EXPUNERE DE MOTIVE

1. CONTEXTUL PROPUNERII

Convenția de la Stockholm privind poluanții organici persistenți (denumită în continuare „convenția”), aprobată prin Decizia nr. 2006/507/CE a Consiliului[1], a intrat în vigoare la 17 mai 2004. Obiectivul acestei convenții este protejarea sănătății umane și a mediului împotriva poluanților organici persistenți (denumiți în continuare „POP”). Convenția oferă un cadru, bazat pe principiul precauției, pentru eliminarea producerii, a utilizării, a importului și a exportului de douăzeci și trei de POP care în prezent sunt considerați prioritari, pentru manipularea și eliminarea în condiții de siguranță a acestora și pentru eliminarea sau reducerea emisiilor de anumiți POP produși neintenționat.

Regulamentul (CE) nr. 850/2004 privind poluanții organici persistenți[2] transpune în dreptul Uniunii angajamentele stabilite în convenție și în Protocolul Convenției din 1979 asupra poluării atmosferice transfrontaliere pe distanțe lungi, referitor la poluanții organici persistenți (denumit în continuare „protocolul”), aprobat prin Decizia nr. 259/2004/CE a Consiliului[3].

Articolul 8 alineatul (1) din convenție prevede că orice parte poate prezenta secretariatului o propunere de includere a unei substanțe chimice în anexa A, B sau C la convenție, care va fi apoi analizată de Comitetul de examinare a poluanților organici persistenți în conformitate cu articolul 8 alineatele (3) și (4). Propunerea trebuie să conțină informațiile specificate în anexa D. Procedura pentru adoptarea de modificări ale anexelor este reglementată de articolul 22 din convenție.

Potrivit informațiilor științifice și rapoartelor de analiză disponibile, precum și ținând seama în mod corespunzător de criteriile de selecție prevăzute în anexa D la convenție, acidul perfluorooctanoic (PFOA), sărurile acestuia și substanțele înrudite cu acesta care pot fi descompuse în PFOA în condiții de mediu prezintă caracteristici ale POP. În continuare sunt denumite „PFOA și compușii săi” toate formele descrise în prezentul paragraf.

În urma unei recente analize de piață[4], realizate în numele Comisiei Europene, a reieșit că o singură întreprindere producea pentadecafluorooctanoat de amoniu (APFO) în Uniune în 2010. Întreprinderea a anunțat că în august 2010 a încetat producția de APFO și că în noiembrie 2010 a încetat comercializarea acestei substanțe. Din analiza de piață a reieșit, de asemenea, că substanțele PFOA și APFO sunt utilizate în Uniune în principal la fabricarea fluoropolimerilor și a fluoroelastomerilor[5] și că acesta este stadiul în care ele intră în mediu.

La 20 iunie 2013, în urma acordului unanim al Comitetului statelor membre ale UE, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (Regulamentul REACH)[6], PFOA și APFO au fost adăugate pe lista substanțelor identificate în vederea unei eventuale includeri în procedura de autorizare a UE[7], după ce s-a constatat că sunt substanțe care prezintă motive de îngrijorare deosebită. Constatarea că PFOA și APFO sunt substanțe care prezintă motive de îngrijorare deosebită s-a bazat pe un dosar de informare[8] pregătit de Germania în temeiul anexei XV a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006. Din datele științifice prezentate în acest dosar a reieșit că PFOA și APFO îndeplineau criteriile menționate la articolul 57 litera (c) din Regulamentul REACH (substanțe toxice pentru reproducere, categoria 1B) și, în special, că îndeplineau și criteriile menționate la articolul 57 litera (d) din Regulamentul REACH (substanțe care sunt persistente, bioacumulative și toxice).

În octombrie 2013, PFOA și APFO au primit, în temeiul anexei VI la Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor (Regulamentul CLP)[9], astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) nr. 944/2013 al Comisiei[10], clasificarea armonizată ca substanțe cancerigene, categoria 2, toxice pentru reproducere, categoria 1B, și toxice asupra unui organ țintă specific – ficatul – în urma expunerii repetate, categoria 1 (STOT RE 1 liver). În urma acestei clasificări, introducerea pe piață și utilizarea PFOA și a APFO ca substanțe sau în amestecuri destinate publicului larg sunt interzise în Uniune începând cu 1 ianuarie 2015, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) nr. 317/2014[11].

De atunci, autoritățile competente germane și norvegiene au întocmit împreună un dosar în temeiul anexei XV la Regulamentul REACH cu intenția de a propune includerea compușilor PFOA în procedura de restricționare în temeiul Regulamentului REACH. Acest dosar de restricționare[12] a fost depus la ECHA la 17 octombrie 2014 și conține o propunere de restricționare a producerii, a utilizării și a introducerii pe piață a compușilor PFOA ca substanțe în sine sau constituenți ai altor substanțe, în amestecuri sau articole.

Date fiind proprietăților lor tehnice excelente (asigură proprietăți de a respinge apa, uleiul și grăsimea), compușii PFOA sunt utilizați în diverse produse de consum, precum și în aplicații industriale. Aceste utilizări generează emisii de PFOA, săruri ale acestuia și substanțe înrudite cu o mare rază de dispersie în mediul înconjurător. La nivel mondial, sursele de PFOA au fost reduse în mod semnificativ în SUA, în Japonia și în Uniune. Este de menționat însă că fabricarea de fluoropolimeri se deplasează în țări precum Rusia și China, unde se presupune că la fabricarea fluoropolimerilor se utilizează în continuare PFOA. Acest fapt se poate constata examinând articolele de consum care conțin PFOA și care sunt importate deseori din afara Uniunii. Piața mondială a fluoropolimerilor este în continuă creștere (5-6 % pe an la nivel mondial).

În dosar se estimează, pe baza informațiilor disponibile, că în prezent se importă în Uniune 40 de tone pe an (t/a) de PFOA și săruri ale acestuia. Se estimează, de asemenea, că în Uniune se fabrică 100-1 000 t/a de substanțe înrudite cu PFOA și se importă alte 100-1 000 t/a. În plus, substanțele înrudite cu PFOA intră în Uniune prin intermediul articolelor importate, cum ar fi textilele, ceea ce reprezintă probabil un volum semnificativ de substanțe înrudite cu PFOA.

Pe lângă proprietățile lor dovedite de persistență, bioacumulare și toxicitate, conform clasificărilor din Regulamentul REACH și din Regulamentul CLP menționate mai sus, în dosarul de restricționare întocmit în temeiul anexei XV se investighează, de asemenea, potențialul de transport în mediu pe distanțe lungi pe care îl au PFOA și compușii săi. În dosar se face trimitere la un raport realizat de OCDE în 2006, în care se concluzionează că PFOA și compușii săi pot fi transportați în mediu pe distanțe lungi și că au fost detectați în zone izolate, cum ar fi Arctica[13], ceea ce confirmă, potrivit concluziilor din dosar, faptul că emisiile de PFOA și compuși ai acestuia constituie o problemă de poluare transfrontalieră.

Având în vedere informațiile disponibile în prezent în ceea ce privește proprietățile de persistență, bioacumulare, toxicitate și transport în mediu pe distanțe lungi pe care le au PFOA și compușii săi și pe baza studiilor și a rapoartelor menționate mai sus, se propune să se considere că PFOA și compușii săi îndeplinesc criteriile din anexa D la convenție și, prin urmare, ar putea fi considerați POP.

PFOA și compușii săi continuă să fie produși, utilizați sau emiși neintenționat în cantități semnificative în țări terțe. Dat fiind că aceste substanțe chimice pot fi transportate în mediu pe distanțe lungi, măsurile luate la nivel național sau la nivelul Uniunii nu sunt suficiente pentru a se asigura un nivel înalt de protecție a mediului și a sănătății umane, fiind necesare acțiuni mai ample la nivel internațional.

În vederea următoarei reuniuni a Comitetului de examinare a poluanților organici persistenți, care va avea loc în octombrie 2015, este indicat ca secretariatului Convenției de la Stockholm să îi fie prezentată de către Comisie, în numele Uniunii, o propunere de includere a PFOA și a compușilor săi în anexa A. Aceasta constituie o poziție care trebuie adoptată în numele Uniunii în sensul articolului 218 alineatul (9) din TFUE.

2. REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI

Un document[14] privind înțelegerea comună a convenției, a protocolului și a Regulamentului REACH a fost aprobat de autoritățile competente din statele membre ale UE în iulie 2014.

Decizia de a prezenta o propunere de includere a PFOA și a compușilor săi în anexa A la convenție se bazează pe concluziile acestui document de înțelegere comună în care se precizează că procedura de includere a unei substanțe în anexa XVII a Regulamentului REACH (restricționare) poate avea loc simultan cu procedura de includere a unei substanțe în una dintre anexele convenției și, de asemenea, că finalizarea procedurii de restricționare a unei substanțe în temeiul Regulamentului REACH ar putea facilita elaborarea unei poziții a UE pentru Conferința părților cu ocazia căreia se va decide includerea substanței respective.

În cazul în care PFOA și compușii săi ar fi prevăzuți să fie incluși în anexa A la convenție, începe o nouă perioadă de consultare și de evaluare cu părțile interesate și orice altă parte la convenție care ar putea fi interesată.

3. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII

Prezenta propunere va avea ca rezultat întocmirea unui dosar de informare în temeiul articolului 8 alineatul (1) și în conformitate cu criteriile din anexa D la convenție, după care secretariatului convenției îi va fi prezentată o propunere de adăugare a PFOA și a compușilor săi în anexa A la convenție.

2015/0066 (NLE)

Propunere de

DECIZIE A CONSILIULUI

privind prezentarea, în numele Uniunii Europene, a unei propuneri de includere a unor substanțe chimice suplimentare în anexa A la Convenția de la Stockholm privind poluanții organici persistenți

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 191 alineatul (1), coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

(1) Uniunea a ratificat Convenția de la Stockholm privind poluanții organici persistenți (denumită în continuare „convenția”) la 16 noiembrie 2004, prin Decizia 2006/507/CE a Consiliului din 14 octombrie 2004 privind încheierea, în numele Comunității Europene, a Convenției de la Stockholm privind poluanții organici persistenți[15].

(2) Ca parte la convenție, Uniunea poate face propuneri de modificare a anexelor la convenție. Anexa A la convenție conține o listă a poluanților organici persistenți (denumiți în continuare „POP”) care trebuie eliminați.

(3) Luând în considerare informațiile științifice și rapoartele de analiză disponibile și ținând seama în mod corespunzător de criteriile de selecție prevăzute în anexa D la convenție, acidul perfluorooctanoic (PFOA), sărurile acestuia și substanțele înrudite cu acesta care pot fi descompuse în PFOA în condiții de mediu (denumite în continuare „PFOA și compușii săi”) prezintă caracteristici ale POP.

(4) În conformitate cu articolul 59 alineatul (1) și cu un dosar[16] întocmit în temeiul anexei XV a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (Regulamentul REACH)[17], PFOA și sarea sa de amoniu (APFO) au fost incluse în lista substanțelor candidate care prezintă motive de îngrijorare deosebită deoarece s-a constatat că îndeplinesc criteriile prevăzute la articolul 57 litera (c) din regulament (substanțe toxice pentru reproducere, categoria 1B) și, în special, că îndeplinesc și criteriile prevăzute la articolul 57 litera (d) din regulament (substanțe care sunt persistente, bioacumulative și toxice).

(5) Pe lângă dispozițiile articolului 69 alineatul (4) din Regulamentul REACH, PFOA și compușii săi fac, în prezent, obiectul unui dosar[18] întocmit în temeiul anexei XV și depus la Agenția Europeană pentru Produse Chimice, prin care se vizează restricționarea producerii, a utilizării și a introducerii pe piață a PFOA și a compușilor săi ca atare sau în calitate de constituenți ai altor substanțe, în amestecuri sau articole.

(6) PFOA și compușii săi sunt substanțe cu utilizări dispersive în toată lumea și sunt detectate peste tot în mediu. Dat fiind că PFOA poate fi transportat în mediu pe distanțe lungi, măsurile luate la nivelul Uniunii nu sunt suficiente pentru a se asigura un nivel înalt de protecție a mediului și a sănătății umane, fiind necesare acțiuni mai ample la nivel internațional.

(7) Prin urmare, Uniunea ar trebui să prezinte secretariatului convenției o propunere privind includerea PFOA și a compușilor săi în anexa A la convenție. Prezenta propunere și poziția Uniunii cu privire la condițiile de includere a PFOA și a compușilor săi în anexa A la convenție ar trebui să țină seama de toate informațiile relevante obținute în cursul actualei proceduri de restricționare în temeiul articolelor 68-73 din Regulamentul REACH,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

1. Uniunea prezintă o propunere privind includerea PFOA și a compușilor săi în anexa A la Convenția de la Stockholm privind poluanții organici persistenți („convenția”).

2. Comisia comunică secretariatului convenției, în numele Uniunii, propunerea și toate informațiile necesare în temeiul anexei D la convenție.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles,

Pentru Consiliu

Președintele

[1] JO L 209, 31.7.2006, p. 1.

[2] JO L 158, 30.4.2004, p. 7.

[3] JO L 81, 19.3.2004, p. 35.

[4] Van der Putte I., Murin M., van Velthoven M., Affourtit F., 2010, Analysis of the risks arising from

the industrial use of Perfluorooctanoic Acid (PFOA) and Ammonium Perfluorooctanoate (APFO)

and from their use in consumer articles. Evaluation of the risk reduction measures for potential

restrictions on the manufacture, placing on the market and use of PFOA and APFO. Comisia

Europeană, DG Întreprinderi și industrie.

[5] Fluoropolimerii sunt materiale plastice de înaltă performanță, iar fluoroelastomerii sunt cauciucuri sintetice de înaltă performanță.

[6] JO L 396, 30.12.2006, p. 1.

[7] ED/69/2013 – disponibil la: http://echa.europa.eu/documents/10162/b54352de-0f2f-454c-bc83-04f191c560b7

[8] Disponibil la: http://echa.europa.eu/documents/10162/1b26b219-6783-4981-9acf-154d620937b4

[9] JO L 353, 31.12.2008, p. 1.

[10] Regulamentul (UE) nr. 944/2013 al Comisiei [cea de a 5-a adaptare a Regulamentului (CE) nr. 1272/2008 la progresul tehnic] (JO L 261, 3.10.2013, p. 5).

[11] Regulamentul (UE) nr. 317/2014 al Comisiei de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 în ceea ce privește anexa XVII (substanțe CMR) (JO L 93, 28.3.2014, p. 24).

[12] Raportul întocmit de DE și NO cu privire la restricționarea PFOA și publicat pe site-ul internet al ECHA la 17.12.14. Disponibil la: http://www.echa.europa.eu/web/guest/restrictions-under-consideration

[13] OCDE, 2006. SIDS Initial Assessment Report after SIAM 22 - Ammonium Perfluorooctanoate & Perfluorooctanic Acid, p. 1-210.

[14] CA/29/2014, aprobat la cea de a 15-a reuniune a autorităților competente pentru REACH și CLP (CARACAL), în iulie 2014.

[15] JO L 209, 31.7.2006, p. 1.

[16] Disponibil la: http://echa.europa.eu/documents/10162/1b26b219-6783-4981-9acf-154d620937b4

[17] Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH) (JO L 369, 30.12.2006, p. 1).

[18] Raportul întocmit de DE și NO cu privire la restricționarea PFOA și publicat pe site-ul internet al ECHA la 17.12.14. Disponibil la: http://www.echa.europa.eu/web/guest/restrictions-under-consideration