COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR Prevenirea radicalizării către terorism și extremismul violent: consolidarea reacției UE /* COM/2013/0941 final */





Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor Prevenirea radicalizării către terorism și extremismul violent: Consolidarea reacției UE 1. Introducere 1.1 Tendințe și provocări De la ultima actualizare din 2008 a strategiei UE de combatere a radicalizării și a recrutării, tendințele, mijloacele și modelele de radicalizare au evoluat și s-au extins. În primul rând, terorismul din Europa se inspiră în prezent din ideologii mai variate, așa cum o arată raportul TE-Sat al Europol din 2013. Printre acestea se numără ideologii naționaliste și separatiste, cele inspirate de Al Qaida, precum și ideologii violente anarhiste, de stânga și de dreapta. În al doilea rând, activitățile teroriste și extremiste violente din UE nu sunt comise exclusiv de organizații centralizate și ierarhice. Amenințarea a evoluat progresiv, incluzând acum grupări mai mici cu baza în UE, celule și indivizi care acționează într-un mod mai liber și mai imprevizibil. Aceștia planifică atacuri fără să primească instrucțiuni de la vreo organizație sau primind instrucțiuni limitate, ceea ce îngreunează și mai mult măsurile de prevenire. Mulți teroriști care planifică atacuri pe teritoriul Europei sunt ei înșiși europeni. Aceste atacuri provoacă mai mult decât pierderea de vieți omenești și prejudicii economice: ele pot semăna semințele discordiei între comunitățile din Europa, dând naștere, în alte părți ale societății, unor opinii cu un caracter reacționar și extremist din ce în ce mai accentuat. Acest lucru contribuie la crearea unui mediu propice extremismului, perpetuând un cerc vicios de radicalizare, agresiune și reacții violente. Europa este afectată direct și de activitatea teroristă din restul lumii. Europenii pot fi victime ale atacurilor, așa cum au arătat-o atrocitățile recente din Nairobi, dar pot fi și autori ai unor astfel de atacuri. Orientați adesea spre calea radicalizării în Europa de către acțiunile de propagandă extremistă sau de către agenți de recrutare, europenii pleacă în străinătate să se antreneze și să lupte în zone de conflict, devenind astfel și mai radicalizați. Înarmați cu nou-dobânditele competențe de luptă, mulți dintre acești „luptători străini” europeni ar putea constitui o amenințare la adresa securității noastre la întoarcerea lor dintr-o zonă de conflict. Pe termen lung, ei ar putea acționa drept catalizatori ai terorismului. Fenomenul luptătorilor străini nu este nou, însă, întrucât luptele din Siria continuă, numărul extremiștilor care se deplasează pentru a lua parte la conflict este din ce în ce mai mare. Iar pe măsură ce numărul luptătorilor străini europeni crește, crește și amenințarea la adresa securității noastre. Grupările teroriste și extremiștii profită de progresul tehnologic pentru a găsi noi modalități de abordare a tinerilor nemulțumiți, utilizând site-urile de socializare, canalele video online și camerele virtuale de discuții cu caracter radical. Aceștia își difuzează materialele de propagandă pe o scară mai largă, mai rapid și mai eficient. Tehnicile tradiționale de aplicare a legii sunt insuficiente pentru a face față tendințelor în schimbare în materie de radicalizare, astfel încât este necesară o abordare mai amplă pentru a o preveni și a o combate. Această abordare mai amplă destinată să răspundă tendințelor în materie de radicalizare trebuie să implice întreaga societate. Prezenta comunicare abordează radicalizarea sub toate formele sale și identifică domenii care cuprind o gamă largă de măsuri de prevenire și de combatere a radicalizării către terorism și extremismul violent. 1.2 Abordarea și obiectivul general Statele membre sunt responsabile de conceperea și punerea în aplicare a măsurilor destinate să prevină și să combată radicalizarea, iar principalele acțiuni sunt și ar trebui să fie în continuare întreprinse la nivel național și local. Unele state membre au multă experiență în acest domeniu, pe care o pot împărtăși altor state membre interesate. În condițiile preocupării din ce în ce mai accentuate cu privire la radicalizarea din mediul online și ale creșterii evidente a grupurilor care se declară extremiste în Europa, din ce în ce mai multe state membre sunt amenințate de fenomenul radicalizării. Riscul ca radicalizarea să ducă la violență extremistă este în creștere în toată Uniunea Europeană, iar statele membre ar beneficia dacă și-ar intensifica eforturile pentru a reacționa cu eficacitate la aceste provocări. Radicalizarea traversează frontierele naționale în multe feluri. De exemplu, utilizarea camerelor virtuale de discuții, a platformelor sociale și a altor instrumente online are adesea o dimensiune internațională. Statele membre se confruntă cu amenințări adesea similare, așa că luarea unor măsuri la nivelul UE poate fi eficace. Comisia Europeană sprijină deja statele membre în eforturile lor de prevenire și de combatere a extremismului violent. În 2011, Comisia a înființat o Rețea pentru sensibilizarea publicului cu privire la radicalizare (RAN), care reunește peste 700 de experți și practicieni din toată Europa. RAN reunește competențe și facilitează schimbul de idei cu privire la aspecte care variază de la responsabilizarea actorilor locali până la organizarea de conferințe internaționale, valorificând competențele existente la toate nivelurile. Prezenta comunicare prezintă modul în care Comisia Europeană, în colaborare cu Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (Înaltul Reprezentant) și cu ajutorul coordonatorului UE pentru lupta împotriva terorismului (CTC), poate sprijini eforturile statelor membre de prevenire a radicalizării. Prin prezenta comunicare, Comisia răspunde concluziilor Consiliului din iunie 2013 și contribuie la demersul mai amplu de actualizare a Strategiei UE pentru combaterea radicalizării și a recrutării în scopuri teroriste. Următorul capitol evidențiază zece domenii în care statele membre și UE ar putea lua mai multe măsuri pentru a preveni radicalizarea în interiorul și în afara frontierelor lor. Măsurile descrise în prezenta comunicare reflectă angajamentul UE de a asigura securitatea și respectarea drepturilor și libertăților fundamentale ale cetățenilor UE, astfel cum sunt consacrate în Carta drepturilor fundamentale a UE, inclusiv libertatea de exprimare și de informare, libertatea de întrunire și de asociere, precum și respectarea diversității lingvistice, culturale și religioase. 2. Prevenirea radicalizării Cu sprijinul Înaltului Reprezentant și al CTC, precum și cu ajutorul unei contribuții importante din partea RAN, Comisia a identificat zece domenii pe care statele membre și UE le-ar putea lua în considerare în cadrul eforturilor lor de a aborda radicalizarea în interiorul și în afara frontierelor lor. Prezenta secțiune explică pe scurt modul în care aceste idei ar putea adăuga valoare eforturilor statelor membre de prevenire a radicalizării și prezintă, în fiecare caz, modul în care Comisia ar putea sprijini statele membre interesate. RAN a compilat o culegere de metode și de bune practici din întreaga UE pe care Comisia o publică online pentru a însoți prezenta comunicare. Culegerea cuprinde o gamă largă de practici care completează măsurile propuse în prezenta comunicare[1]. Măsurile prezentate în următoarele secțiuni sunt destinate să fie puse în aplicare utilizând resursele programelor existente din cadrul financiar multianual 2014-2020. Ele vor fi finanțate din bugetul planificat și în conformitate cu obiectivele programelor. Dacă vor fi necesare resurse umane suplimentare, se va reorganiza personalul existent. Sarcinile repartizate unei agenții descentralizate vor fi incluse în mandatul actual al agenției respective și se vor încadra în resursele sale pentru perioada 2014-2020. Inițiativele propuse nu vor implica niciun cost suplimentar pentru bugetul UE. 2.1 Elaborarea unor strategii naționale de prevenire a radicalizării ar fi benefică pentru statele membre Deși nu toate statele membre au fost afectate direct de terorism, amenințarea persistă, iar atacurile teroriste sunt imprevizibile. Terorismul poate lovi oriunde și oricând și, prin urmare, este esențial să facem împreună ce putem pentru a preveni acest pericol. Mai multe state membre au pus deja în aplicare măsuri de prevenire a radicalizării, atât la nivel intern, cât și extern, dar abordările cuprinzătoare din cadrul Strategiei UE de combatere a terorismului care vizează radicalizarea și recrutarea nu sunt utilizate pe scară largă. Unele state membre au astfel de abordări, altele nu. Strategiile existente se bazează pe cooperarea orizontală și verticală dintre părțile interesate de la nivel local până la cel internațional. Prevenirea eficace presupune implicarea organizațiilor neguvernamentale, a lucrătorilor din prima linie, a serviciilor de securitate și a experților în domeniu. Aceste strategii impun consolidarea încrederii în interiorul comunităților și între ele, promovarea unei înțelegeri mai bune a sensibilităților și problemelor fiecăreia, implicarea diferitelor categorii ale societății și multe altele. Realizarea tuturor acestor demersuri reduce riscul de radicalizare și asigură șanse mai bune de încetare a proceselor care duc la extremism și violență. Așa cum a constatat RAN, pentru o prevenire eficace este indispensabil ca statele membre să instituie strategii de prevenire a extremismului violent și a terorismului atât în interiorul, cât și în afara UE, în funcție de propriile lor analize și specificații privind amenințările. Strategiile naționale ar putea fi legate de strategia revizuită a UE și s-ar putea analiza posibilitatea cooperării dintre statele membre și alți actori relevanți pentru a se identifica modalități inovatoare de prevenire și de combatere a radicalizării și a extremismului violent. În colaborare cu Înaltul Reprezentant și cu sprijinul CTC, Comisia ar putea, de asemenea, sprijini statele membre să își elaboreze și să își pună în aplicare strategiile, ar putea încuraja elaborarea de noi proiecte și ar putea facilita cooperarea în interiorul UE și în afara sa. 2.2 Consolidarea competențelor în materie de prevenire a radicalizării În UE și în afara sa există o bază extinsă de competențe și bune practici. Factorii de decizie și alte părți interesate din statele membre ar trebui să aibă acces la această bază de cunoștințe și să o folosească activ. Înființarea RAN a fost un pas în această direcție; dialogurile structurate pe care le-a favorizat ar trebui continuate, iar culegerea de bune practici care a fost compilată ca urmare a acestor dialoguri ar trebui completată în continuare. UE ar trebui să sprijine în continuare aprofundarea cooperării dintre factorii de decizie, mediul academic, partenerii privați și forurile internaționale. Pentru a realiza acest lucru, Comisia propune consolidarea rolului secretariatului RAN și transformarea acestuia în mod preponderent într-un centru de cunoștințe până în 2015, concentrând competențele dedicate prevenirii și combaterii radicalizării către terorism și extremismul violent. Pe lângă rolul său logistic, sarcinile sale principale ar fi următoarele: - să răspundă în primul rând la cererile de sprijin adresate de statele membre și de Comisie în cadrul eforturilor lor de a pune în aplicare propunerile privind prevenirea radicalizării; - să conecteze competențele din domeniul prevenirii radicalizării, inclusiv colectarea și difuzarea bunelor practici, și să contribuie activ la stabilirea agendei de cercetare; - să servească drept centru de coordonare a inițiativelor de prevenire în interiorul și în afara UE. Secretariatul RAN va funcționa o perioadă limitată, în urma unei licitații. 2.3 Alinierea mai bună a activității Rețelei pentru sensibilizarea publicului cu privire la radicalizare la nevoile statelor membre RAN a înregistrat rezultate bune în ceea ce privește elaborarea de instrumente pentru abordarea problemelor ridicate de radicalizare. Un bun exemplu al acestei activități este culegerea de bune practici publicată online. Un alt exemplu este instrumentul de e-learning care permite schimbul la distanță de informații și idei între membrii rețelei. RAN a început, de asemenea, să abordeze fenomene specifice în cadrul unor ateliere și proiecte dedicate acestora. Rețeaua a finalizat recent o activitate referitoare la relaționarea cu luptătorii străini axată pe prevenire, contact, reabilitare și reintegrare. Acest subiect are o relevanță din ce în ce mai mare în condițiile în care conflictul din Siria nu dă niciun semn de atenuare. În ianuarie 2013, Comisia a organizat o conferință la nivel înalt la care experți din cadrul RAN s-au întâlnit cu factori de decizie din statele membre pentru a elabora recomandări privind combaterea extremismului violent. Acesta a fost primul pas în direcția reducerii distanței dintre RAN și factorii de decizie din statele membre, iar Comisia va lucra în continuare pentru a elimina această distanță. Pe baza experienței dobândite cu RAN, Comisia: - va organiza o a doua conferință la nivel înalt la mijlocul lui 2014; - va solicita RAN să se axeze pe sprijinirea statelor membre la punerea în aplicare a măsurilor sugerate în prezenta comunicare; - va saluta inițiativele statelor membre de a crea platforme naționale – bazate pe modelul RAN, atunci când este cazul – destinate să ofere orientări mai detaliate factorilor de decizie naționali și locali și părților implicate nestatutare; - va sprijini organizarea unei conferințe privind luptătorii străini din Siria, care este prevăzută să aibă loc la începutul lui 2014 și să fie condusă de RAN. Conferința va reuni reprezentanți ai tuturor sectoarelor relevante (aplicarea legii, asistență medicală etc.) din orașele din UE în care luptătorii străini provoacă cea mai mare îngrijorare. Practicienii locali și experții naționali vor face schimb de practici și de idei referitoare la modul în care luptătorii potențiali pot fi împiedicați să plece în Siria și la abordarea luptătorilor străini la întoarcere. 2.4 Formarea practicienilor în materie de prevenire a radicalizării Pe baza experienței RAN, actorii locali trebuie să aibă competențe corespunzătoare pentru a recunoaște comportamentul radicalizat. Acest lucru este valabil mai ales pentru cei care au contact direct cu persoanele care prezintă riscul de radicalizare. Printre acești lucrători din prima linie se numără asistenții sociali, educatorii, personalul medical, polițiștii, personalul din centrele de detenție și consilierii de probațiune. Deși acești lucrători nu sunt toți personal de securitate, prin formarea lor și conștientizarea de către aceștia a nevoilor persoanelor cu risc, sunt adesea cel mai bine situați pentru a recunoaște persoanele aflate în curs de radicalizare. Lucrătorii din prima linie nu au însă întotdeauna o bună înțelegere a procesului de radicalizare sau nu știu cum să reacționeze la acesta. Sunt necesare, așadar, cursuri de formare care să îi ajute să recunoască și să interpreteze semnele radicalizării, precum și să aprecieze dacă se impune sau nu o intervenție. Cursuri și alte acțiuni de formare au fost deja elaborate în toată Europa pentru a sensibiliza lucrătorii din prima linie care lucrează cu persoane sau grupuri care prezintă riscul de radicalizare și a le spori gradul de înțelegere. Însă pe măsură ce amenințarea evoluează, devine evidentă necesitatea unei abordări mai cuprinzătoare în cadrul diferitelor sectoare și între ele. O astfel de abordare ar trebui să se bazeze pe formarea existentă și să integreze teoriile cele mai recente. Unele state membre au instituit programe de formare pentru sectoare variate, dar altele își limitează programele de formare la grupurile-țintă mai tradiționale, cum ar fi personalul responsabil de aplicarea legii și cel din centrele de detenție. Tendințele recente în materie de radicalizare impun extinderea modulelor de formare la alte sectoare, cum ar fi serviciile sociale, asistența medicală și educația. Comisia: - pe baza contribuției statelor membre, va însărcina RAN să creeze un program european de „formare de formatori” care să ofere atât formare sectorială, cât și transsectorială; - după caz, va însărcina RAN să desfășoare cursurile de formare pe care le elaborează; - cu sprijinul RAN, va colabora cu Colegiul European de Poliție (CEPOL) pentru a elabora un modul de formare pentru profesioniștii responsabili de aplicarea legii care să vizeze recunoașterea și prevenirea procesului de radicalizare. 2.5 Elaborarea unor „strategii de ieșire” care să ajute persoanele să renunțe la extremismul violent ar fi benefică pentru statele membre Chiar și persoanele radicalizate până la nivelul extremismului violent sau al terorismului pot renunța la violență și la ideologia de la baza acesteia. „Strategiile de ieșire” pot ajuta persoanele radicale să se dezangajeze (să renunțe la violență fără să renunțe la ideologia de la baza acesteia) și să se deradicalizeze (să renunțe atât la violență, cât și la ideologia de la baza acesteia). Aceste strategii au diverse niveluri de ambiție, de la convingerea extremiștilor să renunțe la violență până la reintegrarea în societate a fostelor persoane radicale. Fiecare persoană radicală are propria sa motivație și justificare, așa că programele de ieșire trebuie să fie adaptate nevoilor individuale. Strategiile de ieșire se bazează în general pe mentoratul individual care constă în asistență și consiliere psihologică, acestea fiind combinate cu asistență socială și economică, pentru a facilita reintegrarea. Mentorii trebuie să posede competențe profesionale specifice, să fie formați în mod corespunzător și să fie sprijiniți de alți practicieni. Strategiile de ieșire ar trebui integrate în contextul societal mai larg. Acestea ar trebui să implice familiile și comunitățile, care sunt adesea cel mai bine situate pentru a contribui la deradicalizare, încurajând discutarea chestiunilor dificile, obținând ajutor din partea celorlalți membri ai comunității și fiind atente la schimbările îngrijorătoare de comportament. Experiența dobândită în cadrul RAN a demonstrat că autoritățile naționale și locale ar putea profita de sprijinirea unei implicări mai intense a familiilor, ajutându-le să înțeleagă și să conteste radicalizarea rudelor sau, atunci când este posibil, să o împiedice. Consilierea, liniile telefonice de urgență și rețelele locale de sprijin pot asigura un sprijin crucial în momentele dificile. În cadrul unei astfel de abordări, strategiile de ieșire trebuie concepute și implementate în colaborare cu o varietate mare de actori statali și nestatali. Aceasta este cunoscută drept abordarea care implică mai multe organisme. Eforturile de promovare a strategiilor de ieșire se pot baza pe colaborarea transsectorială dintre autoritățile relevante, cum ar fi poliția, centrele de detenție, serviciile de probațiune, prestatorii de servicii sociale, școlile etc. Ele ar trebui să aibă o perspectivă pe termen lung, ținând cont de factorii socioeconomici aferenți, și să dispună de resurse proprii. Pentru a ajuta statele membre să elaboreze astfel de programe de ieșire, Comisia, în strânsă colaborare cu statele membre, va însărcina RAN să colecteze cunoștințe și competențe pentru a le sprijini, la cerere, să instituie programe eficace de deradicalizare și de dezangajare. Acest sprijin ar include: - organizarea de ateliere la nivelul UE cu statele membre pentru a analiza diferite programe de deradicalizare și de dezangajare și a discuta mecanisme de sesizare a familiilor, a comunităților și a lucrătorilor din prima linie; - organizarea de cursuri de formare pentru practicienii locali care ajută persoanele să se dezangajeze și să se deradicalizeze; - colaborarea, la cererea fiecărui stat membru, cu administrația sa centrală și cu autoritățile sale locale pentru a sprijini instituirea unor programe naționale de deradicalizare sau de dezangajare. 2.6 Cooperarea mai strânsă cu societatea civilă și sectorul privat pentru a aborda provocările din mediul online Tehnologia modernă de comunicații oferă un acces fără precedent la informații. Radicaliștii profită de acest lucru, utilizând instrumentele online pentru a-și răspândi mesajele care incită la ură într-un mod mai eficace ca niciodată. Mai mult, utilizatorii internetului pot accesa în prezent materiale extremiste în intimitatea propriei case. De asemenea, persoanele radicalizate pot comunica ușor cu cele care prezintă riscul de radicalizare. Unele reviste, cum ar fi revista Inspire a grupării Al Qaida din Peninsula Arabică, care este publicată online, prezintă o imagine înșelătoare a vieții de terorist. Clipurile promoționale pentru grupări precum Al­Shabab sunt ușor de găsit, iar pe principalele platforme de pe internet utilizate de publicul larg pot fi găsite chiar și materiale video care arată în detaliu acte de terorism. Se pot face mai multe pentru a împiedica această propagandă periculoasă să prolifereze și să ajungă la publicul-țintă, precum și pentru a-i răspunde. Statele membre și prestatorii de servicii cooperează ad-hoc pentru a șterge materialele ilegale, dar este o sarcină dificilă, deoarece multe site-uri web extremiste sunt găzduite în afara UE. Directiva serviciilor mass-media audiovizuale obligă deja autoritățile din fiecare țară a UE să se asigure că serviciile audiovizuale nu conțin incitări la ură pe criterii de rasă, sex, religie sau naționalitate. Toate măsurile luate în temeiul acestei directive trebuie să respecte drepturile fundamentale, inclusiv dreptul la liberă exprimare. Combaterea propagandei extremiste înseamnă mai mult decât interzicerea sau ștergerea conținuturilor ilegale. Un mesaj pozitiv și orientat cu atenție trebuie difuzat la o scară suficient de largă pentru a oferi utilizatorilor vulnerabili ai internetului o alternativă ușor accesibilă la propaganda teroristă. Comisia este dispusă să ofere asistență statelor membre, țărilor terțe, sectorului privat, societății civile și persoanelor fizice în eforturile lor de a crea contramesaje online pozitive și de a împiedica accesul publicului la conținuturi ilegale. Pentru a realiza acest lucru, Comisia va întreprinde următoarele acțiuni: - va înființa un forum cu principalii actori din acest sector pentru a discuta amploarea problemei, măsurile pe care le iau părțile interesate și posibilitățile de a coopera mai strâns. Participanții vor discuta chestiuni variate, inclusiv modalitățile de facilitare a semnalării de către public a materialelor ofensatoare sau potențial ilegale, de promovare a creării de contradiscursuri online și de punere la dispoziție a unor mesaje alternative ușor accesibile care să stimuleze spiritul critic. Acest forum va avea reuniuni tehnice și la nivel înalt periodice și va întocmi rapoarte referitoare la activitățile sale; - va încuraja în continuare grupările comunitare, cetățenii, victimele și foștii extremiști să elaboreze contradiscursuri. În cadrul acestui demers, Comisia va însărcina RAN să elaboreze contradiscursuri online inovatoare despre foști teroriști și victime ale terorismului. Obiectivul este realizarea unei serii de materiale video și mesaje online destinate persoanelor cu risc. Se vor măsura impactul acestor materiale video și numărul de vizualizări și se va elabora un raport, pentru Comisie și statele membre, referitor la contradiscursurile online eficace. 2.7 Consolidarea capacității victimelor de a contribui la prevenirea radicalizării Victimele violenței extremiste suferă prejudicii imense și trebuie să fie asistate în cursul procesului lor de refacere. Dacă beneficiază de susținerea potrivită, ele pot alege să combată public extremismul violent și terorismul. Tocmai pentru că suferința lor este atât de personală și directă, ele sunt martori foarte credibili, iar impactul lor este mai mare decât cel pe care ar putea spera să îl realizeze orice organizație oficială. Ele pot face înțelese consecințele reale ale terorismului și ale extremismului violent și pot contrabalansa cu mai multă eficacitate propaganda unilaterală a extremiștilor. Comisia se angajează să ajute victimele terorismului și ale violenței extremiste și: - va continua să consolideze drepturile victimelor și să sprijine grupările și rețelele acestora, atât în cadrul UE, cât și în afara sa; - va finanța proiecte care să le permită victimelor să își spună povestea, atât ca parte a procesului lor personal de refacere, cât și ca parte a efortului de a crea noi contradiscursuri; - va sensibiliza publicul într-o măsură mai mare cu privire la situația victimelor, prin celebrarea Zilei Victimelor la 11 martie în fiecare an și prin realizarea de expoziții dedicate poveștilor de viață ale victimelor. 2.8 S-ar putea face mai mult pentru a încuraja tinerii să își exercite spiritul critic cu privire la mesajele extremiste Oamenii sunt cei mai impresionabili în adolescență și la începutul maturității și păstrează pentru cea mai mare parte a vieții multe dintre valorile și atitudinile pe care le dezvoltă în această perioadă. Nu este de mirare, așadar, că adolescenții și tinerii prezintă cel mai mare risc de a fi afectați de propaganda radicală. În trecut, accesul la materialele extremiste putea fi controlat mai bine de către părinți, profesori și liderii comunităților. Acest lucru nu mai este valabil în prezent, date fiind noile tehnologii și răspândirea acestor materiale. Adesea, tinerii utilizează internetul singuri, nefiind nimeni în preajma lor care să critice materialele nocive. Astfel, pericolul ca mesajul să prindă rădăcini și să provoace un comportament violent al tinerilor crește. Dar așa cum tinerii pot fi expuși online la materiale nocive, la fel de bine pot găsi și contradiscursuri pozitive. Trebuie luate măsuri pentru a încuraja tinerii să nu rămână pasivi, ci să gândească critic, să conteste opiniile extremiste și să le demonteze. RAN a constatat că dialogul intercultural și schimburile personale dintre tineri sunt o metodă importantă de construire a rezistenței la propaganda extremistă. Angajamentul civic și participarea în comunități contribuie, de asemenea, la construirea unor atitudini pozitive. RAN a recunoscut că sectoarele educației, formării și lucrului cu tinerii sunt adesea cel mai bine situate pentru a-i ajuta pe tineri să își dezvolte spiritul critic. Pentru a maximiza impactul eforturilor de combatere a radicalizării, factorii de decizie din statele membre din sectoarele educației, activităților informale pentru tineri și securității ar putea coopera mai strâns pentru a elabora programe mai eficace. Pentru a realiza acest lucru, Comisia va întreprinde următoarele acțiuni: - va sprijini statele membre prin identificarea și distribuția de programe destinate să stimuleze spiritul critic. Expunerea deficiențelor propagandei extremiste și teroriste va încuraja tinerii să conteste opiniile susținute în acest tip de propagandă. Activitatea Comisiei de educație în domeniul mass-mediei desfășurată în cadrul programului Europa Creativă oferă statelor membre și experților modalități de discutare și de elaborare a unor instrumente eficace în acest domeniu; - va utiliza Erasmus+, programul UE de finanțare a cooperării în sectoarele educației, formării, tineretului și sportului pentru a oferi studenților și profesorilor posibilități substanțiale de mobilitate în perioada 2014-2020 și pentru a sprijini parteneriatele dintre părțile interesate. Acest demers va spori nivelul competențelor și calitatea predării, va moderniza sistemele de educație și de formare și, în ultimă instanță, va ajuta tinerii să își dezvolte rezistența la opiniile extremiste; - va sprijini grupările locale și comunitare care lucrează cu foști extremiști violenți și cu victimele violenței extremiste să le arate tinerilor că există și o altă versiune a lucrurilor. Comisia va însărcina RAN, de asemenea, să creeze o rețea de practicieni, victime ale terorismului și foști teroriști în folosul școlilor interesate să abordeze aceste aspecte în profunzime. 2.9 Realizarea unor cercetări suplimentare privind tendințele în materie de radicalizare și evaluarea practicilor existente Nu putem elabora măsuri bine orientate ca răspuns la provocările emergente ale extremismului violent decât dacă înțelegem ce pune în mișcare acest proces. Cercetarea realizată la nivelul UE poate adăuga valoare dacă este destinată să identifice și să analizeze tendințele generale în materie de radicalizare. Comisia finanțează în prezent activități de cercetare a motivațiilor actorilor individuali, a ceea ce îi face să recurgă la violență, a trecerii de la moderație la extremism violent și a creării unui set de instrumente pentru evaluarea impactului programelor care abordează radicalizarea. Sunt necesare mai multe cercetări pentru a înțelege cum și de ce oamenii se radicalizează sau se deradicalizează. Aceste cercetări ar trebui să vizeze rolurile jucate de ideologie, de noile tehnici de recrutare pe internet și de persoanele alese ca modele de comportament. Pentru a sprijini noile cercetări, Comisia: - va utiliza programul Orizont 2020 pentru a finanța cercetarea privind societățile sigure, un efort de colaborare care include cercetări privind radicalizarea și recrutarea; - va utiliza instrumentele de finanțare pentru rezistența în caz de dezastre și pentru combaterea criminalității și a terorismului (viitorul Fond pentru securitate internă) pentru a finanța noi cercetări ale modalităților de abordare a radicalizării; - va colabora cu factorii de decizie de la nivel național, cu RAN și cu cercetători pentru a asigura faptul că cercetările rămân bine orientate. 2.10 Colaborarea mai strânsă cu țările partenere pentru a preveni și a combate radicalizarea atât în interiorul, cât și în afara UE În paralel cu măsurile luate la nivel intern, UE și statele sale membre ar trebui să promoveze inițiative în țări terțe, punând un accent deosebit pe țările fragile sau afectate de conflicte, pe țările în tranziție sau pe cele caracterizate de o guvernanță deficientă. Vulnerabilitatea la radicalizare nu se oprește la frontierele UE; este bine cunoscut faptul că procesul de radicalizare are loc și în afara Uniunii, în taberele de pregătire a teroriștilor și în zonele de conflict. Prin urmare, în paralel cu aceste măsuri interne, UE și statele sale membre ar trebui să încurajeze țările partenere să ia măsuri proprii. Întrucât există o legătură clară între dimensiunea internă și cea externă, Comisia va colabora strâns cu Înaltul Reprezentant și cu CTC pentru a se asigura că aspectele interne și externe ale măsurilor europene de prevenire a radicalizării sunt aliniate în mod corespunzător. Aceste aspecte trebuie să vizeze prioritățile corecte și să se bazeze pe analizele riscurilor efectuate sau pe alte instrumente de evaluare a conflictelor utilizate în țări terțe. În același timp, ar trebui acordată o atenție specială dimensiunii transnaționale și transcontinentale a programelor și a proiectelor care vizează radicalizarea. În acest scop, Comisia și Înaltul Reprezentant vor lua următoarele măsuri: - vor spori eforturile de consolidare a capacităților externe care se axează pe prevenirea și combaterea radicalizării și se vor asigura că acest demers este integrat în planurile de acțiune și dialogurile politice dintre UE și țările sale partenere. Activitățile externe realizate cu scopul de a preveni radicalizarea au devenit o componentă din ce în ce mai importantă a cooperării UE în vederea combaterii terorismului și sunt planificate investiții noi în acest domeniu, mai ales în cadrul Instrumentului de stabilitate. UE va sprijini proiecte de combatere a extremismului violent în Cornul Africii și în Asia de Sud. Sunt prevăzute fonduri suplimentare pentru realizarea acestor activități în Africa de Vest. UE intenționează, de asemenea, să lanseze proiecte prin intermediul Centrului Internațional de Excelență pentru Combaterea Extremismului Violent din Abu Dhabi (Centrul Hedaya) cu scopul de a elabora, printre altele, programe interne de formare pentru a face schimb de competențe sectoriale cu practicienii din prima linie din țările partenere; - vor evidenția legăturile dintre programele educaționale și de securitate finanțate prin instrumentele de asistență externă, astfel încât copiii și tinerii din țările terțe să fie încurajați să-și dezvolte spiritul critic într-un stadiu timpuriu al educației lor, împiedicându-i astfel să devină victime ale radicalizării, ale violenței extremiste sau ale terorismului; - vor sprijini mass-media ca mijloc esențial de intensificare a dialogului cu organizațiile societății civile, cu autoritățile locale, cu actorii din sectorul privat, cu mediul academic și cu organizațiile regionale sau internaționale din țările terțe în vederea prevenirii și combaterii radicalizării; - vor contribui la configurarea Fondului mondial pentru implicarea și rezistența comunităților, lansat recent de Forumul mondial pentru combaterea terorismului. Acest fond sprijină inițiativele populare de combatere a radicalizării și funcționează parțial cu resurse private; - vor încorpora strategii de prevenire a radicalizării și a extremismului violent în instrumentele tradiționale de cooperare, mai ales în statele fragile înclinate spre extremismul violent; - vor stabili rețele externe care să promoveze strategii de prevenire între delegațiile UE și ambasadele statelor membre ale UE din regiunile prioritare și se vor asigura că delegațiile pot identifica posibilități de sprijinire a implicării societății civile și a proiectelor de combatere a extremismului violent. Comisia și Înaltul Reprezentant vor sprijini, de asemenea, delegațiile UE pentru a strânge informații privind atitudinile față de UE și pentru a evalua modul în care sunt primite mesajele UE în țările prioritare. 3. Perspective Prezenta comunicare a identificat măsurile care ar putea fi luate de statele membre și de UE pentru a preveni și a combate radicalizarea cu mai multă eficacitate. În colaborare cu Înaltul Reprezentant și cu sprijinul coordonatorului UE pentru lupta împotriva terorismului, Comisia oferă statelor membre instrumente și asistență pentru demersurile lor. Prezenta comunicare este destinată, de asemenea, să constituie o contribuție la stabilirea poziției Comisiei cu privire la revizuirea Strategiei UE pentru combaterea radicalizării și a recrutării în scopuri teroriste, care va fi inițiată în 2014. Spre sfârșitul anului 2015, în colaborare cu Înaltul Reprezentant și cu coordonatorul UE pentru lupta împotriva terorismului, Comisia va prezenta un raport referitor la punerea în aplicare a diferitelor măsuri cuprinse în prezenta comunicare. *** [1] http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/networks/radicalisation_awareness_network/index_en.htm.