COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 20.10.2011 
SEC(2011) 1218 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
care înso ţeşte documentul 
Propunere de  
Regulament al Parlamentului European și al Consiliului 
privind utiliz ările abuzive ale informa țiilor privilegiate și manipul ările pieței (abuzul de 
piață) 
 
și 
 
Propunere de  
Directivă a Parlamentului European și a Consiliului 
privind sanc țiunile penale pentru utiliz ările abuzive ale informa țiilor privilegiate și 
manipulările pieței  
 
{COM(2011) 651 final} 
{SEC(2011) 1217 final}  
 
RO 2   RO 1. DEFINIREA PROBLEMEI  
Directiva privind abuzul de pia ță (Market Abuse Directive - MAD) are ca scop 
îmbunătățirea integrit ății pieței și a încrederii investitorilor, interzicând persoanelor 
care dețin informa ții privilegiate s ă efectueze tranzac ții cu instrumente financiare la 
care se refer ă informa țiile respective („utilizarea abuziv ă a informa țiilor 
privilegiate“), precum și manipularea pie țelor prin practici precum lansarea de 
informații sau zvonuri false și efectuarea unor tranzac ții prin care pre țurile sunt fixate 
la nivele anormale („manipularea pie ței“). 
MAD creeaz ă câteva instrumente pentru prevenirea și detectarea abuzurilor de pia ță, 
cum sunt listele cu persoanele care au acces la informa ții privilegiate, rapoartele 
privind tranzac țiile suspecte și publicarea tranzac țiilor cu ac țiuni efectuate de 
personalul de conducere. De  asemenea, directiva oblig ă emitenții de instrumente 
financiare tranzac ționate pe o pia ță reglementat ă să difuzeze cât mai curând posibil 
informațiile privilegiate pe care le de țin, posibilit ățile de amânare fiind limitate. 
Pentru a stimula aplicarea, directiva confer ă autorităților competente na ționale 
atribuțiile necesare pentru derularea de investiga ții, pentru adoptarea de m ăsuri 
administrative și impunerea de sanc țiuni „efective, propor ționale și disuasive“. 
MAD a introdus un cadru de armonizare a principiilor și normelor cheie privind 
abuzul de pia ță, care permite o cooperare mai bun ă între autorit ățile de reglementare. 
Cu toate acestea, serviciile Comisiei au identificat mai multe probleme, care sunt 
analizate în cele ce urmeaz ă. 
1.1. Lacune în reglementarea noilor pie țe, platforme și instrumente OTC  
Dacă un instrument financiar este admis la tranzac ționare pe o pia ță reglementat ă, 
atunci orice tranzac ții cu instrumentul respectiv sunt reglementate prin MAD, fie c ă 
tranzacțiile cu instrumentul respectiv au loc într-un sistem multilateral de 
tranzacționare (MTF), un sistem el ectronic de brokeraj („re țea cross“) sau 
extrabursier (OTC). Mai mult, în ceea ce prive ște utilizarea abuziv ă a informa țiilor 
privilegiate (de și nu și în ceea ce prive ște manipularea pie ței), interdic țiile se extind 
pentru a cuprinde și instrumentele financiare ca re nu sunt admise la tranzac ționare pe 
o piață reglementat ă, dar a căror valoare depinde de astfel de instrumente financiare.  
Cu toate acestea, perspectiva axat ă pe instrumente tranzac ționate pe pie țe 
reglementate a fost dep ășită de evoluția piețelor. Creșterea concuren ței și dezvoltarea 
mijloacelor tehnice au condus la utilizarea tot mai frecvent ă a MTF-urilor și a altor 
sisteme organizate de tranzac ționare (cum ar fi re țelele cross) pentru a efectua 
tranzacții cu instrumente financiare. S-a înregistrat și o creștere a num ărului de pie țe 
OTC. Dac ă un instrument nu este admis la tranzac ționare pe o pia ță reglementat ă, ci 
este tranzac ționat numai într-un MTF, un alt astfel  de sistem sau OTC, instrumentul 
respectiv nu este reglementat prin MAD.  
S-au exprimat opinii conform c ărora fragmentarea tot mai mare a tranzac țiilor 
efectuate între pie țe poate împiedica aplicarea eficace a reglement ărilor, iar 
standardele diferite de  supraveghere în func ție de tipul locului de tranzac ționare pot 
duce la apari ția condițiilor de concuren ță inegală. În ultimul rând, tendin ța crescând ă 
 
RO 3   RO de utilizare a mijloacelor de tranzac ționare de înalt ă frecvență (HFT) și automatizat ă 
a ridicat probleme privind modul în care autorit ățile de reglementare controleaz ă 
aceste opera țiuni și dacă MAD reglementeaz ă corespunz ător anumite strategii care 
pot constitui practici abuzive.  
1.2. Lacune în reglementarea pie țelor mărfurilor și ale instrumentelor derivate pe 
mărfuri  
Abuzul de pia ță poate să aibă loc între pie țe și peste grani țe, iar acest fapt ridic ă 
probleme referitoare la pie țele de mărfuri și de instrumentele derivate conexe, atunci 
când normele de integritate și de transparen ță se aplic ă piețelor instrumentelor 
derivate, dar nu și piețelor subiacente.  
În prezent, MAD nu prevede nicio obliga ție a responsabililor cu supravegherea 
financiară de a ține cont de evolu țiile piețe l o r  f i z i c e  d e  m ărfuri atunci când 
investigheaz ă abuzuri pe pie țele financiare sau obliga ția de a coopera și de a face 
schimb de informa ții cu autorit ățile de reglementare a pie țelor fizice din UE sau din 
țări terțe. Lipsa cooper ării dintre autorit ățile de reglementare ale pie țelor fizice și 
autoritățile piețelor financiare ar putea peri clita integritatea ambelor pie țe. 
Piețele de mărfuri nu se supun acelora și norme de transparen ță și de integritate în 
activitatea de tranzac ționare, precum pie țele financiare. Sunt interzise opera țiunile cu 
instrumente financiare derivate care denatureaz ă prețul instrumentelor financiare. Cu 
toate acestea, tranzac țiile cu instrumente financiare  derivate care denatureaz ă 
prețurile piețelor fizice subiacente și tranzacțiile efectuate pe pie țele fizice care 
denatureaz ă prețul instrumentelor financiare nu sunt reglementate în defini ția actuală 
a practicilor de manipularea pie ței. Autorit ățile de reglementare au exprimat obiec ții 
privind utilizarea pie țelor instrumentelor financiare  derivate pentru a manipula 
piețele de mărfuri subiacente. 
În plus, nu exist ă norme generale care s ă specifice informa țiile care trebuie difuzate 
cu privire la pie țele de mărfuri și există rezerve cu privire la lipsa de transparen ță a 
informațiilor principale privind pie țele de mărfuri. Acest fapt constituie o problem ă 
pentru investitorii de pe pie țele instrumentelor financiare derivate pe m ărfuri, 
deoarece pre țul unui instrument derivat este determinat în mare m ăsură de 
instrumentul sau m ărfurile subiacent(e). Constituie o problem ă și pentru responsabilii 
cu supravegherea deoarece nu pot verifica posibilele abuzuri pe aceste pie țele. 
1.3. Autoritățile de reglementare nu pot aplica normele efectiv  
În primul rând, autorit ățile de reglementare nu dispun de competen țele necesare 
pentru a detecta abuzul de pia ță, cum ar fi primirea unor rapoarte privind tranzac țiile 
suspecte cu instrumente financiare derivate OTC, cu toate c ă acestea pot fi utilizate 
în cazurile de abuz de pia ță. În unele state membre autorit ățile de reglementare nu au 
acces la înregistr ările convorbirilo r telefonice și la schimburile de date ale 
operatorilor de telecomunica ții, care ar putea oferi probe în investigarea și 
sancționarea abuzului de pia ță, mai ales pentru utilizarea abuziv ă a informa țiilor 
privilegiate. Drept urmare, este  posibil ca abuzurile de pia ță specifice care pot fi 
supuse sanc țiunilor administrative s ă rămână nedetectate și nesancționate. Accesul la 
astfel de date este considerat un mijloc important în realizarea demersurilor de 
investigare și aplicare a normelor de c ătre autorit ățile de reglementare din sectorul 
 
RO 4   RO financiar. Unele autorit ăți de reglementare nu au competen țele necesare pentru a intra 
în sedii private pentru a ob ține documente. În plus, aceste autorit ăți pot fi private de 
accesul la informa ții importante cu privire la tranzac ții suspecte din surse primare - 
informatorii, deoarece ace știa nu pot fi recompensa ți și nu sunt suficient proteja ți. 
Mai mult, autorit ățile de reglementare nu au mijloacele necesare pentru gestionarea 
„tentativelor de manipulare a pie ței“, atunci când o persoan ă încearcă, dar nu reu șește 
să manipuleze pia ța. 
În al doilea rând, nu toate autorit ățile competente dispun de un set complet de 
competen țe de sancționare pentru a se asigura c ă pot aplica sanc țiuni corespunz ătoare 
pentru toate formele de abuz. De exemplu, în 8 state membre autorit ățile competente 
nu au posibilitatea de a retrage autoriza ții în cazul în care persoana a s ăvârșit o 
încălcare. Mai mult, în anumite state membre  nivelul amenzilor administrative poate 
fi considerat sc ăzut și insuficient de disuasiv. În cazul în care câ știgurile ce pot fi 
obținute în urma abuzurilor de pia ță depășesc valoarea sanc țiunilor, efectul disuasiv 
al sancțiunilor este diminuat. În plus, nu toate autorit ățile competente se asigur ă că 
toate sanc țiunile aplicate sunt f ăcute publice, un factor important pentru o aplicare 
eficace. În ultimul rând, în unele stat e membre nu sunt disponibile sanc țiuni penale, 
cu un efect disuasiv semn ificativ, pentru infrac țiunile de utilizare abuziv ă a 
informațiilor privilegiate și de manipulare a pie ței. Aceste divergen țe pericliteaz ă 
piața unică, permite arbitrajul de reglementare și complic ă procedurile de cooperare 
transfrontalier ă între autorit ățile de aplicare a legii. 
1.4. Lipsa clarit ății și a certitudinii juridice 
MAD include anumite op țiuni și marje de interven ție, dar și prevederi care las ă loc 
de interpretare când sunt aplicate în practic ă. Aceste divergen țe și ambiguit ăți au 
condus la aplicarea de norme diferite în statele membre. Raportul De Larosière a 
indicat existen ța opțiunilor și marjelor ca fiind unul din motivele denatur ărilor 
concurenței și ale arbitrajul de reglementare , deci un impediment pentru func ționarea 
eficientă a pieței unice. Mai precis, aceast ă problemă ține de conceptul practicilor de 
piață admise (accepted market practices  - AMP), de difuzarea de informa ții 
privilegiate de c ătre emiten ți și obligația persoanelor care ocup ă funcții de conducere 
în cadrul societ ăților emitente de a raporta propriile tranzac ții cu instrumente 
financiare.  
1.5. Sarcini administrative nepropor ționale, mai ales pentru IMM-uri 
S-au exprimat opinii conform c ărora puține IMM-uri încearc ă să acceseze capital pe 
piețele valorilor mobiliare, în parte deoarece costurile ini țiale și ulterioare de cotare 
sunt mai mari decât beneficiile și deoarece legisla ția UE reprezint ă un obstacol prea 
mare pentru IMM-uri în accesarea pie țelor financiare. Dac ă MAD ar reglementa și 
MTF-urile f ără a fi adaptat ă în acest sens, IMM-urile cotate pe astfel de pie țe ar 
înregistra costuri și mai mari decât în prezent, având în vedere faptul c ă piețele IMM-
urilor din mai multe state membre beneficiaz ă de un regim adaptat care le permite 
IMM-urilor s ă-și mențină costurile la un nivel sc ăzut. Factorii interesa ți au identificat 
drept problematice mai ales obliga țiile de a difuza informa ții care pot influen ța prețul 
instrumentelor, de a întocmi liste cu  persoane care au acces la informa ții privilegiate 
și de a publica tranzac țiile efectuate de personalul de conducere. Se consider ă că 
aceste obliga ții necesit ă cheltuieli semnificative și creează sarcini administrative 
pentru companiile mai mici cotate la burse.  
 
RO 5   RO 2. SCENARIUL DE REFERIN țĂ șI SUBSIDIARITATE  
Dacă nu se iau m ăsuri la nivelul UE, este posibil ca problemele men ționate mai sus 
să nu fie solu ționate în mod coordonat și să apară din nou pe viitor. Drept urmare, 
anumite pie țe și tranzacții nu ar intra sub inciden ța normelor privind abuzul de pia ță, 
anumite abuzuri nu ar fi sanc ționate sau ar fi sanc ționate insuficient și s-ar men ține 
sarcinile administrative care se nasc din diferen țele la nivelul legisla țiilor naționale. 
Deși toate problemele prezentate mai sus au implica ții importante pentru fiecare stat 
membru în parte, impactul ge neral al acestora poate fi perceput în întregime numai în 
context transfrontalier. Aceas ta deoarece abuzul de pia ță poate avea loc oriunde este 
cotat instrumentul respectiv, sau în afara burselor, astfel încât exist ă un risc real ca 
măsurile naționale împotriva abuzului de pia ță să fie evitate sau ineficiente, dac ă nu 
se intervine la nivelul UE. Mai mult, este esen țială o abordare uniform ă pentru a 
evita arbitrajul de reglementare. În acest context, ac țiunea UE pare adecvat ă în ceea 
ce privește principiul subsidiarit ății. 
Principiul propor ționalității prevede ca fiecare interven ție să vizeze un obiectiv și să 
nu depășească ceea ce este necesar pentru îndep linirea sa. Întreg ul proces de 
identificare de op țiuni alternative, precum și de analiz ă și comparare a op țiunilor a 
avut la baz ă acest principiu. 
3. OBIECTIVE  
În lumina analizei problemelor de mai sus, obiectivele generale ale revizuirii 
Directivei privind abuzul de pia ță sunt îmbun ătățirea integrit ății pieței și a nivelului 
de protecție a investitorilor, asigurând, în acela și timp, un cadru unic de reglementare 
și condiții de concuren ță egală și crescând atractivitatea pie țelor de valori mobiliare 
pentru IMM-uri în vede rea accesului la capital. 
Atingerea acestor obiective generale necesit ă îndeplinirea urm ătoarelor obiective de 
politică specifice: 
(1) Garantarea faptului c ă reglement ările sunt adaptate la evolu țiile pieței 
(2) Asigurarea aplic ării efective a normelor pr ivind abuzul de pia ță 
(3) Sporirea eficacit ății reglement ărilor privind abuzul de pia ță prin asigurarea 
unui grad mai mare de claritate și de certitudine juridic ă 
(4) Reducerea sarcinilor administrative aco lo unde acest lucru este posibil, mai 
ales pentru IMM-uri. 
4. OPțIUNI DE POLITIC Ă  
Opțiunile de politic ă sunt grupate în func ție de obiectivele opera ționale, care decurg 
din obiectivele men ționate mai sus. 
 
RO 6   RO 4.1. Prevenirea abuzurilor pe pie țele organizate, platforme și în cadrul tranzac țiilor 
OTC 
(1) Opțiunea 1 - nicio m ăsură la nivel UE. 
(2) Opțiunea 2 - extinderea normelo r privind abuzul de pia ță pentru a include 
swap-urile pe riscul de credit (CDS). 
(3) Opțiunea 3 - extinderea normelo r privind manipularea pie ței pentru a include 
instrumentele OTC. 
(4) Opțiunea 4 - extinderea normelo r privind abuzul de pia ță pentru a include 
instrumentele admise la tranzac ționare numai în MTF-uri. 
(5) Opțiunea 5 - extinderea normelo r privind abuzul de pia ță pentru a include 
instrumentele admise la tranzac ționare numai în alte  sisteme de tranzac ționare 
(altele decât MTF-urile). 
(6) Opțiunea 6 - extinderea normelo r privind abuzul de pia ță pentru a include 
instrumentele OTC (tranzac ționate extrabursier) (bilateral). 
(7) Opțiunea 7 - îmbun ătățirea mijloacelor de supraveghere a opera țiunilor HTF. 
(8) Opțiunea 8 - îmbun ătățirea mijloacelor de supraveghere a societ ăților de 
investiții care exploateaz ă sisteme de tranzac ționare, cum sunt MTF-urile. 
4.2. Prevenirea abuzurilor pe pie țele de m ărfuri și de instrumente financiare 
derivate conexe 
(1) Opțiunea 1- nicio m ăsură la nivel UE. 
(2) Opțiune 2 - extinderea defini țiilor informa țiilor privilegiate și a manipul ării 
pieței pentru a include și contractele spot. 
(3) Opțiunea 3 - definirea informa țiilor privilegiate în ceea ce prive ște 
instrumentele financiare derivate pe m ărfuri. 
(4) Opțiunea 4 - obliga ția persoanelor care efectueaz ă tranzacții pe piețele spot de 
a răspunde la solicit ările de informa ții din partea autorit ăților competente. 
(5) Opțiunea 5 - promovarea cooper ării interna ționale dintre autorit ățile de 
reglementare din sectorul financiar și cel al pie țelor fizice. 
(6) Opțiunea 6 - obligarea emiten ților de instrumente fina nciare derivate pe 
mărfuri să difuzeze informa ții care pot influen ța prețul instrumentelor. 
(7) Opțiunea 7 - clarificarea defini ției manipul ării pieței în ceea ce prive ște 
instrumente financiare derivate pe m ărfuri. 
4.3. Asigurarea condi țiilor în care autorit ățile de reglementare dispun de 
informațiile și competen țele necesare pentru a aplica efectiv normele 
(1) Opțiunea 1- nicio m ăsură la nivel UE. 
 
RO 7   RO (2) Opțiunea 2 - introducerea obliga ției de raportare a ordinelor suspecte și a 
tranzacțiilor OTC. 
(3) Opțiunea 3 - interzicerea tenta tivelor de manipulare a pie ței. 
(4) Opțiunea 4 - asigurarea accesului la înregistr ările convorbir ilor telefonice și la 
schimburile de date ale ope ratorilor de telecomunica ții în vederea investig ării 
și sancționării abuzului de pia ță, în baza unui mandat judec ătoresc. 
(5) Opțiunea 5 - asigurarea accesului la  sedii private pentru a ob ține documente 
în vederea investig ării și sancționării abuzului de pia ță, în baza unui mandat 
judecătoresc. 
(6) Opțiunea 6 - m ăsuri de protec ție și acordarea de stimulente pentru 
informatori. 
4.4. Asigurarea aplic ării unor sanc țiuni uniforme, efective și disuasive 
(1) Opțiunea 1 - nicio m ăsură la nivel UE. 
(2) Opțiunea 2 - norme minime comune în materie de m ăsuri și sancțiuni 
administrative. 
(3) Opțiunea 3 - m ăsuri și sancțiuni administrative uniforme. 
(4) Opțiunea 4 - solicitarea introducerii de sanc țiuni penale. 
(5) Opțiunea 5 - norme minime comune în materie de sanc țiuni penale. 
(6) Opțiunea 6 - îmbun ătățirea aplicării sancțiunilor. 
4.5. Reducerea sau eliminarea op țiunilor și a marjelor de interven ție 
(1) Opțiunea 1- nicio m ăsură la nivel UE. 
(2) Opțiunea 2 - armonizarea practicilor de pia ță admise. 
(3) Opțiunea 3 - eliminarea practicilor de pia ță admise și retragerea progresiv ă a 
practicilor existente. 
4.6. Clarificarea anumitor concepte cheie  
(1) Opțiunea 1 - nicio m ăsură la nivel UE. 
(2) Opțiunea 2 - clarificarea condi țiilor în care se poate amâna publicarea 
informațiilor privilegiate. 
(3) Opțiunea 3 - raportarea cu pr ivire la publicarea amânat ă a informa țiilor 
privilegiate. 
(4) Opțiunea 4 - stabilirea condi țiilor în care se poate amâna publicarea 
informațiilor privilegiate în cazul informa țiilor de importan ță sistemică. 
 
RO 8   RO (5) Opțiunea 5 - clarificarea obliga ției de publicare a tranzac țiilor efectuate de 
personalul de conducere. 
4.7. Reducerea sarcinilor administrati ve, mai ales pentru IMM-uri 
(1) Opțiunea 1 - nicio m ăsură la nivel UE. 
(2) Opțiunea 2 - regimul IMM-urilor în ceea ce prive ște publicarea informa țiilor 
privilegiate. 
(3) Opțiunea 3 - scutirea IMM-urilor  de la publicarea informa țiilor privilegiate. 
(4) Opțiunea 4- armonizarea listelor cu persoanele care au acces la informa ții 
privilegiate. 
(5) Opțiunea 5- scutirea IMM-uril or de la întocmirea list elor cu persoanele care 
au acces la informa ții privilegiate. 
(6) Opțiunea 6 - eliminarea obliga ției de raportare a tranzac țiilor efectuate de 
personalul de conducere. 
(7) Opțiunea 7 - armonizarea cerin țelor de raportare a tranzac țiilor efectuate de 
personalul de conducere, cu un plafon majorat pentru to ți emitenții, inclusiv 
IMM-urile. 
(8) Opțiunea 8 - regimul IMM-urilor în ceea ce prive ște raportarea tranzac țiilor 
efectuate de personalul de conducere. 
5. EVALUAREA EFECTELOR OP țIUNILOR PREFERATE  
Diferitele op țiuni de politic ă au fost testate în func ție de criteriile eficacit ății și 
eficienței în îndeplinirea obiectivelor în cauz ă. În urma compar ării opțiunilor de 
politică s-au formulat urm ătoarele concluzii: 
– Piețe organizate, platforme și tranzac ții OTC : opțiunea preferat ă este o 
combinație a opțiunilor 2, 3, 4, 5, 7 și 8. Dacă se combin ă opțiunile 4, 5 și 8 se 
asigură condiții de concuren ță echitabil ă și un nivel ridicat de protec ție a 
investitorilor și de integritate a pie ței pentru instrumentele fi nanciare, indiferent de 
locul în care sunt admise la tranzac ționare. Combinarea op țiunilor 2 și 3 ar asigura 
interzicerea în mod clar a pr acticilor de ma nipulare a pie ței în cazul 
instrumentelor subiacente prin intermediu l instrumentelor financiare derivate 
tranzacționate OTC, precum CDS-urile. Op țiunea 7 ar simplifica activit ățile 
autorităților de reglementare în detectarea și sancționarea practicilor de 
manipulare prin tranzac ționarea de înalt ă frecvență. 
– Instrumente financiar e derivate pe m ărfuri: opțiunea preferat ă este combinarea 
opțiunilor 3, 4, 5 și 7. Prin combinarea acestor op țiuni se vor clarifica defini țiile și 
interdicțiile curente, asigurându-se regl ementarea tuturor strategiilor de 
manipulare legate de tranzac ționarea mai multor instrumentelor și creându-se 
condiții de concuren ță echitabile pentru invest itori. În ceea ce prive ște costurile, 
acoperirea riscului va deveni  mai costisitoare pentru produc ători, iar responsabilii 
 
RO 9   RO cu supravegherea vor trebui s ă investeasc ă în instrumente suplimentare pentru 
prelucrarea și de monitorizarea date lor. În ceea ce prive ște beneficiile, va fi mai 
clar pentru investitori ce informa ții se pot a ștepta să primeasc ă și cum trebuie s ă 
se comporte pe pie țele instrumentelor financiare derivate. 
– Competen țele autorit ăților de reglementare: opțiunea preferat ă este combinarea 
opțiunilor 2, 3, 4, 5 și 6. Combinarea acestor op țiuni va asigura autorit ăților de 
reglementare competen țele adecvate pentru a detecta abuzul de pia ță, în special 
prin simplificarea mijloacelor de detectare a tranzac țiilor și a ordinelor OTC 
suspecte și pentru a sanc ționa tentativele de manipulare a pie ței. Ea va asigura 
posibilitatea autorit ăților competente ca, atunci când au motive întemeiate s ă 
suspecteze abuzuri de pia ță, să dețină competen țele necesare pentru a accesa 
înregistrări ale convorbirilor telefonice și schimburi de date de ținute de operatorii 
de telecomunica ții și de a intra în sedii private, pe baza unor garan ții, în 
conformitate cu directiva privind protec ția vieții private în comunica țiile 
electronice și cu carta drepturilor fundamentale. În ultimul rând, pachetul va 
îmbunătăți detectarea abuzurilor prin asigurarea protec ției împotriva 
repercusiunilor și a stimulentelor pentru informatori. 
– Sancțiuni: opțiunea preferat ă este combinarea op țiunilor 2, 4 și 6. Aceste op țiuni, 
care se consolideaz ă una pe cealalt ă, vor asigura sanc țiuni efective, propor ționale 
și disuasive, pe baza cadrului legislativ privind abuzul de pia ță. În conformitate cu 
articolul 83 alineatul (2) din trat at (TFUE), introducerea unei cerin țe privind 
sancțiunile penale pentru infrac țiunile de utilizare abuziv ă a informa țiilor 
privilegiate și de manipulare a pie ței, astfel cum sunt defini te la nivelul UE, este 
considerat ă esențială și proporțională pentru func ționarea pie ței interne. 
– Opțiuni și marje de interven ție: opțiunea preferat ă este opțiunea 3. Punerea în 
aplicare a acestei op țiuni ar reduce o surs ă de incertitudine juridic ă, ar clarifica 
cadrul legislativ aplicabil și ar reprezenta un pas înaint e în crearea unui cadru unic 
de reglementare în UE. 
– Concepte cheie: opțiunea preferat ă este o combina ție a opțiunilor 3, 4 și 5. 
Aceasta ar asigura o certitudine juridic ă mai mare referitor la amânarea public ării 
informațiilor și la tranzac țiile efectuate de personalul de conducere, eliminând în 
același timp o op țiune din directiv ă.  
– IMM-uri/sarcina administrativ ă: opțiunea preferat ă este combinarea op țiunilor 2, 
4, 5 și 7. Aceste patru op țiuni ar reduce considerabil sarcinile administrative ale 
emitenților în baza cadrului legisla tiv privind abuzul de pia ță și ar stabili un regim 
specific al abuzului de pia ță pentru IMM-uri, redu când sarcina administrativ ă a 
acestora.  
6. MONITORIZARE șI EVALUARE  
Comisia va monitoriza modul în care statele membre pun în aplicare modific ările propuse în 
cadrul ini țiativei legislative pr ivind abuzul de pia ță. Evaluarea consecin țelor punerii în 
aplicare a m ăsurii legislative poate avea loc dup ă trei ani de la intrarea în vigoare a m ăsurii 
legislative, sub forma unui raport c ătre Consiliu și către Parlament. Acesta se poate baza pe 
datele primite de la autorit ățile competente na ționale cu privire la sanc țiunile aplicate pentru 
 
RO 10   RO abuzul de pia ță și pe un raport al AEVMP privind experien țele cumulate de autorit ățile de 
reglementare.