DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI REZUMATUL EVALUĂRII IMPACTULUI Care însoţeşte documentul Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI privind întreprinderea comună „Pile de combustie și hidrogen” 2 /* SWD/2013/0261 final */





DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI REZUMATUL EVALUĂRII IMPACTULUI Care însoţeşte documentul Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI privind întreprinderea comună „Pile de combustie și hidrogen” 2 1. Scop, proceduri și concluzii principale ale evaluării impactului 1. Scopul prezentului document este de a examina diferite opțiuni de politică privind implementarea programului de cercetare și inovare „Pile de combustie și hidrogen” (FCH) din cadrul inițiativei Orizont 2020, având în vedere faptul că întreprinderea comună FCH se apropie de final și că trebuie luate decizii cu privire la etapele următoare. Opțiunile de politică examinate sunt: · OP1: continuarea parteneriatului public-privat FCH în forma actuală (întreprindere comună), în cadrul inițiativei Orizont 2020. Acesta este scenariul de referință în raport cu care sunt evaluate toate celelalte opțiuni; · OP2: utilizarea proiectelor de cercetare colaborative din programul-cadru Orizont 2020 al UE, actuala întreprindere comună FCH nefiind astfel prelungită; · OP3: implementarea inițiativei Orizont 2020 pentru tehnologiile din domeniul FCH prin intermediul unui parteneriat public-privat contractual; · OP4: implementarea unui parteneriat public-privat FCH printr-o întreprindere comună modernizată, adaptată la Orizont 2020. 2. Analiza se bazează pe ipoteza că toate opțiunile beneficiază de aceeași contribuție globală a UE. 3. În urma comparării diferitelor opțiuni de politică, s-a concluzionat că OP4 este opțiunea cea mai eficientă pentru a aborda cauzele fundamentale ale problemelor și pentru a atinge obiectivele declarate. Această evaluare este sprijinită de rezultatele obținute în urma unei consultări a părților interesate și a unei consultări publice. 4. În cadrul pregătirii prezentei evaluări a impactului, Comisia a consultat industria de profil, comunitățile de cercetare, statele membre și publicul larg prin intermediul unor reuniuni, al unor sondaje și al unor consultări. În rândul părților interesate, a fost inițiat un studiu privind tendințele din sectorul pilelor de combustie și al hidrogenului în termeni de investiții, locuri de muncă și cifră de afaceri. În plus, în iulie 2012, a fost lansată o consultare publică pentru a strânge opiniile altor părți interesate și a publicului larg. 2. Definirea problemei și contextul 5. În 2009, Uniunea Europeană a adoptat un set de acte legislative (cunoscut sub denumirea de „pachetul energie/climă”), care stabilește o serie de obiective esențiale în materie de energie pentru 2020, cu angajamente obligatorii din partea statelor membre de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră cu 20 % sau chiar cu 30% în condiții prielnice, de a crește ponderea energiei din surse regenerabile la 20 % și de a îmbunătăți cu 20 % eficiența energetică. Această politică energetică reprezintă o contribuție esențială la atingerea obiectivului strategiei Europa 2020 pentru o creştere inteligentă, durabilă şi favorabilă incluziunii. 6. Foaia de parcurs pentru 2050, adoptată de Comisie la 15 decembrie 2011, examinează modalitățile de a realiza un sistem energetic sigur, competitiv și decarbonizat până în 2020. Foaia de parcurs evidențiază rolul important pe care urmează să-l joace trecerea la surse de energie regenerabile, gestionarea energiei electrice în noi moduri și trecerea la combustibili alternativi, inclusiv hidrogen. 7. La 23 ianuarie 2013, Comisia a adoptat o comunicare cu titlul „Energie curată pentru transporturi: o strategie europeană privind combustibilii alternativi”, însoțită de o propunere legislativă de stabilire a unor obiective obligatorii în vederea construirii unei infrastructuri minime pentru combustibili alternativi, care pune accentul în special pe adoptarea unor standarde comune. Hidrogenul este unul dintre combustibilii alternativi incluși în pachet. 8. Hidrogenul, ca vector de energie verde, și pilele de combustie, ca elemente eficiente de conversie energetică, sunt tehnologii care oferă o cale de realizare a unor sisteme ecologice capabile să reducă emisiile, să sporească securitatea energetică și să stimuleze economia. Printre posibilele lor aplicații se numără o serie de sectoare strategice, precum generarea de energie și transporturile de suprafață, și se preconizează că, pe termen lung, acestea vor contribui la atingerea obiectivelor UE în materie de energie și de climă. 9. La nivelul UE, Comisia Europeană a sprijinit cercetarea și dezvoltarea tehnologiilor din domeniul pilelor de combustie și al hidrogenului încă de la primele programe‑cadru (PC) ale UE, sporind în timp nivelurile de finanțare (de exemplu, 145 de milioane EUR în cadrul PC5, 315 de milioane EUR în cadrul PC6). 10. În 2008, Regulamentul (CE) nr. 521/2008 al Consiliului a instituit, pentru o perioadă ce urmează să se încheie la 31 decembrie 2017, întreprinderea comună „Pile de combustie și hidrogen” (FCH) (întreprinderea comună FCH) sub formă de parteneriat public-privat cofinanțat în mod egal de cei doi membri fondatori, Comisia Europeană și gruparea industrială FCH (FCH Industry Grouping). La scurtă vreme după instituirea întreprinderii comune FCH, gruparea științifică (Research Grouping) a devenit membru al acesteia. Contribuția maximă a UE la întreprinderea comună FCH este de 470 de milioane EUR. 11. Propunerea Comisiei privind Orizont 2020 are în vedere desfășurarea unor activități de sprijinire a tehnologiilor FCH în contextul provocărilor societale „Surse de energie sigure, ecologice și eficiente” și „Mijloace de transport inteligente, ecologice și integrate”. 12. Deși de dimensiuni reduse, sectorul FCH are importanță strategică datorită potențialului său efect de domino, de exemplu asupra industriei europene a autovehiculelor. Se estimează că, până în 2040-2050, 10-15 % dintre toate automobilele produse în UE se vor baza pe tehnologia pilelor de combustie. Dacă Europa nu devine un furnizor competitiv de tehnologii FCH, vor avea loc pierderi semnificative de locuri de muncă în industria europeană a autovehiculelor. 13. Este necesar să se soluționeze o serie de probleme tehnologice și legate de costuri. În pofida progreselor înregistrate în ultimii ani, nu a fost încă atins nivelul de performanță, de fiabilitate și de costuri necesar pentru o implementare la scară largă în majoritatea aplicațiilor; până în 2020 va fi nevoie de un efort susținut în materie de cercetare și dezvoltare pentru a se obține soluții capabile să concureze cu tehnologiile clasice. 14. Cauzele fundamentale ale problemelor sunt eșecul pieței pionierilor, mobilizarea insuficientă a fondurilor disponibile, fragmentarea și absența masei critice. · Eșecul pieței. Implementarea și comercializarea la scară mare a pilelor de combustie sunt afectate, în principal, de (1) costul ridicat la pilelor de combustie și (2) lipsa infrastructurii de distribuție a hidrogenului Din cauza acestei dileme, este dificil pentru orice actor să facă prima mișcare. În plus, beneficiile societale și de mediu care ar rezulta din aceste tehnologii nu pot fi „internalizate” și monetizate pe termen scurt. Aceste probleme vor fi imposibil de rezolvat numai cu ajutorul forțelor pieței sau numai prin inițiative publice și private dispersate. · Necesitatea de a mobiliza fondurile disponibile. Prin amploarea și prin obiectul său, programul de cercetare industrială pentru dezvoltarea tehnologiilor FCH în perioada 2014-2020 depășește capacitatea societăților sau a statelor membre individuale în ceea ce privește atât angajamentele financiare, cât și capacitățile de cercetare implicate. · Fragmentarea și lipsa masei critice. Sectorul este dispersat între diferite țări, diferite domenii de activitate (energie, transporturi) și diferiți actori. Acest lucru restricționează schimbul de cunoștințe și de experiențe și punerea lor în comun. Este necesar ca activitățile diferitelor părți interesate din domeniul FCH să fie coordonate la nivelul UE. 15. Întreprinderea comună FCH existentă a creat un portofoliu semnificativ de proiecte de importanță strategică. Au fost introduse pe piață unele dintre primele aplicații, precum motostivuitoare și unități mici de alimentare cu energie electrică în caz de avarie. S-au înregistrat progrese substanțiale în cazul aplicațiilor din domeniul energiei și al transporturilor. De asemenea, întreprinderea comună FCH a încurajat industria de profil, statele membre și comunitatea de cercetare să angajeze mai multe resurse proprii. Participarea industriei de profil și a IMM-urilor este constantă și a crescut semnificativ față de PC7. 16. Evaluarea intermediară, finalizată în 2011 cu ajutorul unor experți independenți, a concluzionat că abordarea din perspectiva unei întreprinderi comune reușește, în general, să intensifice activitățile de dezvoltare tehnologică și demonstrative public-private și oferă stabilitate comunității de cercetare și dezvoltare. Obiectivele tehnice generale ale întreprinderii comune FCH au fost considerate ambițioase și competitive. 3. Obiective 17. Obiectivul general al Întreprinderii comune FCH 2 pentru perioada 2014-2024 este dezvoltarea în Uniune a unui sector al pilelor de combustie și al hidrogenului puternic, sustenabil și competitiv la nivel mondial. Aceasta va permite sprijinirea politicilor UE în domeniul energiei și al transporturilor sustenabile, al schimbărilor climatice, al mediului și al competitivității industriale, astfel cum sunt definite în strategia de creștere Europa 2020 și va contribui la atingerea obiectivului global al UE privind creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. 18. Obiectivul general susmenționat se traduce, așadar, prin următoarele obiective specifice și operaționale, care trebuie atinse până în 2020: Obiective specifice · reducerea costurilor de producție ale sistemelor de pile de combustie care urmează să fie utilizate în aplicații de transport și, totodată, creșterea duratei lor de viață la niveluri la care să poată concura cu tehnologiile convenționale; · creșterea eficienței electrice și a durabilității diferitelor pile de combustie utilizate pentru producerea de energie și, totodată, reducerea costurilor, la niveluri la care să poată concura cu tehnologiile convenționale; · creșterea eficienței energetice a producției de hidrogen obținut prin electroliza apei și, totodată, reducerea costurilor de capital, astfel încât combinarea hidrogenului cu sistemul de pile de combustie să poată concura cu alternativele disponibile pe piață și · demonstrarea la scară largă a faptului că hidrogenul poate fi utilizat pentru a sprijini integrarea surselor regenerabile de energie în sistemele energetice, inclusiv prin utilizarea sa ca mediu competitiv de stocare a energiei pentru energia electrică produsă din surse regenerabile de energie. Obiective operaționale · mobilizarea unor investiții private și publice (inclusiv din partea statelor membre) în cercetare, dezvoltare și inovare în domeniul tehnologiilor FCH cu o valoare echivalentă cu cel puțin dublul contribuției UE; · menținerea participării IMM-urilor la activități la 25 %, cât este în prezent, și, dacă este posibil, depășirea acestui procent; · deblocarea potențialului de excelență și de inovare din statele membre și din regiuni – în special din cele care beneficiază de fondurile structurale ale UE – în domeniul tehnologiilor FCH, prin găzduirea de către acestea a proiectelor demonstrative în domeniul FCH; · asigurarea implementării eficiente a programului FCH, în special prin scurtarea considerabilă a timpului necesar acordării fondurilor și efectuării plăților. 4. Opțiunile de politică examinate: 19. În cadrul prezentei evaluări a impactului, sunt discutate patru opțiuni de organizare a cercetării și inovării în domeniul pilelor de combustie și al hidrogenului în următoarea perioadă de programare 2014-2020. Se respinge opțiunea „nicio acțiune la nivelul UE”, care ar duce la întreruperea finanțării publice pentru cercetare la nivel european; cercetarea în domeniul pilelor de combustie și al hidrogenului este inclusă în programul-cadru Orizont 2020 pentru cercetare și inovare, ca parte a efortului de dezvoltare a unor tehnologii esențiale pentru crearea unor sisteme energetice și de transport sustenabile. Cele patru opțiuni de politică (OP) examinate sunt: · OP1: menținerea în forma actuală (întreprindere comună) a parteneriatul public-privat în domeniul pilelor de combustie și al hidrogenului din cadrul programului Orizont 2020 (statu-quo) Scenariul statu-quo se bazează pe continuarea întreprinderilor comune din cadrul programului Orizont 2020, așa cum sunt ele, în prezent, în cel de-Al șaptelea program-cadru, și anume prin menținerea obiectivelor lor actuale și a măsurilor de implementare aflate în vigoare (guvernanță, norme financiare, norme de finanțare etc.); · OP2: utilizarea proiectelor de cercetare colaborative din programul-cadru Orizont 2020 al UE, actuala întreprindere comună FCH nefiind astfel prelungită cercetarea și dezvoltarea ar fi implementate prin schemele de finanțare standard ale programului-cadru al UE și, separat, prin programe naționale și regionale. Comitologia ar fi reintrodusă. Sprijinul public al UE ar depinde de bugetele anuale sau bienale și de programele de lucru și nu ar fi garantat. Actorii din industria de profil și din sectorul cercetării nu ar mai avea întâietate la definirea priorităților și a calendarelor programelor. · OP3: implementarea programului-cadru Orizont 2020 pentru tehnologiile din domeniul FCH prin intermediul unui parteneriat public-privat contractual În cadrul unui parteneriat public-privat contractual, serviciile Comisiei sau o agenție executivă ar gestiona proiectele din cadrul programelor de lucru succesive. S-ar semna un acord contractual privind parteneriatul public-privat dintre Comisia Europeană și părțile interesate relevante. Părțile interesate din industria de profil și din domeniul cercetării ar trebui să își dea, în mod oficial, avizul cu privire la domeniul de aplicare și la obiectivele programului, dar nu ar participa la luarea deciziilor. Nu ar putea fi garantat un nivel constant și stabil al sprijinului public al UE pentru tehnologiile FCH, deoarece bugetul ar face obiectul unei decizii anuale, chiar dacă ar fi indicat un buget general pentru perioada 2014-2020. · OP4: implementarea unui parteneriat public-privat în domeniul pilelor de combustie și al hidrogenului printr-o întreprindere comună modernizată, adaptată la Orizont 2020 O „întreprindere comună modernizată” ar permite o reorientare a obiectivelor și a activităților întreprinderii comune FCH, structurând programul în jurul a doi piloni principali în materie de inovare, dedicați sistemelor energetic și, respectiv, de transport, precum și o grupare de activități de cercetare transsectoriale. Aceasta ar permite să se pună un accent mai mare pe aplicațiile energetice, în special pe utilizarea hidrogenului ca mediu de stocare pentru energia electrică din surse regenerabile, pe infrastructura pentru hidrogen și pe o varietate de activități de sprijinire a introducerii pe piață. De asemenea, ar fi posibil să se pună un accent mai mare pe demonstrații la scară largă. Opțiunea privind „întreprinderea comună modernizată” se bazează pe experiența dobândită în trecut și pe lecțiile învățate și ameliorează în continuare proiectarea și adaptarea instrumentului la noile provocări în cadrul programului Orizont 2020, prin simplificarea formalităților administrative, a procedurilor financiare și a regulilor de participare. Această opțiune ar permite, de asemenea, consolidarea coordonării cu statele membre și a cooperării cu regiunile. 5. Compararea opțiunilor de politică și identificarea opțiunii preferate 20. Opțiunea de politică 4, singura care sprijină activitățile de introducere pe piață, este cea mai adecvată pentru a mobiliza mijloace suplimentare în sprijinul acțiunilor de implementare ale industriei de profil și ale altor părți interesate. Această opțiune prevede o masă critică de-a lungul lanțului valoric FCH, inclusiv infrastructura și furnizorii de hidrogen, care facilitează acoperirea simultană a dezvoltării tehnologiei și a infrastructurii, contribuind astfel la soluționarea dilemei menționate mai sus. 21. Opțiunile bazate pe o întreprindere comună (OP1 și OP4) sunt cele mai eficiente în abordarea cauzelor fundamentale ale problemelor, și anume prin remedierea eșecului pieței, mobilizarea fondurilor disponibile și furnizarea unei mase critice. În primul rând, guvernanța partajată între industria de profil, comunitatea de cercetare și CE permite coordonarea strânsă și prioritizarea programului de cercetare și dezvoltare, ceea ce contribuie la crearea produselor, aplicațiilor și standardelor adecvate. În al doilea rând, un plan bugetar și o foaie de parcurs pe termen lung conferă stabilitate și încurajează industria de profil, statele membre și comunitatea de cercetare să angajeze mai multe resurse proprii. În ceea ce privește perioada de programare 2014-2020, sectorul privat implicat în actuala întreprindere comună preconizează să mobilizeze o investiție suplimentară în valoare de aproximativ 4 miliarde EUR. În al treilea rând, membrii grupărilor din cadrul întreprinderii comune FCH reprezintă principalele entități active în sector din Europa. Aceasta reprezintă masa critică; un centru din care se pot forma coaliții și care poate comunica cu o singură voce puternică. 22. Compararea diferitelor opțiuni de politică duce la concluzia că OP4 este opțiunea cea mai eficientă pentru a aborda cauzele fundamentale ale problemelor și pentru a atinge obiectivele declarate. OP4 (întreprinderea comună modernizată) ar permite, de asemenea, încorporarea recomandărilor formulate în evaluarea intermediară a întreprinderii comune FCH. 23. Această concluzie se bucură de sprijinul ferm al părților interesate. Potrivit studiului realizat în rândul părților interesate, 93 % dintre beneficiari sunt în favoarea continuării întreprinderii comune. Răspunsurile primite din partea grupării industriale identifică în mod special întreprinderea comună modernizată ca având impactul cel mai puternic. Acest lucru este subliniat de rezultatele consultării publice, care arată că majoritatea respondenților sunt pentru continuarea întreprinderii comune într-o formă modernizată, și anume OP4. 6. Implementare, buget și guvernanță 24. Programul de cercetare și inovare „Întreprinderea comună FCH 2” pentru perioada 2014-2020 este structurat în jurul a doi piloni principali din domeniul inovării, dedicați sistemelor energetice și, respectiv, de transport, precum și a unui grup de activități de cercetare transsectoriale. Cei doi piloni din domeniul inovării au un punct comun (sistemele energetice și de transport integrate). Întreprinderea comună modernizată va pune un accent mai mare pe aplicațiile energetice (în special pe utilizarea hidrogenului pentru stocarea energiei electrice din surse regenerabile) și pe activitățile de sprijinire a introducerii pe piață. În plus, aceasta va spori ponderea demonstrației. 25. Contribuția maximă propusă a UE la întreprinderea comună FCH 2 este de 700 de milioane EUR. Această sumă a fost stabilită astfel încât să poată fi atinse obiectivele specifice și operaționale descrise în evaluarea impactului. Bugetul propus depășește suma de 470 de milioane EUR alocată întreprinderii comune existente. Această creștere reflectă faptul că întreprinderea comună modernizată va presupune o reorientare a priorităților, ceea ce implică și o reorientare a bugetului. Finanțarea privată din cadrul întreprinderii comune FCH 2 se va face în cadrul și în afara cererilor de propuneri. 26. În conformitate cu structura actuală, programul „Întreprinderea comună FCH 2” este implementat de un Oficiu de programe, sub supravegherea consiliului de conducere al întreprinderii comune FCH 2. Consiliul de conducere este format din reprezentanți ai grupării industriale (șase membri), al CE (trei membri) și ai grupării științifice (un membru). Consiliul de conducere va transpune obiectivele întreprinderii comune într-un plan de implementare multianual și în planuri de implementare anuale. 27. Comisia, asistată de experți, va efectua evaluarea finală și cea intermediară a întreprinderii comune FCH 2. Performanța întreprinderii comune va fi monitorizată cu ajutorul unor indicatori-cheie de performanță, în conformitate cu obiectivele specifice.