Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI de modificare a Regulamentului (UE) nr. 349/2012 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză /* COM/2012/0284 final - 2012/0148 (NLE) */





EXPUNERE DE MOTIVE 1. CONTEXTUL PROPUNERII · Motivele și obiectivele propunerii Prezenta propunere se referă la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene[1] (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în cadrul procedurii de reexaminare interimare referitoare la taxa antidumping în vigoare aplicată importurilor de acid tartric originar din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”). · Contextul general Prezenta propunere se înscrie în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază și constituie rezultatul unei anchete care s-a desfășurat în conformitate cu cerințele de fond și de procedură prevăzute în regulamentul de bază. · Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii Prin Regulamentul (CE) nr. 130/2006 al Consiliului, a fost instituită o taxă antidumping definitivă la importurile de acid tartric originar din RPC[2] Această taxă a fost modificată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 332/2012 al Consiliului[3] și a fost prelungită pe o perioadă de cinci ani prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 349/2012 al Consiliului[4]. · Coerența cu alte politici și obiective ale Uniunii Nu se aplică. 2. REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI · Consultarea părților interesate Părțile interesate vizate de procedură au avut posibilitatea de a-și apăra interesele în timpul anchetei, în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază. · Obținerea și utilizarea expertizei Nu a fost nevoie de expertiză externă. · Evaluarea impactului Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază. Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, dar conține o listă exhaustivă de condiții care trebuie evaluate. 3. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII · Rezumatul acțiunii propuse La 29 iulie 2011, Comisia a anunțat o revizuire intermediară a taxei antidumping în vigoare în ceea ce privește importurile de acid tartric originar din RPC printr-un aviz (denumit în continuare „avizul de deschidere”) publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Aceasta a fost în urma unei cereri de reexaminare limitate la dumping și la doi producători de acid tartric din RPC, și anume Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai și Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd., Changzhou. Ancheta a constatat existența în continuare a dumpingului. Prin urmare, se propune adoptarea de către Consiliu a propunerii de regulament anexate în vederea modificării măsurilor existente, care trebuie publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene până la 28 iulie 2012 cel târziu. · Temei juridic Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene. · Principiul subsidiarității Propunerea intră în sfera competenței exclusive a Uniunii Europene. În consecință, principiul subsidiarității nu se aplică. · Principiul proporționalității Propunerea este în conformitate cu principiul proporționalității din următoarele motive: Forma de acțiune este descrisă în regulamentul de bază și nu permite luarea unei decizii la nivel național. Nu sunt necesare indicații privind măsura în care sarcina financiară și administrativă care revine Uniunii, guvernelor naționale, autorităților regionale și locale, operatorilor economici și cetățenilor este limitată la minimum și proporțională cu obiectivul propunerii. · Alegerea instrumentelor Instrumente propuse: regulament. Alte instrumente nu ar fi adecvate din următorul motiv: regulamentul de bază nu oferă opțiuni alternative. 4. IMPLICAȚIILE BUGETARE Propunerea nu are implicații asupra bugetului Uniunii. 2012/0148 (NLE) Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI de modificare a Regulamentului (UE) nr. 349/2012 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene[5] (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 și articolul 11 alineatele (3), (5) și (6), având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) după consultarea comitetului consultativ, întrucât: A. PROCEDURA 1. Măsurile în vigoare (1) În 2006, Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 130/2006[6], o taxă antidumping definitivă (denumită în continuare „măsurile antidumping originale”) la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „țara în cauză”). Regulamentul respectiv a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 150/2008 al Consiliului[7]. În 2012, Consiliul a modificat măsurile în vigoare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 332/2012[8] și a prelungit măsurile pentru o nouă perioadă de cinci ani prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 349/2012[9]. 2. Inițierea unei reexaminări intermediare (2) Cererea de reexaminare a fost depusă de următorii producători din Uniune: Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie Srl și Comercial Quimica Sarasa s.l. (denumiți în continuare „solicitanții”). (3) Domeniul cererii de reexaminare se limitează la analiza dumpingului în ceea ce-i privește pe doi producători-exportatori chinezi, respectiv Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou, și Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai. Cererea a susținut că instituirea în continuare de măsuri la nivelul actual, care se bazează pe nivelul de dumping stabilit anterior, pare a nu mai fi suficientă pentru a contracara dumpingul, având în vedere că ambelor societăți ar trebui să li se respingă cererea de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”). (4) Stabilind că deține suficiente elemente de probă prima facie pentru deschiderea unei reexaminări intermediare și în urma consultării comitetului consultativ, Comisia a anunțat la 29 iulie 2011, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene[10] (denumit în continuare „aviz de deschidere”), deschiderea unei reexaminări intermediare limitate la dumping, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. 3. Ancheta 3.1. Perioada de anchetă (5) Ancheta privind dumpingul a acoperit perioada cuprinsă între 1 iulie 2010 și 30 iunie 2011 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). 3.2. Părțile vizate de prezenta anchetă (6) Comisia a informat în mod oficial cei doi producători-exportatori din țara în cauză și autoritățile țării în cauză cu privire la deschiderea reexaminării intermediare. (7) Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și prezenta în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere. 3.3. Răspunsuri la chestionare și verificări (8) Comisia a trimis chestionare către doi producători-exportatori menționați în cererea de reexaminare și producătorilor din țara analogă, Argentina. (9) S-au primit răspunsuri la chestionare de la cei doi producători-exportatori chinezi, precum și de la producătorul cooperant din țara analogă. (10) Pentru a permite celor doi producători-exportatori din RPC să prezinte o cerere de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”) sau a tratamentului individual (denumit în continuare „TI”), dacă doreau acest lucru, Comisia a trimis formulare de cerere în acest sens. Ambii au prezentat cereri pentru statutul de societate care îndeplinește condițiile unei economii de piață sau pentru tratamentul individual, în eventualitatea în care ancheta stabilea că nu sunt îndeplinite condițiile pentru acordarea statutului de TEP. (11) Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea dumpingului și a procedat la efectuarea de vizite de verificare în incintele următoarelor societăți: (a) Producători-exportatori în RPC: – Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai – Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd., Changzhou (b) Producători-exportatori din țara analogă – TARCOL S.A., Buenos Aires B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR 4. Produsul în cauză (12) Produsul care face obiectul prezentei reexaminări este același cu cel din ancheta inițială, și anume acidul tartric, cu excepția acidului tartric D-(-) cu o rotație optică negativă de cel puțin 12,0 grade, măsurată într-o soluție de apă în conformitate cu metoda descrisă în farmacopeea europeană, originar din RPC, încadrat în prezent la codul NC ex 2918 12 00 (denumit în continuare „produsul în cauză”). (13) Produsul în cauză se utilizează în vin, băuturi și aditivi alimentari, ca ignifug în mortar și în numeroase alte produse. Produsul poate fi obținut fie pe baza produselor secundare din fabricarea vinului, ca în cazul producției din Uniune, fie prin sinteză chimică plecând de la compuși petrochimici, ca în cazul producției din RPC. Numai acidul tartric L + este produs pe baza produselor secundare din fabricarea vinului. Mijloacele sintetice de producție permite fabricarea atât a acidului tartric L +, cât și a acidului tartric DL. Ambele tipuri reprezintă produsul în cauză și utilizările lor se suprapun. 5. Produsul similar (14) Ca și în cazul anchetei precedente, s-a considerat că acidul tartric fabricat în RPC și exportat către UE, acidul tartric fabricat și vândut în țara analogă (Argentina) și acidul tartric fabricat și vândut în UE de producătorii din Uniune prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice esențiale și este destinat acelorași utilizări de bază. Prin urmare, aceste produse au fost considerate produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. C. DUMPINGUL 1. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”) (15) Ambele societăți menționate în cererea de reexaminare au solicitat acordarea tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”). În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping privind importurile originare din RPC, valoarea normală se determină în conformitate cu alineatele (1)-(6) din articolul menționat pentru acei producători despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. (16) Pe scurt și numai în scop orientativ, criteriile TEP sunt prezentate mai jos, în formă rezumată: (1) deciziile și costurile economice se stabilesc drept reacție la condițiile de piață și fără intervenția semnificativă a statului; (2) actele contabile sunt supuse auditării independente, în conformitate cu standardele internaționale, și utilizate în orice caz; (3) nu există denaturări importante determinate de vechiul sistem al economiei planificate; (4) legislația privind falimentul și proprietatea asigură securitatea juridică și stabilitatea; (5) operațiunile de schimb se efectuează la cursul pieței. (17) Ambii producători din RPC au cerut TEP în temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Fiecare cerere de TEP a fost analizată și au fost efectuate anchete la fața locului la societățile comerciale care au cooperat. (18) Pentru ambele societăți, TEP a fost refuzat în temeiul criteriului 1 de la articolul 2 alineatul (7) litera (c), pe baza dovezilor că prețul materiei prime de bază, benzen, a fost denaturat. O comparație a prețurilor de pe piața internă din China, utilizând ca sursă prețurile de achiziție ale unui producător cooperant comparate cu prețurile practicate în alte țări cu economie de piață, a arătat o diferență de preț cuprinsă între 19% și 51% în cursul perioadei de anchetă. RPC impune un tarif de 40% la importul de benzen (deși acesta nu era în realitate în vigoare în cursul perioadei de anchetă) și, de asemenea, nu rambursează nicio parte din TVA-ul de 17% perceput la exportul acestui produs. De asemenea, au fost constatate denaturări ale prețurilor materiei prime intermediare, anhidridă maleică, achiziționată de celălalt producător cooperant, folosind ca sursă achizițiile sale. (19) TEP a fost, de asemenea, refuzat unei societăți comerciale pe baza criteriilor 2 și 3 ca urmare dovezilor privind prețul scăzut pentru dreptul de folosire a pământului și, de asemenea, ca urmare a supraevaluării activelor societății pentru a garanta un împrumut de la o bancă proprietate de stat. (20) Ambele societăți au contestat concluziile Comisiei după ce acestea le-au fost comunicate. Cu toate acestea niciuna dintre societăți nu a putut explica prețul scăzut al benzenului pe piața din China. Societatea menționată la considerentul (18) de mai sus a furnizat o serie de documente pentru a contesta concluziile noastre în ceea ce privește prețurile pentru dreptul de folosire a pământului și evaluarea activelor sale. Cu toate acestea, deoarece aceste documente au fost solicitate în timpul inspecției și nu au fost furnizate, s-a decis, în consecință, că aceste informații nu pot fi verificate sau considerate ca informații de bază. (21) În consecință TEP este refuzat celor două societăți. (22) Cu toate acestea, ambele societăți îndeplinesc cerințele stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază și, prin urmare, au dreptul de a beneficia de o taxă antidumping individuală utilizând propriile lor prețuri la export. 2. Țara analogă (23) În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului sau a valorii construite într-o țară terță cu economie de piață adecvată (denumită în continuare „țara analogă”) sau pe baza prețului practicat la exportul din țara analogă către alte țări, inclusiv către Uniune sau, în cazul în care acest lucru nu este posibil, în orice alt mod rezonabil, inclusiv pe baza prețului plătit efectiv sau care urmează să fie plătit în Uniune pentru produsul similar, ajustat în mod corespunzător, dacă este necesar, pentru ca acesta să includă o marjă de profit rezonabilă. (24) În avizul de deschidere, precum și pe parcursul anchetei inițiale, Argentina a fost propusă ca țară analogă adecvată, în scopul stabilirii valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. În urma publicării avizului de deschidere, o societate comercială din India și una din Australia au fost identificate ca posibile alternative de producători dintr-o țară terță cu economie de piață. Cu toate acestea, niciuna din cele două societăți comerciale nu a răspuns la chestionarul care le-a fost transmis. (25) Un producător de acid tartric din Argentina a cooperat la anchetă, răspunzând la un chestionar. Ancheta a arătat că Argentina are o piață concurențială pentru acidul tartric cu doi producători locali concurenți și importuri din țări terțe. În plus, volumul producției Argentinei reprezintă peste 20% din volumul exporturilor chineze ale produsului în cauză către UE. Prin urmare, piața argentiniană a fost considerată suficient de reprezentativă pentru determinarea valorii normale pentru RPC. (26) Prin urmare, s-a concluzionat, ca și în ancheta anterioară, că Argentina reprezintă o țară analogă corespunzătoare, în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. 3. Valoarea normală (27) Valoarea normală a fost stabilită pe baza informațiilor primite de la producătorul cooperant din țara analogă. Deși producătorul din țara analogă avusese vânzări interne de produs în cauză, având în vedere diferența între metoda de producție din Argentina și din RPC, care are un impact semnificativ asupra prețurilor și costurilor, s-a decis să se construiască valoarea normală, în loc să utilizeze aceste prețuri de vânzare pe piața internă. Costul materiilor prime din Argentina a fost înlocuit cu un preț mediu pe piață pentru benzen și s-au ajustat costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale în Argentina pentru a reflecta mai bine piața internă din China. (28) Valoarea normală pentru acidul tartric L+ (care este fabricat de către producătorul argentinian) a fost, prin urmare, construită pe baza costului de producție din Argentina pentru acidul tartric L+, luând în considerare diferența în ceea ce privește metoda de producție între Argentina și RPC. (29) Având în vedere că producătorul argentinian nu a fabricat acid tartric DL, valoarea normală a fost construită și pe baza diferenței între prețuri constatată între cele două tipuri de produs. 4. Prețul de export (30) Prețurile de export au fost stabilite pe baza prețurilor efectiv plătite sau care trebuie să fie plătite de primul client independent din Uniune pentru ambii producători-exportatori chinezi. 5. Comparația (31) În scopul unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, s-a ținut cont, sub formă de ajustări, de anumite diferențe în materie de transport, asigurare și impozitare indirectă, care s-a dovedit că afectau prețurile și comparabilitatea lor. 6. Marjele de dumping (32) Pentru ambele societăți comerciale, valoarea normală medie ponderată pentru fiecare produs a fost comparată cu prețul mediu ponderat pentru același tip de produs, în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază. (33) Din acest motiv, marjele de dumping medii ponderate, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt: Societatea comercială || Marja de dumping Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou || 13,1% Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai. || 8,3% 7. Caracterul durabil al circumstanțelor modificate (34) În cererea de reexaminare s-a afirmat că nu ar mai trebui să li se acorde TEP celor doi producători-exportatori chinezi și că această modificare a fost de durată. Având în vedere motivele pentru refuzul TEP, se poate considera că concluziile acestei reexaminări au un caracter durabil. Dovezile arată că denaturarea în ceea ce privește prețul benzenului în China a existat înainte de PAR și că nu există dovezi care să indice că guvernul chinez a eliminat aceste denaturări sau că va proceda în acest sens. (35) Din motivele specifice societăților, care au fost menționate la considerentul (18), acestea au un caracter durabil, deoarece afectează costurile și deciziile societății pe o perioadă semnificativă de timp. Ele nu reprezintă evenimente care ar fi afectat ancheta inițială în care s-a acordat TEP pentru această societate. D. MODIFICAREA MĂSURILOR ANTIDUMPING ÎN VIGOARE (36) Având în vedere cele de mai sus, se consideră că prezenta reexaminare antidumping ar trebui să modifice nivelul măsurilor actuale în vigoare la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză. (37) Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande modificarea măsurilor în vigoare. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care să poată formula observații în urma acestei comunicări. (38) O societate comercială chineză a răspuns din nou la comunicare, contestând constatările referitoare la respingerea cererii de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață pe motivul distorsionării prețului pentru principala materie primă. Cu toate acestea, societatea în cauză nu a oferit noi elemente de probă în sprijinul afirmațiilor făcute, în consecință, argumentele sale au fost respinse. De asemenea, a solicitat informații suplimentare privind ajustările menționate la considerentul (27), însă această cerere a trebuit să fie respinsă, deoarece ar fi imposibil să i se răspundă fără a dezvălui metodele de producție și costurile producătorului unic din Argentina. (39) Industria din Uniune a răspuns la comunicare contestând utilizarea unei valori normale construite și nu a prețurilor de vânzare internă din țara analogă, precum și ajustările menționate mai sus în ceea ce privește valoarea normală construită pentru a ține seama de diferența în ceea ce privește materiile prime și procesul de producție dintre Argentina și China. (40) În ceea ce privește utilizarea unei valori normale construite și nu a prețurilor din Argentina, acest fapt nu poate fi considerat ca reprezentând o schimbare a metodologiei, conform articolului 11 alineatul (9) din regulamentul de bază. În ancheta inițială, ambele societăți chineze au primit TEP și, prin urmare, valoarea normală s-a bazat pe prețurile practicate de acestea pe piața internă. În cazul de față, cum TEP a fost refuzat ambelor societăți comerciale, nu se mai poate utiliza aceeași metodologie. (41) Industria din Uniune a susținut în continuare că Comisia ar fi trebuit să utilizeze metodologia stabilită în ancheta inițială pentru a calcula taxa reziduală pentru China în vederea calculării marjelor individuale pentru cei doi exportatori care au făcut obiectul acestei revizuiri. Acest argument a fost respins, deoarece taxa reziduală a fost calculată pentru societăți comerciale, care nu au cooperat la ancheta inițială. Prin urmare, nu este comparabilă cu calcularea unei taxe individuale pentru un exportator cooperant căruia nu i s-a acordat tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață. (42) În ceea ce privește ajustările aduse valorii normale, conform celor de mai sus, acestea au fost necesare pentru a garanta o comparație corectă între prețurile de export pentru un acid tartric produs sintetic și o valoare normală bazată pe un proces de producție naturală. Încercarea de a efectua același calcul utilizând prețurile de la vânzările interne din Argentina și apoi ajustarea valorii normale și/sau a prețului la export în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, nu ar fi reprezentat o comparație corectă. În consecință, aceste argumente au fost respinse. E. ANGAJAMENTE (43) Un producător-exportator din RPC a oferit un angajament de preț în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din regulamentul de bază. Produsul în cauză nu este adecvat pentru un angajament de preț fix din cauza volatilității prețului la export. Pentru a soluționa această problemă, producătorul-exportator din India a oferit o clauză de indexare, fără ca, totuși, să specifice modul în care această indexare ar fi calculată. De asemenea, acesta a oferit o indexare bazată pe prețul intern distorsionat pentru benzen din China, ceea ce nu a putut fi acceptat. (44) Mai mult, producătorul-exportator produce tipuri diferite de alte produse chimice și poate vinde aceste produse clienților comuni din Uniunea Europeană prin intermediul societăților comerciale afiliate. Acest fapt ar putea crea un risc grav de compensare încrucișată și ar face foarte dificilă monitorizarea efectivă. (45) În plus, există tipuri diferite de produs în cauză, care nu sunt ușor de diferențiat și care prezintă diferențe considerabile din punct de vedre al prețului. PMI-urile diferite propuse de producătorul-exportator ar face, prin urmare, ca monitorizarea să fie impracticabilă. Pe baza celor de mai sus, se concluzionează că angajamentele oferite nu pot fi acceptate, ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: Articolul 1 Tabelul de la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (CE) nr. 349/2012 al Consiliului se modifică după cum urmează: Societatea comercială || Taxă antidumping || Cod adițional TARIC Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou || 13,1% || A688 Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai || 8,3% || A689 Toate celelalte societăți (cu excepția Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzhou — cod adițional TARIC A687). || 34,9% || A999 Articolul 2 Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, Pentru Consiliu, Preşedintele [1] JO L 343, 22.12.2009, p. 51. [2] JO L 23, 27.01.2006, p. 1. [3] JO L 108, 20.4.2012, p. 1. [4] JO L 110, 24.04.2012, p. 3. [5] JO L 343, 22.12.2009, p. 51. [6] JO L 23, 27.01.2006, p. 1. [7] JO L 48, 22.2.2008, p. 1. [8] JO L 108, 20.4.2012, p.1 [9] JO L 110, 24.4.2012, p. 3. [10] JO C 223, 29.7.2011, p. 16.