REZOLUȚIA PARLAMENTULUI EUROPEAN

din 29 aprilie 2015

conținând observațiile ce fac parte integrantă din deciziile privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2013, secțiunea III – Comisia și agențiile executive

PARLAMENTUL EUROPEAN,

— având în vedere decizia sa privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2013, secțiunea III – Comisia,

— având în vedere deciziile sale privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetelor agențiilor executive aferente exercițiului financiar 2013,

— având în vedere articolul 93 și anexa V la Regulamentul său de procedură,

— având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar și avizele celorlalte comisii interesate (A8-0101/2015),

A. întrucât, pentru a douăzecea oară consecutiv, Curtea de Conturi nu a fost în măsură să emită o declarație de asigurare fără rezerve cu privire la legalitatea și regularitatea plăților subiacente conturilor, ceea ce amenință legitimitatea cheltuielilor și politicilor Uniunii;

B. întrucât, mai ales într-o situație caracterizată de insuficiența resurselor, Comisia ar trebui reprezinte un exemplu, demonstrând valoarea adăugată a cheltuielilor sale și asigurându-se că fondurile pentru a căror execuție exercită responsabilitate partajată sau unică sunt cheltuite în conformitate cu normele și reglementările financiare în vigoare;

C. întrucât Comisiei îi revine răspunderea finală pentru execuția bugetului Uniunii, iar statele membre trebuie să coopereze cu Comisia cu bună-credință pentru a garanta utilizarea creditelor în conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare; întrucât statele membre, mai ales în ceea ce privește gestiunea partajată a fondurilor, au o responsabilitate specială în execuția bugetului Uniunii;

D. întrucât este esențial, în cadrul gestiunii partajate a fondurilor, ca datele comunicate de statele membre cu privire la veniturile și cheltuielile în execuția fondurilor în gestiune partajată să fie juste și exacte; întrucât este esențial ca statele membre să înțeleagă responsabilitatea ce le revine în execuția fondurilor UE în gestiune partajată;

E. întrucât dialogul interinstituțional prevăzut la articolul 318 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) oferă o oportunitate de stimulare a unei noi culturi a performanței în cadrul Comisiei,

Gestiunea partajată și descentralizată: deficiențele de gestiune în cadrul Comisiei și în statele membre

Rezerve față de domeniile agriculturii și dezvoltării rurale

1. nu poate asigura, din punct de vedere politic, faptul că procedurile de control instituite în cadrul Comisiei și în statele membre oferă garanțiile necesare privind legalitatea și regularitatea tuturor operațiunilor subiacente din domeniile agriculturii și dezvoltării rurale, fapt demonstrat de rezervele formulate de directorul general al DG AGRI în raportul său anual de activitate din 31 martie 2014; — ABB02 – măsuri de piață: 198,3 milioane EUR expuse riscului; șapte mecanisme de asistență în nouă state membre, cu 11 elemente de rezervă: Polonia 77,6 milioane EUR, Spania 54 de milioane EUR, Franța 32,4 milioane EUR, Țările de Jos 16,4 milioane EUR, Regatul Unit 8,5 milioane EUR, Italia 5 milioane EUR, Republica Cehă 2 milioane EUR, Austria 1,9 milioane EUR, Suedia 0,5 milioane EUR; — ABB 03 – plăți directe: 652 de milioane EUR expuse riscului; sunt vizate 20 de agenții de plată din șase state membre: Spania (15 din 17 agenții de plată) 153 de milioane EUR, Franța 203,4 milioane EUR, Regatul Unit (ARP din Anglia) 118 milioane EUR, Grecia 117,8 milioane EUR, Ungaria 36,6 milioane EUR, Portugalia 28 de milioane EUR; — ABB 04 – cheltuieli aferente dezvoltării rurale: 599 de milioane EUR expuse riscului; sunt vizate 31 de agenții de plată din 19 state membre: Belgia, Bulgaria (56,8 milioane EUR), Cipru, Germania (Bavaria, Brandenburg), Danemarca, Spania (Andaluzia, Asturia, Castilia la Mancha, Castilia și Leon, FOGGA Galicia, Madrid), Finlanda, Franța [ODARC, ASP (70,3 milioane EUR)], Regatul Unit (SGRPID Scoția, RPA Anglia), Grecia, Irlanda, Italia [AGEA (52,6 milioane EUR), AGREA Emilia-Romagna, OPR Lombardia, OPPAB Bolzano, ARCEA Calabria], Luxemburg, Țările de Jos, Polonia (56,7 milioane EUR), Portugalia (51,7 milioane EUR), România (138,9 milioane EUR) și Suedia; — ABB 05: 2,6 milioane EUR expuse riscului – cheltuieli IPARD destinate Turciei;

Rezerve față de politica regională

2. nu poate asigura, din punct de vedere politic, faptul că procedurile de control instituite în cadrul Comisiei și în statele membre oferă garanțiile necesare privind legalitatea și regularitatea tuturor operațiunilor subiacente din cadrul politicii regionale, fapt demonstrat de rezervele formulate de directorul general al DG REGIO în raportul său anual de activitate din 31 martie 2014; constată că 73 din 322 de programe au făcut obiectul rezervelor din cauza sistemului de gestiune și control parțial fiabil (comparativ cu 85 din 317 programe operaționale în 2012); observă că plățile intermediare transferate în perioada 2007-2013 către programele respective, care fac obiectul rezervelor, se ridică la suma de 6 035,5 milioane EUR; observă că Comisia a estimat că suma expusă riscului este de 440,2 milioane EUR;

3. recunoaște că, deși rezervele exprimate reprezintă o indicație cu privire la deficiențele identificate în sistemele de control ale statelor membre, acestea reprezintă totodată și un instrument eficace utilizat de Comisie pentru a stimula eforturile statelor membre de a remedia aceste deficiențe și de a proteja astfel bugetul UE;

Rezerve față de domeniul ocupării forței de muncă și afacerilor sociale

4. nu poate asigura, din punct de vedere politic, faptul că procedurile de control instituite în cadrul Comisiei și în statele membre oferă garanțiile necesare privind legalitatea și regularitatea tuturor operațiunilor subiacente din domeniul ocupării forței de muncă și afacerilor sociale, fapt demonstrat de rezervele formulate de directorul general al DG EMPL în raportul său anual de activitate din 31 martie 2014; constată că raportul anual de activitate al DG EMPL conține o rezervă referitoare la plățile efectuate pentru perioada de programare 2007-2013, rezervă care este formulată pentru o sumă expusă riscului de 123,2 milioane EUR în 2013; observă că aceste rezerve vizează 36 dintre cele 118 programe operaționale aferente Fondului social european (FSE) (în comparație cu 27 din 117 programe operaționale în 2012);

Declarația de asigurare a Curții de Conturi

Conturile și legalitatea și regularitatea veniturilor – avize fără rezerve

5. salută faptul că conturile anuale ale Uniunii pentru exercițiul financiar 2013 prezintă în mod fidel, sub toate aspectele semnificative, situația financiară a Uniunii la 31 decembrie 2013 și constată cu satisfacție faptul că veniturile subiacente conturilor pentru exercițiul ce s-a încheiat la 31 decembrie 2013 sunt conforme cu legile și reglementările în vigoare sub toate aspectele semnificative;

Rezerve față de contribuțiile efectuate în baza Venitului Național Brut (VNB)

6. formulează o rezervă față de modul în care au fost calculate contribuțiile efectuate de statele membre în baza VNB, din cauza deficiențelor ( 1 ) legate de verificarea datelor de către Comisie ( 2 ) ; reamintește concluzia Curții de Conturi, potrivit căreia verificarea de către Comisie a datelor VNB nu a fost suficient de structurată și de direcționată;

Legalitatea și regularitatea angajamentelor – aviz fără rezerve

7. constată cu satisfacție că angajamentele subiacente conturilor pentru exercițiul încheiat la 31 decembrie 2013 sunt, sub toate aspectele semnificative, conforme cu legile și reglementările în vigoare;

Legalitatea și regularitatea plăților – opinie contrară

8. consideră inacceptabil faptul că, al douăzecilea an la rând, plățile sunt în continuare afectate de un nivel semnificativ de eroare;

9. ia act de faptul că opinia contrară a Curții de Conturi se bazează pe concluzia potrivit căreia sistemele de supraveghere și control sunt doar parțial eficace și, prin urmare, plățile sunt afectate de o rată de eroare cea mai probabilă de 4,7 %;

10. reamintește că, în ceea ce privește plățile, rata de eroare cea mai probabilă a fost estimată la 4,8 % în exercițiul financiar 2012, la 3,9 % în exercițiul financiar 2011, la 3,7 % în exercițiul financiar 2010 și la 3,3 % în exercițiul financiar 2009, la 5,2 % în exercițiul financiar 2008 și la 6,9 % în exercițiul financiar 2007, respectiv un nivel mediu de 4,6 % pentru întreaga perioadă acoperită de anteriorul cadru financiar multianual (CFM) 2007-2013; constată că, prin urmare, rapoartele anuale ale Curții de Conturi indică o stabilizare a ratei de eroare în 2013 la nivelul mediei CFM 2007-2013, care manifestă însă o tendință constant crescătoare și negativă începând din 2009;

11. subliniază că, în conformitate cu raportul anual pe 2013 al Curții de Conturi, domeniile de gestiune partajată au fost afectate de o rată de eroare estimată la 5,2 %; constată că toate celelalte domenii de cheltuieli operaționale (care sunt, în cea mai mare parte, gestionate în mod direct de Comisie) au o rată de eroare estimată de 3,7 %; subliniază că ambele rate de eroare se situează peste pragul de semnificație de 2 %; subliniază că domeniile de gestiune partajată au o rată de eroare considerabil mai ridicată decât domeniul tuturor celorlalte cheltuieli cu caracter operațional;

12. constată că în raportul său anual de activitate din 31 martie 2014, directorul general al DG REGIO a emis rezerve, din cauza sistemului de gestiune și control care este doar parțial fiabil, față de 73 din 322 de programe pentru 2013, ceea ce reprezintă un procent mai mic față de cel pentru 2012 (85 din 317 programe operaționale); constată că suma estimată a fi expusă riscului este de 1 135,3 milioane EUR și că aceste rezerve și suma corespunzătoare se referă la cele două programe de programe 2007-2013 și 2000-2006;

13. constată că directorul general al DG RTD a emis o rezervă cu privire la cel de al șaptelea program-cadru de cercetare (FP7) în raportul său anual de activitate din 31 martie 2014 și că impactul estimat în 2013 este situat între 105,5 milioane EUR și 109,5 milioane EUR;

14. observă că directorul general al DG MARE a emis o rezervă referitoare la Fondul european pentru pescuit în raportul său anual de activitate din 31 martie 2014 și că suma expusă riscului în 2013 este de 10,77 milioane EUR;

15. atrage atenția asupra necesității continue a îmbunătățirii sistemelor de gestiune și control din statele membre pentru a garanta o mai bună gestiune financiară a fondurilor UE și pentru a contribui la scăderea ratei de eroare în sectoarele de politică respective în decursul perioadei de programare 2014-2020;

Corecțiile și recuperările financiare

16. constată că corecțiile financiare consemnate ca executate în 2013 au scăzut de la 3,7 miliarde EUR în 2012 la 2,5 miliarde EUR în 2013 și reamintește că nivelul ridicat al corecțiilor financiare din 2012 este cauzat în principal de o singură corecție de 1,8 miliarde EUR executată în Spania pentru a rectifica cheltuielile din fondurile structurale efectuate în perioada 2000-2006; constată că, în 2013, Comisia a executat corecții financiare și recuperări în valoare de 3 362 milioane EUR, ce au reprezentat 2,3 % din plățile de la bugetul UE;

17. atrage atenția asupra faptului că acumularea de corecții financiare aplicate la momentul plății soldurilor programelor implică o acumulare uneori artificială și că acestea nu sunt semnificative în măsura în care apar după ani de zile de la momentul în care au fost realizate; solicită Comisiei să analize dacă modificarea metodologiei din 2012, prin care s-a făcut trecerea de la corecții confirmate la corecții aplicate, este metoda cea mai adecvată pentru a reflecta realitatea sistemelor de gestionare și control pentru un anumit exercițiu financiar;

18. constată că scăderea ce a rezultat, de 34 % a corecțiilor financiare aplicate în 2013 (de la 3,7 miliarde EUR la 2,5 miliarde EUR) a fost compensată parțial printr-o creștere cu 27 % a recuperărilor executate în 2013 (de la 0,7 miliarde EUR la 0,9 miliarde EUR);

19. regretă că, dat fiind cadrul juridic pentru protejarea intereselor financiare ale Uniunii, complexitatea procedurilor aferente și numărul nivelurilor de control implicate care caracterizează mai multe domenii, erorile pot fi corectate doar la câțiva ani după producerea lor;

20. subliniază că suma medie a corecțiilor și recuperărilor financiare executate în perioada 2009-2013 a fost de 2,7 miliarde EUR, ceea ce reprezintă 2,1 % din cuantumul mediu al plăților efectuate de la bugetul Uniunii în perioada în cauză; constată că, potrivit Comisiei, această tendință se poate explica prin încheierea perioadei de programare 2000-2006 ( 3 ) ; constată, în special, că, în cazul politicii de coeziune, patru cincimi din corecțiile executate în perioada 2007-2013 se referă la programe operaționale din perioadele anterioare ( 4 ) ; reamintește că statele membre au dreptul de a înlocui cheltuielile neeligibile identificate cu cheltuieli a căror legalitate și regularitate sunt conformate potrivit cadrului juridic în vigoare pentru fondurile structurale;

21. reamintește că Comisia și statele membre au datoria de a recurge la acțiuni corective în scopul protejării bugetului Uniunii în cazul unor sisteme de control lipsite de eficacitate sau al unor cheltuieli neconforme cu reglementările; subliniază că Comisia și statele membre recurg la astfel de acțiuni corective și constată că, în cazul în care astfel de măsuri nu ar fi fost aplicate plăților din 2013 auditate de Curtea de Conturi, rata de eroare generală estimată ar fi fost de 6,3 %, în loc de 4,7 %; subliniază că Curtea de Conturi a constatat că, pentru un număr al acestor tranzacții afectate de eroare, mai ales în domeniul gestiunii partajate, autoritățile au dispus de suficiente informații pentru a fi putut detecta și corecta erorile; prin urmare, solicită Curții de Conturi să estimeze, în viitoarele sale rapoarte anual, nivelul de eroare pentru cazul în care ar fi întreprinse toate acțiunile corective;

22. regretă, de asemenea, că măsurile în cauză au în continuare un impact limitat asupra bugetului Uniunii, deoarece peste 40 % din corecțiile financiare aplicate în 2013 nu sunt considerate ca venituri alocate ( 5 ) , dar pot fi utilizate de statul membru care a provocat corecțiile respective în cadrul politicii de coeziune, subminând astfel efectul preventiv al corecțiilor financiare;

23. constată că aproximativ 28 % din corecțiile financiare executate în 2013 au condus la o reducere netă a finanțării alocate de Uniune programului și statului membru în cauză în cadrul politicii de coeziune;

24. constată cu îngrijorare că, în Comunicarea Comisiei din 29 septembrie 2014 menționată anterior, nu sunt prezentate neapărat informații fiabile cu privire la retrageri, recuperări și recuperări în curs de fonduri structurale efectuate de statele membre, deoarece, potrivit Comisiei, aceasta a fost nevoită să adopte o abordare prudentă din cauza unor deficiențe prezente în cifrele prezentate de statele membre, pentru a se asigura că sumele menționate anterior nu sunt supraevaluate ( 6 )

25. solicită Comisiei și statelor membre să instituie proceduri solide prin care să confirme data, originea și cuantumul acțiunilor corective și să prezinte informații care să reconcilieze, în măsura posibilului, exercițiul în cursul căruia se efectuează plata în cauză, exercițiul în cursul căruia se detectează eroarea aferentă acesteia și exercițiul în cursul căruia recuperările sau corecțiile financiare sunt publicate în notele la conturi, ținând seama de plurianualitatea întregii proceduri; consideră, de asemenea, că este fundamentală o informare completă cu privire la recuperări și la rectificările financiare, precum și transparența deplină a datelor privind dezangajarea creditelor și acțiunile în constatarea neîndeplinirii obligațiilor în legătură cu exercițiul în cauză;

Raportul de sinteză și rapoartele anuale de activitate

26. ia act de faptul că directorii generali din cadrul Comisiei au formulat în total 17 rezerve cuantificate în legătură cu cheltuielile; subliniază faptul că numărul mai mic al rezervelor cuantificate în 2013 (21 în 2012) nu a avut ca efect reducerea cuantumului expus riscului și că suma totală maximă expusă riscului anunțată de Comisie în raportul său de sinteză ( 7 ) se situează sub 4 179 de milioane EUR, ceea ce reprezintă 2,8 % din toate cheltuielile efectuate;

27. invită Comisia să clarifice mai bine modul în care a calculat suma expusă riscului ( 8 ) , explicând impactul estimat al mecanismelor de corecție asupra acestei sume, și să includă în raportul său de sinteză o „Declarație de asigurare” corespunzătoare bazată pe rapoartele anuale de activitate ale directorilor generali;

28. reamintește că cifrele cumulative utilizate de Comisie vizează mecanismele de corecție aplicate de Comisie și de statele membre (corecții și recuperări financiare) la mai mulți ani după transferul fondurilor (în special în perioadele 1994-1999 și 2000-2006) și constată că, în perioadele respective, nici Curtea de Conturi, nici Comisia nu publicau rate de eroare exacte;

Presiunea asupra bugetului

29. este preocupat de faptul că, din cauza poziției inacceptabile a Consiliului pe parcursul negocierilor privind bugetul anual al Uniunii și în pofida nivelului ridicat al plăților, conturile indică faptul că angajamentele financiare restante (la rubrica 1b, în principal politică regională, nivelul angajamentelor restante la sfârșitul lui 2013 era estimat la 23,4 miliarde EUR față de 5 miliarde EUR la sfârșitul lui 2010, 11 miliarde EUR la sfârșitul lui 2011 și 16 miliarde EUR la sfârșitul lui 2012) și alte datorii au continuat să crească și în 2013; observă că, la sfârșitul exercițiului, acestea se ridicau la 322 de miliarde EUR ( 9 ) , cifră care va crește probabil și în 2014;

30. subliniază că, la sfârșitul anului 2013, cuantumul estimat al angajamentelor restante era de 322 de miliarde EUR, iar pentru 2014 se preconiza că acesta va crește; consideră că această situație contravine de facto articolului 310 din TFUE, care reglementează buna gestiune financiară, aducând atingere legalității bugetului UE;

31. subliniază că aceste obligații financiare „amenințătoare” reprezintă un motiv de îngrijorare deosebit, deoarece, pentru prima dată, plafoanele de plăți urmează să rămână, în general, stabile în termeni reali, pentru mai mulți ani ( 10 )

32. subliniază faptul că resursele financiare sunt insuficiente în perioadele de criză economică; constată însă că, pentru porțiuni semnificative ale bugetului, nivelul maxim de cheltuieli de la rubricile CFM este defalcat pe alocații anuale pentru fiecare stat membru; observă că absorbția fondurilor de către statele membre reprezintă de multe ori principalul obiectiv al politicilor („tot ce nu este cheltuit se pierde”) ( 11 ) ; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să promoveze transformarea culturii cheltuielilor într-o cultură a performanței, axându-se pe rezultatele obținute pe baza principiilor eficienței, eficacității și economiei;

33. semnalează că valoarea brută a prefinanțărilor a fost de 79,4 miliarde EUR la sfârșitul exercițiului 2013 și subliniază că prelungirea perioadelor aferente prefinanțării poate duce la un risc sporit de eroare sau de pierderi de fonduri; subliniază că acest risc este prezent mai ales în cazul rubricii 4 din buget ( UE ca actor mondial ), deoarece, în cadrul unei operațiuni obișnuite aferente acestei rubrici, trec patru ani de la efectuarea unui angajament și până la înregistrarea de către Comisie a cheltuielii finale conexe;

34. îndeamnă Comisia să elaboreze și să publice încă o dată o „previziune privind fluxurile de lichidități pe termen lung”, cu ajutorul căreia să prevadă cerințele viitoare în materie de plăți, astfel încât plățile necesare să poată fi efectuate de la bugetele anuale aprobate; solicită Comisiei să prezinte, dacă este necesar, modificări la normele în vigoare în cazul în care bugetele anuale nu pot asigura suficiente credite pentru satisfacerea nivelului necesar de plăți;

35. reafirmă necesitatea de a se găsi soluții pe termen lung care să permită Comisiei să recapete controlul asupra bugetului său; remarcă necesitatea unui accent în plus pe tragerea la răspundere, precum și pe rezultate și pe efectele cheltuielii fondurilor; în acest sens, subliniază necesitatea ca Parlamentul să joace un rol mai important în monitorizarea cheltuielilor și a performanțelor;

Instrumentele financiare

36. constată că până la sfârșitul exercițiului 2013 au fost instituite 941 de instrumente de inginerie financiară (FEI) în cadrul a 176 de programe operaționale din cadrul Fondului european de dezvoltare regională (FEDR) și al Fondului social european (FSE), desfășurate în 25 de state membre; este deosebit de îngrijorat de faptul că, din cele 14,3 miliarde EUR transferate către FEI, numai 47 % (6,7 miliarde EUR) au fost plătite efectiv beneficiarilor finali, chiar dacă această cifră reprezintă o majorare față de cele 4,7 miliarde EUR plătite până la sfârșitul anului 2012; observă că rata medie de plată de 47 % la sfârșitul lui 2013 ascunde o anumită variație în funcție de fonduri și statele membre beneficiare; constată că rata medie de plată se referă la toate cele 900 de fonduri: cele înființate în 2008, precum și cele nou-înființate în 2013 și a căror punere în aplicare era abia la început; consideră că, în timp ce unele fonduri se confruntă cu performanțe scăzute, altele au atins deja pragul de 100 % absorbție și au devenit fonduri reînnoibile (revolving) care reinvestesc în prezent resursele;

37. constată că 14 FEI au fost instituite în statele membre în cadrul Fondului de dezvoltare rurală; constată că, până la sfârșitul lui 2013, 443,77 milioane EUR au fost transferate de la bugetul Uniunii unor bănci din România, Bulgaria, Grecia, Italia și Lituania; este preocupat de faptul că, din această sumă, niciun euro nu a ajuns la beneficiarii finali; constată că, pentru șase FEI instituite în cadrul Fondului european pentru pescuit, 72,37 milioane EUR au fost transferate unor bănci din Grecia, România, Bulgaria, Estonia, Letonia și Țările de Jos; constată că sumele disponibile au fost transferate integral beneficiarilor finali numai în Letonia, în timp ce în România au fost transferate beneficiarilor finali numai 28 % din fonduri, în Bulgaria 77 %, în Estonia 91 %, iar în Grecia și în Țările de Jos zero ( 12 )

38. regretă, de asemenea, că aceste instrumente sunt complexe, fiind dificilă monitorizarea lor corespunzătoare, ceea ce face dificil și controlul public asupra lor; solicită Comisiei să asigure transparența și să raporteze periodic cu privire la nivelul de îndatorare, pierderi și la riscurile de tipul bulelor de investiții; îndeamnă Comisia să prezinte o imagine de ansamblu completă asupra numărului de proiecte finanțate în cadrul fiecărui instrument de inginerie financiară și asupra rezultatelor obținute, să menționeze clar suma alocată din bugetul Uniunii pentru cofinanțarea acestor proiecte din cadrul FEI și să prezinte o analiză detaliată a rentabilității instrumentelor FEI față de forme mai directe de finanțare a proiectelor;

39. salută faptul că, în cadrul reuniunilor de reexaminare anuală, aplicarea instrumentelor financiare este în mod constant pe ordinea de zi și că deficiențele sunt analizate, propunându-se acțiuni de remediere; ia act cu satisfacție de corectarea deficiențelor în acest domeniu pentru perioada 2014-2020 (respectiv plățile vor fi transferate fondurilor ce gestionează instrumentele financiare doar atunci când plata efectivă către beneficiarii finali a atins un anumit procent);

40. recomandă ca, având în vedere presiunea suferită de bugetul de plăți și faptul că articolul 140 alineatul (7) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 (Regulamentul financiar) impune evitarea excedentelor în bilanț în cazul instrumentelor financiare, Comisia să asigure concordanța dintre contribuțiile de la bugetul Uniunii pentru aceste instrumente și nevoile reale de flux de numerar;

41. este deosebit de preocupat de unele constatări ale Curții de Conturi în ceea ce privește eficacitatea demersurilor de combinare a finanțărilor acordate prin intermediul mecanismelor regionale de investiții și a creditelor acordate de instituțiile financiare în scopul sprijinirii politicilor externe ale UE ( 13 )

42. subliniază că, deși modul în care au fost constituite mecanismele respective a fost adecvat, beneficiile potențiale pe care le-ar putea oferi mecanismele de combinare nu au fost valorificate pe deplin din cauza deficiențelor de gestionare din cadrul Comisiei; invită Comisia să transfere fondurile numai atunci când acestea sunt cu adevărat necesare beneficiarului și să-și îmbunătățească practica de monitorizare a modului în care sunt executate granturile acordate de Uniune;

Responsabilitățile Comisiei și ale statelor membre în cadrul gestiunii partajate

43. subliniază faptul că, în conformitate cu articolul 317 din TFUE, răspunderea finală pentru execuția bugetului Uniunii îi revine Comisiei; evidențiază faptul că, atunci când Comisia execută bugetul în cadrul gestiunii partajate, sarcinile de execuție sunt delegate statelor membre în conformitate cu articolul 59 din Regulamentul financiar, ceea ce le conferă responsabilitate politică și financiară; subliniază, prin urmare, că statele membre ar trebui să acționeze respectând cu strictețe principiul bunei gestiuni financiare, fără subminarea propriei responsabilități în gestionarea fondurilor UE;

44. ia act de Comunicarea Comisiei din 28 octombrie 2014 privind adoptarea recomandărilor Grupului de lucru interinstituțional pentru elaborarea și utilizarea declarațiilor naționale [COM(2014) 688 final]; subliniază că prezentarea acestor declarații este voluntară și, prin urmare, salută faptul că patru state membre, și anume Danemarca, Țările de Jos, Suedia și Regatul Unit, au decis să le prezinte; regretă însă faptul că aceste declarații diferă în ceea ce privește forma, domeniile vizate, cuprinderea și perioada de raportare și, prin urmare, nu sunt foarte utile;

45. subliniază că, în conformitate cu numeroase declarații ale Curții de Conturi, declarațiile naționale de gestiune produse de cele patru state membre menționate anterior au o valoare foarte limitată în procesul de audit al Curții și nu pot fi considerate drept o sursă fiabilă de informații pentru emiterea declarației de asigurare;

46. regretă, de asemenea, în ceea ce privește Comunicarea Comisiei din 28 octombrie 2014 menționată mai sus, lipsa unor progrese durabile pe calea îmbunătățirii gestiunii financiare, ceea ce ar putea avea ca rezultat pierderi financiare constante pentru Uniune din cauza adoptării unor decizii greșite la nivel politic și administrativ; solicită să se instituie un sistem de sancțiuni pentru statele membre care transmit informații și declarații incorecte privind programele;

47. solicită, prin urmare, Comisiei și Consiliului să întreprindă eforturi concrete și bine țintite pentru a permite progresul necesar în buna gestiune financiară, inclusiv o mai largă recurgere la instrumentul declarațiilor naționale, care în practică nu necesită un efort suplimentar deosebit (conform unor estimări, mai puțin de un angajat cu normă întreagă pe an pentru fiecare stat membru), fiind extrem de important ca statele membre să își asume responsabilitatea politică pentru utilizarea fondurilor europene prin adoptarea unui document oficial; invită Comisia și statele membre să își publice nu numai declarațiile naționale, ci și rezumatele anuale și declarațiile de gestiune pentru a oferi o mai bună imagine asupra gestiunii financiare și pentru a atinge o veritabilă îmbunătățire a acesteia; îndeamnă Comisia să prezinte Parlamentului și Consiliului o recomandare pentru a promova utilizarea declarațiilor naționale în conformitate cu recomandările grupului de lucru interinstituțional pentru instituirea și utilizarea declarațiilor naționale;

48. consideră că este esențial să se promoveze transparența deplină în ceea ce privește utilizarea fondurilor structurale prin publicarea documentelor contabile aferente proiectelor beneficiare;

Fiabilitatea datelor comunicate de către statele membre

49. constată că lipsa de fiabilitate a controalelor primare efectuate de statele membre în cadrul gestiunii partajate compromite credibilitatea rapoartelor anuale de activitate întocmite de serviciile Comisiei și a raportului de sinteză adoptat de Comisie, deoarece rapoartele în cauză se bazează parțial pe rezultatele controalelor întreprinse de autoritățile naționale; repetă solicitarea sa anterioară ca Comisia să evalueze și, dacă este necesar, să corecteze datele transmise de statele membre pentru a se putea întocmi rapoarte anuale de activitate fiabile și obiective;

50. solicită ca directorii generali să raporteze în detaliu în cadrul rapoartelor anuale de activitate cu privire la ratele de eroare semnalate de statele membre și la corecțiile operate de Comisie, dacă este cazul, la nivelul programelor operaționale;

Statele membre cu cea mai scăzută performanță

51. salută imaginea de ansamblu oferită de rezultatele auditurilor efectuate de Curtea de Conturi asupra fondurilor gestionate în cadrul gestiunii partajate în domeniile agriculturii și coeziunii între 2009-2013, publicată de Curtea de Conturi împreună cu raportul său anual pentru 2013, care răspund parțial solicitării formulate de Parlament în rezoluția de descărcare de gestiune pentru 2012 privind prezentarea de informații specifice pe țară referitoare la gestiunea partajată;

52. subliniază că, potrivit cifrelor prezentate de Curtea de Conturi în ceea ce privește cuantumurile și procentele fondurilor expuse riscurilor în cadrul Fondului european de dezvoltare regională, al Fondului social european și al Fondului de coeziune (date incluse în rapoartele anuale de activitate pe 2013 ale DG Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune și DG Politică Regională și Urbană), Slovacia, Regatul Unit și Spania prezintă cele mai ridicate rate de eroare;

53. subliniază că, potrivit cifrelor prezentate de Curtea de Conturi în ceea ce privește cuantumurile și procentele fondurilor expuse riscurilor în cadrul Fondului european de garantare agricolă și al Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală (date incluse în rapoartele anuale de activitate pe 2013 ale DG Agricultură și Dezvoltare Rurală), România, Bulgaria și Portugalia prezintă cele mai ridicate rate de eroare;

54. invită Curtea de Conturi să elaboreze o metodă proprie de raportare pentru fiecare țară în parte, luând în considerare nu numai sumele expuse riscului, ci și sistemele de gestiune și control ale statelor membre și mecanismele de corecție aplicate de Comisie și statele membre, pentru a putea evalua adecvat evoluția gestiunii în statele membre cu cele mai scăzute rezultate și a recomanda soluții optime;

55. reamintește că corupția aduce prejudicii grave fondurilor Uniunii; își exprimă îngrijorarea în legătură cu datele care arată că unele state membre sunt afectate în mod deosebit de acest fenomen și reamintește, în acest sens, Recomandarea Comisiei din 29 mai 2013 de recomandare a Consiliului privind Programul național de reformă al Italiei pentru 2013 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Italiei pentru perioada 2012-2017 ( 14 ) ; solicită adoptarea rapidă a Directivei privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin intermediul dreptului penal;

Conflicte de interese

56. regretă că, în unele state membre, legislația privind conflictele de interese ale membrilor parlamentului, ai guvernului și ai consiliilor locale este vagă și insuficientă; invită Comisia să evalueze în mod atent situația actuală și, dacă este necesar, să prezinte recomandări sau chiar instrumente juridice obligatorii; consideră că același lucru ar trebui să se aplice membrilor candidați și membrilor Comisiei;

Venituri: resurse proprii bazate pe VNB

57. constată că auditul efectuat de Curtea de Conturi (a se vedea Raportul anual pentru 2013, punctul 2.27) nu a identificat un nivel semnificativ de eroare în ceea ce privește calcularea de către Comisie a contribuțiilor statelor membre și plata acestora, aceste contribuții bazându-se în marea lor majoritate pe datele previzionale privind venitul național brut (VNB) pentru 2013;

58. solicită Comisiei să se asigure că datele furnizate de Eurostat și de statele membre sunt identice, întrucât VNB este un indicator esențial nu doar pentru veniturile UE, ci și pentru cheltuieli;

59. reamintește observațiile critice formulate de Curtea de Conturi în Raportul său anual pentru 2012 în ceea ce privește ineficacitatea verificării de către Comisie a datelor referitoare la VNB (a se vedea Raportul anual pentru 2012, punctul 2.41); subliniază că utilizarea prelungită a rezervelor generale și durata excesivă a procesului de verificare a datelor privind VNB utilizate pentru calcularea resurselor proprii pot conduce la incertitudine bugetară, fapt scos în evidență în cadrul discuțiilor dintre statele membre cu privire la proiectul de buget rectificativ nr. 6 aferent bugetului general pe 2014 ( 15 )

60. regretă faptul că, deși erau la curent cu modificările aduse în primăvara anului 2014 metodologiei statistice de calcul al contribuțiilor bazate pe VNB, unele state membre nu au prevăzut faptul că acestea vor conduce la o majorare a contribuțiilor lor bugetare;

61. regretă faptul că, deși era la curent începând din primăvara anului 2013 cu faptul că modificările aduse metodologiei statistice de calcul al contribuțiilor bazate pe VNB vor avea ca rezultat o majorare semnificativă a contribuțiilor anumitor state membre, Comisia a insistat să trateze acest dosar ca fiind de natură exclusiv tehnică ( 16 )

62. reamintește că, în avizul său nr. 7/2014 ( 17 ) , Curtea de Conturi a concluzionat că propunerea Comisiei de a se permite, în circumstanțe excepționale, amânarea plății soldului și ajustărilor legate de taxa pe valoare adăugată (TVA) și de VNB ar putea conduce la sporirea gradului de complexitate al sistemului de resurse proprii și la sporirea incertitudinii bugetare a statelor membre;

63. subliniază în special faptul că propunerea Comisiei de modificare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1150/2000 privind punerea în aplicare a Deciziei 2007/436/CE, Euratom referitoare la sistemul resurselor proprii ale Comunităților Europene [COM(2014) 704 final] se referă numai la amânarea termenului-limită pentru statele membre, pentru a se pune la dispoziție resurse în cazul unor sume semnificative rezultate în urma unor bilanțuri și ajustări pozitive legate de TVA și VNB, și observă că, în cazul în care statele membre prezintă bilanțuri și ajustări negative semnificative legate de TVA și VNB, Comisia ar putea fi obligată să colecteze venituri suplimentare prin intermediul unui buget rectificativ;

64. regretă faptul că Consiliul, deși Comisia a propus o reformă globală a sistemului său de resurse proprii, salutată de Parlamentul European ( 18 ) și vizând să transforme sistemul de resurse proprii într-un sistem mai echitabil, mai clar, mai transparent, mai eficient și concentrat pe reducerea contribuțiilor naționale, nu a fost în măsură să progreseze până în prezent în ceea ce privește reforma sistemului de resurse proprii în baza respectivelor propuneri legislative;

Măsuri viitoare

65. solicită Comisiei: — să reducă până la cel mult patru ani durata procesului de verificare a datelor referitoare la VNB utilizate pentru calculul resurselor proprii, dacă este necesar prin lansarea unor acțiuni în constatarea neîndeplinirii obligațiilor și/sau prin impunerea unui termen strict pentru retragerea rezervelor; — să limiteze utilizarea rezervelor generale la cazuri excepționale în care există un risc considerabil ca interesele financiare ale UE să nu fie protejate, de exemplu atunci când un stat membru efectuează revizuiri majore pe parcursul ciclului de verificare sau la intervale neregulate; — să elaboreze un plan de acțiune pentru remedierea deficiențelor depistate de Curtea de Conturi în Raportul său special nr. 11/2013 și să raporteze cu privire la aceasta Parlamentului și Curții de Conturi până la sfârșitul lui iunie 2015; — să instituie și să monitorizeze îndeaproape un plan de acțiune detaliat, cu obiective clare, cu ajutorul căruia să se remedieze problemele întâmpinate în compilarea conturilor naționale ale Greciei; — să propună o modificare la propunerea Comisiei menționată mai sus [COM(2014) 704 final] prin care Comisia să fie împuternicită să amâne rambursarea sumelor în caz de bilanțuri și ajustări „negative”;

66. reliefează deficiențele indicate în Raportul special nr. 2/2014 al Curții de Conturi, intitulat „Sunt gestionate în mod corespunzător regimurile comerciale preferențiale?”, în strategia de control și managementul riscului în Germania, Franța și Regatul Unit, deficiențe ce pot conduce la eventuale pierderi la bugetul UE; constată că aceste deficiențe au fost confirmate de valoarea aferentă pierderilor potențiale de venituri care a fost calculată pentru aceste trei state membre; observă că, extrapolând erorile depistate în auditul său din 2009, Curtea de Conturi a estimat valoarea taxelor vamale vizate pentru aceste state membre, din motive de prescriere, la 655 de milioane EUR; observă că această sumă reprezintă circa 6 % din valoarea brută a taxelor vamale la import colectate în anul respectiv în cele cinci state membre selectate, fiind alcătuită din 167 de milioane EUR pentru Germania, 176 de milioane EUR pentru Franța și 312 milioane EUR pentru Regatul Unit;

Agricultura

Agricultura: dificultăți legate de structura demografică și de structura beneficiarilor

67. subliniază că schimbările demografice afectează politica agricolă comună (PAC) mai mult decât orice altă politică a Uniunii, deoarece aproape o treime din cei 12 milioane de agricultori din Uniune care împart între ei peste 45 % din bugetul Uniunii au vârsta de peste 65 de ani și numai 6 % au vârsta sub 35 de ani ( 19 ) ; salută, prin urmare, programele pentru sprijinirea tinerilor fermieri lansate în cadrul reformei PAC;

68. regretă faptul că măsurile inițiate de Comisie în politica agricolă nu au dus până în prezent la corectarea dezechilibrelor demografice și invită Comisia să reevalueze sprijinul acordat agriculturii de la buget în acest context;

69. subliniază faptul că mai puțin de 2 % din agricultorii Uniunii primesc 31 % din plățile directe asigurate de PAC; atrage atenția asupra faptului că PAC ar trebui să se concentreze cu preponderență asupra micilor fermieri și consideră că practicile actuale subminează și mai mult acceptarea politică a PAC;

70. reamintește că, pentru a asigura un caracter mai echitabil politicii agricole comune, Parlamentul și Consiliul au prevăzut ( 20 ) o reducere a plăților peste 150 000 EUR și o eventuale plafonare a plăților directe; solicită, prin urmare, Curții de Conturi să verifice eficiența și eficacitatea acestei măsuri în perspectiva viitoarele sale rapoarte anuale;

71. subliniază că Republica Cehă, urmată de Slovacia, Ungaria, Germania și Bulgaria, menține cel mai inegal sistem agricol ( 21 ) ; invită Comisia și statele membre să își echilibreze mai bine structura beneficiarilor și solicită ca directorul general al DG AGRI să anexeze la raportul anual de activitate al direcției generale cifre orientative privind distribuția plăților directe efectuate către producători în cadrul PAC în funcție de statele membre și de categoriile de beneficiari;

Agricultura: rata de eroare aferentă primului pilon

72. regretă faptul că plățile de la Fondul european de garantare agricolă (FEGA) au fost afectate de un nivel semnificativ de eroare în 2013, rata de eroare cea mai probabilă fiind de 3,6 % (3,8 % în 2012) ( 22 ) , și că, dintre cele cinci sisteme de control examinate în ceea ce privește plățile efectuate, două s-au dovedit a fi ineficace, două parțial eficace și numai unul a fost considerat eficace;

73. subliniază că, în cazul a 33 dintre cele 101 erori cuantificabile identificate de Curtea de Conturi, autoritățile naționale dispuneau de informații suficiente pentru a evita, depista și corecta erorile în cauză cel puțin parțial, iar dacă toate aceste informații ar fi fost utilizate în mod corespunzător, rata de eroare cea mai probabilă în acest domeniu ar fi fost cu 1,1 % mai scăzută și, prin urmare, relativ apropiată de pragul de semnificație de 2 %; subliniază că, atunci când sunt responsabile pentru gestionarea fondurilor Uniunii, statele membre au o răspundere importantă în ceea ce privește execuția corectă și legală a bugetului Uniunii;

Ecocondiționalitate

74. subliniază că auditul Curții de Conturi a acoperit și cerințele de ecocondiționalitate, iar cazurile în care acestea nu au fost respectate au fost tratate ca erori, atunci când s-a putut demonstra că încălcările au avut loc în anul în care fermierul a depus cererea de ajutor; atrage atenția asupra faptului că Curtea de Conturi include deficiențele legate de ecocondiționalitate în calculul ratei de eroare și remarcă, în același timp, că, în opinia Comisiei, ecocondiționalitatea nu afectează eligibilitatea pentru plăți, ci determină doar penalități administrative;

75. ia notă de faptul că, în răspunsul adresat Curții de Conturi, Comisia afirmă că a fost simplificat cadrul legal pentru perioada 2014-2020 și solicită Comisiei să prezinte, până la sfârșitul anului 2015, un raport privind modul în care aceste măsuri de simplificare au funcționat concret și măsurile suplimentare care ar putea fi adoptate cu privire la orice norme și condiții de eligibilitate complexe care ar mai putea exista;

Ratele de eroare în cadrul măsurilor de piață

76. este îngrijorat de faptul că rata de eroare aferentă măsurilor de piață în domeniul agriculturii se ridică la 7,44 %, conform calculelor Comisiei; regretă faptul că această rată de eroare se situează pe locul doi în rândul ratelor de eroare de la nivelul domeniilor de politici în 2013;

77. subliniază că rezervele incluse de directorul general al DG AGRI în raportul anual de activitate al direcției respective pentru 2013 confirmă situația alarmantă a măsurilor de piață, deoarece sunt identificate șapte instrumente de asistență din nouă state membre, în special în sectoarele fructelor și legumelor, restructurării viilor, investițiilor în vinificație, rambursărilor la export pentru carnea de pasăre și în programul de distribuire a laptelui în școli;

78. atrage atenția asupra faptului că multe dintre programele mai mici, cum ar fi Programul de încurajare a consumului de fructe în școli și Programul de distribuire a laptelui în școli, nu sunt ușor de implementat, parțial din cauza procedurilor birocratice conexe, ceea ce afectează aderarea la aceste programe și implementarea lor;

79. regretă deficiențele semnificative din procedurile de control aplicate la recunoașterea grupurilor de producători ( 23 ) de fructe și legume din Polonia, Austria, Țările de Jos și Regatul Unit, constatate de Curtea de Conturi în Raportul său anual pentru 2013 și confirmate de directorul general al DG AGRI, care a emis în cuprinsul raportului anual de activitate pe 2013 o rezervă pe baza estimării sale conform căreia aproximativ 25 % din totalul cheltuielilor din cadrul acestei măsuri sunt expuse riscurilor, mai exact 102,7 milioane EUR;

80. regretă în special deficiențele depistate de Comisie în cadrul măsurii legate de „restructurarea viilor” din Spania, care au justificat emiterea unei rezerve de către directorul general al DG AGRI în baza unei rate de eroare corectate de 33 % și a unei sume supuse riscului de 54 de milioane EUR, și în cadrul măsurii legate de „exportul de carne de pasăre în Franța” în baza unei rate de eroare corectate de 69,6 % și a unei sume supuse riscului de 29,3 milioane EUR;

Fiabilitatea datelor prezentate de statele membre privind plățile directe

81. salută faptul că, întrucât ratele de eroare comunicate de statele membre în cadrul statisticilor de control nu acoperă toate componentele ratei de eroare reziduală și nu sunt întotdeauna fiabile, DG AGRI a realizat o evaluare individuală pentru fiecare agenție de plăți, pe baza tuturor informațiilor disponibile, inclusiv pe baza constatărilor de audit ale Curții de Conturi;

82. reiterează afirmațiile Curții de Conturi ( 24 ) , potrivit cărora rezultatele acestei noi abordări arată că statisticile realizate de statele membre cu privire la inspecții, declarațiile directorilor agențiilor de plăți și activitatea desfășurată de organismele de certificare nu permit să se obțină decât o asigurare limitată;

83. subliniază că, în pofida faptului că aproape toate agențiile de plăți care efectuează plăți directe au fost acreditate și atestate de autoritățile de certificare, iar 79 dintre cele 82 de declarații de asigurare ale agențiilor de plăți au primit un aviz fără rezerve din partea organismelor de certificare în 2013, confirmând astfel corectitudinea declarațiilor de asigurare prezentate de directorii agențiilor de plăți, Comisia a fost obligată să corecteze, în sensul majorării, ratele de eroare comunicate de 42 dintre cele 68 de agenții de plăți, rata de eroare reziduală depășind 2 %;

84. subliniază că cele cinci agenții de plăți care au cea mai ridicată rată de eroare sunt următoarele: 1. Regatul Unit, RPA 5,66 % (notificarea statului membru: 0,67 %) 2. Grecia, OKEPE 5,17 % (notificarea statului membru: 0,83 %) 3. Spania, AVGA 4,71 % (notificarea statului membru: 1,93 %) 4. Portugalia, IFAP 4,37 % (notificarea statului membru: 0,82 %) 5. România, APIA 4,27 % (notificarea statului membru: 1,77 %)

85. regretă faptul că legislația în vigoare nu prevede sancțiuni pentru raportarea incorectă sau falsă ( 25 ) de către agențiile de plăți;

86. solicită ca funcționarii Uniunii să supravegheze cu mai multă rigurozitate agențiile de plăți din statele membre, asigurând o monitorizare mai atentă și o coordonare sporită a acestora, cu scopul soluționării deficiențelor cu care se confruntă în special agențiile de plăți care au înregistrat constant rezultate scăzute în ultimii trei ani, în vederea eficientizării managementului de plăți;

IACS și LPIS

87. împărtășește opinia formulată de Comisie și de Curtea de Conturi, potrivit căreia, per ansamblu, Sistemul integrat de administrare și control (IACS) joacă un rol-cheie în prevenirea și reducerea erorilor din cadrul cererilor depuse de fermieri și subliniază că funcționarea sa adecvată ar fi trebuit să garanteze faptul că plățile agricole directe nu sunt afectate de un nivel semnificativ de eroare;

88. deplânge faptul că existența unor deficiențe persistente la excluderea terenurilor neeligibile din sistemul de identificare a parcelelor agricole (LPIS) și la nivelul prelucrării administrative a cererilor fermierilor contribuie în mod semnificativ la nivelul de eroare care rămâne în cadrul plăților din Fondul european de garantare agricolă (FEGA);

89. subliniază din nou dimensiunea orizontală a deficiențelor detectate la nivelul LPIS; ia act de faptul că, din 2007, Curtea de Conturi a examinat IACS în 38 de agenții de plăți din toate cele 28 de state membre și își exprimă regretul profund că, dintre sistemele de control, doar șapte au fost evaluate ca fiind eficace, 22 parțial eficace și nouă ineficace; invită Comisia să asigure că riscurile financiare pentru buget sunt acoperite prin corecții financiare nete;

Procedurile destinate să asigure recuperarea plăților necuvenite

90. își exprimă îngrijorarea cu privire la informațiile furnizate de Curtea de Conturi ( 26 ) , potrivit cărora sumele pierdute ca urmare a unor nereguli sau neglijențe legate de datoriile aferente anului de depunere a cererii 2008 sau anilor anteriori fuseseră notificate debitorilor în Irlanda cu o întârziere considerabilă și nu făcuseră obiectul vreunei proceduri de recuperare sau de executare timp de mai mulți ani;

91. declară că, până la sfârșitul lui 2012, din 6,7 milioane EUR reprezentând datorii aferente acestor ani de depunere a cererii, suma de 2,3 milioane EUR a fost suportată de Uniune în temeiul regulii de partajare în proporții egale a costurilor, în pofida termenului respectat de Curtea de Conturi în ceea ce privește procedura de notificare, și își exprimă temerea că banii nu vor mai ajunge niciodată în bugetul Uniunii;

92. își exprimă îngrijorarea și cu privire la constatările Curții de Conturi, potrivit cărora autoritățile italiene nu au indicat dacă datoriile rezultau din neregularități sau erori administrative, ceea ce ar putea conduce la suportarea de către bugetul UE a anumitor sume; solicită Comisiei să prezinte informații privind această situație într-o analiză detaliată până la sfârșitul anului;

93. constată că, în conformitate cu informațiile prezentate în raportul anual de activitate pe 2013 al DG AGRI ( 27 ) , statele membre cu cele mai slabe rezultate în ceea ce privește recuperarea plăților necuvenite sunt Bulgaria, cu o rată de recuperare de 4 %, Grecia, cu 21 %, Franța, cu 25 %, Slovenia, cu 25 %, Slovacia, cu 27 % și Ungaria, cu 33 %; își exprimă îngrijorarea cu privire la nivelurile alarmant de scăzute ale recuperărilor din unele domenii și solicită un raport din partea Comisiei cu privire la cauzele și posibilitățile de asigurare a îmbunătățirilor;

Procedura închiderii și verificării conturilor

94. ia act de faptul că Comisia a adoptat patru decizii de conformitate în 2013, care au determinat corecții financiare în valoare de 1 116,8 milioane EUR [861,9 milioane EUR pentru FEGA, 236,2 milioane EUR pentru Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR)], care reprezintă aproximativ 2 % din bugetul 2013 al Uniunii destinat agriculturii și dezvoltării rurale (1,4 % în perioada 2008-2012);

95. subliniază că această sumă nu poate fi comparată cu indicele de eroare cel mai probabil emis de Curtea de Conturi, deoarece auditurile de conformitate desfășurate de Comisie sunt bazate pe sisteme, nu vizează verificarea regularității operațiunilor subiacente, acoperă cheltuieli care privesc mai multe exerciții bugetare și conduc la corecții financiare reprezentate în proporție de 65 % din corecții forfetare, în consecință nu permit calcularea unei rate de eroare anuale ( 28 )

96. subliniază că, potrivit constatărilor Curții de Conturi ( 29 ) , creșterea în 2013 a nivelului mediu al corecțiilor financiare aplicate față de perioada 2008-2012 se explică în principal prin reducerea numărului de dosare de audit deschise în lucru, de la 553 la sfârșitul lui 2012, la 516 la sfârșitul lui 2013, și că soluționarea acestor dosare, care priveau exerciții financiare de dinainte de 2010, a condus la corecții financiare în valoare de 881 de milioane EUR (79 % din total);

97. își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că dispozițiile în vigoare în prezent ( 30 ) nu garantează independența organismului de conciliere care ar putea fi implicat în procedura de verificare a conformității;

Dezvoltare rurală, mediu, pescuit și sănătate

98. constată că plățile din domeniile dezvoltării rurale, mediului, pescuitului și sănătății pentru 2013 au fost afectate de un nivel semnificativ de eroare și că rata de eroare cea mai probabilă a scăzut la 6,7 % de la 7,9 % în 2012 și că șapte din cele 13 sisteme de control și monitorizare examinate în legătură cu plățile înscrise ca cheltuieli în statele membre au fost evaluate ca fiind parțial eficace, iar șase dintre ele au fost ineficace;

99. este de acord cu opinia exprimată de Curtea de Conturi, potrivit căreia rata de eroare cea mai probabilă ar fi fost redusă cu 2 % dacă autoritățile naționale ar fi utilizat toate informațiile disponibile pentru a evita, depista și corecta erorile; subliniază că, atunci când sunt responsabile pentru gestionarea fondurilor Uniunii, statele membre au o răspundere importantă în ceea ce privește execuția corectă și legală a bugetului Uniunii;

100. deplânge faptul că rata de eroare medie calculată de Curtea de Conturi în cazul dezvoltării rurale pentru ultimii trei ani a fost de 8,2 %, iar în 2013 de 7,9 % ( 31 ) ; regretă foarte mult faptul că această rată de eroare este cea mai mare rată de eroare într-un domeniu de politici pentru 2013;

101. ia act de faptul că erorile depistate de Curte au rezultat în principal din nerespectarea de către beneficiari a condițiilor de eligibilitate, aplicarea neadecvată a normelor de achiziții publice și nerespectarea angajamentelor de agromediu;

102. își exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că Curtea de Conturi a constatat că încălcările de către beneficiari privați suspectate a fi intenționate au contribuit la o optime din rata de eroare în domeniul dezvoltării rurale și deplânge faptul că măsura care viza în mod specific dezvoltarea rurală – „creșterea valorii adăugate a produselor agricole și forestiere” – a avut cea mai mare contribuție la rata de eroare pentru investițiile private ( 32 ) , și, ca urmare, Curtea de Conturi și-a exprimat preocupările profunde cu privire la „eficiența și eficacitatea măsurii de a-și atinge obiectivele de politică”;

103. este de acord cu opinia exprimată de Curtea de Conturi ( 33 ) , potrivit căreia erorile au fost cauzate parțial de complexitatea normelor și de existența a numeroase scheme de sprijin în cadrul programelor aferente perioadei 2007-2013: un total de 46 de măsuri pentru dezvoltarea rurală, fiecare având propriile norme și cerințe;

104. ia act de nivelul în creștere al plăților suspendate sau întrerupte de către Comisie, ceea ce garantează că se efectuează în mod sistematic acțiuni de corecție în cazurile în care se identifică deficiențe;

105. salută schimbarea de abordare a Comisiei pentru a calcula rata de eroare reziduală ținând seama de toate auditurile și informațiile relevante cu scopul de a ajusta rata de eroare raportată de statele membre;

106. deplânge faptul că datele comunicate de statele membre privind rezultatele controalelor efectuate de ele nu sunt fiabile; ia act de faptul că organismele de certificare au emis o opinie cu rezerve în care indică o rată de eroare mai mare de 2 % în cazul a doar nouă agenții de plăți din 74 ( 34 ) , în timp ce Comisia a emis o opinie cu rezerve pentru 31 de agenții din 24 de state membre ( 35 )

107. regretă că unele dintre statele membre nu au adoptat măsuri de remediere adecvate și faptul că nu există o abordare sistematică de eliminare a cauzelor erorilor în toate statele membre; subliniază că nu există acțiuni preventive care să împiedice numeroasele deficiențe la nivelul Uniunii;

108. ia act de faptul că principalii factori care justifică subutilizarea celor 4 300 000 EUR de la capitolul 17 04 destinat siguranței alimentelor și hranei pentru animale, sănătății și bunăstării animalelor și sănătății plantelor sunt suma de 900 000 EUR reprezentând venituri alocate pentru diferite programe care pot fi utilizate în 2014 și suma de 2 000 000 EUR destinată Fondului de urgență; ia act de faptul că, din cea de a doua sumă menționată, 50 % (1 000 000 EUR) au fost reportate în 2014 (pentru măsurile de combatere a bolii limbii albastre în Germania) și executate în exercițiul respectiv;

Solicitări pe lângă Comisie, statele membre și Curtea de Conturi privind agricultura și dezvoltarea rurală

109. solicită Curții de Conturi să calculeze rate de eroare separate pentru măsurile de piață și plățile directe din cadrul primului pilon al PAC;

110. recomandă Comisiei să monitorizeze în mod activ aplicarea de măsuri de remediere în ceea ce privește deficiențele din cadrul sistemului de control aplicabil ajutorului acordat de Uniune pentru recunoașterea grupurilor de producători de legume și fructe în Polonia, precum și din cadrul programelor operaționale pentru organizațiile de producători din Austria, Țările de Jos și Regatul Unit;

111. îndeamnă Comisia să demonstreze valoarea adăugată a Uniunii a măsurilor de piață în domeniul agriculturii ținând seama de riscurile legate de eventualele pierderi care pot afecta bugetul Uniunii și invită Comisia să aibă în vedere eliminarea lor în cazul în care riscurile sunt prea ridicate; solicită Comisiei să menționeze în Raportul Comisiei pe 2013 privind acțiunile întreprinse în urma descărcării de gestiune măsurile luate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) ca urmare a misiunii de audit privind rambursările la export pentru carnea de pasăre în Franța;

112. solicită Comisiei să elaboreze propuneri în vederea sancționării raportării incorecte sau false de către agențiile de plăți, inclusiv în ceea ce privește următoarele trei aspecte: statisticile controalelor, declarațiile agențiilor de plăți și activitatea desfășurată de organismele de certificare; solicită să se confere Comisiei competența de a retrage autorizația agențiilor de plăți în cazul denaturării grave a datelor prezentate;

113. îl îndeamnă pe directorul general al DG AGRI să examineze valoarea adăugată reală a amânărilor repetate ale rezervelor justificate de deficiențele depistate în legătură cu LPIS, deficiențe cu o dimensiune orizontală evidentă;

114. solicită Comisiei și statelor membre să ia măsurile necesare pentru a se asigura că IACS este utilizat la potențialul său maxim și în special să se asigure că eligibilitatea și dimensiunile parcelelor agricole sunt evaluate și înregistrate în mod corect de statele membre, precum și că statele membre adoptă fără întârziere măsuri de remediere atunci când se constată că IACS este afectat de erori sistemice;

115. îndeamnă Comisia să clarifice informațiile prezentate de Curtea de Conturi în raportul său anual pe 2013 la punctele 3.24 și 3.25 în ceea ce privește neregulile din Irlanda și Italia legate de recuperarea plăților necuvenite și să ia măsurile corective necesare și să informeze Parlamentul cu privire la măsurile respective până în iunie 2015;

116. îndeamnă Comisia să ia măsuri pentru a reduce în continuare numărul dosarelor de audit deschise aflate încă în lucru în cadrul procedurii de verificare și validare a conturilor, astfel încât să permită închiderea până la sfârșitul anului 2015 a tuturor auditurilor desfășurate înainte de 2012;

117. solicită îndeosebi ca mandatul membrilor organismului de conciliere implicați în procedura de verificare și validare a conturilor să fie limitat în timp, având un termen inițial de trei ani, cu posibilitatea de prelungire cu maximum încă un an; solicită, de asemenea, ca orice eventuale conflicte de interese legate de tratarea dosarelor în cauză să fie evitate și ca statele membre să nu fie reprezentate direct în cadrul organismului de conciliere în cazul în care sunt vizate în mod direct de corecțiile financiare;

118. solicită Comisiei să prezinte Parlamentului un raport detaliat privind implementarea plafonării plăților directe în cadrul PAC pentru fiecare stat membru în parte;

119. solicită reducerea birocrației din cadrul PAC, pentru a reduce ratele de eroare; salută, prin urmare, angajamentul asumat de Comisie de a face din simplificare și subsidiaritate unele dintre principalele priorități din următorii cinci ani; solicită ca, în cazuri extreme, să se retragă acreditarea agențiilor de plăți care înregistrează în mod constant performanțe slabe;

120. invită Comisia să prezinte în timp util un plan detaliat pentru reducerea birocrației în cadrul PAC cu 25 % în următorii cinci ani;

121. solicită Curții de Conturi să examineze domeniul de politică al dezvoltării rurale într-un capitol separat al raportului său anual sau, cel puțin, să calculeze rate de eroare individuale pentru domeniul de politică al dezvoltării rurale, pentru cel al pescuitului și pentru programul LIFE+;

122. recomandă Comisiei să se asigure că planurile de acțiune ale statelor membre care vizează domeniul dezvoltării rurale sunt finalizate, incluzând toate regiunile și acoperind toate măsurile, în special măsurile de investiții, și țin seama de constatările de audit ale Comisiei și ale Curții;

123. solicită Comisiei informații legate de acțiunile întreprinse în cazurile de încălcări suspectate a fi intenționate raportate de Curtea de Conturi la OLAF, în special în ceea ce privește măsura care viza dezvoltarea rurală „creșterea valorii adăugate a produselor agricole și forestiere”, și să reexamineze structura acestei măsuri în lumina observațiilor critice emise de Curtea de Conturi cu privire la eficiența și eficacitatea acesteia în raportul privind acțiunile întreprinse în urma descărcării de gestiune a Comisiei pentru 2013;

124. îndeamnă Comisia să monitorizeze îndeaproape punerea în aplicare a programelor de dezvoltare rurală și, în cazul auditurilor sale de conformitate, să țină seama de normele aplicabile, inclusiv de cele adoptate la nivel național, după caz, cu scopul de a reduce riscul ca deficiențele și erorile identificate în perioada de programare 2007-2013 să se repete;

Pescuit

125. constată rezerva exprimată de DG MARE cu privire la o rată de eroare mai mare de 2 % în cazul cheltuielilor declarate de anumite state membre, la un raport considerat a fi nefiabil și la absența raportului în cazul unui stat membru; regretă această situație în legătură cu statul membru în cauză; constată totuși că situația s-a îmbunătățit în urma somațiilor adresate statului membru respectiv de către Comisie;

126. regretă, în afara acestor observații, că Curtea de Conturi nu a dat detalii mai precise cu privire la rezultatul auditurilor sale pentru domeniul specific al pescuitului și afacerilor maritime și solicită publicarea informațiilor în cauză, din motive de transparență;

127. ia act cu satisfacție de faptul că 92,31 % dintre plățile efectuate de DG MARE au fost efectuate la timp; constată totuși cu îngrijorare că numărul plăților întârziate a crescut față de exercițiul bugetar precedent; constată cu plăcere că nivelul penalităților de întârziere plătite în 2013 este în descreștere și încurajează, prin urmare, DG MARE să mențină un termen-limită de plată conform cerințelor reglementare;

Politica regională, transporturi și energie

UE 2020

128. subliniază că un procent de 96 % (43 494 de milioane EUR) din cuantumul total al plăților aferente acestui grup de politici în 2013 (45 311 de milioane EUR) este destinat politicii regionale, care este pusă în aplicare în special prin intermediul Fondului european de dezvoltare regională (FEDR) și al Fondului de coeziune (FC), 1 059 de milioane EUR sunt destinate mobilității și transportului, iar 758 de milioane EUR, energiei;

129. ia act de rolul hotărâtor al politicii regionale a Uniunii în ceea ce privește reducerea disparităților dintre regiuni, în promovarea coeziunii economice, sociale și teritoriale între regiunile statelor membre și între statele membre; ia act de faptul că această politică este principala politică de investiții pe termen lung în economia reală la nivelul Uniunii, reprezentând 29 % din totalul cheltuielilor bugetare ale Uniunii în 2013, și este un instrument consacrat de generare a creșterii și de creare de locuri de muncă în Uniune, ceea ce vine în sprijinul realizării obiectivelor Strategiei Europa 2020;

130. recunoaște rolul important al politicii din domeniul transporturilor și al politicii energetice în crearea unor sisteme și servicii în aceste domenii care să fie sigure, durabile și competitive pentru cetățenii și întreprinderile din Uniune și subliniază contribuția acestor politici la implementarea obiectivelor Strategiei Europa 2020;

131. salută analiza realizată de Comisie cu privire la eficiența, eficacitatea, coerența și valoarea adăugată europeană a politicii regionale prin intermediul evaluării ex post ; se așteaptă să primească actualizări periodice ale evaluării Comisiei;

132. subliniază că Comisia ar trebui să se asigure că obține informații consecvente și fiabile de la statele membre cu privire la utilizarea finanțării din FEDR; consideră că aceste informații ar trebui să indice progresul programelor operaționale, nu numai din punct de vedere financiar, ci și în termeni de performanță ( 36 )

133. atrage atenția asupra caracterului multianual al sistemului de gestionare a politicii de coeziune și subliniază faptul că evaluarea finală a neregulilor legate de punerea în aplicare a politicii respective va fi posibilă doar la finalul perioadei de programare;

Erori

134. constată că, dintre cele 180 de operațiuni care au făcut obiectul auditului Curții de Conturi, 102 (57 %) erau afectate de eroare; observă că Curtea de Conturi are în proporție de 95 % certitudinea că rata de eroare din cadrul populației se situează între 3,7 % și 10,1 % (limita inferioară, respectiv superioară, a ratei de eroare) și estimează că, pe baza celor 40 de erori pe care le-a cuantificat, indicele de eroare cel mai probabil este 6,9 % (2012: 6,8 %);

135. subliniază faptul că, în 17 cazuri în care au fost identificate erori cuantificabile imputabile beneficiarilor finali, autoritățile naționale dispuneau de informații suficiente pentru a preveni, detecta și corecta erorile înainte de declararea cheltuielilor către Comisie; ia act de faptul că, dacă toate aceste informații ar fi fost utilizate pentru corectarea erorilor, rata de eroare cea mai probabilă estimată pentru prezentul capitol ar fi fost cu 3 puncte procentuale mai mică; subliniază că, atunci când sunt responsabile pentru gestionarea fondurilor Uniunii, statele membre au o răspundere importantă în ceea ce privește execuția corectă și legală a bugetului Uniunii;

136. subliniază că, în cazul cheltuielilor din cadrul FEDR și al FC, precum și în cazul cheltuielilor aferente mobilității, transporturilor și energiei, principalele riscuri de conformitate sunt legate de: erori legate de normele în materie de achiziții publice (39 %), proiecte/activități neeligibile sau beneficiari neeligibili (22 %), includerea de costuri neeligibile în declarațiile de cheltuieli (21 %) și nerespectarea normelor în materie de ajutoare de stat privind FEDR și FC; salută acțiunile întreprinse de Comisie pentru a reduce aceste riscuri și o încurajează să ofere în continuare orientare și formare autorităților de management cu privire la riscurile identificate; estimează că noile reglementări și norme pentru perioada de programare 2014-2020 vor contribui la scăderea riscului de eroare și la îmbunătățirea performanței prin intermediul unei simplificări și al unei clarificări accentuate ale procedurilor;

Fiabilitatea raportării de către statele membre

137. ia act de faptul că autoritățile din state membre au emis 322 de opinii de audit naționale privind programele lor operaționale și că, în 209 cazuri (65 %), opiniile de audit au indicat o rată de eroare mai mică de 2 %; ia act de faptul că, după verificarea datelor de către Comisie, aceasta a confirmat ratele de eroare indicate de statele membre în cazul a 78 de opinii de audit naționale; ia act de faptul că Comisia a fost nevoită să corecteze 244 de opinii de audit naționale ( 37 ) ; solicită Comisiei ca, în viitor, să ofere informații detaliate privind modificările ratelor de eroare operate de DG REGIO;

138. ia act de faptul că Comisia a considerat nefiabile toate ratele de eroare auditate la nivel național identificate în rapoartele Slovaciei, 10 din cele 15 rate de eroare identificate în rapoartele Ungariei, două din cele șapte rate de eroare identificate în rapoartele Bulgariei și una din patru rate de eroare identificate în rapoartele Belgiei; solicită Comisiei să demonstreze dacă și în ce mod corecțiile forfetare impuse cu scopul de a proteja bugetul Uniunii (25 % în cazul unui program și 10 % în cazul a nouă programe în Slovacia, două în Bulgaria și Italia și unul în cazul Belgiei ( 38 ) ) au contribuit la remedierea situației;

139. subliniază că ratele de eroare raportate în cazul următoarelor programe operaționale sunt lipsite de fiabilitate: Statul membru Program Titlu Suma alocată (milioane EUR) Rata de eroare a SM în rapoartele de control anuale (%) Rata de eroare/rata forfetară a COM (%) BE 2007BE162PO001 Bruxelles, Competitivitate regională 56,93 6,23 10 BG 2007BG161PO002 Asistență tehnică 1 466,43 4,10 10 DE 2007DE162PO006 FEDR Bremen 142,01 0,31 5 DE 2007DE161PO003 FEDR Mecklenburg-Pomerania de Vest 1 252,42 0,81 5 DE 2007DE162PO005 FEDR Hessa 263,45 0,04 5 ETC 2007CB063PO052 INTERREG IV Italia/Austria 60,07 2,77 10 ETC 2007CG163PO030 Slovacia/Republica Cehă 92,74 0,96 10 ETC 2007CB163PO019 Mecklenburg/Pomerania de Vest – Polonia 132,81 0,02 5 HU 2007HU161PO001 Dezvoltare economică 2 858,82 0,71 5 HU 2007HU161PO007 Transporturi 5 684,24 0,54 5 HU 2007HU161PO003 Panonia de Vest 463,75 1,30 5 HU 2007HU161PO004 Marea Câmpie de Sud 748,71 1,30 5 HU 2007HU161PO005 Transdanubia Centrală 507,92 130 5 HU 2007HU161PO006 Ungaria de Nord 903,72 1,30 5 HU 2007HU161PO009 Marea Câmpie de Nord 975,07 1,30 5 HU 2007HU161PO011 Transdanubia de Sud 705,14 1,30 5 HU 2007HU161PO001 Ungaria Centrală 1 467,20 0,10 5 IT 2007IT161PO007 Dezvoltare Mezzogiorno 579,04 0,63 10 IT 2007IT161PO008 Calabria 1 499,12 2,45 10 SL 2007SL161PO001 Potențialul de dezvoltare regională 1 783,29 2,80 5 SL 2007SL161PO002 Infrastructură 1 562,06 2,80 5 SK 2007SK161PO006 Competitivitate și creștere economică 968,25 0 25 SK 2007SK161PO005 Sănătate 250,00 1,79 25 SK 2007SK161PO001 Societatea informațională 843,60 1,79 10 SK 2007SK16UPO001 Cercetare și dezvoltare 1 209,42 1,30 10 SK 2007SK161PO002 Mediu 1 820,00 0,33 10 SK 2007SK161PO004 Transporturi 3 160,15 0,74 10 SK 2007SK161PO003 Programul operațional regional 1 554,50 0,32 10 SK 2007SK161PO007 Asistență tehnică 97,60 1,79 10 SK 2007SK162PO001 Bratislava 95,21 1,79 10 UK 2007UK162PO001 Lowlands și Uplands, Scoția 375,96 5,98 8,42 UK 2007UK161PO002 Țara Galilor de Vest și The Valleys 1 250,38 036 5 UK 2007UK162PO012 Țara Galilor de Est 72,45 0,36 5

140. solicită Comisiei ca, în viitor, să raporteze ratele de eroare pentru fiecare program, astfel cum sunt comunicate de statele membre și acceptate/corectate de Comisie în raportul anual de activitate;

141. ia act de faptul că, pe baza propriei evaluări, Comisia a considerat activitatea a 40 de autorități de audit responsabile de auditarea a aproximativ 90 % din alocările FEDR/FC în perioada de programare 2007-2013 ca fiind în general fiabilă;

Sisteme de gestionare și control (SGC)

142. invită Comisia să ofere în continuare îndrumări și asistență tehnică statelor membre; solicită Comisiei și statelor membre să acorde o atenție deosebită simplificării procedurilor, inclusiv a celor pentru beneficiari, ceea ce poate prezenta beneficii atât pentru audit, cât și pentru reducerea ratelor de eroare, sporind în paralel eficacitatea sistemelor de gestiune și control;

143. salută îmbunătățirea, din 2011, a gestionării fondurilor în Austria, Republica Cehă și România; este îngrijorat de înrăutățirea gestionării FEDR în Slovacia, Spania, Țările de Jos și Regatul Unit ( 39 )

144. subliniază faptul că, în 50 din 75 de cazuri, rezervele au fost menținute timp de un an sau mai mult; solicită Comisiei să ofere informații pentru a evalua dacă deficiențele și regiunile au rămas aceleași și pentru a afla motivul pentru care autoritățile naționale de management nu au reușit să corecteze erorile în mod eficace;

145. sprijină pe deplin utilizarea de către Comisie a întreruperii și suspendării plăților ca instrument eficace și preventiv pentru a proteja interesele financiare ale Uniunii;

146. este conștient de dispozițiile noului cadru de reglementare pentru perioada de programare 2014-2020, care prevede că deficiențele grave în sensul Regulamentului delegat (UE) nr. 480/2014 al Comisiei ( 40 ) identificate de Comisie sau de Curtea de Conturi după prezentarea conturilor va duce la corecții financiare nete pentru programele în cauză; invită Comisia să prezinte o listă a cazurilor respective în timp util pentru desfășurarea procedurii de descărcare de gestiune pentru 2014;

147. salută procedurile consolidate de control și audit prevăzute de cadrul de reglementare pentru perioada de programare 2014-2020, în special în ceea ce privește verificările de gestiune și controalele realizate înainte de certificarea conturilor anuale ale programelor și de transmiterea declarațiilor de gestiune de către autoritățile de management către Comisie; constată că capacitatea de corecție a Comisiei a fost îmbunătățită prin eliminarea posibilității ca statele membre să reutilizeze fondurile, ceea ce duce la corecții financiare nete; salută crearea Centrului de competențe pentru dezvoltarea capacității administrative, al cărui domeniu de activitate va fi legat de fondurile structurale și de investiții; sprijină orientarea mai strictă spre rezultate și concentrarea tematică sporită a politicii de coeziune, ceea ce ar trebui să asigure o trecere de la criteriile bazate pe absorbția de fonduri către calitatea cheltuielilor și o valoare adăugată ridicată a operațiunilor cofinanțate;

148. reamintește punctul 165 al rezoluției care însoțește descărcarea de gestiune a Comisiei pentru exercițiul financiar 2012, în care Parlamentul solicita uniformizarea în cadrul gestiunii partajate a metodologiei de calcul a erorilor din procedurile de achiziții publice; salută eforturile de armonizare realizate de Comisie în Decizia sa C(2013) 9527 din 19 decembrie 2013 privind instituirea și aprobarea orientărilor pentru stabilirea corecțiilor financiare pe care Comisia trebuie să le aplice, în cazul nerespectării normelor în materie de achiziții publice, asupra cheltuielilor finanțate de Uniune în cadrul gestiunii partajate; subliniază că Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului ( 41 ) trebuie pusă în aplicare de statele membre până la 18 aprilie 2016; consideră că aceasta va duce la modificări semnificative ale procedurilor de achiziții, putând necesita noi modificări metodologice;

149. subliniază că metodologia Curții de Conturi trebuie să fie consecventă și trebuie să se aplice în toate domeniile de gestionare; înțelege că continuarea alinierii ar putea duce la inconsecvențe în definițiile Curții de Conturi privind tranzacțiile ilegale în cadrul gestiunii directe și al gestiunii partajate;

Corecții financiare

150. ia act de faptul că, în 2013, Comisia a decis aplicarea de corecții financiare în valoare de 912 371 222 EUR în cazul programelor operaționale ale statelor membre, dintre care 239,50 milioane EUR au vizat Republica Cehă, 147,21 milioane EUR Ungaria și 95,47 milioane EUR Grecia;

151. invită Comisia să efectueze o evaluare pe durata punerii în aplicare și după realizarea proiectelor propuse de statele membre în ceea ce privește fondurile structurale, desfășurând evaluări de performanță progresive care să urmărească creșterea eficacității și a controlului asupra investiției de resurse economice și care să fie în măsură să evidențieze eventuale abuzuri și fraude comise în realizarea proiectului;

152. invită Comisia să pună la dispoziție un mecanism pentru schimburi de informații între autoritățile de control naționale competente pentru a permite o confruntare a înregistrărilor contabile încrucișate referitoare la tranzacțiile dintre două sau mai multe state membre pentru a combate fraudele transnaționale cu fonduri structurale și, ținând seama de noile dispoziții din cadrul financiar multianual 2014-2020, în cadrul mai amplu al fondurilor structurale și de investiții europene (Fondul social european – FSE, Fondul european de dezvoltare regională – FEDR, Fondul de coeziune – FC, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală – FEADR, Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime – FEPAM), pentru a garanta o abordare orizontală în ceea ce privește protecția intereselor financiare ale Uniunii;

153. constată, de asemenea, că, în perioada de programare 2007-2013, 75 % (și anume 1 342 de milioane EUR) din corecțiile financiare confirmate în cazul FEDR/FC și FSE au fost efectuate în șase state membre (Republica Cehă, Grecia, Spania, Ungaria, Polonia și România);

Dezangajări

154. regretă că, în 2013, a fost necesară dezangajarea a 397,8 milioane EUR, dintre care 296,7 milioane EUR în Republica Cehă; consideră că dezangajările sunt contrare principiilor bunei gestiuni financiare; își exprimă preocuparea pentru incapacitatea constantă a anumitor regiuni de a absorbi fondurilor alocate; invită Comisia să identifice problemele regionale care cauzează această incapacitate de absorbție; invită, de asemenea, Comisia să elaboreze și să prezinte un plan detaliat de creștere a capacității de absorbție a fondurilor din regiunile care prezintă o rată de absorbție deosebit de redusă;

155. subliniază faptul că stabilirea unei perioade de eligibilitate a fost introdusă în noul regulament privind perioada de programare 2014-2020 pentru a se fixa un interval de timp în care să se facă investițiile și pentru a stimula autoritățile responsabile de programe să facă investiții în timp util în scopul creării de locuri de muncă și al creșterii economice în Uniune, iar acest lucru va reduce riscul de neutilizare în perioada de eligibilitate dată și, prin urmare, riscul de dezangajare;

Instrumente de inginerie financiară

156. ia act de faptul că autoritățile de management din statele membre au raportat că, la sfârșitul lui 2013, un total de 941 de instrumente de inginerie financiară (FEI) funcționau în 25 de state membre: 91 % erau FEI pentru întreprinderi, 6 % pentru proiecte de dezvoltare urbană și 3 % pentru fonduri destinate eficienței energetice/surselor regenerabile de energie; constată că valoarea totală a contribuțiilor programelor operaționale plătite instrumentelor de inginerie financiară s-a ridicat la 14 278,20 milioane EUR, incluzând fonduri structurale în valoare de 9 597,62 milioane EUR; constată că, în condițiile în care au mai rămas doar doi ani până la închidere, doar 47 % din contribuțiile programelor operaționale, și anume 6 678,20 milioane EUR, au fost plătite beneficiarilor finali;

157. este preocupat de constatările Comisiei cuprinse în raportul său anual consolidat pe 2013 privind punerea în aplicare a instrumentelor de inginerie financiară în conformitate cu articolul 67 alineatul (2) litera (j) din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului ( 42 ) : potrivit acestora, autoritățile de management din statele membre nu au oferit informații complete privind punerea în aplicare a instrumentelor de inginerie financiară, prin urmare, anumite informații conțineau „inexactități” legate de datele privind FEI în Ungaria și Italia;

Grecia

158. este preocupat de implementarea proiectelor prioritare în Grecia sub supravegherea Grupului operativ; constată că 48 de proiecte prioritare trebuie să fie accelerate; constată că, potrivit Comisiei, principalele probleme sunt: (a) întârzieri în fazele finale; (b) întârzieri în acordarea licențelor; (c) dizolvarea de contracte ca urmare a lipsei de lichidități a contractanților și (d) recursuri de lungă durată în fața instanțelor în timpul procedurilor de atribuire a contractelor; invită prin urmare Comisia să actualizeze proiectele prioritare în vederea raportului pentru 2013 privind acțiunile întreprinse;

Lacul Trasimeno

159. ia act de controlul la fața locului din decembrie 2014 întreprins de OLAF pentru investigarea eventualelor deficiențe în gestionarea fondurilor Uniunii destinate pistei de biciclete din jurul lacului Trasimeno din Italia; solicită Comisie să informeze Parlamentul cu privire la viitoarele evoluții, în raportul de monitorizare a descărcării de gestiune 2013;

Privatizarea proiectelor de infrastructură finanțate din fondurile Uniunii

160. ia act de faptul că Uniunea a finanțat modernizarea unei rețele de distribuție a apei în Skorkov (CZ) cu 1,1 milioane EUR; este preocupat de faptul că autoritățile comunale au delegat exploatarea sistemului de distribuție a apei unei întreprinderi care gestionează deja sistemul local de canalizare; constată că acesta din urmă a fost de asemenea cofinanțat de Uniune cu 1,4 milioane EUR și că prețul pentru aprovizionarea cu apă potabilă a crescut cu 45 %; consideră că apa potabilă este un bun public și că toți cetățenii trebuie să aibă acces la apă potabilă de foarte bună calitate la un preț rezonabil;

161. invită Comisia să informeze Parlamentul cu privire la toate cazurile de proiecte cu o cotă de participare a Uniunii de cel puțin 30 % care au fost privatizate ulterior;

Fondul de solidaritate al Uniunii Europene

162. ia act de raportul Comisiei pe 2013 referitor la Fondul de solidaritate al Uniunii Europene ( 43 ) ; este surprins de faptul că preocupările exprimate în raportul special nr. 24/2012 al Curții de Conturi și susținute în rezoluția Parlamentului din 3 aprilie 2014 referitoare la rapoartele speciale ale Curții de Conturi în contextul descărcării de gestiune a Comisiei pentru exercițiul financiar 2012 ( 44 ) nu au fost abordate; invită Comisia să explice modul în care deficiențele în cadrul furnizării de ajutor de urgență pentru regiunea Abruzzi, depistate de Curtea de Conturi, au fost remediate în Regulamentul revizuit privind Fondul de solidaritate al Uniunii Europene, care a intrat în vigoare la 28 iunie 2014, în special în ceea ce privește stabilirea unor planuri naționale actualizate de gestionare a dezastrelor, instituirea unor proceduri de achiziții publice în situații de urgență, instituirea unor măsuri provizorii de cazare în zonele afectate și transferul eventualelor venituri generate de proiectele aferente Fondului de solidaritate înapoi la bugetul Uniunii;

Măsuri viitoare

163. invită Comisia să prezinte un raport detaliat în legătură cu progresele înregistrate în ceea ce privește SGC-urile evaluate ca fiind parțial eficace în 2013 în timp util pentru procedura de descărcare de gestiune 2014 ( 45 )

164. invită Comisia să realizeze, în conformitate cu recomandările Curții de Conturi, o evaluare a „controalelor de nivel primar” efectuate în cursul perioadei de programare 2007-2013, în conformitate cu articolul 32 alineatul (5) din Regulamentul financiar; invită Comisia să realizeze și o evaluare a fiabilității informațiilor transmise de organismele de certificare din statele membre pentru raportul anual de activitate al DG REGIO; salută evaluările realizate din 2010 prin intermediul unor audituri direcționate privind programele care prezintă grad ridicat de risc în cadrul anchetei sale de audit intitulate „Rezolvarea problemelor legate de lipsa asigurărilor privind funcționarea sistemelor” ( Bridging the assurance gap );

165. invită Curtea de Conturi să prezinte Parlamentului un raport detaliat asupra evoluției ratei de eroare (pentru fiecare an, politică sectorială și stat membru) pe parcursul întregii perioade a cadrului financiar multianual anterior (2007-2013);

166. invită Comisia să solicite autorităților de audit să certifice exactitatea datelor privind corecțiile financiare pe care autoritățile de certificare le raportează pentru fiecare program operațional în parte; consideră că aceste informații detaliate ar trebui publicate în anexa la raportul anual de activitate al DG REGIO;

167. invită Comisia să comunice în mod consecvent, în raportul său anual de activitate, motivele pentru care nu formulează rezerve (sau formulează rezerve cu un impact financiar mai redus) în cazurile în care această situație este determinată de derogări de la orientările aplicabile emise de Comisie sau de la strategiile de audit aprobate;

168. sprijină recomandarea Curții de Conturi ca Comisia să le solicite statelor membre să furnizeze, în declarațiile conducerii pe care le prezintă [în conformitate cu articolul 59 alineatul (5) litera (a) din Regulamentul financiar], o confirmare explicită cu privire la eficacitatea controalelor de nivel primar efectuate de către autoritățile de management și autoritățile de certificare;

169. invită Comisia să le solicite autorităților naționale să ofere feedback privind măsura în care obiectivele stabilite ale proiectelor în domeniul FEDR/FC și FSE au fost realizate; consideră că aceste date ar trebui prezentate în așa fel încât să poate fi comparate la nivelul Uniunii; consideră că cetățenii preocupați de gradul de realizare a obiectivelor proiectelor ar trebui să aibă posibilitatea de a evalua proiectul, după finalizarea sa;

170. invită Comisia să clarifice inexactitățile legate de FEI și să evalueze în detaliu rezultatele în raportul anual de activitate pe 2014 al DG REGIO;

171. recunoaște eforturile Comisiei de a trece la o cultură a performanței; solicită, așadar, Comisiei (DG REGIO) să includă în planul său de gestionare și în raportul său anual de activitate o evaluare a activității sale în ceea ce privește creșterea eficienței, eficacității și impactului politicii de coeziune; solicită Comisiei ca, pe lângă abordarea execuției bugetare, să verifice performanța în raport cu obiectivele și să utilizeze mai bine evaluările, precum și să sprijine statele membre și autoritățile lor de management cu scopul de a crește calitatea rapoartelor lor de evaluare; subliniază, în acest context, necesitatea ca în viitor să se ia în calcul și să se evalueze rezultatele proiectelor și investițiilor și valoarea adăugată reală creată în beneficiul economiei, al ocupării forței de muncă și al dezvoltării regionale;

Ocuparea forței de muncă și afaceri sociale

UE 2020

172. subliniază că finanțarea din FSE contribuie în mod semnificativ la realizarea obiectivelor de ocupare a forței de muncă și de politică socială; constată că, pentru anul de raportare, au fost puse la dispoziția acestor obiective credite pentru plăți în valoare de 14,1 miliarde EUR, din care 98 % au fost furnizate prin intermediul FSE; consideră că este totuși necesară o evaluare de fond a performanței, care să evidențieze nu atât rata de absorbție a fondului, cât capacitatea sa reală de a crea locuri de muncă și a reintegra șomerii pe piața muncii; solicită o analiză detaliată a performanței obținute până la sfârșitul anului, corelându-i o decizie politică privind FSE;

173. subliniază importanța pe care o are FSE pentru investițiile în măsuri de creare de locuri de muncă și de combatere a șomajului, în capitalul uman, în educație și formare, în incluziunea socială și în accesul la servicii sociale;

174. subliniază că, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1083/2006, fondurile din cadrul FSE nu pot fi utilizate pentru relocalizarea locurilor de muncă dintr-un stat membru în altul; insistă asupra necesității ca statele membre și Comisia să facă verificări adecvate pentru a se asigura că fondurile Uniunii nu sunt deturnate în acest mod;

175. observă că intenția statelor membre de a absorbi fonduri UE ar trebui să vizeze obținerea rezultatelor și obiectivelor sprijinite de FSE și nu trebuie să compromită aplicarea consecventă a unor controale efective, situație care, în special către sfârșitul perioadei de eligibilitate, poate duce la nedepistarea cazurilor de încălcare a normelor și la finanțarea ulterioară a unor proiecte prea costisitoare, prost puse în aplicare sau cu slabe șanse de a obține rezultatele urmărite;

176. subliniază că reducerea șomajului în rândul tinerilor este extrem de urgentă; salută faptul că peste 12,4 miliarde EUR din FSE și Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor au fost alocate combaterii șomajului în rândul tinerilor în cadrul noii perioade de programare; invită Comisia să sprijine statele membre la executarea fondurilor Uniunii și să se asigure că banii respectivi vor fi cheltuiți în scopurile stabilite; invită Comisia să stabilească un sistem pentru perioada de programare 2014-2020 care să permită elaborarea de rapoarte privind progresele realizate în ceea ce privește integrarea persoanelor dezavantajate sau a anumitor grupuri de persoane (de exemplu, tinerii, persoanele în vârstă, persoanele care nu au un loc de muncă de mult timp, romii) în muncă;

Romii

177. subliniază că fondurile disponibile pentru integrarea romilor nu au fost în toate cazurile cheltuite în acest scop; este preocupat de faptul că numeroși romi se confruntă cu discriminare și excludere socială și că trăiesc în condiții socio-economice foarte precare; este preocupat de asemenea de faptul că, potrivit unui studiu efectuat de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene în 2012 ( 46 ) , în 90 % dintre gospodăriile rome, venitul mediu se situa sub pragul național de sărăcie și că, în medie, aproximativ 45 % dintre romi trăiesc în condiții de locuit improprii;

178. invită Comisia să sprijine implementarea efectivă a strategiilor naționale de integrare a romilor la nivel local și regional și să ia măsuri astfel încât cheltuielile bugetare să fie direcționate către obiectivele politicilor generale;

Erori

179. constată că, dintre cele 182 de operațiuni care au făcut obiectul auditului Curții de Conturi, 50 (27 %) erau afectate de eroare; constată că, pe baza celor 30 de erori pe care le-a cuantificat, Curtea estimează că rata de eroare cea mai probabilă este de 3,1 % (3,2 % în 2012); ia act de faptul că, în 13 cazuri în care au fost identificate erori cuantificabile imputabile beneficiarilor finali, autoritățile naționale dispuneau de informații suficiente pentru a preveni, detecta și corecta erorile înainte de declararea cheltuielilor către Comisie; consideră că, dacă toate aceste informații ar fi fost utilizate pentru corectarea erorilor, rata de eroare cea mai probabilă estimată pentru prezentul capitol ar fi fost cu 1,3 puncte procentuale mai mică; subliniază că, atunci când sunt responsabile pentru gestionarea fondurilor Uniunii, statele membre au o răspundere importantă în ceea ce privește execuția corectă și legală a bugetului Uniunii;

180. ia act de faptul că raportul anual al Curții de Conturi a constatat o ușoară scădere a ratei de eroare estimate pentru domeniul afacerilor sociale și ocupării forței de muncă, care s-a situat la 3,1 % în 2013, față de 3,2 % în anul anterior; observă că, în continuare, o singură rată de eroare a fost mai scăzută pentru toate domeniile de politici decât această rată și se așteaptă la o reducere suplimentară a ratei de eroare în următorii ani;

181. ia act de faptul că erorile din acest domeniu de politică au vizat, ca și în anii precedenți, cheltuieli care sunt neeligibile (93 % legate de supradeclararea cheltuielilor de regie, supradeclararea unor costuri de personal și costuri calculate incorect) și încălcări ale normelor în materie de achiziții publice (7 %);

182. ia act de recomandarea Curții de Conturi potrivit căreia Comisia ar trebui să analizeze în continuare alături de statele membre deficiențele identificate de DG EMPL în auditul său tematic al verificărilor de gestiune bazat pe analiza riscurilor și salută noile orientări elaborate de Comisie pentru a consolida și mai mult fiabilitatea verificărilor de gestiune în perioada de programare 2014-2020; constată că aceste orientări, care sunt rezultatul experienței acumulate în perioada de programare anterioară, au fost prezentate statelor membre și vor fi făcute publice în prima jumătate a anului 2015; subliniază că este foarte important ca autoritățile din statele membre să folosească informațiile disponibile pentru a depista și corecta erorile înainte de a solicita rambursări din partea Comisiei, ceea ce ar reduce în mod semnificativ rata de eroare din domeniul afacerilor sociale și ocupării forței de muncă;

183. încurajează DG EMPL să își urmărească obiectivul legat de FSE privind trecerea de la necesitatea corectării erorilor la evitarea acestora și susține eforturile DG EMPL de a ajuta statele membre cu cele mai mari rate de eroare în ceea ce privește FSE să își îmbunătățească sistemele utilizând cele mai bune practici disponibile; observă, în acest sens, că capacitatea administrativă și de organizare a DG EMPL ar trebui să corespundă activității și responsabilităților sale față de statele membre;

Fiabilitatea raportării de către statele membre

184. regretă faptul că controalele de nivel primar incorecte efectuate de sistemele naționale de gestionare și control rămân sursa principală a erorilor; își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la faptul că statele membre par să acorde mai puțină atenție modului de cheltuire a fondurilor Uniunii în comparație cu modul în care cheltuiesc bugetul național, deși dețin o răspundere importantă în ceea ce privește execuția corectă și legală a bugetului Uniunii atunci când sunt responsabile pentru gestionarea fondurilor Uniunii; ia act de faptul că următoarele programe au dat dovadă de deficiențe sistemice deosebite: Polonia, Spania (Castilia și Leon), România, Portugalia, Italia (Sicilia), Germania (la nivel federal), Germania (Thüringen), Republica Cehă și Ungaria; constată că, pe deasupra, auditurile tematice ale Comisiei au scos la iveală deficiențe ale sistemelor de gestionare și control ale programelor operaționale în cazul Irlandei (Investiții în capital uman), Slovaciei (educație) și Spaniei (Comunitatea Valenciană);

185. subliniază că, la examinarea ratelor de eroare comunicate de statele membre (SM) în rapoartele anuale de control (RAC), Comisia a majorat rata de eroare cu mai mult de 2 % pentru următoarele programe operaționale (PO): Statul membru Număr PO Plăți intermediare 2013 EUR Rata de eroare RAC SM (%) Corecție COM (%) Diferența (%) IT 2007IT052PO009 Bolzano 934 530 4,95 7,11 2,16 CZ 2007CZ052PO001 Praha Adapabilita 3,58 6,45 2,87 SK 2007SK05UPO002 PO ocuparea forței de muncă și incluziune socială 86 718 231 1,65 4,66 3,01 UK 2007UK052PO002 Lowlands și Uplands, Scoția 74 251 497 1,95 10,59 8,64 IT 2007IT052PO001 Abruzzi 0,2 15,9 15,88 ES 2007ES052PO011 La Rioja 0,38 37,76 37,38 În plus, Comisia a considerat că RAC aferente următoarelor PO au fost complet nefiabile, fapt care a declanșat o corecție forfetară: Statul membru Număr PO Plăți intermediare 2013 EUR Rata de eroare RAC SM (%) Corecție forfetară COM (%) Diferența (%) LU 2007LU052PO001 Program operațional FSE 4 285 659 0,4 6 2,0 1,54 IT 2007IT051PO001 Campania 77 486 332 0,38 2,0 1,62 BE 2007BE052PO001 Comunitatea vorbitorilor de limbă germană 0,0 2,0 2 ES 2007ES052PO002 Castilia și Leon 10 607 012 0,0 2,0 2,0 BE 2007BE052PO003 Stat federal 3,66 5,0 1,34 IT 2007IT051PO007 Pon istruzione 78 589 393 0,4 5,0 4,6 BE 2007BE052PO005 Flandra 118 201 220 1,61 10,0 8,39 UK 2007UK051PO002 Țara Galilor de Vest și The Valleys 149 600 091 0,36 10,0 9,64 UK 2007UK052PO001 Țara Galilor de Est 9 476 602 0,36 10,0 9,64 IT 2007IT052PO012 Toscana 61 978 561 1,11 25 23,89 IT 2007IT052PO016 Sardinia 23 478 530 0,13 25 24,87

186. salută, în acest sens, acțiunile specifice de diminuare a riscurilor întreprinse de Comisie, care includ atât măsuri preventive, cât și măsuri corective, precum și auditurile bazate pe analiza riscurilor realizate de DG EMPL;

187. salută faptul că Comisia și-a continuat politica strictă de întrerupere și suspendare în 2013; consideră demn de menționat, în acest context, faptul că Comisia a efectuat corecții financiare în 2013 în valoare de 842 de milioane EUR, dintre care 153 de milioane EUR pentru perioada 1994-1999, 472 de milioane EUR pentru perioada 2000-2006 și 217 milioane EUR pentru perioada 2007-2013; ia act de faptul că în timpul celor trei perioade de programare, corecțiile financiare au fost cele mai mari în următoarele state membre: Statul membru Corecția financiară cumulativă acceptată/decisă (milioane EUR) Corecția financiară cumulativă efectuată (milioane EUR) Italia 497,7 497,7 România 312,1 299,1 Spania 1 070,1 1 064,3

188. constată, de asemenea, că raportul anual de activitate al DG EMPL conține o rezervă referitoare la plățile efectuate în 2013 pentru perioada de programare 2007-2013, rezervă care este formulată pentru o sumă expusă riscului de 123,2 milioane EUR; constată că rezerva acoperă 36 dintre cele 118 programe operaționale aferente FSE (în comparație cu 27 din 117 programe operaționale în 2012): Perioada de programare 2007-2013 Statul membru Număr PO Denumirea Rezerva BELGIA 2007BE051PO001 Convergență Hainaut Integrală 2007BE052PO002 Troica Valonia-Bruxelles Integrală 2007BE052PO003 Federal De reputație 2007BE052PO004 Bruxelles capitală: ocuparea forței de muncă și coeziune socială De reputație 2007BE052PO005 Vlanderen Integrală REPUBLICA CEHĂ 2007CZ052PO001 Praha Adaptabilita De reputație 2007CZ05UPO001 Lidské zdroje a zaměstnanost Parțială de reputație FRANCE 2007FR052PO001 Programme opérationnel national FSE Parțială GERMANY 2007DE051PO002 Mecklenburg-Pomerania de Vest Integrală 2007DE052PO003 Berlin Integrală IRELAND 2007IE052PO001 Investițiile în capitalul uman Parțială de reputație ITALY 2007IT051PO001 Campania Integrală 2007IT051PO007 PON Istruzione Integrală 2007IT052PO001 Abruzzo Parțială de reputație 2007IT052PO009 Bolzano Integrală 2007IT052PO012 Toscana Integrală 2007IT052PO016 Sardinia Integrală POLAND 2007PL051PO001 Program Operacyjny Kapitał Ludzki Parțială ROMANIA 2007RO051PO001 Dezvoltarea resurselor umane Integrală SLOVAKIA 2007SK05UPO001 PO educație Parțială 2007SK05UPO002 PO ocuparea forței de muncă și incluziune socială Parțială de reputație SPAIN 2007ES051PO003 Extremadura Parțială 2007ES051PO005 Andaluzia Integrală 2007ES052PO003 Comunitatea Valenciană De reputație 2007ES052PO004 Aragon Integrală 2007ES052PO005 Baleare Integrală 2007ES052PO007 Catalonia De reputație 2007ES052PO008 Madrid Parțială de reputație 2007ES052PO011 La Rioja De reputație 2007ES05UPO001 Adaptabilidad Y Empleo Parțială 2007ES05UPO002 Lucha contra la discriminacion Parțială 2007ES05UPO003 Asistencia tecnica Parțială UNITED KINGDOM 2007UK051PO002 Țara Galilor de Vest și The Valleys Integrală 2007UK052PO001 Țara Galilor de Est Integrală 2007UK052PO002 Lowlands și Uplands din Scoția Integrală 2007UK052PO003 Irlanda de Nord Parțială Perioada de programare 2000-2006 Statul membru Număr PO Denumirea Rezerva FRANCE 1999FR053DO001 Objectif 3 national De reputație 2000FR162DO021 Nord-Pas-de-Calais ITALY 1999IT161PO006 Calabria SWEDEN 1999SE161DO001 Norrbotten och Västerbotten UNITED KINGDOM 1999GB161DO005 Highlands și insulele din Scoția 2000GB162DO013 Scoția de Vest

189. subliniază faptul că, în 30 din 79 de cazuri, rezervele au fost menținute timp de un an sau mai mult, fără a lua în considerare rezervele recurente emise pentru aceleași programe; solicită Comisiei să ofere informații pentru a evalua dacă deficiențele și regiunile au rămas aceleași și pentru evalua de ce autoritățile naționale de management nu au reușit să corecteze erorile în mod eficace; ia act de rezervele recurente referitoare la Belgia (competitivitate regională și ocuparea forței de muncă, ocuparea forței de muncă și coeziune socială), Germania (Turingia și Berlin), Irlanda (investiții în capitalul uman), Italia (Campania; competențe și dezvoltare), Slovacia (educație), Spania (Extremadura, Andaluzia, Insulele Baleare, Catalonia, Rioja; adaptabilitate și ocuparea forței de muncă, combaterea discriminării, asistență tehnică) și Regatul Unit (Highlands și insulele, Scoția, Lowlands și Uplands – Scoția); întreabă Comisia, în acest context, de ce aceste rezerve au fost emise în mod repetat și care sunt măsurile luate de Comisie pentru a remedia situația;

190. subliniază faptul că sunt afectate de rezerve plăți intermediare pentru PO din 2007-2013 în valoare de 2 159,4 milioane EUR; ia act de faptul că Comisia a estimat că suma expusă riscului în 2013 este de 123,3 milioane EUR;

191. susține solicitarea adresată de Curtea de Conturi Comisiei de a comunica în mod consecvent, în raportul său anual de activitate, motivele pentru care nu formulează rezerve (sau formulează rezerve cu un impact financiar mai redus) în cazurile în care această situaț