RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 31.5.2010 
SEC(2010) 663 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
Document de înso țire pentru 
Propunerea de 
REGULAMENT al PARLAMENTULUI EUROPEAN și al CONSILIULUI de punere 
în aplicare a articolului 10 din Prot ocolul ONU privi nd armele de foc și de stabilire a 
măsurilor privind autoriza țiile de export, importul și tranzitul pentru armele de foc, 
piesele, elementele și muniția pentru acestea 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI  
 
{COM (2010) 273} 
{SEC(2010) 662} 
*** 
RO 2   RO 1. INTRODUCERE  
1.1. Istoricul dosarului 
Planul de ac țiune pentru punerea în aplicare a Programul ui de la Haga privind consolidarea 
libertății, securit ății și justiției în Uniunea European ă a inclus printre ac țiunile sale1 o 
propunere privind încheierea  – în numele Comunit ății Europene2 – a Protocolului împotriva 
fabricării și traficului ilicit cu arme de foc, piese, elemente și muniție pentru acestea (denumit 
în continuare „Protocolul ONU privind armele de foc” sau „UNFP”)3, de completare a 
Convenției Organiza ției Națiunilor Unite de combatere a criminalit ății organizate 
transnaționale. Recent, Programul de la Stockholm privind o Europă deschisă și sigură în 
serviciul cet ățenilor și pentru protec ția acestora4 a eviden țiat traficul cu arme ca una dintre 
activitățile ilegale care continu ă să reprezinte o provocare pe ntru securitatea intern ă a UE și a 
reafirmat c ă Uniunea ar trebui s ă continue s ă promoveze ratificarea conven țiilor interna ționale 
(și a protocoalelor acestora), în special a celor elaborate s ub auspiciile Organiza ției Națiunilor 
Unite.  
Comunicarea Comisiei privind m ăsurile pentru a asigura o securitate sporit ă în domeniul 
explozivilor, detonatoarelor, echipamen telor pentru fabricarea de bombe și armelor de foc  
din 18 iulie 20055 a informat publicul cu privire la necesitatea de a pune în aplicare 
articolul 10 din UNFP (denumit în conti nuare „articolul 10”) în cadrul lucr ărilor generale de 
transpunere6, cu obiectivul final de a încheia (ratifi ca) UNFP în numele Uniunii, acest lucru 
reprezentând unul dintre scopuril e principale ale politicii actua le a Comisiei în domeniul 
armelor de foc. Propunerea pe care prezen ta evaluare a impactului (EI) o înso țește ar permite 
finalizarea acestor lucr ări. 
Articolul 10 impune p ărților contractante s ă creeze proceduri sau sisteme sau s ă le amelioreze 
pe cele existente pentru a exercita un cont rol eficient asupra exportului, importului și 
tranzitului de arme de foc, piese, elemente și muniție pentru acestea. 
Comisia a negociat și a semnat UNFP în numele Comunit ății Europene7 în temeiul 
articolelor 95 (pia ța internă) și 133 din Tratatul CE8 (politica comercial ă comună9, competen ță 
                                                 
1 JO C 198, 12.8.2005, punctul 4.2, Ordinea juridic ă internațională (o), p. 20. 
2 Atunci când se face o referire istoric ă la „Comunitatea European ă”, trebuie știut că Uniunea European ă 
a înlocuit Comunitatea European ă și a succedat acesteia la data intr ării în vigoare a „Tratatului de la 
Lisabona”, la 1 decembrie 2009, în conformitate cu articolul 1 alineatul  (3) din Tratatul privind Uniunea 
European ă/TUE (JO C115 din 9 mai 2008). 
3 http://treaties.un.org/Pages/ViewDetails.a spx?src=TREATY&mtdsg_no=XVIII-12-
c&chapter=18&lang=en   
4 Documentul 17024/09 al Consiliului UE, CO EUR-PREP 3 JAI 896 POLGEN 229 din 
2 decembrie 2009. 
5 COM(2005) 329 final. 
6 Lucr ări care au inclus actualizarea Directiv ei 91/477/CEE privind controlul achizi ționării și deținerii de 
arme pe teritoriul UE, modificat ă de Directiva 2008/51/CE, abordând alte p ărți ale UNFP din 
perspectiva pie ței interne. 
7 (Decizia 2001/748/CE a Consiliului din 16 octombrie 2001. JO al Comunit ăților Europene, L 280 din 
24 octombrie 2001). 
8 În prezent articolele 114 și respectiv 207 din Tratatul privind func ționarea Uniunii Europene/TFUE 
(JO C115 din 9 mai 2008). 
9 În conformitate cu articolul 207 TFUE, politica comercial ă comună „se întemeiaz ă pe principii 
uniforme, în special în ceea ce prive ște modific ările tarifare, încheierea de acorduri tarifare și 
RO 3   RO exclusivă a Uniunii, pe care se bazeaz ă dispozițiile articolului 10). Încheierea UNFP de c ătre 
Uniune este în curs de finalizare, reprezint ă un angajament interna țional pentru UE și este 
coerentă cu politica actual ă a UE în ceea ce prive ște măsurile care vizeaz ă reducerea 
proliferării și a răspândirii armelor de calibru mic în lume. 
Articolele 3 și 207 din TFUE ofer ă cadrul propunerii, care ar trebui s ă se aplice numai 
armelor de foc (pieselor, elementelor și muniției pentru acestea) des tinate uzului civil (nu și 
celor pentru uz militar). 
1.2. Consultare și expertiz ă 
Consultarea p ărților interesate s-a efectuat prin chestionare, invita ții la reuniuni lansate c ătre 
toate statele membre ale UE (SM) și partenerilor din sect orul privat (asocia ții de produc ători, 
comercian ți de arme pentru uz civil, vân ători, colec ționari, ONG-uri, institu ții de cercetare 
etc.), crearea unui cont de po ștă electronic ă dedicat ( JLS-FIREARMS@ec.europa.eu ), un 
studiu extern pentru sprijinirea EI10 și un grup interservi cii al Comisiei. 
2. CONTEXT STRATEGIC  
2.1. Articolul 10 
Ghidul Organiza ției Națiunilor Unite privind UNFP prevede urm ătoarele: Protocolul impune  
(dispoziții obligatorii formulate cu prezentul indicativ ) statelor partenere s ă instituie un 
sistem pentru a garanta c ă armele de foc nu sunt exportate c ătre țări care nu au autorizat 
transferul sau nu tranziteaz ă astfel de țări în vederea exportului, pentru a garanta c ă 
documentele utilizate pentru importul și exportul legal au un con ținut suficient pentru a 
elimina orice suspiciune de trafic și pentru a cre ște responsabilitatea și securitatea asociate 
cu sistemele de import și export,  ameliorând în consecin ță controlul transferurilor și permițând 
o mai bun ă aplicare a legilor. Articolul 10 permite de asemenea ( dispoziții opționale 
formulate cu „poate” ) adoptarea de procedur i simplificate pentru scopuri legale verificabile , 
cum ar fi cel recreativ, repara țiile sau cel expozi țional.  
Inițiativa legislativ ă a Comisiei ar viza exclusiv  comerțul/transferurile c ătre țări terțe. 
Comerțul/transferurile intracomunitare sunt excluse.  
2.2. Definiția armelor de foc 
UNFP nu face o distinc ție între armele de foc pentru uz civil și cele pentru uz militar. EI face 
referire exclusiv la armele de foc pentru uz civil . Prin urmare, EI face referire la codurile 
corespunz ătoare din Nomenclatura Combinat ă și la categoriile B, C și D menționate în anexa I 
partea II la Directiva 91/477/CE.  
                                                                                                                                                         
comerciale privind schimburile de m ărfuri și servicii și aspectele comerciale ale propriet ății intelectuale, 
investițiile străine directe, uniformizarea m ăsurilor de liberalizare, politica exporturilor, precum și 
măsurile de protec ție comercial ă, printre care și cele care se adopt ă în caz de dumping și de subven ții”. 
10 Ernst and Young/Regioplan. 
RO 4   RO 2.3. Nivelul importurilor/exporturilor11 
Importurile și exporturile de arme de foc pentru uz civil, piesele, elementele și muniția pentru 
acestea din și în țările terțe în 200712 
 Cantitatea de
exporturi  Valoarea 
exporturilor  Cantitatea 
de importuri  Valoarea 
importurilor  
UE 27  10 359 214  693 877 545 €  2 789 587  221 552 424 €
3. DEFINIREA PROBLEMEI  
3.1. Statu-quo 
Legislațiile naționale nu sunt pe deplin în conformitate cu dispozi țiile articolului 10. Cerin țele 
privind licen țele de import, m ăsurile de tranzit și procedurile simplificate nu sunt instituite în 
toate SM.  
3.2. Aspecte juridice legate de UNFP 
Uniunea ar trebui s ă îndeplineasc ă obligațiile la nivel interna țional care îi revin în urma 
semnării UNFP și să încheie acest protocol. Armonizarea impus ă de politica comercial ă 
comună în domeniul exportului de arme de  foc pentru uz civil nu a fost înc ă realizată. 
Responsabilitatea tran spunerii în legisla ția Uniunii a dispozi țiilor care țin de competen ța 
exclusivă a acesteia (în trecut, a Comunit ății) îi revine Comisiei. 
3.3. Probleme de securitate 
Combaterea traficului cu arme de foc este esen țială pentru lupta împotriva insecurit ății și a 
criminalit ății. Printre activit ățile preventive se num ără monitorizarea transferurilor legale de 
arme de foc, intensificarea controalelor și ameliorarea cooper ării dintre autorit ățile naționale 
din UE. 
Ameliorarea urm ăririi armelor de foc – de la produc ător până la ultimul cump ărător legal – 
este un obiectiv-cheie în ceea ce prive ște prevenirea. Majoritatea armelor de foc de pe pia ța 
neagră (sau utilizate pentru activit ăți ilicite) provin de pe pia ța legală. Punerea în aplicare a 
articolului 10 este una dintre modalit ățile de a răspunde acestei necesit ăți, conform cerin țelor 
comunității interna ționale. Infrac țiunile legate de armele de foc reprezint ă probleme grave 
pentru societate. Publicul este preo cupat de asemenea de utilizarea abuziv ă a unor arme 
achiziționate în mod legal, dup ă cum s-a constatat cu ocazia unor evenimente tragice recente, 
soldate cu pierderi de vie ți omenești. 
                                                 
11 Datele de mai jos sunt extrase din setul de date privind Nomenclatura Combinat ă din baza de date a 
Eurostat. 
12 Examinarea datelor extrase din setul de date privind Nomenclatura Combinat ă din baza de date a 
Eurostat de c ătre Regioplan Policy Research (2008).  Alte tabele detaliate referitoare la armele de foc cu 
destinație recreativ ă, revolvere și pistoale, muni ție, piese și elemente sunt incluse în EI. 
RO 5   RO 3.4. Probleme economice 
Procedurile de export și import al armelor de foc variaz ă de la un stat membru la altul. ONU a 
subliniat importan ța procedurilor și documentelor standardizate, care pot, de asemenea, s ă 
crească gradul de securitate conform cerin țelor articolului 10 alineatul (5) și să reducă 
costurile13. Ar trebui s ă se țină cont, de asemenea, de costurile,  care pot fi echivalate în bani 
sau nu, pe care le constituie infrac țiunile din punctul de vedere: al aplic ării legii, al 
asigurărilor, al asisten ței medicale, al accident ărilor, al pierderilor de vie ți, al reducerii 
posibilităților de angajare în zonele cu un grad înalt de criminalitate și al impactului emo țional 
și fizic al criminalit ății. 
3.5. Definirea problemei și a motivelor/cauzelor care stau la baza acesteia 
Probleme de ordin general: 
• Uniunea nu și-a îndeplinit înc ă obligațiile interna ționale în ceea ce prive ște articolul 10. 
• Uniunea nu și-a îndeplinit înc ă obligațiile care țin de politica comercial ă comună în ceea ce 
privește stabilirea de principii uniforme pentru export, import și tranzit. 
• Riscurile pentru securitate legate de export, import și tranzit.  
Probleme specifice: 
• Deturnarea de pe pia ța legală.  
• Cooperarea ineficient ă dintre SM în ceea ce prive ște urmărirea armelor de foc. 
• Inegalitățile dintre societ ățile care își desfășoară activitatea în diferite SM.  
• Costurile criminalit ății. 
3.6. Subsidiaritatea 
Principiul subsidiarit ății nu se aplic ă în cazul articolului 10 din cauza competen ței exclusive a 
Uniunii.  
4. STABILIREA OBIECTIVELOR  
Obiective generale: 
• Îndeplinirea obliga țiilor interna ționale ale Uniunii în ceea ce prive ște punerea în aplicare a 
articolului 10. 
• Garantarea aplic ării politicii comerciale comune, care reprezint ă o competen ță exclusivă a 
Uniunii. 
• Contribuția la ameliorarea securit ății. 
                                                 
13 Ghidul legislativ pentru punerea în aplicare a UNFP, capitolul 4 pagina 441 alineatul (103d). 
RO 6   RO Obiective specifice: 
• Garantarea unor principii uniform e de abordare în ceea ce prive ște articolul 10 în toate SM. 
• Limitarea deturn ării (eventuale) de pe pia ța legală și asigurarea urm ăririi. 
• Contribuția la contracararea inegalit ăților existente între întrep rinderile din UE din punctul 
de vedere al procedur ilor de export, import și tranzit. 
Obiective opera ționale: 
• Asigurarea unui regim de  export-import eficient și sigur. 
• Asigurarea unui tranzit eficient și sigur. 
• Asigurarea unui anumit nivel de armonizare men ținând sarcinile administrative aferente la 
un nivel minim. 
În ceea ce prive ște securitatea, obiectivul genera l al UNFP este limitarea deturn ării și 
asigurarea unei mai bune urm ăriri.  
5. ELABORAREA DE OP țIUNI DE POLITIC Ă 
Opțiunea 1) Nicio ac țiune UE (statu-quo): Problemele identificate nu ar fi abordate, 
articolul 10 nu ar fi pus în aplicare, iar UN FP nu ar fi încheiat (ratificat). Uniunea nu și-ar 
onora angajamentele politice și internaționale. Opțiunea 2) Regulament care vizeaz ă 
eficiența în obținerea unei securit ăți optime: Instituirea unui sistem strict și eficient. Numai 
dispozițiile obligatorii de la articolul 10 ar fi puse în aplicare (f ără procedurile simplificate). 
Opțiunea 3) Regulament care vizeaz ă eficiența pentru partenerii din sectorul privat: Se 
privilegiaz ă eficiența sistemului, în vederea men ținerii la un nivel minim a sarcinii 
administrative pentru partenerii  din sectorul privat. Dispozi țiile opționale privind procedurile 
simplificate ar fi admise. Opțiunea 4) Regulament care vizeaz ă eficiența pentru 
autoritățile naționale: accentul este pus  pe eficien ța sistemului, în vederea men ținerii sarcinii 
administrative la un nivel minim pentru autorit ățile publice. 
RO 7   RO 6. EVALUARE COMPARATIV Ă A OPțIUNILOR DE POLITIC Ă 
. 
 Criterii de evaluare14 Opțiunea 
de 
politică 1 Opțiunea 
de 
politică 2 Opțiunea 
de 
politică 3 Opțiunea 
de 
politică 4 
Îndeplinirea obliga țiilor 
internaționale ale Uniunii în ceea ce 
privește punerea în aplicare a 
articolului 10 din UNFP  0 √√ √√ √√ 
Asigurarea aplic ării politicii 
comerciale comune, care ține de 
competen ța exclusiv ă a Uniunii, în 
ceea ce prive ște măsurile de export, 
import și tranzit pentru armele de 
foc pentru uz civil  0 √√ √√ √√ Pertinență 
Contribuția la ameliorarea securit ății 
în ceea ce prive ște armele de foc 
pentru uz civil  0 √√ √ √ 
Fezabilitate  Dificultatea/riscurile transpunerii  Nu se 
aplică. - - 0 
Impactul 
social/asupra 
securității Impactul asupra criminalit ății, 
terorismului și securității 0 √√ √ √ 
Impactul 
economic  Costuri financiare și administrative  0 -- - - 
 Impactul asupra competitivit ății, 
schimburilor comerciale și fluxurilor 
de investi ții 0 - √ - 
 
6.1. Evaluarea consult ărilor cu p ărțile interesate 
SM și ONG-urile sunt de p ărere că articolul 10 este util pentru prevenirea deturn ării armelor 
de foc de pe pia ța legală. Partenerii priva ți sunt de p ărere că legislația este suficient de strict ă 
în SM și că punerea în aplicare a artico lului 10 ar avea consecin țe negative pentru IMM-uri. 
S-au exprimat unele preocup ări în ceea ce prive ște măsurile privind tranzitul. Licen țele pentru 
                                                 
14 Op țiuni de politic ă evaluate prin ierarhizare: impact foarte pozitiv ( √√), pozitiv ( √), neutru (0), negativ 
(-) sau foarte negativ (- -), pentru fiecar e dintre criteriile de evaluare. Unele op țiuni ar putea s ă implice 
compromisuri și, prin urmare, ar putea exista atât impacturi negative cât și pozitive pentru acela și 
criteriu de evaluare. No țiunea de impact net  folosită în acest context se define ște ca impactul pozitiv 
minus impactul negativ. 
RO 8   RO transferuri multiple și impunerea unui termen pentru proces area cererilor au fost considerate 
ca avantaje de c ătre partenerii din sectorul privat și ONG-uri. Partenerii di n sectorul privat s-
au pronun țat în favoarea procedurilor simplificate pentru importurile/expor turile temporare. 
Unele SM ar prefera ca procedurile simplificate s ă fie limitate la vân ătoare și la tirul sportiv. 
7. OPțIUNEA DE POLITIC Ă PREFERAT Ă 
Opțiunea de politic ă preferată este bazat ă pe o evaluare a op țiunilor de politic ă identificate și 
pe consultarea cu partener ii din sectorul privat și din sectorul public.  
Principalul 
domeniu de 
intervenție a 
UE Caracteristici principale ale op țiunii de 
politică preferate  
Regulament de punere în aplicare a dispozi țiilor 
obligatorii ale articolului  10 al UNFP la nivelul 
UE Domeniul de 
aplicare al 
autorizațiilor Proceduri simplificate (dispozi ții opționale) 
pentru importul/exportul temporar, pentru scopuri legale verificabile cum ar fi vân ătoarea, 
tirul sportiv, evaluarea, expunerea și reparațiile 
Partenerii din sector ul privat trebuie s ă obțină o 
notificare privind lipsa obiec țiilor din partea 
statului de tranzit și să o transmit ă statului 
exportator 
Utilizarea licen ței deschise pent ru transferurile 
multiple Condiții de 
solicitare a 
autorizațiilor 
Utilizarea unui acord t acit în ceea ce prive ște 
cerințele de tranzit 
Statele membre trebuie s ă numeasc ă un 
oficial/oficiu/departament responsabil cu procedurile de autorizare 
Procesul de ob ținere a licen ței trebuie s ă aibă o 
durată limitată  
Se pot prezenta documente în format electronic Condiții de 
procesare a 
autorizațiilor 
Documentele pot fi standardizate 
7.1. Evaluarea op țiunii preferate 
Relevanța/obiectivele urm ărite: Obligațiile interna ționale ale UE; un regim comercial 
coerent în UE; o mai bun ă cooperare între SM; o politic ă comercial ă comună în domeniu; un 
control mai strict al expor turilor/importu rilor; mai pu ține oportunit ăți pentru deturnare. 
RO 9   RO Fezabilitate:  Datorită dispozițiilor obligatorii, anumite SM ar putea considera necesar s ă-și 
adapteze practica la nivel na țional. Impactul social/asupra securit ății: Dispozi țiile 
obligatorii au un impact pozitiv asupra securit ății, întrucât riscul de deturnare de pe pia ța 
legală ar fi redus. Procedura ac ordului tacit ar diminua u șor acest impact pozitiv. Se 
anticipeaz ă că opțiunea preferat ă va consolida securitatea intern ă și securitatea cet ățenilor din 
UE și din țările terțe. Sarcina administrativ ă și costuri financiare:  Cerințele obligatorii ar 
putea impune societ ăților unele costuri administrative, care ar fi atenuate de dispozi țiile 
opționale și de alte m ăsuri propuse cum ar fi: acordul tacit și autoriza țiile pentru transferuri 
multiple; durata maxim ă a cererilor de procesare. Acordul  tacit ar neutraliza riscul de 
întârziere în cazul tran zitului. Se anticipeaz ă un impact negativ limitat asupra autorit ăților 
publice din SM care nu aplic ă încă dispozițiile obligatorii. Impactul asupra competitivit ății, 
schimburilor comerciale și fluxurilor de investi ții: Punerea în aplicare a unor dispozi ții 
uniforme poate avea un impact pozitiv datorit ă reducerii num ărului de norme divergente 
actualmente în vigoare în SM, ca re ar putea denatura concuren ța. Procedurile simplificate ar 
putea avea, de asemenea, un impact pozitiv.  Impactul asupra țărilor terțe: Se anticipeaz ă de 
asemenea un impact pozitiv asupra securit ății în țările terțe. Securitatea este o condi ție 
preliminar ă pentru dezvoltarea economic ă și socială. 
8. EVALUAREA COSTURILOR FINANCIARE șI ADMINISTRATIVE ALE OP țIUNII DE 
POLITIC Ă PREFERATE  
Evaluarea este bazat ă pe datele (limitate) furnizate de c ătre autorit ățile publice și partenerii 
din sectorul privat, precum și pe cifrele extrase din baza de date EUROSTAT. 
A. Situația actuală 
I. Estimarea num ărului de licen țe 
Pe baza a) licen țelor emise în SM care au furnizat date (aproximativ 14 000 ), b) a cantit ății de 
importuri și exporturi  din acele state membre (5 806 736 ) și c) a cantit ății de importuri și 
exporturi pe întreg te ritoriul UE = 13 148 80115, și presupunând c ă celelalte 16 SM au 
proceduri similare de acordare a licen țelor, num ărul total  de licențe în cele 27 de SM ar fi în 
jur de 35 000 (14 000 x 2,5). 
Estimarea num ărului anual de licen țe s-ar ridica, prin urmare, la 25 000/30 000 , o cifră 
confirmat ă indirect de c ătre un partener din sectorul pr ivat care a indicat num ărul de 
15 000/20 000 de licen țe pentru exporturi și 5 000 de licen țe pentru importuri pe an .  
II. Estimarea costurilor curente pentru întreprinderi 
Pregătirea unei candidaturi dureaz ă între 1 și 4 ore de lucru, în medie 2 ore . Dacă se aplică un 
tarif standard de 50 de euro/or ă, sarcina administrativ ă totală este de 100 de euro/licen ță. 
Estimarea costurilor administrative curente  pentru întreprinderi se situeaz ă între 2 500 000 și 
3 000 000 € pe an.  
                                                 
15 Ținând cont de faptul c ă statele membre care au r ăspuns consult ării reprezint ă peste 40% din totalul de 
importuri și exporturi. 
RO 10   RO III. Estimarea costurilor curente pentru autorit ățile publice din statele membre 
Niciuna dintre autorit ățile chestionate nu a putut furniza o estimare a capacit ății necesare în 
ore de lucru per licen ță, din cauza lipsei datelor. 
B. Situația viitoare  
• Estimarea impactului dispozi țiilor obligatorii din op țiunea de politic ă preferată 
Estimarea bazat ă pe durata total ă a aplicării dispozi țiilor se situeaz ă între 5 și 10 ore în func ție 
de implicarea țărilor de tranzit, ceea ce corespunde une i sarcini administrative de 250 pân ă la 
500 de euro per licen ță. 
• Impactul punerii în aplicare a dispozi țiilor obligatorii asupra statelor membre 
Majoritatea SM au fost de p ărere că impactul asupra costurilor administrative structurale ar fi 
redus.  
• Estimarea impactului dispozi țiilor opționale și al altor m ăsuri de atenuare  
Punerea în aplicare a dispozi țiilor opționale și a altor m ăsuri însoțitoare ar atenua costurile 
financiare și administrative dup ă cum se arat ă în estimările de mai jos. 
• Estimarea costurilor totale ale op țiunii de politic ă preferată asupra societ ăților 
Se pare că tranzitul vizeaz ă numai 10% din transferuri; utilizarea documentelor și a licențelor 
deschise standardizate sau electronice pentru transferuri multiple ar genera o sc ădere cu 
aproximativ 30%16 a numărului de licen țe emise. Costul total al op țiunii de politic ă preferate 
s-ar situa, prin urmare, între 3 850 000 € și 4 620 000 € pe an . 
• Estimarea costurilor totale ale op țiunii de politic ă preferat ă asupra autorit ăților 
publice 
Fiecare op țiune de politic ă ar genera o serie de costuri excep ționale (punerea în aplicare a 
noului regulament, familiari zarea cu noile dispozi ții, formarea personalului). Cei mai mul ți 
dintre reprezentan ții SM consulta ți au fost de p ărere că nu ar exista nicio consecin ță bugetară 
imediată sau pe termen lung. 
C. Compara ție între situa ția curent ă și cea viitoare a costurilor estimate pentru 
întreprinderi și autorități publice. 
Pe baza estim ărilor sus-men ționate , costurile administrative ale tuturor societ ăților din UE, 
care au crescut ca urmare a op țiunii de politic ă preferate se situeaz ă între 1 350 00017 € și 
1 620 000 €.  Costurile financiare pentru societ ățile care se familiarizeaz ă cu noul regulament 
probabil c ă vor crește de asemenea. Se anticipeaz ă numai o cre ștere redus ă (sau nicio cre ștere) 
a costurilor pentru autorit ățile publice din SM. 
                                                 
16 Estimare prudent ă care ține cont de comentariile reprezentan ților partenerilor din sectorul privat din UE, 
care au sus ținut că numărul total de licen țe corespunde num ărului de transferuri. 
17 Aceast ă estimare ar însemna c ă creșterea costurilor financiare și administrative ar reprezenta numai 
0,19% din valoarea total ă a exporturilor în 2007. 
RO 11   RO Proporționalitatea. Instrumentul legislativ necesar pe ntru abordarea chestiunilor privind 
politica comercial ă este regulamentul. Propor ționalitatea este asigurat ă prin limitarea 
propunerii la dispozi țiile obligatorii din ar ticolul 10 din UNFP. Op țiunea preferat ă ține cont 
de legisla țiile existente din SM și se limiteaz ă la măsurile necesare pentru atingerea 
obiectivelor, cu excep ția măsurilor care vizeaz ă și abordeaz ă - atunci când este posibil - 
preocupările partenerilor di n sectorul privat. 
9. MONITORIZARE șI EVALUARE  
Bazată pe o listă de indicatori identifica ți al cărei scop este evaluarea progreselor înregistrate 
în ceea ce prive ște opțiunea preferat ă și a eficien ței cu care aceasta atinge op țiunile principale 
de politic ă, monitorizarea ar putea implica activit ăți de raportare (Comisia și SM). Comisia ar 
putea să raporteze cu privire la st adiul punerii în aplicare dup ă cinci ani. Ulterior, s-ar putea 
efectua o evaluare global ă a măsurilor adoptate. Compararea „rezultatelor ob ținute” cu 
„obiectivele” ar permite Comisiei s ă hotărască dacă este necesar s ă se facă propuneri de 
modificare.