RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU privind evaluarea finanțelor Uniunii pe baza rezultatelor obținute /* COM/2012/0675 final */





RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU privind evaluarea finanțelor Uniunii pe baza rezultatelor obținute 1. Introducere Conform articolului 318 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport de evaluare a finanțelor Uniunii pe baza rezultatelor care au fost obținute în special în legătură cu indicațiile date de Parlamentul European și de Consiliu în temeiul articolului 319. Acest raport este al doilea de acest gen și se referă la exercițiul financiar 2011[1]. În contextul procedurii de descărcare bugetară pentru exercițiul financiar 2010, Parlamentul European încurajează Comisia „să-și revizuiască sistemele de evaluare a eficacității programelor de cheltuieli pentru a verifica dacă acestea creează valoare adăugată, sunt rentabile și realizează obiectivele pentru care au fost instituite”[2]. Parlamentul European a solicitat avizul Curții de Conturi care a sugerat revizuirea domeniului de aplicare, a scopului și a conținutului raportului, etapă care ar trebui să constituie punctul de plecare pentru o discuție între Comisie, Consiliu și Parlament cu privire la modul în care raportul poate fi de folos autorității care acordă descărcarea de gestiune[3]. Pe baza indicațiilor primite din partea Parlamentului și luând în considerare avizul Curții, Comisia examinează în prezent modul în care acest raport poate fi conceput și structurat, în vederea asigurării unei utilități maxime pentru autoritatea care acordă descărcarea de gestiune. Aceasta presupune o metodă consecventă și fiabilă de raportare anuală cu privire la performanță. Pe termen scurt, raportul va trebui să se bazeze pe informațiile privind performanța extrase din cadrele de monitorizare și evaluare aferente cadrului financiar multianual (CFM) și pe instrumentele de raportare anuală ale Comisiei[4]. După cum este precizat în raportul de anul trecut[5], pregătirea următorului CFM oferă șansa de a aduce modificări în vederea îmbunătățirii, pe viitor, a raportului, mai ales în ceea ce privește furnizarea unor informații mai bune cu privire la performanță. În ceea ce privește rapoartele viitoare, sunt luate în considerare diferite chestiuni privind scopul, domeniul de aplicare și calendarul elaborării: · o evaluare anuală edificatoare a eficienței și eficacității cheltuielilor în atenția autorității bugetare. Din raport ar trebui să se afle dacă programele financiare funcționează corespunzător sau dacă acestea trebuie modificate; · marea diversitate a programelor din punctul de vedere al dimensiunii și al conținutului. Pentru a putea gestiona această diversitate, este nevoie să se stabilească un cadru comun – o serie de obiective-cheie și indicatori principali și un cadru pentru monitorizarea și raportarea rezultatelor privind obiectivele programelor, în funcție de criterii precum eficacitatea, eficiența și valoarea adăugată europeană. Acest cadru ar trebui să fie coerent cu instrumentele de raportare anuală ale Comisiei și cu activitatea de evaluare realizată de Comisie și să se bazeze pe acestea; · raportarea în timp util privind evaluările efectuate, luându-se în considerare necesitatea ca Parlamentul să aibă la dispoziție raportul în contextul procedurii anuale de descărcare bugetară. Articolul 318 corelează acest raport de evaluare cu procesul de descărcare de gestiune. Este clar necesar să se precizeze în detaliu, de comun acord cu autoritatea care acordă descărcarea de gestiune, modalitatea de elaborare a raportului de evaluare, ținând seama de rezoluțiile referitoare la descărcarea de gestiune. În ceea ce privește calendarul, în primii ani ai programelor financiare care fac obiectul descărcării de gestiune, accentul este pus pe inițierea acțiunilor finanțate. Concluziile asupra impactului vor putea fi elaborate doar într-o etapă ulterioară, dat fiind că evaluările se referă, de obicei, la fondurile alocate cu o perioadă de cel puțin trei sau cinci ani înainte. Dacă se dă curs solicitării Curții de Conturi de a i se înainta, mult mai devreme în cursul anului, următorul raport al Comisiei pentru exercițiul n-2, pentru a putea ține cont de acesta în momentul elaborării raportului anual privind descărcarea de gestiune, se va reduce și mai mult timpul avut la dispoziție pentru evaluarea rezultatelor. De asemenea, trebuie reevaluată legătura dintre pregătirea și calendarul elaborării acestui raport și a rapoartelor anuale de activitate. Va fi important să se găsească un echilibru corespunzător între raportarea timpurie și evaluarea utilă a performanței. Activitatea conceptuală a fost demarată, urmând ca un cadru convenit de comun acord să constituie suportul pentru următoarele rapoarte de evaluare. Luând în considerare indicațiile date de Parlament, prin care se face apel la o abordare mai cuprinzătoare[6], și indicațiile Curții de Conturi[7], prezentul raport oferă informații privind performanța, disponibile din 2011, care permit orientarea finanțărilor în temeiul tuturor rubricilor bugetare principale. Raportul identifică următoarele: · chestiuni esențiale cu privire la valoarea adăugată europeană, eficacitate și eficiență, indicând, după caz, limitările inerente caracterului provizoriu al unui număr mare dintre rapoartele de evaluare disponibile; · informații care contribuie la aducerea unor modificări în ceea ce privește gestionarea programelor, care ar putea ajuta la îmbunătățirea impactului final al acestora; · exemple de rezultate de evaluare care au contribuit la conceperea propunerilor Comisiei pentru CFM 2014-2020. Aceste exemple indică modul în care evaluările au contribuit la simplificarea programelor și la îmbunătățirea cadrelor de monitorizare și de evaluare, precum și modul în care acestea au influențat elaborarea de politici; un set complet de sinteze de evaluare pentru fiecare rubrică bugetară[8] și trimiteri la informațiile de evaluare disponibile în rapoartele anuale de activitate (RAA)[9] și în fișele de activitate[10] se găsesc în anexă, în documentul de lucru al serviciilor Comisiei. 2. Prezentare generală a rezultatelor obținute Prezentul raport utilizează ca surse principale pentru extragerea informațiilor privind performanța evaluările efectuate în 2011 (118 în total). Raportul sintetizează rezultatele evaluării programelor financiare pentru fiecare rubrică bugetară, punând în evidență valoarea adăugată europeană, focalizarea și coerența, eficacitatea și eficiența și aspectele de organizare. Raportul conține eventualele recomandări de îmbunătățire formulate în evaluări. Această secțiune urmează structura cadrului financiar 2007­2013. Rubrica 1a – Competitivitate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă Întreprinderi Programul-cadru pentru competitivitate și inovare (CIP) cuprinde Programul pentru inovație și spirit antreprenorial, Programul de sprijin al politicii TIC și Programul Energie inteligentă – Europa[11]. Evaluarea intermediară[12], efectuată pornind de la cele trei componente, a analizat impactul și valoarea adăugată europeană. Concluzia evaluării este că programul, atât la nivel general, cât și la nivelul elementelor componente, înregistrează rezultate bune și este pe calea cea bună în vederea îndeplinirii obiectivelor. [13] În urma analizei, programul a fost considerat foarte relevant, structurat corespunzător, eficace și eficient. Evaluarea a identificat aspecte care ar putea fi îmbunătățite pentru realizarea unor sinergii mai robuste între programele componente și pentru o mai bună orientare strategică. În ceea ce privește rezultatele, CIP a devenit un mijloc important pentru promovarea inovării, prin cele peste 186 000 de locuri de muncă create sau menținute în mare parte datorită intervențiilor sale. Prin acest program a fost posibilă susținerea a 134 de proiecte de ecoinovare în sectorul reciclării, al afacerilor ecologice, al alimentelor și băuturilor și al construcțiilor. S-a confirmat că Instrumentul financiar destinat IMM-urilor cu o rată mare de creștere și capacitate de inovare (GIF) și mecanismul de acordare de credite și microcredite prin intermediul Fondului de garantare pentru IMM-uri (SMEG) sunt relevante pentru nevoile întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri); în ceea ce privește valoarea adăugată europeană, acestea acoperă o cerere de finanțare care nu ar fi putut fi acoperită în alt mod. Între 2007 și 2011, instrumentele financiare ale programelor au asistat mai mult de 155 000 de întreprinderi, prin finanțări în valoare de 11,4 miliarde EUR sub forma garanțiilor și prin investiții de până la 2,2 miliarde EUR sub forma capitalului de risc. În fiecare an, peste 2 milioane de IMM-uri au făcut apel la Rețeaua întreprinderilor europene, dintre care jumătate pentru a accesa piețe noi sau pentru a dezvolta noi produse. Evaluarea intermediară[14] a programului Erasmus pentru tineri antreprenori[15] a identificat potențialul semnificativ al programului în crearea de locuri de muncă. Jumătate dintre noii antreprenori care au participat la program au declarat că este probabil să angajeze o nouă persoană ca urmare a plasamentului, în ciuda riscului ca aceasta să le devină concurent. Eficacitatea costurilor este sugerată de costuri cuprinse între 7 500 și 8 500 EUR pentru fiecare loc de muncă creat. Gradul de participare este în creștere, înregistrându-se o îmbunătățire în prelucrarea candidaturilor, fapt care influențează pozitiv numărul de schimburi efectuate într‑o lună. Afaceri economice și financiare Evaluarea ex-post a mecanismului de împrumut Euratom[16] a indicat faptul că obiectivele mecanismului rămân valabile și sunt aliniate cu obiectivele în materie de securitate energetică și de aprovizionare cu energie. Mecanismul de împrumut Euratom a cofinanțat 21 % din totalul investițiilor în construcții noi în perioada 1977­2003 și a creat 6 000 de locuri de muncă pentru muncitori calificați. Fără aceste investiții, UE ar fi trebuit să importe anual o cantitate suplimentară de 10 milioane de tone de energie. Acest mecanism a contribuit la îmbunătățirea condițiilor de siguranță în Bulgaria și România, prin sprijinirea eforturilor de aliniere a instalațiilor nucleare ale celor două state la standardele recunoscute la nivel internațional. Împrumuturile Euratom au stimulat reforma pe scară mai largă, inclusiv crearea fondurilor de dezafectare, reforma tarifelor la electricitate etc. Mecanismul de împrumut Euratom a avut rezultate financiare bune, toate împrumuturile fiind rambursate în întregime, fără a se recurge la garanțiile bugetare ale UE. Mobilitate și transporturi Evaluarea la jumătatea perioadei[17] a programului TEN-T[18] a indicat faptul că, deși programul a avut un rol important în structurarea rețelei de transport a UE, răspunzând necesităților de mobilitate, punerea sa în aplicarea a înregistrat întârzieri, doar câteva proiecte prioritare fiind finalizate și părți esențiale – precum secțiunile transfrontaliere – nefiind încă realizate. Această evaluare a indicat că rețeaua TEN-T este un ansamblu de secțiuni naționale care, în loc să constituie o rețea pe deplin interoperabilă, sunt adesea slab interconectate. Majoritatea proiectelor prioritare au vizat infrastructura feroviară[19], fără să realizeze o rețea completă și coerentă prin care toate modurile de transport să fie interconectate. Cu toate că accentul s-a pus pe infrastructura feroviară, nu se poate vorbi încă de existența unui spațiu feroviar unic european, din cauza persistenței strangulărilor de trafic și a unor obstacole semnificative în calea interoperabilității. Proiectele prioritare nu au avut efectele scontate. În baza acestei evaluări, Comisia a propus noi orientări pentru proiectele TEN-T pentru perioada 2014-2020 în contextul mecanismului Conectarea Europei. Proiectul de orientări stabilește standarde în vederea asigurării eficienței, a interoperabilității și a unei planificări de proiect îmbunătățite. Obiectivul îl reprezintă realizarea, până în 2030, a unei rețele centrale a infrastructurii la nivel european și, până în 2050, a unei rețele globale. Până în 2020, accentul se va pune pe acele elemente care furnizează cel mai înalt grad de valoare adăugată europeană: legăturile transfrontaliere care lipsesc, principalele strangulări de trafic și nodurile multimodale. Evaluarea[20] programului Marco Polo 2003-2010[21] a indicat faptul că, deși programul furnizează beneficii ecologice în valoarea de sute de milioane EUR[22], nu au fost îndeplinite în totalitate obiectivele pentru transferul modal exprimate în tone-kilometru de încărcătură transferată de la transportul rutier la transportul maritim pe distanțe mici, la transportul feroviar și la transportul pe căi navigabile interioare. Având caracterul unui program orientat spre piață, programul Marco Polo a fost deosebit de sensibil la situația pieței și la criza economică. Acesta are o configurație unică în cadrul căreia finanțarea este dependentă în mare măsură de performanță. În același timp, el este însă considerat de piață drept un instrument complex. În plus, 42 % dintre beneficiarii programului au afirmat că proiectele pe care le derulează ar fi evoluat cu siguranță și fără fondurile programului Marco Polo. Totuși, s-a concluzionat, de asemenea, că este mult prea devreme să se efectueze o analiză a rezultatelor programului Marco Polo II, din moment ce multe proiecte sunt încă în curs de implementare. În urma acestor constatări și în lumina rezultatelor furnizate de program și de evoluția politicii în materie de transporturi, Comisia a propus ca inițiativa să fie continuată în cadrul noului mecanism Conectarea Europei și a noului program TEN‑T. Societatea Informațională și Media Evaluarea intermediară[23] a Programului pentru un internet mai sigur[24] a concluzionat că programul are o valoare adăugată și răspunde satisfăcător problemelor societale aflate în continuă schimbare, inclusiv în ceea ce privește mijloacele de comunicare sociale și hărțuirea pe internet. Prin intermediul acestui program a fost posibilă sprijinirea proiectelor care altfel nu ar fi putut beneficia de finanțare. Programul a influențat activități naționale și internaționale, cercetarea și rezultatele obținute prin acesta fiind utilizate și citate la scară largă. Programul ar putea beneficia de pe urma unei perspective de finanțare pe termen lung și a unei viziuni strategice îmbunătățite. Propunerea de program pentru următorul CFM (mecanismul Conectarea Europei) cuprinde o abordare mai coerentă și mai transparentă a finanțării UE care va oferi certitudine și care, astfel, ar trebui să atragă un volum mai mare de finanțări din sectorul privat. Evaluarea finală[25] a programului eContent Plus[26] a concluzionat că programul a contribuit la realizarea unui conținut digital european mai accesibil, mai ușor de utilizat și de exploatat, facilitând crearea și difuzarea informațiilor în domenii de interes general. În ceea ce privește importanța contribuției acestui program, dată fiind cererea tot mai mare, la nivel european, pentru un conținut digital de calitate din partea cetățenilor, studenților, cercetătorilor, IMM-urilor și a altor întreprinderi, în evaluare s-a recomandat continuarea eforturilor în vederea susținerii, la nivel european, a creșterii gradului de disponibilitate a conținutului digital european. S-a sugerat ca, în vederea maximizării valorii adăugate europene, finanțarea să fie direcționată către domenii a căror evoluție va fi probabil lentă și în care accesul la conținut este limitat de bariere lingvistice și culturale. Energia Evaluarea finală[27] a programului Energie inteligentă – Europa (EIE) II[28] a constatat că programul este bine aliniat cu prioritățile politice și contribuie la realizarea obiectivelor UE prin promovarea eficienței energetice și a utilizării surselor regenerabile de energie. Programul s-a concentrat asupra dezvoltării de bune practici și asupra activităților transfrontaliere. Evaluarea a constatat că programul a răspuns nevoilor și problemelor legate de energia durabilă, dar și că barierele netehnologice limitează, în continuare, realizarea obiectivelor în materie de energie ale UE. Pentru a aborda într-un mod mai adecvat problema barierelor financiare care îngreunează recurgerea la soluții energetice durabile, această evaluare a recomandat creșterea finanțărilor pentru activitățile care promovează tehnici, procese și produse inovatoare. Această constatare a fost confirmată de evaluarea ex-ante a programului care îi succede programului EIE II, prin care s-a identificat faptul că opțiunea politică caracterizată de cea mai mare eficacitate a costurilor ar fi aceea de a continua programul cu un buget majorat și de a oferi mai multă importanță acțiunilor care sprijină punerea în aplicare a politicilor, consolidarea capacităților și mobilizarea investițiilor. Impactul programului EIE II ar putea crește dacă numărul de acțiuni direcționate către actorii mici și mijlocii din sectorul energetic ar fi mai mare și dacă programul ar fi mai bine corelat cu fondurile structurale. Acest aspect este abordat în propunerea Comisiei pentru următorul program. În cele din urmă, evaluarea a indicat că eforturile depuse de Agenția Executivă pentru Competitivitate și Inovare (EACI) în vederea simplificării procesului de gestionare ar putea contribui la creșterea eficacității proiectelor și că, în ansamblu, activitatea EACI este percepută ca fiind eficientă. Evaluarea la jumătatea perioadei[29] a Programului energetic european pentru redresare[30] a concluzionat că au existat cazuri în care finanțarea nu a fost utilizată atât de rapid cât era estimat. Obiectivele generale și resursele programului au fost relevante pentru redresarea economică și politica energetică, contribuind la crearea de locuri de muncă pe termen scurt și având un potențial ridicat de creare de locuri de muncă pe termen lung și de sporire a beneficiilor în materie de competitivitate. Anumite proiecte finalizate contribuie deja la securitatea aprovizionării, la competitivitate, la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și la realizarea pieței unice. În anumite cazuri, a fost nevoie de mai mult timp pentru demararea proiectelor decât a fost prevăzut, în parte din cauza dificultăților de finanțare și de autorizare inerente proiectelor ample de infrastructură. Comisia a răspuns la constatările evaluării în propunerea sa de orientări privind infrastructura energetică, prin care vizează introducerea unor îmbunătățiri majore la nivelul rapidității cu care se pune în aplicare programul. Această propunere conține dispoziții menite să accelereze procedurile de acordare a autorizațiilor prin înființarea unor autorități naționale unice care să gestioneze această parte a procesului, prin stabilirea unui termen-limită de trei ani pentru adoptarea deciziilor de acordare a autorizațiilor și prin mărirea gradului de transparență și de participare publică. Cercetarea În 2011, în cadrul programului-cadru pentru cercetare[31], parte a celui de Al șaptelea program‑cadru (PC7), din participanții ale căror propuneri au fost reținute 40 % proveneau din sectorul învățământului superior și secundar, în principal din mediul universitar, 26 % din sectorul industrial și 23 % din organizațiile de cercetare. IMM­urile au beneficiat de 16,3 %[32] din totalul finanțărilor prevăzute pentru programul specific „Cooperare”, în comparație cu plafonul stabilit inițial la cel puțin 15 % pentru finanțarea IMM-urilor. Caracterul puternic internațional al programului-cadru este indicat de cele 169 de țări participante. Până în februarie 2012, au fost semnate mai mult de 14 000 de acorduri de grant și au fost finalizate mai mult de 1 000 de proiecte. În baza rapoartelor finale ale proiectelor finalizate, media publicațiilor a fost de opt publicații pentru fiecare proiect, patru dintre ele fiind publicații în regim de acces liber[33]. În medie, proiectele derulate în temeiul PC7 au creat douăzeci și două de locuri de muncă directe în echivalent normă întreagă (ENI)[34]. Evaluările efectuate în 2011[35] evidențiază faptul că programele-cadru au reușit să atragă implicarea celor mai buni cercetători și institute din Europa, să abordeze noi domenii ale științei și să mențină competitivitatea UE în stabilirea agendelor de cercetare științifică. Studiile de evaluare[36] indică faptul că PC7 contribuie în mod semnificativ la susținerea creșterii și consolidării parteneriatelor la scară europeană. Anumite studii de evaluare furnizează dovezi valoroase cu privire la contribuția pe care o au programele-cadru în dezvoltarea de produse, procese și servicii inovatoare care au un impact asupra competitivității și creării de locuri de muncă. Un studiu privind impactul pe termen lung al programelor-cadru a indicat diversitatea impacturilor în funcție de diferitele domenii de cercetare analizate, care permit, de exemplu, ca UE să devină competitivă cu restul actorilor globali majori din sfera cercetării și dezvoltării în domeniul procesării cuantice a informației sau ajută comunitatea științifică europeană să devină un actor global major în domeniul cercetării ozonului stratosferic. Studiul evidențiază, de asemenea, importanța mai multor efecte indirecte precum crearea de comunități și de noi discipline și schimbul de personal dintre mediul universitar și sectorul industrial. De asemenea, s-a ajuns la concluzia că evaluările programului-cadru au înregistrat, în timp, îmbunătățiri, dar încă suferă de pe urma predominanței indicatorilor de intrare și a rarității indicatorilor de realizare și de impact. Propunerea recentă a Comisiei privind Orizont 2020 oferă un cadru analitic mai elaborat. Aceasta prezintă o logică de intervenție coerentă pentru program, la nivel general și la nivel de componentă, inclusiv o ierarhie a obiectivelor programelor și o listă de indicatori‑cheie în vederea măsurării rezultatelor și a impactului pe care le are Orizont 2020. În plus, propunerea a fost concepută cu scopul de a introduce simplificări menite să reducă sarcina administrativă pentru participanți, să raționalizeze normele și procedurile aplicabile, să asigure consecvența între instrumente și să stabilească un nou echilibru între riscuri și încredere. Se acordă o atenție deosebită asigurării unei participări corespunzătoare a IMM-urilor. Educație și cultură Evaluarea intermediară 2007-2013 a programului de învățare pe tot parcursul vieții[37] acoperă patru programe sectoriale[38], programul Transversal și programul Jean Monnet care vin în sprijinul mobilității transnaționale, a parteneriatelor și a altor proiecte de cooperare în toate sectoarele sistemului de educație vizate de programul de învățare pe tot parcursul vieții. Aceasta a confirmat că o abordare mai bine integrată a mărit eficiența și eficacitatea programelor. Au fost valorificate sinergii importante, mai ales în acțiunile de administrare și promovare. Cu toate acestea, s-a constatat că programul este deosebit de complex: el cuprinde aproximativ 70 de acțiuni și prea multe obiective și de multe ori nu prezintă legături între diferite niveluri. Programul de învățare pe tot parcursul vieții a înregistrat progrese pe calea realizării obiectivelor. În primii ani de punere în aplicare a programului, s-au utilizat până la 96-100 % din fondurile alocate. Beneficiarii instituționali au subliniat beneficiile ameliorării conținutului și a practicilor în materie de educație și formare. Evaluarea a evidențiat o importantă valoare adăugată europeană: intensificarea cooperării politice și a schimburilor reciproce între țările participante și o dimensiune europeană sporită. Cu toate acestea, evaluarea a identificat riscul ca anumite obiective cuantificate ale programului (precum cele referitoare la mobilitate și la programul Grundtvig) să nu fie realizate din cauza finanțării insuficiente și eventuala necesitate ca rezultatele să fie mai bine integrate în politicile programului, în vederea sporirii eficacității programului. În baza acestor constatări, propunerile Comisiei pentru perioada 2014-2020 includ o integrare mai aprofundată a programului de învățare pe tot parcursul vieții cu programul „Tineretul în acțiune” și cu alte programe de cooperare internațională. Obiectivul este acela de a crea un singur sistem simplificat și raționalizat care să contribuie la dezvoltarea unei abordări coerente pentru învățarea de-a lungul vieții, îmbunătățind, astfel, eficiența și raportul cost‑eficacitate. Se prevede totodată să se valorifice la maximum asemănările dintre celelalte programe anterioare și să se asigure crearea unei mase critice pentru activitățile din anumite domenii în vederea obținerii unui impact de lungă durată. Prin îmbunătățirea flexibilității și sporirea stimulentelor disponibile, alocările bugetare între acțiuni, beneficiari și țări ar trebui să reflecte mai bine performanța și impactul potențial. Evaluarea activității Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT)[39] s-a referit la înființarea institutului, la intrarea sa în funcțiune și la acțiunile inițiale întreprinse până în anul 2010. Concluzia evaluării a fost că realizarea EIT urmează direcția stabilită inițial și că selecția pentru primul parteneriat „Comunități de cunoaștere și inovare” (CCI) a avut loc mai repede decât a fost prevăzut. Se consideră că resursele bugetare alocate au fost suficiente, chiar dacă rata de mobilizare a acestora în cadrul CCI-urilor a fost ușor ridicată față de ceea ce se anticipase, acestea bazându-se pe resurse financiare suplimentare, precum resurse ale partenerilor implicați (49 %), fonduri naționale și regionale (21 %) și alte surse de finanțare ale UE (7 %). Evaluarea a concluzionat că EIT reprezintă o foarte importantă valoare adăugată europeană. Rubrica 1b - Coeziune pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă Ocuparea forței de muncă și afaceri sociale Evaluarea[40] sprijinului acordat în temeiul Fondului social european pentru egalitatea între bărbați și femei a identificat faptul că punerea în aplicare la nivelul statelor membre a demarat mai lent în cazul unor acțiuni specifice din domeniul egalității de gen decât în cazul altor părți componente ale programelor operaționale ale FSE (OP). Pentru anumite state membre, acest aspect a fost una dintre consecințele crizei economice care a deviat atenția și resursele de la obiectivul de realizare a egalității de gen către politicile privind piața muncii și reducerea șomajului. Cu toate acestea, toate statele membre țin seama, în cadrul programelor operaționale ale FSE, de egalitatea de gen, însă într-o măsură diferită. În anumite cazuri, FSE reprezintă singura sursă de finanțare pentru acțiunile în cauză. Evaluarea a constatat că, deși intervențiile în temeiul FSE vizau aspecte esențiale, există o tendință din partea statelor membre de a se axa pe partea de ofertă – mai precis, participarea femeilor la piața muncii și capacitatea acestora de a concura pe piața muncii – mai degrabă decât pe aspectele cruciale și cauzele inegalității de gen (de exemplu, segregarea educațională, organizarea muncii sau stereotipurile sociale și culturale). Concluzia evaluării este că programele au furnizat valoare adăugată la nivelul consolidării capacităților și au susținut înscrierea egalității de gen pe agenda politică a celor mai multe dintre statele membre. Evaluarea sprijinul Fondului social european pentru facilitarea accesului la piața muncii și pentru incluziunea socială a migranților și a minorităților etnice (2000‑2006) a confirmat faptul că FSE a avut o contribuție pozitivă în susținerea persoanelor provenite din rândul migranților sau al unei minorități în vederea depășirii barierelor existente în calea accesului la piața muncii sau în vederea îmbunătățirii competențelor lingvistice și a competențelor de bază pentru creșterea șanselor de angajare. În acest sens, la nivelul sistemelor și structurilor instituționale, a fost sporită capacitatea instituțiilor publice de a promova integrarea persoanelor provenite din rândul minorităților. În acest domeniu de politici, FSE a acoperit o importantă lacună de finanțare. FSE a contribuit cu sprijin financiar specific care nu ar fi fost disponibil prin alte mijloace. Fondul social european și programul EQUAL[41], în special, au furnizat sprijin unor grupuri-țintă mai mari decât cele care erau acoperite, în mod normal, prin bugetele naționale. Participarea persoanelor provenite din rândul migranților și al minorităților a fost semnificativ mai ridicată pentru perioada 2007-2013 decât pentru perioada 2000-2006 (1,19 milioane sau aproximativ 8,7 % din numărul total al beneficiarilor FSE). Propunerea Comisiei pentru generația următoare de fonduri structurale ar trebui să contribuie la simplificarea procedurilor și la îmbunătățirea sinergiilor cu Fondul european de dezvoltare regională, cu Fondul de coeziune, cu Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și cu viitorul Fond european pentru pescuit și afaceri maritime. Evaluarea ex-ante a viitorului program PROGRES (Programul Uniunii Europene pentru schimbări sociale și inovare socială) a evidențiat necesitatea de a îmbunătăți coerența acțiunii UE în domeniul ocupării forței de muncă și în domeniul social, prin regruparea și punerea în comun în aplicare a programelor PROGRES și EURES și a Instrumentului european de microfinanțare Progress. În plus, noul program oferă posibilitatea de a simplifica punerea în aplicare prin dispoziții comune care reglementează, printre altele, obiectivele generale comune, tipologia comună a acțiunilor și raționalizarea raportării și evaluării. Politica regională Politica de dezvoltare regională este pusă în aplicare printr-o gestiune partajată cu statele membre și cu regiunile responsabile de punerea în aplicare a programelor, combinând resursele comunitare, naționale și regionale în vederea realizării coeziunii economice, sociale și teritoriale. Evaluarea constituie, de asemenea, o responsabilitate comună. Rezultatele evaluării sunt utilizate de fiecare dată când sunt disponibile și, atunci când acestea se regăsesc în mai multe evaluări, este foarte probabil să determine anumite schimbări de politici. Rezultatele evaluării pentru perioada 2000‑2006 (programele fiind operaționale până în 2009) au constituit o bază de informare pentru politicile care vizează perioada următoare, 2014-2020, în cadrul celui de-al cincilea raport privind coeziunea din 2010 și al propunerilor privind cadrul financiar multianual (CFM) din 2011. De asemenea, de rezultatele obținute în anii anteriori, cât și de cele strânse în 2011 cu privire la perioada de programare anterioară și la cea curentă, s-a ținut cont în momentul elaborării, de către Comisie, a documentelor de poziție privind politica de coeziune la nivelul fiecărui stat membru, urmând ca acestea să fie dezbătute în negocierile privind noile programe – proces care se va derula până la sfârșitul anului 2013. În 2011, evaluările ex-post ale perioadei de programare 2000-2006 erau în curs de finalizare. De asemenea, au fost disponibile și constatările evaluării privind punerea în aplicare, aflată încă în desfășurare, pentru perioada 2007-2013. Rezultatele evaluării confirmă direcția propunerilor Comisiei pentru perioada de programare 2014-2020. Abordările de politică vor fi discutate, la un nivel mai detaliat, cu statele membre, astfel încât acestea să se reflecte în noi programe care urmează să fie elaborate anul viitor. Evaluarea ex-post a Fondului de coeziune pentru perioada 2000-2006 cuprinde trei pachete de lucru care au fost finalizate în 2011, urmând ca raportul final de sinteză să fie disponibil în 2012. Două studii[42] privind transportul și mediul au utilizat o analiză cost-beneficiu ex-post pentru a evalua impactul. Cu toate că evaluarea a concluzionat că este mult prea devreme pentru o analiză completă a impactului, metoda a fost considerată corespunzătoare, urmând să fie utilizată și pe viitor. Toate proiectele din domeniul transporturilor au avut un bun raport calitate-preț, contribuția Fondului de coeziune fiind necesară în vederea materializării beneficiilor economice ale acestora. Analiza proiectelor din domeniul mediului a indicat faptul că multe proiecte de infrastructură ecologică au fost desfășurate în vederea respectării condițiilor legale. Costurile au fost mai ridicate decât beneficiile care ar putea fi cuantificate, însă proiectele au avut efecte importante în ceea ce privește sensibilizarea la aspectele de mediu și învățarea la nivel instituțional. Lecții politice importante, care au fost extrase din aceste evaluări și din evaluările finalizate în anii precedenți privind proiectele finanțate prin FEDER în domeniul transporturilor și al mediului, sunt, în prezent, discutate cu statele membre, urmând să se țină cont de acestea în elaborarea politicilor viitoare. Evaluările asistenței acordate în cadrul Politicii regionale pentru întreprinderi și inovare[43] au oferit dovezi suplimentare care confirmă validitatea propunerii Comisiei privind excluderea, pe viitor, a întreprinderilor mari din schemele de asistență generale ale FEDER. Impactul asistenței pentru întreprinderi a fost cel mai ridicat la nivelul întreprinderilor mai mici. Studiul privind asistența pentru inovare în Germania[44] a indicat că granturile în domeniul cercetării și dezvoltării au avut un impact asupra unei serii ample de măsuri, de la inovare în cazul produselor și proceselor existente până la crearea de noi produse și procese. Sunt necesare cercetări suplimentare pentru a analiza dacă, în timp, granturile mai mici s-ar putea dovedi mai eficiente decât granturile mai mari și pentru a explora în continuare utilizarea optimă a împrumuturilor mai degrabă decât a granturilor. Rețeaua de experți în materie de evaluare, care raportează anual cu privire la performanța politicii regionale corespunzătoare perioadei de programare actuale, a ajuns la concluzia că întârzierile de punere în aplicare a programelor măreau riscul ca prioritatea să fie acordată absorbției în locul eficacității. Cu toate acestea, există semne de punere în aplicare accelerată, de existență a unor rezultate din ce în ce mai concludente privind reușita și de îmbunătățire generală a calității evaluărilor întreprinse de statele membre. Documentele de politică privind eficiența energetică și energiile regenerabile elaborate de rețea au indicat faptul că asistența UE este marginală în raport cu finanțarea națională, fapt care pune sub semnul întrebării valoarea adăugată. Investițiile în acest sector trebuie supuse unei analize riguroase, pentru fiecare caz în parte, pentru a asigura un raport calitate-preț satisfăcător. La nivel general, evaluările din 2011 au confirmat necesitatea de a consolida orientarea spre rezultate a politicii actuale și a celei viitoare și necesitatea ca statele membre să deruleze un număr mai ridicat de evaluări a impactului politicii. Aceste aspecte constituie nucleul propunerilor Comisiei pentru viitor. Rubrica 2 – Conservarea și gestiunea resurselor naturale Agricultură și Dezvoltare Rurală Evaluarea efectelor asupra veniturilor pe care le produce sprijinul direct[45] au confirmat faptul că plățile directe au contribuit la îmbunătățirea veniturilor agricultorilor, jucând un rol important în generarea veniturilor agricole. Acest lucru era valabil în special pentru exploatațiile specializate în animale erbivore (bovine, ovine și caprine), culturile de câmp, exploatațiile mixte și fermele producătoare de lactate. Plățile directe au contribuit la diminuarea decalajului existent între venitul agricol mediu pe unitate de lucru în cazul exploatațiilor mici și al exploatațiilor mari. Eficiența plăților directe care le asigură fermierilor ajutor pentru venit a fost destul de ridicată, chiar dacă s-au constatat diferențe semnificative între regiuni. Evaluarea măsurilor PAC aplicate sectorului zahărului[46] a indicat faptul că reforma în sectorul zahărului din 2006 a accelerat în mod semnificativ procesul de restructurare a sectorului. Îmbunătățirile în ceea ce privește recoltele au înregistrat o accelerare, la fel ca și concentrarea producției în exploatații mai mari. Chiar dacă obiectivele generale ale reformei[47] au fost realizate, gestionarea sistemului, prin stabilirea de cote și de prețuri de referință, rămâne un aspect complex. Evaluarea măsurilor de reformare a PAC aplicate sectorului produselor lactate[48] a indicat faptul că politica privind produsele lactate a contribuit, începând din 2004, la scăderea ofertei excedentare structurale. Costul total pentru susținerea politicii privind produsele lactate a înregistrat scăderi, păstrându-se echilibrul pieței. Nivelurile veniturilor producătorilor au fost menținute pe durata perioadei vizate de datele de evaluare, iar interesele producătorilor la nivelul flexibilității și al extinderii producției au fost satisfăcute. Reforma a determinat creșterea sarcinii administrative și expunerea la riscul de preț. Evaluarea a recomandat introducerea unor instrumente mai flexibile pentru a răspunde evoluției pieței mondiale. Evaluarea măsurilor de reformare a PAC aplicate sectorului ovinelor și caprinelor a indicat faptul că reforma a facilitat o creștere a productivității, deși competitivitatea globală a sectorului nu a înregistrat îmbunătățiri. Plățile acordate în Italia și în Grecia, în cadrul asistenței destinate sectoarelor cu probleme speciale, au înregistrat un nivel scăzut, iar impactul acestora a fost destul de redus. În sectorul cărnii de oaie, sprijinul oferit prin intermediul programelor de dezvoltare rurală este considerat vital pentru acest sector. În plus, ajutorul cuplat furnizează, în anumite regiuni, beneficii de mediu și sociale și este necesar pentru menținerea producției în regiuni sensibile. Evaluarea acțiunilor de promovare și de informare pentru produsele agricole[49] indică faptul că, în lipsa finanțării UE, nu ar fi posibilă derularea de activități care implică mai multe țări sau de campanii în țări terțe. Deși părțile interesate își manifestă entuziasmul cu privire la programele de promovare și de informare, care au contribuit la îmbunătățirea imaginii și la sensibilizarea cu privire la calitate și la metodele de producție specifice produselor agricole ale UE, se constată nevoia de a identifica mai bine impactul economic direct al acestor programe. Evaluarea măsurilor excepționale de sprijinire a pieței în sectorul cărnii de pasăre și al ouălor a indicat faptul că abordarea comună la nivelul Uniunii a perturbărilor pieței (precum cererea și prețurile scăzute cauzate de lipsa de încredere a consumatorilor ca rezultat al gripei aviare) a asigurat un răspuns adecvat. Chiar dacă măsurile nu au reușit să stabilizeze piața pe termen scurt, din cauza timpului considerabil de elaborare, acestea au asigurat compensarea, într-un interval de timp rezonabil, a unei părți substanțiale din pierderile grave de venit. Evaluarea a ajuns la concluzia că Comisia ar trebui să elaboreze instrumente în vederea abordării acestui tip de criză la nivelul încrederii consumatorilor, care să poată fi utilizate fără întârziere pentru a stabiliza piața. Rezultatele evaluării au fost luate în considerare în propunerile Comisiei din octombrie 2011 privind reforma PAC, de exemplu în legătură cu propunerile privind extinderea decuplării și la conceperea cadrului pentru politica de dezvoltare rurală. Se preconizează ca, pe viitor, monitorizarea și evaluarea să fie regrupate într‑un cadru comun în vederea măsurării performanței PAC în ansamblu, în cadrul Europa 2020. În acest scop, a fost demarată elaborarea unei serii de indicatori comuni privind obiectivele politicii. Afaceri maritime și pescuit Evaluarea intermediară (studiu) a Fondului european pentru pescuit (2007-2013)[50] a concluzionat că sistemele de gestiune și control ale fondului s-au confruntat cu probleme la demarare, însă funcționarea acestora este satisfăcătoare în prezent. Reorientarea către un program operațional unic, cu toate că este benefică la nivelul UE, a determinat creșterea cheltuielilor de administrare pentru majoritatea statelor membre. Metodele de audit și de control au contribuit la reducerea riscurilor financiare, dar sarcina administrativă rămâne mult prea ridicată pentru statele membre mici, în special pentru noile state membre. Cadrele de monitorizare și de evaluare s-au concentrat mai degrabă pe rezultate decât pe impact și au fost marcate de lipsa unei definiții comune a unităților care trebuie măsurate. Mai mult, indicatorii nu au fost nici utilizați pentru raportare, nici verificați sistematic. Aceste constatări au fost luate în considerare în propunerea privind noul Fond european pentru pescuit și afaceri maritime (2014-2020). Principalele modificări includ o simplificare semnificativă și o aliniere a diferitelor norme și proceduri administrative privind deciziile financiare, raportarea, monitorizarea și evaluarea, consolidarea legăturilor cu obiectivele-cheie ale reformei politicii comune în domeniul pescuitului (PCP), prin introducerea unor norme de condiționalitate, a unei coordonări mai strânse cu alte fonduri, cât și a unui sistem de monitorizare și de evaluare îmbunătățit bazat pe indicatori comuni la nivelul statelor membre. Rubrica 3a - Libertate, securitate și justiție Afaceri interne Raportul Comisiei și evaluarea la jumătatea perioadei a Fondului pentru frontierele externe[51] au constatat că, în ciuda dificultăților de demarare, fondul a obținut rezultate conforme cu obiectivele stabilite în vederea canalizării ajutorului UE destinat stimulării investițiilor la frontiere și în consulate, în interesul spațiului Schengen în ansamblul său. Investițiile în sistemele naționale de comunicații pentru controlul frontierelor și în Sistemul de Informații Schengen II au contribuit la îmbunătățirea siguranței frontierelor externe ale UE. În plus, investițiile destinate creării Sistemului de Informații privind Vizele au îmbunătățit procesul de gestionare a vizelor. În ciuda contribuției generale a fondului la îmbunătățirea gestionării frontierelor și a utilizării noilor tehnologii, statele membre au pus sub semnul întrebării eficacitatea și eficiența anumitor proiecte. Raportul Comisiei și evaluarea la jumătatea perioadei a Fondului european de returnare (2008-2013) au arătat faptul că fondul a contribuit la dezvoltarea și consolidarea practicilor privind gestionarea returnărilor în multe dintre statele membre. De exemplu, fondul a contribuit la: reducerea duratei de ședere în centrele de primire și/sau de detenție și creșterea numărului de resortisanți din țări terțe care aleg repatrierea voluntară. Prin urmare, aceste persoane au beneficiat de un tratament mai bun decât ar fi beneficiat în situația returnării forțate. Raportul Comisiei și evaluarea la jumătatea perioadei a Fondului european de integrare a resortisanților țărilor terțe (2008-2013) au constatat că, în ciuda anumitor dificultăți la demarare, majoritatea statelor membre preconizează finalizarea acțiunilor planificate și realizarea obiectivelor propuse. Concentrându-se asupra unor măsuri specifice sau asupra unor grupuri care nu se regăsesc, în mod normal, în sfera de aplicare a principalelor instrumentelor de finanțare, fondul prezintă o valoare adăugată autentică. În anumite state membre, fondul a sprijinit elaborarea unui cadru de politică cuprinzător și a furnizat resursele necesare pentru punerea în aplicare a acestuia. Cu toate acestea, efortul administrativ asociat programelor ar trebui redus. Evaluarea la jumătatea perioadei a programului-cadru „Securitate și protecția libertăților” (2007-2013)[52] a constatat că programul este eficient în ceea ce privește dimensiunea sa paneuropeană și în sprijinirea unei serii ample de activități. Există posibilitatea ca procedurile administrative de aplicare relativ dificile să fi avut un impact negativ asupra punerii în aplicare a proiectului. Cu toate acestea, valoarea adăugată europeană a fost evaluată ca fiind semnificativă, iar punerea în aplicare a programului a fost considerată, la nivel general, destul de reușită. Pentru perioada 2014-2020, Comisia a propus ca fondurile și programele care vizează afacerile interne să fie reduse de la șase la două: Fondul pentru azil și migrație și Fondul pentru securitatea internă. În propunerile Comisiei au fost luate în considerare și alte rezultate de evaluare. Justiție Evaluarea intermediară[53] a programului „Justiție civilă”[54] a indicat că obiectivele au avut un grad ridicat de relevanță pentru susținerea politicii europene în domeniul justiției. Activitățile finanțate sprijină organizațiile societății civile și statele membre în efortul lor de a contribui eficient la elaborarea și punerea în aplicare în bune condiții a legislației europene. În plus, s-a considerat că programul a fost gestionat eficient, în ciuda limitărilor la nivelul resurselor umane. Evaluarea intermediară a sugerat o fuzionare între programul „Justiție civilă” și programul „Justiție penală” în noul cadru financiar multianual. Evaluarea intermediară a programului „Justiție penală”[55] a confirmat că acțiunile sprijinite abordează probleme importante și vin în completarea măsurilor luate la nivel național. Cu toate acestea, evaluarea a identificat și nevoia de a spori eficacitatea finanțării prin îmbunătățirea modului de stabilire a priorităților, prin vizarea unui grad ridicat de valoare adăugată europeană, prin îmbunătățirea publicității și prin simplificarea punerii în aplicare. Evaluarea intermediară[56] a programului Daphne III[57] a condus la concluzia că programul este foarte relevant pentru problemele pentru care a fost conceput, chiar dacă legăturile dintre program și elaborarea de politici ar mai putea fi consolidate. Încă mai pot fi aduse îmbunătățiri în vederea promovării parteneriatelor la nivelul UE și în vederea asigurării unei răspândiri geografice echitabile a organizațiilor care conduc proiectele. În baza analizei, resursele financiare pentru punerea în aplicare a acțiunilor sunt considerate resurse care permit finanțarea de proiecte de înaltă calitate, în timp ce rata de succes în selecția proiectelor a asigurat un grad semnificativ de concurență între proiecte. Diseminarea rezultatelor ar putea fi îmbunătățită. Evaluarea intermediară a programului specific „Drepturi fundamentale și cetățenie”[58] a indicat faptul că, deși este prea devreme să se tragă concluzii cu privire la impactul programului, din cauza numărului redus de proiecte finalizate, tipul de proiecte finanțate corespundea obiectivelor și priorităților programului. Îmbunătățiri suplimentare pot fi aduse în ceea ce privește dimensiunea europeană, participarea echilibrată a organizațiilor din statele membre ale UE și difuzarea rezultatelor. Evaluarea intermediară[59] a programului „Prevenirea și informarea cu privire la consumul de stupefiante”[60] nu a putut furniza concluzii privind eficacitatea, din moment ce doar câteva proiecte au fost finalizate. Au fost întâmpinate dificultăți în ceea ce privește implicarea grupurilor vulnerabile și asigurarea valorii adăugate pe termen lung pentru proiecte. Alături de necesitatea alocării de resurse financiare suplimentare, a fost identificată necesitatea de a consolida sinergiile dintre diferitele instrumente financiare care vin în sprijinul obiectivelor Strategiei antidrog a Uniunii Europene. Evaluarea a recomandat îmbunătățirea cooperării cu alte programe, în special cu programul privind sănătatea publică, pentru a evita suprapunerea și pentru a permite beneficiarilor potențiali să își orienteze cererile mai eficient. Rubrica 3b - Cetățenie Comunicarea Evaluarea intermediară a Euranet[61] a indicat faptul că existența rețelei a condus la o mediatizare sporită a temelor europene și a îmbogățit valoarea editorială. Creșterea producției și a difuzării știrilor și programelor cu un conținut european nu ar putea fi durabilă fără această finanțare. Evaluarea a indicat, pe de altă parte, aspecte precum abordarea neproporțională a temelor europene în raport cu totalitatea producției, reprezentarea neproporțională a diferitelor grupuri lingvistice în raport cu totalitatea partenerilor și dezvoltarea lentă a rețelei, în special în ceea ce privește extinderea acoperirii lingvistice. Ca urmare a acestor constatări, șapte posturi de radio au adăugat patru noi limbi în cinci țări și au decis să acorde atenție sporită producției pe teme europene. Următoarea etapă a proiectului a fost concepută în conformitate cu principalele concluzii ale evaluării. Sănătate și protecția consumatorilor Evaluarea ex-post a Programului de Sănătate Publică pentru perioada 2003-2008[62] a concluzionat că, deși ar fi fost de dorit ca acest program, din moment ce este primul program la nivelul Uniunii care vizează sănătatea publică, să finanțeze un spectru larg de activități, este crucial ca eforturile să fie mai bine orientate în sferele alese pentru următoarea generație a programului. Evaluarea a făcut apel la acordarea unei atenții mai mari valorii adăugate europene, prin stabilirea unei ierarhii a sferelor prioritare atât la nivelul programelor de lucru anuale, cât și la nivelul deciziilor de aplicare. În mod asemănător, evaluarea la jumătatea perioadei a programului ulterior[63] a ajuns la concluzia că acesta ar trebui să pună un accent mai puternic pe prioritățile și să concentreze sprijinul financiar, în vederea furnizării unui grad cât mai mare de valoare adăugată europeană. În ceea ce privește organizarea și gestiunea, s-a confirmat existența unui proces de determinare a priorităților în cadrul programelor de lucru anuale și de aliniere a acestora cu obiectivele generale ale Programului de Sănătate Publică. Cu toate acestea, procesul nu este considerat suficient de transparent sau consecvent. În general, acțiunile din cadrul Programului de Sănătate Publică corespund obiectivelor programului, însă tot este mult prea devreme să se efectueze o analiză a rezultatelor și a impactului. Majoritatea acțiunilor sunt percepute ca având efecte la nivelul întregii Uniuni, iar, în absența finanțării prin Programul de Sănătate Publică, multe dintre acțiuni nu s-ar fi desfășurat sau ar fi dispus de un domeniu de aplicare mai puțin ambițios. Analiza studiului de caz a indicat faptul că valoarea adăugată europeană a părut să caracterizeze cel mai adesea sfere precum „promovarea bunelor practici” și „colaborarea în rețea”. În ceea ce privește eficiența, au fost preconizate economii de scară în majoritatea acțiunilor, chiar dacă mijloacele de măsurare în acest sens nu erau definite în mod clar. S-a constatat că externalizarea gestionării către Agenția Executivă pentru Sănătate și Consumatori (EAHC) a avut ca rezultat o îmbunătățire semnificativă la nivelul derulării programului. Noul program privind sănătatea are drept scop să se concentreze pe un număr mai redus de acțiuni, care și-au demonstrat valoarea adăugată europeană, care furnizează rezultate concrete și care răspund unor nevoi sau lacune identificate. De asemenea, noul program caută să îmbunătățească modul în care statele membre cooperează în domeniul sănătății și să asigure un efect de levier pentru reforma politicilor naționale din domeniul sănătății. Impozitare și Uniunea Vamală Evaluarea la jumătatea perioadei a Programului Fiscalis[64] a concluzionat că programul a contribuit la îmbunătățirea funcționării sistemelor fiscale la nivelul pieței interne și că el este adaptat provocărilor cu care se confruntă autoritățile naționale. Concluzia evaluării a fost că programul furnizează un grad ridicat de valoare adăugată europeană: multe dintre activitățile necesare pentru îmbunătățirea cooperării fiscale fie nu s-ar fi realizat deloc, fie s-ar fi realizat mult mai târziu sau la costuri mai mari și cu rezultate mai puțin bune dacă nu ar fi existat acest cadru de cooperare al programului. Concluzia generală a fost că Programul Fiscalis oferă un raport bun calitate-preț. Cu toate acestea, evaluarea a indicat faptul că eficacitatea programului a fost mult mai scăzută în ceea ce privește sporirea gradului de înțelegere a legislației UE și lupta antifraudă. Evaluarea a recomandat, de asemenea, crearea unui sistem de monitorizare și evaluare pe bază de rezultate. Rezultatele programului ar trebui să fie diseminate mai bine, iar activitățile din cadrul programului ar putea beneficia de implicarea unei comunități mai mari de părți interesate. Evaluarea la mijlocul perioadei a programului Vamă a scos în evidență contribuția eficace a programului la funcționarea pieței interne. Valoarea adăugată europeană a programului reiese din faptul că acesta a sprijinit activități care, în lipsa sprijinului financiar și a coordonării UE, fie nu s-ar fi realizat, fie ar fi presupus o investiție de timp considerabilă și resurse semnificative. Programul a facilitat sporirea cooperării și coordinării între administrațiile vamale naționale, îmbunătățind, astfel, schimbul de informații și de bune practici. Eficiența acțiunilor comune derulate în cadrul programului a fost evaluată ca fiind ridicată, chiar dacă a existat un nivel de cooperare mult mai scăzut cu alte organisme publice sau private, în ceea ce privește îmbunătățirea securității și a luptei antifraudă. Contribuția programului la facilitarea schimburilor comerciale cu țări terțe nu a fost evaluată pozitiv. Evaluarea a indicat faptul că s-ar fi putut asigura o eficiență mai mare printr-o diseminare îmbunătățită a rezultatelor, prin mărirea implicării țărilor candidate și țărilor potențial candidate și prin sporirea sprijinului oferit acestora. Educație și cultură Evaluarea intermediară[65] a Programului „Tineret în Acțiune”[66] a concluzionat că programul se apropie cu succes, până acum, de obiectivele stabilite, orientându-se în mod activ spre tinerii cu oportunități mai reduse. Programul „Tineret în Acțiune” contribuie la realizarea obiectivelor politicii UE pentru tineret și a încurajat participarea continuă a tinerilor la evenimente ulterioare programului, activitatea ONG-urilor și mobilitatea sporită. Este prea puțin probabil ca activitățile susținute prin acest program să beneficieze de finanțare din alte surse. Programul „Tineret în Acțiune” are o rată de absorbție foarte ridicată. Cheltuielile de administrare aferente programului s-au dovedit a fi relativ mari, fiind însă justificate de caracterul programului. Alocarea bugetară a fost corespunzătoare. Cu toate acestea, atât organizațiile de tineret, cât și agențiile naționale s-au confruntat cu o sarcină administrativă relativ ridicată, chiar dacă instrumentele de gestiune au fost anterior îmbunătățite semnificativ. Printr-o comparație pozitivă cu programele pentru tineret din statele membre, gradul de satisfacție în rândul participanților a fost ridicat, iar structurile de punere în aplicare au fost considerate eficiente. Rubrica 4 - UE ca actor global Dezvoltare și relații externe Cele două evaluări pilot ale sprijinului bugetar pentru Tunisia[67] și Mali[68] au concluzionat că sprijinul bugetar este un instrument eficace pentru țările al căror guvern s-a angajat să adopte politici de dezvoltare solide. În Tunisia, sprijinul bugetar a contribuit la o creștere economică semnificativă și la dezvoltarea sectorului privat, însă ar fi trebuit să abordeze, la un nivel mai profund, problema reducerii sărăciei. În Mali, acest sprijin a contribuit la obținerea câtorva rezultate pozitive semnificative în domeniul educației și al sănătății. Sprijinul bugetar este complementar altor forme de asistență, în special la nivelul consolidării capacităților. Acesta nu poate determina schimbări de politică majore, însă poate furniza sprijin suplimentar pentru punerea în aplicare a politicilor. Sprijinul bugetar are un impact sporit atunci când este corelat cu parteneriate economice sau politice mai ample. Evaluarea tematică[69] a sprijinului UE pentru ocuparea forței de muncă și integrare socială în țările partenere[70] a concluzionat că, deși este o prioritate majoră a politicii de dezvoltare, acest sprijin este într-o mică măsură corelat cu programele de dezvoltare și că indicatorii aferenți nu sunt suficient luați în considerare în conceperea programelor. Un număr redus de intervenții din afara sferei educației și formării vocaționale s-au concentrat în mod explicit asupra creării de locuri de muncă. Noul instrument pentru cooperare în scopul dezvoltării (2014-2020) răspunde nevoii de concentrare suplimentară a eforturilor asupra dezvoltării umane prin programul său tematic privind bunurile publice și provocările globale, inclusiv asupra sănătății, educației, egalității de gen, ocupării forței de muncă, dezvoltării competențelor, protecției sociale și incluziunii sociale, dar și asupra aspectelor privind dezvoltarea economică, precum creșterea economică, crearea de locuri de muncă, schimburile comerciale și angajamentul din partea sectorului privat. Evaluarea[71] asistenței pentru prevenirea conflictelor și consolidarea păcii[72] a concluzionat că Uniunea Europeană și-a intensificat în mod semnificativ eforturile, a consolidat cadrul politic și a elaborat o serie amplă de instrumente financiare și nefinanciare. Comisia a furnizat valoare adăugată în ceea ce privește neutralitatea, fiabilitatea (prezență continuă), masa financiară critică, abilitatea de a utiliza o serie amplă de instrumente, experiența pe termen lung și credibilitatea în promovarea democrației, a păcii și a drepturilor omului. Cu toate acestea, orientările conceptuale la nivel de politică nu au fost întotdeauna corespunzătoare la nivel operațional. Uniunea Europeană ar trebui să își consolideze și să își dezvolte sprijinul pentru prevenirea conflictelor și consolidarea păcii și să se asigure că sprijinul financiar oferit este completat și consolidat într-o măsură suficientă prin sprijin nefinanciar. Evaluarea[73] cooperării cu țările și teritoriile de peste mări (TTPM)[74] a ajuns la concluzia că sprijinul UE a concordat cu obiectivele politicii UE de promovare a dezvoltării economice și sociale și de reducere a discrepanțelor economice dintre acestea și UE. În ceea ce privește schimburile comerciale, regimul de preferințe al UE nu a contrabalansat suficient constrângerile privitoare la diversificarea economică. Implicarea TTPM în programele regionale a fost redusă ca urmare a integrării insuficiente a acestora în rețelele regionale, a costurilor ridicate de participare și, uneori, a barierelor lingvistice. S-au obținut puține rezultate în ceea ce privește schimbările climatice și gestionarea crizelor provocate de dezastre. Evaluarea componentelor „răspuns la criză” și „capacitatea de reacție în situații de criză” ale Instrumentului de stabilitate al Uniunii Europene (IdS)[75] a ajuns la concluzia că IdS a contribuit semnificativ la îmbunătățirea generală a relevanței, eficacității și eficienței acțiunilor UE în ceea ce privește răspunsul la criză, precum și a capacității de reacție în situații de criză, și că IdS contribuie semnificativ la coerența arhitecturii păcii, securității și dezvoltării UE, consolidând astfel pacea și stabilitatea în lume. Un element esențial al contribuțiilor sale este capacitatea demonstrată a IdS de a oferi răspunsuri rapide, în timp util, în situații de criză. Ajutor umanitar și protecție civilă Evaluările efectuate în 2011 au indicat faptul că activitățile Comisiei au abordat riscuri majore pentru sănătate, contribuind la scăderea ratei mortalității și la îmbunătățirea controlului bolilor în cazul refugiaților birmanezi din Cambodgia, au furnizat un răspuns adecvat și eficient la epidemia de holeră din Zimbabwe, au furnizat programe multisectoriale relevante și adecvate în Uganda și au contribuit în mod activ la răspunsul european, în ansamblul său, cu privire la cutremurul din Haiti. Evaluările efectuate pentru Haiti și Zimbabwe au evidențiat nevoia de a defini, încă din primele stadii ale intervenției, legăturile necesare între ajutorul de urgență, reabilitare și dezvoltare. Această constatare confirmă propunerile actuale ale Comisiei privind ajutorul umanitar, prin integrarea și consolidarea sistematică a legăturilor necesare între ajutorul de urgență, reabilitare și dezvoltare în cazul intervențiilor umanitare. În final, evaluarea mecanismului de protecție civilă și a instrumentului financiar de protecție civilă 2007-2009[76] a indicat faptul că ambele componente au contribuit semnificativ la dezvoltarea cooperării și coordonării la nivel european. Extindere O evaluare în vederea elaborării, începând cu 2013, a instrumentelor financiare de preaderare (IPA)[77] la nivel de sector, de țară și de regiune, a confirmat relevanța generală a sprijinului oferit prin intermediul IPA. De asemenea, evaluarea a ajuns la concluzia că beneficiile economice și beneficiile de ordin general ale extinderii ar face mai mult decât să compenseze costul elaborării unui nou instrument financiar și că instrumentul UE ar permite realizarea valorii adăugate europene, punând în legătură sprijinul financiar cu progresul condiționat de criteriile politice, fapt care ar permite UE să acționeze ca un catalizator pentru cooperarea supranațională și interregională și ca un intermediar care să pună la dispoziție expertiza diferitelor administrații și agenții din cadrul UE (de exemplu, acorduri de înfrățire). Evaluarea confirmă, de asemenea, existența unor argumente solide în favoarea viitorului instrument financiar de preaderare care ar beneficia de pe urma unei îmbunătățiri a coerenței între următoarele aspecte: dialog politic și cooperare financiară, proces de programare concentrat pe abordări sectoriale, programare multianuală, implicare sporită a beneficiarilor și a părților interesate în toate etapele, cât și introducerea de stimulente de performanță. 3. Concluzii Evaluarea rezultatelor acestui raport indică în general că obiectivele diferitelor programe financiare au fost realizate și că au demonstrat valoarea adăugată a intervențiilor UE. Cu toate acestea, raportul se bazează, în principal, pe evaluări intermediare care au o orientare operațională accentuată și nu prezintă concluzii cu privire la impactul sau rezultatele finale. Au fost trase învățăminte și au fost menționate domeniile în care se mai pot aduce îmbunătățiri. De fiecare dată când a fost posibil, prezentul raport a identificat măsura corectivă recomandată care a influențat programele ulterioare. La nivel general, raportul indică nevoia unei focalizări sporite, care să permită stabilirea unor legături între rezultate și obiective, și a unei atenții mai mari acordate coerenței și consecvenței acțiunilor. Comisia dorește să definească mult mai precis, prin discuții cu autoritatea care acordă descărcarea de gestiune, modalitățile prin care acest raport ar putea fi îmbunătățit. De asemenea, Comisia ia act de solicitarea Curții de Conturi ca acest raport să fie întocmit mult mai devreme în cursul anului. Pe viitor, raportul va fi conceput pentru a indica situația programelor UE în raport cu obiectivele acestora și pentru a identifica rezultatele și impactul, pe măsură ce acestea devin disponibile. În vederea realizării acestui obiectiv, este nevoie de stabilirea unui cadru consecvent pentru a asigura monitorizarea progreselor pe durata derulării programelor. [1] Primul raport de evaluare privind exercițiul financiar 2010 a fost adoptat de către Comisie la 17 februarie 2012 [ref. COM(2012) 40]. [2] Decizia Parlamentului European din 10 mai 2011 privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2009, Secțiunea III, alineatele (71) și (72). [3] Opinia Curții de Conturi 4/2012, primită de către Comisie la 7 iunie. [4] Respectiv: ciclul de planificare strategică și programare adoptat de Comisie - rapoartele anuale de activitate, declarațiile bugetare anuale etc. [5] Secțiunea „Concluzii”, pagina 16. [6] Decizia Parlamentului European din 2010 privind descărcarea de gestiune [P7_TA(2012)0153)_Part I). [7] Opinia Curții de Conturi 4/2012, primită de către Comisie la 7 iunie. [8] Este posibil ca studiile de evaluare să conțină revizuiri ale unor aspecte specifice ale performanței activităților și/sau să se concentreze asupra aspectelor de monitorizare și de implementare. [9] Instrucțiunile permanente pentru rapoartele anuale de activitate (RAA) pe 2011 – Articolul 60 alineatul (7) din Regulamentul financiar. [10] Articolul 33 din Regulamentul financiar. [11] Buget multianual aproximativ de 3,6 miliarde EUR. [12] Abordarea generală a acestui raport este aceea de a identifica evaluările intermediare. Atunci când nu există nicio mențiune cu privire la caracterul intermediar sau ex-post al evaluării, aceasta conține ambele elemente. [13] Chiar dacă programul acoperă perioada 2007-2013, se preconizează că ultimele rezultate vor fi arhivate în jurul anului 2017. [14] http://ec.europa.eu/enterprise/dg/files/evaluation/eye_final_report_en.pdf [15] Buget aproximativ de 34 de milioane EUR. [16] Bugetul UE utilizat doar pentru garanții. [17] Obiectivele programului TEN-T cuprind asigurarea coeziunii, a interconectării și a interoperabilității rețelei transeuropene de transport și a accesului la această rețea. [18] Buget aproximativ de 8 milioane EUR. [19] Un număr de optsprezece proiecte vizează căile ferate, iar două vizează căile navigabile interioare. [20] Indicațiile intermediare sau ex-post nu sunt specificate în cazul evaluărilor care se referă la programe anterioare sau în derulare. [21] http://ec.europa.eu/transport/evaluations/doc/2011_marco-polo-programme-2003-2010.pdf. Parțial o evaluare ex-post a ultimului program și parțial o evaluare intermediară a programului actual. [22] Buget aproximativ de 417 milioane EUR destinat exclusiv programului Marco Polo I. [23] http://ec.europa.eu/information_society/activities/sip/programme/evaluations/index_en.htm. [24] Buget aproximativ de 55 de milioane EUR. [25] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0548:FIN:RO:PDF. [26] Buget aproximativ de 149 de milioane EUR. [27] http://ec.europa.eu/energy/evaluations/doc/2011_iee2_programme.pdf. [28] Buget aproximativ de 730 de milioane EUR. [29] http://ec.europa.eu/energy/evaluations/doc/2011_eepr_mid_term_evaluation.pdf. [30] Buget aproximativ de 4 milioane EUR. [31] Buget aproximativ de 55 de milioane EUR (inclusiv fondurile destinate Euratom). [32] Situație existentă la 30.9.2012. [33] Prin „regimul de acces liber”, definit ca acces gratuit pe internet, se vizează îmbunătățirea și promovarea diseminării de cunoștințe, contribuind, astfel, la îmbunătățirea eficienței descoperirilor științifice și maximizând rata de rentabilitate a investiției în domeniul cercetării și dezvoltării (CD) pentru organismele de cercetare finanțate de la bugetul public. http://ec.europa.eu/research/science-society/index.cfm?fuseaction=public.topic&id=1294&lang=1. [34] Al cincilea raport de monitorizare privind PC7 – Raport de monitorizare 2011 - http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring [35] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm. [36] Evaluarea programului de cercetare în domeniul transporturilor, parte a PC7, sondajul efectuat în cadrul analizei de impact privind programul „Regiunile cunoașterii”, studiul de evaluare a PC6-NMP. [37] Buget aproximativ de 7 milioane EUR. [38] http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/education/2011/llpreport_en.pdf. [39] Buget aproximativ de 309 milioane EUR. [40] http://ec.europa.eu/social/keyDocuments.jsp?type=0&policyArea=0&subCategory=0&country=0&year=0&advSearchKey=evaluationesf&mode=advancedSubmit&langId=ro. [41] Programul abordează discriminarea la locul de muncă și pe piața muncii. [42] http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/evaluation/expost2006/wp7_en.htm. [43] http://ec.europa.eu/regional_policy/information/evaluations/impact_evaluation_en.cfm#1. [44] http://ec.europa.eu/regional_policy/information/evaluations/impact_evaluation_en.cfm#2. [45] http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/wine/index_en.htm. [46] http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/sugar-2011/index_en.htm. [47] Restructurarea sectorului zahărului, stabilizarea pieței și îmbunătățirea orientării spre piață, garantarea unei aprovizionări corespunzătoare cu zahăr. [48] http://ec.europa.eu/agriculture/evaluation/market-and-income-reports/dairy-sector-2011_en.htm. [49] http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/wine/index_en.htm. [50] http://ec.europa.eu/fisheries/documentation/studies/eff_interim_evaluation_en.pdf Buget aproximativ de 4,3 miliarde EUR. [51] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52011PC0609:RO:NOT. [52] Programul-cadru cuprinde programele specifice „Prevenirea și combaterea infracționalității (ISEC)” și „Prevenirea, pregătirea și gestionarea consecințelor terorismului și ale altor riscuri legate de securitate (CIPS)”. [53] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0351:FIN:RO:PDF. [54] Buget aproximativ de 109 milioane EUR. [55] Buget aproximativ de 199 de milioane EUR. [56] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0254:FIN:RO:PDF. [57] Buget aproximativ de 116 milioane EUR. [58] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0249:FIN:RO:PDF. Buget aproximativ de 93 de milioane EUR. [59] http://eur-lex.europa.eu/Result.do?T1=V5&T2=2011&T3=246&RechType=RECH_naturel&Submit=Search. [60] Buget aproximativ de 21 de milioane EUR. [61] Rețeaua europeană de radio. [62] Buget aproximativ de 312 milioane EUR. http://ec.europa.eu/regional_policy/information/evaluations/impact_evaluation_en.cfm#1. [63] http://ec.europa.eu/health/programme/docs/mthp_final_report_oct2011_en.pdf. [64] Buget aproximativ de 157 de milioane EUR. http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/common/publications/studies/fiscalis2013_mid_term_report_en.pdf. [65] http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/youth/2011/interimreport_en.pdf. [66] Buget aproximativ de 885 milioane EUR. [67] http://ec.europa.eu/europeaid/how/evaluation/evaluation_reports/2011/1286_docs_en.htm. [68] http://ec.europa.eu/europeaid/how/evaluation/evaluation_reports/2011/1290_docs_en.htm. [69] http://ec.europa.eu/europeaid/how/evaluation/evaluation_reports/2011/1296_docs_en.htm. [70] Buget aproximativ de 7,9 milioane EUR. [71] http://ec.europa.eu/europeaid/how/evaluation/evaluation_reports/2011/1291_docs_en.htm. [72] Buget aproximativ de 7,7 miliarde EUR pentru perioada 2001-2010. [73] http://ec.europa.eu/europeaid/how/evaluation/evaluation_reports/2011/1294_docs_en.htm. [74] Buget aproximativ de 286 de milioane EUR pentru perioada 1999-2009. [75] http://ec.europa.eu/dgs/secretariat_general/evaluation/search/search.do. [76] Buget aproximativ de 190 de milioane EUR pentru perioada 2007-2013. [77] Buget aproximativ de 11,5 milioane EUR pentru perioada 2007-2013.