[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 18.2.2009

COM(2009) 64 final

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CĂTRE CONSILIU, CĂTRE COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI CĂTRE COMITETUL REGIUNILOR

Evaluarea finală a implementării programului comunitar multianual de promovare a utilizării, în condiții de mai mare siguranță, a internetului și a noilor tehnologii online

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CĂTRE CONSILIU, CĂTRE COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI CĂTRE COMITETUL REGIUNILOR

Evaluarea finală a implementării programului comunitar multianual de promovare a utilizării, în condiții de mai mare siguranță, a internetului și a noilor tehnologii online

1. INTRODUCERE

Prezenta comunicare se referă la evaluarea finală a programului multianual Safer Internet Plus (2005-2008), denumit în continuare „programul”.

Obiectivul programului, după cum este enunțat în Decizia Parlamentului European și a Consiliului[1], a fost promovarea unei utilizări în condiții de mai mare siguranță a internetului și a noilor tehnologii online, în special pentru copii și combaterea conținutului ilegal și a conținutului nesolicitat de consumatorul final.

Programul s-a derulat pe o perioadă de patru ani, de la 1 ianuarie 2005 la 31 decembrie 2008, fiind dotat cu un buget de referință de 45 milioane EUR.

Programul a fost implementat prin intermediul a patru linii principale de acțiune:

- combaterea conținutului ilegal;

- tratarea conținutului nesolicitat și dăunător;

- promovarea unui mediu mai sigur;

- creșterea gradului de sensibilizare.

În raport cu anteriorul Plan de acțiune pentru un internet mai sigur (Safer Internet Action Plan), domeniul de acțiune a fost extins pentru a cuprinde și tehnologiile online, inclusiv conținutul prin telefoane mobile și bandă largă, jocurile online, transferurile de fișiere peer-to-peer și toate formele de comunicare în timp real cum ar fi camerele virtuale de discuții (chat rooms) și mesajele trimise instant, în primul rând cu scopul de a ameliora protecția copiilor și tinerilor. A fost acoperită o gamă mai largă a conținutului ilegal și dăunător și a comportamentelor preocupante, incluzând rasismul și violența.

Principalul mecanism de implementare a programului a fost cofinanțarea proiectelor selectate pe baza unor cereri publice de propuneri. În acest mod au fost finanțate o serie largă de proiecte în cadrul diverselor linii de acțiune, completate, atunci când a fost necesar, cu activități care nu au beneficiat de finanțare.

Programul cofinanțează rețeaua INSAFE de noduri responsabile cu creșterea gradului de conștientizare în vederea desfășurării unor acțiuni de sensibilizare adresate copiilor, familiilor și școlilor, a implementării liniilor de asistență telefonică (helplines) la care copiii să își poată exprima preocupările cu privire la utilizarea tehnologiilor online, precum și a rețelei INHOPE de linii directe (hotlines) care să permită utilizatorilor internetului să semnaleze conținutul ilegal[2].

Programul sprijină, de asemenea, rețelele tematice care reunesc diferitele părți interesate, cum ar fi cercetătorii, organizațiile neguvernamentale (ONG-uri) și agențiile de aplicare a legii, în vederea facilitării dialogului și schimbului celor mai bune practici, a proiectelor cu orientare specifică care vizează o mai bună analiză a materialului ilegal de către autoritățile de aplicare a legii și a proiectelor pentru ameliorarea cunoștințelor cu privire la diversele aspecte ale utilizării internetului de către copii și părinți și ale utilizării ilegale a internetului. Proiectul EU Kids Online furnizează noi informații cu privire la experiențele copiilor și părinților legate de risc și siguranță, în timp ce proiectul care îl va urma va aborda lipsa datelor comparative identificate de acesta. Un al doilea proiect va aprofunda cunoștințele despre abuzurile sexuale asupra copiilor legate de utilizarea internetului, prin realizarea unor cercetări calitative cu privire la comportamentul delincvent al adulților[3].

În cadrul programului au fost realizate două sondaje Eurobarometru cu scopul de a explora atitudinea cetățenilor UE față de conținutul ilegal și dăunător și cunoștințele lor despre modul de a se proteja de acesta, un nou sondaj urmând a fi realizat în toamna anului 2008.

În plus, Comisia a realizat un studiu referitor la eficacitatea programelor informatice de filtrare. Printre alte realizări ale programului se numără și Ziua siguranței pe internet (Safer Internet Day) care este sărbătorită în toată lumea în februarie, și la care au participat 56 de țări în 2008. Comisia a instituit un dialog cu societatea civilă și cu întreprinderile sectorului pentru a favoriza autoreglementarea. Sectorul telefoniei mobile a adoptat, în 2007, un cadru european pentru o utilizare mai sigură a telefoanelor mobile de către adolescenți și copii. Forumul anual pentru un internet mai sigur este un punct de întâlnire recunoscut al tuturor părților interesate, unde sunt dezbătute chestiuni de actualitate.

La sfârșitul programului, în conformitate cu articolul 5 al deciziei privind programul, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport final de evaluare a rezultatelor obținute din implementarea programului.

Evaluarea a fost realizată de un grup de trei experți independenți[4], în perioada mai-iulie 2008, în strânsă colaborare cu serviciile competente ale Comisiei[5].

2. OBIECTIVELE EVALUĂRII

Evaluarea a examinat următoarele aspecte specifice: pertinența obiectivelor programului, prioritățile și mijloacele de implementare, eficacitatea programului, realizările, impactul, sustenabilitatea și complementaritatea sa cu alte inițiative ale Uniunii Europene sau din afara acesteia, precum și cu inițiativele naționale.

3. CONCLUZIILE EVALUĂRII

Evaluatorii au concluzionat că programul a reușit să atingă obiectivele definite în decizia inițială privind programul, precum și în programele anuale de lucru care au urmat. Programul a contribuit, printr-o serie de acțiuni, la obținerea unui internet mai sigur și a avut un impact și o influență semnificative. Părțile interesate indică, în reacțiile lor, că apreciază în mod clar programul, în special oportunitățile de partajare a cunoștințelor oferite de acesta și subliniază importanța continuării lucrărilor.

Mai precis s-au formulat concluziile enunțate în continuare.

Comisia a putut adapta prioritățile programului pentru a răspunde evoluției provocărilor și nevoilor , iar programul a reușit să asigure pertinența temelor și acțiunilor pentru mediul social și tehnologic dinamic în care se înscrie.

Aria geografică de aplicare al programului este alt aspect în care acesta din urmă a fost adaptat la timp și în mod eficace. Creșterea geografică rapidă a UE a fost luată repede în calcul, noi state membre fiind incluse în activitățile programului.

De asemenea, prin recentul accent pus pe consultarea copiilor și a tinerilor și pe garantarea faptului că atât drepturile acestora, cât și opiniile lor sunt o prioritate a tuturor aspectelor programului, acesta își asigură un nivel ridicat de pertinență.

Gestionarea programului a fost eficientă și eficace. În aproape toate statele membre există linii directe și noduri responsabile de creșterea gradului de conștientizare, a fost înființat un număr de rețele tematice iar lucrările privind dezvoltarea soluțiilor tehnice în domenii precum recunoașterea imaginilor continuă. Totuși, evaluarea nivelului detaliat de eficacitate în cadrul obiectivelor generale ale programului a fost mai dificilă, fiind importantă colectarea și analizarea mai multor date măsurabile în cadrul inițiativelor care urmează, în vederea asigurării eficacității și impactului activităților finanțate.

Programul afișează realizări importante. Programul nu numai că a menținut în continuare problema unui internet mai sigur printre prioritățile ordinii de zi a factorilor de decizie din întreaga Europă și din afara acesteia, dar a devenit un stimul al acțiunilor într-un context din afara celui european. Experiențele și cele mai bune practici din cadrul programului sunt considerate ca foarte utile și stimulante de alte țări care se confruntă cu provocări similare. Marea diversitate a membrilor internaționali ai rețelei INHOPE demonstrează, la rândul său, influența de care se bucură programul în cadrul comunității internet în general.

Oportunitatea de lucru în rețea oferită de program este foarte apreciată de multe dintre părțile interesate, acestea atrăgând atenția asupra faptului că programul permite colaborarea unor sectoare care altfel nu și-ar fi unit forțele, cum ar fi, de exemplu, marii furnizori de telecomunicații sau ONG-urile.

Extinderea celor două rețele pentru a acoperi aproape toată Europa, precum și alte țări reprezintă o reușită incontestabilă. Numărul țărilor acoperite de rețeaua INSAFE a crescut de la 21 în 2006 la 34 în 2008. Rețeaua INHOPE a cunoscut o creștere similară, 13 membri alăturându-se în perioada de programare, numărul total al membrilor ajungând la 33.

O altă realizare este măsura în care programul a încurajat colectarea și analiza unui volum considerabil de cercetări cu privire la aspectele siguranței pe internet, prin intermediul rețelei EU Kids Online.

Au fost încununate cu succes și lucrările întreprinse pentru facilitarea dialogului în diverse sectoare, precum și între acestea și pentru încurajarea eforturilor sectorului telefoniei mobile pentru adoptarea unor mecanisme eficace de autoreglementare privind protejarea minorilor.

În ceea ce privește activitățile de sensibilizare, Ziua siguranței pe internet a fost fără îndoială un succes – în fiecare an, evenimentul a devenit mai important în termeni de număr al participanților și de acoperire geografică, cu un accent internațional crescător și cu un nivel impresionant de acoperire mediatică.

În ceea ce privește impactul programului, abordarea coerentă și mesajele coerente difuzate în întreaga Europă reprezintă un factor important pentru explicarea succesului mare al programului.

Totuși, vizibilitatea programului ar fi ameliorată printr-o prezență și o promovare online sporite. O coerență sporită de valorizare ar sprijini consolidarea identității și credibilității programului în diversele sectoare, țări și regiuni.

Sustenabilitatea programului este solidă. Cu toate acestea, este importantă monitorizarea funcționării rețelelor pentru garantarea faptului că modelul este în continuare cel mai potrivit. În special, exigența pentru liniile directe, nodurile responsabile de creșterea gradului de conștientizare și liniile de asistență telefonică de a forma noduri combinate la nivel național în vederea ameliorării eficacității și eficienței ridică, de asemenea, întrebarea legată de necesitatea fuzionării celor două rețele într-o singură organizație care să coordoneze toate activitățile din Europa.

În cele mai multe state membre, programul este complementar cu o serie de inițiative ale Uniunii Europene și din afara acesteia, precum și cu inițiative naționale , în special în ceea ce privește combaterea conținutului ilegal, promovarea educației mediatice și afirmarea drepturilor copiilor.

Părțile interesate pun în mod clar accentul asupra importanței programului în calitatea sa de catalizator al participării naționale și internaționale. Acolo unde nu exista o participare la nivel național, programul a contribuit la includerea tematicii sale în ordinea de zi și la reunirea părților interesate. În țările în care organizațiile începuseră deja să lucreze la această tematică, programul a contribuit la facilitarea coordonării strategiei adoptate și a conferit credibilitate organizațiilor, cărora le-ar fi fost altfel dificil să obțină atenția autorităților naționale și a sectorului.

4. RECOMANDĂRILE EVALUĂRII

Raportul de evaluare formulează o serie de recomandări care vor trebui avute în vedere în cadrul lucrărilor viitoare.

1. Toate activitățile programului trebuie să aibă în vedere protejarea și promovarea drepturilor și vieții private a copiilor, a tinerilor și a altor utilizatori legitimi ai internetului. Ar putea fi intensificată în continuare participarea tinerilor înșiși la discutarea, conceperea și redactarea soluțiilor.

2. Ar putea fi continuate eforturile pentru obținerea unui suport activ și a participării tuturor sectoarelor pertinente la program și la proiectele individuale de la nivel național. Aceasta trebui să se reflecte în crearea unor rețele ale părților interesate la nivel european, în vederea implicării unor parteneri diverși.

3. Trebuie acordată o prioritate ridicată cooperării și colaborării cu țările terțe, atât din Europa, cât și din afara acesteia, la nivel politic și operațional și în special cu privire la identificarea, localizarea și eliminarea imaginilor ilegale cu abuzuri asupra copiilor.

4. Trebuie intensificate dialogul și cooperarea între diferitele inițiative UE care au interese în comun cu programul Safer Internet Plus sau pentru care ar fi posibilă o colaborare cu acest program, în vederea identificării noilor domenii de sinergie și inovare și a ameliorării eficacității programelor individuale.

5. Soluțiile viitoare ar trebui să aibă în vedere în continuare factorii naționali, culturali, lingvistici și socio-demografici, în special pentru țările noi, candidate și în curs de aderare, pentru a garanta pertinența și relevanța acțiunilor.

6. Baza de cunoștințe tehnice a programului trebuie consolidată în continuare, pentru a menține un nivel ridicat de cunoștințe și credibilitate.

7. Programul ar putea câștiga, probabil, în urma unei strategii de valorizare mai coerentă, acompaniată de măsuri de control al calității site-urilor web interne și partenere și al altor resurse. Presa și celelalte mijloace media ar trebui utilizate mai proactiv.

8. Activități suplimentare de aprofundare a cunoștințelor ar putea fi realizate în două domenii cheie: comportamentele online problematice, riscante și delictuoase ale copiilor și tinerilor înșiși; cauzele principale ale tendințelor identificate de INHOPE cu privire la conținutul ilegal.

9. Rolul celor două rețele (INHOPE și INSAFE) ar trebui reanalizat pentru a garanta că acestea furnizează mecanismul cel mai potrivit pentru coordonarea activității nodurilor naționale. Trebuie acordată atenție ipotezei fuzionării celor două rețele pentru a reflecta accentul pus pe combinarea activităților liniilor directe, a sensibilizării și a liniilor de asistență telefonică și pentru a gestiona în mod adecvat extinderea planificată a domeniului de aplicare a programului pentru includerea hărțuirii și a manipulării psihologice pe internet.

10. Trebuie acordată o prioritate ridicată ameliorării vizibilității liniilor directe, care suferă încă din cauza unui nivel scăzut de informare a publicului. Trebuie, de asemenea, acordată atenție și vizibilității liniilor de asistență telefonică, pentru a oferi cetățenilor puncte de contact adecvate și pentru a completa activitățile liniilor directe prin gestionarea unor aspecte de ordin mai general.

11. Programul ar putea să prevadă o participare mai activă a sectorului respectiv. Trebuie acordată prioritate stabilirii unui cod comun de practici ale furnizorilor de servicii internet din întreaga Europă, pe baza modelului acordului-cadru semnat de operatorii telefoniei mobile.

5. OBSERVA ȚIILE COMISIEI ȘI CONCLUZIE

Comisia ia act de constatările evaluării finale a programului și va ține cont de recomandări în implementarea programului care va urma. Progresele deja realizate în domeniile menționate în recomandări vor fi consolidate.

Având în vedere răspunsurile Comisiei la raportul evaluatorilor, aceasta invită Parlamentul European, Consiliul, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor să:

12. ia act de succesul implementării programului;

13. asiste eforturile Comisiei pentru ameliorarea vizibilității programului Safer Internet și să stimuleze un dialog permanent cu privire la aspectele legate de siguranța internetului.

[1] Decizia nr. 854/2005/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2005, publicată în JO L 149 din 11.6.2005, p. 1.

[2] Înainte de sfârșitul anului 2008, ținând cont de proiectele în curs de negociere, vor exista 27 noduri responsabile de creșterea gradului de conștientizare în 25 state membre, Islanda și Norvegia, precum și 21 linii de asistență telefonică și 24 linii directe.

[3] O listă completă a proiectelor cofinanțate de program este disponibilă la adresa web http://ec.euroapa.eu/saferinternet.

[4] Experții au fost desemnați în urma unei invitații restrânse de participare la licitație lansată în aprilie 2008.

[5] DG INFSO, Unitățile C3 și E6.