REZOLUȚIA (UE) 2022/1812 A PARLAMENTULUI EUROPEAN

din 4 mai 2022

referitoare la descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului agențiilor Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2020: performanțe, gestiune financiară și control

PARLAMENTUL EUROPEAN,

— având în vedere deciziile sale privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetelor agențiilor Uniunii Europene aferente exercițiului financiar 2020,

— având în vedere Raportul Comisiei cu privire la acțiunile întreprinse în urma descărcării de gestiune pentru exercițiul financiar 2019 [COM(2021) 405],

— având în vedere Raportul anual al Curții de Conturi privind agențiile UE pentru exercițiul financiar 2020, însoțit de răspunsurile agențiilor (1),

— având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (2), în special articolele 68 și 70,

— având în vedere articolele 32 și 47 din Regulamentul delegat (UE) nr. 1271/2013 al Comisiei din 30 septembrie 2013 privind Regulamentul financiar cadru pentru organismele menționate la articolul 208 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (3),

— având în vedere Regulamentul delegat (UE) 2019/715 al Comisiei din 18 decembrie 2018 privind Regulamentul financiar cadru pentru organele instituite în temeiul TFUE și al Tratatului Euratom și menționate la articolul 70 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (4), în special articolul 105,

— având în vedere articolul 100 și anexa V la Regulamentul său de procedură,

— având în vedere avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne,

— având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A9-0104/2022),

A. întrucât prezenta rezoluție cuprinde, pentru fiecare organism vizat de articolul 70 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046, observațiile cu caracter orizontal care însoțesc deciziile de descărcare de gestiune în conformitate cu articolul 262 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 și cu articolul 3 din anexa V la Regulamentul de procedură al Parlamentului European;

B. întrucât prezenta rezoluție cuprinde, de asemenea, în cazul Agenției de Aprovizionare a Euratom, observațiile cu caracter orizontal care însoțesc decizia de descărcare de gestiune în conformitate cu articolul 262 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 și cu articolul 3 din anexa V la Regulamentul de procedură al Parlamentului European;

C. întrucât agențiile Uniunii ar trebui să se concentreze asupra misiunilor cu o valoare adăugată clară la nivelul Uniunii, iar organizarea unor astfel de misiuni ar trebui optimizată pentru a evita suprapunerile, în interesul contribuabilului din Uniune,

1. salută eforturile depuse de agenții pentru a menține standarde ridicate de muncă și rezultate de înaltă calitate, în pofida limitărilor impuse de pandemia de COVID-19;

2. subliniază că pandemia a demonstrat încă o dată că agențiile joacă un rol esențial în politica Uniunii, de la monitorizarea infecțiilor în toate statele membre, autorizarea vaccinurilor și a tratamentelor, emiterea de orientări privind adaptarea locurilor de muncă și protejarea lucrătorilor, până la emiterea de recomandări pentru telemuncă, cumpărături online și e-sănătate, abordarea volatilității cauzate de pandemie pe piețele aflate sub supravegherea lor, demonstrând o mare reziliență, flexibilitate și adaptabilitate;

3. ia act de faptul că, pentru cele 32 de agenții descentralizate ale Uniunii, totalul cumulat al bugetelor pentru 2020 s-a ridicat la aproximativ 3 040 de milioane EUR în credite de angajament, ceea ce reprezintă o creștere de aproximativ 6,55 % față de 2019, și la 2 888 de milioane EUR în credite de plată, adică o creștere de 19,59 % în comparație cu 2019; constată, de asemenea, că, din cele 2 888 de milioane EUR în credite de plată, aproximativ 2 253 de milioane EUR au provenit din bugetul general al Uniunii, reprezentând 74,1 % din finanțarea totală a agențiilor în 2020 (față de 74,8 % în 2019); recunoaște, în plus, că aproximativ 786 de milioane EUR au provenit din taxe și tarife și din contribuțiile directe ale țărilor participante (o scădere de 21,0 % în comparație cu 2019);

4. salută concluzia Curții de Conturi Europene (denumită în continuare „Curtea”) din raportul său anual privind agențiile Uniunii pentru exercițiul financiar 2020 („raportul Curții”), potrivit căreia, per ansamblu, auditul Curții cu privire la conturile anuale ale agențiilor pentru exercițiul financiar încheiat la 31 decembrie 2020 și cu privire la veniturile subiacente acestora a confirmat rezultatele pozitive raportate în exercițiile anterioare; constată totuși că, potrivit Curții, sunt necesare unele îmbunătățiri în domeniul plăților subiacente conturilor;

Principalele riscuri identificate de Curte

5. observă că, potrivit raportului său, Curtea consideră că riscul general la adresa fiabilității conturilor agențiilor, astfel cum a fost stabilit prin aplicarea normelor contabile adoptate de contabilul Comisiei și bazate pe standardele internaționale de contabilitate, este în general scăzut, la fel ca în 2019;

6. ia act de faptul că, potrivit raportului său, Curtea consideră că riscul general la adresa legalității și regularității veniturilor subiacente conturilor pentru agenții este scăzut pentru majoritatea agențiilor și mediu pentru agențiile care se autofinanțează parțial, în cazul cărora sunt aplicabile reglementări specifice privind colectarea taxelor și a altor contribuții la venituri, la fel ca în 2019;

7. constată că raportul Curții consideră că riscul general la adresa legalității și regularității plăților subiacente conturilor agențiilor este mediu, variind de la scăzut la ridicat pentru anumite titluri bugetare; constată că, potrivit Curții, riscul aferent titlului I (cheltuieli cu personalul) este în general scăzut, pentru titlul II (cheltuieli administrative) este mediu, iar pentru titlul III (cheltuieli operaționale) este de la scăzut la ridicat, în funcție de agenția în cauză și de natura cheltuielilor operaționale ale acesteia; subliniază că, potrivit Curții, riscul aferent titlului III este similar cu riscul din cadrul titlului II, dar, având în vedere că există sume mult mai mari în titlul III, impactul este considerat a fi mai mare;

8. observă că, potrivit Curții, riscul la adresa bunei gestiuni financiare este mediu, fiind asociat în primul rând cu procedurile de achiziții publice care nu au asigurat obținerea celui mai bun raport calitate-preț;

9. observă că raportul Curții consideră că riscul pentru gestiunea bugetară este scăzut, auditul Curții indicând un nivel ridicat al reportărilor de credite angajate, care, potrivit Curții, au fost totuși justificate de natura multianuală a operațiunilor sau de motive independente de voința agențiilor;

10. remarcă menționarea de către Curte a unui „alt risc” legat de pandemia de COVID-19 care a afectat activitatea Curții, deoarece restricțiile de călătorie au împiedicat-o să efectueze verificări la fața locului, să obțină documente originale și să desfășoare interviuri față în față cu personalul entităților auditate; apreciază că totuși Curtea și-a desfășurat activitatea prin examinări documentare și intervievarea de la distanță a entităților auditate; ia act de evaluarea Curții potrivit căreia, în pofida unui risc crescut de nedetectare din cauza lipsei controalelor la fața locului, dovezile pe care le-a obținut de la entitățile auditate au permis Curții totuși să își finalizeze activitatea și să tragă concluzii cu privire la aceasta; ia act de observația Curții că organizarea activității în cadrul agențiilor a trebuit să depășească și unele provocări legate de COVID-19, care au avut implicații asupra procedurilor de achiziții publice ale agențiilor, a gestiunii și a îndeplinirii contractelor, a procedurilor de recrutare, a execuției bugetului și a controalelor interne; salută observațiile specifice ale Curții în această privință;

11. salută faptul că Curtea a declarat că, în majoritatea cazurilor, agențiile au întreprins acțiuni corective pentru a răspunde observațiilor de audit din anii precedenți și invită agențiile JAI să își continue eforturile pentru a da curs observațiilor Curții, în special în domeniile controlului intern, procedurilor de achiziții publice și gestiunii bugetare;

Gestiunea bugetară și financiară

12. constată cu satisfacție că, potrivit raportului anual al Curții, a fost emisă o opinie de audit fără rezerve cu privire la fiabilitatea conturilor tuturor agențiilor; constată, de asemenea, că Curtea a emis o opinie fără rezerve privind legalitatea și regularitatea veniturilor subiacente conturilor pentru toate agențiile; observă că Curtea a emis o opinie fără rezerve cu privire la legalitatea și regularitatea plăților subiacente conturilor pentru toate agențiile, cu excepția Agenției Uniunii Europene pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (ACER), a Agenției Uniunii Europene pentru Gestionarea Operațională a Sistemelor Informatice la Scară Largă în Spațiul de Libertate, Securitate și Justiție (eu-LISA) și a Agenției Uniunii Europene pentru Securitate Cibernetică (ENISA);

13. ia act de faptul că, în ceea ce privește fiabilitatea conturilor, Curtea a emis un paragraf de „evidențiere a unor aspecte” pentru Agenția Europeană pentru Medicamente referitor la contractul de închiriere pentru sediul său anterior de la Londra, care durează până în 2039, fără a se prevedea rezilierea anticipată; constată, pe baza raportului Curții, că Agenția și-a subînchiriat sediul anterior în condiții conforme cu dispozițiile contractului de închiriere inițial, chiria restantă, cheltuielile pentru serviciile aferente și asigurarea proprietarului, care urmează să fie plătite de Agenție până la sfârșitul contractului de închiriere, fiind estimate la 377 de milioane EUR; observă că această sumă este considerabilă, ceea ce ar putea pune în pericol continuitatea financiară a Agenției;

14. observă că, în ceea ce privește legalitatea și regularitatea veniturilor subiacente conturilor agențiilor, Curtea a emis două paragrafe privind „alte aspecte” pentru Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA), unul referitor la taxele percepute de la agențiile de rating de credit și unul referitor la tarifele pentru registrele centrale de tranzacții; ia act de observația Curții în ceea ce privește agențiile de rating de credit că taxele percepute se bazează pe veniturile lor ca entitate juridică, nu ca grup de entități afiliate, creând o oportunitate cvasilegitimă de a evita taxele prin transferarea veniturilor de la agențiile de rating de credit aflate sub jurisdicția Uniunii către entitățile lor afiliate din afara Uniunii; observă că ESMA abordează acest risc, prin publicarea unui document de consultare, care a avut ca rezultat un aviz tehnic adresat Comisiei cu privire la modificarea Regulamentului de instituire a ESMA pentru a atenua riscul identificat; constată, în ceea ce privește taxele impuse registrelor centrale de tranzacții, că acestea sunt calculate de ESMA pe baza cifrei de afaceri aplicabile a fiecărui registru central de tranzacții, astfel cum este prezentată în situațiile sale financiare, pentru care auditori independenți emit o opinie dacă acestea prezintă o imagine reală și fidelă sau nu; ia act de constatarea Curții că numărul de tranzacții raportate registrelor centrale de tranzacții și numărul de tranzacții în curs înregistrate la 31 decembrie 2019, pe care se bazează cifra de afaceri utilizată pentru calcularea tarifelor, au făcut doar obiectul unei examinări limitate de către auditori independenți și că ESMA a publicat în martie 2021 un document de consultare care a propus simplificarea metodei de stabilire a cifrei de afaceri pentru a aborda problema identificată;

15. observă că Curtea a emis o opinie care verifică legalitatea și regularitatea plăților subiacente conturilor Agenției pentru toate agențiile, cu excepția Agenției pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (ACER), a Agenției Uniunii Europene pentru Gestionarea Operațională a Sistemelor Informatice la Scară Largă în Spațiul de Libertate, Securitate și Justiție (eu-LISA) și a Agenției Uniunii Europene pentru Securitate Cibernetică (ENISA); observă că opinia cu rezerve pentru ACER a fost legată de mai multe contracte specifice în temeiul unui contract-cadru pentru servicii informatice și că plățile aferente în exercițiul financiar 2020 s-au ridicat la 752 654 EUR (3,7 % din totalul plăților disponibile în 2020) și că ACER a luat măsuri pentru a preveni utilizarea incorectă a contractului-cadru; constată că opinia cu rezerve pentru eu-LISA a rezultat în principal dintr-un contract pentru software, diferit de software-ul oferit în temeiul contractului-cadru asociat, care a condus la o abatere de la contractul-cadru, eu-LISA declarând că această eroare a fost remediată; constată că opinia cu rezerve pentru ENISA a fost rezultatul absenței unei delegări oficiale pentru un membru al personalului care să permită autorizarea plăților și că ENISA a luat măsuri pentru a se asigura că plățile sunt efectuate numai cu delegările necesare;

16. ia act de observația Curții referitoare la contribuțiile din partea țărilor asociate, conform căreia metodele diferite din acordurile pentru calcularea contribuțiilor implică un risc de aplicare eronată a respectivelor acorduri de contribuție; ia act de invitația adresată de Curte agențiilor în cauză să consulte Comisia pentru a evalua dacă este necesar să se alinieze la acordurile de contribuții ale Comisiei și la metodele de calcul aplicate de aceasta pentru contribuțiile țărilor asociate; subliniază necesitatea unor orientări orizontale ale Comisiei destinate organelor Uniunii privind modalitatea de calcul a contribuțiilor din partea țărilor terțe;

17. ia act de observația Curții cu privire la nivelurile excesive de reportări, în special pentru ACER, eu-LISA, Agenția de Aprovizionare a Euratom (ESA), Agenția pentru Drepturi Fundamentale (FRA) și Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă (Frontex), precum și de recomandarea Curții potrivit căreia agențiile în cauză ar trebui să își îmbunătățească în continuare ciclurile de planificare și execuție bugetară;

18. regretă că Curtea a observat și alte deficiențe în cadrul mai multor agenții în legătură cu diverse aspecte, de la gestionarea taxelor la plățile întârziate, declararea contribuțiilor primite și calculul contribuțiilor din partea țărilor terțe la bugetul agențiilor;

19. remarcă faptul că pandemia de COVID-19 a dus la creșterea volatilității taxelor facturate și colectate pentru mai multe agenții care primesc taxe, afectând planificarea bugetară și stabilitatea financiară ca urmare a scăderii semnificative a veniturilor din taxe în 2020; constată că acest lucru a afectat în special veniturile Agenției Europene pentru Produse Chimice (ECHA) (cu 7 milioane EUR mai puține venituri din taxe față de cele prevăzute în buget) și ale Agenției Uniunii Europene pentru Siguranța Aviației (AESA) (cu 3,2 milioane EUR mai puține venituri din taxe față de 2019);

20. observă că Curtea nu a supus auditului conturile Parchetului European (EPPO) aferente exercițiului 2020, întrucât EPPO și-a început activitatea abia la 1 iunie 2021;

21. reamintește importanța stabilirii și menținerii unui dialog activ între Comisie și agenții cu privire la alocarea unor resurse corespunzătoare și la elaborarea schemelor de personal respective, în special în ceea ce privește gradele de încadrare a posturilor;

Performanța

22. subliniază rolul important ce le revine agențiilor Uniunii atunci când acordă asistență instituțiilor Uniunii la conceperea și punerea în aplicare a politicilor, îndeosebi pentru sarcini specifice de ordin tehnic, științific, operațional sau de reglementare; apreciază importanța și înalta calitate a lucrărilor executate de Cedefop, Eurofound, EU-OSHA, ETF și ELA, agențiile competente în domeniul ocupării forței de muncă, al afacerilor sociale și al incluziunii; reiterează în acest sens că este necesar să se asigure resurse umane și financiare adecvate, care să le permită să continue realizarea programelor lor de lucru cu o rată foarte ridicată de finalizare a activităților; subliniază importanța și valoarea adăugată a fiecărei agenții în domeniul său de competență și a autonomiei lor;

23. reamintește că Autoritatea Europeană a Muncii (ELA) a fost creată în martie 2018 și și-a început activitatea în octombrie 2019; salută inaugurarea sediului ELA la 9 noiembrie 2021;

24. subliniază că ELA va contribui la asigurarea faptului că normele Uniunii privind mobilitatea forței de muncă și coordonarea sistemelor de securitate socială sunt puse în aplicare în mod eficace și echitabil, va ajuta autoritățile naționale să coopereze pentru a asigura respectarea acestor norme și va permite cetățenilor și întreprinderilor să beneficieze mai ușor de avantajele pieței interne;

25. reamintește că ELA nu a fost auditată în 2020 deoarece, potrivit CCE, aceasta nu și-a atins autonomia financiară;

26. subliniază că este important ca ELA să devină pe deplin operațională, fără întârzieri nejustificate, și subliniază necesitatea de a asigura resurse financiare suficiente în acest sens;

27. constată că, în pofida concluziei Curții potrivit căreia constatările sale de audit pentru 2020 au confirmat rezultatele pozitive raportate în anii precedenți, 2020 nu a fost un an obișnuit, ca urmare a pandemiei de COVID-19; ia act, de asemenea, de concluzia Curții că, în ceea ce privește programele de lucru și activitățile, pandemia de COVID-19 a declanșat reprioritizări semnificative ale resurselor și ale activităților planificate în direcția activităților planificate, cele mai notabile exemple putând fi găsite în domeniul de politică al sănătății [Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC), Agenția Europeană pentru Medicamente (EMA)]; constată că au fost afectate și alte domenii, de exemplu, Frontex nu a fost în măsură să aplice activitățile planificate din cauza restricțiilor de călătorie la nivel mondial, iar activitățile planificate pe teren ale Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă (Eurofound) pentru cel de-al 7-lea sondaj european privind condițiile de muncă s-au modificat semnificativ, fiind perturbată inclusiv analiza tendințelor privind condițiile de muncă pe o perioadă de peste 20 de ani; observă că agențiile au răspuns acestor provocări prin acțiuni relevante și adaptări ale activității prin accelerarea măsurilor de digitalizare, o mai bună colaborare și un schimb îmbunătățit de informații;

28. ia act de răspunsul Rețelei agențiilor UE (EUAN) la observația aferentă descărcării de gestiune pentru 2019 privind câștigarea încrederii cetățenilor; observă că, în pofida eterogenității publicului-țintă al agențiilor, au fost depuse eforturi pentru a spori interacțiunile cu cetățenii prin intermediul canalelor de comunicare disponibile, cum ar fi platformele de comunicare socială și presa; remarcă faptul că a fost creat un grup de lucru ad-hoc, facilitat de EUAN, pentru a discuta principalele caracteristici ale unui cadru de comunicare și pentru a defini pilonii strategici; recunoaște că resursele financiare și umane disponibile în acest scop sunt limitate și felicită agențiile pentru că au făcut totuși progrese în acest sens;

29. constată, pe baza studiului „Costul inexistenței agențiilor UE, cu accent pe agențiile descentralizate ale UE din domeniul sănătății și securității” (5) că cele șapte agenții ale Uniunii din domeniul sănătății și securității au demonstrat o valoare adăugată europeană puternică și că acest lucru este recunoscut pe scară largă de statele membre și de alte părți interesate, inclusiv de părțile interesate din mediul de afaceri; constată, în special, că agențiile din domeniul sănătății și securității au jucat un rol important în răspunsul Uniunii la pandemia de COVID-19; ia act de faptul că ECDC și EMA au fost direct implicate în combaterea problemelor cauzate de criză, prin monitorizarea datelor epidemiologice și aprobarea vaccinurilor, în timp ce alte agenții au elaborat orientări privind reducerea riscurilor de contractare a virusului în anumite sectoare, cum ar fi Protocolul COVID-19 privind siguranța sanitară în aviație emis de AESA, declarațiile Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) privind riscul de contractare a virusului COVID-19 prin alimente și rapoartele Agenției Europene pentru Siguranță Maritimă (EMSA) privind impactul pandemiei de COVID-19 asupra transportului maritim; ia act de faptul că pandemia de COVID-19 a evidențiat amploarea colaborării dintre agenții;

30. consideră că la crearea viitoarelor agenții ar trebui să se acorde o mai mare atenție pertinenței și coerenței, în special în contextul domeniilor de competență care se suprapun; consideră că ar trebui create norme clare privind evoluția și încetarea misiunilor agențiilor;

31. ia act cu satisfacție de buna cooperare continuă dintre agențiile care intră în sfera de competență a Direcției Generale Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune din cadrul Comisiei, inclusiv schimburile reciproce periodice de informații în etapa de planificare a programelor lor de lucru și informarea reciprocă despre evoluții și constatări;

32. consideră că trebuie consolidat rolul agențiilor ca centre de expertiză și sporită digitalizarea agențiilor respective și interoperabilitatea lor, cu scopul de a atinge un nivel ridicat de transparență;

33. reiterează rolul important al agențiilor Uniunii din domeniul justiției și afacerilor interne (JAI) și al Autorității Europene pentru Protecția Datelor (AEPD), precum și sprijinul important pe care acestea îl acordă instituțiilor, organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii și statelor membre în domeniile drepturilor fundamentale, securității și justiției, prin îndeplinirea unor sarcini operaționale, analitice, de gestiune și de monitorizare; reiterează, prin urmare, necesitatea de a dota agențiile din domeniul JAI și AEPD cu resurse financiare și umane corespunzătoare, pentru a le permite să își îndeplinească mandatele în condiții de transparență totală și cu respectarea deplină a drepturilor fundamentale;

34. reamintește că schimbul anual de opinii din cadrul Comisiei EMPL privind programele anuale de activitate și strategiile multianuale ale agențiilor este foarte important pentru a garanta că programele și strategiile reflectă efectiv prioritățile politice, în special în contextul punerii în aplicare a principiilor consacrate în Pilonul european al drepturilor sociale, și contribuie la succesul planului de acțiune privind punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale;

35. salută, prin urmare, cooperarea aprofundată dintre agenții în cadrul Rețelei agențiilor Uniunii Europene (EUAN), care este o importantă platformă de cooperare între agenții pentru a mări vizibilitatea agențiilor, a identifica și a promova posibilele creșteri ale eficienței, a adăuga valoare și a asigura o comunicare eficientă între agenții și părțile interesate relevante, cu accent pe schimbul de servicii, cunoștințe și expertiză, și solicită consultări periodice între toate agențiile coordonate de EUAN;

36. apreciază și încurajează în mod deosebit colaborarea strânsă între agențiile aflate în domeniul de competență al Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale pentru a asigura sinergii, complementaritate și partajarea resurselor;

Politica de personal

37. observă că, potrivit celor 32 de agenții descentralizate, în cadrul lor erau angajați în 2020 un număr total de 9 001 membri ai personalului, printre care funcționari, agenți temporari, agenți contractuali și experți naționali detașați (față de 7 880 în 2019), ceea ce reprezintă o creștere semnificativă de 14,23 % față de 2019;

38. ia act de hotărârea Curții din 11 noiembrie 2021 (6) privind recurgerea la lucrători interimari, în care sunt tratate mai multe chestiuni legate de aplicarea în cazul agențiilor Uniunii a Directivei 2008/104/CE a Parlamentului European și a Consiliului (7) privind lucrătorii prin agent de muncă temporară; invită aceste agenții să își intensifice eforturile de reducere a numărului de lucrători temporari angajați pentru a înlocui membrii personalului titular;

39. ia act de observația Curții cu privire la multiplicarea deficiențelor privind gestionarea resurselor umane, legate în special de procedurile de recrutare, în cazul cărora Curtea a identificat diferite tipuri de deficiențe în șase dintre cele 22 de agenții auditate, de exemplu eforturi insuficiente pentru verificarea drepturilor la indemnizații ale membrilor personalului care preiau posturi de agenți temporari (EMSA), posturi de conducere vacante pentru o perioadă excesiv de lungă (EASO, EFSA), neaplicarea unor controale interne eficace în timpul procedurilor de recrutare (ACER), deficiențe în numirea comisiilor de selecție pentru procedurile de recrutare (EMA), precum și deficiențe în gestionarea gradelor noilor membri ai personalului (Frontex);

40. constată, pe baza raportului Curții, că agențiile s-au confruntat cu perturbări ale procedurilor de recrutare și de selecție din cauza măsurilor de limitare a mișcării persoanelor și a restricțiilor de călătorie cauzate de pandemia de COVID-19; constată totuși că agențiile au dat dovadă de reziliență în acest sens începând cu jumătatea lunii aprilie 2020, majoritatea agențiilor fiind în măsură să relanseze și să continue recrutările prin proceduri online pentru procedurile de selecție și de intrare în serviciu; ia act de dificultățile raportate de agenții, cum ar fi problemele de conectare în timpul interviurilor de la distanță sau indisponibilitatea bruscă a candidaților, precum și de dificultatea candidaților de a demonstra anumite competențe online; constată, în plus, că încetinirea recrutării a creat un risc de blocaje în materie de resurse umane în viitor, întrucât un număr tot mai mare de viitori membri ai personalului vor avea nevoie de proceduri de intrare în serviciu adecvate, de crearea de dosare personale, de cursuri de formare și de evaluări; invită agențiile să informeze cu regularitate autoritatea care acordă descărcarea de gestiune cu privire la multiplicarea acestor riscuri și la măsurile de atenuare luate; invită agențiile să facă schimb de experiență cu alte agenții în ceea ce privește gestionarea acestor riscuri;

41. atrage atenția asupra necesității de a evita supraîncărcarea digitală și subliniază că personalul ar trebui să lucreze numai în timpul programului de lucru; salută noile instrumente ale Fundației Europene de Formare (ETF), care au fost recent încărcate pentru transmiterea de mesaje în timpul programului de lucru; invită alte agenții să urmeze ETF ca un exemplu de bune practici;

42. constată cu îngrijorare că, în 2020, nu a existat un echilibru de gen în rândul personalului, cu o distribuție inegală de gen la nivelul conducerii superioare, cu 74,6 % bărbați și 25,4 % femei, o distribuție de gen de 52,7 % bărbați și 47,3 % femei în rândul personalului în ansamblu și 63,4 % bărbați și 36,6 % femei în consiliile de administrație ale agențiilor; reiterează ambiția agențiilor de a se alinia cu Comisia pentru a atinge un echilibru de gen de 50 % la toate nivelurile conducerii sale până la sfârșitul anului 2024;

43. constată, în ceea ce privește observațiile ulterioare privind echilibrul de gen, că agențiile nu au nicio influență asupra numirii membrilor consiliilor de administrație sau a directorului executiv și, prin urmare, nu au nicio influență asupra echilibrului de gen rezultat; constată că unele agenții au raportat că vor lua măsuri pentru a realiza un echilibru de gen mai bun în cadrul conducerii superioare atunci când vor apărea posturi vacante; este îngrijorat însă că nu a existat un echilibru de gen în cadrul conducerii superioare în 2020 și că, prin urmare, aceste măsuri nu par să fi avut un impact pozitiv; își reiterează apelul adresat agențiilor de a depune eforturi pentru a îmbunătăți echilibrul de gen în cadrul conducerii superioare;

44. observă că echilibrul geografic al personalului agențiilor Uniunii urmărește puțin mai îndeaproape populația statelor membre, ca procent din UE-27, decât echilibrul geografic al personalului Comisiei; constată o subreprezentare pentru opt state membre, o suprareprezentare pentru șaptesprezece state membre și un echilibru aproximativ pentru două state membre; regretă că agențiile nu dispun de politici pentru a îmbunătăți diversitatea personalului lor; invită agențiile, precum și Rețeaua agențiilor Uniunii Europene să prezinte planuri pentru atingerea acestui obiectiv;

45. ia act de faptul că agențiile Uniunii au un rol esențial în asigurarea dialogului social în cadrul propriilor lor organizații și invită Comisia să garanteze finanțare pentru a sprijini agențiile Uniunii în asigurarea dialogului social;

46. solicită să se elaboreze o politică generală care să prevină înlocuirea personalului permanent din agenții cu consultanți externi mai costisitori, pentru a garanta condiții de muncă de înaltă calitate și pentru a preveni pierderea cunoștințelor și a experienței;

47. solicită mai mult sprijin pentru membrii personalului care se mută în țara în care se află agenția; sugerează, în acest context, numirea unei persoane de legătură care să asigure, printre altele, legătura dintre personal și autoritățile locale;

48. invită EUAN să stabilească norme clare privind afilierea membrilor personalului la sistemul național de sănătate; recomandă ca aceste norme să menționeze în mod explicit sfera și durata asigurării de sănătate;

49. constată, pe baza studiului „Consiliile de administrație ale agențiilor descentralizate” (8), că consiliile de administrație ale agențiilor au un rol-cheie în buna guvernanță și în performanță, precum și o responsabilitate esențială în legătură cu numirea directorilor executivi ai agențiilor; ia act de constatarea studiului potrivit căreia diversitatea mecanismelor de guvernanță ale agențiilor reflectă mandatele lor diferite; observă că studiul a concluzionat că consiliile de administrație sunt, în general, eficace și eficiente în îndeplinirea rolului lor și că nu sunt necesare schimbări fundamentale; remarcă faptul că studiul arată că se pot aduce unele îmbunătățiri, cum ar fi creșterea numărului de reuniuni, reorientarea atenției de la chestiunile administrative la chestiuni cu un caracter mai strategic, ameliorarea reprezentării părților interesate și consolidarea procedurilor de lucru ale agenției;

50. încurajează agențiile să continue dezvoltarea unui cadru de politici privind resursele umane pe termen lung, care să abordeze echilibrul dintre viața profesională și cea privată, îndrumarea și dezvoltarea carierei pe tot parcursul vieții, echilibrul de gen, telemunca, echilibrul geografic, precum și recrutarea și integrarea persoanelor cu dizabilități; subliniază că rotația personalului agențiilor Uniunii are un efect important și solicită să se pună în aplicare politici sociale și de resurse umane pentru a se remedia acest neajuns;

51. este preocupat de numărul mare de membri ai consiliilor de administrație în cadrul unor agenții, ceea ce îngreunează procesul decizional și generează costuri administrative considerabile;

52. solicită tuturor agențiilor JAI să promoveze și să asigure diversitatea în politica lor de recrutare; îndeamnă toate agențiile JAI să elaboreze politici și practici interne pentru a asigura incluziunea și diversitatea și pentru a preveni orice tip de discriminare; invită Curtea să informeze în mod sistematic cu privire la aceste aspecte în rapoartele sale viitoare; îndeamnă toate agențiile JAI să pună în aplicare o politică clară de combatere a hărțuirii, pentru a preveni și a condamna ferm hărțuirea în cadrul organizațiilor lor; atrage atenția asupra efectului negativ al rotației frecvente a personalului unora dintre oficiile, organismele și agențiile Uniunii și solicită să se pună în aplicare politici sociale și în domeniul resurselor umane pentru a se remedia acest neajuns; solicită să se remedieze problema dependenței de recrutarea externă; ia act de rezultatul cauzei C-948/19 (9) aflate pe rolul Curții de Justiție a Uniunii Europene;

Achizițiile publice

53. ia act de recomandarea Curții potrivit căreia execuția bugetului de către agenții ar trebui să facă obiectul unor controale interne eficace și eficiente, care ar trebui să includă controale ex ante solide menite să prevină erorile și neregulile înainte de autorizarea operațiunilor; observă că, în plus, Curtea a recomandat ca, pentru a obține cel mai bun raport calitate-preț posibil în temeiul contractelor-cadru încheiate de Comisie fără listă de prețuri pentru achiziționarea de licențe software și de servicii informatice, agențiile să efectueze în mod sistematic studii de piață înainte de a semna orice bon de comandă, realizând o evaluare detaliată a produselor și serviciilor necesare, o analiză a soluțiilor disponibile pe piață și o estimare a prețului pentru articolele în cauză;

54. ia act de observația Curții potrivit căreia aproape toate observațiile privind procedurile de achiziții se refereau la plăți neconforme cu reglementările; ia act de recomandarea Curții potrivit căreia agențiile în cauză ar trebui să își îmbunătățească în continuare procedurile de achiziții publice, asigurând respectarea pe deplin a normelor aplicabile;

55. salută observația Curții potrivit căreia agențiile au reușit să își mențină funcția de achiziții publice pe tot parcursul pandemiei, fără a recurge excesiv la atribuiri directe fără concurență;

56. salută utilizarea sporită a instrumentelor de achiziții publice electronice de către agențiile Uniunii și rolul important pe care l-au jucat în asigurarea continuității activității pentru achizițiile publice în condiții de telemuncă; constată că cele mai frecvente module e-PRIOR utilizate de agenții sunt modulele pentru licitațiile electronice, depunerea ofertelor pe cale electronică și facturarea electronică și că mai multe agenții le-au implementat în cursul anului 2020;

Prevenirea și gestionarea conflictelor de interese, precum și transparența

57. observă că majoritatea agențiilor solicită declarații de interese pentru membrii consiliilor lor de administrație și pentru personalul de conducere de nivel superior, publicându-le pe site-ul lor; constată că despre două agenții, Centrul European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (Cedefop) și Agenția Europeană pentru Securitate și Sănătate în Muncă (EU-OSHA), s-a raportat că sunt încă în proces de a solicita și de a publica declarația pe site-ul lor, majoritatea declarațiilor fiind deja disponibile online;

58. observă că majoritatea agențiilor publică pe site-ul lor CV-urile membrilor consiliului de administrație, ale personalului de conducere, ale experților externi și ale experților interni; constată că, pentru ECDC, ECHA și Agenția Europeană de Mediu (AEM), lipsesc CV-urile experților interni; constată că, în cazul Agenției Europene pentru Controlul Pescuitului (EFCA), lipsesc CV-urile experților săi externi; constată că, în cazul Frontex, al Agenției Uniunii Europene pentru Căile Ferate (ERA) și al Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA), lipsesc CV-urile experților lor interni și externi; reamintește agențiilor că este important să crească transparența în ceea ce privește experiența membrilor consiliului de administrație, a personalului de conducere, precum și a experților externi și interni;

59. invită toate agențiile să participe la recentul acord interinstituțional privind un registru de transparență obligatoriu pentru reprezentanții grupurilor de interese, semnat de Comisie, Consiliu și Parlament;

60. observă că studiul „Consiliile de administrație ale agențiilor descentralizate” evidențiază importanța gestionării conflictelor de interese reale și potențiale și relevanța acestuia pentru responsabilitatea, transparența și buna guvernanță ale agențiilor; remarcă faptul că unele agenții au politici mai sofisticate privind conflictele de interese, care fac distincția între diferitele tipuri de interese, identifică responsabilitățile pentru examinarea declarațiilor de interese și oferă îndrumări cum trebuie procedat în cazul apariției unui conflict; observă că studiul recomandă elaborarea unui cod de conduită pentru consiliile de administrație, care să stabilească principii, proceduri și mecanisme specifice de soluționare a conflictelor de interese ale membrilor; ia act, de asemenea, de sugestia de a elabora un cod de bună guvernanță care să constituie un cadru general pentru activitățile consiliilor de administrație;

61. observă că majoritatea agențiilor au raportat că nu au investigat și/sau nu au închis cazuri de conflict de interese în 2020; observă că în cazul Frontex a fost raportat un caz în privința căruia s-a concluzionat că nu exista niciun conflict de interese; constată totuși că Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) încă investighează acest caz; constată, de asemenea, că, în cazul EMA, șase experți au informat Agenția despre intenția lor de a deveni angajați ai unei companii farmaceutice; remarcă faptul că, în conformitate cu politica sa de prevenire și gestionare a conflictelor de interese, EMA a aplicat măsurile necesare pentru a atenua riscul unor eventuale cazuri de conflict de interese;

62. observă că 13 agenții au raportat cazuri în curs de anchetare de către OLAF; constată, de asemenea, că agențiile au raportat 34 de cazuri de hărțuire în curs sau închise în 2020;

63. invită toate agențiile JAI să adopte măsuri pentru a asigura respectarea deplină a normelor Uniunii în materie de transparență, precum și a drepturilor fundamentale și a standardelor de protecție a datelor; îndeamnă agențiile să respecte reglementările financiare și standarde stricte de gestionare; consideră că informarea publică privind reuniunile și interacțiunile dintre agențiile JAI și părți terțe ar asigura o mai mare transparență din partea agențiilor JAI, cu condiția ca acest lucru să nu pună în pericol operațiunile; îndeamnă agențiile JAI să își intensifice eforturile în acest sens;

Controlul intern

64. observă că Curtea a emis paragrafe privind „alte aspecte” pentru ACER și ENISA, atrăgând atenția că nu au adoptat norme interne pentru a asigura continuitatea delegărilor în cazurile în care ordonatorii de credite care și-au delegat sarcinile sau ordonatorii de credite delegați nu mai ocupă posturile respective; invită toate agențiile să acorde atenție acestei chestiuni specifice în general, îndeosebi atunci când un nou director (executiv) se ocupă de agenție; reiterează recomandarea Curții ca agențiile să adopte norme interne care să asigure o contribuție solidă la sistemele de control al gestiunii, la transparență și la asigurarea răspunderii; atrage atenția asupra exemplului EMA furnizat de Curte ca referință pentru aceste norme interne;

65. ia act de recomandarea Curții potrivit căreia execuția bugetului de către agenții ar trebui să facă obiectul unor controale interne eficace și eficiente, care ar trebui să includă controale ex ante menite să prevină erorile și neregulile înainte de autorizarea operațiunilor;

66. observă că, la sfârșitul anului 2020, toate agențiile au raportat că au pus în aplicare cadrul de control intern (CCI) revizuit, bazat pe COSO, și că au efectuat o evaluare anuală, unele agenții raportând că evaluarea CCI a fost efectuată în cadrul exercițiului anual de gestionare a riscurilor; recunoaște că există asemănări între evaluarea anuală a riscurilor și evaluarea CCI; invită totuși agențiile să efectueze anual o evaluare separată a CCI, să evalueze integrarea gestionării riscurilor în procesele de control intern ca parte a acestora și să raporteze cu privire la rezultate în raportul anual de activitate; invită toate agențiile să furnizeze cel puțin rezultatele evaluării la nivel de componente, însă încurajează agențiile să raporteze la un nivel mai detaliat, de exemplu în conformitate cu principiul controlului intern;

67. constată că, în 2020, potrivit raportului Curții privind situația acțiunilor întreprinse în urma observațiilor din exercițiile anterioare, 71 de observații au fost închise, 86 de observații erau încă în curs de punere în aplicare sau restante, iar patru observații restante au fost considerate a nu fi sub controlul (exclusiv) al agențiilor, ceea ce înseamnă că deciziile majore privind aceste patru observații trebuie să fie luate de Curtea de Justiție a Uniunii Europene, de Comisie sau de statele membre; invită agențiile să pună în aplicare cu promptitudine observațiile și să își îmbunătățească în continuare cadrele de control intern;

Răspunsul la pandemia de COVID-19 și continuitatea activității

68. salută și împărtășește observația Curții potrivit căreia agențiile s-au adaptat bine la situația fără precedent cauzată de pandemia de COVID-19; constată că Curtea a concluzionat acest lucru pe baza unei analize complementare specifice a modului în care agențiile Uniunii și-au gestionat și organizat răspunsul la criza provocată de pandemia de COVID-19; salută analiza complementară a Curții și invită Curtea să continue această practică în cazul oricăror evenimente care au potențialul de a afecta grav activitatea agențiilor Uniunii;

69. observă că analiza Curții s-a axat pe trei domenii principale, și anume punerea în aplicare a măsurilor de asigurare a continuității activității, capacitatea de luare a deciziilor, operațiunile de zi cu zi și procedurile de recrutare, precum și măsurile luate de agenții pentru a sprijini bunăstarea și reziliența personalului;

70. salută observația Curții că agențiile au activat planuri de continuitate a activității în timp util pentru a asigura continuarea principalelor procese de guvernanță și bunăstarea personalului; regretă însă că patru agenții, Biroul European de Sprijin pentru Azil (EASO) (în prezent Agenția Uniunii Europene pentru Azil), Autoritatea Bancară Europeană (ABE), Institutul European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați (EIGE) și Agenția GNSS European (în prezent Agenția Uniunii Europene pentru Programul Spațial), nu dispuneau la începutul pandemiei de un plan aprobat de asigurare a continuității activității și de redresare în caz de dezastru și că trei agenții, EFCA, Agenția de Sprijin pentru Organismul Autorităților Europene de Reglementare în Domeniul Comunicațiilor Electronice (Oficiul OAREC) și Centrul de Traduceri, nu și-au activat planurile, deoarece măsurile lor inițiale de răspuns nu impuneau acest lucru; observă că agențiile au desfășurat activități de răspuns, cum ar fi desemnarea unor echipe specifice însărcinate să conducă organizarea și gestionarea răspunsului la pandemia de COVID-19, cu reuniuni de coordonare organizate inițial zilnic și, ulterior, de două până la trei ori pe săptămână sau în funcție de necesități;

71. este foarte preocupat de faptul că unele agenții, cum ar fi Cedefop, nu fac parte din echipa de gestionare a crizelor; subliniază importanța implicării personalului în gestionarea crizelor; recomandă, prin urmare, să se pornească de la exemplul ETF ca bună practică și să se ofere angajaților posibilitatea de a semnala problemele și de a menține legătura cu conducerea, în special în perioadele de telemuncă legată de pandemia de COVID-19;

72. constată că, până la 16 martie 2020, toate agențiile trecuseră la regimuri de telemuncă generalizate, cerându-le tuturor membrilor personalului a căror prezență la birou nu era indispensabilă să lucreze de acasă; constată că, majoritatea agențiilor, deși dispuneau deja de unele posibilități de lucru la distanță, au fost nevoite să extindă sistemele TIC existente, analiza Curții arătând că niciuna dintre agenții nu a raportat probleme grave în ceea ce privește capacitatea (lărgimea de bandă), conectivitatea sau securitatea datelor; observă, în plus, că șase agenții [ACER, OAREC, ECDC, ECHA, EFSA și Autoritatea Europeană de Asigurări și Pensii Ocupaționale (EIOPA)] au efectuat teste de rezistență ale sistemelor lor TIC înainte de lansare, ceea ce a oferit asigurări suplimentare cu privire la funcționarea acestora înainte de trecerea la telemunca generalizată;

73. constată, pe baza raportului Curții, că, pentru agenții, principalul obiectiv al deciziei de a trece la telemunca generalizată a fost acela de a proteja personalul; salută observația Curții potrivit căreia prioritatea acordată bunăstării personalului a fost vizibilă în numeroase documente interne consultate, fiind confirmată în cadrul interviurilor desfășurate cu organele de conducere ale agențiilor, precum și în rolul proeminent al grupului consultativ al Rețelei agențiilor Uniunii privind noile modalități de lucru; ia act de observația Curții că, în general, majoritatea membrilor personalului agențiilor au făcut față cu bine situației dificile cauzate de pandemie; observă cu îngrijorare că statisticile privind gestionarea timpului produse de agenții au arătat că membrii personalului au lucrat mai multe ore decât înainte de pandemie pentru a face față noilor sarcini care trebuiau realizate; salută măsurile luate de agenții pentru a sprijini personalul în această perioadă;

74. ia act de concluzia Curții potrivit căreia a fost asigurată continuitatea principalelor funcții corporative în timpul pandemiei, reuniunile consiliilor de administrație ale tuturor agențiilor fiind înlocuite cu proceduri scrise sau transferate într-un format virtual, în urma anulării reuniunilor fizice ale consiliilor de administrație; remarcă faptul că procesele decizionale, cum ar fi discuțiile și voturile, au continuat să se desfășoare, asigurându-se că, printre altele, bugetele, amendamentele și chiar numirile sunt încă adoptate și executate;

75. ia act de concluzia Curții potrivit căreia deși este dificil să se izoleze complet efectul pandemiei, aceasta a afectat toate domeniile de activitate de bază ale agențiilor, în măsuri diferite; ia act de observația generală a Curții potrivit căreia pandemia a accelerat schimbarea metodelor de lucru, ceea ce a condus la economii bugetare în mai multe domenii, deoarece bugetele agențiilor pentru misiuni și costuri legate de deplasări nu au fost pe deplin utilizate, reducerea în cazul anumitor agenții fiind de aproape 90 %, economiile rezultând și din întârzieri sau din anulări ale unor proceduri de recrutare, ale unor controale medicale prealabile recrutării și ale unor reuniuni în persoană, din organizarea online a unor cursuri de formare, precum și din nevoia foarte redusă de servicii de restaurație, de curățenie și de utilități la fața locului, cum ar fi apa și electricitatea, sau de servicii de securitate;

76. subliniază că este important ca protocoalele sanitare pentru toate agențiile, inclusiv comitetele interne pentru sănătate și siguranță, ventilația corespunzătoare și protocoalele de securitate în caz de pandemie, să fie discutate și puse în aplicare în mod colectiv cu personalul;

Alte observații

77. salută măsurile luate de agenții pentru a divulga și a publica rezultatele activității lor prin diverse canale, inclusiv prin intermediul site-urilor lor și al platformelor de comunicare socială; încurajează agențiile să continue această practică și să colaboreze constant cu publicul pentru a disemina rezultatele activității lor;

78. consideră că ar trebui să se efectueze o evaluare a impactului pentru fiecare agenție și că ar trebui să se adauge în mod sistematic o clauză de revizuire privind interesul agenției; invită agențiile să continue elaborarea și revizuirea de indicatori pentru a măsura performanța lor anuală, precum și impactul pe care îl au asupra punerii în aplicare a politicilor Uniunii; consideră că resursele financiare ar trebui alocate într-un mod mai flexibil, în funcție de necesități sau de urgență;

79. salută aprobarea de către EUAN a celei de a doua strategii multianuale (2021-2027) în 2020;

80. reamintește că, începând cu exercițiul financiar 2014, auditul conturilor agențiilor Uniunii de către Curte a fost externalizat către firme de audit din sectorul privat, costurile aferente fiind suportate de agenții, în timp ce toate aspectele auditurilor externe externalizate au rămas în responsabilitatea deplină a Curții; reiterează că implicarea auditorilor din sectorul privat a dus la o creștere semnificativă a sarcinii administrative pentru agenții, atât din perspectiva timpului alocat auditului și achizițiilor și administrării contractelor de audit, cât și din perspectiva cheltuielilor suplimentare;

81. reamintește că costurile conexe au fost estimate la 447 000 EUR în 2014 și 424 000 EUR în 2015, iar sarcina administrativă aferentă a fost estimată la 1,5 ENI pentru ansamblul agențiilor; observă că, în 2020, agențiile au raportat că aproximativ 566 000 EUR au reprezentat costuri conexe pentru auditul conturilor (o creștere de 33,4 % față de 2015) și au raportat un număr comparabil de ore petrecute pentru a face față sarcinii administrative suplimentare;

82. observă că Curtea a testat proceduri automatizate în domeniul auditului plăților, salariilor, achizițiilor publice, bugetului, recrutărilor și conturilor anuale ale celor șase agenții executive ale UE; observă că Curtea a pus în aplicare cinci noi proceduri automatizate în domeniul auditului conturilor, în special verificările automatizate și reconcilierea informațiilor din situațiile financiare adoptate cu datele subiacente din registrul general și din balanța de verificare; ia act de declarația Curții potrivit căreia acesta este un exemplu tipic de sarcină de audit cu risc scăzut, care trebuie efectuată pentru a se asigura faptul că testele ulterioare sunt efectuate utilizând populația de audit corectă; observă că vor apărea oportunități semnificative pentru realizarea de economii de timp pe măsură ce mai multe proceduri sunt automatizate și utilizate pentru mai multe sarcini de audit; invită Curtea să extindă aceste practici la toate agențiile, întrucât tocmai auditul conturilor agențiilor descentralizate este externalizat către firme de audit din sectorul privat și, prin urmare, timpul economisit va duce la economii considerabile de costuri;

83. observă că 30 de agenții au raportat că participă la Inițiativa ecologică a EUAN, menită să reducă amprenta asupra mediului a activităților agențiilor; constată că majoritatea agențiilor au raportat că au negociat contracte cu furnizorii de energie pentru a furniza energie din surse regenerabile, introducând fluxuri de lucru financiare fără hârtie, promovând în rândul personalului utilizarea transportului ecologic, implementând licitațiile electronice, depunerea ofertelor pe cale electronică și facturarea electronică, îmbunătățind în permanență gestionarea deșeurilor și modernizând echipamentele informatice; încurajează agențiile să își continue eforturile și să utilizeze activ Rețeaua agențiilor Uniunii pentru a face schimb de experiență și a-și uni forțele în vederea obținerii unor rezultate mai bune;

84. solicită tuturor agențiilor JAI să țină seama de sustenabilitate în procesele lor operaționale generale, pentru a-și îmbunătăți performanța de mediu, și să informeze autoritatea care acordă descărcarea de gestiune cu privire la măsurile puse în aplicare și la progresele înregistrate;

85. observă că, în 2020, în ceea ce privește sustenabilitatea, toate agențiile, cu o singură excepție, au raportat că vor depune eforturi pentru a crește sustenabilitatea organizației și că vor prezenta rezultatele; remarcă faptul că raportarea despre sustenabilitate, atunci când este realizată de agenții, se efectuează adesea în cadrul raportului anual de activitate și că șase agenții menționează că au un raport separat cu privire la acest aspect, în cadrul sistemului lor de management de mediu și audit (EMAS); constată că patru agenții raportează că au adoptat și implementat achiziții publice ecologice, ceea ce le oferă criterii care facilitează includerea criteriilor ecologice în documentele de licitație publică;

86. constată, pe baza studiului „Locațiile agențiilor descentralizate ale UE” (10), că actuala alegere a sediului agențiilor descentralizate ale Uniunii este determinată în primul rând de nevoi politice și de criterii predefinite; ia act de observația din raport potrivit căreia decizia de a selecta sediul unei agenții ar trebui să facă parte din procedura legislativă ordinară și să includă eventualul impact financiar asupra bugetului Uniunii; constată, de asemenea, că rezultatele acestui raport arată că amplasarea sediului reprezintă unul dintre factorii cu impact maxim asupra recrutării de personal specializat; observă că în studiu se sugerează să se includă în propunerea de regulament de înființare a unei agenții o metodă de estimare a unui coeficient corector mai apropiat de costul real al vieții în zona unde se află sediul agenției; constată, pe baza raportului, că o mai bună cooperare între agenții ar putea reduce impactul negativ al descentralizării și că se sugerează ca rolul Rețelei agențiilor Uniunii să fie oficializat și extins pentru a oferi o mai bună reprezentare la Bruxelles și pentru a oferi servicii orizontale, cum ar fi organizarea de reuniuni, cursuri de formare sau achiziții publice de interes comun; salută faptul că toate agențiile și-au asigurat continuitatea activității ca răspuns la pandemia de COVID-19, trecând la un mediu hibrid; observă că studiul sugerează că bugetele agențiilor pentru exercițiile următoare ar trebui să sprijine în continuare dezvoltarea comunicării IT pentru a facilita reuniunile online și telemunca;

87. invită agențiile să își dezvolte în continuare sinergiile, să intensifice cooperarea și schimbul de bune practici cu alte agenții ale Uniunii cu scopul de a îmbunătăți eficiența (resurse umane, gestionarea clădirilor, servicii informatice și securitate);

88. reamintește că este important să se îmbunătățească gradul de digitalizare a agențiilor în ceea ce privește funcționarea și gestionarea internă, dar și pentru a accelera digitalizarea procedurilor; subliniază că este necesar ca agențiile să continue să fie proactive în această privință pentru a evita cu orice preț un decalaj digital între agenții; atrage totuși atenția că trebuie luate toate măsurile de securitate necesare pentru a evita orice risc pentru securitatea online a informațiilor prelucrate;

89. salută cooperarea în cadrul Rețelei agențiilor JAI; invită agențiile JAI să dezvolte în continuare sinergii și să intensifice cooperarea și schimbul de bune practici între ele în vederea îmbunătățirii eficienței;

90. încredințează președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție agențiilor care fac obiectul prezentei proceduri de descărcare de gestiune, Consiliului, Comisiei și Curții de Conturi și de a asigura publicarea acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (seria L).

(1) JO C 439, 29.10.2021, p. 3. Raportul anual al CCE privind agențiile UE pentru exercițiul financiar 2020.

(2) JO L 193, 30.7.2018, p. 1.

(3) JO L 328, 7.12.2013, p. 42.

(4) JO L 122, 10.5.2019, p. 1.

(5) Studiul „Cost of Non-EU Agencies Focusing on the Health and Safety Cluster of the EU Decentralised Agencies” (Costul inexistenței agențiilor UE, cu accent pe agențiile descentralizate ale UE din domeniul sănătății și securității), PE 699.399, octombrie 2021.

(6) Hotărârea Curții din 11 noiembrie 2021, UAB „Manpower Lit”/E.S. și alții, C-948/19, ECLI:EU:C:2021:906.

(7) Directiva 2008/104/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind munca prin agent de muncă temporară (JO L 327, 5.12.2008, p. 9).

(8) Studiul „The Management Boards of the Decentralised Agencies” (Consiliile de administrație ale agențiilor descentralizate), PE 699.400, octombrie 2021.

(9) Hotărârea Curții (Camera a doua) din 11 noiembrie 2021 în cauza C-948/19, UAB „Manpower Lit”/E.S. și alții, ECLI:EU:C:2021:906.

(10) Studiul „Locations of the EU Decentralised Agencies” (Locațiile agențiilor descentralizate ale UE), PE 700.320, noiembrie 2021.