RO    RO  
 COMISIA  
EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 28.11.2014  
COM(2014) 907 final 
  
COMUNICARE A COMISIEI 
PROIECTE DE PLANUR I BUGETARE 2015: EVALUARE GLOBAL Ă 
 
 
2 
 Rezumat  
Comunicarea de fa ță prezintă pe scurt evaluarea de c ătre Comisie a proiectelor de planuri bugetare 
(PPB) pentru 2015 prezentate pân ă la data de 15 octombrie de cele șaisprezece state membre din zona 
euro care nu fac obiectul unui program de ajustare macroeconomic ă (ZE-16). În conformitate cu 
Regulamentul (UE) nr. 473/2013, Comisia a evaluat aceste planuri, dar și situația bugetar ă globală și 
orientarea politicii fiscale a zonei euro în ansamblu, într-un moment în care se afl ă în desfășurare o 
serie de reforme structurale majore. 
Evaluarea global ă a proiectelor de planuri bugetare pentru 2015 și a orientării politicii fiscale la nivel 
agregat poate fi sintetizat ă după cum urmeaz ă: 
1. Planurile statelor membre implic ă o reducere continu ă a deficitului bugetar total la nivel agregat 
în zona euro: dup ă o revenire la sub 3% din PIB în 2013, pentru prima dat ă din 2008, se 
preconizeaz ă că deficitul va sc ădea în continuare, atingând 2,6% din PIB în 2014 și 2,2% din PIB 
în 2015. Potrivit PPB, ponderea datoriei la nivel agregat în 2015 ar urma s ă rămână practic 
neschimbat ă față de valoarea estimat ă pentru anul curent, și anume aproximativ 92,5% din PIB. 
2. În compara ție cu planurile pe termen mediu care figureaz ă în programele de stabilitate din 
primăvara anului 2014, reducerea de deficit planificat ă este semnificativ mai mic ă. Această 
evoluție reflectă atât o perspectiv ă de creștere mai sc ăzută, cât și un efort bugetar mai redus. 
Conform PPB pentru ZE-16 la nivel agregat, în 2015 nu se preconizeaz ă o reluare a procesului de 
consolidare bugetar ă, întrerupt în 2014. 
3. Imaginea conturat ă de PPB este în mare m ăsură confirmat ă de previziunile Comisiei din toamna 
anului 2014. De și are ca punct de pornire aceea și estimare a deficitului total pentru 2014 (2,6% 
din PIB), Comisia prevede o reducere mai pu țin important ă a acestuia decât statele membre în 
2015 (cu doar 0,2 puncte procentual e comparativ cu 0,4). Aceasta reflect ă un efort bugetar mai 
redus preconizat pentru 2015. Deficitele mai ridicate și creșterea mai slab ă stau la baza unei 
ponderi a datoriei la nivel agregat care, potrivit proiec țiilor Comisiei, va cre ște de la 91,7% din 
PIB în 2013 la 93,1% în 2014 și la 93,6% în 2015, comparativ cu stabilizarea prognozat ă în PPB. 
4. Previziunile Comisiei indic ă totodată o orientare a politicii fiscale în general neutr ă (nici mai 
restrictivă, nici mai lax ă) în 2015 în zona euro, dup ă întreruperea procesului de consolidare în 
2014. Aceasta pare s ă asigure echilibrul optim între cerin țele de sustenabilitate a finan țelor 
publice, accentuate de ratele ridicate și în creștere ale datoriei publice, și preocup ările legate de 
stabilizarea ciclic ă, puse în eviden ță de deviațiile PIB negative semnificative și persistente care se 
preconizeaz ă că vor scădea lent în cursul anilor urm ători. Totodat ă, evaluarea planurilor confirm ă 
faptul că la acest moment se preconizeaz ă că mai multe state membre nu î și vor îndeplini 
obligațiile prevăzute în Pactul de stabilitate și creștere (PSC).  
5. Este necesar ă o monitorizare mai atent ă a orientării politicii fiscale globale a zonei euro și a 
distribuției acesteia în statele membre în raport cu spa țiul de manevr ă permis conform PSC. În 
mod concret, men ținerea unei orient ări neutre la nivel agrega t a politicii fiscale, în condi țiile în 
care unele state membre sunt îndemnate s ă își intensifice eforturile pentru a se conforma PSC, 
implică obținerea unui sprijin fiscal prin exploatarea spa țiului fiscal disponibil în alt ă parte. 
Această situație este totodat ă un argument puternic în favoarea ambi țiosului Plan de investi ții 
pentru Europa prezentat de Comisie la data de 26 noiembrie. 
 
3 
 6. Această modalitate de sprijinire a cre șterii în zona euro este relevant ă atunci când se analizeaz ă 
compoziția finanțelor publice. De și măsurile recente de reducere a sarcinii fiscale asupra muncii 
se îndreapt ă în direcția cea bun ă, compozi ția cheltuielilor arat ă că s-au realizat progrese pu ține sau 
chiar deloc pentru ca acestea s ă devină mai favorabile cre șterii. Acest lucru subliniaz ă necesitatea 
unei mai bune alinieri a politicilor statelor membre cu priorit ățile pachetului de m ăsuri privind 
locurile de munc ă, creșterea și investițiile prezentat de Comisie. 
7. Evaluarea de c ătre Comisie a statelor membre la nivel individual poate fi rezumat ă după cum 
urmează: 
niciun PPB pentru 2015 nu a fost considerat ca prezentând abateri majore de la cerin țele PSC. Cu 
toate acestea, în mai multe cazuri, Comisia consider ă că ajustările fiscale planificate sunt sau risc ă 
să fie insuficiente fa ță de cele cerute de PSC. Concret: 
Pentru cinci țări (Germania, Irlanda, Luxemburg, Țările de Jos și Slovacia), PPB sunt 
considerate conforme cu prevederile PSC. 
Pentru patru țări (Estonia, Letonia, Slovenia și Finlanda), PPB sunt considerate în mare 
măsură conforme cu prevederile PSC.  În cazul Estoniei, al Letoniei și al Finlandei, planurile 
pot avea ca rezultat o oarecare abatere de la traiectoria de ajustare c ătre obiectivul bugetar pe 
termen mediu (OTM) al fiec ărei țări. În cazul Sloveniei, de și deficitul total ar putea sc ădea sub 
3% din PIB pân ă la termenul fixat în cadrul procedur ii de deficit excesiv, un efort bugetar 
insuficient pune în pericol corect area deficitului excesiv în timp util și într-o manier ă sustenabil ă. 
Comisia invit ă autoritățile să ia măsurile necesare în cadrul procesului bugetar na țional pentru a 
asigura conformitatea bugetului 2015 cu PSC. 
Pentru șapte țări (Belgia, Spania, Fran ța, Italia, Malta, Austria și Portugalia), PPB prezint ă 
un risc de neconformitate. În cazul Austriei, planul ar putea avea ca rezultat o abatere 
semnificativ ă de la traiectoria de ajustare în direc ția OTM, iar Malta s-ar putea afla în aceea și 
situație dacă ar intra sub inciden ța componentei preventive. PPB pentru Spania, Fran ța, Malta și 
Portugalia prezint ă riscuri în ceea ce prive ște respectarea cerin țelor din cadrul procedurii de 
deficit excesiv. În cazul Fran ței, informa țiile disponibile indic ă faptul c ă, până la momentul 
actual, aceast ă țară nu a luat m ăsuri eficiente în 2014 și riscă să nu își respecte obliga țiile în 2015. 
Belgia și Italia, aflate în prezent sub inciden ța componentei preventive a PSC, risc ă să nu respecte 
regula privind datoria. Comisia invit ă autoritățile să ia măsurile necesare în cadrul procesului 
bugetar na țional pentru a asigura conformitatea bugetului 2015 cu PSC. 
8. În unele cazuri, riscul de neconformitate are implica ții în ceea ce prive ște măsurile posibile în 
cadrul procedurii de deficit excesiv. În cazul Fran ței, al Italiei și al Belgiei, Comisia î și va 
examina la începutul lunii martie 2015 pozi ția vizavi de obliga țiile acestor țări conform PSC în 
lumina finaliz ării legilor lor bugetare și a preciz ării programelor de reforme structurale anun țate 
de autorit ățile țărilor în cauz ă în scrisorile din data de 21 noiembrie. Aceste trei state membre s-au 
angajat la cel mai înalt nivel guvernamental s ă adopte și să pună în aplicare, pân ă la începutul 
anului 2015, reforme structurale de stimulare a cre șterii care ar trebui s ă aibă un impact asupra 
sustenabilit ății finanțelor publice pe termen mediu. 
 
4 
 Cuprins  
1. Introducere ............................................................................................................................... ...........5 
2. Principalele constat ări pentru zona euro .............................................................................................6 
3. Imagine de ansamblu a proiectelor de planuri bugetare ....................................................................12 
ANEXA 1: Evaluarea PPB pentru fiecare țară............................................................... .............................. 21  
ANEXA 2: Metodologia și ipotezele care stau la baza previziunilor Comisiei din toamna anului 
2014 ............................................................... ............................................................... .............................................. 26  
ANEXA 3: Analiza de vulnerabilitate ............................................................... ............................................. 28  
ANEXA 4: Punerea în aplicare a reformelor  structurale: remedierea dezechilibrelor 
macroeconomice și reducerea sarcinii fiscale asupra muncii ............................................................... ... 31  
ANEXA 5: Grafice și tabele ............................................................... ............................................................... .3 4 
 
 
 
 
5 
 1. Introducere 
 
Pentru a îmbun ătăți coordonarea politicilor economice în Uniunea economic ă și monetar ă, legislația 
UE prevede c ă statele membre din zona euro trebuie s ă prezinte Comisiei, pân ă la data de 15 
octombrie, proiecte de planuri bugetare (PPB) pentru anul urm ător1. Aceste planuri prezint ă pe scurt 
proiectele de buget pe care guvern ele le transmit parlamentelor na ționale. Comisia furnizeaz ă, în 
legătură cu fiecare plan, un aviz în cadrul c ăruia evalueaz ă în ce măsură planul este conform cu 
obligațiile țării respective care decurg din Pactul de stabilitate și creștere. Comisia prezint ă, de 
asemenea, o evaluare general ă a situației și a perspectivelor bugetare pent ru zona euro în ansamblul 
său.  
Șaisprezece2 state membre din zona euro au tr ansmis Comisiei PPB pentru 2015 pân ă la data de 15 
octombrie, conform prevederilor din pachetul privind supravegherea și monitorizarea bugetar ă. Belgia 
și Letonia au transmis ini țial PPB pe baza ipotezei c ă politicile vor r ămâne neschimbate, ceea ce 
reflectă absența unui acord asupra politicii bugetare guvern amentale, ca rezultat al alegerilor na ționale 
recente, Belgia prezentând un program complet dup ă o săptămână3.  
Respectând autonomia bugetar ă a statelor membre, avizele Comisiei ofer ă o consiliere independent ă 
în materie de politici, în special guvernelor și parlamentelor na ționale, pentru a facilita evaluarea 
conformit ății proiectelor de buget cu regulile bugetare  ale UE. Pachetul privind supravegherea și 
monitorizarea bugetar ă oferă un set cuprinz ător de instrumente pentru a trata politica economic ă și 
bugetară ca un aspect de interes comun, în conformitate cu tratatul. 
În plus, în iulie 2014, Cons iliul a invitat Eurogrupul s ă monitorizeze și să coordoneze politicile 
bugetare ale statelor membre din zona euro, precum și orientarea politicii fiscale la nivel agregat a 
zonei euro, pentru a asigura o politic ă bugetară diferențiată și favorabil ă creșterii4. Consiliul a 
recomandat statelor membre din zona euro s ă ia măsuri, în mod individual și colectiv, în perioada 
2014-2015,  astfel încât „s ă coordoneze politicile bugetare ale stat elor membre din zona euro, în 
strânsă cooperare cu Comisia, în special atunci când evalueaz ă proiectele de planuri bugetare pentru a 
asigura o pozi ție bugetar ă coerentă și favorabil ă creșterii în zona euro. S ă amelioreze calitatea și 
sustenabilitatea finan țelor publice acordându-se prioritate investi țiilor tangibile și intangibile la nivel 
național și la nivelul UE. S ă asigure pozi ția solidă a cadrelor bugetare na ționale, inclusiv a consiliilor 
bugetare na ționale.” Aceast ă recomandare reprezint ă fundamentul evalu ării realizate de Comisie. 
Obiectivul prezentei comunic ări este dublu. În primul rând, comunicarea ofer ă o imagine global ă a 
politicii bugetare la nivelul zonei euro, pornind de la o evaluare orizontal ă a PPB. Acest exerci țiu este 
                                                            
1  Așa cum se prevede în Regulamentul (UE) nr. 473/2013 privind dispozi țiile comune pentru monitorizarea și evaluarea 
proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corect ării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro. 
Acesta este unul dintre cele dou ă regulamente din cadrul pachet ului privind supravegherea și monitorizarea bugetar ă, 
care a intrat în vigoare în mai 2013.  
2  Grecia și Cipru, singurele țări din zona euro care mai fac obiectul unui program de ajustare macroeconomic ă, nu sunt 
obligate s ă prezinte un plan, întrucât acest prog ram prevede deja o monitorizare bugetar ă atentă. 
3  Letonia este invitat ă să prezinte un plan actualizat în tim p util pentru a permite Comisiei s ă adopte un aviz bine 
documentat privind PPB și Eurogrupului s ă aibă o dezbatere adecvat ă înainte de data prev ăzută pentru adoptarea legii 
bugetului de c ătre parlamentul na țional. 
4  Recomandarea Consiliului din 8 iulie 2014 privind punerea în aplicare a orient ărilor generale referitoare la politicile 
economice ale statel or membre a c ăror moned ă este euro (JO C 247, 29.7.2014, p. 143). 
 
6 
 echivalentul evalu ării orizontale a programelor de stabilitate care are loc în prim ăvară, însă se axează 
mai degrab ă pe anul urm ător decât pe planurile bugetare pe termen mediu. În al doilea rând, ea ofer ă o 
imagine de ansamblu a PPB la nivel de țară, explicând abordarea utilizat ă de Comisie pentru 
evaluarea acestora. Aceast ă abordare const ă în esență în evaluarea respect ării cerințelor PSC.  
2. Principalele constat ări pentru zona euro 
 
Constatări generale 
PPB prezentate în acest an confirm ă încetinirea cre șterii PIB-ului  comparativ cu previziunile 
Comisiei din prim ăvara anului 2014, publicate în luna mai. Conform ipotezelor macroeconomice din 
cadrul planurilor, în acest moment se preconizeaz ă că P I B - u l  v a  c r e ște cu 1,0% în 2014 în cele 
șaisprezece state membre din zona euro vizate (ZE- 16), situându-se sub nivelul de 1,3% preconizat la 
momentul prezent ării programelor de stabilitate (PS), în aprilie 2014 (tabelul 1). Pentru 2015, 
creșterea prognozat ă a PIB-ului în ZE-16 de 1,5% este sub valoarea de 1,7% prev ăzută în PS. 
Revizuirea în sens descresc ător este relativ generalizat ă, numai Spania, Irlanda, Malta și Slovenia 
raportând o revizuire în sens cresc ător a previziunilor lor de cre ștere, în timp ce majoritatea celorlalte 
țări au efectuat reduceri semnificative.  
Perspectivele de infla ție au fost, de asemenea, revizuite în sc ădere datorit ă scăderii prețurilor la 
energie și la produsele alimentare, dar și ca urmare a unei încetiniri semnificative a economiei. 
Potrivit PPB, rata infla ției din acest an se va situa la un nivel minim în țările din ZE-16, de 0,8%, și va 
crește ușor în 2015 (1,2%). 
După o revenire la sub 3% din PIB în 2013, pentru prima dat ă din 2008, se preconizeaz ă că deficitul 
bugetar total la nivel agregat  pentru ZE-16 va sc ădea în continuare, atingând 2,6% din PIB în 2014, 
conform PPB ale statelor membre, de și acest nivel este superior celui de 2,4% prev ăzut în PS. O 
încetinire a reducerii de ficitului este evident ă și în 2015, când deficitul total la nivel agregat va sc ădea 
cu 0,4 puncte procentuale, ajungând la 2,2% din PIB, comparativ cu sc ăderea de 0,6 puncte 
procentuale prognozat ă în primăvară. Această proiecție care indic ă un deficit mai ridicat este legat ă de 
înrăutățirea perspectivelor de cre ștere pentru 2014-2015, fiind determinat ă în acela și timp și de 
reducerea efortului bugetar (a se vedea mai jos). 
La 92,5% din PIB în 2015, se preconizeaz ă că ponderea datoriei agregate  rămâne practic 
neschimbat ă față de anul acesta. Aceast ă estimare contrasteaz ă cu PS, care preconizau c ă ponderea 
datoriei va începe s ă scadă anul viitor. Ponderea datoriei la nivel agregat mascheaz ă diferențele mari 
dintre cifrele de la nivel na țional, care variaz ă de la 133% din PIB în Italia la pu țin sub 10% din PIB 
în Estonia. În termeni de niveluri, re vizuirile în jos ale ponderilor datoriei fa ță de PS reflect ă punerea 
în aplicare a noului sistem de contabilitate na țională SEC 2010, care face mai mult decât s ă 
compenseze înr ăutățirea perspectivelor de cre ștere și de infla ție și scăderea efortului de consolidare 
bugetară.  
Examinând mai în detaliu efortul bugetar planificat , PPB nu ofer ă dovezi ale unei consolid ări la 
nivel agregat, m ăsurată ca evolu ție pozitiv ă a soldului structural, în 2014 și 2015. Pentru ambii ani, 
statele membre au anticipat în cadrul PS o îmbun ătățire de 0,3% din PIB. Având în vedere faptul c ă 
 
7 
 șase dintre statele membre din ZE-16 sunt în continua re în procedur ă de deficit excesiv în 20145 și că 
numai dou ă dintre statele membre aflate sub inciden ța componentei preventive ar trebui s ă își atingă 
sau să își depășească OTM în 2014-2015, acest lucru pare s ă indice o respectare insuficient ă a 
cerințelor PSC. Cu toate acestea, ajustarea structural ă la nivel agregat nu poate fi considerat ă decât 
indicativă în acest sens, deoarece nu ține seama de diferen țele importante de la un stat membru la altul 
în ceea ce prive ște cerințele PSC, care fac obiectul evalu ărilor specifice fiec ărei țări efectuate de 
Comisie. În plus, orice concluzie cu priv ire la efortul global de consolidare bazat ă pe variația soldului 
structural ar trebui s ă fie relativ ă, întrucât soldul structural nu ofer ă întotdeauna o imagine exact ă a 
efortului bugetar necesar, de exemplu, din cauza unei reac ții neobișnuite a veniturilor la cre șterea 
economic ă. Cu toate acestea, absen ța unei consolid ări bugetare la nivel ag regat este confirmat ă și prin 
utilizarea unei alte m ăsuri a efortului bugetar, care sugereaz ă o ajustare de doar 0,2% din PIB, atât în 
2014, cât și în 20156. 
 
Tabelul 1: Imagine de ansamblu a agregatelor economice și bugetare (ZE-16) pentru 2014 și 
2015 
2014 2015 
  Programe de 
stabilitate 
2014 
(aprilie) Proiecte 
de planuri 
bugetare 
(octombri
e) Previziunile 
Comisiei din 
toamna 
anului 2014 
(noiembrie) Programe de 
stabilitate 
2014 
(aprilie) Proiecte 
de planuri 
bugetare 
(octombri
e) Previziunile 
Comisiei din 
toamna 
anului 2014 
(noiembrie) 
Creștere PIB 
real (variație %)  1,3 1,0 0,8 1,7 1,5 1,1 
Inflație IAPC 
(variație %) 1,1 0,8 0,6 1,4 1,2 0,9 
Deficit total  
(% din PIB)  -2,4 -2,6 -2,6 -1,8 -2,2 -2,4 
Variația 
soldului 
structural  
(pp din PIB)  0,3 0,0 0,1 0,3 0,1 0,0 
Datorie (% din 
PIB)  94,3 92,7 93,1 93,1 92,5 93,6 
Ponderea 
cheltuielilor 
ajustată ciclic  
(% din PIB 
potențial) 47,8 47,9 48,0 47,5 47,7 48,0 
                                                            
5  Franța, Irlanda, Malta, Portugalia, Slovenia și Spania. 
6  O altă măsură a efortului bugetar în PPB poate fi ob ținută prin luarea în considerare a valorii m ăsurilor discre ționare pe 
partea de venituri, minus varia ția ponderii cheltuielilor ajustate ciclic  (tabelul A5.7). Aceasta sugereaz ă o ajustare 
bugetară de 0,2% din PIB, atât în 2014, cât și în 2015 pentru ZE-16. De și aceste estim ări sunt ușor mai ridicate decât 
variația soldului structural (0,0%, respectiv 0,1% din PIB în cei doi ani), revizuirile în sc ădere comparativ cu cifrele din 
primăvară au același ordin de m ărime pentru ambele m ăsuri ale efortului. Acest lucru confirm ă faptul că efortul bugetar 
agregat care reiese din PPB este mai mic decât cel prognozat  în PS din prim ăvară. 
 
8 
 Ponderea 
veniturilor 
ajustată ciclic  
(% din PIB 
potențial) 46,9 46,7 46,8 46,7 46,5 46,8 
 
Compozi ția finanțelor publice 
Pentru zona euro în ansamblu, PPB nu prev ăd decât modific ări limitate ale compoziției finanțelor 
publice  în 2014-2015 (tabelul A5.5). Ponderea cheltuielilor ajustat ă ciclic ar urma s ă scadă foarte 
puțin în 2015 (cu 0,2 puncte procentuale), compensând efectele unei cre șteri la fel de limitate în 
20147. Cu excep ția transferurilor sociale, cele mai multe categorii de cheltuieli ar urma s ă scadă, în 
special masa salarial ă din sectorul public și cheltuielile cu dobânzile (graficul A5.2).  
Măsurile fiscale prezentate în PPB, de și încep să devină mai favorabile cre șterii, ar urma s ă aibă doar 
un efect moderat asupra structurii impozitelor  în 2015. Impactul unei sc ăderi cu 0,1 puncte 
procentuale a veniturilor din contribu ții sociale este compensat de cre șterea cu 0,1 puncte procentuale 
a veniturilor din impozite directe (graficul A5.3). Se preconizeaz ă că ponderea impozitelor indirecte 
va rămâne stabil ă în raport cu PIB-ul. 
Multe PPB se refer ă la măsuri de diminuare a sarcinii fiscale asupra costului for ței de munc ă, 
denumită și sarcină fiscală asupra muncii. Documentele de lucru care înso țesc avizele Comisiei 
privind PPB con țin o rubric ă specială privind „solu ționarea problemei sarcinii fiscale asupra muncii” 
pentru statele membre în cazul c ărora au fost emise recomand ări specifice în acest domeniu8 și/sau 
care au anun țat o reform ă relevant ă în cadrul PPB. Anexa IV la prezenta comunicare con ține 
informații suplimentare legate de acest subiect. 
Per ansamblu, PPB reflect ă o bună cunoaștere de către statele membre din zona euro a beneficiilor 
soluționării problemei taxelor pe munc ă ridicate. În primul rând, întrucât sarcina fiscal ă asupra muncii 
a crescut în mod constant în majoritatea statelor membre din zona euro în ultimii ani, PPB nu includ 
decât foarte pu ține măsuri care ar avea ca efect cre șterea în continuare a acesteia. În schimb, multe 
state membre planific ă sau pun în aplicare m ăsuri care vizeaz ă reducerea sarcinii fiscale asupra 
muncii. În al doilea rând, nu numai statele membre cu un nivel relativ ridicat al sarcinii fiscale asupra 
muncii prev ăd măsuri de reducere a acesteia, ci și cele în care aceast ă sarcină are un nivel relativ 
scăzut. În al treilea rând, numeroase m ăsuri sunt orientate c ătre categoriile cu venituri mai mici, prin 
creșterea deducerilor personale sau prin reducer ea impozitelor asupra veniturilor mici sau a 
contribuțiilor sociale pentru persoanele cu venituri sal ariale mici. Cu toate acestea, cea mai mare parte 
a reformelor în domeniul sarcinii fiscale asupra muncii r ămân relativ modeste în compara ție cu 
provocările. Acest lucru reflect ă atât lipsa de spa țiu fiscal în mai multe state membre, cât și 
dificultatea de a g ăsi măsuri compensatorii, fie prin reducerea cheltuielilor publice, fie prin majorarea 
impozitelor mai pu țin dăunătoare creșterii, cum ar fi impozitele pe c onsum, pe proprietate sau taxele 
de mediu. 
Diferențe între prognoze 
                                                            
7  Ponderea neajustat ă ciclic ar urma s ă scadă mai mult în 2015, cu aproximativ 0,6 puncte procentuale, datorit ă „efectelor 
de numitor” pozitive aferente îngust ării output gap-ului. 
8  JO C 247, 29.7.2014, pp. 1-140. 
 
9 
 Una dintre inova țiile pachetului privind supravegherea și monitorizarea bugetar ă, mai exact 
introducerea unei cerin țe care prevede supravegherea mai atent ă a procesului de întocmire a 
previziunilor de c ătre consiliile fiscale, are scopul de a reduce posibilitatea divergen țelor dintre 
prognozele statelor membre și cele ale Comisiei. Caseta 1 de la pagina 10 arat ă modul în care statele 
membre au aplicat cerin ța ca proiectele de buget s ă se bazeze pe previziuni macroeconomice 
independente . 
În ceea ce prive ște perspectiva bugetar ă globală, deficitul total al ZE-16 la nivel agregat care rezult ă 
din PPB pentru 2015 este cu 0,2 puncte procentuale din PIB mai sc ăzut decât în previziunile 
Comisiei. În primul rând, PPB pleac ă de la premisa unui efort bugetar mai mare (0,2% din PIB fa ță de 
-0,1% din PIB în previziunile Comisiei, m ăsurat prin indicatorul alternativ men ționat mai sus; a se 
vedea tabelul A5.7). În al doilea rând, planurile prev ăd o creștere mai mare a PIB-ului pentru 2015 
(1,5%, fa ță de 1,1% în previziunile Comisiei, Ge rmania reprezentând o mare parte a diferen ței9). Cu 
toate acestea, ipotezele macroeconomice nu sunt principala explica ție a diferen ței dintre previziunile 
de deficit pentru 2015. Aceasta deoarece  statele membre, la nivel agregat, de și au proiectat o cre ștere 
mai mare a PIB-ului, au prev ăzut totodat ă și o reacție mai slab ă a veniturilor la cre ștere decât cea din 
previziunile Comisiei10. Această elasticitate mai sc ăzută compenseaz ă în mare m ăsură impactul unei 
creșteri mai mari a PIB-ului. Cea mai mare parte a diferen ței dintre previziunile de deficit ale 
Comisiei și cele din PPB provine în realitate din evaluarea diferit ă a efortului pe partea de cheltuieli. 
Diferențele dintre PPB și previziunile Comisiei în ceea ce prive ște deficitul total pot fi relativ mari, 
din motive care variaz ă de la o țară la alta. Comisia anun ță un deficit mai ridicat în Belgia, Spania, 
Malta, Portugalia și Slovacia comparativ cu PPB ale acestor țări, cea mai mare diferen ță fiind în cazul 
Maltei (tabelul A5.1 și graficul A5.4). Restul diferen țelor dintre previziuni se încadreaz ă într-un 
interval de 0,2 puncte procentuale, iar previziunile Comisiei indic ă un deficit mai redus pentru Țările 
de Jos și Austria. 
La fel ca în cazul previziunilor de deficit total la nivel agregat, Comisia preconizeaz ă o datorie 
agregată mai ridicat ă decât cea prev ăzută de statele membre. Comisia estimeaz ă că datoria va 
continua s ă crească moderat în 2015, la peste 93% din PIB, co mparativ cu nivelul aproape neschimbat 
anunțat în PPB. Principalele motive care explic ă această diferență sunt deficitele totale mai ridicate și 
o creștere mai mic ă a PIB-ului nominal estimat ă de Comisie. Și în acest caz, diferen țele dintre PPB și 
previziunile Comisiei pot fi mai mari la nivel de stat membru, din motive care variaz ă de la o țară la 
alta. Cele mai mari diferen țe se refer ă la Belgia, Germania, Letonia și Malta, unde PPB estimeaz ă un 
nivel al datoriei cu aproximativ 2% din PIB sub nivelul din previziunile Comisiei (tabelul A5.3 și 
graficul A5.5). În majoritatea cazurilor, diferen țele dintre previziuni variaz ă între zero și 1% din PIB. 
Comisia anun ță un deficit mai sc ăzut doar în cazul Sloveniei. În ceea ce prive ște compozi ția, potrivit 
previziunilor Comisiei, chiar și scăderea limitat ă a ponderii cheltuielilor ajustate ciclic prev ăzută în 
PPB este expus ă riscului de a nu se concretiza (tabelul A5.5 ). În cadrul cheltuielilor, previziunile 
                                                            
9  Scenariul macroeconomic af lat la baza PPB se bazeaz ă pe ediția din prim ăvară a previziunilor guvernului federal al 
Germaniei, publicat ă în luna aprilie. Cu toate acestea, dat fiind c ă noi statistici oficiale și indicatori mai slabi ai ciclului 
economic au devenit disponibili dup ă publicarea previziunilor, acestea prezint ă o perspectiv ă mult mai optimist ă a 
activității economice din 2014 și 2015 decât previziunile Comisiei din to amna anului 2014. Guvernul Germaniei și-a 
actualizat previziunile dup ă prezentarea proiectului de plan bugetar.  
10  Așa-numita „elasticitate net ă” a veniturilor, mai exact varia ția procentual ă a veniturilor, f ără efectul m ăsurilor 
discreționare, pentru o varia ție de un procent a PIB-ului. Elasticitatea agregat ă a veniturilor în 2015, a șa cum reiese din 
planuri, este mai sc ăzută decât cea aflat ă la baza previziunilor Comisiei (0,8, respectiv 1,0; a se vedea tabelul A5.6).  
 
10 
 Comisiei confirm ă faptul că salariile din sectorul public, pl ățile de dobânzi și, eventual, investi țiile 
publice ar putea avea o pondere mai mic ă, în timp ce ponderea pl ăților sociale ar putea cre ște în 
continuare (graficul A5.2). În ceea ce prive ște veniturile, previziunile Comisiei sunt aliniate cu PPB 
(graficul A5.3).  
Amploarea și compozi ția ajustării 
În ceea ce prive ște amploarea ajustării bugetare structurale , previziunile Comisiei transmit acela și 
mesaj ca PPB; dup ă trei ani de consolidare bugetar ă susținută, orientarea politicii fiscale la nivel 
agregat în zona euro este neutr ă în 2014 și se anticipeaz ă că va rămâne astfel și în 2015. La nivel 
agregat, absen ța unei în ăspriri a politicii fiscale pare a fi  un echilibru acceptabil între cerin țele de 
sustenabilitate, subliniate de ratele ridicate și în creștere ale datoriei publice, și condițiile ciclice, care 
indică output gap-uri negative semnificative și persistente, care se estimeaz ă că vor scădea lent în 
cursul anilor urm ători. Totodat ă, evaluarea planurilor confirm ă faptul c ă la acest moment se 
preconizeaz ă că mai multe state membre nu î și vor îndeplini obliga țiile prevăzute în PSC. Aceste 
considera ții sugereaz ă că este necesar ă o monitorizare mai atent ă a orientării politicii fiscale globale a 
zonei euro și a distribu ției acesteia în statele membre în raport cu spa țiul permis conform regulilor 
PSC. În principiu, ar fi posibil ă o realiniere a politicilor fiscale na ționale astfel încât s ă se asigure 
respectarea PSC în toate statele membre, evitând totodat ă o austeritate fiscal ă nejustificat ă. Aceasta ar 
implica exploatarea spa țiului fiscal disponibil conform regulilor în unele țări.  
Considera țiile de mai sus sunt totodat ă un argument puternic în favoarea unui plan de investi ții 
ambițios la nivelul UE pentru a stimula cererea agregat ă și a relaxa constrânger ile de pe partea de 
ofertă, sprijinind astfel stimulentele oferite de o politic ă monetară flexibilă.  
Această modalitate de sprijinire a cre șterii în zona euro este relevant ă atunci când se analizeaz ă 
compoziția ajustării finanțelor publice . Deși deplasarea accentului de pe impozitele pe munc ă și 
acțiunile întreprinse pentru a reduce sarcina fiscal ă asupra costului for ței de munc ă sunt măsuri în 
direcția cea bun ă, compozi ția cheltuielilor arat ă că s-au realizat progrese pu ține sau chiar deloc pentru 
ca acestea s ă devină mai favorabile cre șterii. Acest lucru subliniaz ă necesitatea unei mai bune alinieri 
a politicilor statelor membre cu priorit ățile pachetului de m ăsuri privind locurile de munc ă, creșterea 
și investițiile, inclusiv prin utilizarea flexibilit ății disponibile conform regulilor. 
 
Caseta 1: Contribu ția institu țiilor fiscale independente la PPB pentru 2015 
Articolele 1, 4 și 5 din Regulamentul (CE) nr. 473/2013, parte a pachetului privind supravegherea și 
monitorizarea bugetar ă, se referă la noțiunea de organisme independe nte. Regulamentul detaliaz ă și 
extinde cerin țele anterioare prev ăzute în acte legislative ale UE și interguvernamentale care atribuie 
organismelor independente dife rite sarcini în domeniul bugetar. Sunt scoase în eviden ță două domenii 
suplimentare: (i) monitorizarea respect ării normelor bugetare și (ii) previziunile macroeconomice. 
În Codul de conduit ă pentru pachetul privind supravegherea și monitorizarea bugetar ă au fost definite 
dispoziții de punere în aplicare cu scopul de a oferi statelor membre orient ări în legătură cu procesul 
de previzionare. În completarea acestor dispozi ții, Consiliul a invitat statele membre din zona euro, la 
data de 8 iulie 2014, „s ă asigure pozi ția solidă a cadrelor bugetare na ționale, inclusiv a consiliilor 
bugetare na ționale”. 
 
11 
 Mai precis, conform articolului 4 alineatul (4) din regulament, proiectele de buget „se bazeaz ă pe 
previziuni macroeconomice independente”, ceea ce înseamn ă, în conformitate cu articolul 2 alineatul 
(1) litera (b), c ă aceste previziuni trebuie s ă fie „formulate sau aprobate  de organisme independente”. 
Multe dintre PPB prezentate în octombrie 2014 con țin trimiteri la cerin țele pachetului privind 
supravegherea și monitorizarea bugetar ă, statele membre optând pentru întocmirea sau aprobarea de 
către organisme independente a previziun ilor macroeconomice aflate la baza PPB. 
Conform PPB, previziunile au fost întocmite de c ătre entități separate în cinci state membre: Austria  
(Österreichisches Institu t für Wirtschaftsforschung,  WIFO), Belgia ( Bureau Fédéral du Plan, FPB), 
Luxemburg (STATEC), Țările de Jos ( Centraal Planbureau, CPB) și Slovenia ( Urad Rs Za 
Makroekonomske Analize in Razvoj, UMAR-IMAD). În Germania, previziunile macroeconomice sunt 
întocmite în continuare de c ătre ministerul economiei, îns ă pe baza previziunilor economice comune 
elaborate de institute de cercetare. Consiliul independent al consilierilor economici examineaz ă în 
luna noiembrie plauzibilitatea acest ora. Previziunile care figureaz ă în PPB se bazeaz ă pe ediția de 
primăvară a previziunilor economice comune și a previziunilor guvernului și nu iau în considerare 
ediția de toamn ă a previziunilor economice comune și a proiec țiilor macroeconomice ale guvernului. 
În Finlanda, ministerul de finan țe întocme ște previziunile macroeconomice la nivel intern, dar 
recunoaște necesitatea unor m ăsuri care s ă asigure independen ța formală a echipei responsabile de 
această sarcină. 
Estonia, Spania, Irlanda, Italia și Slovacia au f ăcut referiri în PPB la avizele privind previziunile 
macroeconomice furnizate de organisme separate [ Eelarvenõukogu , Autoridad Independiente de 
Responsabilidad Fiscal  (AIReF), Irish Fiscal Advisory Council (IFAC), Ufficio Parlamentare di 
Bilancio  (UPB) și Comitetul pentru previziuni macroeconomice din Slovacia]. În cazul Fran ței, al 
Maltei și al Portugaliei, chiar dac ă a fost emis un aviz de c ătre un organism separat [HCFP ( Haut 
Conseil des finances publiques ), National Audit Office of Malta și CFP ( Conselho das Finanças 
Públicas )], nu se face nicio referire la acesta în PPB. Pentru Fran ța și Portugalia, avizul a fost în cele 
din urmă inclus în documentele bugetare. În Letonia,  documentul bugetar publicat, bazat pe ipoteza 
menținerii politicilor actuale, nu se calific ă drept PPB și, prin urmare, nu necesit ă în mod formal 
avizul unui organism separat. Pentru Estoni a, Spania, Irlanda, Italia, Malta, Portugalia și Slovacia, 
previziunile au fost în mare pa rte aprobate de organele sus-men ționate, îns ă au fost eviden țiate o serie 
de riscuri. Pentru Fran ța, scenariul macroeconomic pentru 2015 a fost considerat optimist de c ătre 
HCFP. În Estonia, Spania, Fran ța, Irlanda, Malta și Portugalia, au fost men ționate riscuri care decurg 
din evolu țiile externe și care s-ar putea materializa într-o cre ștere a exporturilor mai sc ăzută decât cea 
preconizat ă. De asemenea, au fost men ționate incertitudini în ceea ce prive ște cererea intern ă (Franța), 
consumul (Spania) sau investi țiile (Malta). 
 
 
12 
 3. Imagine de ansamblu a proi ectelor de planuri bugetare 
 
Avizele Comisiei privind proiectele de planuri bugetare se concentreaz ă pe conformitatea acestora cu 
Pactul de stabilitate și de creștere și cu recomand ările formulate pe baza acestuia. Pentru statele 
membre care fac obiectul unei proceduri de deficit excesiv (PDE), avizul Comisiei evalueaz ă 
progresele realizate pentru corectarea deficitului excesiv, având în vedere țintele de deficit total și 
structural. Pentru statele membre din zona euro care fac obiectul componentei preventive a Pactului, 
adică nu sunt în procedur ă de deficit excesiv, sunt evaluate progresele înregistrate în direc ția 
obiectivului bugetar pe termen medi u (OTM) pentru a se vedea dac ă sunt conforme cu PSC și cu 
recomand ările bugetare specifice transmise de Cons iliu statelor membre în luna iulie.  
Evaluarea planurilor se bazeaz ă pe previziunile Comisiei din toamna anului 2014.  
Comisia, dup ă ce a efectuat consult ări cu anumite state membre pentru a solicita informa ții 
suplimentare sau pentru a atrage aten ția asupra câtorva preocup ări inițiale legate de PPB transmise de 
acestea, a constatat, la sfâr șitul lunii octombrie, c ă niciun PPB nu prezint ă „abateri deosebit de grave”, 
așa cum se men ționează la articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 473/2013. Cu toate 
acestea, mai multe planuri prezentate dau na ștere unor îngrijor ări legate de riscul  de neconformitate. 
În tabelele 2a și 2b sunt sintetizate evalu ările privind PPB al fiec ărei țări, formulate în avizele 
Comisiei adoptate la data de 28 noiembrie, al ături de evaluarea progreselor în ceea ce prive ște 
reformele bugetare structurale11. Pentru facilitarea compara țiilor, evaluarea proiectelor de planuri 
bugetare este sintetizat ă în trei mari categorii:  
• Conform:  Pe baza previziunilor Comisiei, nu este nevoie s ă se adapteze planurile bugetare  în 
cursul procesului bugetar na țional pentru a se asigura respecta rea regulilor PSC. Cu toate acestea, 
în cazurile în care evaluarea PPB de c ătre Comisie este supus ă unor riscuri particulare, Comisia 
invită statele membre în cauz ă să ia măsurile care se impun. 
• Conform în linii mari:  Comisia invit ă autoritățile să ia măsurile necesare  în cadrul procesului 
bugetar na țional pentru a asigura conformitatea bugetului 2015 cu PSC, pe baza urm ătorului 
raționament: 
Pentru statele membre aflate în PDE: deși previziunile Comisiei anun ță că deficitul total va 
scădea sub valoarea de referin ță de 3% din PIB stabilit ă în tratat pân ă la termenul fixat în cadrul 
procedurii de deficit excesiv, efortul bugetar a sc ăzut considerabil, ceea ce pune în pericol 
corectarea deficitului excesiv în timp util și într-o manier ă sustenabil ă.  
Pentru statele membre aflate sub inciden ța componentei preventive a PSC:  potrivit previziunilor 
Comisiei, ajustarea structural ă necesară în direcția OTM nu va fi realizat ă în 2015, dar respectarea 
insuficient ă a cerinței nu ar reprezenta o abatere semnificativ ă de la ajustarea necesar ă pentru 
atingerea OTM12. Dacă această situație va persista de-a lungul anilor, ea ar putea avea totu și ca 
                                                            
11 Reforme structurale cu impact bugetar direct.  
12  Pentru un stat membru care nu a atins obiectivul bugetar pe termen mediu, abaterea este considerat ă semnificativ ă dacă: 
 (i) abaterea soldului structural de la traiectoria de ajustare adecvat ă este de cel pu țin 0,5% din PIB într-un an sau de cel 
puțin 0,25% din PIB în medie pe an, în doi ani consecutivi; și 
 (ii) depășirea ratei de cre ștere a cheltuielilor, din care se deduc m ăsurile discre ționare privind veniturile, fa ță de 
traiectoria de ajustare adecvat ă definită în raport cu rata de cre ștere pe termen mediu a avut un impact negativ asupra 
 
 
13 
 rezultat o abatere semnificativ ă de la ajustarea necesar ă. Aceste state membre respect ă criteriul de 
referință privind reducerea datoriei, acolo unde este cazul. 
• Risc de neconformitate:  pe baza previziunilor Comisiei, se estimeaz ă că PPB nu asigur ă 
respectarea cerin țelor PSC. Comisia invit ă așadar autorit ățile să ia măsurile necesare  în cadrul 
procesului bugetar na țional pentru a asigura conformitate a bugetului 2015 cu PSC, pe baza 
următorului raționament:  
Pentru statele membre aflate în PDE: previziunile Comisiei pentru 2015, dac ă se confirm ă ex 
post, ar putea duce la accelerarea PDE, deoarece se estimeaz ă că efortul bugetar nu va fi realizat, 
iar ținta de deficit total va fi ratat ă.  
Pentru statele membre aflate sub inciden ța componentei preventive a PSC:  previziunile Comisiei 
anunță o abatere semnificativ ă de la traiectoria de ajustare necesar ă pentru atingerea OTM în 2015 
și/sau nerespectarea criteriului de referin ță privind reducerea datoriei, acolo unde este cazul (se ia 
în considerare cerin ța mai strict ă). 
Impactul trecerii la sistemul de conturi na ționale SEC 2010 și alte revizuiri statistice ale cifrelor 
deficitului și datoriei au fost luate în considerare la evaluarea planurilor (impactul trecerii la SEC 
2010 a fost cel mai semnificativ în cazul Fran ței, al Irlandei, al Italiei, al Portugaliei și al Finlandei). 
Mai precis, revizuirile statistice au fost tratate în termeni calitativi și, acolo unde a fost posibil, și în 
termeni cantitativi în documentele de lu cru ale serviciilor Comisiei care înso țesc avizele Comisiei, ori 
de câte ori impactul lor afecta principalele variabile folosite pentru evaluarea respect ării PSC. Alte 
schimbări statistice au fost men ționate în mod explicit pentru Estonia, Letonia și Slovenia. În alte 
cazuri, impactul nu a fost semnificativ și/sau nu ar modifica evaluarea. 
Totodată, Comisia a evaluat nivelul global de respecta re a reformelor bugetare structurale prezentate 
în recomand ările specifice fiec ărei țări emise în 2014. Evaluarea PPB este rezumat ă în cinci mari 
categorii. Acestea sunt: 
• Niciun progres: statul membru nu a anun țat și nici nu a adoptat nicio m ăsură ca răspuns la 
recomandarea specific ă pertinent ă.  
• Progrese limitate:  statul membru a anun țat unele m ăsuri în urma recomand ării specifice 
pertinente, dar aceste m ăsuri par insuficiente și/sau adoptarea sau implementarea lor este 
amenințată de riscuri. 
• Unele progrese:  statul membru a anun țat sau a adoptat m ăsuri ca răspuns la recomandarea 
specifică pertinent ă. Aceste m ăsuri sunt promi țătoare, dar nu toate au fost implementate și 
implementarea nu este sigur ă în toate cazurile. 
• Progrese substan țiale: statul membru a adoptat m ăsuri și acestea au fost în majoritate 
implementate. M ăsurile respective au o contribu ție important ă la răspunsul dat recomand ării 
specifice pertinente. 
                                                                                                                                                                                         
soldului bugetar de cel pu țin 0,5 puncte procentuale din PIB într-un singur  an sau cumulativ pe parcursul a doi ani 
consecutivi. 
 O abatere poate fi considerat ă semnificativ ă și dacă doar una dintre cele dou ă condiții (i) și (ii) este verificat ă și 
evaluarea global ă arată că această condiție este cea mai adecvat ă pentru m ăsurarea efortului bugetar aferent.  
 
14 
 • Îndeplinit ă în întregime:  statul membru a adoptat și implementat m ăsuri care reprezint ă o reacție 
adecvată la recomandarea specific ă pertinent ă. 
Tabelul 2a: Imagine de ansamblu a avizelor Comisiei privind proiectele de planuri bugetare – 
state membre sub inciden ța componentei preventive a PSC 
 Conformitatea general ă a proiectului de 
plan bugetar cu Pactul de stabilitate și 
creștere (PSC)   
Conformitatea general ă cu reformele 
bugetare structurale sugerate în 
recomand ările specifice fiec ărei țări din 
2014 
Țară 
Concluzie general ă 
pe baza previziunilor 
Comisiei din toamna 
anului 2014  Conformitatea cu 
cerințele din cadrul 
componentei 
preventive în 2014-
2015 Concluzie 
generală cu 
privire la 
progresele în 
direcția 
reformelor 
bugetare 
structurale  
Principalele m ăsuri 
din PPB pentru a 
răspunde la 
recomand ările 
specifice privind 
sarcina fiscal ă asupra 
muncii 
BE Risc de 
neconformitate  2014: unele abateri de la 
strategia de ajustare în 
vederea atingerii OTM; 
respectarea criteriului de 
referință privind datoria 
este amenin țată 
2015: unele abateri de la 
strategia de ajustare în 
vederea atingerii OTM; 
respectarea criteriului de 
referință privind datoria 
este amenin țată Unele progrese recomandare specific ă 
privind sarcina fiscal ă 
asupra muncii 
 
majorarea deducerii din 
impozitul pe venit; 
reducerea contribu țiilor 
angajatorului la sistemul 
de asigurări sociale 
DE Conform 2014: OTM dep ășit; 
respectarea criteriului de 
referință privind datoria 
2015: OTM dep ășit; 
respectarea criteriului de 
referință privind datoria Progrese limitaterecomandare specific ă 
privind sarcina fiscal ă 
asupra muncii 
 
Începând din 2014, 
majorarea deducerilor 
personale și 
neimplementarea 
reducerii planificate 
inițial a contribu ției la 
sistemul de pensii 
pentru a finan ța prestații 
de pensie suplimentare. 
Începând din 2015, 
creșterea contribu ției 
pentru îngrijirile pe 
termen lung și reforma 
finanțării asigurărilor de 
sănătate 
EE Conform în linii 
mari 2014: unele abateri de la 
strategia de ajustare în 
vederea atingerii OTM 
pentru 2015; unele 
abateri de la strategia de 
ajustare în vederea Niciun progres recomandare specific ă 
privind sarcina fiscal ă 
asupra muncii 
 
reducerea impozitului 
pe venit și a 
 
15 
 atingerii OTM contribu țiilor la 
asigurările de șomaj; 
majorarea sumei 
neimpozabile 
 
16 
  
IT Risc de 
neconformitate  2014: abatere autorizat ă 
de la traiectoria de 
ajustare în direc ția 
atingerii OTM din cauza 
condițiilor economice 
excepțional de grave; 
respectarea criteriului de 
referință privind datoria 
este amenin țată 
2015: abatere 
semnificativ ă de la 
strategia de ajustare în 
vederea atingerii OTM; 
respectarea criteriului de 
referință privind datoria 
este amenin țată Unele progrese recomandare specific ă 
privind sarcina fiscal ă 
asupra muncii 
 
excluderea costurilor 
forței de munc ă din 
baza de impozitare a 
impozitului regional pe 
activitățile productive; 
credit fiscal permanent 
(înregistrat ca transfer 
social în SEC 2010) 
pentru angaja ții cu 
venituri salariale mici, 
finanțat în acest 
moment numai pentru 
2014; scutire de plata 
contribuțiilor 
angajatorului la sistemul 
de asigurări sociale timp 
de trei ani pentru noi 
angajări cu contracte de 
muncă cu durată 
nedeterminat ă în 2015 
LV Conform în linii 
mari 2014: nu exist ă abateri 
de la strategia de 
ajustare în vederea 
atingerii OTM 
2015: unele abateri de la 
strategia de ajustare în 
vederea atingerii OTM 
conform PPB bazat pe 
ipoteza men ținerii 
politicilor actuale Progrese limitaterecomandare specific ă 
privind sarcina fiscal ă 
asupra muncii 
 
nicio măsură în PPB  
prezentat de guvernul 
aflat la sfâr șit de 
mandat. Cu toate 
acestea, strategia de 
politică fiscală pentru 
2015-2017 include 
planuri de cre ștere a 
salariului minim și a 
venitului minim 
neimpozitat 
LU Conform 2014: OTM dep ășit 
2015: nu exist ă abateri 
de la OTM Unele progrese nu există o recomandare 
specifică privind sarcina 
fiscală asupra muncii 
MT13 Risc de 
neconformitate 2014: în PDE 
2015: abatere 
semnificativ ă de la 
strategia de ajustare în 
vederea atingerii OTM; 
respectarea criteriului de 
referință privind datoria Unele progrese nu există o recomandare 
specifică privind sarcina 
fiscală asupra muncii 
NL Conform 2014: nu exist ă abateri Unele progrese recomandare specific ă 
                                                            
13  Malta intr ă în prezent sub inciden ța componentei corective, dar ar putea trece la componenta preventiv ă din 2015 dac ă 
realizează o corecție rapidă și sustenabil ă. 
 
17 
 de la OTM; respectarea 
criteriului de referin ță 
privind datoria 
2015: nu exist ă abateri 
de la OTM; respectarea 
criteriului de referin ță 
privind datoria privind sarcina fiscal ă 
asupra muncii 
 
reforma creditului fiscal 
pentru angaja ți, care 
reduce sarcina asupra 
veniturilor mici și 
medii; reducerea 
impozitului pe venit din 
cea mai joas ă tranșă de 
impozitare 
 
18 
  
AT Risc de 
neconformitate 2014: unele abateri de la 
strategia de ajustare în 
vederea atingerii OTM; 
respectarea criteriului de 
referință privind datoria 
2015: abatere 
semnificativ ă de la 
strategia de ajustare în 
vederea atingerii OTM; 
respectarea criteriului de 
referință privind datoria Progrese limitaterecomandare specific ă 
privind sarcina fiscal ă 
asupra muncii 
 
anunț general privind 
reforma în vederea 
reducerii sarcinii fiscale 
asupra muncii urmând a 
fi decis în martie 2015 
SK Conform 2014: nu exist ă abateri 
de la strategia de 
ajustare în vederea 
atingerii OTM 
2015: nu exist ă abateri 
de la strategia de 
ajustare în vederea 
atingerii OTM Progrese limitatenu există o recomandare 
specifică privind sarcina 
fiscală asupra muncii 
FI Conform în linii 
mari 2014: unele abateri de la 
OTM 
2015: unele abateri de la 
strategia de ajustare în 
vederea atingerii OTM Unele progrese nu există o recomandare 
specifică privind sarcina 
fiscală asupra muncii 
 
Tabelul 2b: Imagine de ansamblu a avizelor Comi siei privind proiectele de planuri bugetare – 
state membre sub inciden ța componentei corective a PSC 
 Conformitatea general ă a proiectului de 
plan bugetar cu Pactul de stabilitate și 
creștere  
Conformitatea general ă cu reformele bugetare 
structurale sugerate în recomand ările specifice 
fiecărei țări din 2014 
Țară 
Concluzie general ă 
pe baza previziunilor 
Comisiei din toamna 
anului 2014  Conformitatea cu 
procedura de 
deficit excesiv în 
perioada 2014-
2015 Concluzie general ă cu 
privire la progresele 
în direcția reformelor 
bugetare structurale 
Principalele m ăsuri din 
PPB pentru reducerea 
sarcinii fiscale asupra 
muncii 
ES Risc de 
neconformitate 2014: țintă de 
deficit total atins ă 
2015: în absen ța 
unor măsuri 
suplimentare, 
respectarea nu este 
asigurată Unele progrese recomandare specific ă 
privind sarcina fiscal ă 
asupra muncii 
 
reducerea cotelor 
impozitului pe venit; 
reducerea temporar ă a 
contribuțiilor sociale 
pentru noile contracte 
semnate în 2014 
FR Risc de 
neconformitate 2014: risc de 
absență a unor 
acțiuni eficiente 
2015: în absen ța 
unor măsuri Progrese limitate recomandare specific ă 
privind sarcina fiscal ă 
asupra muncii 
 
începând din 2014, nou 
 
19 
 suplimentare, 
respectarea nu este 
asigurată credit fiscal pentru 
salariile de pân ă la 2,5 ori 
mai mari decât salariul 
minim; reducerea 
contribuțiilor 
angajatorului la sistemul 
de asigurări sociale; 
reducerea impozitului pe 
venit pentru persoanele cu 
venituri salariale reduse 
 
20 
  
IE Conform 2014: acțiuni 
eficiente 
2015: este a șteptată 
o corectare în timp 
util Unele progrese nu există o recomandare 
specifică privind sarcina 
fiscală asupra muncii 
PT Risc de 
neconformitate 2014: risc de 
absență a unor 
acțiuni eficiente 
2015: în absen ța 
unor măsuri 
suplimentare, 
respectarea nu este 
asigurată Progrese limitate nu există o recomandare 
specifică privind sarcina 
fiscală asupra muncii 
SI Conform în linii 
mari 2014: risc de 
absență a unor 
acțiuni eficiente 
2015: este a șteptată 
o corectare în timp 
util Progrese limitate nu există o recomandare 
specifică privind sarcina 
fiscală asupra muncii 
 
 
 
21 
 ANEXA 1: Evaluarea PPB pentru fiecare țară 
 
State membre aflate sub inciden ța componentei preventive a Pactului de stabilitate și creștere 
(PSC)  
Planuri conforme cu obliga țiile țării 
Comisia consider ă că proiectul de plan bugetar al Germaniei , țară aflată în prezent sub inciden ța 
componentei preventive a PSC și supusă regulii tranzitorii privind datoria, este conform cu 
prevederile PSC. Cu toate acestea, spa țiul fiscal considerabil, necesit ățile de investi ții și ratele foarte 
mici ale dobânzii, care implic ă beneficii sociale ce dep ășesc cu mult costurile îndator ării, permit 
creșterea investi țiilor publice. În plus, este necesar ca Germania s ă asigure instituirea unui organism 
independent îns ărcinat cu elaborarea sau cu aprobarea previziunilor macroeconomice. Comisia 
consideră totodată că Germania a f ăcut progrese limitate în ceea ce prive ște partea structural ă a 
recomand ărilor bugetare emise de Consiliu în contextul semestrului european 2014 și invită așadar 
autoritățile să accelereze implementarea. 
Comisia consider ă că proiectul de plan bugetar al Luxemburgului , țară aflată în prezent sub inciden ța 
componentei preventive, este conform cu prev ederile PSC. În mod concret, dat fiind c ă excedentul 
structural urmeaz ă să se deterioreze, în 2015 Luxemburgul inten ționează să utilizeze rezerva de care 
dispune în ceea ce prive ște OTM, pentru a-l respecta în contin uare. Reducerea excedentului structural 
este legat ă în principal de sc ăderea veniturilor din TVA aferent ă modificării legisla ției privind 
comerțul electronic (în jur de 1½% din PIB), care este doar par țial compensat ă de noile m ăsuri 
prevăzute în proiectul de plan bugetar. Cu toate aceste,  pierderile de venituri din TVA ar putea fi mai 
mari decât cele preconizate. Comisia invit ă așadar autorit ățile să fie preg ătite să ia măsuri 
suplimentare, în cazul în care acest risc se materializeaz ă. Comisia consider ă totodată că Luxemburgul 
a făcut unele progrese în ceea ce prive ște partea structural ă a recomand ărilor bugetare emise de 
Consiliu în contextul semestrului european 2014 și invită așadar autorit ățile să facă noi progrese în 
acest sens. 
Comisia consider ă că proiectul de plan bugetar al Țărilor de Jos , țară aflată în prezent sub inciden ța 
componentei preventive și supusă regulii tranzitorii privind datoria, este conform cu prevederile PSC. 
Comisia invit ă autoritățile să execute bugetul 2015 în mod riguros. Comisia consider ă totodată că 
Țările de Jos au f ăcut unele progrese în ceea ce prive ște partea structural ă a recomand ărilor bugetare 
emise de Consiliu în contextul semestrului european 2014 și invită așadar autorit ățile să facă noi 
progrese în acest sens. 
Comisia consider ă că proiectul de plan bugetar al Slovaciei , țară aflată în prezent sub inciden ța 
componentei preventive, este conform cu preved erile PSC. În mod concret, pe baza informa țiilor 
disponibile în acest moment, deficitul public nu ar urma s ă depășească valoarea de referin ță din tratat, 
deși există unele incertitudini cu privire la evolu ția deficitului în 2014. Slovacia a fost considerat ă 
admisibilă pentru clauza privind investi țiile în 2014, care permite o abatere temporar ă de la traiectoria 
de ajustare necesar ă pentru atingerea OTM în anul respectiv. În 2015, când aceast ă abatere temporar ă 
trebuie compensat ă, Slovacia ar urma, conform previziunilor, s ă facă suficiente progrese în direc ția 
OTM. În lumina celor de mai sus și ținând cont de faptul c ă mecanismul de frânare a datoriei 
naționale, pe care se bazeaz ă proiectul de plan bugetar, ar urma s ă nu se mai aplice, Comisia invit ă 
autoritățile să fie pregătite să ia măsurile necesare în cadrul procesului bugetar na țional pentru a 
asigura conformitatea bugetului 2015 cu PSC. Comisia consider ă totodată că Slovacia a f ăcut 
 
22 
 progrese limitate în ceea ce prive ște partea structural ă a recomand ărilor bugetare emise de Consiliu în 
contextul semestrului european 2014 și invită așadar autorit ățile să accelereze implementarea. 
Planuri conforme în linii mari  
Comisia consider ă că proiectul de plan bugetar al Estoniei , țară aflată în prezent sub inciden ța 
componentei preventive, este în linii mari conf orm cu prevederile PSC. Mai exact, pe baza 
previziunilor Comisiei, în 2015 sunt a șteptate unele abateri de la strategia de ajustare în vederea 
atingerii OTM. Comisia invit ă autoritățile să ia măsurile necesare în cadrul procesului bugetar 
național pentru a asigura conformitatea bugetului 2015 cu PSC. Comisia consider ă totodată că Estonia 
nu a făcut progrese în ceea ce prive ște partea structural ă a recomand ărilor bugetare emise de Consiliu 
în contextul semestrului european 2014 și invită așadar autorit ățile să accelereze implementarea. 
Letonia a prezentat la 15 octombrie un proiect de plan bugetar bazat pe ipoteza men ținerii politicilor 
actuale. Comisia consider ă că proiectul de plan bugetar al Letoniei, țară aflată în prezent sub inciden ța 
componentei preventive, este în linii mari conform cu prevederile PSC. Comisia invit ă autoritățile să 
ia măsurile necesare în cadrul bugetului pe 2015 pentru ca acesta s ă fie conform cu PSC. Comisia 
consideră totodată că Letonia a f ăcut progrese limitate în ceea ce prive ște partea structural ă a 
recomand ărilor bugetare emise de Consiliu în contextul semestrului european 2014 și invită așadar 
autoritățile să accelereze implementarea. Dup ă prezentarea unui proiect de plan bugetar actualizat la 
data de 22 noiembrie 2014 de c ătre noul guvern, Comisia inten ționează să adopte un aviz cu privire la 
proiectul de plan bugetar actualizat înainte de data prev ăzută pentru adoptarea legii bugetului de c ătre 
parlamentul na țional. 
Comisia consider ă că proiectul de plan bugetar al Finlandei , țară aflată în prezent sub inciden ța 
componentei preventive, este în linii mari conform cu prevederile PSC. Comisia invit ă autoritățile să 
ia măsurile necesare în cadrul procesului bugetar na țional pentru a asigura conformitatea bugetului 
2015 cu PSC. De asemenea, Finlanda ar trebui s ă creeze cadrul legal adecvat pentru a garanta c ă 
previziunile macroeconomice aflate la baza proiectului  de plan bugetar sunt aprobate sau elaborate în 
mod independent. Comisia consider ă totodată că Finlanda a f ăcut unele progrese în ceea ce prive ște 
partea structural ă a recomand ărilor bugetare emise de Consiliu în contextul semestrului european 
2014 și invită așadar autorit ățile să facă noi progrese în acest sens. 
Planuri care prezint ă un risc de neconformitate 
Comisia consider ă că proiectul de plan bugetar al Belgiei , țară aflată în prezent sub inciden ța 
componentei preventive a PSC și supusă regulii privind datoria, prezint ă un risc de neconformitate cu 
prevederile PSC. Comisia invit ă așadar autorit ățile să ia măsurile necesare în cadrul procesului 
bugetar na țional pentru a asigura conformitatea bugetului 2015 cu PSC. Comisia consider ă totodată că 
Belgia a f ăcut unele progrese în ceea ce prive ște partea structural ă a recomand ărilor bugetare emise de 
Consiliu în contextul semestrului european 2014 și invită așadar autorit ățile să facă noi progrese în 
acest sens. Comisia va examina la începutul lunii martie 2015 pozi ția sa în raport cu obliga țiile 
Belgiei în temeiul PSC în lumina finaliz ării legii bugetului și a preciz ării prevăzute a programului de 
reforme structurale anun țat de autorit ăți în scrisoarea din data de 21 noiembrie semnat ă de prim-
ministrul Michel, de ministrul Overtveldt și de ministrul Jamar. 
Comisia consider ă că proiectul de plan bugetar actualizat al Italiei , țară aflată în prezent sub inciden ța 
componentei preventive și supusă regulii privind datoria, prezint ă un risc de neconformitate cu 
cerințele PSC. Comisia invit ă așadar autorit ățile să ia măsurile necesare în cadrul procesului bugetar 
 
23 
 național pentru a asigura conformitatea bugetului 2015 cu PSC. Comisia consider ă totodată că Italia a 
făcut unele progrese în ceea ce prive ște partea structural ă a recomand ărilor bugetare emise de 
Consiliu în contextul semestrului european 2014, dar invit ă autoritățile să facă noi progrese în acest 
sens. În acest context, politicile care promoveaz ă perspectivele de cre ștere, men țin sub un control 
strict cheltuielile publice curente sporind totodat ă eficiența generală a cheltuielilor publice, precum și 
privatizările planificate, ar contribui la aducerea ponder ii datoriei în PIB pe o traiectorie descendent ă 
coerentă cu regula privind datoria în anii urm ători. Comisia va examina la începutul lunii martie 2015 
poziția sa în raport cu obliga țiile Italiei în temeiul PSC în lumina finaliz ării legii bugetului și a 
precizării prevăzute a programului de reforme structurale anun țat de autorit ăți în scrisoarea din data 
de 21 noiembrie semnat ă de ministrul Padoan. 
Comisia consider ă că proiectul de plan bugetar al Maltei  prezintă un risc de neconformitate cu 
prevederile PSC. Malta intr ă în prezent sub inciden ța componentei corective, dar ar putea intra sub 
incidența componentei preventive din 2015 dac ă realizeaz ă o corecție rapidă și sustenabil ă. Potrivit 
previziunilor Comisiei, efortul structural din 2014 este departe de cel recomandat de Consiliu în 
cadrul PDE, punând în eviden ță riscul ca corectarea deficitului excesiv s ă nu fie realizat ă, din cauza 
lipsei aparente a eforturilor necesare în acest sens. Totodat ă, pe baza previziunilor Comisiei, regula 
privind datoria nu a fost respectat ă în întregime în 2014. În fine, previziunile Comisiei anun ță pentru 
2015 o abatere semnificativ ă de la traiectoria de ajustare în direc ția OTM, potrivit atât valorii de 
referință pentru soldul structural, cât și celei pentru datorie, spre deosebire de cele prev ăzute în 
proiectul de plan bugetar. Comisia invit ă așadar autorit ățile să ia măsurile necesare în cadrul 
procesului bugetar na țional pentru a asigura conformitatea bugetului 2015 cu PSC. Comisia 
recunoaște că Malta a f ăcut unele progrese în ceea ce prive ște partea structural ă a recomand ărilor 
bugetare emise de Consiliu în contextul semestru lui european 2014. Cu toate acestea, ea invit ă 
autoritățile să accelereze progresele în privin ța eforturilor planificate pentru a îmbun ătăți 
sustenabilitatea financiar ă a sistemului de s ănătate, a asigura instituirea unor noi m ăsuri de reform ă a 
sistemului de pensii și a garanta c ă eforturile de îmbun ătățire a respect ării legisla ției fiscale și de 
combatere a evaziunii fiscale produc rezultatele a șteptate. 
Comisia consider ă că proiectul de plan bugetar al Austriei , țară aflată în prezent sub inciden ța 
componentei preventive și supusă regulii tranzitorii privind datoria, prezint ă un risc de neconformitate 
cu prevederile PSC. Mai exact, Comisia consider ă că proiectul de plan bugetar pentru 2015, luând în 
calcul măsurile anun țate în luna octombrie, implic ă o abatere semnificativ ă de la traiectoria de 
ajustare în direc ția OTM pentru 2014-2015, potrivit atât valorii de referin ță pentru soldul structural, 
cât și celei pentru cheltuieli. Comisia invit ă așadar autorit ățile să ia măsurile necesare în cadrul 
procesului bugetar na țional pentru a asigura conformitatea bugetului 2015 cu PSC. Comisia consider ă 
totodată că Austria a f ăcut progrese limitate în ceea ce prive ște partea structural ă a recomand ărilor 
bugetare emise de Consiliu în c ontextul semestrului european 2014 și invită așadar autorit ățile să 
accelereze eforturile de implementare. 
State membre aflate sub inciden ța componentei corective a Pactului de stabilitate și creștere 
(PSC)  
Planuri conforme cu obliga țiile țării 
Comisia consider ă că proiectul de plan bugetar al Irlandei , țară aflată în prezent sub inciden ța 
componentei corective, este conform cu prev ederile PSC. Cu toate acestea, Comisia invit ă Irlanda s ă 
utilizeze redresarea economic ă mai puternic ă decât cea preconizat ă pentru a accelera reducerea 
 
24 
 ponderii datoriei în PIB. De și previziunile actuale sunt coerente  cu o corectare în timp util a 
deficitului excesiv, fixarea unor ținte de deficit mai ambi țioase pentru 2015 și 2016 ar contribui la 
aducerea în mod ferm a datoriei publice foarte ridicate pe o traiectorie descendent ă. În fine, Comisia 
invită Irlanda s ă fie pregătită, în caz de necesitate, s ă ia măsurile necesare pentru a asigura corectarea 
în timp util a deficitului excesiv în 2015. Comisia consider ă totodată că Irlanda a f ăcut unele progrese 
în ceea ce prive ște partea structural ă a recomand ărilor bugetare emise de Consiliu în contextul 
semestrului european 2014 și invită așadar autorit ățile să facă noi progrese în acest sens. 
Planuri conforme în linii mari 
Comisia consider ă că proiectul de plan bugetar al Sloveniei , țară aflată în prezent sub inciden ța 
componentei corective, este în linii mari conform cu prevederile PSC. De și proiectul de plan bugetar 
prevede o corectare în timp util a defi citului excesiv, soldul total urmând s ă scadă sub 3% din PIB în 
2015, se estimeaz ă că efortul bugetar recomandat în termeni st ructurali nu va fi realizat. Comisia 
invită autoritățile să fie pregătite pentru a lua m ăsurile necesare în cadrul procesului bugetar na țional 
pentru a asigura conformitatea bugetului 2015 cu PSC. Comisia consider ă totodată că Slovenia a f ăcut 
progrese limitate în ceea ce prive ște partea structural ă a recomand ărilor bugetare emise de Consiliu în 
contextul semestrului european 2014 și invită așadar autorit ățile să accelereze implementarea. 
Planuri care prezint ă un risc de neconformitate 
Comisia consider ă că proiectul de plan bugetar al Spaniei , țară aflată în prezent sub inciden ța 
componentei corective, prezint ă un risc de neconformitate cu prev ederile PSC. În mod concret, se 
preconizeaz ă că proiectul de plan bugetar nu va asigura respectarea țintelor bugetare stabilire în 
recomandarea PDE. Comisia invit ă așadar autorit ățile să ia măsurile necesare în cadrul procesului 
bugetar na țional pentru a asigura conformitatea bugetului 2015 cu PSC. Comisia consider ă totodată că 
Spania a f ăcut unele progrese în direc ția conform ării în ceea ce prive ște partea structural ă a 
recomand ărilor bugetare emise de Consiliu în  contextul semestrului european 2014 și invită 
autoritățile să facă noi progrese în acest sens.  
Comisia consider ă că proiectul de plan bugetar al Franței, țară aflată în prezent sub inciden ța 
componentei corective, prezint ă un risc de neconformitate cu prevederile PSC. Ținând cont de 
pachetul suplimentar de m ăsuri prezentat la 27 octombrie, se preconizeaz ă că ajustarea soldului 
structural va fi de 0,3% din PIB, fa ță de valoarea de 0,8% din PIB recomandat ă de Consiliu în 2013. 
Comisia invit ă așadar autorit ățile să ia măsurile necesare în cadrul procesului bugetar na țional pentru 
a asigura conformitatea bugetului 2015 cu PSC. Comisia consider ă totodată că Franța a făcut progrese 
limitate în ceea ce prive ște partea structural ă a recomand ărilor bugetare emise de Consiliu în contextul 
semestrului european 2014 și invită așadar autorit ățile să accelereze implementarea. Per ansamblu, 
informațiile disponibile pân ă în prezent arat ă că, în aceast ă etapă, Franța nu a întreprins ac țiuni 
eficiente în 2014. Comisia î și va examina la începutul lunii martie 2015 pozi ția în raport cu obliga țiile 
Franței în temeiul PSC în lumina finaliz ării legii bugetului și a preciz ării prevăzute a programului de 
reforme structurale anun țat de autorit ăți în scrisoarea din data de 21 noiembrie semnat ă de prim-
ministrul Valls. 
Comisia consider ă că proiectul de plan bugetar al Portugaliei , țară aflată în prezent sub inciden ța 
componentei corective, prezint ă un risc de neconformitate cu prev ederile PSC. În mod concret, exist ă 
riscul ca proiectul de plan bugetar s ă nu îndeplineasc ă recomandarea Consiliului de corectare a 
deficitului excesiv în 2015. Acest risc decurge în principal din ipotezele favorabile privind impactul 
evoluțiilor macroeconomice asupra bugetului și din lipsa unor m ăsuri structurale care s ă sprijine 
 
25 
 planul. Efortul bugetar este în mod evident insufici ent comparativ cu cel recomandat, indicând astfel 
necesitatea unor m ăsuri suplimentare considerabile de consolidare structural ă pentru 2015 pentru a 
susține o corectare credibil ă și sustenabil ă a deficitului. Comisia invit ă așadar autorit ățile să ia 
măsurile necesare în cadrul procesului bugetar na țional pentru a asigura conformitatea bugetului 2015 
cu PSC. Comisia consider ă totodată că Portugalia a f ăcut progrese limitate în ceea ce prive ște partea 
structural ă a recomand ărilor emise de Consiliu în contextul semestrului european 2014 și invită așadar 
autoritățile să accelereze implementarea. 
 
26 
 ANEXA 2: Metodologia și ipotezele care stau  la baza previziu nilor Comisiei din 
toamna anului 2014 
 
Conform articolului 7 alineatul (4) din Regul amentul (UE) nr. 473/2013, „metodologia (...) și 
ipotezele celor mai recente previziuni economice emise de serviciile Comisiei pentru fiecare stat 
membru, inclusiv estim ările de impact al m ăsurilor bugetare agregate asupra cre șterii economice, se 
anexează la evaluarea global ă”. Ipotezele pe care se bazeaz ă previziunile Comisiei din toamna anului 
2014, elaborate în mod independent de serviciile Co misiei, sunt explicate în documentul previzional14. 
Datele bugetare anterioare anului 2013 se bazeaz ă pe datele care au fost comunicate Comisiei de c ătre 
statele membre înainte de 1 octombrie 2014 și validate de Eurostat la 21 octombrie. Eurostat și-a 
retras rezervele asupra calit ății datelor privind deficitul raportate de c ătre guvernul Țărilor de Jos 
(rezerve care au fost exprimate în comunicatul de pres ă al Eurostat din 23 aprilie 2014, din cauza 
incertitudinilor cu privire la impactul statistic al interven țiilor guvernului referitoare la na ționalizarea 
și restructurarea SNS Reaal în 2013), deoarece  amploarea impactului a fost clarificat ă cu autorit ățile 
statistice din Țările de Jos. Eurostat nu a adus modific ări în privin ța datelor raportate de statele 
membre în cursul rundei de notificare din toamna anului 2014. 
Pentru realizarea previziunilor, m ăsurile de sprijinire a stabilit ății financiare au fost înregistrate în 
conformitate cu decizia Eurostat din 15 iulie 200915. Cu excep ția cazului în care statul membru vizat a 
furnizat alte indica ții, injecțiile de capital în leg ătură cu care se cuno șteau suficiente detalii au fost 
incluse în previziuni ca tranzac ții financiare, ducând astfel la cre șterea datoriei, dar nu și a deficitului. 
Garanțiile de stat pentru pasivele și depozitele bancare nu sunt incluse drept cheltuieli publice, cu 
excepția cazului în care, la momentul finaliz ării previziunilor, exist ă dovezi că au fost mobilizate. Cu 
toate acestea, trebuie precizat c ă împrumuturile acordate b ăncilor de guvern sau de alte entit ăți 
clasificate ca f ăcând parte din sectorul administra țiilor publice se adaug ă, de obicei, la datoria public ă. 
Pentru 2015 se iau în considerare bugetele  adoptate sau prezentate parlamentelor na ționale și toate 
celelalte m ăsuri în leg ătură cu care se cunosc suficiente de talii. În special, toate informa țiile incluse în 
PPB care au fost prezentate pân ă la jumătatea lunii octombrie sunt reflectate în aceste previziuni. 
Pentru 2016, ipoteza men ținerii politicilor actuale utilizat ă în previziuni presupune extrapolarea 
tendințelor legate de venituri și de cheltuieli și includerea m ăsurilor în leg ătură cu care se cunosc 
suficiente detalii.  
Cifrele agregate la nivel european pentru datoria public ă din perioada de previzionare 2014-2016 sunt 
publicate pe o baz ă neconsolidat ă (adică nu sunt corectate pentru a ține seama de împrumuturile 
interguvernamentale). Pentru a asigura coeren ța între seriile de timp, și datele istorice sunt publicate 
pe aceeași bază. Pentru 2013, acest lucru înseamn ă că ponderea datoriei în PIB pentru zona euro este 
cu 2,2 puncte procentuale (1,7 puncte procentual e pentru UE) mai mare decât rata datoriei publice 
consolidat ă care a fost publicat ă de Eurostat în comunicatul de pres ă 158/2014 din 21 octombrie 
201416. Previziunile privind datoria public ă a statelor membre individua le pentru perioada 2014-2016 
                                                            
14  Ipotezele metodologice aflate la baza previziunilor Comi siei din toamna anului 2014 sunt disponibile la adresa: 
http://ec.europa.eu/economy_finance/publicatio ns/european_economy/forecasts/index_en.htm ). 
15  Disponibil la: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ ITY_PUBLIC/2-15072009-BP/EN/2-15072009-BP-EN.PDF . 
16  Disponibil la: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ ITY_PUBLIC/2-21102014-AP /EN/2-21102014-AP-EN.PDF . 
 
27 
 includ impactul garan țiilor în cadrul FESF17, împrumuturile bilaterale c ătre alte state membre, precum 
și participarea la capitalul MES, astfel cum a fost planificat ă la data-limit ă luată în calcul în 
previziuni. 
Conform previziunilor Comisiei din toamna anului 2014, m ăsurile bugetare din PPB pentru 2015, la 
nivel agregat, reprezint ă aproximativ 0,2% din PIB. Reducerea cheltuielilor este estimat ă la 0,25% din 
PIB, în timp ce m ăsurile legate de venituri, la nivel agregat, au un u șor efect de cre ștere a deficitului. 
În ansamblu, impactul mecanic asupra cre șterii pe termen scurt ar fi de circa 0,15 puncte procentuale. 
Este important ca aceste estim ări să fie interpretate cu pruden ță:  
• Lipsa unor m ăsuri în ceea ce prive ște dezechilibrele bugetare ar putea accentua fragilitatea 
activelor financiare și ar putea duce la o cre ștere a spread-urilor și a ratelor dobânzii active, cu 
impact negativ asupra cre șterii.  
• Regulamentul urm ărește evaluarea efectului m ăsurilor prev ăzute în PPB. Prin urmare, m ăsurile 
care au fost întreprinse și care au intrat în vigoare înainte de PPB nu sunt incluse în evaluare 
(chiar dac ă ele pot afecta previziunile).  
• Măsurile care urmeaz ă să producă efecte în 2015 pot compensa totodat ă măsurile existente care 
au un impact one-off în 2014 și tendința de creștere a cheltuielilor. La nivelul agregat al ZE-16, 
Comisia evalueaz ă măsurile one-off din 2014 la 0,0% din PIB și tendința de cre ștere a 
cheltuielilor (m ăsurată în funcție de varia ția ponderii cheltuielilor aj ustate ciclic) în absen ța unor 
măsuri de politic ă la 0,25% din PIB. 
                                                            
17  În conformitate cu decizia Eurostat din 27 ianuarie 2011 privind înregistrarea statistic ă a operațiunilor din cadrul FESF, 
disponibil ă la adresa: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cach e/ITY_PUBLIC/2-27012011-AP/EN/2-27012011-AP-
EN.PDF.  
 
28 
 ANEXA 3: Analiza de vulnerabilitate 
 
Potrivit articolului 7 din Regulamentul (UE) nr. 473/2013, „evaluarea general ă include analize de 
vulnerabilitate care indic ă riscurile pentru sustenabilitatea finan țelor publice în cazul unor evolu ții 
financiare sau bugetare nega tive”. Prin urmare, aceast ă anexă prezintă o analiză de vulnerabilitate a 
evoluției datoriei publice la șocurile macroeconomice posibile (cu efecte asupra cre șterii și a ratelor 
dobânzii), care se bazeaz ă pe rezultatele prognozelor stocastice privind datoria18. Analiza permite 
evaluarea impactului pe care l-ar putea avea riscurile de evolu ție negativ ă și de evolu ție pozitiv ă a 
creșterii PIB-ului nominal asupra dinamicii datoriei publice ( ținând seama, de asemenea, de impactul 
acestora asupra componentei ciclice a soldului bugetar prin func ționarea stabilizatorilor automa ți), 
precum și a efectelor evolu țiilor pozitive sau negative de pe pie țele financiare, care se traduc prin 
scăderea sau cre șterea costurilor de îndatorare pentru guverne. 
În cadrul prognozelor stocastice, incertitudinea privind condi țiile macroeconomice viitoare este 
integrată în analiza dinamicii datoriei publice pe baza unui scenariu „central” privind prognoza 
datoriei, care corespunde scenariului din previziunile Comisiei din toamna anului 2014, respectiv 
scenariului de previzionare di n PPB, prezentate în cele dou ă grafice de mai jos cuprinzând rezultatele 
pentru ZE-16 (în ambele cazuri, dup ă perioada analizat ă în previziuni este utilizat ă ipoteza obi șnuită 
de menținere a politicilor actuale)19. La condi țiile macroeconomice preconizate în scenariul central 
(ratele pe termen scurt și pe termen lung ale dobânzii la obliga țiunile de stat; rata cre șterii) se aplic ă 
șocuri pentru a ob ține „conul” (distribu ția) traiectoriilor posibile de evolu ție a datoriei prezentate în 
graficul de mai jos. Conul cores punde unei palete largi de condi ții macroeconomice de baz ă posibile, 
fiind simulate aproximativ 2 000 de șocuri asupra cre șterii și a ratelor dobânzii. Amploarea șocurilor 
și corelația dintre acestea reflect ă comportamentul istoric al variabilelor20. Aceasta înseamn ă că 
metodologia nu surprinde incertitudin ea în timp real, care în situa ția actuală poate fi mai mare, în 
special în ceea ce prive ște deviația PIB (output gap). Simul ările privind dinamica datoriei țin seama 
de faptul c ă șocurile asupra cre șterii produc „ șocuri bugetare”, și anume componenta ciclic ă a soldului 
bugetar este afectat ă prin func ționarea stabilizatorilor automa ți. Prin urmare, graficele de tip evantai 
de mai jos ofer ă informații probabilistice privind dinamica datoriei pentru ZE-16, ținând seama de 
eventuala apari ție a unor șocuri asupra cre șterii și a ratelor dobânzii, a c ăror amploare și corelație le 
reflectă pe cele observate în trecut. 
În graficul de tip evantai, traiectoria dato riei previzionate conform scenariului central (c ăruia îi sunt 
aplicate șocuri macroeconomice) este reprezentat ă printr-o linie punctat ă, iar traiectoria datoriei 
previzionate care împarte în dou ă jumătăți egale întregul set de traiectorii posibile ob ținute prin 
aplicarea șocurilor (traiectoria median ă) este reprezentat ă printr-o linie neagr ă continuă în centrul 
conului. Conul în sine acoper ă 80 % din toate traiectoriile posibile ale datoriei ob ținute prin simularea 
celor 2 000 de șocuri asupra cre șterii și a ratelor dobânzii (deoarece linia de sus și cea de jos care 
                                                            
18  Metodologia utilizat ă pentru prognozele stocastice ale datoriei publice este prezentat ă de Comisia European ă în Raportul 
privind sustenabilitatea finan țelor publice 2012, sec țiunea 3.3.3, și în Berti K. (2013), „Stochastic public debt projections 
using the historical variance-covarian ce matrix approach for EU countries”, European Economy Economic Paper  nr. 
480. 
19  Se presupune c ă soldul structural primar al ZE-16 r ămâne constant la ultima valoare prognozat ă, și anume un excedent 
de 1,4% în 2015 conform scenariului utilizat în PPB, compar ativ cu excedentul de 1,2% în 2016, conform scenariului 
Comisiei, pentru tot restul perioadei de previzionare. 
20  Se aplică ipoteza c ă șocurile urmeaz ă o distribu ție comună normală. 
 
29 
 delimiteaz ă conul reprezint ă cea de a 10-a și, respectiv, cea de a 90-a centil ă a distribu ției), excluzând 
astfel din zona ha șurată traiectoriile simulate ale datoriei (20 % din total) care rezult ă în urma unor 
șocuri extreme ( și mai pu țin probabile), adic ă evenimente situate la extremit ățile curbei. Zonele 
hașurate în mod diferit din cadrul conului corespund diferitelor zone ale distribu ției generale a 
traiectoriilor posibile ale datoriei. Zona de culoare albastru închis (delimitat ă de cea de a 40-a și a 60-
a centilă) include cele 20 % dintre toate traiector iile posibile ale datoriei care se situeaz ă cel mai 
aproape de scenariul central. 
Graficul A3.1: Grafice de tip evantai cuprinzând prognozele stocastice ale datoriei publice pe 
baza scenariului de previzionare al Comisiei și a scenariului de previzionare din proiectele de 
planuri bugetare (PPB) 
 
 
 
 
 
30 
 Pentru scenariul de previzionare al Comisiei și pentru cel din PPB, graficele de tip evantai eviden țiază 
o probabilitate de 40 %, respectiv de  50% ca ponderea datoriei în PIB s ă depășească ponderea 
previzionat ă pentru ZE-16 în 2015, din cauza producerii unor șocuri macroeconomice nefavorabile21. 
Dacă se iau în considerare atât riscurile de evolu ție negativ ă, cât și riscurile de evolu ție pozitiv ă a 
creșterii economice și a condițiilor de pe pie țele financiare, în cele dou ă scenarii, datoria ZE-16 în 
2015 s-ar situa între 90-91% și 94-95% din PIB, cu o probabilitate  de 80% (deoarece conul reprezint ă 
80% din ansamblul traiectoriilor posibile simulate ale datoriei). Limita superioar ă și cea inferioar ă a 
intervalului de varia ție a ratei datoriei în 2015 ar fi mai ridicate în cazul scenariului Comisiei, în 
comparație cu scenariul PPB, ca urmare a unei diferen țe de 1 punct procentual între cele dou ă 
previziuni centrale la care se aplic ă șocurile (o rat ă a datoriei de 93,5% în scenariul Comisiei, fa ță de 
92,5% în scenariul PPB).  
După anul 2015, care reprezint ă orizontul de timp al actualelor PPB, rezultatele simul ării arată o 
creștere a diferen ței între scenariul Comisiei și cel din PPB în ceea ce prive ște ratele previzionate ale 
datoriei în cazul producerii unor șocuri. La sfâr șitul orizontului de previzionare care este luat în 
considerare în graficele de tip evantai (2019), ar exista o probabilitate de 50 % ca rata datoriei s ă fie 
mai mare de 89 % din PIB în scenariul Comisiei și o probabilitate de 50 % ca rata datoriei s ă fie mai 
mare de 87 % din PIB în scenariul PPB. Diferen ța se explic ă în principal prin faptul c ă soldul primar 
structural este men ținut constant la nivelul ultimului excedent previzionat care este mai mare în 
scenariul PPB în compara ție cu scenariul Comisiei, ceea ce duce la o sc ădere mai puternic ă a ratelor 
datoriei simulate dup ă 2015 în scenariul PPB. 
Dat fiind faptul c ă amploarea și corelarea șocurilor reflect ă comportamentul istoric al variabilelor, 
trebuie remarcat c ă metodologia nu surprinde incertitudinea în timp real care poate exista, în special 
pentru evaluarea output gap-ului. Ținând cont de experien țele anterioare de revizuire semnificativ ă a 
estimărilor privind output gap-ul, adesea în direc ția unei produc ții potențiale mai sc ăzute decât cea 
estimată în timp real, aceasta sugereaz ă o sursă suplimentar ă de riscuri pentru traiectoriile viitoare ale 
datoriei, care nu este reflectat ă în analiza anterioar ă. 
                                                            
21  În 2015, linia punctat ă care reprezint ă previziunile pentru scenariul central în cele dou ă grafice de tip evantai 
corespunde, în scenariul PPB și în cel al Comisiei, liniei care indic ă cea de a 50-a, respectiv cea de a 60-a centil ă a 
distribuției (ceea ce înseamn ă că 50%, respectiv 40% din toate valorile posibile ale ponderii datoriei în PIB în 2015 s-ar 
situa deasupra valorii previzionate) . 
 
31 
 ANEXA 4: Punerea în aplicare a re formelor structurale: remedierea 
dezechilibrelor macroeconomice și reducerea sarcinii fiscale asupra muncii 
 
Reformele structurale sunt cruciale pentru a încuraja cre șterea și locurile de munc ă în Europa, prin 
încurajarea unei realoc ări eficiente a resurselor și îmbunătățirea perspectivelor de productivitate și de 
competitivitate22. În afara statelor membre vulnerab ile din zona euro, care implementeaz ă un program 
de ajustare economic ă sprijinite de o asisten ță financiar ă, necesitățile în materie de reform ă sunt cele 
mai mari în țările care se confrunt ă cu dezechilibre excesive în sensul PDM (Italia și Slovenia23) sau 
cu dezechilibre  care necesit ă măsuri de politic ă decisive (Fran ța, Irlanda și Spania24). În urma 
recomand ărilor Consiliului pentru zona euro, Comisia a instaurat o monitorizare specific ă a 
implement ării politicilor în aceste state membre.  
Pentru o evaluare detaliat ă a impactului politicilor structurale concrete asupra activit ății economice, a 
se vedea „Market Reforms at Work”, European Economy , 2014(5). Acest studiu arat ă că impactul 
potențial al unora dintre aceste reforme ale pie ței în patru dintre cele mai vulnerabile economii, și 
anume Italia, Grecia, Portugalia și Spania, poate fi semnificativ și că eforturile de reform ă din aceste 
țări par să înceapă a avea un efect pozitiv. Eforturile de reform ă și eficacitatea lor par s ă varieze între 
cele patru țări, Spania prezentând cele mai puternice semne c ă reformele au început s ă dea roade, 
urmată de Portugalia, în timp ce Italia și Grecia par s ă rămână în urmă25. 
Reducerea sarcinii fiscale asupra muncii 
Presiunea fiscal ă asupra veniturilor salariale în zona euro este relativ ridicat ă, ceea ce afecteaz ă 
activitatea economic ă și ocuparea for ței de munc ă. În 2014, Consiliul a adresat recomand ări specifice 
mai multor state membre din zona euro pentru a solu ționa aceast ă problemă. În plus, pentru zona euro 
în ansamblu a fost emis ă o recomandare de a organiza „periodic discu ții tematice privind reformele 
structurale ale pie ței forței de munc ă și pieței de produse cu efecte de propagare poten țial însemnate, 
cu accent pe reducerea sarcinii fiscale ridicate asupra muncii și pe reformarea pie țelor serviciilor.” 
În urma recomand ării, Eurogrupul a discutat nivelul ridicat al sarcinii fiscale asupra muncii în zona 
euro în lunile iulie și septembrie ale acestui an. Acesta și-a exprimat angajame ntul pentru reducerea 
efectivă a sarcinii fiscale asupra muncii în zona euro și a adoptat o serie de principii comune pentru 
reforme în acest domeniu, legate în special de concep ția acestora, de finan țarea lor, de contextul 
                                                            
22  Pentru indicatori sintetici privind respectarea recomand ării de politic ă, a se vedea Deroose, S. și J. Griesse, 
„Implementing Economic Reforms – Are EU Member Stat es Responding to European Semester Recommendations?”, 
ECFIN Economic Brief , 2014 (37). 
23  În afara zonei euro, Comisia a constatat c ă și Croația se confrunt ă cu dezechilibre excesive. 
24  În afara zonei euro, Comisia a constatat c ă și Ungaria se confrunt ă cu dezechilibre care necesit ă măsuri de politic ă 
decisive. 
25  Pentru estim ări ale impactului poten țial al unor reforme ale pie ței în anumite economii, a se vedea „Market Reforms at 
Work”, European Economy , 2014(5). Pentru o evaluare mai detaliat ă a reformelor sectoriale, a se vedea Turrini A. et al. 
„A Decade of Labour Market Reforms in the EU”, European Economy-Economic Papers , 522; Lorenzani, D. și J. 
Varga, „The Economic Impact of  Digital Structural Reforms”, European Economy-Economic Papers , 529; Lorenzani, D 
și F. Lucidi, „The Economic Imp act of Civil Justice Reforms”, European Economy-Economic Papers , 530; Connell, W. 
„Economic Impact of  Late Payments”, European Economy-Economic Papers , 531; Ciriaci, D. „Business Dynamics and 
Red Tape Barriers”, European Economy-Economic Papers , 532, și Canton E. et al. „The Economic Impact of 
Professional Services Li beralisation”, European Economy-Economic Papers, 533.  
 
32 
 politic mai larg și de sprijinul politic și societal. El a subliniat totodat ă importan ța continu ării 
lucrărilor în acest domeniu, inclusiv prin schimbul de bune practici. 
O sarcină fiscală ridicată asupra muncii, fie în sine, fie în combina ție cu sistemul de securitate social ă, 
poate crea capcane ale șomajului și inactivit ății26. Prin cre șterea decalajului între costurile for ței de 
muncă și salariul net, impozitele ridicate asupra veniturilor salariale reduc cererea de for ță de munc ă 
și diminueaz ă oferta. Aceste efecte pot fi deosebit de semnificative pentru lucr ătorii cu un nivel sc ăzut 
de calificare și cei cu venituri reduse și ar putea interac ționa cu alte caracteristici ale pie ței forței de 
muncă, cum ar fi salariul minim. Diminuarea sarcinii fiscale asupra muncii ar stimula oferta de for ță 
de muncă, prin reducerea factorilor de descurajare a muncii și ar crește cererea, prin reducerea 
costurilor salariale ale întreprinderilor. Redu cerea impozitelor asupra muncii contribuie totodat ă la 
rentabilitatea întreprinderilor, care, la rândul s ău, îmbun ătățește rentabilitatea capitalului și 
stimulentele pentru investi ții. În mai multe state membre din zona euro, necesitatea de a reduce 
costurile nesalariale ale for ței de munc ă este legat ă și de necesitatea de a îmbun ătăți competitivitatea 
costurilor, evitând în acela și timp o reducere a salariilor nete. 
În anii anteriori crizei, mai multe state membre au  implementat reforme structurale pentru a aborda 
problema nivelului ridicat al sarcinii fiscale asupra costului for ței de munc ă. În contextul crizei îns ă, 
aceste eforturi s-au diluat și multe state membre au majorat impozitul pe venitul personal sau 
contribuțiile sociale pentru a contribui la consolidare. Aceast ă tendință poate fi observat ă în graficul 
A4.1. În cadrul zonei euro, exist ă diferențe mari între statele membre în ceea ce prive ște dimensiunea 
sarcinii fiscale asupra muncii și compozi ția acesteia, a șa cum este ilustrat în graficul A4.2 pentru un 
lucrător la salariul mediu.  
PPB reflect ă o bună cunoaștere de c ătre statele membre din zona euro a beneficiilor solu ționării 
problemei taxelor pe munc ă ridicate. În întreaga zon ă euro sunt implementate reforme. Pentru a da trei 
exemple:  
• Franța, căreia i s-a solicitat într-o recomandare specific ă „să adopte m ăsuri în vederea 
reducerii în continuare a contribu țiilor angajatorului la sistemul de asigur ări sociale” și „să 
reducă presiunea fiscal ă asupra veniturilor salariale”, a reamintit în cadrul PPB c ă, în cadrul 
pactului de responsabilitate și solidaritate, au fost anun țate o serie de m ăsuri, orientate în 
principal c ătre persoanele cu venituri sc ăzute. Începând din 2014, creditul fiscal pentru 
competitivitate și ocuparea for ței de munc ă va reduce costul for ței de munc ă pentru salariile 
de până la 2,5 ori mai mari decât salariul minim. Costul bugetar al acestei m ăsuri, atunci când 
va fi pe deplin în vigoare, se va ridica la  20 de miliarde EUR. În plus, guvernul a anun țat o 
reducere de 10 miliarde EUR a contribu țiilor la asigur ările sociale pl ătite de către angajatori 
până în 2016. În fine, proiectul de plan bugetar include o m ăsură în valoare de 2,7 miliarde 
EUR de reducere a impozitului pe ve niturile personale pentru gospod ăriile cu venituri 
salariale mici. 
• Estonia, c ăreia i s-a solicitat într-o recomandare specific ă „să îmbunătățească stimulentele 
pentru desf ășurarea unei activit ăți profesionale prin luarea de m ăsuri axate pe persoanele cu 
venituri reduse”, a inclus în PPB diferite m ăsuri de reducere a sarcinii fiscale asupra costului 
forței de munc ă la toate nivelurile: rata impozitulu i pe venitul personal va fi redus ă cu 1 punct 
                                                            
26  Capcanele șomajului și ale inactivit ății se refer ă la elemente financiare care descurajeaz ă căutarea unui loc de munc ă, fie 
din șomaj, fie din inactivitate, prin efectul combinat al sistemelor de impozitare și de presta ții sociale.  
 
33 
 procentual, ajungând la 20%, contribu ția la asigurarea de șomaj va fi redus ă de la valoarea 
actuală de 3% la 2,4% și venitul neimpozitat sau suma neimpozabil ă va fi majorat ă cu 7%. 
• Țările de Jos, c ărora li s-a solicitat într-o recomandare specific ă „să reducă măsurile fiscale cu 
efect de descurajare a muncii”, au inclus în PPB m ăsuri suplimentare pentru a spori și mai 
mult creditul fiscal pentru angaja ți. În plus, acest credit fiscal va fi reorientat pentru a 
îmbunătăți stimulentele pentru desf ășurarea unei activit ăți profesionale pentru persoanele cu 
venituri mici și medii. Aceast ă abordare limiteaz ă costurile bugetare ale m ăsurii (500 de 
milioane EUR), men ținând, în acela și timp, efectul pozitiv semnificativ al creditului asupra 
ofertei de for ță de muncă a gospod ăriilor cu venituri sc ăzute și medii. În plus, majorarea cotei 
de impozitare din prima tran șă de impozit pe venit (dup ă o reducere temporar ă în 2014) va fi 
mai scăzută decât a fost prev ăzut în acordul de coali ție, cu un cost bugetar de 475 milioane 
EUR. 
 
Graficul A4.1: Sarcin ă fiscală asupra muncii în zona euro pentru un lucr ător cu salariu mediu 
 
Sursă: OCDE și serviciile Comisiei.  
Notă: Media zonei euro prezentat ă este o medie aritmetic ă simplă; pentru Cipru nu sunt disponibile date recente; 
pentru Letonia și Malta au fost utilizate datele din 2012.  
 
 
34 
 Graficul A4.2: Sarcina fiscal ă asupra muncii pentru un lucr ător cu salariu mediu (2013)  
 
Sursă: OCDE și serviciile Comisiei.  CAS = contribu ții la asigur ările sociale.  
Notă: Mediile pentru UE și zona euro prezentate sunt medii aritmetice simple; pentru Cipru și Croația nu sunt 
disponibile date recente; pentru Bulgaria, Letonia, Lituania, Malta și România au fost utilizate datele din 2012.  
 
ANEXA 5: Grafice și tabele 
 
Tabelul A5.1: Țintele de deficit total (% din PIB) pentru ZE-16 conform programelor de 
stabilitate (PS), proiectelor de planuri bugetare (PPB) și previziunilor Comisiei din toamna 
anului 2014 (COM) 
  2014 2015 
Țară PS PPB COM PS PPB COM 
BE -2,1 -2,9 -3,0 -1,4 -2,1 -2,8 
DE 0,1 0,2 0,2 0,1 0,2 0,0 
EE -0,7 -0,3 -0,4 -0,5 -0,5 -0,6 
ES -5,5 -5,5 -5,6 -4,2 -4,2 -4,6 
FR -3,8 -4,4 -4,4 -3,0 -4,3 -4,5 
IE -4,8 -3,7 -3,7 -3,0 -2,7 -2,9 
IT -2,6 -3,0 -3,0 -1,8 -2,6 -2,7 
LV -1,0 -1,5 -1,1 -0,8 -1,0 -1,2 
LU 0,1 0,2 0,2 -0,5 -0,2 -0,4 
MT -2,1 -2,1 -2,5 -1,6 -1,6 -2,6 
NL -2,9 -2,9 -2,5 -2,1 -2,2 -2,1 
AT -2,7 -2,8 -2,9 -1,4 -1,9 -1,8 
 
35 
 PT -4,0 -4,8 -4,9 -2,5 -2,7 -3,3 
SI -4,1 -4,4 -4,4 -2,4 -2,8 -2,9 
SK -2,8 -2,9 -3,0 -2,8 -2,0 -2,6 
FI -2,0 -2,7 -2,9 -1,1 -2,4 -2,6 
ZE-16 -2,4 -2,6 -2,6 -1,8 -2,2 -2,4 
 
 
36 
  
Tabelul A5.2: Varia țiile soldului structural (% din PIB) pentru ZE-16 conform programelor de 
stabilitate (PS), proiectelor de planuri bugetare (PPB) și previziunilor Comisiei din toamna 
anului 2014 (COM) 
 2014 2015 
Țară PS PPB COM PS PPB COM 
BE 0,4 0,3 0,1 0,6 0,7 0,4 
DE 0,0 -0,1 0,1 -0,2 -0,2 -0,1 
EE 0,0 0,9 0,4 0,3 0,1 0,1 
ES 0,6 0,4 0,2 0,1 -0,1 -0,2 
FR 0,7 0,2 0,3 0,6 0,1 0,1 
IE 1,5 0,3 1,0 2,0 1,0 0,4 
IT 0,2 -0,3 -0,1 0,4 0,3 0,1 
LV -0,5 -0,5 -0,4 0,0 0,1 -0,2 
LU -0,5 -0,8 -0,9 -1,2 -0,7 -0,7 
MT 0,4 0,4 0,0 0,5 0,1 -0,2 
NL -0,1 -0,3 0,1 0,3 0,1 -0,3 
AT 0,0 0,3 0,2 0,2 -0,1 0,1 
PT 0,5 0,8 0,6 0,8 0,1 -0,3 
SI 0,8 -0,4 -0,7 0,6 0,2 0,3 
SK -0,4 -0,6 -0,7 0,3 1,3 0,8 
FI -0,3 -0,4 -0,4 0,4 -0,2 0,0 
ZE-16 0,3 0,0 0,1 0,3 0,1 0,0 
 
 
37 
  
Tabelul A5.3: Ponderea datoriei (% din PIB) pe ntru ZE-16 conform programelor de stabilitate 
(PS), proiectelor de planuri bugetare (PPB) și previziunilor Comisiei din toamna anului 2014 
(COM)  
 2014 2015 
Țară PS PPB COM PS PPB COM 
BE 101,2 105,6 105,8 99,4 105,1 107,3 
DE 75,8 73,8 74,5 72,6 70,7 72,4 
EE 9,8 9,8 9,9 9,3 9,3 9,6 
ES 99,5 97,6 98,1 101,7 100,3 101,2 
FR 95,6 95,3 95,5 95,6 97,2 98,1 
IE 121,4 110,5 110,5 120,0 108,5 109,4 
IT 134,9 131,6 132,2 133,3 133,1 133,8 
LV 38,8 39,7 40,3 32,9 34,6 36,3 
LU 23,3 23,0 23,0 24,0 24,1 24,3 
MT 69,4 70,1 71,0 68,5 69,0 71,0 
NL 74,6 69,8 69,7 74,7 70,0 70,3 
AT 79,2 86,5 87,0 77,6 85,6 86,1 
PT 130,2 127,2 127,7 128,7 123,7 125,1 
SI 80,9 82,2 82,2 81,1 83,2 82,9 
SK 55,2 54,1 54,1 56,2 54,4 54,9 
FI 59,8 59,6 59,8 61,0 61,2 61,7 
ZE-16 94,3 92,7 93,1 93,1 92,5 93,6 
 
 
38 
  
Tabelul A5.4: Cre șterea PIB-ului real (%) pentru ZE- 16 conform programelor de stabilitate 
(PS), proiectelor de planuri bugetare (PPB) și previziunilor Comisiei din toamna anului 2014 
(COM) 
 2014 2015 
Țară PS PPB COM PS PPB COM 
BE 1,4 1,1 0,9 1,8 1,5 0,9 
DE 1,8 1,8 1,3 2,0 2,0 1,1 
EE 2,0 1,5 1,9 3,5 2,5 2,0 
ES 1,2 1,3 1,2 1,8 2,0 1,7 
FR 1,0 0,4 0,3 1,7 1,0 0,7 
IE 2,1 4,7 4,6 2,7 3,9 3,6 
IT 0,8 -0,3 -0,4 1,3 0,6 0,6 
LV 4,0 2,9 2,6 4,0 2,8 2,9 
LU 3,2 2,8 3,0 3,2 2,7 2,4 
MT 2,3 3,0 3,0 2,1 3,5 2,9 
NL 0,8 0,7 0,9 1,3 1,3 1,4 
AT 1,7 0,8 0,7 1,7 1,2 1,2 
PT 1,2 1,0 0,9 1,5 1,5 1,3 
SI 0,5 2,0 2,4 0,7 1,6 1,7 
SK 2,3 2,4 2,4 3,0 2,6 2,5 
FI 0,5 0,0 -0,4 1,4 1,2 0,6 
ZE-16 1,3 1,0 0,8 1,7 1,5 1,1 
 
 
39 
  
Tabelul A5.5: Compozi ția consolid ării bugetare în 2014 și 2015 pentru ZE-16 conform 
programelor de stabilitate (PS), proiectelor de planuri bugetare (PPB) și previziunilor Comisiei 
din toamna anului 2014 (COM) 
2014 2015 % PIB poten țial, în 
lipsa altor indica ții PS PPB COM PS PPB COM 
Ponderea 
veniturilor 
ajustată ciclic  46,9 46,7 46,8 46,7 46,5 46,8 
variație în puncte 
procentuale fa ță de 
anul precedent 0,0 0,1 0,2 -0,1 -0,1 0,0 
Ponderea 
cheltuielilor ajustată ciclic 47,8 47,9 48,0 47,5 47,7 
48,0 
variație în puncte 
procentuale fa ță de 
anul precedent -0,3 0,1 0,2 -0,3 -0,2 0,0 
Variația soldului 
structural  0,3 0,0 0,1 0,3 0,1 0,0 
 
Tabelul A5.6: Elasticit ăți pe termen scurt aflate la baza proiec țiilor de venituri pentru 2015 în 
ZE-16: proiectele de planuri bugetare (PPB) în compara ție cu previziunile Comisiei din toamna 
anului 2014 (COM) și OCDE 
Țară PPB COM OCDE 
BE 0,7 1,0 1,0 
DE 0,8 1,0 1,0 
EE 1,2 1,4 1,1 
ES 0,1 1,1 1,0 
FR 1,0 1,1 1,0 
IE 0,7 0,4 1,1 
IT 1,5 1,5 1,1 
LV 0,1 1,0 0,9 
LU 0,2 1,0 1,0 
MT 0,7 1,2 1,0 
NL 0,7 1,3 1,1 
AT 0,9 1,1 1,0 
PT 1,5 0,6 1,0 
SI -1,5 0,1 1,0 
SK -0,1 1,0 1,0 
FI 0,7 0,8 0,9 
ZE-16 0,8 1,0 1,0 
Notă: compara ția între elasticit ățile care decurg din PPB și previziunile Comisiei, pe de o parte, și cele ale 
OCDE, pe de alt ă parte, necesit ă o oarecare pruden ță. În timp ce primele dou ă sunt elasticit ăți nete în raport cu 
creșterea PIB, cele din urm ă sunt calculate strict în raport cu output gap-ul. Diferen țele sunt în general minore. 
 
40 
  
Tabelul A5.7: Efortul bugetar m ăsurat ca sum ă a măsurilor discre ționare privind veniturile 
minus varia ția ponderii cheltuielilor ajustate ciclic: proiectele de planuri bugetare (PPB) în 
compara ție cu previziunile Comisiei din toamna anului 2014 (COM) și programele de stabilitate 
(PS) 
 2014 2015 
Țară PS PPB COM PS PPB COM 
BE 1,5 0,8 0,5 0,5 0,8 0,2 
DE 0,5 0,2 0,2 0,2 0,2 -0,1 
EE 0,3 0,3 0,0 -0,2 -0,7 -0,5 
ES 1,1 0,6 0,1 0,2 0,1 -0,1 
FR 0,8 -0,1 0,1 0,4 -0,1 0,0 
IE 2,3 1,1 1,3 2,0 1,1 1,2 
IT 0,1 0,1 0,0 0,1 -0,1 -0,5 
LV 0,8 -0,7 -0,1 1,7 2,0 -0,2 
LU 0,6 -0,3 -0,6 0,4 -0,1 -0,7 
MT -0,3 -0,2 -0,8 0,3 -0,1 -0,6 
NL 0,8 0,6 -0,1 0,4 0,5 -0,6 
AT -1,1 -1,4 -1,4 1,5 0,9 0,8 
PT 0,7 0,2 -0,5 0,5 1,1 1,3 
SI 10,4 10,0 9,8 2,9 2,2 1,7 
SK 1,1 1,7 0,5 1,1 1,9 0,4 
FI -0,2 -0,1 -0,5 0,6 -0,1 0,2 
ZE-16 0,6 0,2 0,1 0,4 0,2 -0,1 
 
41 
  
Graficul A5.1a: Evolu ția estimat ă a ponderii cheltuielilor pentru 2015 în ZE-16: proiectele de 
planuri bugetare (PPB) în compara ție cu previziunile Comisiei din toamna anului 2014 (COM) 
 
Graficul arat ă evoluția ponderii cheltuielilor (stânga) între 2014 și 2015 și ponderile în 2015 (dreapta).  
 
Graficul A5.1b: Evolu ția estimat ă a ponderii veniturilor pentru 2015 în ZE-16: proiectele de 
planuri bugetare (PPB) în compara ție cu previziunile Comisiei din toamna anului 2014 (COM) 
 
Graficul arat ă evoluția ponderii veniturilor (stânga) între 2014 și 2015 și ponderile în 2015 (dreapta). 
 
42 
  
Graficul A5.2: Evolu ția preconizat ă a principalelor tipuri de cheltuieli (% din PIB) în 2015 
pentru ZE-16: proiectele de planuri bugetare  (PPB) în compara ție cu previziunile Comisiei din 
toamna anului 2014 (COM) 
 
Graficul arat ă contribu ția principalelor componente ale cheltuielilor la evolu ția preconizat ă a ponderii 
cheltuielilor în PIB.  
 
Graficul A5.3:  Evoluția preconizat ă a principalelor tipuri de venituri fiscale (% din PIB) în 
2015 pentru ZE-16: proiectele de planuri bugetare (PPB) în compara ție cu previziunile Comisiei 
din toamna anului 2014 (COM) 
 
Graficul arat ă contribuția principalelor componente ale veniturilor la evolu ția preconizat ă a ponderii veniturilor 
în PIB.  
 
43 
  
Graficul A5.4: Compara ție între soldul bugetar total (% din PIB) preconizat pentru 2015 în 
previziunile Comisiei din toamna anului 2014 (COM) și în proiectele de planuri bugetare (PPB) 
 
Graficul arat ă soldurile bugetare nominale pentru 2015 din previziunile Comisiei (axa orizontal ă) în raport cu 
cele planificate în PPB (axa vertical ă). Statele membre situate deasupra bi sectoarei (respectiv sub aceasta) sunt 
cele pentru care Comisia prevede un sold nominal mai ridicat (mai sc ăzut) decât PPB.  
 
44 
  
Graficul A5.5: Descompunerea diferen ței dintre țintele de datorie (% din PIB) pentru 2015 
stabilite în previziunile Comisiei din toamna anului 2014 și în proiectele de planuri bugetare 
 
Graficul descompune diferen țele în ceea ce prive ște ponderea datoriei în PIB în diferen țe la nivelul efectelor de 
bază, al soldurilor primare, al ajust ărilor stoc-flux și al efectelor de bulg ăre de zăpadă. Efectul de bulg ăre de 
zăpadă reprezint ă diferența dintre ratele de cre ștere și ratele dobânzilor preconizate.