RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 451/69

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Eliberarea potențialului de multifinanțare în Uniunea Europeană

[COM(2014) 172 final]

(2014/C 451/11)

Raportor: dl Juan MENDOZA CASTRO

La 14 martie 2014, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Eliberarea potențialului de multifinanțare în Uniunea Europeană

COM(2014) 172 final.

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 23 iunie 2014.

În cea de-a 500-a sesiune plenară, care a avut loc la 9 şi 10 iulie 2014 (şedinţa din 9 iulie 2014), Comitetul Economic şi Social European a adoptat prezentul aviz cu 195 de voturi pentru, 1 vot împotrivă şi 5 abţineri.

1. Concluzii și recomandări

1.1 CESE apreciază pozitiv Comunicarea Comisiei și evidențiază potențialul de creștere al multifinanțării (crowdfunding) în UE ca sursă alternativă de finanțare.

1.2 CESE subliniază contribuția benefică a multifinanțării în economie la investiții, inovare și ocuparea forței de muncă, precum și faptul că aceasta sporește totodată posibilitățile de alegere ale consumatorului de credite.

1.3 Caracterul accesibil universal al multifinanțării va face ca persoanele cu handicap să nu fie excluse de la această sursă de finanțare.

1.4 Întreprinderile din UE depind în mai mare măsură de creditul bancar decât cele din SUA și, prin urmare, efectele recesiunii asupra lor sunt mai profunde în cazul unei crize financiare. În plus, condițiile din multe țări din UE sunt adesea foarte restrictive în ceea ce privește creditele pentru IMM-uri.

1.5 CESE subliniază dependența IMM-urilor de creditul bancar, situație care va persista în ciuda existenței unor surse alternative, care nu sunt întotdeauna ușor accesibile.

1.6 Multifinanțarea reprezintă o contribuție la ecosistemul financiar, care nu va putea rezolva singură problemele de finanțare ale întreprinderilor.

1.7 Întreprinderile nou-înființate, tinerii inovatori și întreprinderile din economia socială joacă un rol important în Agenda 2020 și în Agenda digitală.

1.8 Multifinanțarea fără scop lucrativ cunoaște o răspândire amplă în UE. Trebuie studiate efectele stimulentelor fiscale, care diferă de la un stat membru la altul.

1.9 Un cadru legislativ european ar trebui să ia în considerare doar anumite tipuri de multifinanțare lucrativă și nu donațiile și alte forme de sponsorizare fără scop lucrativ.

1.10 Un astfel de cadru ar trebui să fie echilibrat, protejând investitorii și evitând reglementarea excesivă. Cu toate acestea, acțiunea organismelor de reglementare este esențială pentru întărirea încrederii investitorilor.

1.11 Obiectivul reglementării ar trebui să fie: simplitatea procedurilor administrative, termene de soluționare scurte și costuri cât mai mici posibile. Aceasta ar trebui să includă și: neutralitatea, transparența și absența practicilor neloiale, precum și proceduri de reclamație accesibile. Toate acestea ar trebui să fie atât în beneficiul furnizorilor, cât și al consumatorilor.

1.12 Investitorii potențiali ar trebui să obțină informații accesibile, clare, adecvate, veridice și neînșelătoare.

1.13 CESE propune ca UE să completeze acțiunea statelor membre de sprijinire a inițiativelor fără scop lucrativ în măsura în care acestea promovează valori precum ocuparea forței de muncă, solidaritatea, pluralismul, democrația și libertatea.

1.14 Este oportun ca multifinanțarea să se bucure de recunoaștere specifică în legislația statelor membre ca o nouă formă de mecenat, după cum și este.

2. Introducere

2.1 În ultimii ani, se manifestă o tendință ca anumite mijloace de producție să treacă de la întreprinderi către persoane fizice, acestea din urmă devenind „prosumatori” (1).

2.2 Această tendință s-a accentuat odată cu răspândirea internetului, dând naștere așa-numitei „economii colaborative”, în care o persoană decide să partajeze cu alte persoane un bun aflat în proprietatea sa, uneori contra unor sume de bani. A se vedea în acest sens Avizul CESE „Consumul colaborativ sau participativ: un model de dezvoltare durabilă pentru secolul XXI” (2) și rezoluția Parlamentului European (3).

2.3 În acest context, pe internet înfloresc o serie de întreprinderi nou-înființate, deoarece web-ul permite adesea dezintermedierea, prin care devine cu putință ca indivizii să schimbe bunuri digitale și, de asemenea, fizice. Din păcate, pentru a nu afecta încrederea în acest proces, este necesar să se acorde atenție abuzului pe care l-ar putea comite„aventurierii” asupra acestui sector al internetului.

2.4 Și în domeniul financiar își fac apariția alte modalități precum emiterea de obligațiuni „cu randament înalt” (high yield) pe piața primară europeană sau la nivel local prin intermediul recent createi rețele MARF (piața alternativă cu randament fix).

2.5 „Împrumutul direct” (direct lending) permite întreprinderilor să se finanțeze prin intermediul unor negocieri bilaterale cu agenți specializați de pe piață și fără intermediere bancară; sau, ca alternativă mai radicală, multifinanțarea, care permite micilor investitori să se reunească, în general prin intermediul internetului, pentru a-și pune economiile la dispoziția solicitanților de credit.

3. Sinteza comunicării

3.1 Cartea verde privind finanțarea pe termen lung a economiei europene (4) a declanșat o amplă dezbatere asupra diverșilor factori care permit economiei europene să canalizeze fonduri spre investițiile pe termen lung necesare pentru asigurarea creșterii economice (5).

3.2 Conform Comisiei, prin multifinanțare (crowdfunding), se înțelege o cerere deschisă publicului larg – de obicei prin intermediul unei pagini web – de strângere de fonduri pentru anumite proiecte sau investiții antreprenoriale. În acest mod, platformele sau campaniile de finanțare pun în contact o multitudine de investitori neprofesionali cu promotorii proiectului. Totuși, trebuie să se evite utilizarea acestor fonduri în scopuri ilegale.

3.3 Modalitățile cele mai obișnuite de multifinanțare sunt: — donațiile, — patronajele (publicitate în schimbul finanțării), — recompensele (se obține un bun sau un serviciu de valoare inferioară contribuției), — prevânzările (strângere de fonduri pentru lansarea unui produs pe piață), — împrumuturi cu sau fără dobândă, — investiții în întreprinderi (cumpărare de obligațiuni sau de acțiuni).

3.4 Avantajele sunt următoarele: este vorba de o formă alternativă de finanțare care se caracterizează prin flexibilitate, participarea societății și o mare varietate de forme. În plus, multifinanțarea ajunge direct la consumator, facilitează studiile de piață și permite accesul la credit al celor care au cele mai mari dificultăți în a-l obține.

3.5 Prezintă însă și riscuri și provocări: posibilități de fraudă sau spălare de bani, inexistența unei piețe secundare etc.

3.6 Reglementările europene în materie sunt, printre altele, cele referitoare la: prospectele ce trebuie publicate în cazul ofertelor publice de valori mobiliare (6), MiFID (7), serviciile europene de plată (8), creditul de consum (9), creditul ipotecar (10).

3.7 Prioritățile stabilite în Cartea verde sunt: înființarea unui grup de experți care să ofere consultanță cu privire la diverse aspecte; sporirea cunoștințelor și a informațiilor; evaluarea reglementărilor în vigoare în statele membre pentru a examina dacă este necesară o acțiune la nivel european.

3.8 Comisia recunoaște că, în UE, acest tip de finanțare este încă marginal în comparație cu împrumuturile bancare, însă este „promițător” în comparație cu alte surse, precum „investitorii providențiali” (business angels) sau capitalul de risc.

3.9 Dezvoltarea multifinanțării trebuie să înfrunte diverse provocări, precum lipsa de transparență a normelor aplicabile, rolul pe care trebuie să îl joace piața internă și integrarea acestui tip de finanțare în ecosistemul financiar.

4. Observații generale

4.1 CESE ia notă de comunicare și este de acord cu necesitatea îmbunătățirii cunoștințelor cu privire la un canal de finanțare cu potențial de creștere în Europa. De asemenea, este de acord cu faptul că modelele alternative de finanțare pot sprijini întreprinderile nou-înființate să avanseze pe „scara rulantă” a finanțării.

4.2 Datele demonstrează caracterul „marginal” pe care Cartea verde îl atribuie multifinanțării, care, în 2012, a reprezentat 735 milioane EUR (11) față de cele 6 000 de miliarde EUR cât au totalizat împrumuturile bancare către instituții nefinanciare (12).

4.3 Trebuie însă evidențiată creșterea sa. La nivel global, fondurile puse la dispoziție prin intermediul multifinanțării au crescut treptat de la 530 milioane USD în 2009 până la un total estimat de 5,1 miliarde USD în 2013, ceea ce înseamnă o rată de creștere anuală de 76 %. În ce privește răspândirea geografică, cea mai mare piață a reprezentat-o America de Nord (și în majoritate SUA) cu 60 % din total, urmată de Europa, care totalizează aproximativ 36 % (13).

4.4 Multifinanțarea are efecte benefice asupra economiei întrucât reprezintă o sursă alternativă de finanțare față de cele tradiționale și promovează investițiile, inovarea și crearea de locuri de muncă. Trebuie evidențiat, de asemenea, eventualul impact al multifinanțării asupra dezvoltării activităților economiei sociale, întreprinderilor meșteșugărești și microîntreprinderilor (14).

4.5 Este necesar să se promoveze și să se încurajeze accesibilitatea universală, pentru a se garanta participarea la platformele de multifinanțare a persoanelor cu handicap, evitându-se astfel excluderea lor de la această nouă formă de finanțare, care reprezintă o oportunitate suplimentară pentru sectorul terțiar.

4.6 CESE apreciază pozitiv decizia privind includerea reprezentanților IMM-urilor în grupul de experți. În acest grup trebuie să fie reprezentată atât partea de ofertă, precum și cea de cerere.

5. Structura financiară și creșterea economică

5.1 Structura financiară se află în strânsă relație cu creșterea economică și cu efectele crizei. În SUA întreprinderile obțin finanțare pe piețele de capital într-o proporție mai mare decât întreprinderile din UE, unde depind în principal de creditul bancar. Ponderea relativă a băncilor variază între sub 20 % în SUA și peste 60 % în unele state membre ale UE.

5.2 Băncile sunt mai predispuse să dea împrumuturi în cursul unei recesiuni „normale”, atenuând astfel impactul asupra economiei. Totuși, situația este diferită atunci când la criza economică se adaugă o criză financiară. În acest caz, recesiunile în țările orientate către sisteme bancare sunt de trei ori mai grave decât în cele care au o structură financiară orientată către piață (15).

5.3 În UE, lipsa surselor de finanțare reprezintă a doua cea mai importantă problemă pentru întreprinderi (prima constând în atragerea clienților) (16).

5.4 O injecție de lichidități din partea BCE în sistemul financiar pentru a facilita acordarea de credite întreprinderilor ar reprezenta fără îndoială o măsură foarte benefică pentru economia europeană.

6. Multifinanțarea cu scop lucrativ (financial return crowdfunding)

6.1 Finanțarea IMM-urilor

6.1.1 CESE a abordat problemele finanțării în diverse avize, evidențiind importanța IMM-urilor pentru economia europeană (17).

6.1.2 Restricționarea creditului (credit crunch) afectează economia și, în special, existența IMM–urilor, pentru care împrumuturile bancare (adesea dificil de obținut) constituie o sursă fundamentală de finanțare. Aceasta este una din cauzele creșterii puternice a șomajului, care afectează în special unele state membre ale UE.

6.1.3 Dat fiind că, în general, este vorba de investiții cu volum redus, multifinanțarea este orientată preponderent către IMM-uri și, dintre acestea, către microîntreprinderi, care constituie majoritatea zdrobitoare a structurii antreprenoriale europene (99,8 % din totalul întreprinderilor nefinanciare din UE-28) și a căror contribuție la ocuparea forței de muncă este decisivă, oferind un loc de muncă la 67,2 % din forța de muncă (18).

6.1.4 CESE constată că există poziții sceptice privind eficacitatea surselor de finanțare alternative. Comunicarea Comisiei privind finanțarea pe termen lung a economiei europene (19) a fost considerată un pas înainte, însă unul insuficient de către asociația europeană a IMM-urilor, în opinia căreia multifinanțarea se va aplica în cazul unui „mic” număr de întreprinderi, în timp ce întreprinderile nou-înființate reprezintă doar 1 % din IMM-uri (20).

6.2 Finanțarea întreprinderilor nou-înființate

6.2.1 CESE evidențiază necesitatea ca Uniunea și statele membre să promoveze și să sprijine multifinanțarea, în special în cazul întreprinderilor nou-înființate (start-ups) inovatoare. Întreprinderile nou-înființate destinate cercetării și dezvoltării de proiecte de înaltă tehnologie – care reprezintă unul din obiectivele Agendei digitale – prezintă un interes special, dată fiind capacitatea lor potențială de a stimula creșterea și ocuparea forței de muncă. Cu toate acestea, nu pot fi excluse sectoarele așa-zis tradiționale sau întreprinderile meșteșugărești, care pot fi și ele foarte inovatoare.

6.2.2 Totodată, CESE recomandă ca UE și statele membre să promoveze și să sprijine multifinanțarea pentru dezvoltarea și încurajarea inovării sociale, a tinerilor inovatori și a economiei sociale. Entitățile din economia socială au un rol esențial în cadrul Strategiei Europa 2020 în vederea îndeplinirii obiectivului incluziunii sociale și al incluziunii grupurilor vulnerabile prin crearea de locuri de muncă, asigurând compatibilitatea dintre valoarea socială și cea economică.

6.2.3 Multifinanțarea, care este inadecvată pentru finanțarea funcționării zilnice a unei întreprinderi, este deosebit de adecvată pentru acest tip de inițiative, promovate în multe cazuri de către tineri întreprinzători, care doresc să dezvolte un proiect antreprenorial concret.

7. Multifinanțarea în ecosistemul financiar al UE

7.1 CESE atrage atenția că multifinanțarea poate juca un rol important ca sursă de finanțare alături de alte forme netradiționale, precum „investitorii providențiali” (business angels) sau de capital de risc (venture capital), împrumuturile de tip win win (21) etc. În realitate însă, cea mai mare problemă cu care se confruntă autoritățile economice și monetare o reprezintă, pe lângă restricționarea creditului (credit crunch), faptul că se cer garanții ridicate.

7.2 În UE, promovarea canalelor de finanțare nebancare poate contribui la accentuarea tendinței întreprinderilor – care se manifestă deja de două decenii – de a recurge în mai mare măsură la piețele de capital. Trebuie reflectat la cerințele de solvabilitate necesare pentru a garanta rambursarea capitalurilor investite și trebuie asigurată o mai mare certitudine juridică pentru această sursă de finanțare.

8. Multifinanțarea fără scop lucrativ (crowdfunding with non-financial return)

8.1 Donațiile, împrumuturile fără dobândă sau cesiunile gratuite de drepturi pot privi proiecte cu caracter comercial, însă, în mod normal, constau în contribuții solidare la inițiative sociale promovate de organizații fără scop lucrativ. Mecenatul poate favoriza crearea sau menținerea unor activități culturale sau sportive.

8.2 Multifinanțarea constituie un model de finanțare obișnuit pentru întreprinderile sociale. Potențialul acestei modalități de finanțare, în special pentru antreprenoriatul incluziv, trebuie evaluat în cadrul mai amplu al inițiativei privind antreprenoriatul social.

8.3 Dat fiind că donațiile și anumite forme de investiții beneficiază de un tratament diferit în materie de impozite în diverse state membre, CESE consideră adecvată propunerea Comisiei de a examina efectele pe care le au stimulentele fiscale.

9. Observații specifice

9.1 Necesitatea unor norme europene în materie

9.1.1 Multifinanțarea se poate consolida pentru a deveni o alternativă viabilă de finanțare doar dacă se întărește încrederea investitorilor. Autorității de reglementare îi revine un rol esențial în acest sens.

9.1.2 Comisia menționează posibile „acțiuni viitoare” pe care le va lansa după ce va cunoaște criteriul grupului de experți. CESE consideră că, pentru consolidarea multifinanțării transfrontaliere, va fi cu siguranță nevoie de o legislație care să armonizeze criteriile pe care le-au adoptat deja (sau sunt în curs să le adopte) statele membre. Pe aceste „piețe noi” trebuie să se acorde o atenție specială interesului și protecției consumatorilor.

9.1.3 Această armonizare ar putea consta în adoptarea unui regulament privind platformele de multifinanțare cu scop lucrativ, care să includă cel puțin: — modalitățile de funcționare; — serviciile care trebuie prestate; — limite cantitative; — obligații de informare (inclusiv privind posibilele conflicte de interese); — excluderi din domeniul său de aplicare; — interdicții (în special cele derivate din interdicția achiziționării și publicării de proiecte conexe); — cerința unor condiții echitabile de concurență; — cerințe financiare; și — obligativitatea unui registru public (publicitate și transparență).

9.1.4 Activitățile de sponsorizare și alte activități fără scop lucrativ ar trebui excluse din viitoarea legislație europeană, dat fiind că nu presupun riscurile asociate celor cu scop lucrativ. Eventualele nereguli care ar putea fi comise sunt deja prevăzute de dreptul administrativ și penal al statelor membre.

9.1.5 CESE recomandă să se aibă în vedere reglementarea multifinanțării, în principal sub următoarele aspecte: — emiterea și subscrierea de titluri de valoare în societățile pe acțiuni (cumpărarea de obligațiuni sau de acțiuni); — emiterea sau subscrierea de titluri de valoare în societățile cu răspundere limitată; — împrumuturi cu dobândă (pentru persoane fizice sau pentru întreprinderi).

9.1.6 Un eventual act legislativ european ar trebui să fie flexibil și echilibrat, evitând atât reglementarea excesivă (care poate fi un obstacol în calea răspândirii multifinanțării), cât și protecția insuficientă a investitorilor. Aceasta înseamnă că ar trebui să fie obiectiv, transparent, proporțional cu scopurile urmărite și să asigure un nivel înalt de protecție a investitorilor.

9.1.7 În orice caz, investitorii trebuie să fie conștienți de faptul că nu se poate exclude niciodată un anumit grad de risc.

9.1.8 Principiile fundamentale sunt simplificarea procedurilor administrative și reducerea birocrației la minimum. În plus se cer: — condiții echitabile de concurență, — reducerea costurilor administrative, — termene scurte de soluționare.

9.1.9 Normele ar trebui să garanteze faptul că platformele de multifinanțare respectă principiile fundamentale ale: — neutralității, — diligenței, — urmăririi interesului clienților, care trebuie să fie bine informați, — absenței practicilor comerciale neloiale la comercializarea produselor lor, — existenței unor proceduri de reclamație accesibile.

9.1.10 Informarea potențialilor investitori ar trebui să fie: — clară și relevantă, — oportună și completă, — obiectivă și veridică, — neînșelătoare prin acțiune sau omisiune.

9.1.11 Drepturile de proprietate intelectuală ale celor care expun proiecte pe internet vor fi protejate odată cu intrarea în vigoare a Regulamentului privind crearea brevetului unic european.

9.2 Promovarea surselor de finanțare alternative

9.2.1 CESE consideră oportun ca autoritățile publice să realizeze campanii de informare privind multifinanțarea cu scopul de a încuraja orientarea în mai mare măsură a întreprinderilor către piețele de capital. În special, trebuie furnizate informații relevante IMM-urilor în colaborare cu organizațiile acestora.

9.2.2 Formarea destinată atât întreprinzătorilor, cât și investitorilor – și în special întreprinzătorilor în situație dezavantajată – va juca, de asemenea, un rol esențial în integrarea multifinanțării în economia europeană. În acest scop, resursele necesare pentru transmiterea cunoștințelor adecvate trebuie utilizate atât pentru administrarea platformelor, cât și pentru evaluarea efectivă a riscurilor operațiunilor.

9.2.3 Multifinanțarea fără scop lucrativ CESE subliniază că aceasta: — poate stimula valorile europene comune, precum solidaritatea, pluralismul, democrația și libertatea. În acest scop, este important ca Uniunea să adopte, și în acest context, măsuri de completare a măsurilor adoptate de statele membre, susținând crearea de platforme de interes european pentru proiecte destinate consolidării coeziunii economice, sociale sau teritoriale, în cadrul cărora organizațiile patronale, sindicale și cele care reprezintă societatea civilă organizată să poată dezvolta un rol activ; — Este oportun ca multifinanțarea să se bucure de o recunoaștere specifică în legislația statelor membre ca o nouă formă de mecenat, ceea ce și este, nu doar din punct de vedere formal, ci și al conținutului, dat fiind că se poate vorbi de inovare privind produse și procese. Acest fapt trebuie recunoscut și sprijinit de către state.

Bruxelles, 9 iulie 2014. Președintele Comitetului Economic și Social European Henri MALOSSE

(1) Alvin Toffler, „Al treilea val”, p. 86 și urm.

(2) JO C 177, 11.6.2014, p.1.

(3) Rezoluția PE privind „Agenda consumatorului european” – 2012/2133(INI).

(4) COM(2013) 150 final.

(5) A se vedea avizul CESE, JO C 327, 12.11.2013, p.11.

(6) Directiva 2003/71/CE (JO L 345/64) modificată prin Directiva 2010/73/UE (JO L 327/1).

(7) Directiva 2004/39/CE (JO L 145/1).

(8) Directiva 2007/64/CE (JO L 319/1).

(9) Directiva 2008/48/CE (JO L 133/66).

(10) Propunere de directivă COM(2011) 142 final.

(11) Massolution (2013), Crowdfunding Industry Report (Raportul privind sectorul multifinanțării) 2012, http://www.crowdsourcing.org/research

(12) European Banking Federation Facts and Figures (Datele și cifrele Federației Europene a Băncilor) (2012):http://www.ebf-fbe.eu/uploads/FF2012.pdf

(13) http://www.bruegel.org/nc/blog/detail/article/1330-the-crowdfunding-phenomenon

(14) A se vedea avizele CESE pe tema „Fondurile pentru întreprinderi/ mecanisme alternative de finanțare” și pe tema „Finanțarea” (nepublicate încă în Jurnalul Oficial).

(15) Financial structure and growth (Structura financiară și creșterea). BIS Quarterly Review, martie 2014.

(16) BCE: Survey on the access to finance of SMEs in the euro area (Anchetă privind accesul la finanțare al IMM-urilor în zona euro), 2013.

(17) JO C 77, 31.3.2009, p. 23; JO C 27, 3.2.2009, p. 7; JO C 351, 15.11.2012; JO C 48, 15.2.2011, p.33

(18) Eurostat: Structural business statistics overview (Sinteza statisticilor structurale de întreprinderi), decembrie 2013.

(19) COM(2014) 168 final.

(20) UEAPME, comunicatul din 27.3.2014.

(21) http://www.bofidi.be/en/nieuws-3/recent-posts/148-winwinloananinterestingalternativemethodoffinancing