RO   RO 
 
 
 COMISIA  
EUROPEANĂ   
Strasbourg, 15.2.2022  
COM(2022) 61 final  
 
COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, 
COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL 
REGIUNILOR  
Foaia de parcurs privind tehnologiile critice pentru securitate și apărare   
 
1 1. Introducere  
Rămânerea în avangarda dezvoltării tehnologice este esențială pentru asigurarea prosperității și a 
securității Europei, precum și a modului de viață european. Noile tehnologii transformă 
sectoarele securității și apărării într -un ritm mai rapid decât oricând și estompează frontiera 
dintre domeniul civil și cel militar. Tehnologiile digitale, în special, au efecte asupra raporturilor 
de forță stabilite la nivel mondial în materie de securitate. Prin urmare, este esențial să se asigure 
că sectoarele securității și apărării din Europa rămân adecvate scopului din punct de vedere 
tehnologic.  
Multe tehnologii critice pentru securitate și ap ărare provin din ce în ce mai mult din domeniul 
civil și utilizează componente critice cu dublă utilizare. Pentru a accelera inovarea în toate 
domeniile și pentru a promova suveranitatea tehnologică în sectoarele securității și apărării, este 
necesară amel iorarea schimburilor între comunitățile de cercetare și inovare din domeniul civil și 
al apărării. Având în vedere experiența sa îndelungată în dezvoltarea tehnologică civilă și noile 
sale instrumente de cooperare în domeniul apărării1, UE este bine plasat ă pentru a -și asuma un 
rol de lider. Totuși, acest lucru va necesita o utilizare mai eficientă a resurselor și disponibilitatea 
de a explora oportunitățile oferite de dubla utilizare, respectând în același timp valorile 
fundamentale ale UE. Acest lucru îns eamnă, de asemenea, reducerea dependențelor strategice și 
a vulnerabilităților lanțurilor valorice și de aprovizionare asociate cu aceste tehnologii.  
Fragmentarea capabilităților de securitate și apărare ale Europei a condus la ineficiențe 
economice, la reducerea capacității operaționale și la sporirea dependențelor strategice. Revoluția 
actuală în domeniul tehnologiilor de securitate și apărare și noil e instrumente de cooperare ale 
UE în domeniul apărării îi oferă UE posibilitatea de a evita greșelile trecutului, de a se baza pe 
capacitățile sale existente și de a -și menține prosperitatea economică și securitatea. Viitorul 
peisaj european în materie de tehnologie și de inovare în sectoarele securității și apărării ar 
trebui dezvoltat încă de la început în cadrele de cooperare ale UE.  
În discursul său din 2021 privind starea Uniunii2, președinta von der Leyen a recunoscut că, deși 
a început dezvoltarea un ui ecosistem european de apărare, este necesară o uniune europeană a 
apărării. Busola strategică a UE pentru securitate și apărare (denumită în continuare „Busola 
strategică”), care urmează să fie adoptată de statele membre în martie 2022, va prezenta o 
viziune strategică comună pentru următorul deceniu și va defini modul în care UE își va 
consolida capacitatea de a acționa și de a răspunde la diverse crize și provocări; de a -și proteja 
interesele și cetățenii; de a investi și de a inova pentru a dezvolta î n comun capacitățile și 
tehnologiile necesare; și de a aprofunda parteneriatele bazate pe valorile și interesele UE.  
Prezenta foaie de parcurs privind tehnologiile critice pentru securitate și apărare răspunde unei 
solicitări din partea Consiliului Europe an din 25 -26 februarie 20213 de a trasa calea care trebuie 
urmată pentru stimularea cercetării, a dezvoltării tehnologice și a inovării și pentru reducerea 
                                                           
1  Fondul european de apărare (FEA), procesul anual coordonat de revizuire privind apărarea (CARD) și 
cooperarea structurată permanentă în materie de apărare (PESCO).  
2  Discursul privind starea Uniunii în 2021 rostit de președinta Comisiei, Ursula von der Leyen  
3  Declarația membrilor Consiliului European din 26 februarie 2021   
 
2 dependențelor strategice ale UE în ceea ce privește tehnologiile critice și lanțurile valorice pentr u 
securitate și apărare.  Foaia de parcurs va fi prezentată în cadrul summitului informal de la Paris 
din 10 -11 martie 2022 și va contribui la Busola strategică. Foaia de parcurs propune o cale de 
urmat pentru ca UE și statele membre să atingă împreună obie ctivul menționat anterior, în 
special prin:  
 identificarea tehnologiilor critice pentru securitatea și apărarea UE, stimulându -le prin 
intermediul programelor europene (de cercetare, dezvoltare tehnologică și inovare);  
 asigurarea faptului că aspectele legat e de apărare sunt luate în considerare într -o mai mare 
măsură în cadrul programelor europene civile de cercetare, dezvoltare tehnologică și inovare 
și în cadrul politicilor industriale și comerciale, după caz, și că, de asemenea, posibilele 
utilizări civil e ale tehnologiilor sunt luate în considerare într -o mai mare măsură în cadrul 
programelor de cercetare, dezvoltare tehnologică și inovare din domeniul apărării;  
 promovarea încă de la început a unei abordări strategice și coordonate la nivelul UE în ceea 
ce privește tehnologiile critice pentru securitate și apărare, pentru a utiliza în mod optim 
programele de cercetare, dezvoltare tehnologică și inovare ale UE și ale statelor membre, 
pentru a realiza sinergii între comunitățile de cercetare, dezvoltare teh nologică și inovare din 
domeniul civil și din domeniul apărării și pentru a diminua dependențele strategice de sursele 
externe; și  
 asigurarea unei coordonări cât mai strânse posibil cu alți parteneri care împărtășesc aceeași 
viziune, cum ar fi Statele Unit e și Organizația Tratatului Atlanticului de Nord (NATO), în 
condiții reciproc avantajoase.  
2. Tehnologii critice și dependențe strategice în materie de securitate și de apărare  
„Actualizarea noii Strategii industriale 2020: construirea unei piețe unice mai  puternice pentru a 
sprijini redresarea Europei”4, din mai 2021, confirmă faptul că poziția de lider în domeniul 
tehnologiilor rămâne un motor esențial al competitivității și inovării UE, în special în ceea ce 
privește așa -numitele „tehnologii critice”5. Aceasta subliniază, de asemenea, importanța 
identificării și atenuării dependențelor strategice în „ecosistemele sensibile”, inclusiv cele legate 
de „proximitate, economie socială și securitate civilă” și „industria aerospațială și de apărare”, 
pentru a asi gura reziliența UE.  
Planul de acțiune al Comisiei privind sinergiile dintre industria civilă, industria de apărare și 
industria spațială (denumit în continuare „Planul de acțiune privind sinergiile”)6, prezentat în 
februarie 2021, recunoaște importanța tot  mai mare a tehnologiilor disruptive și generice care 
provin din sectorul civil pentru securitatea și apărarea Europei în viitor și necesitatea de a 
promova îmbogățirea și stimularea reciprocă și sinergiile dintre tehnologiile civile și cele de 
apărare. Ac esta stabilește o serie de acțiuni -cheie pentru a încuraja schimbul de informații și 
                                                           
4  COM(2021) 350 final  
5  În contextul activității sale privind Observatorul pentru tehnologii critice, Comisia este în curs de a defini 
„caracterul critic” în scopuri legate de sectorul spațial, al apărării și de sectoarele civile conexe (inclusiv 
securitatea).  
6  COM(2021) 70 final  
 
3 cooperarea între comunitățile civile și de apărare, utilizând ca punct de plecare programele și 
instrumentele de cercetare, dezvoltare tehnologică și inovare ale UE.  
2.1. Caracteristicile specifice ale sectoarelor securității și apărării  
Industria de apărare a UE are o structură diversă, cu mari întreprinderi multinaționale și actori 
mici și mijlocii. Cererea provine aproape exclusiv din partea guvernelor naționale, care 
controlează, de asemenea, toate achizițiile de produse și tehnologii din domeniul apărării, 
precum și exportul acestora. Cerințele naționale diferite și cheltuielile și investițiile publice 
naționale continuă să fragmenteze piața de apărare a UE, riscând une ori să împiedice 
interoperabilitatea dintre forțele armate naționale ale statelor membre. Prin urmare, sectorul 
apărării nu respectă normele convenționale și modelele economice care reglementează piețele 
mai tradiționale și, prin urmare, dispune de o marjă  de manevră limitată pentru a influența 
investițiile și opțiunile de piață aferente. Acest lucru îngreunează desfășurarea de către industrie 
a unor proiecte substanțiale de cercetare, dezvoltare tehnologică și inovare autofinanțate în 
domeniul apărării.  
Industria securității din UE se confruntă cu provocări similare, întrucât piețele sunt, de asemenea, 
predominant naționale, dar și mai fragmentate. Clienții săi sunt diverși (de exemplu, forțele de 
poliție, agențiile de securitate internă, agențiile vamale,  autoritățile frontaliere, serviciile de 
securitate private), activitățile se desfășoară la diferite niveluri (local, regional, național), iar 
organizarea variază de la un stat membru la altul. În 2022, Comisia va prezenta un studiu 
privind piața securităț ii din UE, care va oferi informații mai ample cu privire la acest 
sector complex . În plus, în prima jumătate a anului 2022, serviciile Comisiei vor rezuma 
propunerile vizând încurajarea adoptării unor abordări bazate pe capacități care să fie aplicate în 
toate sectoarele de securitate. Aceste propuneri vor consolida identificarea timpurie și orientată 
spre viitor a nevoilor și soluțiilor în materie de securitate și asigurare a respectării legii.  
Sectorul spațial și cel cibernetic sunt „vectori” strategici pentru sectoarele securității și apărării. 
Sectorul spațial are în comun multe dintre caracteristicile lor specifice, cu volume mici de piață 
și un efect de pârghie limitat pe piața privată a componentelor. Reziliența programelor spațiale și 
a lanțurilor v alorice spațiale este esențială pentru obiectivele UE în materie de securitate și 
apărare. Sectorul cibernetic are, de asemenea, un rol din ce în ce mai important în cadrul 
capabilităților de apărare și necesită atenție și investiții. Având în vedere creșt erea rapidă a 
numărului de atacuri cibernetice care vizează activele și rețelele, atât civile, cât și cele din 
sectorul apărării, precum și rolul tot mai important al sectorului civil în inovarea și 
standardizarea cibernetică, sunt necesare legături mai st rânse între securitatea cibernetică și 
apărarea cibernetică. Contribuția Comisiei la apărarea europeană în contextul Busolei strategice 
(denumită în continuare „Comunicarea privind apărarea”), care face parte din acest pachet 
referitor la apărare, prezintă  măsuri suplimentare pentru aceste două sectoare.  
2.2. Cartografierea tehnologiilor critice și a dependențelor strategice în materie de securitate 
și de apărare  
 
4 Strategia industrială actualizată oferă o cartografiere și o analiză cuprinzătoare a dependențelor și 
capacităților strategice ale UE, pe baza unei prime runde de analize aprofundate ale 
ecosistemelor sensibile7. Deși acest demers a servit drept bază pentru acțiuni de politică în 
sprijinul unei mai bune reziliențe a UE, se recunoaște, de a semenea, faptul că sunt necesare 
eforturi suplimentare pentru a îmbunătăți înțelegerea noastră cu privire la dependențele strategice 
ale UE, precum și cu privire la modul în care acestea se pot accentua și pot conduce la noi 
vulnerabilități. Acest demers i nclude o a doua rundă de analize aprofundate ale ecosistemelor 
sensibile și un sistem de monitorizare prin intermediul Observatorului pentru tehnologii critice 
(denumit în continuare „Observatorul”), a se vedea secțiunea 2.3.  
Serviciile Comisiei au începu t să efectueze analize aprofundate în domeniilor tehnologiilor în 
materie de apărare și securitate, inclusiv în domeniul securității cibernetice, pentru a sprijini 
strategia industrială actualizată și dezvoltarea Observatorului. Până în prezent, au fost ef ectuate 
două studii de caz preliminare cu privire la domeniile tehnologiilor de apărare ale sistemelor 
autonome și ale semiconductorilor, care au fost considerate a fi eșantioane reprezentative, 
datorită importanței lor transversale pentru capabilitățile m ilitare din diferite domenii (a se vedea 
caseta 1).  Obiectivul a fost de a identifica modele comune între aceste domenii ale tehnologiilor 
de apărare, în special în ceea ce privește cauzele dependențelor și riscurile asociate, precum și de 
a schița primele  piste pentru atenuarea acestora.  
Studiile de caz confirmă faptul că sectorul apărării se confruntă în mare măsură cu aceleași 
dependențe și vulnerabilități strategice ca și alte ecosisteme sensibile, în special în ceea ce 
privește lacunele tehnologice, m ateriile prime (critice), competențele, investițiile scăzute în 
cercetare, dezvoltare tehnologică și inovare și reglementările extrateritoriale ale țărilor terțe. 
Acestea indică, de asemenea, că vulnerabilitățile sectorului sunt în general exacerbate de na tura 
strategică și sensibilă a activităților sale (de exemplu, standarde mai ridicate de securitate a 
informațiilor și de securitate a aprovizionării) și de dimensiunea relativ marginală a pieței sale.  
Studiile de caz arată, de asemenea, că unii dintre concurenții mondiali ai UE iau mai multe 
măsuri ofensive și defensive pentru a promova tehnologiile critice și a aborda dependențele 
strategice decât a luat UE până în prezent. De exemplu, acestea asociază mai sistematic 
considerentele naționale în materie  de apărare cu dezvoltarea tehnologică în domeniul civil, 
investesc masiv în capacitățile lor industriale și de cercetare, dezvoltare tehnologică și inovare 
locale, atrag investitori externi și, uneori, aplică strategii agresive de achiziții în țări terțe.  De 
asemenea, ele își protejează propria expertiză și influență industrială prin valorificarea 
interdependențelor sau prin aplicarea unor reglementări extrateritoriale stricte pentru a limita 
accesul țărilor terțe la tehnologii.  
Deși UE dispune de instrume nte proprii pentru a -și consolida capacitatea industrială în 
conformitate cu normele UE, ea este împiedicată de cererea încă foarte fragmentată de pe piața 
apărării din UE, de separarea sa strictă din punct de vedere istoric a cercetării, dezvoltării 
tehno logice și inovării în domeniul civil și în cel al apărării la nivelul UE și de investițiile 
comparativ insuficiente realizate de statele membre în baza industrială și tehnologică de apărare 
                                                           
7  SWD(2021) 352 final  
 
5 europeană (EDTIB). Într -adevăr, cheltuielile colective consacrate inovării în domeniul apărării 
de către statele membre (2,5 miliarde EUR sau 1,2  % din cheltuielile în materie de apărare) 
continuă să fie limitate în raport cu obiectivul de 2  % stabilit de AEA în urmă cu 15 ani.  
Deși forțele pieței au condus la o situație  în care nicio țară nu poate, în mod individual, să obțină 
suveranitatea tehnologică deplină într -un domeniu tehnologic, există o cursă mondială pentru 
poziția de lider în domeniul tehnologiilor și pentru avantajele economice și militare aferente. 
Dacă UE nu ia măsuri, acest lucru ar putea accentua dependențele sale strategice existente și ar 
putea genera altele noi. Este necesară o abordare structurată pentru ca UE să rămână în 
avangarda tehnologiilor critice și să identifice și să atenueze dependențele st rategice în domeniul 
securității și apărării. Prezenta foaie de parcurs urmărește să ofere o astfel de abordare, care să fie 
integrată în Busola strategică a UE.  
Caseta 1: Studii de caz – Sisteme autonome și semiconductori pentru apărare  
Activitatea anali tică a Comisiei privind sistemele autonome pentru apărare, care acordă o 
atenție deosebită inteligenței artificiale (IA) și învățării automate, a identificat tehnologiile 
critice relevante și patru domenii principale în care UE a rămas în urmă, și anume: 
competențele, datele, hardware -ul și testarea. Măsurile posibile pentru remedierea acestor 
lacune s -ar baza pe strategia existentă a UE privind IA8 și pe inițiativele de politică asociate, 
precum și pe strategiile naționale ale statelor membre în materie de  IA. Printre acestea se 
numără activități în domeniul cercetării, dezvoltării tehnologice și inovării (de exemplu, o mai 
mare disponibilitate a datelor și formare în domeniul IA, legătura cu Inițiativa privind 
procesorul european), infrastructura (de exemp lu, capacitățile în materie de cloud computing 
în scopuri de apărare, instalațiile de testare naționale) și protecția activelor critice existente (de 
exemplu, examinarea investițiilor străine directe).  
Activitatea analitică privind semiconductorii pentru a părare a evidențiat omniprezența 
semiconductorilor în echipamentele de apărare și dependențele existente și viitoare cauzate în 
special de lipsa capacităților proprii ale UE (turnătorii) pentru cele mai avansate noduri. 
Comisia a inclus măsuri de atenuare în propunerea de Act european privind cipurile, adoptată 
la 8 februarie 20229, care vizează crearea unui ecosistem european al cipurilor de ultimă 
generație pentru a îmbunătăți capacitățile UE în acest domeniu, răspunzând astfel și nevoilor 
în domeniul apărării.  
 
2.3. Observatorul pentru tehnologii critice  
Lipsa de perspectivă cu  privire la importanța viitoare a tehnologiilor este, în parte, imputabilă 
unora dintre dependențele strategice existente ale UE față de țări terțe (de exemplu, sisteme 
pilotate de la distanță, semiconductori). UE are nevoie de o viziune și de o reflecție strategică 
mai structurate  privind tehnologiile critice pentru securitate și apărare, care să îi permită să 
identifice domeniile prioritare pentru a stimula cercetarea și inovarea, pentru a reduce 
dependențele strategice existente și pentru a evita apariți a altora noi.  
                                                           
8  COM(2018) 237 final  
9  COM(2022) 45 final  
 
6 Observatorul pentru tehnologii critice, care este în curs de înființare de către Comisie, în 
conformitate cu Planul de acțiune privind sinergiile (acțiunea 4), va contribui la această reflecție. 
Metodele sale de lucru vor ține seama de alte inițiative similare10 pentru a evita suprapunerile. 
Acest lucru va permite ajustarea listei tehnologiilor critice menționate în Planul de acțiune 
privind sinergiile, pentru a reflecta evoluția peisajului tehnologic și a nevoilor în materie de 
capabilități.  
Observatorul va identifica, va monitoriza și va evalua tehnologiile critice pentru sectorul spațial, 
pentru sectorul apărării și pentru sectoarele civile conexe, aplicațiile potențiale ale acestora și 
lanțurile valorice și de aprovizionare aferente. De ase menea, acesta va identifica, va monitoriza 
și va analiza decalajele tehnologice existente și previzibile, cauzele profunde ale dependențelor și 
ale vulnerabilităților strategice.  
Va fi esențial să se ajungă la un acord cu statele membre cu privire la un nivel de detaliere 
adecvat pentru a discuta aceste aspecte la nivelul UE și cu privire la necesitatea de a face schimb 
de date relevante între statele membre și cu Comisia. În cadrul Observatorului va fi instituit un 
mecanism, sub forma unui grup de experț i dedicat, pentru schimburi și discuții cu statele membre 
într-un mediu securizat. Aceasta va include discuții privind apariția unor tehnologii noi și 
disruptive pentru a evita noi dependențe pentru sectoarele securității și apărării, precum și pentru 
sectorul spațial. Înaltul Reprezentant și serviciile sale vor participa la acest proces.  
Pe baza datelor furnizate de Observator, până la sfârșitul anului 2022, Comisia va prezenta 
statelor membre un raport clasificat privind tehnologiile critice și riscurile asociate dependențelor 
strategice care afectează securitatea, spațiul și apărarea, iar ulterior va prezenta un astfel de 
raport la fiecare doi ani. Pe baza acestor rapoarte, Comisia va pregăti foi de parcurs tehnologice 
care vor include măsuri de atenuare menite să stimuleze cercetarea, dezvoltarea tehnologică și 
inovarea și să reducă dependențele strategice care afectează securitatea și apărarea.  
Odată ce activitățile Observatorului vor fi bine stabilite, domeniul său de activitate ar putea fi 
extins la al te industrii, astfel cum se indică în strategia industrială actualizată.  
Calea de urmat:  
 În 2022, Comisia va institui un grup de experți pentru a facilita schimburile cu statele 
membre privind tehnologiile critice, lanțurile valorice și lanțurile de aprovi zionare. Acesta va 
face parte din Observatorul pentru tehnologii critice pentru apărare, sectorul spațial și 
industriile civile conexe, obiectivul fiind de:  
 a organiza consultări periodice cu autoritățile statelor membre pentru a pregăti raportul 
clasifica t; 
 a asigura gestionarea adecvată a informațiilor sensibile și clasificate care pot fi partajate 
în contextul Observatorului pentru tehnologii critice, al rapoartelor conexe și al foilor de 
parcurs.  
                                                           
10  De exemplu, sprijinul și instrumentele tehnologiilor avansate pentru industrie (ATI), monitorizarea tehnologiilor 
spațiale critice, agenda strategică cuprinzătoare a cercetării (OSRA), componentele de bază ale tehnologiei 
(TBB) și activitățile strategice c heie (ASC) ale Agenției Europene de Apărare (AEA).  
 
7  Până la jumătatea anului 2022, Comisia va prezenta un studiu privind piața securității din 
UE, care va servi la o mai bună înțelegere a caracteristicilor specifice ale pieței securității 
civile, la sprijinirea identificării tehnologiilor critice și a dependențelor strategice și la 
susținerea noii abordări baz ate pe capacități pentru securitate și pentru alte activități de 
cercetare, dezvoltare tehnologică și inovare.  
 Până la jumătatea anului 2022, serviciile Comisiei vor elabora un document care va rezuma 
propunerile vizând încurajarea adoptării unor abordări bazate pe capacități care să fie aplicate 
în toate sectoarele de securitate.  
 
3. Promovarea cercetării, a dezvoltării tehnologice și a inovării privind tehnologiile 
critice pentru securitate și apărare  
Foile de parcurs tehnologice pe care Comisia le va e labora, pe baza evaluărilor Observatorului, 
vor constitui fundamentul unor activități care variază de la programarea cercetării, a dezvoltării 
tehnologice și a inovării privind tehnologiile critice până la dezvoltarea unor inițiative 
emblematice mai ample care vor contribui la consolidarea competitivității și a rezilienței UE în 
sectoarele securității și apărării. Pentru a realiza aceste obiective, va trebui să se utilizeze mai 
eficient resursele financiare disponibile printr -o mai bună coordonare a program elor și a 
instrumentelor existente la nivelul UE și la nivel național în materie de cercetare, dezvoltare 
tehnologică și inovare.  
3.1. Eliminarea separării dintre cercetarea, dezvoltarea tehnologică și inovarea în domeniul 
civil și în domeniul apărării la nivelul UE  
În cadrul Planului său de acțiune privind sinergiile (acțiunea 2), Comisia s -a angajat să 
consolideze, până în 2022, coordonarea internă între programele și instrumentele UE (a se vedea 
caseta 2), pentru a valorifica avantajele considerabile care decurg di n sinergiile dintre cercetarea, 
dezvoltarea tehnologică și inovarea în domeniul civil și în domeniul apărării pentru creșterea 
economică, piața unică și securitatea cetățenilor europeni.  
Deși punerea în aplicare a acestui obiectiv poate fi continuată și în 2023 (de exemplu, printr -o 
mai bună planificare și sincronizare, orientări pentru autoritățile de management din statele 
membre etc.), unele obstacole vor fi mai greu de depășit pe termen scurt și mediu și ar putea 
necesita implicarea altor părți intere sate. Acest lucru este valabil în special atunci când 
dispozițiile juridice din actele de bază ale programelor și instrumentelor UE impun constrângeri 
practice. De exemplu, deși activitățile cu dublă utilizare pot fi finanțate în cadrul Mecanismului 
pentru  interconectarea Europei (MIE) și al fondurilor structurale și de investiții europene 
(fondurile ESI), activitățile desfășurate în cadrul programului Orizont Europa11 se concentrează 
asupra aplicațiilor civile; nu există niciun cadru pentru sprijinirea dire ctă a unor astfel de 
activități în cadrul programelor și instrumentelor de cercetare, dezvoltare tehnologică și inovare. 
                                                           
11  În prezentul document, termenul „Orizont Europa” se referă la Programul specific de implementare a 
Programului -cadru Orizont Europa și la Institutul European de Inovare și Tehnologie, ale căror activit ăți se 
concentrează exclusiv asupra aplicațiilor civile.  
 
8 În mod similar, politica de acordare de împrumuturi a Băncii Europene de Investiții impune încă 
restricții privind sectorul apărării.  
Pentru a facilita schimburile dintre comunitatea civilă și comunitatea apărării, în special în 
domeniul tehnologiilor critice, Comisia va pregăti în 2023 o abordare pentru încurajarea 
cercetării, a dezvoltării tehnologice și a inovării din domeniul produsel or cu dublă utilizare la 
nivelul UE, care să fie pusă pe deplin în aplicare pe termen mediu și lung în cadrul tuturor 
programelor și instrumentelor UE. Acest demers va contribui, de asemenea, la evaluarea la 
jumătatea perioadei a programelor sectoriale rel evante, cum ar fi fondurile acordate în temeiul 
Regulamentului privind dispozițiile comune, inclusiv fondurile pentru pregătirea în caz de 
urgență sanitară.  
Caseta 2: Programele și instrumentele UE de sprijinire a cercetării, dezvoltării tehnologice 
și inovării privind tehnologiile critice relevante pentru securitate și apărare și a 
implementării infrastructurii acestora în cadrul programului financiar multianual 
(2021 ­2027)  
- FEA alocă 8 miliarde EUR cercetării și dezvoltării în domeniul apărării. Un procen t de 4 -8 % 
din bugetul FEA pentru cercetare și dezvoltare va fi alocat tehnologiilor disruptive, mai 
precis până la 100 de milioane EUR pe an;  
- Orizont Europa alocă, în cadrul pilonului II intitulat „Provocări globale și competitivitate 
industrială europea nă”, 1,6 miliarde EUR cercetării și inovării în domeniul securității civile 
în cadrul clusterului „Securitate civilă pentru societate”, în timp ce tehnologiile critice sunt 
sprijinite în cadrul clusterelor „Dezvoltarea digitală, industria și spațiul”, „Cli mă, energie și 
mobilitate” și „Alimente, bioeconomie, resurse naturale, agricultură și mediu”. Activitățile 
complementare sunt finanțate în cadrul pilonului I intitulat „Excelența științifică” și de către 
Consiliul European pentru Inovare (CEI) și Institut ul European de Inovare și Tehnologie 
(EIT) în cadrul pilonului III intitulat „Europa inovatoare”, precum și de către parteneriate 
europene, care pun în comun și mobilizează resurse pentru a asigura poziția de lider 
tehnologic a UE și autonomia strategică d eschisă în domenii critice;  
- programul Europa digitală (DEP) va încuraja activitățile de implementare relevante pentru 
tehnologiile critice în domeniile prioritare ale securității cibernetice, ale IA și ale 
supercalculului;  
- în 2022, Centrul de competențe industrial, tehnologic și de cercetare în materie de securitate 
cibernetică și Rețeaua de centre de coordonare vor adopta o agendă strategică privind 
investițiile în domeniul cibernetic care va contribui la programele Orizont Europa și Europa 
digitală. Sin ergiile dintre tehnologiile civile și de apărare și aplicațiile cu dublă utilizare ar 
putea fi examinate în legătură cu FEA, în conformitate cu normele aplicabile;  
- fondurile ESI (în special pentru Fondul european de dezvoltare regională și Fondul social 
european Plus) pot fi utilizate în sprijinul EDTIB;  
- printre alte programe, fonduri și instrumente relevante ale UE se numără Programul spațial, 
MIE, Programul InvestEU, Mecanismul de redresare și reziliență (MRR), programul LIFE, 
parteneriatele public -priva t, mecanismele de finanțare mixtă.  
 
3.2. Corelarea programelor și instrumentelor UE și naționale de sprijinire a cercetării, 
dezvoltării tehnologice și inovării privind tehnologiile critice pentru securitate și apărare  
 
9 Deși programele și instrumentele UE oferă o finanțare semnificativă activităților de cercetare, 
dezvoltare tehnologică și inovare pentru securitate și apărare în UE, cea mai mare parte a 
contribuției financiare pentru astfel de activități le revine în cont inuare statelor membre, iar 
fragmentarea piețelor securității și apărării rămâne o problemă gravă. În consecință, realizarea 
suveranității tehnologice în unele domenii tehnologice critice și atenuarea dependențelor 
strategice în alte domenii vor necesita o  coordonare la nivelul UE.  
Statele membre sunt invitate să se angajeze, în cadrul Busolei strategice, să elaboreze încă 
de la început, împreună cu Comisia, o abordare strategică coordonată la nivelul UE pentru 
tehnologiile critice relevante pentru securitate și apărare , cu respectarea deplină a varietății și 
a complexității guvernanței programelor și instrumentelor UE și naționale. Această abordare ar 
ține seama, de asemenea, de alte structuri de coordonare, cum ar fi noul centru european de 
inovare  al UE pentru securitatea internă prezidat de Comitetul permanent pentru cooperarea 
operațională în materie de securitate internă (COSI) și noul centru de inovare al UE în domeniul 
apărării care urmează să fie înființat de AEA.  
Abordarea ar utiliza rapoart ele clasificate privind tehnologiile critice și foile de parcurs 
tehnologice pregătite de Comisie ca punct de plecare pentru discuțiile dintre autoritățile statelor 
membre și Comisie. Obiectivul ar fi de a identifica, pe baza foilor de parcurs tehnologice,  
domeniile în care este necesar să se acționeze cel mai urgent și de a mobiliza programele, 
instrumentele și politicile UE și ale statelor membre pentru a garanta o abordare coordonată, în 
conformitate cu normele UE privind ajutoarele de stat. Acest demers  ar permite concentrarea 
investițiilor asupra domeniilor care sunt cele mai importante pentru securitatea cetățenilor UE. 
Prioritățile ar urma să fie actualizate periodic pentru a garanta relevanța acestora și eficiența 
cheltuielilor.  
Comisia va colabora cu statele membre pentru a identifica cel mai bun mijloc de facilitare a 
acestei activități de coordonare (de exemplu, prin intermediul grupului de experți al 
Observatorului).  
3.3. Sprijinirea inovării și a spiritului antreprenorial în materie de securitat e și apărare – 
Crearea unei scheme a UE de inovare în domeniul apărării   
UE trebuie să utilizeze mai bine întregul potențial al comunității sale de inovare în sprijinul 
securității și al apărării. În acest scop, este necesar să se ofere sprijin în special actorilor 
netradiționali și întreprinderilor nou -înființate inovatoare și întreprinderilor mici și mijlocii 
(IMM -uri) existente în cele două sectoare pentru a depăși importantele obstacole tehnologice, 
administrative, de reglementare și de intrare pe piață  cu care se confruntă, precum și pentru a se 
conforma standardelor înalte de securitate și a avea acces la finanțare.  Piața apărării este adesea 
structurată în jurul câtorva mari actori sprijiniți de o serie de IMM -uri specializate care au un 
acces direct limitat la această piață. Prin urmare, poate fi dificil pentru IMM -urile inovatoare din 
domeniul apărării să aibă acces la finanțare, ceea ce le poate face mai susceptibile de a se adresa 
investitorilor străini sau de a fi vizate de aceștia. Situația este similară pentru IMM -urile 
 
10 inovatoare din domeniul securității, care se confruntă cu provocări similare în ceea ce privește 
abordarea clienților potențiali sau accesul la o finanțare adaptată12. 
Comisia a sprijinit întreprinderile nou -înființate și IMM -urile inovatoare din domeniul securității 
în cadrul programului Orizont 2020, finanțarea alocată și ratele de reușită globale pentru micii 
inovatori fiind peste medie în cadrul provocării societale 7 „Securitatea civilă pentru societate”. 
Deși acest sprijin va continua în cadrul programului Orizont Europa, întreprinderile nou -
înființate și IMM -urile din domeniul securității vor avea în continuare nevoie de sprijin adaptat 
suplimentar pentru a intra mai repede pe piață. Examinarea unor noi instrumente pentru inov area 
cu dublă utilizare ar putea stimula capacitatea de producție, competitivitatea și durabilitatea 
acestora.  
Comisia a început să instituie activități similare în cadrul FEA pentru a elabora un set de 
instrumente în materie de apărare și de inovare cu du blă utilizare care să acopere nivelurile de 
maturitate tehnologică (TRL)13 1-9. Se lucrează în prezent la următoarele instrumente care 
vizează apărarea, noile tehnologii și dubla utilizare : 
a) Inovarea în domeniul apărării prin intermediul FEA  – sunt studiate în prezent acțiuni 
specifice pentru a sprijini mai bine proiectele privind tehnologiile disruptive și soluțiile 
inovatoare și orientate spre viitor în domeniul apărării, încurajând în special participarea 
IMM -urilor inovatoare, a laboratoarelor inovatoare și a organizațiilor de cercetare și 
tehnologie. Aceste acțiuni pot lua diferite forme, cum ar fi îndrumarea în afaceri (programul 
de lucru pentru 2021); organizarea de provocări tehnologice (programul de lucru pentru 
2022), hackathoane sau oferirea de prem ii (programul de lucru pentru 2023 sau următoarele). 
Acestea se vor baza, de asemenea, pe experiența relevantă a CEI și pot fi legate de noua 
inițiativă CASSINI în materie de apărare.  
b) Un mecanism de finanțare mixtă a investițiilor în domeniul apărării în c adrul InvestEU  – 
Crearea unui astfel de mecanism ar permite Comisiei să garanteze investițiile realizate de 
intermediarii financiari din întreaga UE în IMM -uri inovatoare sau IMM -uri din sectorul 
apărării strategice. Acest demers ar duce la atenuarea probl emelor legate de accesul limitat la 
finanțare pentru IMM -urile care dezvoltă tehnologii promițătoare pentru apărarea europeană, 
oferind în același timp capital de încredere și evitând preluările ostile din partea entităților 
din țări terțe. Facilitarea unu i acces mai bun la finanțare prin capitaluri proprii pentru 
IMM ­urile și întreprinderile cu capitalizare medie inovatoare din domeniul apărării ar sprijini 
creșterea acestora și, în final, ar fi benefică pentru capacitatea de inovare a EDTIB. Comisia 
                                                           
12 Challenges and opportunities for SMEs an d start -ups in EU security R&I  (Provocări și oportunități pentru 
IMM ­uri și întreprinderi nou -înființate în domeniul cercetării și inovării în materie de securitate în UE), 
eveniment virtual al CERIS SSRI, 30 aprilie 2021 . 
13  Începând din 2014, UE a adopta t în mare măsură utilizarea unei scări a nivelului de maturitate tehnologică (TRL) 
în cadrul programelor și instrumentelor sale de cercetare, dezvoltare tehnologică și inovare. Scara distinge nouă 
niveluri de maturitate tehnologică, variind de la cercetare a fundamentală (TRL 1) la un produs final gata de 
intrare pe piață (TRL 9). Întrucât aplicarea unei tehnologii și, prin urmare, potențialul său în materie de dublă 
utilizare sunt, de regulă, confirmate la nivelurile TRL 5 -6, se poate considera că o tehnolo gie este „neutră” la 
nivelurile TRL 1 -4. 
 
11 va an aliza, de asemenea, necesitatea unor instrumente suplimentare în sprijinul principalilor 
actori de pe piață din lanțul valoric.  
c) Inițiativa CASSINI în materie de apărare  – Această inițiativă ar fi inspirată din inițiativa 
CASSINI existentă în favoarea IMM -urilor și a întreprinderilor nou -înființate din industria 
spațială. Aceasta le -ar oferi servicii precum: dezvoltarea de întreprinderi și de rețele de 
întreprinderi (de exemplu, stabilirea de contacte, acceleratorul de afaceri) și oferirea de 
premii și organ izarea de concursuri (inclusiv hackathoane, mentorat etc.), completând 
mecanismul de finanțare mixtă a investițiilor în domeniul apărării descris mai sus.  
d) Incubatorul de inovare  – Comisia va înființa în 2022 un incubator de inovare pentru a sprijini 
dezvoltarea de noi tehnologii și pentru a modela inovarea cu dublă utilizare în conformitate 
cu Planul de acțiune privind sinergiile (acțiunea 6), care ar putea juca un rol important în 
reducerea decalajului dintre programele de cercetare, dezvoltare tehnologică și inovare din 
sectorul civil și din sectorul apărării. În urma unei analize sistematice a rezultatelor 
dezvoltării tehnologice în stadii incipiente, incubatorul ar semnala ser viciilor relevante din 
cadrul Comisiei și statelor membre proiectele și/sau tehnologiile susceptibile să conducă la 
aplicații potențiale în materie de securitate, spațiu sau apărare în vederea adoptării lor 
potențiale. Comisia ar urma să evalueze modul în care aceste proiecte semnalate ar putea fi 
direcționate către noi oportunități de finanțare, după caz, cum ar fi programul CEI de 
finanțare a tranziției sau FEA.  
e) Sprijinirea rețelelor de inovare  – rețelele transfrontaliere de inovare în domeniul apărării ar 
putea juca rolul de brokeri în materie de inovare și ar putea încuraja integrarea de soluții 
inovatoare în proiectele colaborative. Prospectarea de tehnologii ar detecta și identifica noi 
soluții și tehnologii inovatoare, prezentând potențiale beneficii  pentru aplicațiile din 
domeniul apărării. Centrele de cercetare și instalațiile de testare tehnică ar testa apoi 
relevanța unor astfel de tehnologii din domeniul civil și ar face schimb de bune practici. AEA 
ar fi un partener esențial al Comisiei pentru p unerea în aplicare a unei alte părți a acțiunii 6 în 
cadrul Planului de acțiune privind sinergiile.  
Comisia va identifica modalitățile de corelare a setului de instrumente cu instrumentele de 
sprijinire a inovării în domeniul securității (de exemplu, Oriz ont Europa) sau al securității 
cibernetice (de exemplu, rețeaua centrelor naționale de coordonare în materie de securitate 
cibernetică în cooperare cu centrele europene de inovare digitală).  
Punctele forte complementare ale Comisiei și ale AEA ar trebui re unite în cadrul unei „scheme a 
UE de inovare în domeniul apărării”.  În cadrul schemei, Comisia, pe baza experienței sale în 
ceea ce privește execuția bugetului UE în sprijinul cercetării, dezvoltării tehnologice și inovării 
din domeniul civil, din domeniul  apărării și din domeniul produselor cu dublă utilizare, va avea 
un rol central în simularea inovării pentru EDTIB. Având în vedere expertiza sa în domeniul 
apărării, inclusiv în ceea ce privește reunirea tehnologiilor emergente și disruptive și a cerințel or 
în materie de capabilități militare, AEA va continua să creeze legături între statele membre și să 
sprijine eforturile acestora prin intermediul centrului său de inovare în domeniul apărării. Printr -
o cooperare strânsă, Comisia și AEA vor accelera, în s inergie, inovarea în materie de securitate și 
apărare pentru UE și statele sale membre.  
 
12 3.4. Competențe  
Lipsa competențelor și penuria de forță de muncă, în special a angajaților calificați cu pregătire 
în domeniul științific, tehnologie, inginerie și matematică, reprezintă provocări majore pentru 
sectoarele apărării și securității, care se bazează în mare m ăsură pe acestea, la fel ca multe alte 
industrii de înaltă tehnologie. Având în vedere evoluția rapidă a tehnologiilor și a situației 
amenințărilor, este important ca industria să fie mai deschisă către cercetători și antreprenori noi 
și tineri, inclusiv f emei, adoptând o abordare incluzivă și accesibilă față de talentele, 
competențele și forța de muncă disponibile în ansamblu.  
În noiembrie 2020, Comisia a lansat Pactul privind competențele, cu un prim val de parteneriate 
în materie de competențe în cele t rei ecosisteme industriale esențiale: microelectronică, industria 
autovehiculelor și industria aerospațială și de apărare. Membrii Pactului (industrie, universități și 
organizații de formare, parteneri sociali) s -au angajat să asigure o ofertă continuă și durabilă de 
competențe în domeniile unde este cea mai mare nevoie de acestea prin perfecționarea a 200  000 
de angajați și recalificarea a 300  000 de persoane, grație unor investiții publice și private în 
valoare de 1 miliard EUR până în 2030.  
Calea de urmat:  
 Comisia invită statele membre să se angajeze, în cadrul Busolei strategice, să elaboreze, încă 
de la început, o abordare strategică coordonată la nivelul UE pentru tehnologiile critice 
relevante pentru securitate și apărare.  
 În 2023, Comisia va revi zui instrumentele existente ale UE și va propune noi modalități de 
încurajare la nivelul UE a cercetării, dezvoltării tehnologice și inovării din domeniul 
produselor cu dublă utilizare.  
 Comisia va sprijini inovarea și spiritul antreprenorial în domeniul te hnologiilor critice pentru 
securitate și apărare pe baza următoarelor instrumente: a)  acțiuni specifice în cadrul FEA; b) 
un nou mecanism de finanțare mixtă pentru investiții în domeniul apărării în cadrul 
InvestEU; c) o nouă inițiativă CASSINI în materie de apărare; d) un nou incubator de inovare 
privind noile tehnologii și inovarea cu dublă utilizare în 2022 și e) un sprijin sporit pentru 
rețelele de inovare.  
 Comisia, împreună cu AEA și cu Centrul său de inovare în domeniul apărării, va institui o 
schemă a UE de inovare în domeniul apărării pentru a accelera inovarea în materie de 
securitate și de apărare pentru UE și statele sale membre.  
 
4. Reducerea dependențelor strategice în materie de tehnologii critice și de lanțuri 
valorice pentru securitate și apărare  
UE dispune de mai multe instrumente de politică dincolo de programele și de instrumentele sale 
de cercetare, dezvoltare tehnologică și inovare care pot contribui la reducerea dependențelor sale 
strategice în materie de tehnologii critice și de lanț uri valorice în sectoarele securității și apărării. 
Acestea contribuie la consolidarea capacității industriale, a competitivității, a suveranității 
tehnologice și a rezilienței UE, dar și la protejarea evoluțiilor și capacităților tehnologice actuale 
și viitoare.  
 
13 Pe baza activității Observatorului pentru tehnologii critice și în cadrul strategiei industriale 
actualizate, Comisia va evalua în mod sistematic considerentele de securitate și apărare, după 
caz, atunci când va pune în aplicare și va revizui instrumentele industriale și comerciale existente 
ale UE sau când va elabora altele noi, pentru a se asigura că acestea sunt adecvate scopului.  
 Alianțe industriale  – alianțele industriale implică o gamă largă de parteneri (de exemplu, 
actori publici și pri vați, societatea civilă) în acțiuni comune privind principalele obiective de 
politică ale UE în anumite industrii sau lanțuri valorice. Acestea se bazează pe principiile 
deschiderii, transparenței, diversității și incluziunii și funcționează în deplină con formitate cu 
normele în materie de concurență. Alianțele industriale pot include, după caz, direcții de 
lucru specifice pentru a reduce dependențele strategice pentru sectoarele securității și 
apărării. Acest aspect este în curs de examinare în cadrul Alia nței europene pentru date 
industriale, edge și cloud și al Alianței industriale pentru procesoare și tehnologiile 
semiconductorilor.  
 Proiecte importante de interes european comun (PIIEC)  – PIIEC sunt inițiate de statele 
membre și fac obiectul normelor UE privind ajutoarele de stat. Acestea sunt concepute pentru 
a reuni cunoștințe, expertiză, resurse financiare și actori economici din întreaga UE, cu 
scopul de a depăși disfuncționalitățile pieței sau deficiențele sistemice și provocările societale 
care nu a r putea fi depășite de actorii privați acționând individual, în special în domeniul 
inovației radicale și al infrastructurilor esențiale. PIIEC pot lua în considerare aspecte legate 
de securitate și apărare. Acesta ar putea fi cazul celui de al doilea PIIE C privind 
microelectronica anunțat în Act legislativ privind cipurile.  
 Programe de finanțare ale UE  – UE a avut întotdeauna o politică deschisă în materie de 
cercetare și inovare. Aceasta este ghidată de principiul autonomiei strategice deschise și 
vizeaz ă asigurarea unor condiții de concurență echitabile și a reciprocității. Abordarea 
globală a UE privind cercetarea și inovarea încurajează parteneriatele strategice cu parteneri 
care împărtășesc aceeași viziune, în conformitate cu obligațiile internațional e ale UE (de 
exemplu, NATO, Statele Unite, Canada, Japonia, Coreea de Sud etc.)14. 
În același timp, este necesar ca Europa să se asigure că interesele sale strategice sunt 
protejate. Pentru perioada 2021 -2027, Comisia a clarificat și a armonizat normele de 
participare pentru țările din afara UE și eligibilitatea entităților, pentru toate programele și 
instrumentele UE. Pentru anumite programe (Orizont Europa, Europa digitală, FEA, 
Programul spațial, MIE) au fost stabilite condiții de eligibilitate specifice pentru activitățile 
sensibile din punctul de vedere al securității, care au fost detaliate în programele de lucru 
relevante pentru a proteja interesele esențiale ale UE în materie de securitate. Revizuirea în 
curs a Regulamentului financiar al Comisiei va oferi, de asemenea, mai multă claritate cu 
privire la modul de menținere a abordării UE bazate pe principiul autonomiei strategice 
deschise, și anume protejarea deplină a intereselor esențiale ale UE în materie de securitate, 
respectând în același timp obl igațiile sale internaționale.  
                                                           
14  Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că programele de cercetare și de dezvoltare din domeniul apărării ale 
majorității partenerilor noștri nu sunt deschise întreprinderilor din UE.  
 
14  Standarde  – În cadrul Planului de acțiune privind sinergiile, Comisia promovează utilizarea 
standardelor hibride existente în sectorul civil/al apărării și dezvoltarea unora noi până la 
sfârșitul anului 2022 (acțiunea 5), precum și luarea în considerare a apărării în cadrul politicii 
și acțiunilor de standardizare ale Comisiei. Deși strategia UE privind standardizarea15 
urmărește să asigure poziția de lider a UE în stabilirea standardelor civile, aceasta va fi 
extrem de relevantă pentru sectorul apărării, întrucât ap roape 80  % din standardele utilizate 
în domeniul apărării provin din sectoare civile. Comisia, împreună cu părțile interesate (de 
exemplu, AEA), va analiza posibilitatea de a include cerințe în materie de apărare în 
viitoarele eforturi de standardizare pe care le sprijină pentru a spori compatibilitatea acestora 
cu nevoile în materie de apărare.  
 Examinarea investițiilor străine directe  – UE este unul dintre cele mai deschise medii de 
investiții străine din lume și una dintre principalele destinații ale inve stițiilor străine directe 
(ISD) din lume. Cu toate acestea, anumite investiții pot submina, de asemenea, interesele 
esențiale de securitate ale UE. Pentru a preveni astfel de riscuri, UE a instituit un cadru 
pentru examinarea ISD care este operațional din octombrie 2020. Primul raport anual privind 
examinarea ISD confirmă importanța unei examinări eficace a ISD la nivelul statelor membre 
și a unei cooperări strânse la nivelul UE, punând accentul pe riscurile potențiale pentru 
securitate sau ordinea publică.  Statele membre sunt încurajate să instituie mecanisme 
naționale de examinare a ISD; acest obiectiv a fost îndeplinit deja în 18 state membre și este 
în curs de realizare în alte șase state membre. Comisia va evalua regulamentul și va prezenta 
un raport Pa rlamentului European și Consiliului până în octombrie 2023.  
 Infrastructuri critice  – Emergența din ce în ce mai rapidă a tehnologiilor noi și disruptive a 
avut un impact semnificativ asupra securității echipamentelor, infrastructurii, serviciilor, 
lanțuri lor valorice și de aprovizionare din sectoarele strategice, inclusiv din sectoarele 
securității și apărării. UE și statele membre trebuie să ia în considerare într -un mod mai 
cuprinzător astfel de vulnerabilități în cadrul evaluărilor și a monitorizării ri scurilor 
relevante, precum și în cadrul punerii în aplicare a măsurilor de consolidare a rezilienței 
împotriva amenințărilor la adresa securității, de exemplu amenințările hibride sau cibernetice. 
Coordonarea la nivelul UE va fi necesară pentru a se asigur a că statele membre mențin un 
nivel de reziliență adaptat exigențelor viitorului și standarde de securitate coerente la nivelul 
UE, pentru a evita vulnerabilitățile.  
 Utilizarea inteligentă și circulară a materialelor  – Noul Plan de acțiune privind economi a 
circulară din martie 2020 este unul dintre principalele elemente constitutive ale Pactului 
verde european, noua agendă a Europei pentru creștere durabilă. Inovarea și noile modele de 
afaceri bazate pe o utilizare mai eficientă a resurselor, pe dezvoltare a de noi materiale, pe 
promovarea materiilor prime secundare și pe achiziții publice mai durabile nu numai că vor 
proteja mediul, ci vor asigura și accesul industriei la materiale. Dacă sunt bine puse în 
aplicare, tehnicile de fabricație aditivă, achiziții le publice verzi și reciclarea materialelor ar 
putea contribui, de asemenea, la consolidarea competitivității industriilor de securitate și de 
apărare ale UE, precum și la consolidarea rezilienței UE.  
                                                           
15  COM(2022) 31 final  
 
15  Securitatea datelor  – Strategia europeană privind datel e stabilește măsuri pentru a se asigura 
că persoanele fizice și întreprinderile își pot păstra controlul asupra datelor lor. Acest aspect 
va fi abordat în Legea privind datele, pe care Comisia o va adopta la începutul anului 2022.  
În cadrul proiectului multinațional privind infrastructurile și serviciile de date comune (care 
reunește Federația europeană de cloud și spațiile europene comune ale datelor), Comisia 
facilitează investițiile (de exemplu,  Europa digitală, MIE, fondul Next Generation EU) în 
capacități de tip cloud -to-edge care sunt sigure, reziliente, eficiente din punct de vedere 
energetic și accesibile în timp real și care oferă servicii de calitate în întreaga Europă. 
Asigurarea transferului de tehnologie în domeniul tehnologiilor de tip cloud  și edge între 
industria civilă (în special industria securității), industria apărării și industria spațială ar 
consolida suveranitatea tehnologică. Alianța europeană pentru date industriale, edge și cloud 
oferă o posibilă platformă pentru promovarea unor astfel de sinergii.  
 Politica comercială  – Complexitatea și vulnerabilitatea lanțurilor de aprovizionare mondiale 
nu reprezintă o problemă doar pentru UE. Alte țări depind de UE („dependențe inverse”), iar 
comerțul („interdependența”) poate contribui la sta bilitatea lanțurilor valorice mondiale. De 
asemenea, UE este pregătită să acționeze în mod ferm și să se apere împotriva practicilor 
comerciale neloiale, cum ar fi utilizarea subvențiilor străine care denaturează concurența, 
respectându -și în același timp angajamentele internaționale. UE va continua să valorifice la 
maximum setul său de instrumente în materie de comerț și concurență, asigurându -se 
totodată că instrumentele UE sunt eficiente și actualizate. Prin urmare, Comisia a propus noi 
instrumente, cum ar fi Regulamentul privind subvențiile străine16, care abordează 
denaturările de pe piața internă cauzate de subvențiile străine.  
Alte măsuri de politică relevante [de exemplu, introducerea unei eventuale derogări de la taxa pe 
valoarea adăugată (TVA), facilitarea transferului de produse din domeniul apărării finanțate de 
UE] sunt enumerate în comunicarea privind apărarea.  
Calea de urmat:  
 Comisia analizează posibilitatea de a adăuga direcții de lucru în domeniul apărării în 
inițiative precum Alianța euro peană pentru date industriale, edge și cloud și Alianța 
industrială pentru procesoare și tehnologiile semiconductorilor.  
 Comisia, împreună cu statele membre, va determina necesitatea evaluării riscurilor 
lanțurilor de aprovizionare ale infrastructurii crit ice, în special în domeniul digital, pentru a 
proteja mai bine interesele UE în materie de securitate și apărare și va elabora un raport în 
acest sens în 2023.  
 Comisia încurajează toate statele membre care nu au făcut încă acest lucru să instituie un 
mecan ism național de examinare a ISD.  
 
                                                           
16  COM(2021) 223 final  
 
16 5. Dimensiunea externă  
Cooperarea cu parteneri din întreaga lume care împărtășesc aceeași viziune este esențială pentru 
consolidarea rezilienței și a securității aprovizionării UE, reducând totodată dependențele 
strategice și sporind beneficiile reciproce. Principiul reciprocită ții joacă un rol important în acest 
context. Printre partenerii tradiționali ai UE în domeniile tehnologiei, securității și apărării se 
numără membrii Spațiului Economic European (în special Norvegia), țările candidate, țările 
vizate de politica de vecinăt ate și alte țări terțe (de exemplu, Statele Unite, Canada, Japonia, 
Coreea de Sud), precum și organizațiile internaționale (de  exemplu, NATO). Printre schimburile 
recente se numără în special cele menționate mai jos.  
5.1. Consiliul UE -SUA pentru comerț și tehnologie  
Prima reuniune a Consiliului UE -SUA pentru comerț și tehnologie a avut loc la 29 septembrie 
2021. În cadrul declarației lor comune, UE și SUA și -au reafirmat angajamentul de „a se axa pe 
promovarea rezilienței lanțului de aprovizionare și a securității aprovizionării în sectoare -cheie 
pentru tranziția verde și digitală și pentru asigurarea protecției cetățenilor noștri” și au reiterat 
obiectivul de „a spori transparența cererii și ofertei, de a cartografia capab ilitățile sectoriale 
existente, de a face schimb de informații privind măsurile de politică și prioritățile în materie de 
cercetare și dezvoltare și de a coopera în ceea ce privește strategiile de promovare a rezilienței și 
a diversificării lanțului de apr ovizionare”. Lucrările în curs în cadrul grupurilor de lucru privind 
securitatea lanțurilor de aprovizionare (inclusiv privind semiconductorii în cadrul unei secțiuni 
specializate), securitatea tehnologiei informației și comunicațiilor, controlul exporturi lor și 
examinarea investițiilor sunt cele mai relevante pentru prezenta foaie de parcurs. Dialogul 
UE­SUA privind securitatea și apărarea, lansat recent, ar putea servi, de asemenea, drept forum 
de discuții cu privire la aceste chestiuni.  
5.2. Parteneriatul cu NATO  
În cadrul summitului de la Bruxelles din 2021, liderii NATO au stabilit o agendă ambițioasă 
privind tehnologiile, în special tehnologiile emergente și disruptive17. Aceasta a oferit orientări 
suplimentare pentru activitatea desfășurată  în conformitate cu strategia NATO de punere în 
aplicare în ceea ce privește tehnologiile emergente și disruptive, aprobată de miniștrii apărării din 
NATO în februarie 2021.  
Comisia și Înaltul Reprezentant vor monitoriza progresele înregistrate de inițiati vele relevante 
ale NATO din acest domeniu prin intermediul unor dialoguri regulate la nivel operațional cu 
NATO, în vederea unei eventuale interacțiuni reciproc acceptabile și avantajoase cu inițiativele 
relevante ale UE, în deplină transparență față de st atele membre, evitând totodată crearea de noi 
dependențe tehnologice sau în materie de capabilități sau accentuarea celor existente.  
Calea de urmat:  
 Comisia și Înaltul Reprezentant vor examina, în contextul Consiliului UE -SUA pentru 
comerț și tehnologie ș i al dialogului UE -SUA recent lansat privind securitatea și apărarea, 
                                                           
17  S-a decis, de asemenea, lansarea Acceleratorului de inovare în domeniul apărării pentru Atlanticul de Nord 
(DIANA) și a unui Fond pentru inovare al NATO.  
 
17 modalități de promovare a rezilienței lanțului de aprovizionare și de asigurare a protecției 
cetățenilor noștri.  
 Comisia și Înaltul Reprezentant vor examina împreună cu NATO, în cadrul d eclarațiilor 
comune privind cooperarea UE -NATO și în deplină transparență față de statele membre, 
modalitățile de promovare a unor interacțiuni reciproc acceptabile și avantajoase între 
inițiativele lor relevante respective.  
 
6. Concluzii  
Întrucât situația geopolitică mondială rămâne complexă, iar cursa pentru noi tehnologii care sunt 
relevante pentru securitate și apărare continuă, UE și statele sale membre trebuie să consolideze 
cooperarea în ceea ce privește tehnologiile care sunt esențiale pentr u securitatea și apărarea pe 
termen lung a Europei și pentru eforturile de reducere a dependențelor strategice conexe.  
În cadrul prezentei foi de parcurs, Comisia propune să colaboreze îndeaproape cu statele membre 
pentru identificarea tehnologiilor critic e și a lanțurilor valorice pentru securitate și apărare – 
precum și a cauzelor profunde ale dependențelor strategice conexe în contextul Observatorului 
pentru tehnologii critice – pentru a sprijini o abordare strategică coordonată la nivelul UE privind 
tehnologiile critice relevante pentru securitate și apărare, care va valorifica la maximum 
programele și instrumentele UE și naționale de cercetare, dezvoltare tehnologică și inovare.  
Pentru a spori competitivitatea și reziliența sectoarelor securității și ap ărării, constatările 
Observatorului și lucrările conexe din cadrul strategiei industriale actualizate vor contribui, de 
asemenea, la asigurarea faptului că aspectele legate de securitate și apărare sunt mai bine luate în 
considerare în cadrul politicilor i ndustriale și comerciale ale UE, în cazul în care acest lucru este 
justificat și în conformitate cu normele UE în materie de concurență și cu obligațiile 
internaționale ale UE.  
Propunerile cuprinse în prezenta foaie de parcurs urmăresc să contribuie la di mensiunea legată 
de cercetare, dezvoltare tehnologică și inovare a viitoarei Busole strategice a UE, prin 
intermediul căreia statele membre vor stabili obiective ambițioase pe termen lung pentru a 
consolida în mod substanțial securitatea și apărarea Europe i.