RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 7.9.2010 
SEC(2010) 1017 final 
  
RĂSPUNSUL COMISIEI CU PRIVIRE LA RAPORTUL SPECIAL  
„ÎMBUN ĂTĂȚIREA PERFORMAN ȚEI TRANSPORTURILOR PE AXELE FEROVIARE 
TRANSEUROPENE: INVESTI ȚIILE UE ÎN INFRASTRUCTURA FEROVIAR Ă AU FOST 
EFICACE?“  
RO 2   RO RĂSPUNSUL COMISIEI CU PRIVIRE LA RAPORTUL SPECIAL  
„ÎMBUN ĂTĂȚIREA PERFORMAN ȚEI TRANSPORTURILOR PE AXELE FEROVIARE 
TRANSEUROPENE: INVESTI ȚIILE UE ÎN INFRASTRUCTURA FEROVIAR Ă AU FOST 
EFICACE?“  
SINTEZĂ 
II. prima liniu ță. Comisia admite c ă definirea proiectelor prioritare nu s-a bazat pe o analiz ă a 
fluxurilor de trafic efective și anticipate. Este, totu și, important s ă menționăm că astfel de 
studii au fost efectuate atât pentru proiecte individuale cât și pentru re țea, dar nu au condus 
încă la rezultate definitive, astfel c ă studiile în cauz ă nu au putut fi utilizate ca atare. 
Comisia are în vedere faptul c ă o descriere exact ă a principalelor axe fe roviare transeuropene 
este posibil s ă fie deosebit de dificil ă, deoarece aceste axe se schimb ă mereu în func ție de 
migrații, modele comerciale și contextul geopolitic. Cu toate acestea, Comisia este de acord 
că o definire a principalei re țele feroviare europene trebuie s ă se bazeze pe criterii obiective. 
Prin urmare, în viitor, proiectele prioritare ar trebui s ă se bazeze în continuare pe acordul 
politic între Consiliu și Parlamentul European, dar și mai mult, pe cele mai concludente 
dovezi disponibile.  
II. a doua liniu ță. Comisia salut ă recunoașterea de c ătre Curte a activit ății coordonatorilor 
europeni și a îmbun ătățirilor obținute prin concentratrea cofinan țărilor TEN-T în punctele 
transfrontaliere. Este, de asemenea, de acord c ă mai sunt necesare eforturi pentru definirea 
conceptului de strangu lare a traficului și Comisia va continua lucrul în acest sens. 
Comisia consider ă că procedurile de aprobare a proiectelor sunt  solide, în special ca urmare a 
revizuirii substan țiale a acestora pentru perioada de  programare 2007-2013. Prin integrarea 
Fondului de coeziune aceste procedur i au fost consolidate masiv în sec țiunile de programare 
și în măsurile specifice de îmbun ătățire a preg ătirii proiectelor, a documenta ție și a calității 
evaluării proiectelor de c ătre Comisie.  
II. a treia liniu ță. Comisia salut ă evaluarea pozitiv ă a rezultatelor proiectelor cofinan țate de 
Rețeaua transeuropean ă de transport (TEN-T) și de Fondul de coeziune. Dup ă cum stipuleaz ă 
și Curtea la punctul 47, Comisia ar dori s ă sublinieze faptul c ă depășirile costurilor nu vor 
afecta bugetul UE deoarece contribu ția UE este stabilit ă la începutul proiectului.  
II. a patra liniu ță. Comisia este de acord cu analiza efectuat ă de Curte asupra îmbun ătățirilor 
măsurabile pe liniile consacrate serviciilor de transport de c ălători de mare vitez ă. Comisia 
face eforturi în vederea îmbun ătățirii acestei situa ții pe tronsoanele conven ționale consacrate 
transportului de m ărfuri sau unei exploat ări mixte. 
III. prima liniu ță. Comisia are deja rela ții strânse cu statele membre și cu institu țiile din 
sectorul feroviar. Comisia va continua s ă colaboreze îndeaproape cu acestea. În plus, în cadrul 
exercițiului de consult ări între factorii interesa ți asupra orient ărilor TEN-T, aflat în derulare, 
Comisia caut ă soluții privind modul în care s ă fie puse la dispozi ție cât mai bine coridoarele 
transeuropene pentru care exist ă o cerere efectiv ă sau previzionat ă important ă. 
III. a doua liniu ță. Comisia împ ărtășește opinia conform c ăreia coordonatorii europeni joac ă 
un rol vital și la 8 iunie 2010 a mai desemnat înc ă trei coordonatori noi, num ărul acestora 
ajungând în prezent la nou ă. 
Comisia este de acord c ă mai sunt necesare eforturi pe ntru definirea conceptului de 
strangulare a traficului și va continua lucrul în acest sens . Coordonatorii europeni au analizat 
RO 3   RO strangulările de trafic în cadrul proiectelor prioritare de care r ăspund. Și Comisia a raportat cu 
privire la strangul ările de trafic în cadrul rapoartelor sale anuale.  
III. a treia liniu ță. Comisia consider ă că procedurile de aprobare a proiectelor care țin de 
politica de coeziune pentru perioada de pr ogramare 2007-2013 sunt solide. Comisia lucreaz ă 
în continuare la îmbun ătățirea acestora și investește resurse importante pe ntru a contribui în 
vederea unei mai bune elabor ări a proiectelor. 
Comisia salut ă recunoașterea din partea Cur ții a îmbun ătățirilor aduse procedurilor de selec ție 
a proiectelor finan țate prin TEN-T; cu toate acestea admite c ă se mai pot aduce îmbun ătățiri 
cu privire la utilizarea anal izei costuri/beneficii. Agen ția Executiv ă TEN-T lucreaz ă în 
continuare la dezvoltarea acestei sec țiuni de procedur ă, cu toate acestea, având în vedere c ă 
finanțarea TEN-T contribuie limitat la  fiecare proiect în compara ție cu finan țarea furnizat ă de 
statele membre, este logic ca obliga ția de a evalua costurile și beneficiile s ă revină statelor 
membre, mai ales c ă toate datele și estimările provin de la acestea. 
III. a patra liniu ță. Comisia recunoa ște importan ța schimbului de informa ții între promotorii 
de proiecte. Agen ția Executiv ă TEN-T va facilita acest schimb prin organizarea de dezbateri 
în cadrul atelierelor de lucru periodice cu beneficiarii curen ți și potențiali pe tema schimbului 
de bune practici și de cuno ștințe între to ți promotorii de proiecte, în special în sectorul 
feroviar. 
III. a cincea liniu ță. Prin adoptarea specifica țiilor tehnice de interoperabilitate Comisia a 
depus eforturi pentru reducerea aces tor „constrângeri de ordin practic“ și va continua s ă o 
facă. Și coordonatorii europeni fac efor turi speciale în acest sens. 
INTRODUCERE  
11, nota de subsol 6. Când a prezenta t cifrele cu privire la investi ții, Comisia și-a fundamentat 
documenta ția pe informa țiile furnizate de statele membre. Comisia a recunoscut c ă datele 
financiare ar fi putut fi de o calitate mai bun ă și a depus eforturi impo rtante în acest sens, 
eforturi ce s-au materializat în informa ții semnificativ mai bune în raportul Comisiei din iunie 
2010, comparativ cu rapoartele anterioare.  
14. Comisia subliniaz ă faptul că, înainte de 2007, finan țarea de la Fondul de coeziune era 
acordată pentru fiecare proiect în parte și în funcție de creditele disponibile la buget. Temeiul 
juridic pentru proiectele pr ioritare s-a aplicat doar dup ă 2004.  
OBSERVA ȚII 
22. Comisia în țelege că afirmația Curții potrivit c ăreia „proiectele prioritare nu reprezint ă 
descrieri exacte ale principalelor axe feroviare transeuropene“ semnific ă faptul că trebuie s ă 
existe un acord general prin care s ă se stabileasc ă axele principale și că acest acord ar trebui 
să fie cât mai stabil posibil în timp.  
Comisia are în vedere c ă o descriere exact ă a principalelor axe feroviare transeuropene este 
posibil să fie deosebit de dificil ă, deoarece aceste axe se schimb ă mereu în func ție de migra ții, 
modele comerciale și contextul geopolitic. Cu toate a cestea, Comisia este de acord c ă o 
definire a principalei re țele feroviare europene trebuie s ă se bazeze pe criterii obiective. Prin 
urmare, în viitor, proiectele prioritare ar trebui s ă se bazeze în continua re pe acordul politic 
între Consiliul European și Parlamentul European, dar și mai mult pe cele mai concludente 
dovezi disponibile.  
22. a treia liniu ță. Deși Comisia recunoa ște că proiectele prioritare nu includ conexiunile cu 
unele porturi maritime importante, dore ște să sublinieze c ă totuși multe dintre acestea sunt 
incluse în proiectele prioritare . La 4 mai 2010, în cadrul procesul ui de revizuire a procedurii 
TEN-T, Comisia a prezentat un doc ument de lucru care stabile ște metodologia de identificare 
RO 4   RO a unei viitoare re țele TEN-T. Acest document de lucru ar trebui s ă prevină în viitor o situa ție 
similară celei descrise de Curte. 
Caseta 4 
Comisia este de acord cu afirma ția conform c ăreia coridoarele Sistemului european de 
gestionare a traficului feroviar (ERTMS) nu coincid 100% cu proiecte le prioritare. ERTMS 
are cerințe ce trebuie îndeplinite at ât pentru infrastructur ă, cât și pentru materialul rulant. 
Procesul de revizuire a TEN-T este orientat spre solu ționarea acestui aspect, iar o posibilitate 
care se ia în calcul este includerea coridoare lor ERTMS direct în pr oiectele prioritare. 
Comisia în țelege că autoritățile poloneze vor depune spre sfâr șitul anului 2010 o cerere de 
finanțare pentru axa polonez ă nord-sud, de la Var șovia la Gda ńsk, și că aceasta va include 
sistemul ERTMS și va avea un cost total orientativ de 386 de milioane euro.  
23. Comisia este de acord c ă definirea proiectelor prio ritare poate suporta îmbun ătățiri. Acest 
lucru se realizeaz ă în cadrul procesului de revizuire a TEN-T. 
24. Comisia admite c ă definirea proiectelor prioritare nu s-a bazat pe o analiz ă a fluxurilor de 
trafic efective și anticipate. Este important s ă menționăm, cu toate acestea, c ă, deși astfel de 
studii au fost efectuate atât pentru proiecte individuale cât și pentru re țeaua feroviar ă 
europeană, ele nu au condus înc ă la rezultate definitive, astfel c ă studiile în cauz ă nu au putut 
fi utilizate ca atare. 
După cum a stipulat Curtea, Comisia admite c ă politica TEN-T are nevoie de revizuiri. În 
prezent, revizuirea este în curs și include o examinare a metodologiei de definire a viitoarei 
rețele TEN-T. 
29. Comisia consider ă că finanțarea UE a avut o influen ță semnificativ ă asupra tuturor 
secțiunilor TEN-T revizuite de Curte în cadrul  acestui audit. Acest fapt a implicat 
îmbunătățirea proiectelor planificate ini țial sau reducerea riscurilor acestora .  
30. Comisia consider ă că în țările care beneficiaz ă de finanțare din Fondul de coeziune, multe 
proiecte feroviare nu vor putea pur și simplu avansa f ără o cofinan țare UE substan țială din 
Fondul de coeziune sau din Fondul Eu ropean de Dezvoltare Regional ă (FEDER), inclusiv 
punctele transfrontaliere, îmbun ătățindu-se astfel accesibilitatea și performan ța pentru to ți 
utilizatorii. Se cere s ă se acorde prioritate proiectelor mature din punct de vedere tehnic și 
economic, care sunt fezabile în perioada de prog ramare; altfel, este posibil ca beneficiarii s ă 
piardă finanțarea. 
S-au adoptat modific ări ale defini ției proiectelor majore de la articolul 39 din Regulamentul 
(CE) al Consiliului nr. 1083/2006 pentru a se faci lita depunerea de proiecte transfrontaliere 
majore de c ătre statele membre.  
33. Comisia este de acord c ă mai sunt necesare eforturi pe ntru definirea conceptului de 
strangulare a traficului și va continua lucrul în acest sens . Coordonatorii europeni au analizat 
strangulările de trafic în cadrul proiectelor prioritare de care r ăspund. Și Comisia a raportat cu 
privire la strangul ările de trafic în cadrul rapoartelor sale anuale.  
34. Comisia a optimizat procedura de ap robare a proiectelor majore cofinan țate prin FEDER 
și Fondul de coeziune, pentru perioada 2007-2013. În perioada 2000-2006, unele proiecte 
majore cofinan țate prin Fondul de coeziune au fost deseori aprobate pe sec țiuni, din motive 
bugetare. Este posibil ca, în  acest sens, ca litatea elabor ării secțiunilor individuale ale unui 
proiect să nu reflecte calitatea elabor ării și dezvoltării axei în ansamblu. 
35. Consult ările interne între serviciile relevante ale Comisiei (a șa-numita „consultare 
interservicii”) au fost și rămân un element crucial în procesul de examinare și aprobare.  
RO 5   RO În perioada de program are 2007-2013, Comisia a ini țiat programul JASPERS ( Joint 
Assistance to Support Projects in European Regions  - Asisten ță comună pentru sus ținerea 
proiectelor în regiunile europene) care furnizeaz ă asistență tehnică noilor state membre pentru 
a contribui la îmbun ătățirea calității proiectelor înc ă din stadiul ini țial. Există și un contract cu 
experți externi pentru consultan ță tehnică în examinarea proiectelor majore. 
În cadrul gestiunii partajate, promotorul de  proiect este responsab il de definirea adecvat ă a 
specificațiilor tehnice ale proiectel or. Adoptarea specifica țiilor tehnice (vezi anexa I) 
reprezintă o contribu ție important ă la îmbun ătățirea calității tehnice a infrastru cturii feroviare. 
Proiectul Madrid-Levante a fo st aprobat pe etape, sec țiune cu sec țiune, din motive bugetare, și 
nu în întregime, deoarece re țeaua presupune în total 940 km de  linii de transport de mare 
viteză. A fost consultat ă și Banca European ă de Investi ții (BEI), iar recomand ările acesteia au 
fost puse în aplicare, în  mod progresiv, în proiec t. BEI a considerat c ă finanțările pentru acest 
proiect sunt justificate, BEI îns ăși furnizând împrumuturi substan țiale acestui proiect, în plus 
față de sprijinul furnizat din Fondul de coeziune. 
Comisia nu este de acord c ă implicațiile potrivit c ărora depășirile ulterioare ale costurilor au 
fost toate legate de temerile exprimate de BEI. Comisia consider ă că alți factori au fost 
responsabili, conform explica țiilor de la punctul 46. 
37. prima liniu ță. Comisia ar dori s ă sublinieze faptul c ă experții externi sunt implica ți într-o 
măsură foarte mare în procesul de selec ție a proiectelor TEN-T. Exist ă și un observator extern 
care furnizeaz ă Agenției Executive TEN-T opinii cuprinz ătoare cu privire la întreg procesul 
de evaluare extern ă. 
38. Comisia salut ă recunoașterea din partea Cur ții a îmbun ătățirilor aduse pr ocedurilor de 
selecție și admite c ă se mai pot aduce îmbun ătățiri în ceea ce prive ște utilizarea analizei 
costuri/beneficii. Pe viitor, Agen ția Executiv ă TEN-T va dezvolta o abordare mai sistematic ă 
a analizei costuri/bene ficii, abordare care s ă ia în considerare experien ța cumulat ă. În acest 
sens, Agen ția Executiv ă TEN-T va lucra cu proiectele din axa prioritar ă 3, selectate în cadrul 
cererii anuale de propuneri din 2010, pentru a îmbun ătăți elaborarea proiectel or, inclusiv prin 
dezvoltarea de abord ări consistente ale analizelor costuri/beneficii. 
Cu toate acestea, având în vedere c ă finanțarea TEN-T contribuie limitat la fiecare proiect în 
comparație cu finan țarea furnizat ă de statele membre, este logic ca obliga ția de a evalua 
costurile și beneficiile s ă revină statelor membre, mai ales c ă aproape toate datele și estimările 
provin de la acestea din urm ă. 
În ceea ce prive ște problema unui model coerent al fluxur ilor de trafic feroviar în Europa, 
Comisia urmeaz ă să se conving ă că informațiile suplimentare pe care le vor furniza vor 
justifica nivelul poten țial semnificativ al resurselor  necesare pentru ca acesta s ă dea rezultate. 
44. La 8 iunie 2010 a fost adoptat un memorandum de în țelegere care stabile ște etapele pentru 
remedierea acestei situa ții. Cele trei state membre implicate în Proiectul prioritar 3 (Fran ța, 
Spania și Portugalia) au semnat acest memorandum. 
45. Comisia ar dori s ă evidențieze faptul c ă depășirile costurilor sunt tipice pentru proiectele 
mari de infrastructur ă. 
46. Comisia este de acord c ă o elaborare riguroas ă și minuțioasă a proiectelor este benefic ă; 
cu toate acestea, dup ă cum admite și Curtea la punctul anterior, dep ășirile costurilor în 
cazurile analizate se datoreaz ă în general unor factori neprev ăzuți. 
În ceea ce prive ște tronsonul Madrid-Levante (dar și în cazul altor proiecte la fel de 
complexe) cre șterea costurilor men ționată de Curte s-ar putea da tora unor factori diver și, 
dintre care și factori care pot fi prev ăzuți de la început. De exemplu, cre șterea infla ției de 
RO 6   RO proiecte de construc ții în Spania și o creștere neprev ăzută a costurilor datorat ă condițiilor 
geologice dificile au avut un impact semn ificativ în proiectul Madrid-Levante, men ționat de 
Curte.  
47-48. Comisia împ ărtășește opinia Cur ții potrivit c ăreia depășirea costurilor nu a avut un 
impact direct asupra bugetului UE și menționează faptul că nici Curtea nu a descoperit vreun 
efect indirect. 
Comisia ar dori s ă sublinieze faptul c ă, în conformitate cu noul model de decizii de finan țare 
din fondurile TEN-T pentru pe rioada 2007-2013, beneficiarii și promotorii de proiecte sunt 
obligați să depună un Plan Strategic de Ac țiune (PSA) în care se va detalia modul cum va fi 
implementat proiectul, inclusiv di n punctul de vedere al planific ării proiectului, al planului de 
gestionare a riscului și al administr ării proiectului. Agen ția Executiv ă TEN-T a elaborat deja 
orientări privind acest aspect și lucrează la schimbul de bune pr actici între beneficiari. 
Caseta 8 
Etapa a II-a a proiectului Var șovia-Gdańsk s-a confruntat cu  multe probleme, f ără legătură cu 
procedurile de aprobare ale Comisiei, cum ar fi  întârzieri semnificative ale procedurilor de 
prezentare a ofertelor, probleme la achizi ția terenurilor și asigurarea accesului pe șantier, 
precum și neînțelegeri cu contractorii. Comisia a ridicat în repetate rânduri problema 
depășirilor costurilor în etapa a-II-a a proiectului Var șovia-Gdańsk, iar autorit ățile poloneze 
au anunțat că vor depune o ofert ă modificat ă pentru aceast ă etapă. Comisia a declarat ferm c ă 
nu va procesa modificarea dac ă nu prime ște din partea autorit ăților poloneze o analiz ă pe 
orizontală a depășirilor costurilor în sectorul feroviar și modalitatea în care acestea vor fi 
soluționate. 
54. Comisia împ ărtășește opinia Cur ții potrivit c ăreia progresele globale în domeniul 
transportului feroviar transeuropean depi nd de crearea unor sinergii între impactul m ăsurilor 
legislative asupra pie țelor și măsurile de politic ă în ceea ce prive ște interoperabilitatea și 
cofinanțarea. 
Caseta 11 
Comisia monitorizeaz ă îndeaproape situa ția în cadrul ERTMS corido rul A. Comisia a elaborat 
un Plan de dezvoltare european ă pentru ERTMS, precum și o propunere de regulament pentru 
coridoarele destinate transportului de m ărfuri, care a fost adoptat ă la 15 iunie 2010 de 
Parlamentul European și de Consiliu. În plus, Comisia a desemnat coordonatori europeni 
pentru sistemul TEN-T.  
Caseta 12 
Comisia cunoa ște faptul c ă liniile de mare vitez ă și de mare capacitate Roma-Napoli și 
Bologna-Floren ța nu sunt utilizate în prezent de trenurile de marf ă. Cu toate acestea, datorit ă 
introducerii acestor linii de mare vitez ă și de mare capacitate, s-a m ărit capacitatea 
transportului feroviar de marf ă pe liniile conven ționale existente. În orice caz, majoritatea 
beneficiilor ce se estimeaz ă a fi aduse de tronsoanele finan țate prin FEDER sunt legate de 
îmbunătățirea accesului pasagerilor la re țeaua feroviar ă și nu de transportul de m ărfuri.  
57. Comisia admite c ă progresele în sensul interoperabilit ății sistemelor feroviare sunt lente. 
O armonizare radical ă nu este posibil ă deoarece infrastructura feroviar ă și materialul rulant au 
o perioadă de viață lungă, iar costurile de investi ție în sector trebuie s ă rămână realiste. 
Cu toate acestea, se înregistreaz ă o creștere a infrastructurii și a materialului rulant 
interoperabile, iar num ărul derog ărilor solicitate de statele membre cu privire la legisla ția 
Comisiei de punere în aplicare, prin care se stabilesc specifica țiile tehnice de interoperabilitate 
(STI), este limitat. Acest lucru înseamn ă că STI-urile sunt implementate cu succes. În ceea ce 
RO 7   RO privește rețeaua TEN-T, se a șteaptă ca STI-urile s ă fie finalizate pân ă în 2010. Acesta lucru va 
fi un beneficiu atât pent ru proiectele TEN-T, cât și pentru cele finan țate din Fondul de 
coeziune. 
Comisia î și va continua eforturile axându-se pe implementarea de STI-uri care vor aduce 
beneficii importante pe termen scurt și mediu, cum sunt aplica țiile telematice în sistemele de 
semnalizare, în serviciile de transport de c ălători și de mărfuri. Comisia a creat și organiza ții 
de tronson pentru a identifica și soluționa toate problemele care obstruc ționează 
competitivitatea liniilor destinate transportului de marf ă de-a lungul axelor.  
În ceea ce prive ște măsurile men ționate la punctul 8 din anexa VII, Comisia consider ă că s-au 
întreprins ac țiuni la nivel european pentru îmbun ătățirea situației: 
1) în cadrul Directiv ei 2008/57 se deruleaz ă activități de inventariere a tuturor normelor 
naționale cu privire la traficul fe roviar, de evaluare a echivalen țelor dintre aceste norme și de 
evitare, astfel, a apari ției controalelor duble, mai al es la punctele de frontier ă; 
2) în cadrul coridoare lor ERTMS, grupurile de lucru identific ă toate obstacolele existente - în 
special întârzierile la punctele de frontier ă - prin examinarea dificult ăților specifice fiec ărui 
punct de trecere.  
60. Coordonatorii europeni au depus  eforturi de diminuare a cons trângerilor sistemului asupra 
coridoarelor, care se vor extinde datorit ă unui regulament propus cu privire la traficul feroviar 
de mărfuri. 
Sub acest aspect este important de men ționat propunerea Comisiei din noiembrie 2008 de un 
regulament care ar stabili câte o structur ă fiecărui coridor feroviar destinat transportului de 
marfă. Acest lucru va conduce la dezvoltarea unei cooper ări consolidate între administratorii 
infrastructurii în ceea ce prive ște gestiunea traficului (m ăsuri opera ționale) și investițiile (în 
special pentru eliminarea strangul ărilor de trafic și pentru armonizarea condi țiilor tehnice). 
Aceasta are la baz ă experiența coridoarelor Roterdam-Genova și Anvers-Lion/Basle. 
CONCLUZII ȘI RECOMAND ĂRI 
62. Comisia salut ă activitatea de audit a Cur ții, oportun ă în acest moment, având în vedere c ă 
urmează o revizuire a re țelelor TEN-T. 
63. Comisia este de acord cu afirma ția Curții potrivit c ăreia proiectele prioritare reprezint ă 
principalul mecanism de coordonare și concentrare a resurselor financiare ale UE c ătre 
rețelele TEN-T și va continua s ă urmeze aceast ă cale, încercând în acela și timp să asigure 
complementaritatea cu obiectivele de dezvoltare regional ă și cu politica de coeziune. În 
lumina celor de mai sus, Comisia în țelege de ce Curtea dore ște ca proiectele prioritare s ă fie 
fundamentate pe o analiz ă a fluxurilor de trafic efective și anticipate. Este important s ă 
menționăm, cu toate acestea, c ă, deși astfel de studii au fost ef ectuate atât pentru proiecte 
individuale, cât și pentru re țea, ele nu au condus înc ă la rezultate definitive, astfel c ă studiile 
în cauză nu au putut fi utilizate ca atare. 
Comisia are în vedere c ă finalizarea unei descrieri exacte a principalelor axe feroviare 
transeuropene ar putea fi  deosebit de dificil ă, deoarece aceste axe se schimb ă mereu în func ție 
de migrații, modele comerciale și contextul geopolitic. Cu toat e acestea, Comisia este de 
acord că o definire a principalei re țele feroviare europene trebuie s ă se bazeze pe criterii 
obiective. Prin urmare, în viitor, proiectele prioritare ar trebui s ă se bazeze în continuare pe 
acordul politic între Consiliu și Parlamentul European, dar și mai mult pe cele mai 
concludente dovezi disponibile. 
Recomandarea 1 
RO 8   RO Recomandarea 1. prima liniu ță. Comisia are deja rela ții strânse cu statele membre și 
instituțiile din sectorul feroviar . Comisia va continua s ă colaboreze îndeaproape cu acestea în 
problemele de trafic feroviar. 
Recomandarea 1. a doua liniu ță. În cadrul exerci țiului de consult ări între factorii interesa ți 
asupra orient ărilor TEN-T, aflat în derulare, Comisia caut ă soluții privind modul în care s ă 
îndeplineasc ă cât mai bine acest obiectiv. 
64. Comisia salut ă recunoașterea de c ătre Curte a activit ății coordonatorilor europeni și a 
îmbunătățirilor aduse de concentrarea cofinan țărilor TEN-T în punctele transfrontaliere. Este 
de acord c ă mai sunt necesare eforturi pentru definire a conceptului de strangulare a traficului 
și Comisia va continua lucrul în acest sens. 
Comisia men ționează că procedurile de aproba re a proiectelor finan țate prin Fondul de 
coeziune au suferit modific ări substan țiale începând cu 2007. 
Comisia salut ă recunoașterea din partea Cur ții a îmbun ătățirilor aduse procedurilor de selec ție 
a proiectelor finan țate prin TEN-T; cu toate acestea admite c ă se mai pot aduce îmbun ătățiri în 
ceea ce prive ște utilizarea analizei costuri/beneficii.  
Recomandarea 2 
Recomandarea 2. prima liniu ță. Comisia este de acord c ă mai sunt necesare eforturi pentru 
definirea conceptului de strangulare a traficului și va continua lucrul în acest sens. 
Coordonatorii europeni au analizat strangul ările de trafic în cadrul proiectelor prioritare de 
care răspund. Și Comisia a raportat cu privire la strangul ările de trafic în cadrul rapoartelor 
sale anuale.  
Recomandarea 2. a doua liniu ță. Comisia împ ărtășește opinia potrivit c ăreia coordonatorii 
europeni joac ă un rol vital, iar la 8 iu nie 2010 a mai desemnat înc ă trei coordonatori. 
Recomandarea 2. a treia liniu ță. Comisia consider ă că procedurile de aprobare a proiectelor 
sunt solide, în special ca urmare a revizuirii substan țiale a acestora pentru perioada de 
programare 2007-2013. Comisia va lu cra în continuare la îmbun ătățirea acestora și alocă 
resurse importante pentru a contribui la îmbun ătățirea elabor ării și evaluării proiectelor. În 
ceea ce prive ște caracteristicile de ordin tehnic al e proiectelor, acestea se vor revizui 
semnificativ odat ă cu dezvoltarea continu ă a STI-urilor.  
Recomandarea 2. a patra liniu ță. Comisia admite c ă se mai pot aduce îmbun ătățiri în ceea ce 
privește utilizarea analizelor cost uri/beneficii. În viitor Agen ția Executiv ă TEN-T va dezvolta 
o abordare mai sistematic ă a analizelor costuri/beneficii. Pentru aceasta, Agen ția Executiv ă 
TEN-T va lucra cu proiectele din axa prioritar ă 3, selectate în cadrul cererii anuale de 
propuneri 2010, în vederea îmbun ătățirii pregătirii proiectelor, inclusiv prin elaborarea de 
abordări consistente ale analiz elor costuri/beneficii. 
Cu toate acestea, având în vedere c ă finanțarea TEN-T contribuie limitat la fiecare proiect în 
comparație cu finan țarea furnizat ă de statele membre, este logic ca obliga ția de a evalua 
costurile și beneficiile s ă revină statelor membre, mai ales c ă toate datele și estimările provin, 
prin urmare, de la acestea din urm ă. 
Recomandarea 3 
Comisia recunoa ște importan ța schimbului de informa ții între promotorii de proiecte. Agen ția 
Executivă TEN-T va facilita acest schimb prin orga nizarea de dezbateri în cadrul atelierelor 
de lucru periodice cu  beneficiarii curen ți și potențiali pe tema schimbului de bune practici și 
de cunoștințe între toți promotorii de proiecte, în sp ecial în sectorul feroviar. 
RO 9   RO 66. Comisia este de acord cu analiza efectuat ă de Curte asupra îmbun ătățirilor măsurabile pe 
liniile consacrate serviciilor de transport de c ălători de mare vitez ă. Comisia face eforturi s ă 
îmbunătățească această situație pe tronsoanele conven ționale consacrate transportului de 
mărfuri sau unei exploat ări mixte. 
Recomandarea 4 
Recomandarea 4. prima liniu ță. Prin adoptarea specifica țiilor de proiectare pentru 
interoperabilitate Comisia a depus eforturi pe ntru reducerea acestor „constrângeri de ordin 
practic“ și va continua s ă o facă. Și coordonatorii europeni fac efor turi speciale în acest sens. 
Recomandarea 4. a doua liniu ță. Comisia a depus în noiembrie 2008 o propunere de 
regulament care stabile ște o structur ă pentru fiecare coridor ferovi ar destinat transportului de 
marfă, regulament care va consolida cooperar ea între administratorii infrastructurii 
(monitoriza ți de statele membre) în ceea ce prive ște gestiunea traficului (m ăsuri opera ționale) 
și investițiile (în special pentru eliminarea strangul ărilor de trafic și pentru armonizarea 
condițiilor tehnice). Aceasta are la baz ă experien ța coridoarelor Roterdam-Genova și 
Antwerp-Lion/Basle.