Recomandare de DECIZIE A CONSILIULUI de stabilire a faptului că Ungaria nu a luat măsuri eficiente ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 7 iulie 2009 /* COM/2012/05 final - 2012/ () */





Recomandare de DECIZIE A CONSILIULUI de stabilire a faptului că Ungaria nu a luat măsuri eficiente ca răspuns la Recomandarea Consiliului din 7 iulie 2009 CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (8), având în vedere recomandarea Comisiei Europene, întrucât: (1) În conformitate cu articolul 126 din tratat, statele membre trebuie să evite deficitele publice excesive. (2) Pactul de stabilitate și creștere are la bază obiectivul unor finanțe publice solide ca mijloc de consolidare a condițiilor pentru stabilitatea prețurilor și pentru o creștere susținută și durabilă, care să contribuie la crearea de locuri de muncă. Pactul de stabilitate și creștere include Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv[1], care a fost adoptat cu scopul de a favoriza corectarea rapidă a deficitelor publice excesive. (3) La 5 iulie 2004, Consiliul a decis, în conformitate cu articolul 104 alineatul (6) din tratat, la recomandarea Comisiei, că în Ungaria există un deficit excesiv[2]. În aceeași zi și pe baza unei recomandări din partea Comisiei, Consiliul a adoptat recomandări în conformitate cu articolul 104 alineatul (7), prin care invita autoritățile maghiare să ia măsuri pe termen mediu pentru a reduce deficitul sub 3% din PIB până în 2008. (4) În ianuarie 2005, în conformitate cu articolul 104 alineatul (8) din TCE, Consiliul a ajuns la concluzia că Ungaria nu a luat măsuri eficiente ca răspuns la recomandările sale, iar în martie 2005 a emis o altă recomandare în temeiul articolul 104 alineatul (7) din TCE, confirmând anul 2008 ca termen limită pentru corectarea deficitului excesiv. În urma unei deteriorări puternice a perspectivelor bugetare, Consiliul a decis, în luna noiembrie 2005, că, pentru a doua oară, Ungaria nu a respectat recomandările formulate în temeiul articolului 104 alineatul (7) din TCE. În consecință, în octombrie 2006, Consiliul a adresat Ungariei o a treia recomandare, în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din TCE, prin care se amâna termenul limită pentru corectarea deficitului excesiv până în 2009. În iulie 2009, Consiliul a concluzionat că se poate considera că autoritățile maghiare au întreprins acțiuni eficiente ca răspuns la recomandările din octombrie 2006. În contextul recesiunii puternice survenite pe fondul crizei economice și financiare, Consiliul a emis recomandări revizuite (pentru a treia oară), în temeiul articolului 104 alineatul (7) din TCE. (5) Prin recomandarea din iulie 2009, Consiliul a invitat autoritățile maghiare să pună capăt situației de deficit excesiv până cel târziu în 2011. Mai precis, Ungariei i se recomanda să limiteze deteriorarea poziției bugetare în 2009 prin asigurarea implementării riguroase a măsurilor de corectare adoptate și anunțate în vederea respectării țintei de 3,9% din PIB. În plus, începând cu 2010, Ungariei i s-a mai recomandat să implementeze riguros măsurile de consolidare necesare pentru a asigura reducerea continuă a deficitului structural și o nouă reducere a deficitului global, recurgând mai mult la măsuri structurale, pentru a garanta îmbunătățirea durabilă a finanțelor publice. Consiliul a recomandat, de asemenea, să se definească și să se adopte în timp util măsurile de consolidare necesare pentru a corecta deficitul excesiv până în 2011 și pentru a asigura cel puțin un efort bugetar cumulat de 0,5% din PIB în 2010 și 2011. Autorităților maghiare li s-a recomandat, de asemenea, să se asigure că nivelul datoriei publice brute se înscrie pe o traiectorie descendentă fermă. (6) La 27 ianuarie 2010, Comisia a adoptat o comunicare către Consiliu a cărei concluzie era că, pe baza informațiilor disponibile la momentul respectiv, aceasta considera că Ungaria a întreprins acțiuni eficiente ca răspuns la recomandările Consiliului din iulie 2009, având în vedere în special măsurile de consolidare de 1 ½% din PIB, vizând îndeplinirea obiectivului de deficit public pentru 2009 de 3,9% din PIB, reformele structurale în sectorul pensiilor și al asigurărilor sociale, în sprijinul obiectivului de atingere a unui deficit de 3,8% din PIB pentru 2010, precum și progresele înregistrate în punerea în aplicare a noului cadru bugetar. Comisia a lansat însă și un avertisment cu privire la riscurile considerabile existente. (7) O nouă evaluare a măsurilor luate de Ungaria în vederea corectării deficitului excesiv până în 2011, ca răspuns la recomandarea emisă de Consiliu în temeiul articolului 104 alineatul (7) din tratat, pe baza, inter alia, celui de-al 9-lea raport intermediar din cadrul PDE prezentat Comisiei și Consiliului la 15 decembrie 2011, conduce la următoarele concluzii: – În 2010, deficitul bugetar efectiv a depășit ținta cu 0,4% din PIB, în timp ce creșterea economică a fost mai puternică decât se estimase în previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2009, care au servit drept bază pentru recomandările Consiliului din iulie 2009. În 2011, se estimează (atât de către guvern, cât și în previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2011) că soldul bugetului general va prezenta un excedent, însă numai datorită veniturilor one-off de 9 ¾% din PIB aferente transferului activelor sistemelor de pensii private către sistemul de stat și veniturilor de 0,9% din PIB provenind din taxe sectoriale (în sectorul telecomunicațiilor, sectorul energetic, al comerțului cu amănuntul și în sectorul financiar). În absența măsurilor one-off, deficitul s-ar fi situat la circa 6% din PIB și ar fi depășit cu mult valoarea de referință de 3% PIB prevăzută în tratat. În notificarea transmisă în toamna anului 2011 în cadrul procedurii de deficit excesiv, autoritățile maghiare au estimat un excedent de 3,9% din PIB. În previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2011 s-a estimat un excedent ceva mai redus (3,6% din PIB), în special pentru că acestea luau în considerare asumarea unei părți din datoria societăților de transport din sectorul public (0,2% din PIB). Pe baza celor mai recente informații referitoare la încasările one-off înregistrate după termenul limită de realizare a previziunilor din toamna anului 2011, excedentul ar putea fi chiar și mai mic. În ceea ce privește deficitul structural, aceasta s-a deteriorat cu 1½% în 2010 și cu 1¼% în 2011, în total cu 2¾% din PIB, în ciuda recomandării Consiliului de a asigura un efort bugetar cumulat de cel puțin 0,5% din PIB în acești doi ani, efort bugetar necesar pentru corectarea deficitului într-un mod sustenabil înainte de termenul limită din 2011. Această deteriorare structurală reflectă faptul că reducerile fiscale de peste 2% din PIB nu au fost suficient compensate prin măsuri structurale. – Cât despre anul 2012, proiectul de buget are ca obiectiv un deficit de 2,5% din PIB, în concordanță cu actualizarea din 2011 a programului de convergență (PC). Pentru a realiza acest obiectiv, propunerea de buget conține o serie de măsuri care se ridică, în total, la aproape 4% din PIB potrivit autorităților, în paralel cu crearea unei rezerve extraordinare de 0,7% din PIB. Însă, conform previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2011, deficitul public pe 2012 va atinge 2,8% din PIB. În comparație cu proiectul de buget, această valoare mai ridicată a deficitului reflectă, printre altele, o proiecție a creșterii economice pentru 2012 mai redusă cu 1 punct procentual, precum și o evaluare mai prudentă a evoluției veniturilor și cheltuielilor. În același timp, se presupune, în conformitate cu legislația în vigoare, că rezerva extraordinară nu va fi utilizată. Cu toate acestea, pragul de 3% din PIB se respectă numai datorită unor venituri one-off de aproape 0,9% din PIB, provenite din taxele excepționale menționate anterior. – În conformitate cu previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2011 și pe baza ipotezei obișnuite a menținerii politicilor actuale, s-a estimat că deficitul bugetar va suferi o nouă deteriorare în 2013, până la nivelul de 3.7%. Acest lucru se datorează în principal faptului că nu se așteaptă ca eliminarea treptată a taxelor excepționale de aproximativ 0,9% din PIB să fie compensată prin economii suplimentare în cadrul programului de reformă structurală pentru anul respectiv. – Pe baza evoluțiilor bugetare înregistrate de la publicarea previziunilor din toamna anului 2011, prognozele pentru 2012 de 2,8% din PIB par deocamdată plauzibile (fără a lua în considerare recenta deteriorare a contextului macroeconomic). Aceasta se explică prin faptul că efectul de diminuare a deficitului pe care îl are noul pachet de măsuri de consolidare de 0,4% din PIB, adoptat de guvern la 15 decembrie 2011, este, în mare măsură, contrabalansat de modificările cu efect de creștere a deficitului adoptate la proiectul de buget, precum și de costurile bugetare nete ale acordului cu sectorul bancar încheiat la 15 decembrie 2011, care încă nu sunt compensate în mod adecvat de măsuri de consolidare suplimentare. – Pentru 2013, luând în considerare anumite precizări suplimentare formulate în programul de reformă structurală (deciziile guvernamentale și parlamentare aferente sunt detaliate în raportul intermediar din decembrie 2011), precum și efectul de bază pozitiv din 2012 și costurile nete care decurg din acordul cu sectorul bancar, valoarea estimată a deficitului pentru 2013 inclusă în previziunile din toamna anului 2011 ar putea fi scăzută de la 3.7% din PIB la 3¼% din PIB, valoare care încă depășește în mod evident pragul de deficit de 3%. Diferența dintre această evaluare actualizată și ținta oficială (2,2% din PIB) rezultă în special din faptul că, în absența unor măsuri specifice, aproximativ jumătate din măsurile din programul de reformă structurală nu au putut fi luate în considerare. Restul diferenței față de ținta oficială rezultă dintr-un nivel mai ridicat al estimărilor legate de cheltuieli, în special în domeniul societăților publice de transport și de drumuri, încorporând în același timp anumite diferențe în ceea ce privește ipotezele de creștere. – Aceste previziuni actualizate pe termen mediu ar putea fi revizuite în sens negativ. Veniturile ar putea depăși estimările și în 2012 și 2013, însă se estimează că această tendință va fi din plin contrabalansată de evoluții negative. În mod concret, ratele dobânzilor au crescut indiferent de scadență, cursul de schimb a scăzut, iar perspectivele economice pe termen mediu par să se fi înrăutățit după publicarea, în data de 10 noiembrie 2011, a previziunilor de toamnă. În ansamblu, dacă aceste elemente ar fi luate în considerare, estimările privind deficitul atât pentru 2012, cât și pentru 2013 ar fi majorate cu încă ½% din PIB, ducând la cifre ale deficitului de peste 3% din PIB, respectiv 3¾% din PIB. – Conform previziunilor din toamna anului 2011, se estimează, având în vedere atât valoarea anunțată a deficitului, cât și ipotezele legate de cursul de schimb, că datoria publică brută va crește din nou, la circa 77% din PIB până în 2013, în urma unei scăderi temporare în 2011 datorită preluării activelor sistemelor de pensii private. Dacă proiecțiile bugetare pe termen mediu ar fi actualizate numai pe baza noilor măsuri adoptate după termenul limită stabilit pentru efectuarea previziunilor, ponderea estimată a datoriei pe 2012 ar rămâne în mare măsură neschimbată și ar cunoaște doar o ușoară ameliorare în 2013. Cu toate acestea, eventualele revizuiri ulterioare ale proiecțiilor bugetare, luând în considerare în special creșterea randamentelor, cursul de schimb HUF/EUR de 311 de la finele anului 2011 (care este cu aproximativ 12% mai mic comparativ cu ipoteza tehnică utilizată în previziunile de toamnă), precum și mediul macroeconomic mai nefavorabil, ar conduce la o pondere a datoriei de aproximativ 80% în 2011, după care s-ar stabiliza la aproximativ 78,5% atât în 2012, cât și în 2013, în condițiile în care Consiliul a recomandat ca ponderea datoriei brute să se înscrie pe o traiectorie descendentă fermă. (8) Concluzia generală este că, deși Ungaria respectă teoretic valoarea de referință de 3% din PIB pentru 2011, acest rezultat nu se bazează pe o corecție structurală și sustenabilă. Excedentul bugetar înregistrat în 2011 are la bază venituri one-off semnificative de peste 10% din PIB și este însoțit de o deteriorare structurală globală de 2 ¾% din PIB în 2010 și 2011, comparativ cu recomandarea privind o îmbunătățire globală a finanțelor publice de 0,5% din PIB. În plus, cu toate că autoritățile implementează măsuri structurale substanțiale în 2012, valoarea de referință de 3% din PIB este din nou respectată doar datorită măsurilor one-off de aproximativ 1% din PIB. În fine, în 2013, se preconizează că deficitul (de 3¼% din PIB) va depăși din nou valoarea de referință din tratat, chiar și după luarea în considerare a măsurilor suplimentare anunțate după publicarea previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2011. Valoarea mai mare a deficitului pentru 2013 este legată în principal de faptul că veniturile one-off temporare sunt eliminate treptat după cum se prevăzuse și de faptul că nu toate reformele structurale planificate sunt suficient detaliate. În linii generale, aceasta indică faptul că reacția autorităților maghiare la recomandarea emisă de Consiliu în data de 7 iulie 2009 în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din tratat a fost insuficientă, ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE: Articolul 1 Ungaria nu a întreprins acțiuni eficiente ca răspuns la recomandarea emisă de Consiliu în data de 7 iulie 2009 în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din tratat. Articolul 2 Prezenta decizie se adresează Ungariei. Adoptată la Bruxelles, 11.1.2012. Pentru Consiliu Președintele [1] JO L 209, 2.8.1997, p. 6. [2] JO L 389, 30.12.2004, p. 27. Toate documentele privind PDE pentru Ungaria pot fi consultate la următoarea adresă: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/index_en.htm.