1.Uniunea pune la dispoziția Lituaniei o contribuție financiară sub formă de sprijin nerambursabil în valoare de 2 224 195 119 EUR. Suma de 2 091 774 090 EUR se pune la dispoziție pentru a fi angajată din punct de vedere juridic până la 31 decembrie 2022. Sub rezerva actualizării prevăzute la articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/241, în urma căreia pentru Lituania ar rezulta o sumă egală sau mai mare decât această sumă, se pune la dispoziție o sumă suplimentară de 132 421 029 EUR pentru a fi angajată din punct de vedere juridic în perioada 1 ianuarie 2023-31 decembrie 2023.

(30)Punerea în aplicare a reformelor avute în vedere poate genera schimbări structurale de lungă durată. În special, se preconizează că reformele avute în vedere care vizează promovarea tranziției verzi și a celei digitale, precum și reformele din sistemele de învățământ, educație și formare profesională vor avea un impact de durată asupra economiei Lituaniei, prin consolidarea competențelor persoanelor de pe piața forței de muncă, prin stimularea capacității de export, a productivității și, în general, a creșterii durabile pe termen lung. În plus, se preconizează că reformele avute în vedere în învățământul superior vor îmbunătăți calitatea și eficiența programelor de învățământ superior. Se prevede că raționalizarea politicii de stat în materie de inovare va avea un impact considerabil și de durată asupra inovării. Se preconizează că reformele avute în vedere în sectorul sănătății, cum ar fi consolidarea rețelei de spitale, reorganizarea serviciilor de ambulanță, instituirea platformei de competențe pentru profesioniștii din domeniul sănătății și dezvoltarea sistemului de sănătate digital vor spori eficiența și accesibilitatea și vor consolida reziliența sistemului de sănătate. În plus, este de așteptat ca reformele de modernizare a sectorului public, atât în ceea ce privește gestionarea funcției publice, cât și planificarea bugetară, inclusiv analizele cheltuielilor, să determine îmbunătățiri de lungă durată în ceea ce privește eficiența sectorului public. Se preconizează că reformele menite să consolideze respectarea obligațiilor fiscale și să îmbunătățească eficiența sistemului fiscal și capacitatea de redistribuire a sistemului fiscal și de prestații sociale vor atenua sărăcia și excluziunea socială și vor contribui la îmbunătățirea sustenabilității fiscale și a eficienței economice.

(27)Planul abordează toate aspectele transformării digitale a Lituaniei: conectivitatea, digitalizarea sectorului public și a celui privat și competențele digitale. Planul include măsuri pentru dezvoltarea în continuare a implementării rețelelor de foarte mare capacitate, inclusiv în zonele rurale și îndepărtate. În plus, reformele și investițiile substanțiale vizează digitalizarea sectorului public. Acest lucru ar trebui să joace un rol esențial în digitalizarea economiei, în îmbunătățirea mediului de afaceri și în reducerea costurilor administrative. Planul include măsuri de promovare a competențelor digitale pentru copii, angajați, funcționari publici și persoane vârstnice. De asemenea, sunt planificate măsuri pentru a aborda deficitul de angajați IT de pe piața forței de muncă. În plus, planul propune investiții pentru a promova adoptarea tehnologiilor digitale avansate în sectorul privat, în special în ceea ce privește cooperarea dintre mediul științific și mediul de afaceri pentru tehnologii inovatoare și digitalizarea sectorului cultural.

(25)Ca urmare a punerii în aplicare a măsurilor din plan și, în special, a investițiilor care vizează accelerarea renovării clădirilor, se preconizează că până în 2026 se va realiza o economie de energie primară de 215 GWh, care ar putea fi transpusă într-o reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră cu 21,500 tCO2eq. Aceasta se adaugă economiilor de energie și reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră preconizate în urma înlocuirii vehiculelor poluante cu vehicule cu emisii zero și cu emisii scăzute, însoțite de crearea infrastructurii necesare pentru producția de combustibili alternativi și reîncărcarea/alimentarea cu combustibili alternativi. În plus, până în 2023 ar trebui adoptat un plan de acțiune pentru economia circulară, pentru a asigura tranziția Lituaniei către o economie circulară până în 2035. Se preconizează că măsurile prevăzute în planul de redresare și reziliență vor contribui la atingerea obiectivelor în materie de climă și energie pentru 2030 și 2050 ale Lituaniei.

(14)Recomandările referitoare la răspunsul imediat la pandemie în materie de politică bugetară pot fi considerate ca fiind excluse din domeniul de aplicare al planului de redresare și reziliență al Lituaniei, în pofida faptului că, în general, Lituania a răspuns în mod adecvat și suficient la nevoia imediată de a sprijini economia prin mijloace bugetare în 2020 și 2021, în conformitate cu dispozițiile clauzei derogatorii generale. În plus, recomandările referitoare la interconexiunile energetice și la sprijinul sub formă de lichidități pentru sectorul privat pot fi, de asemenea, considerate ca fiind în afara domeniului de aplicare al planului, deoarece, în primul rând, proiectele de interconectare energetică sunt pe drumul cel bun și, în al doilea rând, guvernul lituanian a introdus amânări ale plății impozitelor, a alocat fonduri pentru plăți directe și s-a angajat să ofere garanții suplimentare pentru împrumuturi pentru a sprijini cu lichidități întreprinderile, ca răspuns la criza provocată de pandemia de COVID-19.

(2)La 9 iulie 2019 și la 20 iulie 2020, Consiliul a adresat recomandări Lituaniei în contextul semestrului european. În special, Consiliul a recomandat Lituaniei să îmbunătățească respectarea obligațiilor fiscale și să extindă baza de impozitare la surse mai puțin dăunătoare pentru creșterea economică, să abordeze inegalitatea veniturilor, sărăcia și excluziunea socială, inclusiv prin îmbunătățirea modului în care este conceput sistemul fiscal și de prestații sociale. În plus, acesta a recomandat îmbunătățirea calității și a eficienței la toate nivelurile de educație și formare, inclusiv învățarea în rândul adulților, precum și îmbunătățirea calității, a accesibilității și a eficienței sistemului de sănătate. Lituaniei i s-a recomandat, de asemenea, să axeze politica economică legată de investiții pe inovare, eficiența energetică și utilizarea eficientă a resurselor, transporturile durabile și interconexiunile energetice, ținând seama de disparitățile regionale, și să stimuleze creșterea productivității prin îmbunătățirea eficienței investițiilor publice. În plus, s-a recomandat, de asemenea, elaborarea unui cadru politic coerent care să sprijine cooperarea dintre mediul științific și mediul de afaceri și care să consolideze agențiile de punere în aplicare din domeniile cercetării și inovării. Pentru a face față crizei provocate de pandemia de COVID-19, Lituaniei i s-a recomandat să ia toate măsurile necesare pentru a combate în mod eficace pandemia, pentru a susține economia și pentru a sprijini redresarea ulterioară. În plus, Consiliul a recomandat Lituaniei să consolideze reziliența sistemului de sănătate, inclusiv prin mobilizarea unei finanțări adecvate și prin abordarea deficitului de forță de muncă din domeniul sănătății și a deficitului de produse medicale esențiale, precum și să îmbunătățească accesibilitatea și calitatea serviciilor de sănătate. În plus, s-a recomandat atenuarea impactului crizei asupra ocupării forței de muncă, majorarea finanțării și acoperirea măsurilor de politică activă în domeniul pieței forței de muncă și promovarea competențelor, asigurarea acoperirii și a caracterului adecvat al plasei de siguranță socială și îmbunătățirea eficacității sistemului fiscal și de prestații sociale pentru a asigura protecția împotriva sărăciei. De asemenea, s-a recomandat sprijinirea lichidităților pentru întreprinderi, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii și sectoarele orientate spre export, concentrarea la începutul perioadei a proiectelor de investiții publice mature și promovarea investițiilor private pentru a stimula redresarea economică. În sfârșit, Consiliul a recomandat Lituaniei să își concentreze investițiile asupra tranziției verzi și digitale, în special asupra acoperirii și implementării benzii largi de foarte mare capacitate, asupra producției și utilizării curate și eficiente a energiei și a transportului durabil și să promoveze inovarea tehnologică în întreprinderile mici și mijlocii. În urma evaluării progreselor înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a acestor recomandări specifice țării la momentul transmiterii planului de redresare și reziliență, Comisia constată că s-a pus în aplicare pe deplin recomandarea privind luarea tuturor măsurilor necesare pentru a aborda în mod eficace pandemia, a susține economia și a sprijini redresarea ulterioară. S-au înregistrat progrese substanțiale în ceea ce privește recomandarea de a concentra investițiile asupra interconexiunilor energetice.

COMISIA EUROPEANĂ Bruxelles, 2.7.2021 COM(2021) 386 final ANEXĂ

la Propunerea de decizie de punere în aplicare a Consiliului

de aprobare a evaluării planului de redresare și reziliență al Lituaniei {SWD(2021) 187 final}



ANEXĂ SECȚIUNEA 1: REFORME ȘI INVESTIȚII INCLUSE ÎN PLANUL DE REDRESARE ȘI REZILIENȚĂ 1.Descrierea reformelor și a investițiilor A. COMPONENTA 1: Un sistem de sănătate rezilient și orientat spre viitor Componenta planului lituanian de redresare și reziliență contribuie la abordarea provocărilor legate de reziliența, calitatea, accesibilitatea și eficiența sistemului de sănătate. Aceste provocări au fost exacerbate în special de criza provocată de pandemia de COVID-19. Componenta include o serie de reforme și investiții legate de: (1) îmbunătățirea calității și accesibilității serviciilor de sănătate și promovarea inovării, (2) îmbunătățirea serviciilor de îngrijire pe termen lung și (3) consolidarea rezilienței sistemului de sănătate pentru a face față situațiilor de urgență. În ceea ce privește reformele, acestea se axează pe trecerea în continuare la asistența medicală ambulatorie, reorganizarea rețelei spitalicești, digitalizarea asistenței medicale, îmbunătățirea condițiilor de muncă ale cadrelor medicale, deficitele și competențele personalului medical, introducerea de măsuri de îmbunătățire a calității asistenței medicale, intensificarea măsurilor de prevenire și îmbunătățirea accesului la asistență medicală pe termen lung, reformarea modalităților de finanțare a asistenței medicale pentru a reduce dependența de contribuțiile legate de ocuparea forței de muncă. În ceea ce privește investițiile, planul include măsuri specifice de creare a unui centru pentru terapii avansate, de instituire a unei platforme de competențe pentru profesioniștii din domeniul sănătății, de digitalizare a sistemului de sănătate, de dezvoltare a unui model integrat de evaluare a calității asistenței medicale, de creare a unor centre de îngrijire de zi pentru îngrijirea pe termen lung și de echipe mobile. Pentru a spori furnizarea eficientă a serviciilor de sănătate în situații de urgență în domeniul sănătății și pentru a consolida reziliența sistemului de sănătate, sunt avute în vedere investiții pentru modernizarea infrastructurii unităților de asistență medicală în vederea adaptării muncii în situații de urgență și de criză. Se preconizează că măsurile incluse în componentă vor aborda unele provocări evidențiate în recomandarea specifică fiecărei țări de a consolida reziliența sistemului de sănătate și de a îmbunătăți accesibilitatea și calitatea serviciilor de sănătate (recomandarea specifică fiecărei țări 2020), precum și de a spori calitatea, accesibilitatea și eficiența sistemului de sănătate (recomandarea specifică fiecărei țări 2019). Se preconizează că nicio măsură din cadrul acestei componente nu aduce prejudicii semnificative obiectivelor de mediu în sensul articolul 17 din Regulamentul (UE) 2020/852, ținând seama de descrierea măsurilor și a măsurilor de atenuare stabilite în planul de redresare și reziliență în conformitate cu Orientările tehnice ale DNSH (2021/C58/01 ). A.1. Descrierea reformelor și a investițiilor pentru care se prevede acordarea sprijinului financiar nerambursabil A.1.1. Reforma 1: „Îmbunătățirea calității și accesibilității serviciilor de sănătate și promovarea inovării” Obiectivul reformei este de a spori calitatea și accesibilitatea asistenței medicale, cu accent pe consolidarea asistenței medicale primare, a asistenței medicale ambulatorii specializate, a digitalizării sectorului sănătății și a inovării. În special, măsurile avute în vedere se axează pe consolidarea rolului asistenței medicale primare, pe dezvoltarea unor servicii de sănătate publică inovatoare și bazate pe știință, pe crearea unei rețele de centre de excelență și a unei rețele de centre medicale personale bazate pe un model de cooperare regională, reorientând sistemul de sănătate de la asistența medicală spitalicească la asistența medicală ambulatorie, îmbunătățind procesele de planificare a resurselor de sănătate și de dezvoltare a competențelor, digitalizarea sistemului de sănătate, monitorizarea performanței sistemului de sănătate și îmbunătățirea modelului de finanțare al sistemului de sănătate. Această reformă este însoțită de 11 submăsuri: (1) cadrul legislativ care reglementează organizarea, gestionarea și furnizarea de servicii de ambulanță (submăsura 1); (2) dezvoltarea unui sistem digital de sănătate care să faciliteze utilizarea secundară a datelor privind sănătatea (submăsura 2); (3) planul de acțiune privind dezvoltarea medicinii familiale pentru perioada 2016-2025 (submăsura 3); (4) instituirea unui model de bază de furnizare a serviciilor publice de sănătate (submăsura 4); (5) îmbunătățirea condițiilor de muncă și a calificărilor profesionale ale cadrelor medicale. (submăsura 5); (6) înființarea unei rețele de instituții medicale personale bazate pe modelul de cooperare regională (submăsura 6); (7) crearea Centrului pentru terapii avansate (submăsura 7); (8) crearea unei colecții reprezentative de date privind genomul de referință în cadrul proiectului de sănătate „Genome Europe” (submăsura 8); (9) crearea platformei de competențe pentru profesioniștii din domeniul sănătății (submăsura 9); (10) dezvoltarea modelului de evaluare a calității asistenței medicale (submăsura 10); (11) digitalizarea sectorului asistenței medicale (submăsura 11). A.1.1.1. Submăsura 1: Cadrul legislativ care reglementează organizarea, gestionarea și furnizarea serviciilor de ambulanță Obiectivul acestei submăsuri este de a adopta o legislație privind serviciile medicale de urgență și legislația conexă de instituire a unui model centralizat de organizare a asistenței de urgență prin integrarea centrelor de expediere a ambulanțelor într-un sistem unic al Centrului de răspuns pentru situații de urgență. Submăsura se finalizează până la 31 decembrie 2022. A.1.1.2. Submăsura 2: Dezvoltarea unui sistem digital de sănătate care să faciliteze utilizarea secundară a datelor privind sănătatea Obiectivul acestei submăsuri este de a adopta acte legislative privind utilizarea secundară a datelor privind sănătatea. În acest context, se pregătește o cartografiere a resurselor de informații ale sistemelor de sănătate și se efectuează o analiză a maturității sistemelor de informații, evaluând integritatea acestora cu alte sisteme de informații. Pe această bază, resursele sunt optimizate, contribuind la sistemul informatic de asistență medicală coordonat, de înaltă calitate și interoperabil. Se pune în aplicare planul de acțiune pentru dezvoltarea sistemului digital de sănătate. Submăsura se finalizează până la 30 septembrie 2022. A.1.1.3. Submăsura 3: Planul de acțiune privind dezvoltarea medicinei familiale pentru perioada 2016-2025

Obiectivul acestei submăsuri este de a adopta un plan de acțiune actualizat privind dezvoltarea medicinii familiale pentru perioada 2016-2025. Planul de acțiune care urmează să fie adoptat de Ministerul Sănătății va permite medicilor generaliști să se concentreze mai eficient asupra pacienților și pacienților pentru a avea acces la o gamă mai largă de servicii medicale. Partenerii sociali sunt consultați. Submăsura se finalizează până la 31 decembrie 2022. A.1.1.4. Submăsura 4: Stabilirea unui model de bază de furnizare a serviciilor de sănătate publică Obiectivul acestei submăsuri este de a adopta acte legislative privind modelul de bază de furnizare a serviciilor de sănătate publică, stabilind condiții egale pentru a beneficia de servicii necesare și de înaltă calitate pentru toate categoriile sociale, în special pentru persoanele vulnerabile și excluse din punct de vedere social. Se efectuează o analiză a inegalităților în materie de sănătate și de asistență medicală ale populației și se identifică grupurile specifice vizate. Se evaluează cererea și oferta de servicii de sănătate publică pentru fiecare grup. Lista de bază a serviciilor de sănătate publică, criteriile de calitate, responsabilitățile, mecanismul de monitorizare se stabilesc și se aprobă prin ordin al ministrului sănătății. Submăsura se finalizează până la 31 martie 2023. A.1.1.5. Submăsura 5: Îmbunătățirea condițiilor de muncă și a calificărilor profesionale ale cadrelor medicale Obiectivul acestei submăsuri este de a adopta o legislație privind îmbunătățirea condițiilor de muncă și a calificărilor profesionale ale cadrelor medicale. Deciziile privind capacitatea financiară a statului de a îndeplini dispozițiile proiectului de acord sunt evaluate și adoptate. În plus, un plan de acțiune pentru îmbunătățirea stării psihoemoționale a medicilor va fi pregătit și aprobat printr-un ordin al ministrului sănătății. Se instituie un grup de lucru pentru dezvoltarea unui mecanism de formare la locul de muncă a profesioniștilor din domeniul sănătății. Submăsura se finalizează până la 30 iunie 2023. A.1.1.6. Submăsura 6: Crearea unei rețele de instituții medicale personale bazate pe modelul de cooperare regională Obiectivul acestei submăsuri este de a adopta o legislație privind înființarea și reglementarea unei rețele de instituții medicale personale bazate pe modelul centrelor de excelență și de cooperare regională. Se elaborează principiile și criteriile pentru formarea unei rețele de instituții medicale personale și se instituie un mecanism de cooperare între instituțiile de îngrijire medicală personală și centrele de excelență. Se adoptă o decizie a guvernului privind acțiunile de reglementare, de investiții și de comunicare necesare pentru a forma o rețea durabilă de instituții de asistență medicală. Submăsura se finalizează până la 30 septembrie 2023. A.1.1.7. Submăsura 7: Crearea Centrului pentru terapii avansate Obiectivul acestei submăsuri este de a crea un centru pentru terapii avansate pentru a asigura disponibilitatea terapiilor avansate inovatoare și pentru a îmbunătăți calitatea serviciilor de sănătate. Proiectul prevede o extindere a Spitalului Universitar din Vilnius pentru dezvoltarea și producția de medicamente pentru terapii avansate. Investițiile includ extinderea infrastructurii, achiziționarea de echipamente medicale și dezvoltarea profesională. Centrul pentru terapii avansate este pe deplin integrat în activitățile Spitalului Universitar din Vilnius. Submăsura se finalizează până la 31 decembrie 2024. A.1.1.8. Submăsura 8: Crearea unei colecții reprezentative de date privind genomul de referință în cadrul proiectului de sănătate „Genome Europe” Obiectivul acestei submăsuri este de a finaliza testele de secvențiere și de a-i permite Lituaniei să participe la proiectul transfrontalier al UE în domeniul sănătății „Genome Europe”. În special, investițiile în proiectul „Studii pentru secvențierea genomului uman într-un eșantion reprezentativ din populația totală din Lituania” creează o colecție reprezentativă de date privind genomul de referință ale cetățenilor lituanieni. Scopul său este de a consolida cercetarea genetică din Lituania pentru a facilita corelarea și analizarea în condiții de siguranță a acestor date în cadrul proiectului. Submăsura se finalizează până la 31 martie 2026. A.1.1.9. Submăsura 9: Instituirea platformei de competențe pentru profesioniștii din domeniul sănătății Obiectivul acestei submăsuri este de a institui o platformă a competențelor profesioniștilor din domeniul sănătății care să fie utilizată pentru identificarea, monitorizarea și gestionarea dezvoltării competențelor profesioniștilor din domeniul sănătății. Aceasta păstrează o evidență a licențelor profesioniștilor din domeniul sănătății în conformitate cu cadrul de reglementare relevant și în legătură cu Registrul de licențiere pentru practici medicale și profesionale în domeniul farmaceutic. Submăsura se finalizează până la 31 martie 2026.

A.1.1.10. Submăsura 10: Dezvoltarea modelului de evaluare a calității asistenței medicale Obiectivul acestei submăsuri este de a dezvolta un model integrat de evaluare a calității asistenței medicale și un instrument de feedback din partea pacienților. Modelul este de a evalua eficiența și calitatea serviciilor de sănătate furnizate de birourile publice de sănătate, de centrele de asistență medicală primară și de spitale și de a crea un cadru pentru compararea performanței instituțiilor de sănătate. Submăsura se finalizează până la 30 iunie 2024. A.1.1.11. Submăsura 11: Digitalizarea sectorului asistenței medicale Obiectivul acestei submăsuri este de a integra diferite resurse de informații privind sănătatea într-un sistem bazat pe principii uniforme și de a moderniza elementele electronice de sănătate. Aceasta include elaborarea de dosare electronice de sănătate ale pacienților și digitalizarea serviciilor de sănătate personale, dezvoltarea telemedicinei și a soluțiilor digitale pentru supravegherea bolilor transmisibile și prelucrarea datelor analitice, volumele mari de date și inteligența artificială, precum și schimbul de date privind sănătatea. Investițiile contribuie la diverse proiecte multinaționale legate de schimbul transfrontalier de date medicale, de prescripții electronice și de rezumate ale pacienților, de rețelele europene de referință (RER) și de alte structuri internaționale de colaborare în rețea, la proiectele care vizează dezvoltarea unei platforme transfrontaliere eficiente, interoperabile și sigure pentru schimbul de dosare electronice de sănătate pentru X-e-sănătate în vederea tranziției către sistemul comun de schimb de date și crearea unui spațiu european comun al datelor privind sănătatea. Investiția vizează îmbunătățirea accesibilității, a calității și a eficienței din punctul de vedere al utilizării resurselor a serviciilor de sănătate și promovarea unui sistem de sănătate integrat digital. Submăsura se finalizează până la 31 decembrie 2025. A.1.2. Reforma 2 „Furnizarea de servicii de îngrijire pe termen lung” Obiectivul reformei este de a îmbunătăți accesibilitatea serviciilor sociale și de sănătate integrate prin dezvoltarea și punerea în aplicare a unui model sustenabil de îngrijire pe termen lung. Se elaborează un plan de acțiune pentru formarea, recalificarea și perfecționarea profesioniștilor din domeniul îngrijirii pe termen lung, iar un plan de asigurare a infrastructurii necesare pentru furnizarea serviciilor de îngrijire pe termen lung la nivelul fiecărei localități și regiuni asigură o utilizare optimă a infrastructurii existente pentru protecția sănătății și protecția socială, precum și a resurselor organizațiilor municipale și neguvernamentale. Pentru fiecare regiune, se efectuează analiza resurselor pentru îngrijirea pe termen lung instituționalizată, comunitară și la domiciliu și devine operațional un nou model pentru furnizarea de servicii de îngrijire pe termen lung. Această reformă este însoțită de 2 submăsuri: (1) adoptarea modelului de îngrijire pe termen lung (submăsura 1); (2) creșterea resurselor umane și a capacității de infrastructură pentru furnizarea de servicii de îngrijire pe termen lung (submăsura 2). A.1.2.1. Submăsura 1: Adoptarea modelului de îngrijire pe termen lung Obiectivul acestei submăsuri este de a adopta o legislație care să reglementeze punerea în aplicare a modelului de îngrijire pe termen lung. Se dezvoltă modelul pentru furnizarea și finanțarea asistenței medicale sociale și personale, instituindu-se astfel un ghișeu unic pentru furnizarea de servicii de îngrijire pe termen lung. Se efectuează o analiză aprofundată pentru a determina modelul de furnizare a serviciilor de îngrijire pe termen lung. Submăsura se finalizează până la 31 martie 2024. A.1.2.2. Submăsura 2: Creșterea resurselor umane și a capacității infrastructurii pentru furnizarea de servicii de îngrijire pe termen lung Obiectivul acestei submăsuri este de a înființa 10 de centre specializate de zi de îngrijire pe termen lung, în cadrul cărora pacienții trebuie să aibă acces la servicii medicale și sociale integrate și la activități la nivelul comunității. Se pun la dispoziție echipamentele și vehiculele necesare pentru dezvoltarea serviciilor de îngrijire ambulatorie pe termen lung, precum și resursele umane necesare pentru 90 echipe mobile. Cel puțin 1000 de profesioniști trebuie să fie formați în calitate de îngrijitori la domiciliu, inclusiv personal mobil al echipei și personal din centrele de zi stabilite. În timp ce centrele specializate de zi sunt situate în orașe, echipele mobile se formează în întreaga țară, acordându-se o atenție deosebită municipalităților rurale. Submăsura se finalizează până la 31 martie 2026. A.1.3. Reforma 3 „Îmbunătățirea sistematică a rezilienței sistemului de sănătate pentru a face față situațiilor de urgență” Obiectivul reformei este de a asigura o furnizare echilibrată, sigură și eficientă a serviciilor de sănătate în situații de urgență, îmbunătățind cooperarea dintre instituțiile de asistență medicală și adaptând infrastructura la situațiile de urgență. Această reformă este însoțită de 3 submăsuri: (1) planul de acțiune privind îmbunătățirea cooperării dintre instituțiile de asistență medicală și modernizarea infrastructurii pentru situații de urgență. (submăsura 1); (2) modernizarea centrelor de expertiză în domeniul bolilor infecțioase (submăsura 2); (3) modernizarea departamentelor de urgență și a unităților de resuscitare din spitalele regionale (submăsura 3). A.1.3.1. Submăsura 1: Plan de acțiune pentru îmbunătățirea cooperării dintre instituțiile de asistență medicală și modernizarea infrastructurii pentru situații de urgență Obiectivul acestei submăsuri este de a adopta un plan de acțiune privind îmbunătățirea cooperării dintre instituțiile de asistență medicală și modernizarea infrastructurii pentru situații de urgență. Aceasta include cerințe pentru instituțiile de asistență medicală pentru a asigura pregătirea acestora și eficacitatea răspunsului sistemului la situații de urgență. Se creează condițiile prealabile pentru o cooperare mai eficientă a resurselor umane disponibile. Se efectuează o evaluare a gradului de pregătire pentru situații de urgență al instituțiilor de asistență medicală.

Submăsura se finalizează până la 31 martie 2023. A.1.3.2. Submăsura 2: Modernizarea centrelor de expertiză în domeniul bolilor infecțioase Obiectivul acestei submăsuri este modernizarea și extinderea centrelor de excelență ale clusterului de boli infecțioase în cinci spitale situate în orașe mari, printre care Vilnius, Kaunas, Klaipeda, Siauliai și Panevezys, adaptarea la situațiile de urgență și de criză. Investițiile includ renovarea, adaptarea clădirilor, reconstrucția și renovarea clădirilor, precum și achiziționarea de echipamente medicale și de laborator pentru a asigura servicii de diagnosticare și tratament accesibile, de înaltă calitate și sigure pentru bolile infecțioase. În general, investițiile în infrastructura spitalicească contribuie la reorganizarea serviciilor de ambulanță pentru a se asigura că populația beneficiază de asistența medicală necesară și în timp util. Aceasta asigură, de asemenea, capacitatea de a trata bolile infecțioase fără a crește numărul total de paturi curative și de îngrijire pe termen lung la nivel național. Submăsura se finalizează până la 31 decembrie 2024. A.1.3.3. Submăsura 3: Modernizarea serviciilor de urgență și a unităților de reanimare din spitalele regionale Obiectivul acestei submăsuri este modernizarea unităților medicale de urgență, de resuscitare și de terapie intensivă din șapte spitale/centre de traume din Vilnius, Kaunas, Alytus, Marijampole, Utena, Telsiai și Taurage. Investițiile includ reconstrucția și modernizarea unităților medicale de urgență și furnizarea echipamentelor medicale necesare. Submăsura se finalizează până la 31 decembrie 2024. A.2. Jaloane, ținte, indicatori și calendarul de monitorizare și implementare aplicabile sprijinului financiar nerambursabil Nr. Măsură conexă (reformă sau investiție) Jalon/Țintă Titlul Indicatori calitativi (pentru jaloane) Indicatori cantitativi (pentru ținte) Calendar orientativ pentru atingerea jaloanelor/țintelor Descrierea și definiția clară a fiecărui jalon și a fiecărei ținte Unitate Valoare de referință Obiectiv Trimestru An 1 A.1.1. Îmbunătățirea calității și accesibilității serviciilor și promovarea inovării A.1.1.1. Cadrul legislativ care reglementează organizarea, gestionarea și furnizarea serviciilor de ambulanță Jalon Intrarea în vigoare a legislației privind serviciile medicale de urgență și a legislației conexe Legislația a intrat în vigoare N/A N/A N/A T4 2022 Legea privind serviciile medicale de urgență și legislația conexă, cum ar fi Legea privind instituțiile de îngrijire medicală, Legea privind centrele de intervenție în situații de urgență, legislația secundară care prevede cerințele pentru furnizarea de servicii de ambulanță și procedurile de plată reglementează organizarea, gestionarea și furnizarea serviciilor de ambulanță. 2 A.1.1. Îmbunătățirea calității și accesibilității serviciilor și promovarea inovării A.1.1.2. Dezvoltarea unui sistem digital de sănătate care să faciliteze utilizarea secundară a datelor privind sănătatea Jalon Intrarea în vigoare a legislației care reglementează utilizarea secundară a datelor privind sănătatea Legislația a intrat în vigoare N/A N/A N/A T3 2022 Legislația privind utilizarea secundară a datelor privind sănătatea și dispozițiile de punere în aplicare privind procedurile de eliberare a permiselor pentru utilizarea secundară a datelor, pregătirea datelor privind sănătatea pentru utilizarea secundară, rambursarea costurilor de furnizare a datelor medicale de către controlorii de date medicale către o instituție autorizată de guvern (i) creează condiții pentru utilizarea secundară eficientă și sigură a datelor medicale în scopuri de interes public (cercetare, dezvoltare experimentală și inovare, educație și formare, gestionarea cunoștințelor în domeniul sănătății, elaborarea de politici în domeniul sănătății, statistici), (ii) asigură dezvoltarea durabilă a sănătății digitale și (iii) asigură o protecție coordonată a datelor tehnice și a datelor tehnice necesare, precum și a datelor tehnice armonizate. 3 A.1.1. Îmbunătățirea calității și accesibilității serviciilor și promovarea inovării A.1.1.3. Planul de acțiune privind dezvoltarea medicinei familiale pentru perioada 2016-2025 Jalon Adoptarea planului de acțiune actualizat privind dezvoltarea medicinei familiale pentru perioada 2016-2025 Adoptarea Planului de acțiune privind dezvoltarea medicinii familiale de către Ministerul Sănătății N/A N/A N/A T4 2022 Un plan de acțiune privind dezvoltarea medicinei familiale pentru perioada 2016-2025 va fi elaborat și aprobat de Ministerul Sănătății. Planul de acțiune definește funcțiile unui medic de familie care nu sunt direct legate de furnizarea de servicii de asistență medicală; și redistribuirea responsabilităților între medicii generaliști și alți membri ai echipei medicale (asistenți medicali, moașe, asistenți medicali, profesioniști din domeniul stilului de viață, asistenți sociali sau fizioterapeuți). 4 A.1.1. Îmbunătățirea calității și accesibilității serviciilor și promovarea inovării A.1.1.4. Stabilirea unui model de bază de furnizare a serviciilor de sănătate publică Jalon Intrarea în vigoare a unui model de bază de furnizare a serviciilor de sănătate publică care să stabilească condiții egale pentru a beneficia de servicii necesare și de înaltă calitate pentru toate categoriile sociale, în special pentru cele vulnerabile și excluse din punct de vedere social Legislația a intrat în vigoare N/A N/A N/A T1 2023 Modelul de bază de furnizare a serviciilor de sănătate publică stabilește o listă de bază a serviciilor de sănătate publică, inclusiv promovarea sănătății și prevenirea bolilor, criteriile de calitate, mecanismul de monitorizare a serviciilor, precum și serviciile de sănătate pentru grupurile-țintă, în special pentru categoriile vulnerabile și excluse din punct de vedere social. Serviciile necesare și de înaltă calitate sunt furnizate în mod egal în toate localitățile. 5 A.1.1. Îmbunătățirea calității și accesibilității serviciilor și promovarea inovării A.1.1.5. Îmbunătățirea condițiilor de muncă și a calificărilor profesionale ale cadrelor medicale Jalon Intrarea în vigoare a legislației privind îmbunătățirea condițiilor de muncă și a calificărilor profesionale ale cadrelor medicale Legislația a intrat în vigoare N/A N/A N/A T2 2023 Legislația de îmbunătățire a condițiilor de muncă și a calificărilor profesionale ale cadrelor medicale include dispoziții privind reglementarea salariilor, volumul de muncă, măsuri de îmbunătățire a stării psihoemoționale a medicilor și un mecanism de formare la locul de muncă a cadrelor medicale. 6 A.1.1. Îmbunătățirea calității și accesibilității serviciilor și promovarea inovării A.1.1.6. Crearea unei rețele de instituții medicale personale bazate pe modelul de cooperare regională Jalon Intrarea în vigoare a legislației privind înființarea și reglementarea unei rețele de instituții medicale personale bazate pe modelul centrelor de excelență și cooperare regională Legislația a intrat în vigoare N/A N/A N/A T3 2023 Legislația care reglementează rețeaua de instituții medicale personale bazate pe modelul centrelor de excelență și de cooperare regională stabilește principiile și criteriile pentru formarea unei rețele de instituții medicale personale și a unui mecanism de cooperare între instituțiile de îngrijire medicală personală și centrele de excelență. 7 A.1.1. Îmbunătățirea calității și accesibilității serviciilor și promovarea inovării A.1.1.7. Crearea Centrului pentru terapii avansate Jalon Înființarea unui centru de terapie avansată Înființarea unui centru de terapie avansată N/A N/A N/A T4 2024 Înființarea centrului de terapie avansată permite prepararea medicamentelor pentru terapie avansată și asigură furnizarea de servicii inovatoare de terapie celulară populației din întreaga țară. Proiectarea infrastructurii centrelor de terapie avansată și lucrările de construcție se finalizează, se achiziționează și se instalează echipamente medicale/de laborator, echipamente informatice și mobilier, se pun în aplicare orientări metodologice, se finalizează formarea profesională și se obțin licențele de operare necesare. 8 A.1.1. Îmbunătățirea calității și accesibilității serviciilor și promovarea inovării A.1.1.8. Crearea unei colecții reprezentative de date privind genomul de referință în cadrul proiectului de sănătate „Genome Europe” Țintă Numărul de teste de secvențiere efectuate pentru întregul genom uman N/A Număr 0 750 T2 2025 Numărul testelor de secvențiere finalizate, efectuate în vederea participării la punerea în aplicare a proiectului transfrontalier „Genome Europe ” al UE este de cel puțin 750. Instituțiile lituaniene care participă la proiect sunt echipate cu echipamente de laborator și informatice necesare pentru elaborarea datelor de referință genomice naționale. Se creează o infrastructură națională integrată și durabilă de medicină genomică. Obiectivul este legat de adoptarea cadrului juridic pentru cercetarea genomului și de schimbul acestor informații cu țările UE. 9 A.1.1. Îmbunătățirea calității și accesibilității serviciilor și promovarea inovării A.1.1.8. Crearea unei colecții reprezentative de date privind genomul de referință în cadrul proiectului de sănătate „Genome Europe” Țintă Numărul de teste de secvențiere efectuate pentru întregul genom uman N/A Număr 750 1570 T1 2026 Numărul testelor de secvențiere finalizate, efectuate în vederea participării la punerea în aplicare a proiectului transfrontalier „Genome Europe ” al UE este de cel puțin 1570. Instituțiile lituaniene care participă la proiect sunt echipate cu echipamente de laborator și informatice necesare pentru elaborarea datelor de referință genomice naționale. Se creează o infrastructură națională integrată și durabilă de medicină genomică. Obiectivul este legat de adoptarea cadrului juridic pentru cercetarea genomului și de schimbul acestor informații cu țările UE. 10 A.1.1. Îmbunătățirea calității și accesibilității serviciilor și promovarea inovării A.1.1.9. Instituirea platformei de competențe pentru profesioniștii din domeniul sănătății Jalon Instituirea unei platforme de competențe pentru profesioniștii din domeniul sănătății Instituirea platformei de competențe pentru profesioniștii din domeniul sănătății N/A N/A N/A T4 2023 Se instituie Platforma de competențe pentru profesioniștii din domeniul sănătății, care include modalități de identificare, monitorizare, planificare și gestionare a profesioniștilor din domeniul sănătății, cum ar fi medici, asistenți medicali, sănătate publică, dezvoltarea competențelor specialiștilor din domeniul farmaceutic (recalificare și perfecționare) . Platforma stochează evidențe ale licențelor profesioniștilor din domeniul sănătății și este conectată la Registrul de licențiere pentru îngrijiri medicale și practici profesionale în domeniul farmaceutic. Instituțiile de asistență medicală monitorizează și planifică dezvoltarea profesională a specialiștilor, monitorizează perfecționarea și recalificarea specialiștilor din cadrul furnizorilor naționali de servicii de sănătate și al instituțiilor publice de asistență medicală. 11 A.1.1. Îmbunătățirea calității și accesibilității serviciilor și promovarea inovării A.1.1.10. Dezvoltarea modelului de evaluare a calității asistenței medicale Țintă Ponderea instituțiilor de asistență medicală incluse în panoul de afișare al sistemului național lituanian de sănătate pe baza unui set de indicatori de performanță % (Procent) 0 100 T2 2024 Ponderea instituțiilor sanitare incluse în panoul de afișare a sistemului de sănătate pe baza unui set de indicatori de performanță este monitorizată de Ministerul Sănătății și de Agenția de Acreditare a Asistenței Medicale din cadrul Ministerului Sănătății. Se instituie un instrument informatic pentru monitorizarea calității serviciilor de sănătate furnizate la nivel național, municipal și de asistență medicală. Instrumentul informatic de monitorizare permite evaluarea calității întregului sistem național de sănătate, precum și a municipalităților individuale și a instituțiilor sanitare, compară valorile indicatorilor cu valorile țintă la nivel național, municipal și la nivelul instituțiilor de asistență medicală, compară activitățile tuturor instituțiilor sanitare în funcție de indicatorii selectați. Pe baza informațiilor monitorizate, se iau decizii cu privire la planificarea investițiilor care vizează îmbunătățirea calității sistemului de sănătate. 12 A.1.1. Îmbunătățirea calității și accesibilității serviciilor și promovarea inovării A.1.1.11. Digitalizarea sectorului asistenței medicale Țintă Ponderea populației țării care beneficiază de servicii electronice legate de asistența medicală N/A % (Procent) 30 60 T4 2025 Ponderea populației lituaniene care beneficiază de serviciile de asistență medicală relevante pe cale electronică. Serviciile includ vizite ambulatorii, prescripții electronice, eliberarea unui certificat de naștere al unui copil, eliberarea unui certificat medical de deces, examinarea medicală a conducătorilor auto, sesizări pentru consultare, cercetare, tratament, teste de diagnosticare și vaccinuri. Realizarea obiectivului este direct legată de crearea unui sistem informatic integrat cu Sistemul informațional al serviciilor electronice de sănătate și al infrastructurii de cooperare (ESPBI IS), instituit de Centrul de stat pentru întreprinderi responsabil cu registrele. Sistemul de informații LNKC existent este integrat cu ESPBI IS și permite LNKC IS să facă schimb de documente de serviciu web cu punctele naționale de contact din alte țări ale UE. 13 A.1.1. Îmbunătățirea calității și accesibilității serviciilor și promovarea inovării A.1.1.11. Digitalizarea sectorului asistenței medicale Țintă Ponderea instituțiilor medicale ambulatorii și spitalicești care utilizează produse de e-sănătate N/A % (Procent) 50 70 T4 2025 Proporția instituțiilor medicale spitalicești și ambulatorii care utilizează produse de e-Sănătate va crește de la 50 % la 70 %. Instituțiile își adaptează procesele interne și sistemele informatice în conformitate cu Ordinul nr. V-657 „privind aprobarea descrierii procedurii de utilizare a serviciilor electronice de sănătate și a sistemului informatic pentru infrastructura de cooperare” al ministrului sănătății și gestionează date în sistemul electronic de informații privind serviciile de sănătate și infrastructura colaborativă (ESBPI IS). 14 A.1.1. Îmbunătățirea calității și accesibilității serviciilor și promovarea inovării A.1.1.11. Digitalizarea sectorului asistenței medicale Țintă Ponderea cadrelor medicale a căror licență este înregistrată și monitorizată digital % (Procent) 0 50 T1 2026 Ponderea cadrelor medicale din țara respectivă, a căror autorizație este înregistrată și monitorizată digital într-un sistem informatic. Agenția de Acreditare a Asistenței Medicale monitorizează respectarea condițiilor de autorizare de către specialiștii și instituțiile din domeniul asistenței medicale. 15 A.1.2. Reforma serviciilor de îngrijire pe termen lung A.1.2.1. Adoptarea modelului de îngrijire pe termen lung Jalon Intrarea în vigoare a legislației care reglementează punerea în aplicare a modelului de îngrijire pe termen lung Legislația a intrat în vigoare N/A N/A N/A T1 2024 Legislația care reglementează punerea în aplicare a modelului de îngrijire pe termen lung include conceptul de servicii de îngrijire pe termen lung, cerințele privind furnizarea de servicii, administrarea serviciilor de îngrijire pe termen lung, alocarea clară a funcțiilor de administrare a serviciilor către instituții specifice, stabilește cerințele de bază pentru ca entitățile relevante să furnizeze servicii de îngrijire pe termen lung și stabilește principii și mecanisme de finanțare a serviciilor de îngrijire pe termen lung. 16 A.1.2. Reforma serviciilor de îngrijire pe termen lung A.1.2.2. Creșterea resurselor umane și a capacității infrastructurii pentru furnizarea de servicii de îngrijire pe termen lung Țintă Ponderea pacienților care beneficiază de servicii de îngrijire pe termen lung în ambulatoriu (%) N/A % (Procent) 5 30 T2 2025 Proporția pacienților lituanieni care beneficiază de servicii de îngrijire pe termen lung la domiciliu și/sau în centre de zi va crește la 30 %. Realizarea obiectivului este direct legată de formarea a nouăzeci de echipe de specialiști care oferă servicii ambulatorii în căminele locuitorilor, de înființarea a zece centre specializate de îngrijire de zi în orașe pentru furnizarea de servicii de îngrijire pe termen lung mai integrate și de formarea a cel puțin 1000 de profesioniști din domeniul îngrijirii pe termen lung. Indicatorul este monitorizat de Ministerul Sănătății. 17 A.1.2. Reforma serviciilor de îngrijire pe termen lung A.1.2.2. Creșterea resurselor umane și a capacității infrastructurii pentru furnizarea de servicii de îngrijire pe termen lung Țintă Ponderea pacienților care beneficiază de servicii de îngrijire pe termen lung în ambulatoriu (%) N/A % (Procent) 30 60 T1 2026 Proporția pacienților lituanieni care beneficiază de servicii de îngrijire pe termen lung la domiciliu și/sau în centre de zi va crește la 60 %. Realizarea obiectivului este direct legată de formarea a nouăzeci de echipe de specialiști care oferă servicii ambulatorii în căminele locuitorilor, de înființarea a zece centre specializate de îngrijire de zi în orașe pentru furnizarea de servicii de îngrijire pe termen lung mai integrate și de formarea a cel puțin 1000 de profesioniști din domeniul îngrijirii pe termen lung. Indicatorul este monitorizat de Ministerul Sănătății. 18 A.1.3. Îmbunătățirea sistemică a rezilienței sistemului de sănătate pentru a lucra în situații de urgență A.1.3.1. Plan de acțiune pentru îmbunătățirea cooperării dintre instituțiile de asistență medicală și modernizarea infrastructurii pentru situații de urgență Jalon Intrarea în vigoare a unui plan de acțiune privind îmbunătățirea cooperării dintre instituțiile de asistență medicală și modernizarea infrastructurii pentru situații de urgență Adoptarea Planului de acțiune privind cooperarea dintre instituțiile de asistență medicală și modernizarea infrastructurii pentru situații de urgență de către Ministerul Sănătății N/A N/A N/A T1 2023 Planul de acțiune pentru îmbunătățirea cooperării dintre instituțiile de asistență medicală și pentru adaptarea infrastructurii la situațiile de urgență include cerințe privind pregătirea pentru situații de urgență pentru instituțiile de asistență medicală și asigură utilizarea eficientă a resurselor umane. 19 A.1.3. Îmbunătățirea sistemică a rezilienței sistemului de sănătate pentru a lucra în situații de urgență A.1.3.2. Modernizarea centrelor de expertiză în domeniul bolilor infecțioase Țintă Numărul de unități medicale modernizate care includ centre de expertiză în domeniul bolilor infecțioase Număr 0 5 T4 2024 Investițiile sunt utilizate pentru modernizarea infrastructurii a 5 centre de grupuri de boli infecțioase, care este necesară pentru a asigura eficiența, calitatea și siguranța diagnosticării și tratării infecțiilor periculoase. Se asigură faptul că numărul total de paturi curative și de îngrijire pe termen lung la nivel național nu crește. Se consideră că obiectivul este îndeplinit după următoarele acțiuni: (i) au fost stabilite cerințe actualizate privind bolile infecțioase și departamentele de admitere; (ii) proiecte de investiții pentru unitățile de asistență medicală modernizate, inclusiv centre de expertiză în domeniul bolilor infecțioase puse în aplicare. 20 A.1.3. Îmbunătățirea sistemică a rezilienței sistemului de sănătate pentru a lucra în situații de urgență A.1.3.3. Modernizarea serviciilor de urgență și a unităților de reanimare din spitalele regionale Țintă Numărul de unități de asistență medicală modernizate din unitățile de urgență, de resuscitare și de terapie intensivă din spitale Număr 0 7 T4 2024 Investiția este utilizată pentru modernizarea departamentelor de urgență și a unităților de resuscitare (terapie intensivă) din șapte spitale de nivel regional, pentru a asigura disponibilitatea instituțiilor de a furniza servicii de calitate și sigure în situații de urgență. Se consideră că obiectivul este îndeplinit după următoarele acțiuni: (i) cerințe actualizate privind funcționarea serviciilor de urgență; (ii) cerințe actualizate pentru unitățile de resuscitare și terapie intensivă; (iii) punerea în aplicare a unor proiecte de investiții pentru unitățile de asistență medicală modernizată din unitățile de urgență, de reanimare și de terapie intensivă din spitale. B. COMPONENTA 2: Transformarea verde a Lituaniei Componenta planului lituanian de redresare și reziliență contribuie la abordarea provocărilor legate de tranziția verde și, în special, la necesitatea de a reduce emisiile de GES, inclusiv din sectorul transporturilor, de a crește eficiența energetică a clădirilor și a transporturilor, de a spori eficiența utilizării resurselor și de a contribui la absorbția GES prin soluții bazate pe natură. Componenta prevede dezvoltarea centralelor eoliene offshore și a infrastructurii aferente, sprijin pentru construirea de centrale terestre de producere a energiei electrice din surse regenerabile (ESR) (centrale solare și eoliene terestre), instalații individuale de stocare și crearea de comunități de energie din surse regenerabile, precum și instalarea altor infrastructuri de stocare a energiei electrice, dedicate utilizării publice într-o primă perioadă de timp. În ceea ce privește mobilitatea, măsurile-cheie implică sprijinirea înlocuirii vehiculelor poluante de transport rutier utilizate de sectorul public și de întreprinderi cu vehicule nepoluante, îmbunătățirea calității și atractivității serviciilor de transport public prin modernizarea vehiculelor de transport public cu vehicule cu emisii zero sau scăzute, crearea unei infrastructuri de încărcare/reîncărcare pentru toate tipurile de vehicule nepoluante care utilizează combustibili alternativi și dezvoltarea sectoarelor combustibililor alternativi (biometan, biocarburanți lichizi de a doua generație, hidrogen). În ceea ce privește eficiența energetică, se preconizează că acest lucru va fi realizat prin intermediul pachetelor și standardelor de renovare a clădirilor, al planurilor municipale de dezvoltare, al metodologiilor de dezvoltare urbană durabilă și al proiectelor de renovare districtuală, promovând furnizarea de produse și servicii pentru construcții care accelerează renovarea clădirilor și finanțarea pentru renovare. Pentru a restabili capacitatea zonelor umede degradate de a absorbi și stoca GES, se are în vedere o reformă privind refacerea acestor zone umede, în urma căreia 8 000 ha de astfel de zone vor fi restabilite la punerea în aplicare a planului. În cele din urmă, utilizarea eficientă a resurselor trebuie să avanseze odată cu adoptarea Planului de acțiune pentru economia circulară, care va stabili direcția pentru o Lituania mai eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor până în 2035. Măsurile incluse în componenta de sprijin care vizează recomandarea specifică fiecărei țări de a se concentra pe politica economică legată de investiții în ceea ce privește eficiența energetică și utilizarea eficientă a resurselor, transportul durabil și interconexiunile energetice (CDR3 2019). Se preconizează că nicio măsură din cadrul acestei componente nu aduce prejudicii semnificative obiectivelor de mediu în sensul articolul 17 din Regulamentul (UE) 2020/852, ținând seama de descrierea măsurilor și a măsurilor de atenuare stabilite în planul de redresare și reziliență în conformitate cu Orientările tehnice ale DNSH (2021/C58/01 ). De asemenea, se preconizează că, în cazul în care sprijinul este acordat oricărei instalații care face obiectul schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii (ETS), activitățile ETS trebuie să atingă emisii de gaze cu efect de seră mai scăzute decât valorile de referință relevante ale ETS .



B1. Descrierea reformelor și a investițiilor pentru care se prevede acordarea sprijinului financiar nerambursabil B.1.1. Reforma 1 „O energie electrică mai durabilă produsă în țară” Obiectivul reformei este de a promova producția, transportul și consumul de energie electrică din surse regenerabile, îmbunătățind mecanismele instituționale și juridice și oferind stimulente pentru investiții pentru întreprinderi și cetățeni. În special, această reformă urmărește: (i) să crească producția de energie electrică din SRE la cel puțin 7 TWh până în 2030, ceea ce garantează că ESR generează 50 % din consumul național total de energie electrică; (ii) creșterea capacităților locale de producție a energiei electrice; (iii) să faciliteze dezvoltarea capacităților necesare pentru producerea de energie electrică din surse regenerabile prin sprijinirea celor mai eficiente tehnologii din punct de vedere economic; (iv) să integreze treptat pe piață producătorii de energie electrică care utilizează ESR; (v) să asigure o sarcină financiară minimă pentru consumatorii de energie electrică; (vi) să asigure nediscriminarea producătorilor de energie electrică importată și să permită altor state membre să beneficieze de mecanismul de sprijin introdus prin proiectul de lege privind energia din surse regenerabile; (vii) să asigure dezmembrarea centralelor electrice care și-au încetat activitatea; (viii) să se asigure că energia electrică nu este produsă la prețuri negative; (ix) crearea condițiilor adecvate pentru prosumatori și comunitățile de surse regenerabile de energie.

Această reformă este însoțită de 3 submăsuri: (1) lucrări pregătitoare pentru dezvoltarea parcului eolian offshore și a infrastructurii aferente (submăsura 1); (2) sprijin pentru construirea de centrale ESR terestre (energie solară și eoliană) și de instalații individuale de stocare (submăsura 2); (3) instalarea altor infrastructuri de stocare a energiei electrice (submăsura 3). B.1.1.1 Submăsura 1: Lucrări pregătitoare pentru dezvoltarea centralelor eoliene offshore și a infrastructurii aferente Obiectivul acestei submăsuri este de a realiza lucrări pregătitoare pentru dezvoltarea de centrale eoliene offshore. Submăsura include următoarele: (i) evaluarea impactului asupra mediului al centralelor eoliene offshore; (ii) măsurarea vitezei vântului și a altor parametri; (iii) studii privind fundul mării al zonei dedicate dezvoltării de centrale eoliene offshore și conectării la rețelele terestre; (iv) servicii de consultanță pentru conexiunea eoliană offshore la rețelele terestre; (v) studii privind implementarea infrastructurii și identificarea conexiunii centralei eoliene offshore la ruta de rețea onshore și la locul substației marine; (vi) pregătirea, adoptarea și punerea în aplicare a documentelor de amenajare a teritoriului pentru conectarea energiei eoliene offshore la rețeaua terestră; și (vii) pregătirea specificațiilor tehnice pentru contractarea racordării la rețeaua terestră. Submăsura se finalizează până la 31 decembrie 2023. B.1.1.2 Submăsura 2: Sprijin pentru construirea de centrale ESR terestre (energie solară și eoliană) și de instalații individuale de stocare Obiectivul acestei submăsuri este de a oferi sprijin pentru instalațiile de producție și stocare a ESR și de a conecta comunitățile de energie din surse regenerabile. Submăsura include sprijinul acordat entităților juridice, fermierilor și comunităților de energie din surse regenerabile pentru achiziționarea și instalarea de centrale solare și eoliene terestre și pentru stocare, acordând prioritate consumului propriu, nevoilor fermelor sau nevoilor economice. Beneficiarii sprijinului au posibilitatea de a revinde energie electrică rețelei electrice. Sprijinul se acordă prin intermediul unei proceduri de ofertare concurențiale, acordând prioritate comunităților de energie din surse regenerabile. Ca urmare a investiției, se creează o capacitate suplimentară de producție de energie electrică din surse regenerabile de cel puțin 302 MW, din care cel puțin 271,8 MW constă în centrale solare (inclusiv centrale solare de 4 MW în regiunea Utena) și cel puțin 30,1 MW de centrale eoliene onshore, precum și instalații individuale de stocare a energiei electrice de cel puțin 15,2 MWh. Submăsura se finalizează până la 30 iunie 2026. B.1.1.3 Submăsura 3: Instalarea altor infrastructuri de stocare a energiei electrice Obiectivul acestei submăsuri este de a asigura securitatea, stabilitatea și disponibilitatea sistemului lituanian de energie electrică pentru exploatarea lucrărilor izolate înainte de interconectarea sa cu rețelele electrice din Europa continentală. Submăsura constă în sprijinirea instalării a patru instalații de stocare a energiei, fiecare de 50 MW, care asigură inerția sintetică ca răspuns la schimbarea frecvenței, gestionarea congestiei rețelelor, care este necesară pentru integrarea a 100 % din energia electrică generată din ESR. Submăsura se finalizează până la 31 decembrie 2022. B.1.2. Reforma 2 „Mobilitate fără poluarea mediului” Obiectivul acestei reforme este de a reduce în mod semnificativ emisiile de gaze cu efect de seră prin eliminarea treptată a celor mai poluante vehicule de transport rutier (vehicule de transport privat, public, comercial, public și de marfă) în orașe și regiuni și prin creșterea ponderii surselor regenerabile de energie în sectorul transporturilor. Punerea în aplicare a reformei urmează să înceapă în 2021, odată cu adoptarea în Seimas a Legii privind combustibilii alternativi. Aceasta continuă odată cu adoptarea și intrarea în vigoare a unui cadru legislativ care stabilește o procedură de stabilire a cerințelor în materie de eficiență energetică și de protecție a mediului pentru achiziționarea de vehicule de transport rutier și pentru cazurile în care acestea sunt obligatorii. Acest cadru intră în vigoare până la 31 decembrie 2021. Se instituie Fondul pentru mobilitate durabilă, care oferă sprijin, în anumite cazuri definite, pentru achiziționarea și utilizarea de vehicule nepoluante, precum și pentru instalarea, modernizarea și dezvoltarea infrastructurii pentru combustibili alternativi pentru aceste vehicule. Fondul este utilizat, de asemenea, pentru a sprijini restricțiile de utilizare a vehiculelor cu motor cu ardere internă, cu excepția vehiculelor cu emisii zero și cu emisii scăzute. Sprijinul se acordă în mod specific și continuu, cel puțin până în 2030. Fondul devine operațional la 31 martie 2022. Pe lângă înlocuirea vehiculelor poluante, reforma înlocuiește, de asemenea, taxa de utilizare a drumurilor plătită de proprietarii vehiculelor pentru perioada de utilizare cu o taxă de trecere electronică. Se preconizează că sistemul de taxare în funcție de distanță va încuraja proprietarii/operatorii de vehicule să utilizeze vehicule mai ecologice, precum și să raționalizeze planificarea și optimizarea rutelor lor de călătorie, întrucât durata călătoriei determină valoarea taxei de trecere. Legislația care introduce taxa electronică de trecere intră în vigoare până la 31 martie 2023. În ceea ce privește transportul public, pe lângă înlocuirea vehiculelor de transport public poluante, o reformă a sistemului de transport interurban revizuiește și optimizează rețeaua existentă pe distanțe lungi, aliniază rutele de transport cu rutele feroviare și sistemul local de transport care asigură interconectivitatea între nodurile regionale. Modificările legislative care pun în aplicare această reformă se adoptă până la 31 decembrie 2024. Această reformă este însoțită de patru submăsuri: (1) sprijin pentru achiziționarea de vehicule nepoluante de către sectorul public și întreprinderi (submăsura 1); (2) sprijin pentru achiziționarea de vehicule de transport public nepoluante (submăsura 2); (3) instalarea infrastructurii de încărcare/umplere a vehiculelor (submăsura 3); și (4) sprijinirea dezvoltării de combustibili din surse regenerabile (gaz biometan, biocombustibili lichizi de a doua generație pentru transport și hidrogen ecologic) (submăsura 4). B.1.2.1. Submăsura 1: Sprijin pentru achiziționarea de vehicule nepoluante de către sectorul public și întreprinderi Obiectivul acestei submăsuri este de a reduce numărul de vehicule poluante pentru a promova mobilitatea durabilă și, prin urmare, de a reduce poluarea aerului în mediul urban. În cadrul acestei submăsuri se acordă sprijin pentru achiziționarea de autoturisme, microbuze, autobuze, camioane și vehicule grele de marfă din următoarele categorii și cantități: - Vehicule ușoare (clasa M1 sau N1) — emisii zero (cum ar fi cele electrice sau pe bază de hidrogen), prioritate acordată vehiculelor pentru serviciile urbane de transport de călători și de logistică, totalizând 22 500 de unități;

- Vehicule grele de transport (clasa N2 sau N3) — emisii zero și emisii scăzute, astfel cum sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 2019/1242 (energie electrică, hidrogen, biogaz produs din materii prime conforme cu Directiva RED II), total 500 de unități, dintre care 200 electrice sau hidrogen și 300 biometan; - Microbuze și autobuze cu podea joasă și cu podea înaltă (clasa M2 sau M3) — emisii zero (cum ar fi cele electrice, hidrogen), total 450 unități; - Autobuze cu etaj superior (clasa M3) — autobuze care funcționează cu biometan produs din materii prime conforme cu Directiva privind energia din surse regenerabile II, total 50. În ceea ce privește vehiculele care circulă cu biometan, se preconizează că această măsură nu aduce prejudicii semnificative obiectivelor de mediu în sensul articolul 17 din Regulamentul (UE) 2020/852, ținând seama de descrierea măsurii și de măsurile de atenuare stabilite în planul de redresare și reziliență în conformitate cu Orientările tehnice ale DNSH (2021/C58/01). În special, vehiculele grele și autobuzele cu podea înaltă trebuie să fie cu emisii zero sau cu emisii scăzute sau să circule exclusiv pe biometan, care trebuie să respecte criteriile stabilite în Directiva 2018/2001 (Directiva RED II). Producătorii de biocombustibili și biometan și biocarburanți trebuie să furnizeze certificate (dovada durabilității) eliberate de evaluatori independenți, astfel cum se prevede în Directiva 2018/2001. În plus, se asigură faptul că vehiculele sprijinite în cadrul planului lituanian utilizează numai biocombustibili, biolichide și combustibili din biomasă care respectă Directiva privind energia din surse regenerabile II. În cele din urmă, nivelul combustibililor ESR din mixul național de combustibili va crește, de asemenea, treptat, ca urmare a obligației impuse furnizorilor de combustibili în ceea ce privește amestecul de biocarburanți, care va ajunge la 16,8 % în 2030, în conformitate cu Legea privind combustibilii alternativi, care va intra în vigoare la 30 iunie 2021. Se creează un sistem de unități de contabilizare a combustibililor regenerabili pentru a înregistra cantitățile de biometan și alți combustibili regenerabili furnizați sectorului transporturilor și certificatele acordate producătorilor pentru a-și îndeplini obligațiile în materie de aprovizionare cu combustibili din surse regenerabile, asigurând astfel consumul de biometan și de alți combustibili ESR produși. Sistemul devine operațional până la 31 decembrie 2021. Toate aceste elemente asigură faptul că biocombustibilii produși și biogazul sunt consumați în sectorul transporturilor și înlocuiesc cota echivalentă de combustibili fosili. În cadrul acestei submăsuri, se acordă, de asemenea, sprijin pentru producția (asamblarea) de autobuze electrice în Lituania. Ca urmare a acestui sprijin, se produc cel puțin 25 de unități de autobuze electrice. Pentru a se asigura că măsura respectă Orientările tehnice „A nu prejudicia în mod semnificativ” (2021/C58/01), acordul juridic dintre Lituania și entitatea căreia i-a fost încredințată execuția sau intermediarul financiar responsabil de instrumentul financiar și politica de investiții ulterioară a instrumentului financiar: I.va solicita aplicarea orientărilor tehnice ale Comisiei privind evaluarea sustenabilității pentru Fondul InvestEU; și II.va exclude de la eligibilitate următoarea listă de activități și active: (i) activități și active legate de combustibilii fosili, inclusiv utilizarea în aval5; (ii) activitățile și activele din cadrul schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii (ETS) care ating emisii de gaze cu efect de seră preconizate care nu sunt mai mici decât valorile de referință relevante 6; (iii) activități și active legate de depozitele de deșeuri, incineratoarele7 și stațiile de tratare mecanică și biologică 8; și (iv) activități și active în cazul cărora eliminarea pe termen lung a deșeurilor poate dăuna mediului; și III.va solicita verificarea conformității juridice a proiectelor cu legislația UE și națională relevantă în materie de mediu de către entitatea căreia i-a fost încredințată execuția sau de către intermediarul financiar pentru toate tranzacțiile, inclusiv pentru cele exceptate de la verificarea durabilității. Submăsura se finalizează până la 30 iunie 2026. B.1.2.2. Submăsura 2: Sprijin pentru achiziționarea de vehicule de transport public cu emisii zero Obiectivul investiției este de a face transportul public mai ecologic prin înlocuirea vehiculelor poluante cu unele mai puțin poluante și, prin urmare, de a reduce emisiile și de a spori atractivitatea transportului public. În cadrul acestei submăsuri, se efectuează următoarele operațiuni: (1) o revizuire și o optimizare a rețelei existente pe distanțe lungi pentru a alinia rutele cu autocarul la rutele feroviare și la sistemul local de transport care asigură interconectivitatea între nodurile regionale (a se completa până la 31 decembrie 2024); și (2) sprijin acordat administrațiilor municipale și persoanelor fizice și juridice care furnizează servicii de transport public [ambele vizând municipalitățile care nu au elaborat și nu au pus în aplicare planuri de mobilitate urbană durabilă (PMUD) în perioada financiară 2014-2020] pentru achiziționarea a 230 de autobuze noi, cu emisii zero (clasele M2 și M3). Submăsura se finalizează până la 30 iunie 2026. B.1.2.3. Submăsura 3: Instalarea infrastructurii de reîncărcare a vehiculelor/de alimentare cu combustibil alternativ Obiectivul acestei submăsuri este de a crea o rețea optimă de infrastructuri publice, semipublice și private de încărcare și de alimentare cu combustibil alternativ, pentru a crea condiții favorabile pentru ca întreprinderile și cetățenii să poată exploata vehicule nepoluante. În cadrul acestei submăsuri, se efectuează următoarele operațiuni: (1) un sistem de informare pentru punctele de încărcare/realimentare publice și semipublice pentru vehiculele electrice puse în funcțiune (până la 31 martie 2022); și (2) sprijin acordat întreprinderilor și persoanelor fizice și municipalităților care nu au elaborat și pus în aplicare PMUD în perioada financiară 2014-2020 pentru a instala și a face operaționale: - Puncte de încărcare a vehiculelor electrice publice și semipublice pentru persoanele fizice/juridice către (în orașe și în apropierea drumurilor naționale) — 4840 de unități publice și 400 de unități semipublice în total; - Infrastructura publică de încărcare de foarte mare putere pentru vehiculele grele electrice și autobuze — în total 10 de unități; - Stații publice de biogaz comprimat (adaptate pentru biometan) — 30 unități în total; - Stații publice de realimentare cu hidrogen — în total 4 unități; - Puncte de încărcare private în gospodării, șantiere de apartamente, locuri de muncă — în total 53 200 de unități.

Submăsura se finalizează până la 30 iunie 2026. B.1.2.4. Submăsura 4: Sprijin pentru dezvoltarea sectorului combustibililor din surse regenerabile (gaz biometan, biocarburanți lichizi de a doua generație pentru transporturi și hidrogen ecologic ) Obiectivul acestei investiții este de a crea o aprovizionare cu combustibili regenerabili și de a promova utilizarea acestora în sectorul transporturilor. În cadrul acestei submăsuri, se efectuează următoarele operațiuni: (1) sprijin acordat pentru înființarea și punerea în funcțiune a unei instalații de producere a gazului biometan cu o capacitate totală de 27,1 MW (până la 30 iunie 2026); (2) sprijin acordat pentru dezvoltarea capacităților sectorului biocombustibililor de a doua generație , cu perspectiva de a atinge o capacitate de biocarburanți lichizi de a doua generație de 12.4 KTOE (până la 31 decembrie 2024); și (3) sprijinul acordat pentru stabilirea și funcționarea producției de hidrogen ecologic din surse regenerabile de energie, ceea ce înseamnă că, până la 30 iunie 2026, se produc în total 1 680 000 m³ de hidrogen verde (560,000 m³ pe an). În ceea ce privește dezvoltarea gazului biometan și a biocombustibililor de a doua generație, se preconizează că această submăsură nu afectează în mod semnificativ obiectivele de mediu în sensul articolul 17 din Regulamentul (UE) 2020/852, ținând seama de descrierea măsurii și de măsurile de atenuare stabilite în planul de redresare și reziliență în conformitate cu Orientările tehnice ale DNSH (2021/C58/01). În special, această investiție este conformă cu dispozițiile Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului (RED II), iar biocombustibilii și gazul biometan furnizate punctelor de realimentare se obțin numai din materii prime clasificate drept deșeuri sau reziduuri (materii prime în anexa IX la Directiva 2018/2001) și nu se realizează din culturi alimentare și furajere. Submăsura se finalizează până la 30 iunie 2026. B.1.3. Reforma 3 „Accelerarea renovării clădirilor și a unui mediu urban durabil ” Obiectivul reformei este de a accelera ritmul procesului de renovare a clădirilor prin exploatarea beneficiilor renovărilor în serie digitalizate ale clădirilor, prin extinderea abordării integrate a mediului de viață și prin promovarea unei transformări ecologice și climatice a sectorului construcțiilor și a produselor. Reforma este însoțită de patru submăsuri: (1) actualizarea și testarea în practică a pachetelor și standardelor de renovare a clădirilor și crearea unei metodologii pentru dezvoltarea orașelor durabile (submăsura 1); (2) crearea de instrumente pentru a facilita coordonarea renovării clădirilor și asistența tehnică (submăsura 2); (3) promovarea furnizării de produse și servicii pentru construcții care accelerează renovarea clădirilor (submăsura 3); și (4) sprijin pentru renovarea mai rapidă a clădirilor în conformitate cu standardele actualizate de renovare a clădirilor (submăsura 4). B.1.3.1. Submăsura 1: Actualizarea și testarea în practică a pachetelor și standardelor de renovare a clădirilor și crearea unei metodologii pentru dezvoltarea orașelor durabile Obiectivul acestei submăsuri este de a efectua modificările de reglementare necesare pentru a accelera renovarea clădirilor și a contribui la ecologizarea regiunilor. În cadrul acestei submăsuri, se efectuează o serie de modificări de reglementare și de proiecte-pilot pentru îmbunătățirea performanței energetice a clădirilor. În ceea ce privește modificările de reglementare, se adoptă și intră în vigoare următoarele: a) Rezoluția Republicii Lituania de aprobare a planului de punere în aplicare a strategiei pe termen lung de renovare a clădirilor, care prevede un plan legislativ pentru accelerarea transformării siturilor și a transformării clădirilor existente, ținând seama de inițiativa Bauhaus, precum și pentru oficializarea utilizării tehnicilor de modelare a informațiilor privind clădirile (BIM), a unui plan pentru inițiativele de renovare districtuală și a proiectelor de investiții; b) modificarea reglementării tehnice pentru construcții „Proiectarea și certificarea performanței energetice a clădirilor”, legitimând clasa de performanță energetică a clădirii renovate cel puțin clasa B; c) modificarea reglementării tehnice pentru construcții „Proiectarea structurilor din lemn”; d) Orientări pentru dezvoltarea urbană durabilă. Aceste acte legislative intră în vigoare până la 31 martie 2023. Ca urmare a mai multor proiecte-pilot de renovare ecologică, se renovează cel puțin 22 000 m² de clădiri experimentale, cu scopul de a obține, în medie, o reducere de cel puțin 30-60 % a consumului de energie primară, astfel cum este definit în Recomandarea (UE) 2019/786 a Comisiei privind renovarea clădirilor. Submăsura se finalizează până la 30 septembrie 2025. B.1.3.2. Submăsura 2: Instrumente de facilitare a coordonării renovării clădirilor și a asistenței tehnice Obiectivul acestei submăsuri este de a crea instrumente care să faciliteze coordonarea renovării clădirilor și asistența tehnică. Submăsura constă în crearea unui centru de competențe pentru renovarea clădirilor (până la 31 decembrie 2022) și a trei instrumente digitale, după cum urmează: 1) instrumente metodologice digitale (pentru pregătirea proiectelor de investiții, specificații tehnice standard pentru proiectare și lucrări contractate) pentru planificarea măsurilor ecologice și inovatoare de eficiență energetică în clădirile renovate ;

2) operaționalizarea și furnizarea de servicii pentru două sisteme de informații pentru gestionarea datelor privind clădirile și a proiectelor de renovare a clădirilor. Submăsura se finalizează până la 30 septembrie 2025. B.1.3.3. Submăsura 3: Promovarea furnizării de produse și servicii pentru construcții care accelerează renovarea clădirilor Obiectivul acestei submăsuri este de a crea o piață locală pentru producția de structuri modulare standardizate din materiale organice și de a oferi sprijin întreprinderilor în vederea consolidării capacității de producție a materialelor de inginerie forestieră și a componentelor de construcție utilizate pentru renovarea ecologică a clădirilor. În cadrul acestei submăsuri se acordă sprijin întreprinderilor mici și mijlocii din sectorul construcțiilor, al industriei lemnului și al industriei prelucrătoare. Ca urmare a acestui sprijin, liniile de producție ale structurilor modulare din producția de materii organice cu o capacitate de 750,000 m²/an sunt puse în funcțiune. Submăsura se finalizează până la 31 decembrie 2024. B.1.3.4. Submăsura 4: Sprijin pentru renovarea mai rapidă a clădirilor în conformitate cu standardele actualizate de renovare a clădirilor Obiectivul acestei submăsuri este de a oferi sprijin sub forma unei compensații egale cu 30 % din lucrările de renovare pentru proprietarii de clădiri care au renovat clădirile (care au atins clasa de eficiență energetică A sau B) în conformitate cu noile principii de renovare. Ca urmare a acestui sprijin, se renovează cel puțin 1 290 000 m² din 860 de clădiri cu mai multe apartamente, cu scopul de a obține, în medie, o reducere de cel puțin 30-60 % a consumului de energie primară, astfel cum este definit în Recomandarea (UE) 2019/786 a Comisiei privind renovarea clădirilor, utilizând principii sau măsuri de renovare ecologică (durabile, inovatoare, mai rapide, A-B), altele decât utilizarea structurilor modulare pentru a atinge clasa de eficiență energetică A. Submăsura se finalizează până la 30 iunie 2026. B.1.4. Investiția 4: „Creșterea capacității de absorbție a GES” Obiectivul acestei investiții este de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră generate de turbăriile drenate și degradate anterior, prin reumidificarea zonelor în cauză și, ca atare, prin crearea unor condiții favorabile pentru biodiversitate în aceste habitate și prin creșterea absorbțiilor de GES, desfășurând totodată anumite activități economice limitate. În cadrul acestei investiții, se concep și se pun în aplicare măsuri de refacere a nivelurilor apei, de refacere a bunelor condiții agricole și de mediu și de instituire a unui sistem de monitorizare, după caz. Pentru a avea cel mai mic impact negativ asupra habitatului reabilitat, este necesară reglementarea regimului apei și, prin urmare, se proiectează și se instalează structuri hidrotehnice speciale, cum ar fi praguri ajustabile, după caz, pentru a permite fermierilor să regleze nivelul apei în zona administrată, menținând nivelul mediu anual al apei în funcție de suprafața solului de turbă, și anume la o adâncime de cel mult 10-20 cm. Actorii în cauză beneficiază de consiliere și formare. După finalizarea investiției, se așteaptă ca solicitanții să își îndeplinească angajamentele în curs pentru menținerea turbăriilor reumidificate prin primirea de plăți compensatorii în noua perioadă de programare în cadrul măsurii prevăzute în Planul strategic pentru agricultură și dezvoltare rurală al Lituaniei pentru perioada 2023-2027. În zonele în cauză, pot fi permise activități economice care nu afectează negativ conservarea zonei umede restaurate. Selectarea unei activități economice se efectuează de la caz la caz, ținând seama de caracteristicile specifice ale zonei și de constrângerile de mediu implicate. În cadrul acestei investiții, se efectuează următoarele: (1) modificări de reglementare pentru operaționalizarea cadrului național de identificare a turbăriilor deteriorate și pentru gestionarea ulterioară a turbăriilor reabilitate (până la 30 septembrie 2022); și (2) sprijin acordat pentru refacerea a 8 000 ha de turbării. Investiția se finalizează până la 30 iunie 2026. B.1.5. Reforma 5: „Către o economie circulară” Obiectivul reformei este de a dezvolta un model de economie circulară de sine stătător, cu implicarea tuturor părților interesate, asigurând principiile circularității și prevenirea generării de deșeuri în sectorul industrial, extinzând producția și utilizarea materiilor prime secundare, sporind eficiența materialelor și a resurselor, promovând proiectarea durabilă și inovarea ecologică, asigurând durabilitatea, durabilitatea, repararea și reînnoirea produselor. Ca urmare a reformei, se adoptă și intră în vigoare un plan de acțiune pentru tranziția Lituaniei către o economie circulară până în 2035. Planul de acțiune se axează pe prevenirea generării de deșeuri, reciclare, proiectarea produselor și utilizarea materiilor prime secundare, digitalizare, promovarea inovării verzi, precum și pe îmbunătățirea cadrului juridic și a măsurilor fiscale care promovează beneficii pe termen lung în locul soluțiilor și rezultatelor pe termen scurt pentru o revenire a resurselor la circularitate. Scopul este de a asigura o abordare instituțională sistemică a economiei circulare și o cooperare strânsă între instituțiile implicate. Reforma se finalizează până la 31 martie 2023. B.2. Jaloane, ținte, indicatori și calendarul de monitorizare și implementare aplicabile sprijinului financiar nerambursabil Nr. Măsură conexă (reformă sau investiție) Jalon Țintă Titlul Indicatori calitativi (pentru jaloane) Indicatori cantitativi (pentru ținte) Calendar orientativ pentru atingerea jaloanelor/țintelor Descrierea și definiția clară a fiecărui jalon și a fiecărei ținte Unitate Valoare de referință Obiectiv Trimestru An 21 B. 1.1 Energie electrică mai durabilă produsă în țară Jalon Intrarea în vigoare a legislației pentru îmbunătățirea mecanismelor instituționale și juridice de promovare a producției, transportului și consumului de energie electrică din surse regenerabile Dispoziție din lege care indică intrarea în vigoare T4 2021 Intrarea în vigoare a modificărilor referitoare la Legea privind energia din surse regenerabile, Legea energiei electrice și Legea energiei (offshore și onshore). Aceste acte juridice stabilesc că instituția publică, Agenția lituaniană pentru energie, consultă și oferă asistență metodologică cu privire la aspectele legate de activitățile din sectorul energiei electrice, ceea ce ar facilita procesele pentru solicitanți și ar asigura furnizarea informațiilor în timp util. De asemenea, aceste acte: - reglementează condițiile pentru ca câștigătorii licitațiilor să vândă energie electrică în temeiul unor acorduri bilaterale, deoarece acest lucru ar oferi mai multă claritate investitorilor cu privire la modul de funcționare pe piață; - stabilesc obiective pe termen lung privind energia din surse regenerabile pentru toate sectoarele, și anume să stabilească obiective naționale pe termen lung la nivel legislativ și să creeze certitudine pentru investitori în ceea ce privește dezvoltarea ESR; - instituie un nou tip de autorizații — o autorizație pentru modernizarea (reconstruirea) unei centrale electrice sau a unei instalații de producere a energiei electrice, astfel cum se prevede în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile. 22 B. 1.1 Energie electrică mai durabilă produsă în țară — B.1.1.1 Etape pregătitoare pentru dezvoltarea infrastructurii eoliene offshore Jalon Realizarea și finalizarea lucrărilor pregătitoare pentru dezvoltarea centralelor eoliene offshore și instalarea infrastructurii Finalizarea lucrărilor pregătitoare de către autoritățile competente T4 2023 Se efectuează următoarele studii și servicii de consultanță: 1) un studiu privind implementarea infrastructurii: soluții tehnice, tehnologii, valoarea instalării infrastructurii, analiza cost-beneficiu. 2) conectarea parcului eolian offshore la traseul terestru și identificarea locului stației de transformare. 3) evaluarea impactului asupra mediului al parcului eolian offshore. 4) studiul de măsurare a vitezei vântului și a altor parametri. 5) studiul fundului mării al teritoriului desemnat pentru dezvoltarea parcului eolian offshore. 6) studii privind fundul mării pentru conectarea parcului eolian offshore cu solul. 7) servicii de consultanță pentru conectarea parcurilor eoliene offshore la rețeaua terestră. 8) pregătirea documentelor de planificare teritorială pentru conectarea parcului eolian offshore la rețeaua terestră. 9) punerea în aplicare a documentelor de planificare teritorială pentru conectarea parcului eolian offshore la rețeaua terestră. 10) elaborarea specificațiilor tehnice pentru conectarea parcului eolian offshore la rețeaua terestră. Rezultatele tuturor studiilor, măsurătorilor și studiilor se utilizează pentru proiectarea parcului eolian offshore și a conectării acestuia la rețeaua terestră. 23 B. 1.1 Energie electrică mai durabilă produsă în țară — B.1.1.2 Sprijin pentru construirea de centrale ESR terestre (energie solară și eoliană) și de instalații individuale de stocare Țintă Crearea unei noi capacități de generare a energiei electrice din surse regenerabile (MW) MW 0 220 T1 2025 Au fost puse în funcțiune 220 MW de energie solară și eoliană. 24 B. 1.1 Energie electrică mai durabilă produsă în țară — B.1.1.2 Sprijin pentru construirea de centrale ESR terestre (energie solară și eoliană) și de instalații individuale de stocare Țintă Crearea de noi capacități de producere a energiei electrice din surse regenerabile (MW) MW 220 302 T2 2026 Au fost puse în funcțiune 302 MW de energie solară și eoliană. 25 B.1.1 Furnizarea de energie electrică mai durabilă produsă în țară — B.1.1.2 Sprijin pentru construirea de centrale ESR terestre (energie solară și eoliană) și de instalații individuale de stocare Țintă Crearea unei noi capacități (individuale) de stocare a energiei electrice din surse regenerabile (MWh) MWh 0 7,6 T1 2025 7,6 MWh de instalații (individuale) de stocare a energiei au fost conectate la centrala electrică și puse în funcțiune. 26 B.1.1 Furnizarea de energie electrică mai durabilă produsă în țară — B.1.1.2 Sprijin pentru construirea de centrale ESR terestre (energie solară și eoliană) și de instalații individuale de stocare Țintă Crearea unei noi capacități (individuale) de stocare a energiei electrice din surse regenerabile (MWh) MWh 7,6 15 T2 2026 15 MWh de instalații (individuale) de stocare a energiei au fost conectate la centrala electrică și puse în funcțiune. 27 B.1.1 Energie electrică mai durabilă produsă în țară - B.1.1.3 Instalarea altor infrastructuri de stocare a energiei electrice Țintă Capacitatea instalată a noilor instalații de stocare a energiei electrice (MW) MW 0 200 T4 2022 Punerea în funcțiune a patru instalații de stocare a energiei , fiecare de 50 MW. 28 B.1.2 Mobilitate fără poluarea mediului Jalon Intrarea în vigoare a unui cadru legislativ de stabilire a unei proceduri de stabilire a cerințelor de eficiență energetică și de protecție a mediului pentru achiziționarea de vehicule de transport rutier și pentru cazurile în care acestea sunt obligatorii Legislația a intrat în vigoare T4 2021 Intrarea în vigoare a legislației care stabilește cerințele de eficiență energetică și de protecție a mediului și cazurile în care acestea sunt obligatorii pentru vehiculele rutiere din categoriile M1, N1, N2, N3, M2 și M3 și sunt utilizate pentru calcularea impactului energetic și de mediu pe durata de viață a acestor vehicule . 29 B.1.2 Mobilitate fără poluarea mediului Jalon Este instituit și operațional Fondul pentru mobilitate durabilă, care finanțează dezvoltarea de combustibili alternativi și de infrastructuri pentru vehicule Dispoziție din acord/ordin care indică intrarea în vigoare T1 2022 Fondul pentru mobilitate durabilă este instituit și operațional. Fondul se instituie pentru a finanța achiziționarea și utilizarea de vehicule nepoluante, instalarea, modernizarea și/sau dezvoltarea infrastructurii pentru combustibili alternativi pentru vehicule într-un mod specific și continuu, cel puțin până în 2030. Fondul este utilizat, de asemenea, pentru a sprijini stabilirea de restricții pentru utilizarea vehiculelor cu motor cu ardere internă, cu excepția vehiculelor cu emisii zero și cu emisii scăzute. 30 B. 1.2 Mobilitate fără poluarea mediului Jalon Intrarea în vigoare a unei legislații care introduce un sistem de taxare rutieră electronică bazat pe principiile „utilizatorul plătește” și „poluatorul plătește” Legislația a intrat în vigoare T1 2023 Intrarea în vigoare a unei legislații care introduce un sistem de taxare rutieră electronică bazat pe principiile „utilizatorul plătește” și „poluatorul plătește”. Taxa de trecere plătită de deținătorii vehiculelor pentru perioada în care este utilizată infrastructura rutieră se transformă într-o taxă plătită pentru kilometrajul rutier (e-tolling). 31 B. 1.2. Mobilitate fără poluarea mediului — B.1.2.1. Sprijin pentru achiziționarea de vehicule nepoluante de către sectorul public și întreprinderi Țintă Numărul de vehicule de transport nepoluante achiziționate și înmatriculate în Lituania Număr 11750 T2 2025 Numărul de vehicule de transport nepoluante suplimentare achiziționate și înmatriculate în Lituania care beneficiază de subvenții de stat acordate în urma cererilor de propuneri: a) vehicule ușoare (electrice) cu emisii zero de cel puțin 11 250 (clasa M1 sau N1); b) vehicule grele de transport cu emisii zero (electrice, hidrogen) de cel puțin 100 (clasa N2); c) cel puțin 150 emisii scăzute, astfel cum sunt definite în Regulamentul 2019/1242, (biometan produs din materii prime conforme cu Directiva RED II), vehicule grele de transport (clasa N2 sau N3) d) cel puțin 225 microbuze și autobuze cu emisii zero (electrice, hidrogen) cu podea joasă și cu podea înaltă (clasele M2 și M3); e) cel puțin 25 autobuze cu podea înaltă care utilizează biometan produs din materii prime conforme cu Directiva privind energia din surse regenerabile II. Pentru a respecta Orientările tehnice „A nu prejudicia în mod semnificativ” (2021/C58/01), vehiculele care circulă cu biometan trebuie să circule exclusiv cu biometan, care trebuie să respecte criteriile stabilite în Directiva 2018/2001 (Directiva RED II). 32 B. 1.2. Mobilitate fără poluarea mediului — B.1.2.1. Sprijin pentru achiziționarea de vehicule nepoluante de către sectorul public și întreprinderi Țintă Numărul de vehicule de transport nepoluante achiziționate și înmatriculate în Lituania Număr 11750 23500 T2 2026 Numărul de vehicule de transport nepoluante achiziționate și înmatriculate în Lituania care beneficiază de subvenții de stat acordate în urma cererilor de propuneri: a) vehicule ușoare (electrice) cu emisii zero de cel puțin 22 500 (clasa M1 sau N1); b) vehicule grele de transport cu emisii zero (electrice, hidrogen) de cel puțin 200 (clasa N2); c) cel puțin 300 emisii scăzute, astfel cum sunt definite în Regulamentul 2019/1242, (biometan produs din materii prime conforme cu Directiva RED II), vehicule grele de transport (clasa N2 sau N3) d) cel puțin 450 microbuze și autobuze cu emisii zero (electrice, hidrogen) cu podea joasă și cu podea înaltă (clasele M2 și M3); e) cel puțin 50 autobuze cu podea înaltă care utilizează biometan produs din materii prime conforme cu Directiva privind energia din surse regenerabile II. Pentru a respecta Orientările tehnice „A nu prejudicia în mod semnificativ” (2021/C58/01), vehiculele care circulă cu biometan trebuie să circule exclusiv cu biometan, care trebuie să respecte criteriile stabilite în Directiva 2018/2001 (Directiva RED II). Se creează un sistem de unități de contabilizare a combustibililor regenerabili pentru a înregistra cantitățile de biometan gazos și de alți combustibili regenerabili furnizați sectorului transporturilor, conform căruia operatorii obțin certificate proporționale cu consumul preconizat de combustibil din surse regenerabile. 33 B. 1.2. Mobilitate fără poluarea mediului — B.1.2.1. Sprijin pentru achiziționarea de vehicule nepoluante de către sectorul public și întreprinderi Țintă Numărul de autobuze electrice produse (asamblate) în Lituania Număr 0 25 T2 2026 Cel puțin 25 autobuze electrice produse (asamblate) în Lituania. Criteriile de selecție asigură conformitatea cu Orientările tehnice „A nu prejudicia în mod semnificativ” (2021/C58/01) operațiunilor care beneficiază de sprijin în cadrul acestei măsuri, prin utilizarea unei evaluări a durabilității, a unei liste de excludere și a cerinței de conformitate cu legislația UE și națională relevantă în materie de mediu. 34 B. 1.2 Mobilitate fără poluarea mediului — B.1.2.2. Sprijin pentru achiziționarea de vehicule de transport public cu emisii zero Jalon Intrarea în vigoare a reformei sistemului de mobilitate interurbană Reforma intră în vigoare T4 2024 Intrarea în vigoare a reformei cadrului interurban, care va revizui și va optimiza rețeaua existentă pe distanțe lungi, va alinia rutele cu autocarul la rutele feroviare și sistemul de transport local, asigurând interconectivitatea între nodurile regionale. 35 B. 1.2 Mobilitate fără poluarea mediului — B.1.2.2. Sprijin pentru achiziționarea de vehicule de transport public cu emisii zero Țintă Livrarea de vehicule electrice de transport public (autobuze) Număr 0 115 T2 2025 Livrarea autobuzelor electrice cu etaj coborât 115 (clasele M2 și M3) către operatorii de transport public din zonele urbane și suburbane. 36 B. 1.2 Mobilitate fără poluarea mediului — B.1.2.2. Sprijin pentru achiziționarea de vehicule de transport public cu emisii zero Țintă Livrarea de vehicule electrice de transport public (autobuze) Număr 115 230 T2 2026 Livrarea autobuzelor electrice cu etaj coborât 230 (clasele M2 și M3) către operatorii de transport public din zonele urbane și suburbane. 37 B. 1.2 Mobilitate fără poluarea mediului — B.1.2.3. Instalarea infrastructurii de reîncărcare a vehiculelor/de alimentare cu combustibil alternativ Jalon Punerea în funcțiune a unui sistem de informații pentru punctele de reîncărcare publice și semipublice pentru vehiculele electrice Punerea în funcțiune a unui sistem de informații pentru punctele de reîncărcare publice și semipublice pentru vehiculele electrice T1 2022 Punerea în funcțiune a unui sistem informatic care:

1. Furnizează și înregistrează coduri unice de identificare a punctelor de reîncărcare publice și semipublice pentru vehiculele electrice și operatorii acestora.

2. Furnizează date statice/dinamice în timp real de la stațiile de încărcare publice și semipublice pentru vehiculele electrice care funcționează în Lituania. 38 B. 1.2 Mobilitate fără poluarea mediului — B.1.2.3. Instalarea infrastructurii de reîncărcare a vehiculelor/de alimentare cu combustibil alternativ Țintă Punerea în funcțiune a unui serviciu de puncte de reîncărcare publice și semipublice și de stații de încărcare de foarte mare putere pentru transportul de marfă și autobuze Număr 2625 T2 2025 Punctele de reîncărcare a vehiculelor electrice publice și semipublice și stațiile de încărcare de foarte mare putere pentru transportul de marfă/autobuze instalate și aflate în funcțiune, inclusiv: a) cel puțin 2620 puncte de reîncărcare a vehiculelor electrice pentru autoturisme; b) cel puțin 5 de stații de încărcare de foarte mare putere pentru marfă/autobuze. Tipurile de puncte de reîncărcare pentru vehiculele electrice în ceea ce privește puterea și disponibilitatea sunt prevăzute în Legea privind combustibilii alternativi (articolul 2 punctele 12, 16, 17, 18, 26, 27, 32. 39 B. 1.2 Mobilitate fără poluarea mediului — B.1.2.3. Instalarea infrastructurii de reîncărcare a vehiculelor/de alimentare cu combustibil alternativ Țintă Punerea în funcțiune a unui serviciu de puncte de reîncărcare publice și semipublice și de stații de încărcare de foarte mare putere pentru transportul de marfă și autobuze Număr 2625 5250 T2 2026 Punctele de reîncărcare a vehiculelor electrice publice și semipublice și stațiile de încărcare de foarte mare putere pentru transportul de marfă/autobuze instalate și aflate în funcțiune, inclusiv: a) cel puțin 5240 puncte de reîncărcare a vehiculelor electrice pentru autoturisme; b) cel puțin 10 de stații de încărcare de foarte mare putere pentru marfă/autobuze. Tipurile de puncte de reîncărcare pentru vehiculele electrice în ceea ce privește puterea și disponibilitatea sunt prevăzute în Legea privind combustibilii alternativi (articolul 2 punctele 12, 16, 17, 18, 26, 27, 32. 40 B. 1.2 Mobilitate fără poluarea mediului — B.1.2.3. Instalarea infrastructurii de reîncărcare a vehiculelor/de alimentare cu combustibil alternativ Țintă Punerea în funcțiune a unui serviciu de puncte de reîncărcare private în gospodării, șantiere de apartamente, locuri de muncă Număr 0 26600 T1 2025 Pe parcursul întregii perioade de punere în aplicare, cel puțin 26600 de puncte private de reîncărcare a vehiculelor electrice trebuie instalate și puse în funcțiune în gospodării, curți de apartamente, locuri de muncă. 41 B. 1.2 Mobilitate fără poluarea mediului — B.1.2.3. Instalarea infrastructurii de reîncărcare a vehiculelor/de alimentare cu combustibil alternativ Țintă Punerea în funcțiune a unui serviciu de puncte de reîncărcare private în gospodării, șantiere de apartamente, locuri de muncă Număr 26600 53200 T1 2026 Pe parcursul întregii perioade de punere în aplicare, cel puțin 53200 de puncte private de reîncărcare a vehiculelor electrice trebuie instalate și puse în funcțiune în gospodării, curți de apartamente, locuri de muncă.

42 B. 1.2 Mobilitate fără poluarea mediului — B.1.2.3. Instalarea infrastructurii de reîncărcare a vehiculelor/de alimentare cu combustibil alternativ Țintă Punerea în funcțiune a unui serviciu de stații publice de biogaz comprimat și de hidrogen Număr 0 34 T2 2026 Operaționalizarea și furnizarea de servicii a 34 stații publice de biogaz comprimat și hidrogen: a) cel puțin 30 unități pentru biogaz comprimat; b) cel puțin patru unități pentru hidrogen. 43 B. 1.2 Mobilitate fără poluarea mediului — B.1.2.3. Instalarea infrastructurii de reîncărcare a vehiculelor/de alimentare cu combustibil alternativ Jalon Adoptarea planului de acțiune pentru integrarea rețelei de infrastructură de încărcare electrică A adoptat un plan de acțiune privind infrastructura de reîncărcare cu energie electrică T4 2021 Adoptarea unui plan de acțiune care identifică direcțiile prioritare de dezvoltare și stabilește cerințele pentru instalarea punctelor de reîncărcare pentru vehiculele electrice pentru a asigura dezvoltarea maximă eficientă a infrastructurii de reîncărcare pentru vehiculele electrice. 44 B. 1.2 Mobilitate fără poluarea mediului — B.1.2.4. Sprijin pentru dezvoltarea sectorului combustibililor din surse regenerabile (gaz biometan, biocarburanți lichizi de a doua generație pentru transporturi și hidrogen ecologic ) Jalon Punerea în funcțiune a unui sistem informatic de unități de contabilizare a combustibilului pentru transport din surse regenerabile Sistemul informatic al unităților de contabilizare a combustibililor din surse regenerabile este operațional T4 2021 Pentru a asigura nivelul consumului de biometan în sectorul transporturilor, se creează o platformă IT adecvată pentru a înregistra cantitățile de biometan și alți combustibili regenerabili furnizați sectorului transporturilor, precum și certificatele acordate producătorilor pentru care gazele rezultate sunt utilizate pentru îndeplinirea obligațiilor privind combustibilii. 45 B. 1.2 Mobilitate fără poluarea mediului — B.1.2.4. Sprijin pentru dezvoltarea sectorului combustibililor din surse regenerabile (gaz biometan, biocarburanți lichizi de a doua generație pentru transporturi și hidrogen ecologic ) Țintă Capacitatea totală instalată a noilor instalații de producere a gazului biometan, MW MW 0 27,1 T4 2025 Punerea în funcțiune a unei noi capacități a instalațiilor de producere a gazului biometan de cel puțin 27,1 MW. Capacitatea instalată este considerată operațională pe baza conectării capacității de generare a gazului biometan la rețeaua de gaze naturale și a informațiilor furnizate de operatorul de sisteme de transport al gazelor. Pentru a respecta Orientările tehnice „ A nu prejudicia în mod semnificativ” (2021/C58/01), biometanul trebuie să fie produs din rezervele de furaje enumerate în anexa IX la Directiva privind energia din surse regenerabile. 46 B. 1.2 Mobilitate fără poluarea mediului — B.1.2.4. Sprijin pentru dezvoltarea sectorului combustibililor din surse regenerabile (gaz biometan, biocarburanți lichizi de a doua generație pentru transporturi și hidrogen ecologic ) Țintă Producția anuală suplimentară de biocombustibili lichizi de a doua generație KTEP 0 12,4 T4 2025 Alți 12.4 ktep de biocombustibili lichizi de a doua generație sunt produși în cadrul capacității de producție instalate. Volumul producției anuale se evaluează la un an după ce producția începe la 31 decembrie 2024. 47 B. 1.2 Mobilitate fără poluarea mediului — B.1.2.4. Sprijin pentru dezvoltarea sectorului combustibililor din surse regenerabile (gaz biometan, biocarburanți lichizi de a doua generație pentru transporturi și hidrogen ecologic ) Țintă Cantitatea totală de „hidrogen ecologic” produs m³ 0 1680 000 T2 2026 După dezvoltarea unei noi capacități suplimentare de producție a hidrogenului gazos din surse regenerabile de energie, până la 30 iunie 2026 a fost produsă o cantitate totală de 1 680 000 m³ de hidrogen ecologic gazos (560,000 m³ pe an).

48 B.1.3 Accelerarea renovării clădirilor și a unui mediu urban durabil — B.1.3.1. Actualizarea și testarea în practică a pachetelor și standardelor de renovare a clădirilor și crearea unei metodologii pentru dezvoltarea orașelor durabile Jalon Intrarea în vigoare a următoarelor acte normative: a) planul de punere în aplicare a strategiei pe termen lung de renovare a clădirilor; b) Modificarea reglementării tehnice pentru construcții „Proiectarea și certificarea performanței energetice a clădirilor”, aprobată prin Ordinul Ministrului Mediului nr. D1-754 2016-11-11 c) Orientări pentru dezvoltarea urbană durabilă aprobate prin Rezoluția Parlamentului lituanian D) Modificarea Regulamentului tehnic pentru construcții CTR 2.05.07: 2005 „Proiectarea structurilor din lemn”, aprobat prin Ordinul Ministrului Mediului nr. D1-79 2005-02-10 Legislația a intrat în vigoare T1 2023 Următoarele acte legislative au fost aprobate și au intrat în vigoare: 1. Planul de punere în aplicare a Strategiei pe termen lung de renovare a clădirilor, care prevede: 1.1 un plan legislativ de accelerare a transformării siturilor rezidențiale, ținând seama de inițiativa Bauhaus , de formalizare a utilizării tehnicilor de modelare a informațiilor privind clădirile (BIM), precum și de evaluare a posibilelor modele de transformare a amplasamentelor, de reconstrucție sau de renovare a clădirilor existente ; 1.2. recomandări pentru pregătirea proiectelor trimestriale de renovare.

2. Un regulament tehnic de construcție modificat intitulat „Proiectarea și certificarea performanței energetice a clădirilor”, aprobat 2016-11-11 prin Ordinul nr. D1-754 al ministrului mediului, care legitimează clasa de performanță energetică a clădirii renovate începând cu 01/01/2023, cel puțin B. 3. Orientări pentru dezvoltarea urbană durabilă, stabilind indicatorii pentru orașele durabile și metodologia de calcul al acestora. 5. Modificarea Regulamentului tehnic pentru construcții CTR 2.05.07: 2005 „Proiectarea structurilor din lemn”, aprobat prin Ordinul nr. D1-79 al Ministrului Mediului 2005-02-10, care extinde utilizarea produselor din lemn pentru construcții în