RO    RO 
 
 
 COMISIA  
EUROPEANĂ   
Bruxelles, 26.9.2017  
COM(2017) 546 final  
  
RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU  
Evaluare intermediară a Regulamentului (UE) nr. 652/2014 al Parlamentului European 
și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții pentru gestionarea cheltuielilor privind 
lanțul alimentar, sănătatea și bunăstarea animalelor, precum și sănătatea plantelor  și 
materialul de reproducere a plantelor , de modificare a Directivelor 98/56/CE, 
2000/29/CE și 2008/90/CE ale Consiliului, a Regulamentelor (CE) nr. 178/2002, (CE) nr. 
882/2004 și (CE) nr. 396/2005 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directi vei 
2009/128/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 
1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Deciziilor 
66/399/CEE, 76/894/CEE și 2009/470/CE ale Consiliului  
{SWD(2017) 314 final}  
{SWD(2017) 315 final}  
{SWD(2017) 316 final}   
 
2 
 RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU  
Evaluare intermediară a Regulamentului (UE) nr. 652/2014 al Parlamentului European 
și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții pentru gestionarea cheltuielilor privind 
lanțul alimentar, sănătatea și bunăstarea animalelor, precum și sănătatea plantelor și 
materialul de reproducere a plantel or1, de modificare a Directivelor 98/56/CE, 
2000/29/CE și 2008/90/CE ale Consiliului, a Regulamentelor (CE) nr. 178/2002, (CE) nr. 
882/2004 și (CE) nr. 396/2005 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivei 
2009/128/CE a Parlamentului Europea n și a Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 
1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Deciziilor 
66/399/CEE, 76/894/CEE și 2009/470/CE ale Consiliului  
1. Introducere  
Regulamentul (UE) nr. 652/2014 al Parlamentului European și al Consiliului a intrat în 
vigoare la sfârșitul lunii iunie a anului 2014 și a stabilit un cadru financiar comun (CFC)  în 
domeniile lanțului alimentar, sănătății și bunăstării animalelor, sănătății plantelor și 
materialului de reproducere a plantelor (denu mit în continuare „Regulamentul privind CFC”).  
Prezentul raport este elaborat în temeiul articolului 42 („Evaluare”) din Regulamentul privind 
CFC, conform căruia Comisia stabilește și prezintă Parlamentului European și Consiliului un 
raport privind evaluar ea intermediară a următoarelor măsuri care vizează cheltuieli:  
 programele veterinare de eradicare, control și supraveghere ( denumite în continuare 
„programe veterinare”) puse în aplicare de statele membre, care vizează eliminarea 
progresivă a bolilor anima lelor și a zoonozelor și punerea în aplicare a măsurilor de 
control al bolilor;  
 programele de supraveghere fitosanitară  privind prezența dăunătorilor pe teritoriul 
Uniunii;  
 măsurile veterinare și fitosanitare de urgență , care urmăresc soluționarea la timp a 
situațiilor de urgență care afectează sănătatea animalelor și, respectiv, a plantelor;  
 activitățile laboratoarelor de referință ale Uniunii Europene (LRUE) , care urmăresc 
să asigure o testare uniformă de înaltă calitate în UE și să susțină activitățile Comisiei 
vizând gestionarea riscurilor în domeniul analizelor de laborator;  
 programul „O formare mai bună pentru o hrană mai sigură” ( Better Training for 
Safer Food  - BTSF) , care reprezintă o inițiativă de formare profesională adresată 
personalului autorităților naționale implicate în controalele oficiale vizând legislația 
privind alimentele și hrana pentru animale, normele privind sănătatea și bunăstarea 
animalelor și sănătatea plantelor.  
                                                            
1 JO L 189, 27.6.2014, p. 1.  
 
3 
 În conformitate cu actualul cadru financiar multianual (CFM),  sumele alocate pentru seria de 
activități enumerate mai sus reprezintă aproape întregul buget din domeniul lanțului 
alimentar.  
Prezentul raport descrie rezultatul exercițiului de evaluare intermediară, pe baza studiului 
justificativ extern2 și a evaluării  interne efectuate la nivelul Comisiei. El este însoțit de un 
document de lucru al serviciilor Comisiei (DLS), care oferă o imagine de ansamblu asupra 
punerii în aplicare tehnice și financiare a activităților CFC și rezumă constatările studiului 
justificat iv extern.  
Programul de cheltuieli al UE oferă sprijin financiar pentru realizarea obiectivelor legislației 
UE privind produsele alimentare și hrana pentru animale. Contribuția sa la realizarea 
obiectivelor este corelată intrinsec cu contribuția cheltuieli lor naționale și cu măsurile care 
obligă din punct de vedere juridic statele membre să întreprindă acțiuni.  
Sfera de cuprindere a evaluării intermediare cuprinde punerea în aplicare a Regulamentului 
privind CFC în 2014, 2015 și, pe baza datelor preliminare  disponibile, în 2016. Datele parțiale 
disponibile pentru 2016 reprezintă o limitare pentru prezenta evaluare.  
2. Contextul și obiectivele Regulamentului privind CFC  
Regulamentul privind CFC a fost creat pentru a îmbunătăți funcționarea cheltuielilor pentru 
activitățile puse în aplicare în domeniul lanțului alimentar, precum și pentru a plasa accentul 
pe prioritățile de finanțare ale UE care oferă o valoare adăugată reală. El a modernizat și a 
raționalizat dispozițiile financiare preexistente într -un cadru uni c, cu proceduri armonizate, 
rate de plată standardizate, măsuri și costuri eligibile clarificate.  
Din punct de vedere operațional, majoritatea activităților și a măsurilor erau deja sprijinite 
înainte de 2014. Au fost introdus noi măsuri în domeniul fitos anitar, și anume posibilitatea 
de a cofinanța punerea în aplicare a programelor de supraveghere vizând prezența 
organismelor dăunătoare plantelor pe teritoriul Uniunii.  
Obiectivul general de politică al Regulamentului privind CFC este de a contribui la as igurarea 
unui nivel înalt de sănătate pentru oameni, animale și plante de -a lungul lanțului alimentar și 
în domeniile conexe, prin prevenirea și eradicarea bolilor și dăunătorilor și prin asigurarea 
unui nivel înalt de protecție a consumatorilor și a mediu lui, consolidând, în același timp, 
competitivitatea industriei alimentare și a hranei pentru animale din Uniune și favorizând 
crearea de locuri de muncă.  
Acest obiectiv general este concretizat în patru obiective specifice, unul pentru fiecare dintre 
cele patru domenii de cheltuieli vizate de Regulamentul privind CFC și anume: siguranța 
alimentelor, sănătatea și bunăstarea animalelor, sănătatea plantelor, controalele oficiale.  
Obiectivele specifice sunt însoțite de șase indicatori de performanță specifici p revăzuți, de 
asemenea, în Regulamentul privind CFC, care au asigurat o bază pentru efectuarea unei 
                                                            
2 Evaluarea intermediară a Regulamentului (UE) nr. 652/2014, elaborată de IBF International Consulting (a se 
vedea documentul de lucru al serviciilor Comisiei anexat).  
 
4 
 evaluări sectoriale a măsurilor puse în aplicare în cadrul fiecăruia dintre cele patru domenii de 
cheltuieli vizate.  
În vederea atingerii obiectivului său, p entru Regulamentul privind CFC s -a rezervat un plafon 
total maxim de cheltuieli în valoare de 1  891 936 000 EUR pentru perioada de șapte ani 2014 -
2020, care face obiectul actualului CFM.  
Cheltuielile CFC constau, în principal, în cofinanțare directă acorda tă statelor membre, care 
sunt beneficiarii aproape exclusivi ai cheltuielilor UE în acest domeniu. Statele membre 
primesc o rambursare pentru costurile eligibile suportate pentru aplicarea măsurilor eligibile. 
Contribuția financiară a Uniunii se realizează , în principal, sub forma unui grant.  
3. Rezultatele evaluării intermediare a punerii în aplicare a Regulamentului 
privind CFC  
În conformitate cu dispozițiile articolului 42 din Regulamentul privind CFC, raportul de 
evaluare intermediară vizează următoarele a specte:  
 atingerea obiectivelor CFC [articolul 2 alineatul (1)], în ceea ce privește eficiența utilizării 
resurselor și valoarea sa adăugată, la nivelul Uniunii;  
 posibilitatea simplificării programului;  
 pertinența continuă a tuturor obiectivelor;  
 contribuți a măsurilor la prioritățile Uniunii de creștere inteligentă, durabilă și favorabilă 
incluziunii.  
El ia în considerare rezultatele evaluărilor privind impactul pe termen lung al măsurilor 
precedente.  
Evaluarea ține cont de progresele înregistrate, prin util izarea celor șase indicatori CFC 
enumerați la articolul 2 alineatul (2)3.  
3.1 Atingerea obiectivelor Regulamentului privind CFC: eficiență și valoare 
adăugată a UE  
Obiectivul general de politică prezentat în contextul prezentului raport este completat de 
patru obiective specifice , câte unul pentru fiecare dintre cele patru domenii de cheltuieli 
vizate.  
 Sănătatea animalelor : contribuirea la o mai bună stare de sănătate a animalelor din 
Uniune și la îmbunătățirea bunăstării animalelor.  
 Sănătatea plantelor : contribuirea la detectarea în timp util a dăunătorilor și la eradicarea 
lor în cazul în care au pătruns în Uniune.  
                                                            
3 Tabelul 1 din documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește prezentul rapo rt. 
 
5 
  Controale oficiale : contribuirea la îmbunătățirea eficacității, eficienței și fiabilității 
controalelor oficiale și a altor activități realizate în vederea punerii efective în aplicare și a 
respectării normelor Uniunii (în domeniile reglementate de Regulamentul privind CFC).  
 Siguranța alimentelor : contribuirea la un nivel înalt de siguranță a alimentelor și a 
sistemelor de producție de al imente și a altor produse care pot afecta siguranța 
alimentelor, îmbunătățind în același timp sustenabilitatea producției de alimente.  
Aceste obiective specifice sunt însoțite de cei șase indicatori din Regulamentul privind CFC 
menționați mai sus, care ofe ră o abordare generală pentru a urmări progresul cheltuielilor în 
acest domeniu. Pentru a monitoriza și a măsura în mod concret performanțele activităților 
CFC, serviciile Comisiei au transpus acești indicatori într -un set cuprinzător de douăzeci și 
unu de  indicatori tehnici operaționali, care definesc obiective specifice pentru fiecare în parte4 
pentru 2017 și 2020. Acest set de indicatori oferă informații despre performanța tehnică a 
măsurilor CFC, dar nu permite evaluarea raportului cost -eficacitate al p rogramului. În 
particular, absența indicatorilor disponibili privind raportul cost -eficacitate limitează 
evaluarea eficacității măsurilor CFC.  
3.1.1  Sănătatea animalelor  
Atingerea obiectivelor  
Punerea în aplicare a măsurilor sanitar -veterinare reprezintă c ea mai mare parte a cheltuielilor 
din bugetul prevăzut în Regulamentul privind CFC, având în vedere că numai programele 
veterinare depășesc 75  % din totalul cheltuielilor în 2014 și 2015. Plățile pentru programele 
veterinare în 2014 s -au ridicat la 136 de milioane EUR, din 180 de milioane EUR, iar în 2015 
ele s-au ridicat la 148 de milioane EUR din 194 de milioane EUR. Această relevanță bugetară 
se reflectă, de asemenea, în faptul că 12 dintre cei 21 de indicatori tehnici monitorizați în 
acest context se re feră la acest domeniu de cheltuieli. Indicatorii selectați se axează pe bolile 
animalelor și pe zoonozele prioritare; ei permit monitorizarea evoluției geografice a zonelor 
UE care sunt indemne de boli specifice ale animalelor și măsurarea parametrilor teh nici 
precum prevalența, incidența și numărul de cazuri. Analiza acestor indicatori pentru perioada 
2014 -2016 indică o tendință epidemiologică pozitivă pentru toate bolile prioritare care sunt 
vizate de sprijin financiar din partea UE în cadrul programelor veterinare, un număr tot mai 
mare de state membre sau regiuni devenind indemne de boli ale animalelor, toți parametrii 
monitorizați înregistrând o reducere generală. Un exemplu semnificativ îl reprezintă 
programele UE care abordează problema rabiei: aceast ă boală a fost aproape eradicată în UE 
la animalele sălbatice (până în 2020 se estimează că se va realiza o eradicare completă), iar 
numărul cazurilor a scăzut de la 80 în 2014 la doar 18 în 2016, reducând semnificativ riscul 
pentru sănătate și permițând l ibera circulație a pisicilor și câinilor pe teritoriul UE. Un alt bun 
exemplu este numărul tot mai mare de state membre indemne de bruceloză bovină: la sfârșitul 
anului 2016, două dintre cele cinci state membre care au beneficiat de un program cofinanțat 
de UE în cursul perioadei examinate au devenit indemne de această boală; în celelalte trei 
                                                            
4 Detalii privind ambii indicatori tehnici operaționali sunt disponibile în anexa 4 la documentul de lucru al 
serviciilor Comisiei.  
 
6 
 state membre, principalul indicator de performanță care monitorizează evoluția prevalenței le 
nivelul efectivelor a scăzut cu 25  % în aceeași perioadă, indicând o ten dință pozitivă spre 
eradicarea completă a bolii. Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că există în continuare 
unele domenii în care situația nu s -a îmbunătățit precum era de așteptat, cum ar fi cazurile de 
tuberculoză  bovină (în 1 din 5 state membre c are dispun de un program cofinanțat de UE) și 
bruceloza  ovină și caprină (în 1 stat membru și în câteva regiuni ale altui stat membru din 6 
state membre care dispun de programe cofinanțate de UE). În timp ce indicatorii pentru 
salmoneloză și bruceloză la a nimale înregistrează progrese, indicatorii la oameni nu au 
prezentat încă rezultatele așteptate de scădere anuală cu 2 procente a cazurilor, în perioada de 
trei ani care face obiectul evaluării.  
Punerea în aplicare a măsurilor de urgență în ceea ce priveșt e apariția focarelor de boli 
veterinare îndeplinește, de asemenea, un rol esențial în obținerea unui stări mai bune de 
sănătate a animalelor în UE, precum și în protejarea economiei UE de o criză veterinară gravă 
și de amploare. Datorită depistării precoce  și aplicării imediate a măsurilor de urgență 
cofinanțate de UE, toate epidemiile recente au fost aduse sub control, fiind evitate consecințe 
economice importante – cum ar fi restricțiile comerciale și blocarea exporturilor. Un exemplu 
recent îl reprezintă  lupta împotriva epidemiei de dermatoză nodulară contagioasă (DNC), o 
boală virală infecțioasă a bovinelor transmisă prin saliva infectată sau prin insecte, introdusă 
în UE din Turcia. În 2016, această boală a afectat șapte țări din Europa de Sud -Est, incl usiv 
Grecia, Bulgaria și regiunea balcanică. Toate aceste țări au recurs la vaccinarea în masă, cu 
sprijinul băncii de vaccinuri împotriva DNC a UE înființată imediat pentru a face față situației 
de urgență. Această campanie de vaccinare a condus la limita rea cu succes a răspândirii bolii: 
nu au fost afectate alte state membre în 2016 și boala nu a reapărut în zonele vaccinate.  
Eficiență  
Îmbunătățirea stării de sănătate a animalelor este însoțită de o reducere progresivă a resurselor 
financiare necesare în  domeniu, care, în cazul specific al programelor veterinare, au scăzut cu 
11 milioane EUR în perioada de trei ani care a făcut obiectul evaluării.  
Mai puțin previzibile sunt cheltuielile pentru măsuri de urgență, care variază de la un an la 
altul ca urmar e a unor factori dificil de anticipat și de controlat, inclusiv schimbările climatice 
și globalizarea vectorilor, precum și reapariția ciclică a unor boli endemice.  
Trebuie subliniat faptul că un raport special recent al Curții de Conturi5, publicat în ap rilie 
2016, arată că strategia Comisiei cu privire la bolile animalelor este solidă și bine dezvoltată, 
incluzând un cadru bun pentru stabilirea de priorități în utilizarea resurselor bugetare vizând 
programele prioritare. Conform constatărilor din raportu l menționat, programele statelor 
membre îndeplinesc criteriile impuse și, în general, sunt bine concepute și sunt puse în 
aplicare în mod corespunzător. În plus, statele membre demonstrează că dispun de sisteme 
adecvate pentru identificarea focarelor epide mice de boli ale animalelor și pentru facilitarea 
eradicării lor. Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că raportul Curții de Conturi 
                                                            
5 http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR16_06/SR_ANIMAL_DISEASES_EN.pdf.  
 
7 
 recunoaște, de asemenea, lipsa modelelor standard internaționale și a indicatorilor economici, 
ceea ce limitează posib ilitatea Comisiei de a demonstra eficacitatea cheltuielilor veterinare.  
Valoarea adăugată a UE  
Obținerea unei mai bune stări de sănătate a animalelor este rezultatul măsurilor juridice puse 
în aplicare la nivelul UE, cu sprijinul tehnic și financiar acorda t de UE statelor membre. 
Atunci când se suspectează sau se confirmă prezența unei boli, sunt instituite imediat o serie 
de acțiuni de prevenire și control în cadrul sistemului de măsuri de urgență, inclusiv 
închiderea temporară a frontierelor pentru circul ația loturilor susceptibile și regionalizarea6 
bolii. Varietatea măsurilor care trebuie instituite pentru combaterea bolilor animalelor și 
faptul că multe dintre aceste boli ignoră frontierele necesită un sistem centralizat de gestionare 
pentru a coordona și a organiza în mod corespunzător punerea în aplicare a acțiunilor 
specifice în statele membre.  
Limitările bugetare din unele state membre, în special în statele care se confruntă cu o criză 
economică sau cu alte constrângeri, pot limita sau întârzia pun erea în aplicare a măsurilor 
necesare pentru a izola focarul unei boli. Prin urmare, contribuția financiară a UE sprijină 
sistemul de gestionare a crizelor la nivelul UE în cazul apariției unui focar . Un bun exemplu 
de coordonare UE este recenta gestionare  la nivelul UE a focarului de pestă porcină africană, 
care a ajuns în UE din Rusia în 2014. Încă din etapele inițiale ale epidemiilor – determinate de 
boli împotriva cărora nu există vaccinuri – Comisia a promovat proactiv o strategie comună 
pentru statele  membre afectate, țările terțe învecinate și statele membre vecine expuse 
riscurilor, pe baza legislației UE și a celor mai bune cunoștințe științifice. Comisia a acordat 
sprijin tehnic și financiar pentru măsuri specifice vizând sprijinirea politicilor af erente. 
Această acțiune coordonată a condus la limitarea răspândirii bolii în perioada vizată de actuala 
evaluare și în condițiile unor costuri limitate, atât pentru bugetele UE, cât și pentru cele 
naționale. De asemenea, s -au evitat perturbări majore ale schimburilor comerciale, atât în 
cadrul UE, cât și cu țări din afara UE.  
3.1.2  Sănătatea plantelor  
Atingerea obiectivelor  
Deși sprijinul financiar al UE pentru punerea în aplicare a măsurilor de urgență în domeniul 
fitosanitar se acordă de mulți ani, finan țarea programelor de supraveghere fitosanitară se află 
încă într -o fază inițială.  
Programele de supraveghere epidemiologică au fost stabilite pentru prima dată în 2015; prin 
urmare, evaluarea rezultatelor acestora a fost limitată din cauza perioadei scurte și a absenței 
măsurilor precedente. Cu toate acestea, statele membre ale UE au sa lutat introducerea lor încă 
din primul an, 17 țări din UE prezentând un program în 2015 și 22 de țări în 2016. În anul 
2015, punerea în aplicare a programelor de supraveghere epidemiologică a permis depistarea 
                                                            
6 Regionalizarea este o metodă recentă de combatere a bolilor prin separarea zonelor indemne de boală de cele 
afectate pe baza criteriilor epidemiologice.  
 
8 
 unor noi de riscuri emergente pe teritoriul Un iunii, cum ar fi bacteria care afectează plantele 
denumită Xylella fastidiosa . 
Bugetul disponibil pentru a sprijini punerea în aplicare a măsurilor de urgență și a 
programelor de supraveghere epidemiologică vizând prezența dăunătorilor reprezintă o parte 
limitată din cheltuielile totale efectuate în baza Regulamentului privind CFC. În 2014, 
cheltuielile pentru punerea în aplicare a măsurilor de urgență s -au ridicat la 7,7 milioane EUR, 
iar în 2015 la 12,2 milioane EUR, în timp ce cheltuielile pentru program ele de supraveghere 
epidemiologică s -au ridicat la 4,2 milioane EUR în 2015.  
Pentru a urmări rezultatele punerii în aplicare a măsurilor fitosanitare de urgență, Comisia 
monitorizează numărul de cazuri pentru anumiți dăunători prioritari, inclusiv un agent  
patogen devastator precum Xylella fastidiosa . În domeniul fitosanitar, atingerea obiectivului 
de eradicare în cazul apariției unui focar este posibilă numai dacă măsurile decisive se pun în 
aplicare imediat și nu atunci când un dăunător este deja endemic într-o zonă. Dificultățile în 
realizarea eradicării se pot datora lipsei de soluții eficace de tratare, numărului mare de specii 
de plante sensibile, dinamicii populației și ciclului de viață al dăunătorilor și al vectorilor 
acestora prezenți în păduri, pa rcuri și plantații cu o mare valoare economică, socială și 
ecologică. În cazurile în care eradicarea nu este posibilă, izolarea este singura alternativă în 
stadiul actual al cunoașterii științifice. Aceasta evidențiază importanța detectării timpurii care 
trebuie realizată prin intermediul programelor de supraveghere.  
Eficiență  
Punerea în aplicare a programelor de supraveghere epidemiologică urmărește depistarea 
prezenței pe teritoriul UE a dăunătorilor prioritari. În acest sens, o majorare progresivă a 
resurselor financiare este prevăzută în actualul CFM, sprijinind obiectivul de a extinde 
acoperirea teritoriului Uniunii prin respectivele programe de supraveghere epidemiologică 
până în 2020.  
La fel ca în cazul măsurilor veterinare de urgență, cheltuielile pe ntru măsurile fitosanitare de 
urgență sunt variabile și mai puțin previzibile din cauza riscurilor emergente ca urmare a 
schimbărilor climatice, a comerțului mondial și a circulației călătorilor în întreaga lume. În 
perioada 2014 -2016, ele au vizat, în pri ncipal, patru dăunători majori: măsurile de urgență 
vizând nematodul lemnului de pin și Xylella fastidiosa , împreună cu Anoplophora 
glabripennis  și Pomacea insularum , care au reprezentat aproape toate plățile (91  %). În cursul 
perioadei examinate, sprijinu l financiar al UE pentru punerea în aplicare a măsurilor de 
urgență a contribuit la prevenirea introducerii suplimentare și a răspândirii în continuare a 
dăunătorilor menționați mai sus în restul teritoriului Uniunii.  
Valoarea adăugată a UE  
Intervenția UE  sprijină gestionarea focarelor epidemice de boli ale plantelor, în cazul cărora 
UE oferă contribuția financiară necesară la nivelul statelor membre pentru a pune în aplicare 
măsuri de urgență în scopul de a preveni răspândirea în continuare a dăunătorilor  relevanți în 
restul teritoriului Uniunii.  
 
9 
 În plus, sprijinul Uniunii facilitează coordonarea între statele membre în vederea 
supravegherii dăunătorilor plantelor cărora trebuie să li se acorde mai multă atenție din cauza 
impactului lor economic, social și asupra mediului.  
În ansamblu, punerea în aplicare a programelor de supraveghere epidemiologică cofinanțate 
de UE și a măsurilor de urgență pe teritoriul UE contribuie la conservarea producției agricole 
prin protecția sănătății plantelor, precum și prin protecția biodiversității și a pădurilor, al ături 
de competitivitatea agricolă.  
3.1.3  Controalele oficiale  
Atingerea obiectivelor  
Sprijinul financiar al UE pentru sistemul de controale oficiale vizează două instrumente 
majore, care acoperă aproape 100  % din costurile eligibile suportate: activitățil e de testare 
efectuate de rețeaua de 43 de LRUE și cursurile de formare puse la dispoziție vizând o serie 
de domenii prioritare în materie de siguranță alimentară, atât de către LRUE, cât și în 
contextul inițiativei BTSF. S -au elaborat patru indicatori ope raționali7 pentru a monitoriza 
performanța principalelor măsuri cofinanțate în domeniul controalelor oficiale.  
LRUE au contribuit, printre altele, la actualizarea continuă a instrumentelor de diagnosticare 
pentru identificarea în timp util a agenților pato geni. Acest aspect este esențial pentru 
aplicarea uniformă a controalelor în întreaga UE deoarece asigură încrederea în fiabilitatea 
rezultatelor testelor și condiții de concurență echitabile. O rată medie de succes de 85  % a 
laboratoarelor participante la  testele de competență8 efectuate de rețeaua LRUE indică 
aplicarea cu succes a metodelor de testare ale laboratoarelor de referință în întreaga UE. Prin 
formare continuă, prin intermediul unui atelier de lucru anual organizat de fiecare LRUE, 
laboratoarele  naționale de referință (LNR -uri) implicate în controlul oficial au avut 
posibilitatea de a -și îmbunătăți nivelul de pregătire profesională. Rata medie de satisfacție a 
participanților, în ceea ce privește conținuturile sesiunilor de formare, a fost de pes te 87  %. 
Inițiativa de formare BTSF a acoperit, pentru cei trei ani examinați, 52 de subiecte de 
importanță majoră pentru domeniile CFC. Programul a fost considerat util de către 
participanți, atât în statele membre ale UE, cât și în țările terțe, cu o rat ă de satisfacție care 
depășește 90  % pentru toți anii examinați. De asemenea, rata de succes a testelor efectuate de 
participanți după formare este foarte înaltă, de aproximativ 88  %. Cursurile de formare au 
contribuit la o înțelegere comună în toate state le membre a obligațiilor lor și a modalităților 
optime de aplicare a legislației UE relevante. Programul BTSF s -a dovedit, de asemenea, util 
pentru a răspunde nevoilor noi, în special în timpul situațiilor de criză, când a contribuit atât la 
prevenire, cât  și la pregătirea pentru situații de criză. Un exemplu concret îl constituie 
formarea BTSF în domeniul investigațiilor privind focarele de toxiinfecție alimentară, care a 
fost organizată pe parcursul celor trei ani examinați și s -a axat pe subiecte precum pregătirea 
                                                            
7 Anexa 4 la documentul de lucru al serviciilor Comisiei.  
8 Testarea competențelor determină performanța laboratoarelor individuale pentru teste sau măsurători specifice 
și este utilizată pentru a monitoriza continuitatea performanței laboratoarelor. Ea este cunoscută, de asemenea, 
sub denumirea de comparație inte rlaboratoare. Astfel cum sugerează acest termen, testarea competențelor 
compară rezultatele măsurătorilor obținute de diferite laboratoare.  
 
10 
 în caz de epidemie, gestionarea epidemiilor și comunicarea în situații de criză, adresându -se 
echipelor naționale din cadrul autorităților de sănătate publică, veterinare și pentru siguranța 
alimentelor.  
Eficiență  
Cele 2 activități sunt finanțat e de UE în proporție de 100 %, fiecare reprezentând un cost 
anual de aproximativ 15 milioane EUR pentru bugetul UE. Acest cost limitat a permis totuși 
LRUE să efectueze activități de testare la nivel înalt și să desfășoare activități de formare 
pentru câte va sute de LNR pe an, iar inițiativele BTSF au oferit anual cursuri de formare unui 
număr de aproximativ 6  000 de funcționari din cadrul autorităților naționale competente 
implicate în controalele oficiale.  
Valoarea adăugată a UE  
Valoarea adăugată a UE det erminată de activitățile LRUE și de programele BTSF este legată 
de natura respectivelor activități: rețeaua de laboratoare asigură faptul că toate statele membre 
ale UE lucrează într -un cadru de reglementare coerent și uniform, iar programul de formare al 
UE promovează o abordare comună a punerii în aplicare a legislației UE. Această contribuție 
la armonizarea normelor la nivelul Uniunii și la schimbul de cunoștințe și expertiză în 
domeniul siguranței alimentelor și în domeniile conexe reprezintă un exemplu  important de 
interacțiune pozitivă în cadrul UE, care nu ar putea fi realizată prin eforturi izolate la nivel 
național și fără sprijin financiar din partea UE.  
3.1.4  Siguranța alimentelor  
Realizarea obiectivului de asigurare a siguranței alimentelor trebuie privită dintr -o perspectivă 
integrată, el fiind un obiectiv orizontal rezultat din punerea în aplicare și asigurarea respectării 
cadrului legislativ în combinație cu contribuția programelor de cheltuieli UE și naționale. 
Sănătatea animalelor, sănăt atea plantelor și activitățile de control oficial contribuie împreună 
la asigurarea unui nivel înalt de siguranță a alimentelor și a sistemelor de producție de 
alimente, în interesul tuturor cetățenilor UE. Siguranța alimentelor necesită, de asemenea, 
anim ale și plante sigure și sănătoase, precum și un sistem de controale la standarde înalte. Prin 
urmare, există o legătură directă și obligatorie cu atingerea unui nivel înalt de sănătate a 
animalelor, de sănătate a plantelor și al controalelor oficiale pentr u a îndeplini această cerință.  
Aplicarea eficace a cerințelor UE în domeniile de mai sus în cadrul UE și în țările din afara 
UE care exportă animale, plante și produse în UE este esențială pentru menținerea unor 
niveluri înalte de siguranță alimentară.  
Standardele înalte ale UE facilitează comerțul intra -UE și creează oportunități pentru ca 
întreprinderile europene să concureze pe piața mondială. Este fundamental să existe niveluri 
înalte de siguranță, care să permită stabilitatea piețelor și încrederea con sumatorilor și, de 
asemenea, să protejeze Europa de costurile economice și umane generate de focarele de boală.  
În perioada vizată de evaluare, serviciile Comisiei au efectuat anual aproximativ 200 de 
audituri și de inspecții. Acestea au contribuit la mai  multe priorități -cheie ale Comisiei, în 
 
11 
 special: un mediu de reglementare care să faciliteze crearea de locuri de muncă, creșterea și 
investițiile prin asigurarea unor niveluri înalte de siguranță, susținute de sisteme robuste de 
control și de asigurare a  aplicării legislației; o piață internă mai aprofundată și mai echitabilă, 
prin asigurarea unor condiții de concurență echitabile, în cadrul căreia cetățenii și 
întreprinderile pot avea încredere în niveluri de siguranță înalte și uniforme, precum și 
infor mații transparente cu privire la stadiul punerii în aplicare a controalelor în statele membre 
și în țările terțe, care, la rândul lor, reprezintă o sursă de informații pentru factorii de decizie 
cu privire la eficacitatea reglementării în sectoarele releva nte. 
Prin experiența sa de audit, Comisia oferă un feedback important privind eficacitatea, 
impactul și valoarea adăugată ale legislației și activităților UE.  
Dacă realizarea obiectivelor sectoriale analizate în secțiunile anterioare contribuie la o 
evalu are pozitivă a situației generale privind situația siguranței alimentelor la nivelul UE, 
reputația produselor alimentare din UE nu are nevoie de prezentare. Producțiile 
agroalimentare din UE sunt apreciate la nivel global pentru calitatea lor, precum și pe ntru 
standardele înalte de siguranță, reprezentând cel mai mare sector de producție din Europa și 
un actor global de prim rang. În acest context, bugetul UE pentru siguranța alimentelor 
îndeplinește un rol crucial în a contribui la competitivitatea lor.  
3.2 Simplificare  
În concordanță cu Comunicarea „Un buget pentru Europa 2020”9, s-a preconizat ca 
Regulamentul privind CFC să modernizeze și să simplifice dispozițiile financiare 
preexistente. Simplificarea și raționalizarea au fost realizate prin:  
 înlocuirea  cadrului juridic precedent, excesiv de complex și deseori depășit, cu un text 
legislativ singular, care să reglementeze întregul domeniu al lanțului alimentar;  
 raționalizarea ratelor de finanțare, prin definirea a doar trei rate standard, și anume: 50  %, 
75 % și 100  %; 
 alinierea procedurilor în domeniile fitosanitar și veterinar în interiorul unui cadru 
armonizat pentru a asigura claritatea, transparența și un mediu de reglementare solid;  
 reducerea utilizării procedurii comitetelor și a deciziilor Comisie i pentru a reduce 
termenul până la semnarea contractului și termenul de efectuare a plăților,  
Un pas suplimentar către simplificarea generală a sistemului a constat în introducerea unui 
sistem de costuri unitare utilizat pentru rambursarea activităților de sfășurate pentru punerea în 
aplicare a programelor veterinare. El cuprinde aproximativ 50  % din costurile eligibile și este 
în prezent în curs de revizuire în vederea extinderii sale la alte domenii. Noul sistem a fost 
perceput, atât de Comisie, cât și de statele membre, ca facilitând solicitarea de finanțare și de 
rambursări.  
                                                            
9 COM(2011) 500 final din 22.6.2011.  
 
12 
 În ceea ce privește cerințele de raportare, unele state membre le -au perceput ca fiind 
disproporționate, doar pentru programele veterinare cele mai mici și pentru măsurile de 
urgență . 
3.3 Contribuția la o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii  
Conform celor mai recente date EUROSTAT, în 2015, producția întregii industrii 
agroalimentare în UE este estimată la peste 410 miliarde EUR, reprezentând cel mai mare 
sector al  industriei de producție din Europa și un actor global de prim rang, cu o creștere 
continuă a exporturilor de produse agricole. În ansamblu, acest sector oferă aproximativ 44 de 
milioane de locuri de muncă în UE, din care 22 de milioane sunt angajați în ex ploatații 
agricole.  
Competitivitatea producției europene de alimente depinde de reputația sa, bugetul UE pentru 
siguranța alimentelor îndeplinind un rol crucial în contribuirea la siguranța și calitatea 
produselor alimentare europene.  
Însă aspecte precum g lobalizarea comerțului, schimbările climatice și cererile partenerilor 
comerciali, precum și comportamentul consumatorilor în caz de crize alimentare, reprezintă 
provocări pentru sistemul de producție al UE. În această lume în schimbare, strategia de 
creșt ere Europa 202010 urmărește ca UE să devină o economie inteligentă, durabilă și 
favorabilă incluziunii. Aceste trei obiective care se susțin reciproc ar trebui să sprijine UE și 
statele membre să atingă niveluri înalte de ocupare a forței de muncă, de produ ctivitate și de 
coeziune socială.  
În domeniul agroalimentar, aceste obiective ar putea fi atinse doar dacă se garantează un 
standard înalt de sănătate pentru oameni, animale și plante de -a lungul lanțului alimentar și în 
domeniile conexe și dacă sunt puse în aplicare acțiuni de prevenire și eradicare activă a bolilor 
și dăunătorilor.  
                                                            
10 COM(2014) 130 final din 19.3.2014.  
 
13 
 3.4 Relevanță  
În conformitate cu principiul director al Declarației de la Roma11, măsurile CFC contribuie la 
o Europă sigură, în care cetățenii pot avea acces la alimente de în altă calitate, respectând cele 
mai stricte standarde internaționale; riscurile legate de sănătatea umană și sănătatea publică 
sunt limitate datorită intervenției pe termen lung a UE în acest domeniu, precum și datorită 
reacției sale rapide în situații de u rgență. În situația prevenirii apariției sau răspândirii 
epidemiilor pe teritoriul Uniunii, măsurile vizând lanțul alimentar îndeplinesc un rol esențial 
în protejarea economiei UE, în care crizele veterinare, fitosanitare și alimentare pot avea un 
impact d evastator, existând posibilitatea să genereze costuri enorme, atât pentru bugetele 
publice, cât și pentru întregul sector agroalimentar. Ele au un impact asupra dimensiunii 
sociale a Europei, având un efect pozitiv în ceea ce privește protecția intereselor  tuturor 
cetățenilor UE, de la producătorii inițiali la consumatorii finali. În cele din urmă, acest sistem 
contribuie la o industrie agroalimentară mai puternică a UE pe scena globală, prin realizarea 
economiilor de scară ale pieței interne a UE, care la rândul lor sprijină exporturile de produse 
agricole din UE.  
3.5 Impactul pe termen lung al măsurilor precedente  
Majoritatea activităților care fac în prezent obiectul Regulamentului privind CFC erau deja 
cofinanțate în temeiul legislației anterioare. Multe  dintre ele, în special măsurile în domeniul 
sănătății animalelor, necesită prin natura lor o investiție pe termen lung pentru a obține 
succese.  
Printre principalele realizări care rezultă din impactul pe termen lung al măsurilor puse în 
aplicare înainte d e 2014, un bun exemplu este eradicarea encefalopatiei spongiforme bovine la 
bovine, o boală fatală transmisibilă la om prin consumul de produse din carne de vită 
contaminată. Cofinanțarea UE pe termen lung a măsurilor împotriva acestei boli a îndeplinit 
un rol esențial, determinând o scădere a numărului de cazuri pozitive de la peste 2  000 în 
2001 la numai 5 cazuri în 2016: aproape de eradicare. Acest fapt a permis, la rândul său, 
retragerea unei serii de măsuri de protecție costisitoare și crearea de noi o portunități 
comerciale.  
Un alt caz pozitiv este legat de o zoonoză importantă, rabia, care a fost aproape eradicată în 
UE la animalele sălbatice (se preconizează eradicarea completă până în 2020), numărul 
cazurilor scăzând de la 726 în 2010 la doar 18 în 2 016, permițând astfel libera circulație a 
pisicilor și câinilor în UE.  
Ca urmare a punerii în aplicare a programelor de combatere a salmonelei cofinanțate de UE, 
s-a raportat o scădere a infecțiilor cu Salmonella spp.  la populația de păsări de crescătorie  
(cum ar fi găinile ouătoare). Acest fapt a condus, de asemenea, la beneficii în ceea ce privește 
sănătatea umană, având în vedere că salmoneloza este o zoonoză importantă, iar una dintre 
principalele cauze ale transmiterii la om este consumul de ouă. Inci dența cazurilor confirmate 
la om, analizată pe o perioadă mai îndelungată decât cea care face obiectul evaluării, a scăzut 
                                                            
11 https://ec.europa.eu/commission/sites/be ta-political/files/05_the_rome_agenda_en_web.pdf  
 
14 
 de la 105  450 în 2010 la 94  600 în 2015. Cu toate acestea, momente de vârf anuale ale 
cazurilor la om pot fi observate din cauza mai multor factori, cum ar fi întreruperea lanțului 
frigorific la ouă.  
3.6 Domeniu care necesită examinare ulterioară  
În cadrul bugetului UE pentru perioada 2014 -2020, rezerva pentru crize în sectorul agricol nu 
este disponibilă pentru programul în domeniul produselor alimentare și al hranei pentru 
animale. În eventualitatea apariției unor epidemii pe scară largă în domeniul veterinar și 
fitosanitar, cum ar fi cazul recent de gripă aviară12, al căror impact bugetar ar putea să nu se 
încadreze în programul actu al, acordarea de sprijin financiar pentru punerea în aplicare a 
activităților de eradicare și pentru oprirea rapidă a răspândirii acestor epidemii ar putea fi 
dificilă.  
Finanțarea activităților fitosanitare este încă într -o fază inițială și va trebui să se  acorde o 
atenție suplimentară pentru a răspunde în mod adecvat nevoilor în domeniu, de exemplu în 
ceea ce privește integrarea programelor de supraveghere epidemiologică și a măsurilor de 
urgență. Între timp, ar trebui remarcat faptul că eficacitatea măsur ilor de urgență în domeniul 
fitosanitar necesită o atenție deosebită. În acest sens, este important de luat în considerare că 
realizarea eradicării anumitor dăunători este adesea mai complicată decât în domeniul 
sănătății animalelor din cauza numărului mar e de specii -gazdă, a latenței simptomelor și a 
prezenței vectorilor. În cazurile în care eradicarea nu mai este posibilă, o abordare bazată pe 
izolare este în continuare o modalitate eficace pentru a preveni răspândirea dăunătorilor la 
restul teritoriului Uniunii.  
Au fost introduse unele ajustări pentru a adapta instrumentele financiare utilizate în aceste 
domenii de cheltuieli la dispozițiile Regulamentului financiar actual13, în special granturile. 
Totuși, experiența arată că, ținând seama de caracteristic ile cheltuielilor privind siguranța 
alimentelor (finanțarea neconcurențială constând în rambursarea către statele membre), 
granturile nu sunt întotdeauna cel mai bun instrument în domeniul specific al măsurilor 
veterinare și fitosanitare.  
În ceea ce priveș te sprijinul financiar pentru alte activități, ar trebui reflectat asupra modului 
în care granturile destinate sprijinirii unui comportament mai sustenabil al anumitor actori din 
lanțul alimentar contribuie la Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, astfel  cum se 
menționează în Comunicarea „Următorii pași către un viitor european durabil”. Ar trebui 
examinate în continuare opțiunile disponibile în ceea ce privește modul în care posibilitatea de 
donare a produselor alimentare sigure pentru consum ar putea fi  sprijinită prin acordarea de 
granturi organizațiilor care activează în redistribuirea alimentelor sigure, astfel cum se 
sugerează în Raportul special al Curții de Conturi Europene „Combaterea risipei de alimente”.  
                                                            
12 Epidemia a început în 2015 și încă nu a fost stinsă. Până în prezent, costurile provizorii depășesc 110 milioane 
EUR.  
13 Regulamentul (UE) nr. 966/2012 (JO L 298, 26.10.2012, p. 1).  
 
15 
 4. CONCLUZII  
Cadrul UE privind siguranța alimentelor, sănătatea animalelor și sănătatea plantelor a fost 
recunoscut, în general, ca fiind uniform și în mare măsură consecvent în aplicarea și 
respectarea sa în toate statele membre. Aceasta arată că atât cetățenii, cât și întreprinderile au 
încrede re că acest cadru este corect și eficace în promovarea unor standarde ridicate de 
siguranță într -un sector -cheie al economiei UE. Investițiile UE în supravegherea 
epidemiologică, controlul și eradicarea bolilor și dăunătorilor contribuie la siguranță și la  
schimburile comerciale în întregul lanț alimentar. Evaluarea intermediară a Regulamentului 
privind CFC arată că actualul cadru financiar funcționează bine în contextul său politic: toate 
activitățile care beneficiază de sprijin financiar din partea UE în acest domeniu servesc 
obiectivele generale și specifice ale Regulamentului privind CFC, și anume îmbunătățirea 
sănătății oamenilor, a animalelor și a plantelor, precum și priorităților generale ale Comisiei, 
inclusiv funcționarea unei piețe interne eficien te și sprijinirea comerțului cu țările terțe.  
Instrumentul financiar reprezentat de Regulamentul privind CFC s -a dovedit, de asemenea, 
flexibil pentru a răspunde necesităților emergente de cofinanțare, în special în ceea ce privește 
apariția focarelor. Act ivitățile finanțate în temeiul Regulamentului privind CFC furnizează 
sprijin pentru cadrul UE privind produsele alimentare și hrana pentru animale, care contribuie 
la crearea unei Uniuni Europene care este sigură și securizată, prosperă și durabilă, social ă și 
mai puternică pe scena internațională.