RO    RO RO 
 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂȚILOR EUROPENE 
Bruxelles, 24.6.2009 
SEC(2009) 791 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
 
Document de înso țire a 
COMUNIC ĂRII COMISIEI C ĂTRE CONSILIU ȘI PARLAMENTUL EUROPEAN 
 
privind consolidarea securit ății chimice, biologice, radiologice și nucleare în Uniunea 
European ă – un plan de ac țiune al Uniunii Europene  privind domeniul CBRN  
 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI  
 
  
{COM(2009) 273 final} 
{SEC(2009) 790} 
 
RO 2   RO DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
 
Document de înso țire a 
COMUNIC ĂRII COMISIEI C ĂTRE CONSILIU ȘI PARLAMENTUL EUROPEAN 
 
privind consolidarea securit ății chimice, biologice, radiologice și nucleare în Uniunea 
European ă – un plan de ac țiune al Uniunii Europene  privind domeniul CBRN  
 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI  
1. PACHETUL  DE POLITIC Ă ÎN DOMENIUL  CBRN 
În conformitate cu concluzi ile Consiliului din decembrie 2007 privind abordarea riscurilor 
chimice, biologice, radiologice și nucleare (CBRN), precum și capacitatea de interven ție în 
cazul amenin țărilor biologice, care invitau Comisia s ă își continue activitatea în domeniul 
CBRN și care aprobau inten ția acesteia de a propune m ăsuri de politic ă relevante în 2009, 
Comisia inten ționează să adopte un pachet de propuneri în  domeniul CBRN, în iunie 2009. 
Obiectivele gloabele ale pach etului din domeniul CBRN sunt de a lupta împotriva 
terorismului prin completarea m ăsurilor relevante luate la nivelul statelor membre, de a 
remedia deficien țele din acest domeniu, precum și de a promova schimbul de informa ții și de 
cele mai bune practici între statele memb re. De asemenea, acesta ar trebui s ă acorde asisten ță 
în identificarea m ăsurilor de reducere a amenin țării teroriste în domeniile chimic, biologic și 
radiologic/nuclear. 
Pachetul a fost elaborat ca urmare a unui proces de cons ultare îndelungat și amplu. Grupul 
operativ în domeniul CBRN a fost for ța motrice care a impulsionat redactarea planului de 
acțiune. Acest grup operativ, înfiin țat în februarie 2008, re unea peste 200 de membri, 
reprezentând autorit ăți și organiza ții naționale. În total, în decursul anului 2008 s-au organizat 
15 reuniuni, în scopul abord ării diferitelor aspecte din dome niul CBRN. Raportul final al 
grupului operativ a fost publicat în ianuarie 2009 și conținea 264 de recomand ări distincte, 
confirmând nu numai faptul c ă mai sunt înc ă multe de realizat, dar și că există un consens 
puternic între exper ți în ceea ce prive ște abordarea optim ă a problemelor existente.  
În plus, mai multe servicii ale Comisiei au fost puternic implicate în activitatea Grupului 
operativ în domeniul CBRN.  Dintre toate direc țiile generale care au participat la acest 
exercițiu, DG ENTR, DG SANCO și DG TREN, al ături de Centrul Comun de Cercetare 
(CCC), au avut un rol deosebit de ac tiv în domeniile chimic, biologic și, respectiv, 
radiologic/nuclear. 
2. DEFINIREA  PROBLEMEI 
Pentru a defini problema CBRN în UE, trebuie s ă se ia în considerare o serie de variabile, 
inclusiv nivelul global al amenin țării CBRN și costurile poten țiale ale incidentelor teroriste 
sau de alt tip care implic ă utilizarea de materiale CBRN. 
 
RO 3   RO 2.1. Evaluarea problemelor specifice  
Evaluarea problemei CBRN se concentreaz ă asupra aspectelor privind prevenirea, detectarea 
și capacitatea de interven ție/reacție în domeniul CBRN.  
2.1.1.  Probleme privind prevenirea, detectarea și capacitatea de interven ție/reacție în 
domeniul CBRN   
• Exist ă numeroase acte normative interna ționale și ale Uniunii Europene, precum și 
acorduri, dar, la nivelul pune rii în aplicare, se constat ă mai multe diferen țe între 
statele membre. 
• Exist ă lacune și suprapuneri în actualele schimburi de informa ții și inițiative de 
cooperare. 
• Diferite constrângeri juridice și practice afecteaz ă cooperarea privind combaterea 
amenințărilor teroriste de tip  CBRN din cadrul UE. 
• Standardele referitoare la securitatea personalului sunt diferite în statele membre, 
care au diverse proceduri de verificare a antecedentelor și a nivelului de securitate a 
personalului. 
• În timp ce în anumite sectoare se efectueaz ă numeroase activit ăți de cercetare, în 
prezent, mai multe domenii de cercetar e nu sunt abordate în mod adecvat. 
• Publicarea deschis ă a descoperirilor științifice și practicile de finan țare din domeniul 
cercetării nu iau suficient în considerare problemele de securitate. 
2.1.2.  Prevenirea în domeniul CBRN  
• Numeroase materiale CBRN sunt relativ u șor de obținut și pot fi transformate în 
arme. Acest fapt implic ă, în special, substan țele chimice și, în mai mic ă măsură, 
agenții biologici și sursele radiologice. 
• Controlul coordonat al pie țelor pentru materiale CBRN este insuficient și statele 
membre au abord ări și standarde diferite în ceea ce prive ște monitorizarea și 
supravegherea materialelor și tranzacțiilor CBRN. 
2.1.3.  Detectarea în domeniul CBRN  
• Exist ă diferențe la nivelul capacit ăților naționale de detec ție și interven ție. 
• Lipsesc standarde minime armonizate privin d detectarea, ca punct de pornire pentru 
statele membre, și încă nu exist ă o schem ă european ă de testare, verificare și 
certificare.  
2.1.4.  Capacitatea de interven ție și reacție în domeniul CBRN  
• Între statele membre sunt diferen țe semnificative în ceea ce prive ște calitatea 
planurilor de interven ție și de reacție în situa ții de urgen ță CBRN ale actorilor din 
cadrul lan țului de aprovizionare, precum și a operatorilor din zonele cu un grad 
ridicat de risc sau a opera torilor de infrastructur ă critică. Adesea, aspectele 
referitoare la securitate nu sunt explicit e sau nu sunt bine integrate în planuri. 
 
RO 4   RO • Exist ă diferențe semnificative în formarea personalului de prim ă intervenție pentru a 
reacționa la evenimente de tip CBRN în  statele membre. Prea adesea, precau țiile cu 
privire la investiga țiile criminalistice sau de deco ntaminare nu sunt reglementate. 
• Amploarea și acoperirea contram ăsurilor medicale în vigoare difer ă de la un stat 
membru la altul.  
2.2. Principiul subsidiarit ății și proporționalității 
Principiul subsidiarit ății este îndeplinit, deoarece m ăsurile pachetului în domeniul CBRN nu 
pot fi luate de un singur  stat membru al UE și trebuie, în consecin ță, abordate la nivel 
comunitar. Cu toate c ă problemele de securitate sunt, în mare m ăsură, de competen ță 
națională, există mai multe motive pentru care unele dint re acestea trebuie abordate la nivelul 
UE. 
• Originea problemei este un fenomen interna țional. Multe dintre ini țiativele și actele 
normative care exist ă în domeniul securit ății au un caracter interna țional. 
• În prezent, în statele membre exist ă o diversitate de m ăsuri de securitate. În mod 
potențial, întrucât nu exist ă granițe interne, standarde de securitate mai reduse într-un 
stat membru ar putea permite utilizarea r ău intenționată a materialelor CBRN într-un 
alt stat membru. 
• Este posibil s ă se genereze economii de scar ă prin identificarea și diseminarea 
bunelor practici la nivel interna țional și al UE. În special, bunele practici în punerea 
în aplicare și asigurarea respect ării legislației UE trebuie abordate la nivelul UE. 
UE beneficiaz ă de o pozi ție propice pentru a- și asuma responsabilitatea și a acționa ca un 
catalizator al acestei cooper ări, iar activit ățile preconizate în domeniu l CBRN sunt conforme 
principiului subsidiarit ății.  
Evaluarea propor ționalității unei politici de combatere a terori smului este extrem de dificil ă. 
Caracterul arbitrar și aparent ira țional al terorismului face ca amenin țarea și consecin țele 
acestuia s ă fie greu de prev ăzut. Pe de alt ă parte, eventualele efecte negative ale unui atac 
terorist care utilizeaz ă materiale CBRN sunt însemnate, în ceea ce prive ște pierderile 
financiare, consecin țele economice pe termen lung, pierderile de vie ți omenești și vătămările, 
perturbările sociale și bunăstarea general ă. În consecin ță, se justific ă o acțiune punctual ă și 
relevantă în acest domeniu, pentru a preveni apari ția unor astfel de atacuri, pentru a identifica 
atacurile planificate și pentru a face fa ță în mod corespunz ător consecin țelor unui atac.  
3. OBIECTIVE   
Date fiind problemele identificate în sec țiunea 2 de mai sus, Planul de ac țiune în domeniul 
CBRN vizeaz ă îndeplinirea obiectivelor generale și specifice prezentate în tabelul 3. 
 
RO 5   RO Tabelul 3: Obiective în domeniul CBRN  
Obiective generale orizontale  
1. Îmbun ătățirea capacit ății UE de a combate amenin țările CBRN  
Obiective orizontale specifice  
1.1 Intensificarea cooper ării 
internaționale efective, a 
coordonării și a dialogului în 
domeniul securit ății CBRN  1.2 Cre șterea gradului de 
conștientizare, precum și a 
cunoștințelor și a schimbului de 
informații în domeniul CBRN  1.3 Reducerea, în cazul în care 
este posibil, a obstacolelor și a 
constrângerilor judiciare, legale 
și jurisdicționale  1.4 Îmbun ătățirea 
securității personalului  1.5 Consolidarea și 
prioritizarea cercet ării în 
domeniul CBRN  1.6 Creșterea gradului de 
conștientizare a 
implicațiilor în materie 
de securitate a deciziilor 
de finanțare  1.7 Creșterea gradului de 
conștientizare a aspectelor de 
securitate în publica ții  
Obiective — Prevenire  Obiective — Detectare  Obiective — Capacitate de interven ție și reacție 
Generale  Specifice  Generale  Specifice  Generale  Specifice  
4.1 Îmbun ătățirea planurilor și a 
protocoalelor de reac ție și de 
intervenție în situa ții de urgen ță, 
inclusiv la nivelul UE  2.1 Împiedicarea accesului 
teroriștilor sau al altor infractori la 
materiale CBRN produse în mod 
legal  3.1 Îmbun ătățirea capacit ății și a 
aptitudinii de detectare și 
identificare  
4.2 Dezvoltarea unei abord ări a UE 
în domeniul planurilor de reac ție și 
de interven ție în situa ții de urgen ță  
2.2 Îmbun ătățirea monitoriz ării și a 
controlului materialelor CBRN  4.3 Asigurarea continuit ății 
fluxurilor informa ționale în cazul 
unor interven ții în situații de 
urgență de tip CBRN  
4.4 Sporirea șanselor de a g ăsi și a 
urmări penal terori știi și alți 
infractori  2. Sporirea securit ății 
materialelor CBRN, precum și a 
siguranței cetățenilor și a 
posibilelor ținte 
2.3 Îmbun ătățirea gradului global 
de conștientizare privind 
eventualele pericole și riscuri, 
contribuind la un nivel ridicat de 
„cultură a securității” 3. Sporirea posibilit ăților de 
detectare și identificare a 
materialelor CBRN înainte și 
după incidente teroriste  
3.2 Dezvoltarea unei abord ări UE 
axate pe detectare și identificare  4. Reducerea la minimum a 
efectelor incidentelor teroriste 
care implic ă materiale CBRN  
4.5 Consolidarea contram ăsurilor 
naționale și comunitare, precum și 
a capacității de reacție la fața 
locului 
 
 
RO 6   RO 4. OPȚIUNI  DE POLITIC Ă 
Abordarea evalu ării specifice a impactului se concentreaz ă asupra a dou ă opțiuni principale 
de politic ă: 
• evaluarea situa ției actuale; 
• evaluarea ac țiunilor relevante din do meniul CBRN pentru op țiunea de politic ă 
preferată. 
În total, s-au identificat 147 de ac țiuni posibile, dintre care: 
• 99 de acțiuni sunt considerate necontroversate; 
• 34 de acțiuni sunt considerate poten țial controversate și sunt evaluate în detaliu; 
• 14 acțiuni sunt considerate irealizabile și sunt excluse din op țiunea de politic ă 
preferată. 
5. OPȚIUNEA  PREFERAT Ă 
Pe baza examin ării și a evaluării detaliate a diferitelor ac țiuni posibile, op țiunea de politic ă 
preferată include un total de 133 de ac țiuni, organizate în jurul a patru categorii principale: 
măsuri orizontale, prevenirea, detectarea, capacitatea de interven ție și reacție. 
Tabelul 4: Ac țiuni pe categorii și tipuri  
 Măsuri 
orizontale  C B R/N Total 
Prevenire  13 17 7 21 58
Detectare  1 017 2  20
Capacitate de interven ție și 
reacție 15  3 6 24
Acțiuni aplicabile prevenirii, 
detectării și capacității de 
intervenție/reacție 1 956 1  31
Total  57 23 23 30 133
5.1. Principalele efecte ale op țiunii de politic ă preferate  
5.1.1.  Efecte economice și financiare  
Se preconizeaz ă că majoritatea celor 133 de ac țiuni incluse în op țiunea de politic ă preferată 
vor avea costuri financiare sc ăzute, suportate atât la nivelul UE, cât și la nivel na țional, de 
diferitele p ărți implicate și timp de mai mul ți ani. Astfel de costuri ar acoperi, de exemplu, 
studii, activit ăți de cartografiere, identificarea și diseminarea bunelor prac tici, participarea la 
rețele, reuniuni și alte evenimente.  
Se estimeaz ă că aproximativ 18 ac țiuni ar putea avea un cost fina nciar ridicat; acestea ar viza 
finanțarea de noi activit ăți de cercetare, crearea unui sistem cuprinz ător și a unei capacit ăți de 
avertizare rapid ă, dezvoltarea unor planuri de securitate/sisteme de gestionare a securit ății 
instalațiilor și înființarea unor scheme de testare, verificare și certificare la nivelul întregii UE 
pentru sistemele și echipamentele de detectare. Costur ile exacte sunt dificil de estimat, 
 
RO 7   RO întrucât multe dintre aceste ac țiuni ar necesita o activitate suplimentar ă de analiz ă a 
fezabilității pentru a furniza o evaluare mai exact ă a costurilor și a beneficiilor.  
Costurile preconizate ale punerii în aplicare a planului de ac țiune sunt greu de evaluat cu 
exactitate, întrucât acestea vor depinde de mai mul ți factori, de exemplu de lungimea listelor 
UE. Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul c ă, chiar dac ă costul global ar putea ajunge la 
mai multe zeci de milioane de euro, ar fi împ ărțit între diferitele nivelu ri de punere în aplicare 
(și anume Comisia, agen țiile UE și cele 27 de stat membre) și eșalonat pe parcursul mai 
multor ani. În timp ce unele ac țiuni ar începe imediat, altele ar  fi lansate doar din 2011. Acest 
fapt va asigura suficient timp pentru a planifica în mod adecvat astfel de costuri. Programele 
financiare existente pân ă în 2013, în special programele speci fice „Prevenirea, capacitatea de 
intervenție și gestionarea consecin țelor actelor de terorism și a altor riscuri în materie de 
securitate”, respectiv, „Prevenirea și combaterea criminalit ății”, vor putea oferi sprijin 
financiar pentru punerea în aplicare a acestor ac țiuni.  
5.1.2.  Efecte sociale  
Se preconizeaz ă că majoritatea ac țiunilor incluse în op țiunea de politic ă preferată nu vor avea 
efecte sociale importante. Cu toate acestea, în  mod clar, efectul global pozitiv din punct de 
vedere social al combaterii cu succes a amenin țărilor de tip CBRN este reprezentat de 
îmbunătățirea sănătății publice și a securit ății publice, materializat ă în reducerea accidentelor 
și a problemelor de s ănătate pe termen lung, diminuarea ni velului de îngrijorare general ă și un 
sentiment crescut de siguran ță.  
De asemenea, mai multe ac țiuni ar avea un efect pozitiv asupra guvernan ței, întrucât acestea 
ar consolida cooperarea și comunicarea institu țională, ar îmbun ătăți organizarea fluxurilor 
informaționale sau ar contribui la st abilirea de protocoale etc. 
Aproximativ zece ac țiuni ar putea avea efecte sociale negative. Acestea se refer ă la posibile 
conflicte cu drepturile fundamentale la via ță privată și protecția datelor cu caracter personal. 
Cu toate acestea, con ținutul și punerea în ap licare efectiv ă a acestor ac țiuni pot fi concepute 
astfel încât aceste efecte s ă fie evitate. 
5.1.3.  Efecte asupra drepturilor fundamentale  
Eventuale probleme referitoare la drepturi funda mentale au fost identi ficate în cazul a cinci 
acțiuni. Dou ă dintre acestea implic ă măsuri de sporire a securit ății personalului vizitator din 
țări terțe. În cazul în care nu sunt abordate cu aten ție, acestea ar putea afecta în mod negativ 
principiul nediscrimin ării și al libert ății academice. Verificarea antecedentelor și a nivelului 
de securitate pot afecta în mod nega tiv libertatea de alegere a profesiei și dreptul la munc ă. Pe 
de altă parte, recunoa șterea reciproc ă a procedurilor de verificare în întreaga UE ar putea 
facilita ocuparea unui loc de munc ă în domenii similare în alte state membre. 
De asemenea, exist ă trei acțiuni care vizeaz ă notificarea și raportarea tranzac țiilor suspecte. 
Acestea ar putea implica imixtiunea în via ța privată a cetățenilor și afecta dreptul acestora la 
protecția datelor cu caracter  personal. Cu condi ția asigurării protecției adecvate a datelor cu 
caracter personal, con ținutul și punerea în aplicare efectiv ă a acestor ac țiuni pot fi concepute 
astfel încât aceste efecte s ă fie evitate. 
 
RO 8   RO 5.2. Avantajele op țiunii de politic ă preferate 
5.2.1.  Intensificarea cooper ării interna ționale efective, a coordon ării și a dialogului în 
domeniul CBRN 
Opțiunea preferat ă de politic ă va contribui în mod pozitiv la îmbun ătățirea eficien ței 
cooperării interna ționale, a coordon ării și a dialogului în domeni ul CBRN. Mai multe ac țiuni 
ar conduce la: 
• o mai bun ă identificare a cooper ării interna ționale existente și a mecanismelor de 
coordonare care abordeaz ă aspecte din do meniul CBRN; 
• o cooperare intensificat ă cu agențiile relevante la nivel interna țional, comunitar și 
național; 
• îmbun ătățirea identific ării și a schimbului de bune practici cu partenerii 
internaționali, europeni și naționali; 
• o mai bun ă comunicare cu publicul. 
5.2.2.  Reducerea obstacolelor și a constrângerilor judiciare, legale și jurisdicționale   
Mai multe ac țiuni incluse în op țiunea de politic ă preferată ar contribui la îmbun ătățirea 
securității personalului prin: 
• introducerea de criterii comune gradua le pentru verificarea antecedentelor și a 
nivelului de securitate; 
• îmbun ătățirea identific ării și a schimbului de bune practic i în domeniul controalelor 
de securitate; 
• consolidarea structurilor de gestionare în instala țiile CBRN, astfel încât personalul s ă 
fie evaluat și monitorizat în mod adecvat și regulat. 
5.2.3.  Îmbunătățirea monitoriz ării și a controlului materialelor CBRN  
Opțiunea de politic ă preferată include mai multe ac țiuni pentru a îmbun ătăți monitorizarea și 
controlul materialelor CBRN, în ceea ce prive ște înregistrarea, schimbul de informa ții și 
raportarea amenin țărilor, a pierderilor și a altor incidente, transportul, importul și exportul: 
• conformitate sporit ă cu obliga țiile interna ționale și utilizarea mecanismelor de 
monitorizare și control existente; 
• control sporit al acord ării de licen țe, înregistr ării și livrării, pentru a se asigura c ă 
substanțele CBRN sunt înregistrate și monitorizate în mod adecvat; 
• îmbun ătățirea comunic ării și a schimbului de informa ții privind nivelurile de 
amenințare, sustragerile, pierderile și incidentele; 
• control sporit as upra transportului de materiale CBRN; 
• o aten ție sporită acordată surselor CBRN cu un grad ridicat de risc. 
5.3. Valoarea ad ăugată a UE  
Terorismul are un caracter interna țional și UE are frontiere comune, care permit terori știlor să 
se deplaseze liber pe teritoriul s ău. Cooperarea propus ă de opțiunea de politic ă preferată 
 
RO 9   RO variază de la schimbul de experien țe și bune practici în cadrul anumitor ac țiuni, la schimbul 
de informa ții și secrete cu semnifica ție operațională, în cadrul altora. Toate aceste ac țiuni ar 
putea contribui la consolidarea can alelor de cooperare bilateral ă și multilateral ă între statele 
membre.  
5.3.1.  Implicarea a șteptată a părților interesate  
Este de așteptat o implicare considerabil ă a părților interesate, întrucât to ți actorii care trebuie 
să pună în aplicare planul de ac țiune au participat în mod activ la dezvoltarea acestuia în 
cursul consult ării la nivelul UE, în special Grupul operativ în domeniul CBRN . 
Ca urmare a unei astfel abord ări, toate p ărțile interesate sunt r ăspunzătoare de ac țiunile  care 
vor fi puse în aplicare. Pentru a se asigura o implicare maxim ă, se intenționează continuarea 
consolidării, în baza comunit ății stabilite prin Grupul operativ în domeniul CBRN . 
5.3.2.  Abordarea holistic ă/abordarea-cadru la nivelul UE  
Scopul op țiunii de politic ă preferate este de a crea un cadru ini țial orizontal  ca punct de 
plecare pentru ini țiative specifice în viitor. Aleg erea instrumentului (133 de ac țiuni) este 
rezultatul unei perioade de un an și jumătate de consult ări cu exper ți din statele membre, 
serviciile Comisiei, mediul universitar și sectorul industrial. 
Un avantaj suplimentar al abord ării unice alese este faptul c ă permite identificarea sinergiilor . 
Multe dintre ac țiunile identificate de c ătre exper ți drept necesare, sunt aplicabile tuturor 
diferitelor materiale vizate — aceasta înseamn ă că asemănările metodologice pot fi utilizate 
pentru a întreprinde anumite ac țiuni și a spori eficien ța.