Celălalt criteriu al UE pentru buna guvernanță, concurența fiscală echitabilă, trebuie de asemenea revizuit în funcție de evoluțiile pozitive din acest domeniu. Când a fost prezentată recomandarea Comisiei din 2012, problema concurenței fiscale loiale nu se număra printre prioritățile agendei internaționale. Comisia a recomandat ca statele membre să evalueze sistemele fiscale ale țărilor terțe pe baza unui cod de conduită privind impozitarea întreprinderilor, care este instrumentul UE de combatere a regimurilor fiscale dăunătoare. Între timp, după doi ani de negocieri, proiectul BEPS al OCDE privind erodarea bazei impozabile și transferul profiturilor a fost finalizat și aprobat de G20. Acest lucru a condus la elaborarea de noi standarde internaționale pentru impozitarea echitabilă a societăților comerciale, pe care toate țările membre ale G20/OCDE și țările asociate s-au angajat să le implementeze. UE a susținut activ procesul BEPS al OCDE. UE, ca actor economic și politic major la nivel internațional, are de asemenea un rol important de jucat în ceea ce privește sprijinirea în continuare a proiectului BEPS, prin susținerea implementării la timp și fără probleme a acestuia, atât în interiorul pieței unice, cât și la nivel internațional.

În plus, UE a inițiat, de asemenea, o nouă și ambițioasă agendă pentru transparența fiscală în interiorul pieței unice, care depășește cerințele internaționale. La 8 decembrie, Consiliul a adoptat propunerea Comisiei privind schimbul automat de informații referitoare la deciziile fiscale transfrontaliere și acordurile de preț în avans, începând din 2017. Pentru sectorul bancar și financiar, au fost stabilite cerințe de raportare publică pentru fiecare țară în temeiul directivei privind cerințele de capital (CRD IV), iar pentru industriile de exploatare forestieră și extractive, aceste cerințe au fost stabilite în directiva contabilă. Se lucrează, de asemenea, pentru a se stabili dacă cerințele în materie de transparență publică ar trebui să se aplice societăților din alte sectoare din UE. În activitatea sa de promovare a bunei guvernanțe fiscale la nivel global, UE ar trebui să-și încurajeze partenerii internaționali să adopte aceste standarde mai ridicate, care sunt aplicate în interiorul pieței unice.

În plus, în cei trei ani de la data publicării recomandării s-au înregistrat evoluții majore în domeniul bunei guvernanțe fiscale, impunând necesitatea actualizării criteriilor UE.

În plus, în cadrul Agendei de acțiune de la Addis Abeba și al Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă, UE și statele membre s-au angajat, de asemenea, să consolideze mobilizarea resurselor interne ale țărilor în curs de dezvoltare, inclusiv prin sprijin internațional pentru a îmbunătăți capacitatea internă de colectare a impozitelor. Combaterea evaziunii fiscale și sprijinirea integrării țărilor în curs de dezvoltare în cadrul agendei internaționale pentru buna guvernanță fiscală este esențială pentru realizarea acestui angajament.

Cu toate acestea, dat fiind că statele membre depun eforturi pentru a-și coordona politicile de impozitare a societăților comerciale în interiorul pieței unice în scopul combaterii practicilor fiscale abuzive și al asigurării unei impozitări efective, ele trebuie, de asemenea, să găsească soluții la abordările divergente în ceea ce privește combaterea amenințărilor externe de erodare a bazei impozabile. Anumite întreprinderi exploatează lacunele și neconcordanțele dintre măsurile de protecție ale statelor membre pentru a transfera profiturile în afara pieței unice, neimpozitate. În plus, întreprinderile se confruntă cu insecuritate juridică și cu sarcini administrative inutile din cauza celor 28 de politici naționale diferite de evaluare și abordare a sistemelor fiscale ale țărilor terțe. Diversitatea abordărilor statelor membre transmite partenerilor internaționali mesaje incongruente despre așteptările UE în ceea ce privește buna guvernanță fiscală și creează îndoieli cu privire la declanșarea mecanismelor de apărare. Prin urmare, o strategie externă coordonată a UE privind buna guvernanță fiscală este esențială pentru stimularea succesului colectiv al statelor membre în ceea ce privește combaterea evaziunii fiscale, pentru asigurarea impozitării efective și pentru crearea unui mediu clar și stabil pentru întreprinderile din interiorul pieței unice.

Un alt aspect care trebuie abordat este perioada de timp necesară pentru implementarea clauzei de bună guvernanță după ce a fost convenită. În prezent, clauza de bună guvernanță intră în vigoare doar odată cu intrarea în vigoare a acordului general, ceea ce poate dura mai mulți ani. În perioada interimară, nu există nicio obligație pentru țara terță în cauză să respecte dispozițiile de bună guvernanță fiscală care au fost convenite. Comisia va încuraja statele membre să stabilească includerea clauzei de bună guvernanță fiscală în dispozițiile aplicabile cu titlu provizoriu sau să se angajeze într-un dialog structurat cu privire la chestiunile fiscale purtat cu țara terță în cauză, în așteptarea intrării în vigoare a acordului. În plus, Comisia și Grupul de lucru pentru codul de conduită ar putea monitoriza conformitatea țării terțe cu buna guvernanță fiscală, cu scopul de a activa mecanismul de consultare a acordului și de a aborda orice probleme fiscale cât mai curând posibil.

Însă în anii care au urmat, eforturile UE de a introduce în acordurile bilaterale sau regionale o clauză pertinentă în ceea ce privește buna guvernanță au avut rezultate modeste. În timp ce unele țări terțe au acceptat o trimitere la principiile de bună guvernanță fiscală, altele au respins cu fermitate sau au refuzat orice angajament explicit cu privire la această chestiune. Unele negocieri au fost amânate din cauză că țările terțe au considerat că formularea acestei clauze este neclară cu privire la sfera cerințelor în materie de bună guvernanță. În plus, având în vedere evoluțiile internaționale în domeniul bunei guvernanțe fiscale, clauza convenită în 2008 trebuie acum actualizată. Ea ar trebui să reflecte, de exemplu, adoptarea schimbului automat de informații drept standard mondial și noile măsuri de concurență fiscală loială stabilite de OCDE în cadrul proiectului BEPS, care au fost aprobate de G20.

În interiorul UE, statele membre au făcut deja primii pași importanți în acest sens, de exemplu convenind să aplice abordarea bazată pe conexiune în varianta sa modificată pentru regimurile fiscale favorabile brevetelor. Planul de acțiune din iunie 2015 și directiva antievaziune creează un cadru solid pentru implementarea coordonată și rapidă a altor măsuri privind BEPS, într-un mod care este compatibil cu piața unică și cu legislația UE. În plus, sunt în curs de desfășurare activități menite să actualizeze și să consolideze codul de conduită privind impozitarea întreprinderilor, astfel încât acesta să reflecte noua agendă a UE pentru impozitarea societăților comerciale. Angajamentele statelor membre față de aceste măsuri mai ferme de concurență fiscală echitabilă ar trebui, de asemenea, să se reflecte în felul în care UE abordează relațiile cu țările terțe în materie fiscală. Acest lucru ar încuraja alte țări să adere la standardele de bună guvernanță agreate la nivel internațional, ar asigura condiții de concurență echitabile pentru întreprinderile din UE și ar reduce posibilitățile de transfer de profituri spre exterior.

În acest context, aplicarea standardelor de bună guvernanță fiscală este esențială din două motive de bază. În primul rând, ea răspunde angajamentelor mai ample de dezvoltare ale UE, asumate pentru a ajuta aceste țări să obțină venituri interne sustenabile și să combată amenințările la adresa bazei lor impozabile. În al doilea rând, includerea țărilor în curs de dezvoltare în rețeaua bunei guvernanțe la nivel mondial poate preveni deficiențele structurale ale mediului fiscal internațional, care pot crea oportunități de erodare a bazei impozabile și de transfer al profiturilor.

4.1 Abordarea „creșterea veniturilor colectate, eficientizarea cheltuielilor”

UE are un istoric îndelungat de sprijinire a țărilor în curs de dezvoltare în eforturile lor de a obține venituri sustenabile la nivel național, inclusiv prin combaterea evaziunii fiscale, a evaziunii fiscale și a fluxurilor financiare ilicite. UE alocă 140 de milioane EUR anual țărilor în curs de dezvoltare ca sprijin direct pentru reformele sectoarelor finanțelor publice la nivel național și are programe de sprijin bugetar în peste 80 de țări. În plus, prin intermediul inițiativei fiscale de la Addis Abeba, lansată în iulie 2015 cu ajutorul UE, Comisia și alți parteneri internaționali și-au luat angajamentul de a dubla sprijinul acordat țărilor în curs de dezvoltare pentru mobilizarea veniturilor interne.

Comunicarea Comisiei din 2010 intitulată „Taxe și dezvoltare - Cooperarea cu țările în curs de dezvoltare în ceea ce privește promovarea bunei guvernanțe în chestiuni fiscale” a stabilit fundamentul politic al asistenței UE pentru țările în curs de dezvoltare, destinată dezvoltării unor sisteme fiscale eficiente, echitabile și sustenabile în ultimii cinci ani. În 2015, ținând cont de Agenda de acțiune de la Addis Abeba și de Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, Comisia a prezentat o nouă abordare a UE pentru sprijinirea finanțelor publice naționale în țările în curs de dezvoltare. Strategia „Creșterea veniturilor colectate - eficientizarea cheltuielilor” (Collect More, Spend Better) furnizează detalii cu privire la modul în care UE intenționează să sprijine în următorii ani țările în curs de dezvoltare în vederea creării de sisteme fiscale echitabile și eficiente, inclusiv prin combaterea evaziunii fiscale în cazul întreprinderilor.

Prin această abordare, țările în curs de dezvoltare sunt sprijinite să elimine atât decalajele de politică fiscală, cât și cele de conformitate fiscală, pentru a crește mobilizarea veniturilor interne. Printre măsurile menite să reducă decalajul de politică fiscală se numără lărgirea bazei de impozitare, dacă este cazul, eliminarea lacunelor și combaterea evaziunii fiscale. Printre măsurile care vizează decalajul de conformitate fiscală se numără îmbunătățirea eficacității și eficienței administrației fiscale, consolidarea conformității fiscale voluntare, promovarea bunei guvernanțe fiscale și combaterea fraudei fiscale și a fluxurilor financiare ilicite.

Pentru a atinge aceste obiective și pentru a sprijini eforturile țărilor în curs de dezvoltare de a ajunge la niveluri mai ridicate de bună guvernanță fiscală, Comisia a elaborat un cadru ambițios de sprijin din partea UE. Acesta include promovarea în continuare a contribuției țărilor în curs de dezvoltare la stabilirea standardelor fiscale internaționale și susținerea unei coordonări internaționale mai inclusive, printre altele prin intermediul BEPS al G20-OCDE și al inițiativelor privind schimbul automat de informații (AEOI), inițiativele Comitetului de experți al ONU pentru cooperare internațională în domeniul fiscal, precum și al organismelor regionale precum Forumul african de administrare fiscală (ATAF), Centre de rencontres et d'études des dirigeants des administrations fiscales (CREDAF) sau Centrul interamerican al administrațiilor fiscale (Inter-American Center of Tax Administrations - CIAT). Pentru a colecta date solide și comparabile la nivel internațional referitoare la colectarea impozitelor, Comisia va sprijini inițiativele privind statisticile pentru venitul din impozite. Cadrele bilaterale existente, cum ar fi dialogul politic în temeiul articolului 8 din Acordul de la Cotonou, ar trebui, de asemenea, să fie utilizate în continuare la urmărirea obiectivelor de bună guvernanță fiscală.

Printre alte domenii de interes pentru UE se vor număra asigurarea consolidării capacităților în politica și administrarea fiscală, prin asistență tehnică directă sau prin intermediul programelor de parteneriat; sprijinirea inițiativelor internaționale pentru a consolida legislația și reglementarea, în special în domeniul prețurilor de transfer și contribuția la dezvoltarea și implementarea unor instrumente de evaluare fiscală, cum ar fi Instrumentul de evaluare a performanței administrării fiscale (TADAT) sau cheltuielile publice și responsabilitatea financiară (PEFA).

În conformitate cu propriile deziderate ferme în materie de transparență fiscală, Comisia va promova raportarea internațională pentru fiecare țară în parte și Inițiativa privind transparența în industriile extractive (EITI), pentru o mai mare transparență și responsabilitate în sectorul industriei extractive.

4.2 Puterea exemplului

UE urmărește să conducă prin puterea exemplului în domeniul bunei guvernanțe fiscale, atât prin aplicarea unor înalte standarde interne, cât și prin promovarea unor măsuri similare în străinătate. Ea este conștientă de necesitatea menținerii vigilenței pentru ca politicile fiscale naționale să nu aibă efecte negative asupra țărilor terțe și pentru ca vulnerabilitățile în materie fiscală ale țărilor în curs de dezvoltare să fie luate în considerare în mod corespunzător. De exemplu, statele membre ar trebui să aplice o abordare echilibrată în ceea ce privește negocierea tratatelor bilaterale în domeniul fiscal cu țările cu venituri mici, ținând seama de situația lor specifică. Aceasta include faptul că țările în curs de dezvoltare sunt extrem de dependente de impozitarea la sursă și, prin urmare, impozitul reținut la sursă aplicat plăților către exterior sunt o componentă esențială a veniturilor lor fiscale. Cu toate acestea, tratatele fiscale prevalează asupra normelor naționale și, în consecință, reduc impozitele reținute la sursă percepute de multe țări în curs de dezvoltare. Agenda de acțiune de la Addis Abeba și punerea în aplicare a măsurilor legate de tratate din cadrul proiectului BEPS al OCDE ar putea reprezenta o șansă pentru statele membre de a reanaliza anumite aspecte ale tratatelor lor fiscale bilaterale cu țările în curs de dezvoltare, cum ar fi dispozițiile referitoare la reținerea la sursă. Comisia va lansa o dezbatere cu statele membre, în cadrul Platformei privind buna guvernanță fiscală, cu privire la modalitatea de a asigura un tratament echitabil al țărilor în curs de dezvoltare în tratatele fiscale bilaterale.

5.Crearea, la nivelul UE, a unui proces de evaluare și de înscriere pe liste a țărilor terțe

În interiorul UE, statele membre trebuie să respecte legislația privind transparența și schimbul de informații, normele privind ajutoarele de stat și principiile codului de conduită privind impozitarea întreprinderilor. Au fost instituite dispoziții pentru a face față oricăror încălcări ale acestor cerințe în interiorul pieței unice.

În vederea asigurării unui mediu concurențial echitabil, UE are nevoie, de asemenea, de instrumente mai puternice pentru a reacționa față de țările terțe care refuză să respecte standardele de bună guvernanță fiscală. Parlamentul European, mai multe state membre și părți interesate au exprimat un sprijin puternic pentru stabilirea unui cadru unic la nivelul UE pentru soluționarea preocupărilor legate de buna guvernanță fiscală în privința țărilor terțe. O abordare comună la nivelul UE în acest domeniu ar avea un puternic efect disuasiv și ar putea împiedica societățile să abuzeze de neconcordanțele dintre diferitele sisteme naționale. Aceasta ar oferi partenerilor internaționali o mai mare claritate privind așteptările UE în acest domeniu și ar reduce sarcinile administrative inutile pentru întreprinderi. Abordarea ar asigura, de asemenea, faptul că situația specifică a țărilor terțe, în special a celor în curs de dezvoltare, este luată în considerare în mod sistematic.

5.1 O perspectivă transparentă asupra proceselor naționale de înscriere pe liste

Primul pas spre dezvoltarea unui sistem comun de înscriere pe listă al UE a fost făcut în iunie 2015, odată cu planul de acțiune al Comisiei pentru impozitarea echitabilă și eficientă. Comisia a publicat, pentru prima oară, o imagine de ansamblu asupra tuturor jurisdicțiilor țărilor terțe înscrise pe liste de către statele membre în scopuri fiscale. Versiunea completă consolidată, acoperind 121 de jurisdicții, a fost publicată online, iar o listă a jurisdicțiilor menționate cel mai frecvent a fost anexată la planul de acțiune. Scopul principal al acestei inițiative a fost sporirea transparenței proceselor naționale de înscriere pe liste și prezentarea de informații privind jurisdicțiile înscrise pe liste de statele membre într-un format mai ușor accesibil pentru țările terțe și pentru întreprinderi. În octombrie 2015, Comisia a efectuat o actualizare tehnică a informațiilor online, pentru a reflecta modificările și amendamentele aduse listelor naționale ale statelor membre în scopuri fiscale.

În conformitate cu angajamentul asumat în cadrul planului de acțiune din luna iunie de a se revizui periodic informațiile referitoare la listele statelor membre, Comisia și-a actualizat în mod oficial prezentarea consolidată a țărilor terțe înscrise pe liste de către statele membre în scopuri fiscale, ca parte a acestui pachet antievaziune. Informațiile actualizate, care sunt publicate sub forma unei hărți interactive online, vor fi reexaminate din nou în termen de 12 luni.

În ceea ce privește transparența, publicarea „listei paneuropene” a avut un efect imediat. Anumite țări terțe nu știau că au fost înscrise pe listele naționale înainte de a se publica versiunea consolidată a listelor statelor membre. „Lista paneuropeană” a generat noi discuții între aceste jurisdicții și statele membre relevante privind buna guvernanță fiscală, permițând țărilor terțe să clarifice aspectele legate de regimurile lor fiscale și statelor membre să ofere detalii cu privire la preocupările lor. Sporirea transparenței a încurajat, de asemenea, statele membre care au întocmit liste să își analizeze listele și să se asigure că acestea sunt întemeiate, exacte și actualizate. Diferențele semnificative dintre procesele naționale de înscriere pe liste au fost evidențiate prin intermediul listei paneuropene, împreună cu problemele pe care acest lucru le poate cauza pieței unice, țărilor terțe și întreprinderilor. Prin urmare, statele membre au manifestat un nou interes pentru a crea o abordare mai coerentă în privința înscrierii pe liste a țărilor terțe și a aplicării unor măsuri de protecție comune.

În acest scop, este în primul rând necesară o imagine de ansamblu și o înțelegere solidă a procedurilor care sunt în prezent în vigoare în UE. Din acest motiv, Comisia a solicitat statelor membre respective care înscriu pe liste țări terțe să prezinte clarificări privind criteriile și procesele pe care le utilizează. Comisia a solicitat de asemenea statelor membre care nu dispun de liste naționale să explice instrumentele alternative pe care le utilizează pentru combaterea riscurilor externe legate de evitarea obligațiilor fiscale. Aceste demersuri vizând creșterea transparenței cu privire la instrumentele folosite de statele membre pentru aplicarea măsurilor de protecție în domeniul fiscal vor continua în lunile următoare în cadrul platformei pentru buna guvernanță fiscală. Obiectivul este creșterea securității juridice pentru întreprinderi și țări terțe, utilizând, în același timp, informațiile pentru conturarea unei abordări mai convergente la nivelul UE.