RO    RO 
 
 
 COMISIA  
EUROPEANĂ   
Bruxelles, 13.5.2015  
COM(2015) 269 final  
  
Recomandare de  
RECOMANDARE A CONSILIULUI  
privind Programul național de reformă al Austriei pentru 2015  
 
și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Austriei pentru 
2015   
 
RO 2   RO  
 
Recomandare de  
RECOMANDARE A CONSILIULUI  
privind Programul național de reformă al Austriei pentru 2015  
 
și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Austriei pentru 
2015  
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,  
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 
alineatul (2) și articolul 148  alineatul (4),  
având în vedere Regulamentul (CE) nr.  1466/97 al Consiliului din 7  iulie 1997 privind 
consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor 
economice1, în special articolul  5 alineatul  (2), 
având în vedere recomandarea Comisiei Europene2, 
având în vedere rezoluțiile Parlamentului European3, 
având în vedere concluziile Consiliului European,  
având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,  
având în vedere avizul Comitetului economic ș i financiar,  
având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,  
având în vedere avizul Comitetului de politică economică,  
întrucât:  
(1) La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o 
nouă strategie pentru creștere ec onomică și ocuparea forței de muncă, Strategia  
Europa 2020 , bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice. Strategia se 
concentrează pe domeniile -cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării 
potențialului de creștere durabilă și de com petitivitate al Europei.  
(2) La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat, pe baza propunerilor Comisiei, o recomandare 
privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale 
Uniunii (2010 -2014), iar la 21  octombrie 2010 a adoptat o deciz ie privind orientările 
pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre. Împreună, acestea 
formează „orientările integrate” de care statele membre au fost invitate să țină seama 
în politicile lor economice și de ocupare a forței de muncă de la nivel național.  
                                                 
1 JO L 209, 2.8.1997, p. 1.  
2 COM(2015) 269.  
3 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.  
 
RO 3   RO (3) La 8 iulie 2014, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de 
reformă al Austriei pentru 2014 și a emis avizul cu privire la Programul de stabilitate 
al Austriei actualizat pentru 2014. La 28 noiembrie 2014, în conf ormitate cu 
Regulamentul (UE) nr.  473/20134, Comisia a prezentat avizul său privind proiectul 
de plan bugetar al Austriei pentru 20155. 
(4) La 28 noiembrie 2014, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii6, care marchează 
începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 
2015. În aceeași zi, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr.  1176/2011, 
Raportul privind mecanismul de alertă7, în care nu a identificat Austria ca fiind unul 
dintre statele membre pentru care urma  să se efectueze un bilanț aprofundat.  
(5) La 18 decembrie 2014, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru stimularea 
investițiilor, accelerarea reformelor structurale și continuarea unei consolidări 
bugetare responsabile și favorabile creșterii.  
(6) La 26 februarie 2015, Comisia a publicat Raportul de țară privind Austria pentru 
20158, în care a evaluat progresele realizate de Austria în ceea ce privește punerea în 
aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate la 8 iulie 2014.  
(7) La 21 aprilie 201 5, Austria și -a prezentat Programul național de reformă pentru 2015 
și Programul de stabilitate pentru 2015. Pentru a se ține seama de legăturile dintre 
cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.  
(8) În prezent, Austria este vizată de compon enta preventivă a Pactului de stabilitate și 
de creștere și face obiectul regulii tranzitorii privind datoria în perioada 2014 -2016. 
În cadrul Programului de stabilitate pentru 2015, guvernul își propune să 
îmbunătățească treptat deficitul global, la 2,2  % din PIB în 2015 și apoi la 0,5  % din 
PIB în 2019. Conform programului de stabilitate, obiectivul pe termen mediu – un 
deficit structural de cel mult 0,45  % din PIB – a fost realizat în 2014, iar guvernul își 
propune să respecte obiectivul pe termen mediu pe parcursul întregii perioade 
acoperite de program. Cu toate acestea, soldul structural recalculat indică o abatere 
de la obiectivul pe termen mediu începând din 2015. Se așteaptă ca ponderea datoriei 
guvernamentale în PIB să ajungă la un nivel maxim de 8 6,8 % în 2015, pentru ca 
apoi să scadă treptat la 79,7  % în 2019. Scenariul macroeconomic care stă la baza 
previziunilor bugetare din program este plauzibil. Cu toate acestea, măsurile menite 
să sprijine, începând cu 2016, țintele de deficit preconizate nu  au fost suficient 
detaliate. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2015, se preconizează 
că, în 2015, soldul structural va devia cu 0,4  % din PIB de la obiectivul pe termen 
mediu. Abaterea va fi semnificativă în 2016, având în vedere proiecț ia privind 
înrăutățirea soldului structural cu 0,6  % din PIB, în comparație cu ajutarea structurală 
de 0,3  % din PIB care este necesară în vederea atingerii obiectivului pe termen 
mediu. Acest lucru ar presupune o abatere de aproximativ 0,9  % din PIB de la  cerința 
Pactului de stabilitate și de creștere. Prin urmare, vor fi necesare măsuri 
suplimentare. În același timp, conform Programului de stabilitate și previziunilor 
Comisiei din primăvara anului 2015, datoria brută se va menține pe o traiectorie 
descend entă, respectând regula tranzitorie privind datoria, în 2015 și 2016. Pe baza 
                                                 
4 JO L 140, 27.5.2013, p. 11.  
5 C(2014) 8811 final, 28.11.2014.  
6 COM(20 14) 902, 28.11.2014.  
7 COM(2014) 904 final, 28.11.2014.  
8 SWD(2015) 39 final, 26.2.2015.  
 
RO 4   RO evaluării Programului de stabilitate și ținând seama de previziunile Comisiei din 
primăvara anului 2015, Consiliul este de părere că există un risc ca Austria să nu 
respecte disp ozițiile Pactului de stabilitate și de creștere.  
(9) Relațiile dintre diferitele niveluri de guvernare sunt în continuare complexe și 
generează pierderi de eficiență în sectoarele vitale din administrația publică. Austria 
rămâne una dintre țările cu cel mai sc ăzut nivel al taxelor și impozitelor stabilite la 
nivel subnaţional ca procentaj din PIB. În ciuda acestui nivel scăzut de autonomie 
fiscală, administrațiile subnaționale au mai multe responsabilități în materie de 
cheltuieli, precum și responsabilități ad ministrative. Nivelul ridicat de complexitate 
și necorelarea responsabilităților în materie de venituri și a celor în materie de 
cheltuieli nu favorizează punerea în aplicare a reformelor de politică ample.  
(10) Sustenabilitatea bugetară pe termen lung a siste mului de pensii din Austria este în 
continuare afectată de deficiențe structurale. Reformele realizate până acum de 
Austria nu par a fi suficiente pentru a asigura sustenabilitatea bugetară pe termen 
lung a sistemului. În primul rând, vârsta efectivă de pe nsionare este în continuare 
considerabil mai mică decât vârsta legală de pensionare. În al doilea rând, vârsta 
legală de pensionare a femeilor este cu mult mai mică decât cea a bărbaților și nu va 
fi majorată până în 2024. În al treilea rând, vârsta legală  de pensionare nu este 
deocamdată corelată cu speranța de viață din Austria, care crește în mod constant. 
Austria a luat unele măsuri în vederea creșterii vârstei efective de pensionare, care în 
prezent este de 59,7 ani (2014), dar care rămâne sub media de  63,1 ani din UE 
(2013). Au fost puse în aplicare măsuri menite să reducă posibilitățile de a beneficia 
de regimurile de pensionare anticipată și de invaliditate, prelungind astfel viața 
activă. De asemenea, penalitatea aplicată anual pentru pensionarea an ticipată a fost 
majorată, iar perioada de cotizație la sistemul de pensii necesară pentru a putea 
beneficia de aceste regimuri a fost prelungită. Este în continuare neclar dacă efectele 
bugetare pozitive preconizate ale acestor măsuri se vor concretiza.  
(11) În Austria, cheltuielile pentru îngrijirile medicale se numără printre cele mai ridicate 
din UE. O reformă a sistemului de sănătate care este în curs de desfășurare 
(2013­2016) vizează stabilizarea acestora ca proporție din PIB începând din 2016. 
Cu toate ac estea, chiar și în cazul în care reformele sunt încununate de succes, 
sustenabilitatea bugetară și eficiența sistemului de sănătate se confruntă în continuare 
cu provocări structurale. În prezent, ar trebui luate măsuri care să vizeze perioada de 
după 2016 . De exemplu, un număr mai mare de pacienți ar trebui să fie tratați în 
unități multidisciplinare de îngrijire primară ambulatorie, iar durata medie de 
internare pentru tratamentele spitalicești ar trebui redusă și mai mult.  
(12) Asigurarea disponibilității pe termen lung a unei forței de muncă calificate în mod 
corespunzător rămâne o provocare pentru Austria. Rata șomajului, de aproximativ 
5,6 %, este printre cele mai scăzute din UE, însă potențialul de integrare pe piața 
muncii al anumitor părți din forța de m uncă nu este pe deplin valorificat. Austria a 
întreprins unele măsuri menite să prelungească viața activă, să faciliteze mai mult 
participarea pe piața forței de muncă a femeilor și să exploateze mai bine potențialul 
participanților la piața forței de munc ă proveniți din familii de migranți, inclusiv prin 
îmbunătățirea recunoașterii calificărilor acestora. Cu toate acestea, reformele recente 
trebuie monitorizate îndeaproape și sunt necesare mai multe măsuri pentru a 
valorifica pe deplin potențialul de integ rare pe piața muncii al acestor grupuri.  
(13) La 13 martie 2015, Austria a prezentat o reformă fiscală cuprinzătoare menită să 
redefinească tranșele și ratele de impozitare pe venitul persoanelor fizice, în special 
 
RO 5   RO prin reducerea de la 36,5  % la 25  % a cotei de  bază pentru impozitul pe venitul 
persoanelor fizice. Se estimează că facilitatea fiscală se ridică la 4,9 miliarde EUR, în 
timp ce se preconizează cheltuieli suplimentare în valoare de 300 de milioane EUR 
pentru a sprijini politica familială și activități le de cercetare. În cadrul propunerii, 
reorientarea fiscală va fi finanțată parțial prin combaterea evaziunii fiscale, reducerea 
cheltuielilor publice, creșterea la 13  % a cotelor reduse de TVA în anumite domenii 
și creșterea impozitului pe veniturile din capital de la 25  % la 27,5  %. Aceste planuri 
de reformă sunt, în general, conforme cu recomandările Consiliului din 2014. Este 
probabil ca acestea să sporească stimulentele pentru încadrarea în muncă a 
persoanelor cu potențial modest de câștig și a celei d e a doua persoane care 
contribuie la venitul familiei și să favorizeze venitul disponibil. Cu toate acestea, 
reforma ar trebui să fie pusă în aplicare în așa fel încât să nu afecteze bugetul.  
(14) Sistemul școlar din Austria este caracterizat de un număr scăzut  de persoane care 
părăsesc timpuriu școala, cu mult sub media UE. Un sistem puternic și funcțional de 
educație și formare profesională oferă un număr mare de lucrători cu înaltă calificare. 
Cu toate acestea, îmbunătățirea rezultatelor sistemului de învățăm ânt și, prin urmare, 
a capacității de inserție profesională a tinerilor cu o situație socioeconomică precară, 
în special a celor proveniți din familii de migranți, rămâne o provocare. Evaluarea 
punerii în aplicare a unui nou sistem de învățământ secundar ( Neue Mittelschule ) a 
evidențiat deficiențe care nu au fost încă remediate.  
(15) În contextul semestrului european, Consiliul a recomandat în mod constant Austriei 
să îmbunătățească și să încurajeze concurența în domeniul serviciilor, însă măsurile 
adoptate pân ă acum au fost limitate. Există în continuare cerințe privind forma 
juridică, acționariatul și tarifele aplicabile pentru mai multe profesii, ceea ce creează 
bariere de reglementare în calea accesului pe piață și împiedică profesioniștii sau 
societățile pr ofesioniste din alte state membre să demareze o afacere în Austria. În 
contextul exercițiului de evaluare reciprocă, Austria își revizuiește normele privind 
accesul la profesie și exercitarea de activități profesionale pentru a evalua dacă 
acestea sunt pro porționale și în interesul general. În comparație cu autoritățile din 
domeniul concurenței din alte state membre, Autoritatea federală în domeniul 
concurenței nu dispune de resursele necesare, ceea ce o împiedică să acționeze mai 
eficient.  
(16) Sectorul bancar din Austria își menține reziliența, dar se confruntă în continuare cu o 
serie de provocări, atât pe plan național, cât și în ceea ce privește expunerile externe 
vulnerabile. Capitalizarea sectorului bancar a continuat să se îmbunătățească în 2014, 
însă per sistă presiunile asupra rentabilității băncilor austriece. Cinci dintre cele mai 
mari șase instituții de credit austriece au trecut testul evaluării cuprinzătoare realizate 
de BCE în 2014, excepția fiind Österreichische Volksbanken ( ÖVAG ). Austria a 
înregi strat progrese considerabile în ceea ce privește restructurarea ÖVAG  și a Hypo 
Group Alpe Adria (HGAA). Cu toate acestea, în februarie 2015, s -a constatat că Heta 
Asset Resolution, societatea de gestionare a activelor care a luat naștere în urma 
scindării HGAA, avea un deficit de capital de 7,6 miliarde EUR. În calitate de unic 
proprietar al Heta Asset Resolution, guvernul austriac a reacționat prin declararea 
unui moratoriu pe 15 luni asupra plății principalului și dobânzilor aferente 
obligațiunilor deținu te de societate, în valoare de aproximativ 10 miliarde EUR, 
utilizând pentru prima dată noile instrumente disponibile în temeiul Directivei 
privind redresarea și rezoluția instituțiilor bancare.  
(17) În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o anali ză cuprinzătoare a 
politicii economice a Austriei, pe care a publicat -o în raportul de țară pe 2015. De 
 
RO 6   RO asemenea, a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și 
măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Austriei în anii prece denți. 
Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și 
socioeconomică sustenabilă în Austria, ci și de conformitatea acestora cu normele și 
orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică 
globală a Uniunii Europene prin oferirea unei contribuții a UE la deciziile naționale 
viitoare. Recomandările Comisiei în cadrul semestrului european se reflectă în 
recomandările 1 -4 de mai jos.  
(18) În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de stabilitate al Austriei, 
iar avizul său9 se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.  
(19) În contextul semestrului european, Comisia a efectuat și o analiză a politicii 
economice a zonei euro în ansamblul său. Pe baza acestei analize, Consiliul a emis 
recomandări specifice adresate statelor membre a căror monedă este euro. Austria ar 
trebui, de asemenea, să asigure aplicarea integrală și la timp a acestor recomandări,  
RECOMANDĂ ca, în perioada 2015 -2016, Austria să întreprindă acțiuni astfel încât:  
1. Să evite abaterea de la obiectivul pe termen mediu în 2015 și 2016. Să asigure 
neutralitatea bugetară a reformei fiscale care vizează reducerea presiunii fiscale 
asupra veniturilor salariale. Să corecteze necorelarea responsabilităților în materie de 
finan țare și a celor în materie de cheltuieli pentru diferitele niveluri de guvernare. Să 
ia măsuri care să asigure sustenabilitatea pe termen lung a sistemului de pensii, 
inclusiv prin armonizarea mai devreme a vârstei legale de pensionare pentru femei și 
bărbați și prin corelarea vârstei legale de pensionare cu speranța de viață.  
2. Să consolideze măsurile menite să sporească participarea pe piața forței de muncă a 
lucrătorilor în vârstă și a femeilor, inclusiv prin îmbunătățirea furnizării serviciilor de 
îngrijire a copiilor și de îngrijire pe termen lung. Să ia măsuri pentru îmbunătățirea 
nivelului de educație al tinerilor defavorizați.  
3. Să elimine obstacolele disproporționate pentru prestatorii de servicii și 
impedimentele în calea înființării de societăți  interdisciplinare.  
4. Să ia măsuri pentru combaterea vulnerabilităților potențiale din sectorul financiar în 
ceea ce privește expunerile externe și calitatea insuficientă a activelor.  
Adoptată la Bruxelles,  
 Pentru Consiliu,  
 Președintele  
                                                 
9 Emis în temeiul articolului  5 alineatul  (2) din Regulamentul  (CE) nr.  1466/97 al Consiliului.