RO    RO RO 
 
RO 1   RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 2.9.2009 
SEC(2009) 1128 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
de însoțire a 
   
COMUNIC ĂRII COMISIEI  
privind crearea unui Program co mun de reinstalare al UE  
 
și propunerea de  
 
DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI 
  
de modificare a Deciziei nr. 573/20 07/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 
23 mai 2007 de instituire a Fondului european pentru refugia ți pentru perioada 2008-
2013, ca parte a Programului general „Solidaritatea și gestionarea fluxurilor 
migratorii”, precum și de abrogare a Deciziei 2004/904/CE a Consiliului 
 
Rezumatul evalu ării impactului 
  
{COM(2009) 447 final} 
{COM(2009) 456 final} 
{SEC(2009) 1127}  
 
RO 2   RO 1. I NFORMA țII PRIVIND CONTEXTUL  
Reinstalarea este deplasarea refugia ților care, potrivit ICNU R, au nevoie de protec ție 
internațională, din prima țară de azil (în cele mai multe cazuri din lumea a treia) c ătre o altă 
țară unde primesc protec ție permanent ă. Reinstalarea ofer ă o soluție refugia ților care nu se pot 
întoarce în țara lor de origine și care nu pot fi integra ți local în prima țară de azil.  
Reinstalarea este transferul refugia ților din afara teritoriului UE c ătre un stat membru al UE. 
Numărul refugia ților din întreaga lume este de aproape 10 milioane. Aproximativ 5% dintre 
aceștia au nevoie s ă fie reinstala ți. Numai o mic ă parte dintre ace ști refugiați sunt reinstala ți 
efectiv. Prin urmare, exist ă o discrepan ță structural ă între nevoi și răspunsul umanitar. 
Numai o mic ă parte a refugia ților reinstala ți în fiecare an sunt reinstala ți în UE. Din 65 596 de 
refugiați plecați pentru a fi reinstala ți în 2008, 4 378 au fost reinstala ți în UE. Acest num ăr 
contrasteaz ă acut cu num ărul de refugia ți reinstala ți preluați de SUA și de alte țări din lumea 
industrializat ă care particip ă în mod tradi țional la reinstalare. 
2. R EINSTALAREA ÎN UE:  SITUAțIA ACTUAL Ă (CADRU DE REFERIN țĂ) 
În prezent, zece state membre ale UE particip ă anual la reinstalare. Suedia, Danemarca, 
Finlanda, Țările de Jos, Regatul Unit și Irlanda au un program de reinstalare de câ țiva ani. Din 
2007, Portugalia, Fran ța, România și Republica Ceh ă au decis s ă introduc ă programe 
naționale de reinstalare. Aceast ă evoluție pozitiv ă se datoreaz ă mai multor factori. În primul 
rând, din 2007, reinstalarea prime ște un sprijin financiar semnificativ din Fondul european 
pentru refugia ți (FER III). În al do ilea rând, în ultimii câ țiva ani au fost elaborate multe 
proiecte și activități de înfrățire privind reinstalarea între p ărțile interesate din diferite state 
membre. O a treia evolu ție pozitiv ă este puternicul interes politic la nivelul UE. Interesul s-a 
îndreptat în special asupra nevoii de a reinstala refugia ții irakieni din Siria și Iordania în UE. 
În 2008, Consiliul JAI a adoptat conclu ziile privind rein stalarea refugia ților din Irak, fapt care 
a subliniat c ă reinstalarea contribuie la men ținerea situa ției de protec ție în Siria și Iordania. În 
urma concluziilor Consiliului, patru state membre care pân ă nu demult nu participau la 
reinstalare s-au angajat s ă reinstaleze refugia ți irakieni (DE, IT, BE, LU). 
Biroul European de Sprijin pentru Azil (BESA), care se preconizeaz ă că va fi opera țional în 
2010, va sprijini statele membre și alte părți interesate în ceea ce prive ște cooperarea practic ă, 
inclusiv reinstalarea. 
3. D EFINIREA PROBLEMEI  
Situația actuală este în general pozitiv ă și evolueaz ă treptat, în special datorit ă creării 
preconizate a BESA. Cu toate acestea, exist ă o serie de deficien țe importante și constrângeri 
structurale. 
Principala problem ă este nivelul sc ăzut de solidaritate demonstrat ă de UE fa ță de țările terțe în 
ceea ce prive ște primirea refugia ților. Cifra actual ă este prea limitat ă, având în vedere nevoile 
mondiale în materie de re instalare. A doua problem ă este că prea puține state membre 
participă la reinstalare. În prezent , numai 10 state membre (Sue dia, Finlanda, Danemarca, 
 
RO 3   RO Regatul Unit, Irlanda, Țările de Jos, Portugalia, Fran ța, România și Republica Ceh ă) 
reinstaleaz ă anual refugia ți. Rolul interna țional al UE în privin ța reinstalării nu este suficient. 
Acest lucru are un impact negativ asupra ambi ției UE de a juca un rol proeminent în 
problemele umanitare mondiale și asupra influen ței UE în forurile interna ționale. 
Există un nivel redus de coordonare între statele membre ale UE care efectueaz ă reinstalarea 
cu privire la priorit ățile în materie de reinstalare, mai precis na ționalitățile și grupurile 
specifice care sunt reinstalat e. În prezent, aceste priorit ăți sunt stabilite de statele membre la 
nivel național, în strâns ă legătură cu ICNUR, f ără discuții preliminare și decizii luate la 
nivelul UE. Ca rezultat, nu exist ă o utilizare strategic ă a reinstal ării ca instrument UE de 
politică externă. Reinstalarea nu are numai un scop umanitar fa ță de persoanele reinstalate 
efectiv, ci și scopul de a u șura, pentru țara terță în cauză, sarcina de a g ăzdui un num ăr mare 
de refugia ți. Prin urmare, reinstalarea poate juca un rol important în calitate de component ă a 
politicilor externe ale UE în materie de azil și a politicilor externe ale UE în sens mai general. 
Impactul strategic al reinstal ării ar fi mai mare dac ă prioritățile referitoare la na ționalitățile și 
la categoriile specifice care trebuie reinstalate ar fi stabilite în principal la nivelul UE. Actualul cadru financiar impune  constrângeri. FER III acord ă asistență financiar ă 
suplimentar ă acelor state membre care reinstaleaz ă categorii specifice de refugia ți. Aceste 
criterii sunt considerate prea rigide. 
A treia categorie de probleme existente în prezent se refer ă la lipsa cooper ării practice 
structurate dintre statele membre cu priv ire la reinstalare. În prezent, nu exist ă schimburi de 
informații sau coordonare în ceea ce prive ște activitățile de reinstalare, fapt care are un efect 
negativ asupra calit ății reinstal ării. O alt ă consecin ță este absen ța economiilor de scar ă. 
Reinstalarea necesit ă multă pregătire logistic ă, cum ar fi misiunile de selec ție și de orientare, 
controalele medicale și de securitate, regimul de c ălătorie și de viză, programele de primire și 
integrare. Unele dintre aceste activit ăți ar putea fi eventual efectuate împreun ă de statele 
membre sau printr-o strâns ă cooperare între acestea. 
4. S
UBSIDIARITATE  
– Implicarea Comunit ății în domeniul azilului are ca fundament necesitatea solidarit ății între 
statele membre pentru abordarea acestei provoc ări care, într-o Uniune European ă fără 
granițe interne, nu poate fi eficient tratat ă prin acțiunea individual ă a fiecărei țări. 
– Necesitatea de ac țiune în cadrul sistemului european comun de azil (SECA) a fost deja 
evaluată în rapoarte recente de evaluare a impactului.  
– Consiliul European și Parlamentul European au lansat numeroase apeluri în vederea 
dezvoltării SECA, inclusiv a dimensiunii sale externe.  
5. O BIECTIVE  
Obiectivele generale ale politicii : 
(a) sprijinirea protec ției interna ționale a refugia ților prin reinstalare; 
(b) cre șterea impactului eforturilor UE în ceea ce prive ște acțiunile umanitare printr-o mai 
mare implicare în reinstalare. 
 
RO 4   RO Obiective specifice : 
(c) garantarea unei mai mari solidarit ăți a UE cu țările terțe în ceea ce prive ște primirea 
refugiaților; 
(d) garantarea faptului c ă la reinstalare particip ă mai multe state membre ale UE; 
(e) garantarea faptului c ă eforturile de reinstalare în UE  sunt mai bine orientate, în 
permanen ță, către persoanele sau grupurile de persoa ne (de exemplu persoanele în mod 
special vulnerabile, inclusiv copiii, sau persoanele dintr-o anumit ă zonă geografic ă) care au 
cea mai mare nevoie de protec ție; 
(f) sporirea gradului de  utilizare strategic ă a reinstal ării la nivelul UE;  
(g) consolidarea rolului interna țional al UE în general și în special cu privire la reinstalare, 
prin dezvoltarea acesteia drept component ă integrală și coerentă a politicilor externe ale UE;  
(h) îmbun ătățirea, prin cooperare, a calit ății procedurilor de reinstalare din UE; 
(i) diminuarea, prin coope rare, a costurilor economice și financiare ale reinstal ării din 
UE;  
(j) reducerea diferen țelor între statele membre ale UE în ceea ce prive ște standardele de 
protecție și creșterea eficien ței prin convergen ța criteriilor privind reinstalarea.  
6. O PțIUNI DE POLITIC Ă 
După analiza problemei, au fost identificate trei  componente principale  ale politicilor în 
materie de reinstalare la ni velul UE: cooperarea practic ă, componenta politic ă și cea 
financiară. Acestea constituie punctul de plecare pentru elaborarea op țiunilor de politic ă. 
6.1. Op țiunea de politic ă nr. 1: men ținerea statu quoului 
Biroul European de Sprijin pentru Azil va oferi un cadru pentru efectuarea activit ăților de 
cooperare practic ă în materie de azil, inclusiv activit ăți legate de reinstalare. Exist ă o serie 
largă de activit ăți de cooperare practic ă pe care BESA le-ar put ea dezvolta cu privire la 
reinstalare, cum ar fi identific area celor mai bune  practici, form ări, acorduri de înfr ățire pentru 
statele membre care nu sunt înc ă implicate în activit ăți de reinstalare, precum și organizarea 
unor activit ăți și operațiuni comune pentru țările care particip ă în prezent la reinstalare. 
Dacă se menține statu quoul, componenta politic ă și cea financiar ă nu vor fi dezvoltate în 
continuare.  
6.2. Op țiunea de politic ă nr. 2: op țiune intermediar ă (proces dinamic) 
În cadrul acestei op țiuni, BESA ar dezvolta, de asemenea, activit ăți de cooperare practic ă. 
Diferența între cooperarea practic ă din cadrul acestei op țiuni și cea de la op țiunea nr. 1 const ă 
în principal în leg ătura dintre activit ățile de cooperare practic ă și dezvoltarea suplimentar ă a 
componentei politice și a celei financiare. Componenta cooper ării practice se preconizeaz ă că 
va fi stimulat ă și consolidat ă prin dezvoltarea celorlalte dou ă componente. 
 
RO 5   RO În cadrul acestei op țiuni, se preconizeaz ă dezvoltarea suplimentar ă a cooper ării politice 
structurate prin crearea unui cadru politic  care să fie susținut de componenta financiar ă. 
Se prevede crearea unui cadru politic care s ă stabileasc ă prioritățile politice și strategice 
referitoare la reinstalare. La acest cadru politic vor participa toate p ărțile interesate relevante 
(experți din statele membre, Comisia, ICNUR , ONG-uri). Sarcin ile vor fi urm ătoarele: 
1. stabilirea priorit ăților anuale comune ale UE  privind reinstalarea, ținând cont de 
naționalități și de categoriile specifice de refugia ți care trebuie reinstala ți. Aceasta va 
permite un r ăspuns mai eficace și mai adaptabil la nevoile nou ap ărute; 
2. statele membre ar primi asisten ță financiar ă suplimentar ă în temeiul articolului 13 
din decizia FER III dac ă reinstaleaz ă refugiați în conformitate cu priorit ățile anuale 
comune ale UE. Cu toate acestea, ar trebui subliniat c ă statele membre vor fi în 
continuare libere s ă efectueze reinstalarea a ltor categorii de refugia ți; 
3. asigurarea unei abord ări integrate între reinstalare, politicile externe ale UE în 
materie de azil și politicile externe ale UE în general; 
4. în acest cadru politic, reinstalar ea va face obiectul unor discu ții mai generale. 
Crearea unui cadru politic ar duce la o mai bun ă orientare a activit ăților de cooperare 
practică urmând a fi efectuate de BESA. 
Statele membre vor beneficia de asisten ță financiar ă suplimentar ă pentru reinstalarea 
refugiaților care fac obiectul priorit ăților UE convenite anual. Acest fapt necesit ă modificarea 
FER. Nu se preconizeaz ă nicio realocare structural ă a finanțării din FER III care ar avea un 
impact asupra finan țării altor activit ăți legate de azil. 
În cadrul op țiunii nr. 2 se identific ă două subopțiuni. Diferența între cele dou ă se referă la 
mecanismul preconizat pentru cadrul politic. Subop țiunea 2A prevede crearea unui nou 
comitet privind reinstalarea în temeiul normelor privind comitologia. Subop țiunea 2B prevede 
utilizarea structurilor existente. 
6.3. Op țiunea de politic ă nr. 3: op țiunea maxim ă 
În cadrul acestei op țiuni, se prevede crearea unui program de reinstalare complet dezvoltat la 
nivelul întregii UE. Reinstalarea ar avea loc atât la nivelul stabilirii priorit ăților, cât și la 
nivelul punerii în ap licare propriu-zise. Un program comple t, comun la nivelul UE în materie 
de reinstalare ar putea consta în urm ătoarele elemente: 
(1) toate statele membre ar participa la program prin punerea la dispozi ție a unui anumit 
număr de locuri pentru reinstalare. Num ărul total de locuri de re instalare disponibile în 
UE, precum și ocuparea acestora ar fi stabilite la nivelul UE. S-ar lua decizii la nivel 
comunitar cu privire la cazurile  prioritare care trebuie reinst alate. De asemenea, tot la 
nivel comunitar, s-ar asigura faptul c ă reinstalarea ar fi integrat ă în politicile externe în 
materie de azil și politicile externe ale UE în general; 
(2) statele membre nu ar efectua reinstal ări în afara programului comun de reinstalare. De 
asemenea, s-ar realiza deplina arm onizare a criteriilor de reinstalare și a statutului pe 
care refugia ții reinstala ți l-ar primi dup ă sosire; 
 
RO 6   RO (3) procesul de selec ție în vederea reinstal ării ar fi complet centralizat la nivelul UE. 
Toate opera țiunile dinaintea plec ării ar fi efectuate în co mun. Cel mai probabil, BESA 
ar conduce organizarea opera țiunilor, fapt care ar necesita cre șterea capacit ăților 
BESA în ceea ce prive ște reinstalarea; 
(4) componenta financiar ă va trebui complet revizuit ă. 
7. E VALUAREA OP țIUNILOR  
Pentru evaluarea diferitelor impacturi,  a se vedea tabelul de la pagina 5. 
1. Cadrul de referin ță evolueaz ă, în special datorit ă creării preconizate a Bir oului European de 
Sprijin pentru Azil (BESA) în 2010. Pentru  a cuantifica impactul preconizat al cre ării BESA, 
am făcut diferen ța între cadrul de referin ță static (situa ția în prim ăvara anului 2009) și cadrul 
de referin ță progresiv (situa ția preconizat ă după crearea BESA, f ără adoptarea altor ac țiuni 
UE).  
2. Deoarece se preconizeaz ă că rezultatul subop țiunilor 2A și 2B va fi identic, evaluarea 
eficacității în ceea ce prive ște realizarea obiectivelor, precum și evaluarea impactului sunt 
realizate împreun ă pentru cele dou ă subopțiuni. Cu toate acestea, ceea ce deosebe ște 
subopțiunile 2A și 2B este evaluarea fezabilit ății politice și a propor ționalității. 
8. C OMPARAREA OP țIUNILOR  
Impactul cuantificat al op țiunilor nr. 1, 2 și 3 
• Eficacitatea op țiunilor cu privire la realizarea obiect ivului principal (g arantarea unei mai 
mari solidarit ăți a UE cu țările terțe în ceea ce prive ște primirea refugia ților) este evaluat ă 
după cum urmeaz ă: opțiunea nr. 1 – cre ștere cu 5%, op țiunea nr. 2 – cre ștere cu 15%, 
opțiunea nr. 3 – cre ștere cu 10%. 
• Primul impact (costuri financiare di recte legate de reinstalare) al op țiunilor este evaluat 
după cum urmeaz ă: opțiunea nr. 1 – cre ștere cu 3 825 000 de euro, op țiunea nr. 2 – cre ștere 
cu 11 475 000 de euro, op țiunea nr. 3 – cre ștere cu 7 650 000 de euro. 
• Al doilea impact (costuri financiare directe/efectul economiilor de scar ă) al opțiunilor este 
evaluat dup ă cum urmeaz ă: opțiunea nr. 1 – diminuare cu 803 350 de euro, op țiunea nr. 2 – 
diminuare cu 1 759 000 de euro, op țiunea nr. 3 – diminuare cu 2 524 500 de euro. 
Evaluare general ă 
1. Op țiunile nr. 2 și 3 au rezultate mai bune decât op țiunea nr. 1. Exist ă două obiecții cu 
privire la op țiunea nr. 3: rezultat mai sl ab cu privire la realizar ea obiectivului principal și 
fezabilitatea politic ă/proporționalitatea.  
2. Majoritatea statelor membre  sunt în favoarea unei abord ări progresive, care pune 
accentul mai degrab ă pe o cooperare mai strâns ă și pe familiarizarea noilor state membre cu 
reinstalarea, decât pe armonizarea cr iteriilor pentru reinstalare. În  special cu privire la natura 
voluntară a particip ării la program, pozi țiile statelor membre sunt foarte ferme. Chiar dac ă ar 
 
RO 7   RO exista suficient sprijin pentru crearea unui progr am complet, comun la nivelul UE în materie 
de reinstalare, nu exist ă certitudinea c ă unele state membre ar fi suficient de preg ătite, în 
situația actuală, să pună în aplicare reinstalarea. Exist ă îndoieli dac ă crearea unui program 
complet, comun la nivelul UE în materie de reinstalare este necesar ă și proporțională în acest 
moment pentru a atinge  obiectivele stabilite. 
• O comparare a op țiunilor nr. 1 și 2 arată o preferin ță clară pentru op țiunea nr. 2.  
• Se prefer ă subopțiunea 2B din motive de fezabilitate politic ă și proporționalitate. 
Majoritatea statelor membre manifest ă o preferin ță puternic ă de a se porni de la 
mecanismele existente de cooperare și luare a deciziilor. Situa ția politică actuală manifestă 
o atitudine pozitiv ă față de reinstalare, îns ă există ezitări cu privire la crearea unei noi 
structuri formale, din cauza sarcinii bi rocratice pe care ar implica-o aceasta și a temerii c ă 
libertatea de decizie a statelor membre cu privire la priorit ățile în sine ar fi redus ă. Din 
perspectiva propor ționalității, este preferat ă utilizarea structurilor existente, dac ă acest 
lucru este la fel de eficace în atingerea obiectivelor și dacă se preconizeaz ă că va avea 
același impact. 
• Prin urmare, este preferat ă subopțiunea 2B. 
9. M ONITORIZARE șI EVALUARE  
Comisia va realiza o evaluare  în termen de trei ani dup ă introducerea programului comun la 
nivelul UE în materie de reinstalare. Evaluarea va cuprinde progresele în registrate cu privire 
la cooperarea politic ă, componenta financiar ă, precum și la cooperarea practic ă. 
Au fost identifica ți opt indicatori cuantificabili, care acoper ă diferitele aspecte ale op țiunii și 
ale obiectivelor (politic, financiar și cooperare practic ă). 
 
RO 8   RO Compararea impacturilor op țiunilor   
 Op țiunea nr. 1  Opțiunea nr. 
2 Opțiunea nr. 3  
Obiective   
actuală progresiv ă dinamic ă maximă 
1 garantarea unei mai mari solidarit ăți a UE cu țările terțe în ceea ce prive ște 
primirea refugia ților  0 sc ăzut/mediu  mediu/ridicat  mediu  
2 garantarea faptului c ă la reinstalare particip ă mai multe state membre ale UE 0 sc ăzut/mediu  mediu/ridicat  ridicat  
3 garantarea faptului c ă eforturile în materie de reinstalare sunt mai bine 
orientate, în permanen ță, către persoanele care au cea mai mare nevoie (de 
exemplu copiii, refugia ții din anumite zone geografice)  0 sc ăzut/mediu  ridicat  ridicat  
4 cre șterea utiliz ării strategice a reinstal ării la nivelul UE  0 sc ăzut mediu  mediu  
5 consolidarea rolului interna țional al UE cu privire la reinstalare, prin 
dezvoltarea acesteia drept component ă integral ă și coerent ă a politicilor 
externe ale UE  0 sc ăzut mediu  mediu  
6 îmbun ătățirea, prin cooperare, a calit ății procedurilor de reinstalare din UE  0 sc ăzut/mediu  mediu/ridicat  ridicat  
7 diminuarea, prin cooperar e, a costurilor economice și financiare per capita 
ale reinstal ării în UE  0 sc ăzut/mediu  mediu/ridicat  ridicat  
8 reducerea diferen țelor între statele membre ale UE în ceea ce prive ște 
standardele de protec ție și creșterea eficien ței prin convergen ța criteriilor de 
reinstalare  0 sc ăzut mediu  ridicat  
Impacturi  
 
RO 9   RO  1 Costuri financiare directe legate de reinstalare (selec ție, primire, integrare)  0 cre ștere ușoarăcreștere 
medie/ridicat ă medii  
 2 Costuri financiare directe legate de reinstalare (selec ție, primire, integrare) 
per capita  0 diminuare 
ușoară diminuare medie  diminuare 
semnificativ ă 
 3 Costuri economice și sociale legate de integrarea refugia ților reinstala ți, în 
sens larg (costuri totale)  0 cre ștere ușoarămedii/ridicate  medii  
 4 Costuri economice și sociale legate de integrarea refugia ților reinstala ți, în 
sens larg (costuri per capita)  0 sc ăzute scăzute scăzute 
 5 Impactul reinstal ării asupra țărilor terțe, categoriilo r specifice și relațiilor 
externe ale UE  0 sc ăzut mediu  mediu  
 6 Egalitate mai mare în asigurarea protec ției refugia ților 0 sc ăzut mediu  ridicat  
 7 Impactul asupra drepturilor fundamentale  0 sc ăzut mediu/ridicat  mediu  
Fezabilitatea politic ă și propor ționalitatea  2 A 2 B  
 1 Sprijinul acordat acestei op țiuni de cele mai importante p ărți interesate  0 mediu  scăzut/
mediu  mediu/ridicat
 scăzut 
 2 Propor ționalitatea  0 câteva probleme  câteva 
problem
e puține 
problem
e probleme importante