului) vor reprezenta în 
total o cantitate estimat ă de 1 400 de tone ODP pe ntru perioada ulterioar ă anului 
2010 (presupunând c ă nivelurile actuale se men țin, în absen ța unor m ăsuri 
suplimentare). Produc ția de substan țe care diminueaz ă stratul de ozon în CE va 
scădea sub 4 000 de tone ODP pe an pân ă în 2010 (comparativ cu produc ția de 
referință de 700 000 de tone).  
4. PROCESUL DE REVIZUIRE  
Prezenta revizuire face parte din programul legislativ și de lucru al Comisiei pe 2008, 
la rubrica „Simplificare”. Preg ătirile au început la sfâr șitul anului 2006, odat ă cu 
lansarea unei anchete ampl e în rândul autorit ăților statelor membre și a altor agen ții, 
societăți, industrii și organiza ții non-guvernamentale relevante. Ancheta a ar ătat o 
satisfacție general ă privind eficien ța regulamentului. Princi palele comentarii s-au 
referit la complexitatea acestuia și au eviden țiat o dorin ță de simplificare și 
clarificare.  
Pe baza contribu țiilor menționate mai sus și a altor surse specializate (de exemplu, 
cele mai recente analize și recomand ări formulate de Comitetele de evaluare 
științifică, tehnică și economic ă ale Protocolului de la Mont real), au fost identificate 
și analizate, din ianuarie 2008 și până în prezent, op țiuni de politic ă și evaluări ale 
impactului aferente.  
5. ABORDAREA PRINCIPALELOR PROBLEME  
În raportul s ău pe 2007, Comitetul de evaluare științifică al Protocolului de la 
Montreal (SAP) a avertizat p ărțile că, în ciuda succeselor înregistrate, se impune 
menținerea vigilen ței pentru a respecta noul calendar prev ăzut pentru refacerea 
stratului de ozon, luâ nd, de asemenea, în considerar e incertitudinile  care persist ă, în 
special cu privire la impactul schimb ărilor climatice. Prin tre principalele provoc ări se 
afla necesitatea de a reduce în mod semnificativ, pân ă în 2015, nivelurile actuale ale 
utilizărilor care fac obiectul unei derog ări (inclusiv utilizarea bromurii de metil în 
scopuri de carantin ă și preexepedi ție), astfel încât substan țele care diminueaz ă stratul 
de ozon „înmagazinate” în produse și echipamente s ă nu fie eliberate în atmosfer ă și 
pentru a evita comercializarea noilor substan țe care diminueaz ă stratul de ozon (a se 
vedea sec țiunea 6.3. de mai jos). La nivelul UE, exist ă alte probleme, și anume 
complexitatea procesului de reglementare și a procedurilor administrative conexe, 
precum și necesitatea de a asigura conformitatea deplin ă cu Protocolul de la 
Montreal, evitând totodat ă riscul de comercializare și utilizare ilegale a substan țelor 
care diminueaz ă stratul de ozon. Ca urmare a recomand ărilor Comitetului de 
evaluare științifică și a sugestiilor de îmbun ătățire formulate de p ărțile interesate, 
precum și pe baza analizei efectuate de c ătre Comisie, au fost identificate 
următoarele obiective generale și specifice, în vederea abord ării problemelor 
subzistente.  
Obiectivul general pe termen lung pe care îl are în vedere revizuirea r ămâne 
refacerea la data prev ăzută și protecția ulterioar ă a stratului de oz on, pentru a evita 
 
RO 6   RO efectele negative, în special asupra s ănătății umane și a ecosistemelor. Cu toate 
acestea, obiectivul asociat pe termen scurt și mediu este simplificarea cadrului de 
reglementare, reducând totodat ă orice povar ă administrativ ă inutilă, în conformitate 
cu angajamentul Comisiei de a elabora și de a pune în aplicare o mai bun ă legiferare.  
În vederea atingerii aces tor obiective generale, au fost identificate urm ătoarele 
obiective specifice, în special pentru abor darea problemelor subliniate mai sus, 
valorificând în acela și timp punctele forte recuno scute ale regulamentului.  
(1) Îmbunătățirea și simplificarea legisla ției prin reducerea poverii 
administrative: 
(a) clarificarea și simplificarea regulamentului; 
(b) raționalizarea raport ării și a poverii administrative aferente; 
(c) actualizarea dispozi țiilor în materie de derogare și a proceselor 
administrative conexe. 
(2) Asigurarea conformit ății continue prin  punerea în aplicare în întregime a 
Protocolului de la Montreal, astf el cum a fost m odificat în 2007, și printr-un 
control al aplic ării mai riguros:  
(a) punerea în aplicare a Deciziei  XIX/6 în vederea acceler ării elimin ării 
hidroclorofluorocarburilor;  
(b) asigurarea conformit ății CE și prevenirea comercializ ării ilegale și 
dăunătoare.  
(3) Anticiparea provoc ărilor viitoare prin abor darea problemei substan țelor care 
diminueaz ă stratul de ozon înc ă nereglementate prin Protocolul de la 
Montreal: 
(a) substanțe care diminueaz ă stratul de ozon înmagazinate sau („stocate”) în 
produse și echipamente; 
(b) substanțe care diminueaz ă stratul de ozon noi și cu durat ă scurtă de viață; 
(c) utilizarea bromurii de metil în scopuri de carantin ă și preexpedi ție. 
6. OPȚIUNI DE POLITIC Ă ȘI IMPACTUL ACESTORA  
O gamă largă de opțiuni de politic ă și evaluarea impactului conex ă au fost 
identificate și analizate, pe baza contribu țiilor men ționate mai sus și a altor surse 
specializate (de exemplu, cele mai recente analize și recomand ări formulate de 
Comitetele de evaluare științifică, tehnică și economic ă ale Protocolului de la 
Montreal). Au fost depuse ef orturi pentru a analiza o gam ă cât mai larg ă de opțiuni 
de simplificare pentru a îmbun ătăți claritatea și, în final, pune rea în aplicare a 
regulamentului, reducând totodat ă orice povar ă administrativ ă inutilă. Luând în 
considerare aceast ă ultimă opțiune, revizuirea a vizat, de asemenea, m ăsuri fără 
caracter de reglementare, de exemplu eventuala ra ționalizare a procedurilor de 
raportare și monitorizare a substan țelor care diminueaz ă stratul de ozon. 
Opțiunile de a nu modifica regulamentul (men ținerea situa ției existente) sau chiar 
retragerea acestuia au fost luate în considerare, dar au fost respinse, inter alia  
 
RO 7   RO deoarece Comunitatea European ă nu ar mai respecta Protocolul de la Montreal și 
deoarece acestea nu ar permite realiz area obiectivului de simplificare. 
Analiza a vizat cele trei mari categorii de m ăsuri de politic ă prezentate mai jos.  
1. Prima categorie important ă de opțiuni de politic ă făcea referire la atingerea 
obiectivului de simplificare, pe baza progreselor  realizate pân ă în prezent în ceea ce 
privește eliminarea substan țelor care diminueaz ă stratul de ozon și a oportunit ății de 
a elimina dispozi țiile caduce. Printre principalele op țiuni care au fost re ținute se 
numără:  
– eliminarea dispozi țiilor și a procedurilor aferente  cu privire la utiliz ările esențiale 
ale clorofluorocar burilor, utiliz ările critice ale bromurii de metil și a altor derog ări 
pentru clorofluorocarburi și hidroclorofluorocarburi;  
– simplificarea plafonului care limiteaz ă utilizarea bromurii de metil în opera țiuni 
de carantin ă și tratamente preexpedi ție, reducând totodat ă limita cantitativ ă de la 
607 de tone ODP la nivelul actu al de maximum 300 de tone;  
– raționalizarea raport ării (o solicitare recurent ă din partea statelor membre), cu 
toate că exista un spa țiu de manevr ă limitat, deoarece majoritatea, dac ă nu 
totalitatea, obliga țiilor în materie de raportare de curg mai mult din protocol decât 
din regulament; 
– eliminarea derog ărilor care impun costuri administra tive semnificative pentru un 
număr redus de actori, în schimbul unor beneficii limitate; 
– clarificarea defini țiilor și alte îmbun ătățiri cu privire la redactarea juridic ă, 
satisfăcând astfel (împreun ă cu măsurile anterioare) cerea formulat ă de multe p ărți 
implicate cu privire la un act juridic mai simplu, mai structurat. 
Se estimeaz ă că această serie de op țiuni de simplificare va reduce cheltuielile 
administrative totale cu aproximativ 4 milioane de euro pân ă în 2020. Se a șteaptă ca 
impactul aferent asupra mediului s ă fie pozitiv (de și redus și dificil de cuantificat), 
întrucât regulamentul ar trebui s ă fie mai u șor de pus în aplicare, inclusiv în cazul 
IMM-urilor. Din acela și motiv, beneficii economice nete  directe reduse ar putea fi 
obținute de industrie și de utilizatorii substan țelor care diminueaz ă stratul de ozon, în 
special de IMM-uri, care au  un acces mai limitat la cuno ștințele specializate pentru 
punerea în aplicare a regulamentului.  
2. O a doua categorie de op țiuni a putut fi definit ă în raport cu necesitatea de a 
asigura în continuare conf ormitatea cu Protocolul de  la Montreal. Printre op țiunile 
privilegiate se num ără:  
– devansarea datei de încetare a produc ției de hidroclorofluorocarburi din 2025 în 
2020, pentru a alinia regulamentul cu r ecenta Decizie XIX/6 în vederea acceler ării 
eliminării hidroclorofluorocarburilor;  
– simplificarea și consolidarea controlului aplic ării regulamentului în vederea 
prevenirii comercializ ării și utilizării ilegale de substan țe care diminueaz ă stratul 
de ozon în UE, cu ajutorul unor dispozi ții mai eficiente cu privire la cerin țele în 
domeniul inspect ării în statele membre (adic ă înlocuirea inspec țiilor „aleatorii”, 
 
RO 8   RO cu cele „bazate pe riscuri”), a unor cerin țe precise în materie de etichetare pentru a 
evita comer țul ilegal (inclusiv în interiorul UE) și a unor m ăsuri specifice pentru a 
intensifica monitorizarea importurilor și exporturilor de substan țe care distrug 
stratul de ozon. 
Aceste op țiuni de politic ă vor permite evitarea unor costuri administrative excesive și 
asigurarea, în continuare, a conformit ății cu Protocolul de la Montreal, în special prin 
prevenirea comer țului ilegal, ceea ce va permite, de asemenea, înl ăturarea 
preocupărilor formulate de industrie în timpul anchetei.  
3. Pentru a asigura c ă, în viitor, provoc ările subzistente vor pu tea fi abordate în 
mod adecvat, s-a pus accentul pe urm ătoarele trei domenii: 
(a) Emisia în atmosfer ă de substan țe care diminueaz ă stratul de ozon (ODS)/de 
gaze cu efect de ser ă (GHG) aflate în „stocuri ” - Dat fiind faptul c ă protocolul 
s-a concentrat asupra interzicerii treptate a consumului și a produc ției de 
substanțe care diminueaz ă stratul de ozon, cantit ăți importante din aceste 
substanțe sunt în continuare înmagazi nate sau „stocate” în produse și 
echipamente (de exemplu în spume izolante, agen ți de refrigerare sau sisteme 
de aer condi ționat). Luând în considerare poten țialul ridicat de înc ălzire global ă 
(GWP) al acestor substan țe care diminueaz ă stratul de ozon, nerecuperarea și, 
în cele din urm ă, nedistrugerea acestora implic ă riscuri semnificative de 
încălzire global ă. În 2010, stocurile de substan țe care diminueaz ă stratul de 
ozon din UE ar putea ajunge la aproximativ 700 000 de tone ODP (5 miliarde de tone de CO
2eq), cu toate c ă experții confirm ă că aceste estim ări au un nivel 
ridicat de incertitudine, din cauza faptului c ă informațiile disponibile cu privire 
la volumul acestor substan țe sunt limitate. Emisiile ar putea totaliza 
aproximativ 24 000 de tone ODP (sau 170 de milioane de tone de CO 2eq) pe an, 
în perioada 2005-20155. Se propune includerea, în regulament, a unor m ăsuri 
de înăsprire a dispozi țiilor cu privire la recuperarea și distrugerea substan țelor 
care diminueaz ă stratul de ozon con ținute în produse și echipamente. În 10 ani, 
acestea ar putea aduce beneficii ecologice de pân ă la 14 000 de tone ODP sau 
112 milioane de tone de CO2eq. În plus, punerea în aplicare a directivei-cadru 
privind de șeurile și a directivei privind de șeurile de echipamente electrice și 
electronice („WEEE”) este pe cale s ă fie îmbun ătățită, pentru a împiedica 
emisiile de substan țe care distrug stratul de ozon (ODS)/de gaze cu efect de 
seră (GHG), ceea ce s-ar putea concretiza în  beneficii suplimentare de pân ă la 
34 000 de tone ODP (270 de milioane de tone CO 2eq). De asemenea, luând în 
considerare marea variabilita te a costurilor în func ție de produse (d e la 4,5 euro 
numai pentru distrugere, pân ă la 100 euro pe kg ODP pentru recuperarea și 
distrugerea substan țelor care distrug stratul de ozon con ținute în spume 
izolante), ac țiunea de monitorizare se  va concentra asupra ini țiativelor 
inteligente și precise vizând cre șterea (semnificativ ă) a volumului de produse și 
                                                 
5 Estim ările au fost stabilite prin extrapolarea celor mai bune estim ări globale disponibile într-un raport 
TEAP pe 2005, conform c ărora stocurile globale totalizau 3,5 milioane de tone ODP (20 miliarde de 
tone CO 2eq) în 2002, estimându-se c ă va ajunge la 2 milioane de tone ODP în 2015 (13,4 miliarde tone 
de CO 2eq). 
 
RO 9   RO echipamente care sunt prezentate în vederea recuper ării și reciclării sau a 
distrugerii6. 
(b) Comercializarea noilor substan țe care diminueaz ă stratul de ozon  – Raportul pe 
2007 al Comitetului de evaluare științifică instituit în temeiul protocolului a 
prezentat noi dovezi științifice conform c ărora substan țele care diminueaz ă 
stratul de ozon con ținute în anumite substan țe chimice care în prezent nu sunt 
reglementate prin protocol (de exemplu nPB) au un poten țial de înc ălzire 
globală cu mult mai ridicat decât cel estimat pân ă în prezent și recomand ă ca 
părțile să aibă în vedere anumite m ăsuri de reglementare, pentru ca progresele 
făcute până în prezent s ă nu fie anulate. În prezent,  emisiile provenite de la 
noile substan țe care diminueaz ă stratul de ozon ale CE sunt estimate în total la 
mai puțin de 300 de tone ODP pe an. Pentru a evita expansiunea pie țelor, care 
ar fi trebuit abordat ă ulterior, sunt propuse m ăsuri de precau ție, respectiv 
menționarea noilor substan țe care diminueaz ă stratul de ozon în anexa la 
regulament (de exemplu pe baza informa țiilor furnizate de întreprinderi în 
temeiul REACH) și obligația pentru produc ători și importatori de a raporta 
cantitățile tranzac ționate. Chiar dac ă aceste măsuri se dovedesc eficiente pentru 
sensibilizarea consumatorilor de substan țe care diminueaz ă stratul de ozon, este 
puțin probabil ca acestea s ă aibă un impact economic semnificativ asupra 
industriei, care se preconizeaz ă că va continua s ă renunțe la substan țele care 
diminueaz ă stratul de ozon. 
(c) Reducerea utiliz ării bromurii de metil pentru opera țiunile de carantin ă și 
tratamentele de preexpedi ție – Luând în considerare faptul c ă bromura de metil 
este o substan ță toxică periculoas ă pentru s ănătate (motiv pentru care, în 
această privință, regulamentul este deja mai strict decât protocolul), op țiunea 
privilegiat ă este de a introduce obligativitatea recuper ării acesteia pân ă în 2015 
și de a elimina ulterior aceast ă substanță. Măsura respectiv ă va permite o faz ă 
de tranziție, pe durata c ăreia alternativele, precum tratamentul termic, vor fi 
probabil mai competitive în multe situa ții și care va fi urmat ă de eliminare, 
atunci când vor fi disponibile mai multe  alternative. Costul total pentru 
industrie ar fi de 9,5 milioane de euro în perioada 2010-2020 și ar permite 
economisirea unei cantit ăți de bromur ă de metil echivalente cu 2 000 de tone 
ODP.  
7. CONCLUZII  
Opțiunile de politic ă propuse reflect ă un angajament ferm pentru o reglementare mai 
simplă și mai bun ă, pe bază unei analize detaliate. În ur ma propunerii, va rezulta un 
text normativ simplificat în mod semnificativ, care consacr ă progresele înregistrate 
până în prezent în domeniul elimin ării substan țelor care diminueaz ă stratul de ozon, 
oferind, în acela și timp, garan ții pentru consolidarea acestor progrese. Cu toate c ă 
eliminarea cu succes a substan țelor care diminueaz ă stratul de ozon a redus deja 
povara administrativ ă asociată punerii în aplicare a re gulamentului, profitul net 
suplimentar pe care l-ar aduce întregul pachet (inclusiv dup ă luarea în considerare a 
                                                 
6 De exemplu, standardele legate de sisteme de compensare sau de depozitare, finan țarea distrugerii din 
fonduri regionale etc. 
 
RO 10   RO măsurilor pu țin numeroase care pot avea drept efect cre șterea costurilor 
administrative) se va ridica la aproape 3 milioane de euro, dintre care aproximativ 2 milioane de euro revin industriei, 0,7 milioane de euro statelor membre și restul 
sumei Comisiei Europene. Pachetul nu va antrena costuri marginale nete directe 
importante. Se preconizeaz ă că impactul economic direct suplimentar cumulativ nu 
va depăși 13 milioane de euro, în principal datorit ă măsurilor care vizeaz ă reducerea 
utilizării bromurii de metil în opera țiuni de carantin ă
7 și tratamente de preexpedi ție. 
Simplificarea ar trebui s ă fie avantajoas ă în special pentru I MM-uri, care au un acces 
mai limitat la cuno ștințele specializate pentru punerea în  aplicare a regulamentului. 
Cele mai concrete avantaje ecologice ale prezentului pachet de m ăsuri sunt legate de 
reducerea consumului și intensificarea recuper ării, care rezultat ă în special din 
acțiunea politic ă în domeniul stocurilor și al opera țiunilor de carantin ă și 
tratamentelor de preexpedi ție. Câștigul net al acestor avantaje s-ar putea ridica la un 
câștig net de 16 000 de tone ODP, sau 112 milioane de tone CO 2eq8. Traducerea 
acestui câ știg în termeni de diminuare a riscului  de cancer nu ar prezenta interes, 
luând în considerare cantit ățile mici implicate, compar ativ cu dimensiunea global ă a 
problemei și numeroasele incertitudini cu privire la raportul doz ă-răspuns între o ton ă 
ODP și impactul final asupra s ănătății umane și a mediului. Cu toate acestea, 
reducerea net ă a emisiilor de substan țe care diminueaz ă stratul de ozon ar contribui la 
reducerea riscului ca stratul de ozon s ă se diminueze în continuare, aducând totodat ă 
avantaje reale în lupta împotriva schimb ărilor climatice. Detalii, inclusiv lista 
completă a tuturor op țiunilor evaluate și impactul acestora (inclusiv al op țiunilor 
respinse) sunt disponibile în versiunea integral ă a evaluării impactului.  
În sectoarele în care se va preconiza c ă înlocuitorii vor fi dis ponibili în curând, se vor 
intensifica eforturile pentru a el imina definitiv utilizarea substan țelor care 
diminueaz ă stratul de ozon. Aceste eforturi sunt prezentate în comunicarea care 
însoțește propunerea de reformare a regul amentului. În paralel, ca o ac țiune de 
monitorizare a acestei revizuiri, Comisia va  colabora îndeaproape cu statele membre 
pentru a aborda aspectul cheie r ămas nesolu ționat, respectiv stocurile de substan țe 
care distrug stratul de ozon. Aceast ă acțiune poate aduce beneficii ecologice 
suplimentare semnificative. De asemenea, Comisia va colabora îndeaproape cu statele membre și cu celelalte p ărți semnatare ale protocolul ui în vederea reducerii 
utilizărilor substan țelor care diminueaz ă stratul de ozon, în mod special cele legate de 
operațiunile de carantin ă și tratamentele de preexpedi ție, și pentru a evita 
comercializarea noilor substan țe care diminueaz ă stratul de ozon.  
                                                 
7 Costurile ar fi în mod semnificativ mai reduse dac ă s-ar lua în consid erare decizia probabil ă de a 
elimina bromura de metil din motive sanitare.  
8 În termeni de poten țial de înc ălzire global ă, aceasta ar reprezenta aproximativ 2% din emisiile de gaze 
cu efect de ser ă în 1990. Exclusiv cu titlu comparativ, reducer ile sunt echivalente cu 1/10 din reducerile 
necesare pentru a atinge obiectivul de re ducere a emisiilor de gaze cu efect de ser ă cu 20% pân ă în 
2020, prev ăzut în cadrul pachetului legislativ în materie de clim ă și de energie.