RO 2016  nr. 14
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ
 Raportul special Inițiativele de politică ale 
UE și sprijinul financiar 
acordat de aceasta pentru 
integrarea romilor: s-au 
înregistrat progrese 
semnificative în ultimul 
deceniu, dar sunt necesare 
eforturi suplimentare pe 
teren
CURTEA EUROPEANĂ DE CONTURI  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
Întrebări:  eca.europa.eu/ro/Pages/ContactForm.aspx
Website:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2016
Print ISBN 978-92-872-5297-5 ISSN 1831-0966 doi:10.2865/183673 QJ-AB-16-018-RO-C
PDF ISBN 978-92-872-5317-0 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/14563 QJ-AB-16-018-RO-N
EPUB ISBN 978-92-872-5304-0 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/220885 QJ-AB-16-018-RO-E
© Uniunea Europeană, 2016
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Printed in Luxembourg
Inițiativele de politică ale 
UE și sprijinul financiar 
acordat de aceasta pentru 
integrarea romilor: s-au 
înregistrat progrese 
semnificative în ultimul 
deceniu, dar sunt necesare 
eforturi suplimentare pe 
teren
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) al doilea 
paragraf TFUE]Raportul specialRO 2016  nr. 14
02
 Echipa de audit
Rapoartele speciale ale Curții de Conturi Europene prezintă rezultatele unor audituri de conformitate sau ale unor audi -
turi ale performanței care au ca obiect domenii specifice ale bugetului sau aspecte specifice legate de gestiune. Curtea 
selectează și concepe aceste sarcini de audit astfel încât impactul lor să fie maxim, luând în considerare riscurile existente 
la adresa performanței sau a conformității, nivelul de venituri sau de cheltuieli implicat, schimbările preconizate și intere -
sul existent în mediul politic și în rândul publicului larg.
Acest audit al performanței a fost efectuat de Camera de audit II – condusă de domnul Henri Grethen, membru al Curții 
de Conturi Europene –, cameră specializată pe domeniile de cheltuieli aferente politicilor structurale, transporturilor și 
energiei. Auditul a fost condus de domnul Henri Grethen, în calitate de membru raportor, cu sprijinul domnului Marc 
Hostert, șef de cabinet. Echipa de bază de audit a fost formată din: Emmanuel Rauch, manager principal, Naiara Zabala 
Eguiraun, Aino Nyholm și Zhivka Kalaydzhieva, auditori. Asistența lingvistică a fost asigurată de Richard Moore.
03
 Cuprins
Puncte
 Glosar
I-VII  Sinteză
1-14  Introducere
1-3 Populația romă
4-8 Cadrul juridic și de politică
9-12  Cum acordă UE sprijin financiar pentru măsurile de integrare a romilor?
13-14  Rolul altor instituții europene și internaționale în ceea ce privește integrarea romilor
15-26  Sfera și obiectivele auditului
27-120  Observații
27-56  Au existat progrese în legătură cu strategiile existente la nivelul UE și la nivelul statelor membre, 
dar majoritatea îmbunătățirilor au venit prea târziu pentru a produce un impact în perioada de 
programare 2007-2013
29-40  Inițiativa de politică a UE privind incluziunea romilor a fost convenită în 2011, după extinderile UE din 2004 
și din 2007
41-56  Progrese la nivelul statelor membre: strategiile naționale pentru integrarea romilor au fost adoptate, dar 
persistă unele deficiențe
57-94  În domeniul politicii de coeziune, în perioada 2014-2020 s-a acordat o mai mare atenție măsurilor 
de integrare a romilor decât în perioada 2007-2013
59-65  În pofida faptului că integrarea romilor nu este menționată în cadrul legal pentru perioada 2007-2013, 
statele membre selectate au făcut trimitere la aceasta în programele lor operaționale
66-83  Accentul mai puternic pus pe problematica romilor la nivelul UE s-a reflectat în cadrul aferent fondurilor ESI 
pentru perioada 2014-2020
84-94  Instrumentele de monitorizare care existau la nivelul programelor operaționale în perioada de 
programare 2007-2013 nu erau adecvate pentru evaluarea performanței măsurilor de integrare a romilor
04 Cuprins 
95-120  Majoritatea proiectelor s-au desfășurat conform planificărilor, dar criteriile de „bune practici” 
care contribuie la succesul integrării romilor nu au fost întotdeauna aplicate, iar monitorizarea 
performanței proiectelor prezenta dificultăți
96-100  Toate proiectele examinate erau conforme cu obiectivele programelor operaționale, dar procedurile de 
selecție nu urmăreau în mod specific selectarea de proiecte privind incluziunea romilor
101-102  Proiectele s-au desfășurat în general conform planificărilor
103-115  Există indicii că o mai bună luare în considerare a criteriilor specifice legate de romi, cum ar fi principiile de 
bază comune privind incluziunea romilor, a contribuit în mod pozitiv la performanța proiectelor
116 -120  Evaluarea rezultatelor pentru perioada de programare 2007-2013 a fost îngreunată de dificultățile legate de 
colectarea informațiilor despre romi
121-133  Concluzii și recomandări
 Anexa I  — Programele operaționale examinate
 Anexa II  — Organismele de gestionare a fondurilor structurale în statele membre vizitate
 Anexa III  — Principiile de bază comune privind incluziunea romilor
 Răspunsul Comisiei
05
 Glosar
Autoritate de management : O autoritate publică națională, regională ori locală (sau orice organism public sau 
privat) care a fost desemnată de către un stat membru să gestioneze un program operațional. Printre atribuțiile 
acesteia se numără selectarea proiectelor în vederea finanțării, monitorizarea modului în care acestea sunt 
implementate și raportarea către Comisie cu privire la aspecte financiare și la rezultatele obținute.
Condiționalități ex ante : Condiționalitățile ex ante  sunt criterii stabilite în acordurile de parteneriat, considerate a fi 
condiții prealabile necesare pentru o utilizare eficace și eficientă a sprijinului acordat de Uniune în temeiul acestor 
acorduri. În contextul elaborării programelor operaționale aferente FEDR, Fondului de coeziune și FSE pentru 
perioada de programare 2014-2020, statele membre trebuie să evalueze dacă aceste condiții sunt îndeplinite. În 
cazul în care condițiile nu sunt respectate, este necesar să se întocmească planuri de acțiune care să garanteze 
îndeplinirea lor înainte de 31 decembrie 2016.
Discriminarea : Directiva nr. 2000/43 definește două tipuri de discriminare:
 ο se consideră că are loc o  discriminare directă  atunci când o persoană este tratată mai puțin favorabil decât 
este, a fost sau ar fi tratată o altă persoană, într-o situație comparabilă, din cauza rasei sau a originii sale etnice;
 ο se consideră că are loc o  discriminare indirectă  atunci când o dispoziție, un criteriu sau o practică aparent 
neutră dezavantajează în special o persoană de o anumită rasă sau origine etnică în comparație cu alte 
persoane, cu excepția cazului în care acea dispoziție, criteriu sau practică se justifică obiectiv, printr-un scop 
legitim, și dacă mijloacele de atingere a acelui scop sunt corespunzătoare și necesare.
Discriminarea instituțională : Discriminare care a devenit înrădăcinată în structurile și procedurile organizaționale.
Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) : Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) are 
drept scop consolidarea coeziunii economice și sociale în cadrul Uniunii Europene prin redresarea principalelor 
dezechilibre regionale cu ajutorul sprijinului financiar pentru crearea de infrastructură și al investițiilor productive 
generatoare de locuri de muncă, îndeosebi pentru întreprinderi.
Fondul social european (FSE) : Fondul social european are drept obiectiv consolidarea coeziunii economice și 
sociale în cadrul Uniunii Europene, prin îmbunătățirea ocupării forței de muncă și a oportunităților de angajare (în 
special prin intermediul unor măsuri de formare profesională), promovând un nivel ridicat de ocupare a forței de 
muncă și crearea de locuri de muncă mai numeroase și de o mai bună calitate.
Fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI) : Fondurile structurale și de investiții europene 
constituie instrumentul prin care Uniunea urmărește, pe de o parte, să reducă disparitățile dintre nivelurile de 
dezvoltare a diferitelor sale regiuni și, pe de altă parte, să ajute regiunile mai puțin dezvoltate să ajungă la nivelul 
celorlalte. În conformitate cu articolul 174 TFUE, aceste fonduri contribuie la obiectivul consolidării coeziunii 
economice, sociale și teritoriale.
Incluziunea socială : Procesul de îmbunătățire a condițiilor în care indivizii și grupurile participă la viața societății.
Incluziunea socială urmărește emanciparea persoanelor sărace și marginalizate, astfel încât acestea să poată 
beneficia de oportunitățile globale emergente. Obiectivul vizat este acela de a garanta faptul că persoanele își 
pot face auzită vocea în legătură cu deciziile care le afectează viața și se bucură de un acces egal la piețe și servicii, 
precum și la spațiile politice, sociale și fizice.
Organism intermediar : Un organism sau un serviciu public ori privat care acționează sub responsabilitatea unei 
autorități de management sau care îndeplinește sarcini în numele unei astfel de autorități în raport cu operațiunile 
implementate de beneficiari.
06 Glosar 
Organizație neguvernamentală (ONG) : Termenul „organizație neguvernamentală” este utilizat pentru a desemna 
o gamă variată de organizații, care, în general, prezintă următoarele caracteristici:
 ο nu sunt create pentru a genera profituri. Deși pot avea angajați plătiți și pot desfășura activități generatoare de 
venituri, aceste organizații nu distribuie profituri membrilor;
 ο sunt grupuri voluntare de cetățeni;
 ο trebuie să aibă, într-un oarecare grad, o existență formală sau instituțională (de exemplu, trebuie să aibă un 
statut sau un alt document constitutiv în care să fie prezentată misiunea, obiectivele și sfera organizației), dat 
fiind că răspund în fața membrilor și a donatorilor lor;
 ο sunt organizații independente, în special față de guvern, de autoritățile publice, de partidele politice și de 
organizațiile comerciale.
Principiile de bază comune : Principiile de bază comune sunt un set de 10 criterii care urmăresc să asigure succesul 
inițiativelor de incluziune a romilor. Aceste principii au fost discutate în 2009, la Praga, în cadrul primei reuniuni 
a Platformei europene pentru incluziunea romilor, și au fost ulterior incluse ca anexă la concluziile reuniunii din 
8 iunie 2009 a Consiliului Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori.
Program operațional : Un program operațional stabilește prioritățile și obiectivele specifice ale unui stat membru 
și modul în care vor fi utilizate fondurile (cele din partea UE, precum și cofinanțarea națională publică și privată) 
în cursul unei anumite perioade (în general, de șapte ani) pentru finanțarea de proiecte. Aceste proiecte trebuie 
să contribuie la atingerea unui anumit număr de obiective definite la nivelul axelor prioritare ale programului 
operațional. Există programe operaționale pentru fiecare dintre fondurile din domeniul coeziunii (adică FEDR, 
Fondul de coeziune și FSE). Programele operaționale sunt elaborate de statele membre și fac obiectul aprobării de 
către Comisie înainte de efectuarea oricăror plăți de la bugetul UE. Ele pot fi modificate în perioada vizată numai cu 
acordul ambelor părți.
Punct național de contact pentru romi : Punctul național de contact pentru romi este o autoritate națională al 
cărei rol este de a coordona elaborarea și implementarea strategiei naționale pentru integrarea romilor/a setului de 
măsuri integrate de politică.
Realizare : Ceea ce se produce sau se obține cu resursele alocate unei intervenții (de exemplu, subvenții distribuite 
agricultorilor, cursuri de formare profesională pentru șomeri, drumuri construite într-o țară în curs de dezvoltare).
Recomandări specifice fiecărei țări : Recomandările specifice fiecărei țări sunt recomandări legate de dificultățile 
structurale care ar trebui să fie abordate prin intermediul unor investiții multianuale ce se înscriu în mod direct 
în domeniul de aplicare al fondurilor ESI, astfel cum se prevede în reglementările specifice fondurilor. Aceste 
recomandări sunt adoptate de Comisie în conformitate cu articolul 121 alineatul (2) și cu articolul 148 alineatul (4) 
din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).
Rezultat : Schimbările imediate care se produc pentru destinatarii direcți în urma participării acestora la 
o intervenție (de exemplu, accesul îmbunătățit într-o anumită zonă datorită construcției unui drum, stagiari care au 
găsit un loc de muncă).
07 Glosar 
Segregare/desegregare
 ο Segregarea  este cauzată de numeroși factori, inclusiv de acțiuni discriminatorii și de mecanisme economice și 
demografice. Acest fenomen este caracterizat de separarea fizică și socială a membrilor unui grup marginalizat 
de membrii altor grupuri nemarginalizate, precum și de accesul inegal la servicii de bază, inclusive și de bună 
calitate.
 ο Desegregarea  se referă la măsurile luate pentru eliminarea segregării. Măsurile de desegregare ar trebui să 
instituie condiții pentru accesul egal la servicii de bună calitate, inclusiv la educație, la locuințe, la piața muncii, 
la servicii de sănătate și la orice alt domeniu relevant.
Strategia națională pentru integrarea romilor : Fiecare stat membru în care există o populație romă a fost 
invitat de Comisia Europeană să elaboreze o strategie națională pentru integrarea romilor care să acopere perioada 
2011-2020. În cazul în care o astfel de strategie exista deja, statele membre trebuiau să o adapteze astfel încât să 
îndeplinească obiectivele UE în materie de integrare a romilor, prin acțiuni direcționate și prin fonduri suficiente 
(fonduri naționale, fonduri ale UE și altele) pentru îndeplinirea acestor acțiuni. De asemenea, aceste strategii ar 
trebui să propună soluții pentru a elimina barierele actuale care împiedică o utilizare mai eficace a fondurilor UE 
și pentru a pune bazele unui mecanism robust de monitorizare, astfel încât să se garanteze obținerea de rezultate 
concrete pentru romi. Unele state membre nu dispun de astfel de strategii ca atare, ci lucrează cu un „set de măsuri 
integrate”.
08
 Sinteză
I
Populația romă din Europa a fost discriminată încă de la sosirea sa, cu secole în urmă, pe teritoriul acoperit în pre -
zent de Uniunea Europeană. Astăzi, romii reprezintă cea mai mare minoritate etnică din UE, cu o populație estimată 
la 6,2 milioane de persoane, care este în cea mai mare parte marginalizată. În statele membre în care se observă cea 
mai mare concentrare a acestei populații, romii reprezintă între 15 și 20 % din elevi și din persoanele aflate în căuta -
rea primului loc de muncă.
II
Cea mai mare parte a sprijinului financiar pus la dispoziție de UE pentru măsurile de incluziune socială în general, 
cuprinzând și măsurile de promovare a incluziunii romilor, se acordă prin intermediul Fondului european de dezvol -
tare regională (FEDR) și al Fondului social european (FSE). Suma direcționată în mod special pentru inițiativele de 
integrare a romilor nu este consemnată ca atare, dar documentele de planificare ale statelor membre sugerează că 
aproximativ 1,5 miliarde de euro au fost alocați în perioada de programare 2014-2020 pentru integrarea socioecono -
mică a comunităților marginalizate, cum ar fi romii. Pentru perioada 2007-2013 nu sunt disponibile cifre orientative 
similare.
III
În cadrul auditului său, Curtea a evaluat dacă inițiativele de politică ale UE și sprijinul financiar acordat prin FEDR și 
FSE au contribuit în mod eficace la integrarea romilor. În special, Curtea a analizat dacă:
– strategiile UE și strategiile naționale pentru romi au facilitat, în fiecare perioadă de programare, o utilizare efica -
ce a fondurilor FEDR și FSE pentru măsurile de incluziune a romilor;
– cadrul aferent FEDR și FSE pentru fiecare perioadă de programare a fost conceput astfel încât să permită un 
sprijin eficace pentru măsurile de integrare a romilor; și
– proiectele implementate cu fonduri FEDR și FSE în perioada de programare 2007-2013 au contribuit în mod efi -
cace la integrarea romilor.
Activitatea de audit a fost desfășurată la sediul Comisiei Europene și în patru state membre (Bulgaria, Spania, Unga -
ria și România) și a acoperit perioada cuprinsă între 2007 și 2015.
09 Sinteză 
IV
Potrivit constatărilor Curții, Comisia a realizat progrese semnificative în definirea inițiativelor de politică ale UE care 
promovează integrarea romilor. De asemenea, s-a constatat că toate statele membre vizitate elaboraseră o strategie 
națională pentru integrarea romilor până în 2012, dar că aceste evoluții au venit prea târziu pentru a mai putea pro -
duce un impact asupra concepției programelor operaționale FEDR și FSE sau asupra selecției proiectelor în cursul 
perioadei de programare 2007-2013. Există în continuare o serie de neajunsuri în ceea ce privește aceste strategii. În 
primul rând, ele nu indică ce nivel de finanțare este necesar pentru implementarea măsurilor propuse în legătură cu 
incluziunea romilor. De asemenea, strategiile naționale nu precizează nici sumele disponibile pentru aceste măsuri 
din bugetul național și din bugetul UE (și anume prin FEDR și FSE). În al doilea rând, combaterea discriminării și 
antițigănismul sunt fenomene cărora nu li s-a acordat o atenție suficientă. În al treilea rând, în contextul elaborării 
strategiilor lor pentru integrarea romilor, statele membre selectate nu au luat întotdeauna în considerare necesi -
tatea unei participări active a organizațiilor societății civile, în special a reprezentanților comunității rome înseși. 
În fine, rolul punctelor naționale de contact pentru romi instituite pentru a coordona elaborarea și implementarea 
strategiilor naționale în domeniu a fost uneori subminat de discrepanța dintre resurse și responsabilități.
V
În ceea ce privește perioada 2014-2020, se pot observa o serie de îmbunătățiri: de exemplu, integrarea romilor este 
menționată în mod explicit în Regulamentul privind fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI) și 
a fost introdusă o prioritate specifică de finanțare. Mai mult, statele membre cărora li s-au adresat recomandări spe -
cifice legate de integrarea romilor au obligația de a aloca fonduri pentru promovarea acesteia. Totuși, Curtea con -
sideră că sunt necesare eforturi suplimentare, atât la nivelul Comisiei, cât și în statele membre, pentru a se garanta 
faptul că aceste schimbări vor duce la proiecte care să contribuie mai bine, pe teren, la integrarea romilor.
VI
Majoritatea proiectelor FEDR și FSE examinate în cadrul auditului Curții și-au atins obiectivele generale, dar, adesea, 
acestea nu erau legate în mod specific de romi. Curtea a ajuns la concluzia că proiectele care fuseseră selectate 
și implementate în conformitate cu criteriile de „bune practici” adoptate de Consiliu – așa-numitele principii de 
bază comune privind incluziunea romilor – aveau un potențial mai mare de a contribui în mod eficace la integrarea 
romilor. Totodată, Curtea a constatat că monitorizarea progreselor realizate în cadrul proiectelor privind integra -
rea romilor a fost dificilă, în special din cauza neajunsurilor legate de disponibilitatea și de calitatea datelor privind 
participanții romi. Lipsa unor date cuprinzătoare și temeinice constituie o problemă nu numai în ceea ce privește 
proiectele, ci și pentru procesul decizional de la nivel național și de la nivelul UE. Dacă nu se iau măsuri în cel mai 
scurt timp, această situație va persista și în perioada 2014-2020.
10 Sinteză 
VII
În cuprinsul acestui raport, Curtea adresează următoarele recomandări:
Recomandarea 1
Atunci când procedează la revizuirea sau la modificarea strategiilor lor naționale pentru integrarea romilor, statele 
membre ar trebui:
(a) să precizeze ce nivel de finanțare este necesar pentru implementarea măsurilor legate de incluziunea romilor 
propuse în strategia respectivă. De asemenea, strategiile naționale ar trebui să indice sumele disponibile pentru 
aceste măsuri din bugetul național și din bugetul UE (și anume prin FEDR și FSE). În egală măsură, statele mem -
bre ar trebui să își ia angajamentul formal de a veghea ca eforturile de implementare a măsurilor pentru integra -
rea romilor să nu fie puse în pericol de schimbările pe termen scurt ale priorităților politice;
(b) să includă indicatori și valori-țintă legate de combaterea discriminării sau, mai precis, a antițigănismului. În 
perioada de programare 2014-2020, acești indicatori ar trebui să fie luați în considerare și pentru elaborarea, în 
cadrul fondurilor ESI, a măsurilor care promovează incluziunea comunităților rome marginalizate, în conformita -
te cu cerințele Directivei privind egalitatea rasială;
(c) să se asigure că organizațiile societății civile, inclusiv reprezentanții romilor, sunt consultate și implicate în mod 
sistematic în contextul planificării și al implementării măsurilor de integrare a romilor;
(d) să definească în mod mai detaliat rolul jucat de punctele naționale de contact pentru romi în legătură cu strate -
giile naționale pentru integrarea romilor și să se asigure că responsabilitățile și competențele acestor puncte de 
contact sunt proporționale cu resursele puse la dispoziția lor.
Recomandarea 2
(a) În contextul examinării programelor operaționale relevante, Comisia Europeană ar trebui să se asigure că 
măsurile implementate în cadrul fondurilor ESI au un caracter inclusiv și conțin dispoziții care vizează comba -
terea segregării. Practicile de segregare ar trebui să fie descrise în mod clar și excluse explicit de la finanțare în 
cadrul fondurilor ESI (și nu doar menționate în considerente), acordându-se o atenție deosebită în acest context 
proiectelor legate de educație și de locuințe. O astfel de abordare ar contribui la consolidarea legăturii dintre 
recomandările specifice fiecărei țări și utilizarea fondurilor ESI.
(b) În cadrul reuniunilor comitetelor de monitorizare pentru programele operaționale, Comisia ar trebui să utilizeze 
pe deplin informațiile conținute în rapoartele pe care statele membre trebuie să le prezinte începând din 2016 
în temeiul Recomandării Consiliului cu privire la măsurile de integrare efectivă a romilor, precum și constatările 
care decurg din informațiile respective. Obiectivul astfel urmărit este ca domeniile problematice identificate în 
aceste rapoarte să fie abordate cu ajutorul fondurilor ESI și/sau al fondurilor naționale (de exemplu, prin realoca -
rea de finanțare către domeniile în care au fost identificate neajunsuri).
11 Sinteză 
Recomandarea 3
Statele membre ar trebui să utilizeze criteriile de „bune practici” pentru integrarea romilor (cum ar fi cele 10 principii 
de bază comune ale Consiliului) atunci când elaborează cererile de propuneri și selectează proiecte. După caz, ar 
trebui organizate cereri de propuneri care să vizeze selectarea unor proiecte pe termen lung în sprijinul comunități -
lor de romi marginalizate. Nu în ultimul rând, ori de câte ori este posibil, alocarea fondurilor ESI ar trebui să fie con -
diționată de sustenabilitatea proiectelor după finalizarea lor, în condițiile încetării finanțării din partea UE. Aceste 
aspecte ar trebui să fie luate în considerare și în contextul modificărilor aduse programelor operaționale pentru 
perioada 2014-2020.
Recomandarea 4
În următoarea perioadă de programare sau atunci când examinează programele operaționale, Comisia ar trebui să 
se asigure că obiectivele legate de integrarea romilor incluse în strategiile naționale din domeniu sunt reflectate în 
cadrul fondurilor ESI la toate nivelurile operaționale, ori de câte ori acest lucru este posibil. În acest context, Comisia 
ar trebui să se asigure că datele sunt colectate în mod fiabil, astfel încât să permită monitorizarea și evaluarea pro -
greselor între proiectele individuale și la toate nivelurile administrației.
Recomandarea 5
Statele membre ar trebui să completeze indicatorii comuni de realizare și de rezultat stabiliți în legislația privind 
fondurile ESI cu indicatori specifici legați de romi, după caz. Acești indicatori ar trebui să fie aliniați la cei specificați 
în strategiile naționale pentru integrarea romilor și utilizați ulterior pentru monitorizarea programelor operaționale 
din perioada 2014-2020. Indicatorii respectivi s-ar putea baza pe cei elaborați de Agenția pentru Drepturi Funda -
mentale în 2016.
Recomandarea 6
Statele membre ar trebui să aibă în vedere posibilitatea de a acționa împreună, în contextul pregătirilor pentru 
următoarea perioadă de programare, pentru a obține garantarea securității juridice cu privire la utilizarea FSE pen -
tru finanțarea oricăror măsuri de incluziune socială, indiferent dacă acestea au sau nu o legătură cu ocuparea forței 
de muncă. Eliminarea insecurității juridice ar ajuta statele membre să valorifice pe deplin posibilitățile oferite de FSE 
în scopul incluziunii sociale, inclusiv prin măsuri de combatere a discriminării.
Recomandarea 7
Comisia ar trebui să analizeze posibilitatea de a aduce modificări legislației privind fondurile ESI, pentru a se asigura 
că, începând cu perioada de programare care va debuta în 2020, repartizarea fondurilor între diferitele state mem -
bre ține seama de indicatori specifici de incluziune socială, în special de proporția grupurilor marginalizate, cum ar 
fi romii, în raport cu totalul populației. De asemenea, Comisia ar trebui să se asigure că orice fonduri ESI suplimen -
tare puse la dispoziția statelor membre în urma acestei schimbări a legislației sunt alocate pentru obiectivul specific 
de sprijinire a comunităților marginalizate.
Recomandarea 8
(a) Comisia ar trebui să coopereze cu statele membre în vederea elaborării unei metodologii comune care să per -
mită obținerea unor date relevante cu privire la populația romă pentru a se putea monitoriza incluziunea socială 
a acesteia, cu respectarea cadrelor juridice naționale și a legislației UE, inclusiv a eventualelor derogări existente. 
O astfel de metodologie ar trebui elaborată cel mai târziu în cadrul pregătirilor pentru următoarea perioadă de 
programare.
(b) Comisia ar trebui să încurajeze statele membre să colecteze în mod exhaustiv date statistice privind etnia în 
următorii doi ani, cu respectarea cadrelor juridice naționale și a legislației UE, inclusiv a eventualelor derogări 
existente. Eurostat ar putea să includă întrebări relevante despre acest aspect în diferite anchete statistice, cum 
ar fi Ancheta asupra forței de muncă sau Statisticile UE referitoare la venit și la condițiile de viață.
12
 Introducere
Populația romă
01 
Populația romă din Europa este formată din descendenții grupurilor care au pă -
răsit subcontinentul indian cu aproape 1 000 de ani în urmă și care au început să 
sosească în secolul al XIV-lea pe teritoriul acoperit în prezent de Uniunea Euro -
peană. În 1450, populația de etnie romă se regăsea instalată în aproape toată Eu -
ropa. La acea dată, primele deportări și expulzări de persoane aparținând acestei 
etnii începuseră deja în Europa Centrală. Termenul „rom” poate desemna diferite 
grupuri (a se vedea caseta 1 ) care au în comun anumite caracteristici culturale, 
precum și o istorie de marginalizare persistentă în societățile europene.
La ce se referă termenul „rom”?
Potrivit Consiliul Europei1, termenul „rom” desemnează populațiile roma , sinti , kale  și alte grupuri înrudite din 
Europa, inclusiv cele de travellers  și grupurile estice ( dom  și lom ), și acoperă marea diversitate a grupurilor viza -
te, inclusiv persoanele care se identifică drept țigani.
Din motive practice, în acest raport a fost utilizat termenul „rom” pentru a acoperi toate aceste grupuri, chiar 
dacă identitatea lor culturală și etnică nu este omogenă.
1 Consiliul Europei, Descriptive Glossary of terms relating to Roma issues , 2012.Caseta 1
02 
În prezent, romii reprezintă cea mai mare minoritate etnică din Europa. Estimările 
cu privire la dimensiunea comunității rome sunt foarte diferite, variind între 10 și 
12 milioane de persoane. Dintre acestea, aproximativ 6,2 milioane locuiesc în UE, 
în cea mai mare parte în statele membre din Europa Centrală și de Est. Majori -
tatea populației rome din Europa (80-85 %) a adoptat în prezent un stil de viață 
sedentar2. Romii care păstrează în continuare un stil de viață itinerant nu trebuie 
confundați cu romii care se deplasează dintr-un stat membru al UE pentru a se 
instala în altul. Răspândirea populației rome în statele membre ale UE, în țările 
candidate3 și în țările potențial candidate4 este ilustrată în figura 1 .2 COM(2011) 173 final din 
5 aprilie 2011, intitulată „Un 
cadru UE pentru strategiile 
naționale de integrare 
a romilor până în 2020”.
3 Albania, fosta Republică 
iugoslavă a Macedoniei, 
Muntenegru, Serbia și Turcia.
4 Bosnia și Herțegovina și 
Kosovo*.
13 Introducere Figura 1Estimări cu privire la populația romă din statele membre ale UE, din țările candidate și 
din țările potențial candidate (2012)
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor Consiliului Europei.
Grani/uni021Bele administrative: © EuroGeographics © ONU-FAO © Turkstat
Cartogra/f_ie: Eurostat – Gisco, 01/2015.
0 200 400 600 800 km
EL175 000AL115 000fosta Republică iugoslavăa Macedoniei197 000
Kosovo*37 500ME
20 000Bosnia și Herţegovina
58 000HR35 000IT150 000SI8 500AT35 000PL32 500
DE105 000NL40 000
BE30 000
LU300
FR400 000
PT52 000IE37 500EE1 050
LV12 500
LT3 000DK2 500FI11 000
SE50 000
CY1 250MT0
State membre ale UE
/uni021Aări candidate/uni021Aări poten/uni021Bial candidate
Număr = dimensiunea medie estimată a popula/uni021Biei rome
Între 5 și 10
Între 1 și 4,9Între 0,4 și 0,9Mai pu/uni021Bin de 0,4Estimare medie ca propor/uni021Bie din popula/uni021Bia totală (în %):
TR2 750 000
RO1 850 000
HU750 000
BG750 000
ES750 000
RS*600 000
SK490 000
UK225 000
CZ200 000
* Orice trimitere la Kosovo existentă în acest text, indiferent dacă este vorba
de teritoriu, de institu/uni021Bii sau de popula/uni021Bie, trebuie în/uni021Beleasă ca /f_iind în deplinăconformitate cu Rezolu/uni021Bia/uni00A01244 a Consiliului de Securitate al Organiza/uni021BieiNa/uni021Biunilor Unite și fără a aduce atingere statutului Kosovo.
14 Introducere 
03 
Aproximativ patru cincimi din populația romă estimată a fi prezentă în UE trăiește 
în cele opt state membre enumerate în tabelul 1 . În statele membre în care 
există cea mai mare concentrare a acestei populații (Bulgaria, Slovacia, România 
și Ungaria), romii reprezintă între 15 și 20 % din elevi și din persoanele aflate în 
căutarea primului loc de muncă. Tabelul 1Statele membre în care există, potrivit estimărilor, cel mai mare număr de romi
Stat membruMedia estimărilor cu privire la populația romă
Estimare minimă Estimare maximă
Număr de persoaneProcent din populația 
totală
România 1 850 000 8,6 % 1 200 000 2 500 000
Bulgaria 750 000 9,9 % 700 000 800 000
Ungaria 750 000 7 ,5 % 500 000 1 000 000
Spania 750 000 1,6 % 500 000 1 000 000
Slovacia 490 000 9,0 % 380 000 600 000
Franța 400 000 0,6 % 300 000 500 000
Republica Cehă 200 000 1,9 % 150 000 250 000
Grecia 175 000 1,5 % 50 000 300 000
Total 5 365 000 3,0 % 3 780 000 6 950 000
Total pentru ansamblul UE 6 197 100 1,2 % 4 368 700 8 025 500
Notă:  Cifrele prezentate în rândul „Total pentru ansamblul UE” includ Croația.
Sursa:  Consiliul Europei, Estimates and official numbers of Roma in Europe , iulie 2012.
15 Introducere 
05 
De asemenea, articolul 10 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene 
(TFUE) prevede obiectivul UE de a combate, prin acțiuni ale Consiliului, discrimi -
narea pe motive de rasă sau origine etnică (articolul 19 TFUE). Articolul 21 TFUE 
stabilește la rândul său dreptul cetățenilor UE la liberă circulație și ședere pe 
teritoriul Uniunii.
06 
Următoarele instrumente legale și de politică prezintă de asemenea relevanță 
pentru măsurile de integrare a romilor:
– Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene din 20005, în special 
articolul 21 privind nediscriminarea. Carta a devenit obligatorie din punct 
de vedere juridic după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona la 
1 decembrie 2009;
– cele două directive ale Consiliului din 2000 privind egalitatea de tratament6: 
Directiva privind egalitatea rasială, care interzice discriminarea pe motive de 
rasă sau de origine etnică în diferite domenii, și Directiva privind egalitatea 
de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă, care conține dispoziții 
referitoare la egalitatea de tratament la locul de muncă;Cadrul juridic și de politică
04 
Tratatele UE reprezintă principala bază legală pentru toate inițiativele UE care 
vizează promovarea incluziunii sociale în general și integrarea romilor în spe -
cial. Articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) este deosebit de 
relevant în acest caz, deoarece, printre altele, garantează drepturile persoanelor 
aparținând minorităților (a se vedea caseta 2 ).
5 Carta drepturilor 
fundamentale a Uniunii 
Europene (JO C 364, 
18.12.2000, p. 1).
6 Directiva 2000/43/CE 
a Consiliului din 29 iunie 2000 
de punere în aplicare 
a principiului egalității de 
tratament între persoane, fără 
deosebire de rasă sau origine 
etnică („Directiva privind 
egalitatea rasială”) (JO L 180, 
19.7.2000, p. 22); Directiva 
2000/78/CE a Consiliului din 
27 noiembrie 2000 de creare 
a unui cadru general în 
favoarea egalității de 
tratament în ceea ce privește 
încadrarea în muncă și 
ocuparea forței de muncă 
(JO L 303, 2.12.2000, p. 16).Articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană
„Uniunea se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de 
drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorită -
ților. Aceste valori sunt comune statelor membre într-o societate caracterizată prin pluralism, nediscriminare, 
toleranță, justiție, solidaritate și egalitate între femei și bărbați.”Caseta 2
16 Introducere 
– Directiva Parlamentului European și a Consiliului din 2004 privind dreptul la 
liberă circulație al cetățenilor UE7;
– Decizia-cadru a Consiliului din 2008 privind combaterea rasismului și a xeno -
fobiei8, care definește o abordare penală comună pentru combaterea discur -
surilor și a infracțiunilor motivate de ură rasială și de xenofobie;
– Recomandarea Consiliului din 2013 cu privire la măsurile de integrare efectivă 
a romilor9; și
– Comunicarea Comisiei Europene din 2011 privind un cadru al UE pentru stra -
tegiile naționale de integrare a romilor până în 202010, care stabilește și rolul 
Agenției pentru Drepturi Fundamentale în acest sens11.
07 
Actualele priorități de politică de la nivelul UE care vizează promovarea inclu -
ziunii romilor decurg din Strategia Europa 2020. Aceasta a fost adoptată în 2010 
și are ca obiectiv o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Pentru 
a măsura progresele realizate în atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020, au 
fost stabilite cinci obiective principale pentru întreaga UE. În statele membre în 
care există o proporție ridicată de locuitori romi, succesul politicii de incluziune 
a acestora ar putea avea un efect asupra a trei dintre cele cinci obiective (obiec -
tivul privind educația12, cel privind ocuparea forței de muncă13 și cel referitor la 
combaterea sărăciei și a excluderii sociale14).
08 
În acest raport, termenii „integrare” și „incluziune” sunt ambii folosiți pentru 
a se referi la măsurile care vizează îmbunătățirea condițiilor de viață și a situației 
drepturilor omului în rândul romilor care trăiesc în statele membre ale UE15 (a se 
vedea caseta 3 ).7 Directiva 2004/38/CE 
a Parlamentului European și 
a Consiliului din 29 aprilie 2004 
privind dreptul la liberă 
circulație și ședere pe teritoriul 
statelor membre pentru 
cetățenii Uniunii și membrii 
familiilor acestora, de 
modificare a Regulamentului 
(CEE) nr. 1612/68 și de 
abrogare a Directivelor 
64/221/CEE, 68/360/CEE, 
72/194/CEE, 73/148/CEE, 
75/34/CEE, 75/35/CEE, 90/364/
CEE, 90/365/CEE și 93/96/CEE 
(JO L 158, 30.4.2004, p. 77). 
Prezintă relevanță aici în 
special articolele 6 și 7 privind 
dreptul de ședere pe o 
perioadă de cel mult trei luni 
și, respectiv, dreptul de ședere 
pentru o perioadă mai mare 
de trei luni.
8 Decizia-cadru a Consiliului din 
28 noiembrie 2008 privind 
combaterea anumitor forme și 
expresii ale rasismului și 
xenofobiei prin intermediul 
dreptului penal.
9 Recomandarea Consiliului din 
9 decembrie 2013 cu privire la 
măsurile de integrare efectivă 
a romilor în statele membre 
(JO C 378, 24.12.2013, p. 1).
10 COM(2011) 173 final.
11 Rolul Agenției pentru Drepturi 
Fundamentale în legătură cu 
strategiile naționale pentru 
integrarea romilor constă în: 
a) furnizarea de expertiză 
pentru instituțiile UE; 
b) colectarea de date și 
c) cooperarea cu statele 
membre în vederea creării 
instrumentelor necesare 
pentru a demonstra 
progresele realizate.
12 Obiectivul stabilit în domeniul 
educației este de a reduce sub 
10 % rata de abandon școlar și 
ca cel puțin 40 % din 
persoanele cu vârste cuprinse 
între 30 și 34 de ani să fie 
absolvenți ai unei forme de 
învățământ terțiar.
13 Obiectivul constă într-o rată 
de ocupare a forței de muncă 
de 75 % în rândul persoanelor 
cu vârsta între 20 și 64 de ani.
14 Obiectivul este ca numărul 
persoanelor aflate în stare de 
sărăcie sau de excludere 
socială sau al celor amenințate 
de sărăcie și de excludere 
socială să fie redus cu cel puțin 
20 de milioane.
15 Această abordare este 
coerentă cu definiția 
Consiliului Uniunii Europene 
17 Introducere 
Cum acordă UE sprijin financiar pentru măsurile de 
integrare a romilor?
09 
Cea mai mare parte a sprijinului financiar pus la dispoziție de UE pentru incluziu -
nea socială (domeniu în cadrul căruia au fost cofinanțate măsurile de integrare 
a romilor) este direcționată în principal prin Fondul social european (FSE) și prin 
Fondul european de dezvoltare regională (FEDR), în cadrul politicii de coeziune 
a UE. Există și alte fonduri disponibile în contextul unor programe specifice ges -
tionate în mod direct de către Comisia Europeană16.
10 
FSE și FEDR sunt implementate la nivel național și regional prin intermediul 
programelor operaționale multianuale elaborate de statele membre și aprobate 
de Comisie. În cadrul fiecărui program operațional, valoarea totală a fondurilor 
disponibile este repartizată între diferitele axe prioritare ale acestuia.
11 
În perioada 2007-2013, bugetul FEDR s-a ridicat la aproximativ 201 miliarde de 
euro, iar bugetul FSE, la aproximativ 76 de miliarde de euro. În perioada de pro -
gramare 2014-2020, FEDR și FSE fac parte din fondurile structurale și de investiții 
europene (fondurile ESI)17; bugetul lor total se ridică la aproximativ 197 de mili -
arde de euro (FEDR) și, respectiv, la 86 de miliarde de euro (FSE) pentru întreaga 
perioadă.prezentată în concluziile sale 
privind cadrul UE pentru 
strategiile naționale de 
integrare a romilor până 
în 2020: Consiliul Uniunii 
Europene (2011), concluziile 
Consiliului privind cadrul UE 
pentru strategiile naționale de 
integrare a romilor până în 
2020, a 3089-a reuniune 
a Consiliului Ocuparea Forței 
de Muncă, Politică Socială, 
Sănătate și Consumatori, 
Bruxelles, 19 mai 2011.
16 Programul Uniunii Europene 
pentru ocuparea forței de 
muncă și inovare socială (EaSI) 
2014-2020, care a fost precedat 
de „Programul comunitar 
pentru ocuparea forței de 
muncă și solidaritate 
socială – PROGRESS 
2007-2013”; programul 
„Drepturi, egalitate și 
cetățenie” (2014-2020), care 
a fost precedat de Programul 
„Drepturi fundamentale și 
cetățenie”, de Programul 
Daphne III și de Programul 
Progress în ceea ce privește 
acțiunile legate de 
combaterea discriminării și 
egalitatea de gen.
17 În perioada de programare 
2014-2020, FEDR, FSE și Fondul 
de coeziune, alături de Fondul 
european agricol pentru 
dezvoltare rurală (FEADR) și de 
Fondul european pentru 
pescuit și afaceri maritime 
(FEPAM), constituie fondurile 
structurale și de investiții 
europene (fondurile ESI).Interșanjabilitatea termenilor „integrare” și „incluziune”
Cuvintele „integrare” și „incluziune” pot fi utilizate unul în locul celuilalt pentru a descrie obiectivele generale 
ale inițiativelor politice care vizează îmbunătățirea situației romilor.
Termenul „integrare” este utilizat mai frecvent în contextul inițiativelor care urmăresc protejarea drepturilor și 
a valorilor fundamentale (așa cum sunt descrise în articolul 2 TUE). Acest termen se regăsește și în strategiile 
naționale pentru integrarea romilor.
Termenul „incluziune” apare mai frecvent în contextul inițiativelor socioeconomice, de exemplu în Strategia 
Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii.Caseta 3
18 Introducere 
12 
Proporția care corespunde sumelor direcționate în mod special pentru inițiative -
le de integrare a romilor nu este consemnată ca atare, dar din documentele de 
planificare ale statelor membre se poate deduce că aproximativ 1,5 miliarde de 
euro au fost alocați, în cursul perioadei de programare 2014-2020, pentru integra -
rea socioeconomică a comunităților marginalizate, cum ar fi romii (a se vedea, de 
asemenea, punctul 69 și tabelul 6 ). Pentru perioada de programare 2007-2013 nu 
sunt disponibile cifre orientative similare.
Rolul altor instituții europene și internaționale în ceea 
ce privește integrarea romilor
13 
Consiliul Europei a fost prima instituție care a abordat la nivel european proble -
matica integrării romilor. De peste 40 de ani, această instituție desfășoară acti -
vități care vizează combaterea discriminării romilor și îmbunătățirea integrării 
comunităților rome marginalizate.
14 
Există și alte organizații internaționale active în domeniul integrării romilor, rolul 
acestora fiind însă diferit. Printre ele se numără Banca Mondială, Organizația 
pentru Securitate și Cooperare în Europa (Biroul pentru Instituții Democratice și 
Drepturile Omului) și Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Dezvoltare.
19
 Sfera și obiectivele 
auditului
18 Alte direcții generale care au 
atribuții în domeniile 
acoperite de cadrul UE pentru 
strategiile naționale de 
integrare a romilor sunt 
DG Educație și Cultură, 
DG Sănătate și Siguranță 
Alimentară și DG Vecinătate și 
Negocieri privind Extinderea.15 
În cadrul acestui audit, Curtea a evaluat dacă inițiativele de politică ale UE și spri -
jinul financiar acordat prin FEDR și FSE au contribuit în mod eficace la integrarea 
romilor. Sfera auditului a acoperit atât perioada de programare 2007-2013, cât și 
perioada 2014-2020. În special, Curtea a analizat dacă:
– cadrul UE și strategiile naționale pentru romi au facilitat, în fiecare perioadă 
de programare, o utilizare eficace a fondurilor FEDR și FSE pentru măsurile de 
incluziune a romilor;
– cadrul aferent FEDR și FSE pentru fiecare perioadă de programare a fost con -
ceput astfel încât să permită un sprijin eficace pentru măsurile de integrare 
a romilor; și
– proiectele implementate cu fonduri FEDR și FSE în perioada de programa -
re 2007-2013 au contribuit în mod eficace la integrarea romilor.
16 
Probele de audit au fost colectate prin intermediul interviurilor desfășurate cu 
personalul Comisiei și cu funcționari din statele membre, precum și cu promotori 
de proiecte și participanți la proiecte. De asemenea, Curtea a examinat documen -
tele obținute de la UE, de la autoritățile din statele membre și de la promotorii de 
proiecte.
17 
A fost evaluat mai întâi sprijinul pentru integrarea romilor venit din partea 
Comisiei. Acesta acoperă legislația UE, cadrele de politică și orientările specifice 
în care sunt descrise prioritățile și obiectivele UE: Curtea a examinat aceste ele -
mente în legătură cu inițiativele din ambele perioade de programare (2007-2013 
și 2014-2020). A fost analizat, de asemenea, modul în care Comisia a asigurat 
respectarea drepturilor fundamentale. Această parte a activității de audit a avut 
loc la nivelul direcțiilor generale din cadrul Comisiei care se ocupă în mod mai 
substanțial de politicile legate de integrarea romilor: DG Justiție și Consumatori, 
DG Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune și DG Politică Regio -
nală și Urbană18.
20 Sfera și obiectivele auditului 
18 
Curtea a analizat, de asemenea, cadrele strategice elaborate de statele membre 
pentru promovarea integrării romilor și, în special, strategiile naționale pentru 
integrarea romilor. În opinia Curții, pentru a avea un maximum de eficacitate, mă -
surile de integrare a romilor care beneficiază de sprijin prin FEDR și FSE ar trebui 
să fie strâns legate de aceste cadre. S-a analizat totodată dacă statele membre 
vizitate instituiseră mecanisme administrative corespunzătoare de natură să asi -
gure implementarea cu succes a cadrelor strategice pentru incluziunea romilor. 
Sarcina de a coordona elaborarea și implementarea strategiilor naționale pentru 
integrarea romilor revine punctelor naționale de contact pentru romi. Astfel, 
au fost organizate reuniuni cu punctele de contact din cele patru state membre 
vizitate, și anume Bulgaria, Spania, Ungaria și România, precum și cu punctele de 
contact din Germania, Grecia, Franța, Slovacia și Regatul Unit, scopul urmărit fiind 
acela de a se obține cât mai multe informații cu privire la strategiile naționale și 
la eventualele schimbări aduse între cele două perioade de programare la nivelul 
strategiilor, al planurilor și al concepției programelor.
19 
Pentru perioada de programare 2007-2013, s-a procedat de asemenea la o eva -
luare a modului în care au fost concepute, implementate și monitorizate progra -
mele operaționale aferente FEDR și FSE, cu scopul de a se determina capacitatea 
acestora de a acorda un sprijin eficace pentru măsurile de integrare a romilor. 
Curtea a examinat un eșantion de proiecte din perioada în discuție pentru a eva -
lua contribuția acestora la integrarea populațiilor rome marginalizate. Dat fiind 
că auditul s-a desfășurat chiar la începutul perioadei de programare 2014-2020, 
evaluarea cu privire la fondurile ESI pentru perioada respectivă s-a limitat la 
concepția acelor elemente ale FEDR și ale FSE care prezentau relevanță pentru 
integrarea romilor.
20 
Curtea a selectat patru state membre (Bulgaria, Spania, Ungaria și România) pe 
baza numărului de locuitori romi din aceste țări și a valorii ridicate a finanțării 
alocate de ele pentru domenii de politici prin care ar fi putut fi sprijinite inițiative 
pentru incluziunea romilor19.
21 
Pentru cele patru state membre vizitate, Curtea a selectat șapte programe opera -
ționale FSE și FEDR din perioada de programare 2007-2013, care au fost considera -
te relevante pentru inițiativele de incluziune a romilor. Totodată, au fost exami -
nate 19 proiecte implementate în cadrul acestor programe operaționale20 (a se 
vedea anexa I ); selecția proiectelor s-a făcut pe baza informațiilor comunicate de 
autoritățile naționale. Curtea a pus accentul pe proiecte din domeniul educației, 
al ocupării forței de muncă, al sănătății și al locuințelor, dar au avut loc vizite și 
la proiecte cu o tematică diferită, cum ar fi incluziunea socială sau combaterea 
discriminării (a se vedea tabelul 5 ). Toate proiectele selectate fuseseră finalizate 
până în 2013. Anexa II  conține o listă a organismelor responsabile de selectarea și 
de implementarea proiectelor examinate în contextul acestui audit.19 În perioada de 
programare 2007-2013, aceste 
patru state membre luate 
împreună au primit prin FEDR 
și FSE un sprijin în valoare de 
14,1 miliarde de euro pentru 
măsuri de incluziune socială. 
Acest cuantum reprezintă 
20 % din suma totală alocată 
din fondurile structurale, în 
aceeași perioadă, pentru 
măsuri de incluziune socială în 
toate statele membre.
20 Un proiect selectat inițial a fost 
eliminat ulterior din eșantion 
deoarece nu era suficient de 
relevant.
21 Sfera și obiectivele auditului 
22 
Criteriile de audit utilizate de Curte se bazează pe experiența rețelei EURoma21, 
care a emis recomandări22 vizând asigurarea succesului inițiativelor de incluziu -
ne a romilor. Curtea a efectuat de asemenea o vizită la Agenția pentru Drepturi 
Fundamentale a Uniunii Europene (FRA), cu scopul de a obține informații privind 
colectarea datelor23.
23 
Cele mai importante criterii de audit sunt cele 10 principii de bază comune, enu -
merate în figura 2  și prezentate în detaliu în anexa III . Aceste principii au fost dis -
cutate în 2009, la Praga, în cadrul primei reuniuni a Platformei europene pentru 
incluziunea romilor, și au fost ulterior incluse ca anexă la concluziile reuniunii din 
8 iunie 2009 a Consiliului Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și 
Consumatori.
24 
Măsurile care sunt legate de integrarea populației rome marginalizate și care 
figurează în programele operaționale selectate din perioada de programare 
2007-2013 au fost reluate în nouă programe operaționale noi, din perioada 
2014-2020. Curtea a evaluat noul cadru aferent fondurilor ESI pe baza acestor 
nouă programe operaționale noi.
25 
Pe parcursul auditului, Curtea a beneficiat de sprijinul unor experți externi în pro -
blematica integrării romilor. De asemenea, a fost creat un grup de patru consul -
tanți, care au contribuit la formularea abordării de audit și s-au asigurat că au fost 
luate în considerare aspecte importante ale problematicii integrării romilor.
26 
Întrucât modul în care sunt percepute măsurile de promovare a integrării romilor 
marginalizați și rezultatele acestora poate varia foarte mult de la o parte inte -
resată la alta, Curtea a creat un focus-grup în fiecare stat membru selectat. S-a 
urmărit astfel reunirea experților și a reprezentanților părților interesate pentru 
ca aceștia să poată face un schimb de opinii privind măsurile de incluziune a ro -
milor, pornind de la constatările preliminare ale Curții pentru fiecare stat membru 
vizitat. Ulterior, Curtea a organizat o reuniune finală de tip focus-grup, la care au 
participat 13 părți interesate diferite (inclusiv grupul de consultanți cu care a co -
laborat Curtea). Scopul acestei reuniuni a fost de a trece în revistă constatările 
preliminare ale Curții și de a discuta posibilele concluzii și recomandări.21 EURoma este o rețea 
europeană formată din 
reprezentanți ai statelor 
membre și urmărește 
promovarea utilizării 
fondurilor structurale pentru 
a îmbunătăți eficacitatea 
politicilor care vizează 
comunitatea romă.
22 Fundación Secretariado 
Gitano, secretariatul tehnic al 
rețelei EURoma, Tackling Roma 
Needs in the 2014-2020 
Structural Funds Programming 
Period – Guide to improve the 
planning process , mai 2013.
23 FRA este o agenție a UE creată 
în 2007 și are sarcina specifică 
de a acorda consiliere 
independentă și bazată pe 
probe în domeniul drepturilor 
fundamentale. FRA și 
Programul Organizației 
Națiunilor Unite pentru 
Dezvoltare (PNUD) au 
desfășurat împreună, dar și 
separat, anchete statistice 
privind gospodăriile rome în 
2004, 2009, 2012  și 2015.
22 Sfera și obiectivele auditului Figura 2Cele 10 principii de bază comune privind incluziunea romilor
1. 
Politici constructive, 
pragmatice
și nediscriminatorii10. 
Participarea activă 
a romilor
9. 
Implicarea 
societăţii civile
8. 
Implicarea 
autorităţilor locale 
și regionale
7. 
Utilizarea 
instrumentelor 
Uniunii Europene
6. 
Transferul de politici 
bazate pe experienţă5.
Sensibilizarea la 
dimensiunea de gen4. 
Obiectivul 
integrării in 
societatea 
tradiţională3. 
Abordarea 
interculturală2. 
Vizare clară, dar nu 
exclusivă
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
23
 Observații
Au existat progrese în legătură cu strategiile existente 
la nivelul UE și la nivelul statelor membre, dar 
majoritatea îmbunătățirilor au venit prea târziu pentru 
a produce un impact în perioada de 
programare 2007-2013
27 
Curtea a examinat evoluțiile de politică de la nivelul UE și de la nivel național 
care vizează îmbunătățirea modului de direcționare și încurajarea măsurilor de 
integrare a romilor. Au fost evaluate mai întâi evoluțiile politicilor de la nivelul UE. 
Curtea a examinat apoi strategiile naționale pentru integrarea romilor și a evalu -
at dacă acestea constituiau un instrument adecvat pentru o mai bună abordare 
a problematicii integrării romilor.
28 
S-a analizat dacă în perioada de programare 2007-2013 existase un cadru strate -
gic al UE privind inițiativele de integrare a romilor și dacă au fost aduse modificări 
sau ameliorări de-a lungul timpului. Pentru ca politica de integrare a romilor 
cofinanțată de UE să fie eficace, Comisia Europeană trebuie să vină în sprijinul 
eforturilor depuse de statele membre, elaborând, la nivelul UE, legislația, cadrele 
de politică sau orientările specifice necesare.
Inițiativa de politică a UE privind incluziunea romilor a fost 
convenită în 2011, după extinderile UE din 2004 și din 2007
Inițiativele de politică ale UE au fost adoptate prea târziu pentru 
a mai putea produce un impact asupra modului în care a fost 
gândită perioada de programare 2007-2013
29 
Problematica incluziunii romilor a dobândit o importanță deosebită la nivelul 
UE în perioada premergătoare aderării din 2004 și din 2007 a mai multor țări din 
Europa Centrală și de Est, în unele dintre aceste țări existând populații de mari 
dimensiuni aparținând minorității rome. Acordurile de parteneriat pentru aderare 
încheiate cu Bulgaria, Republica Cehă, Ungaria, România și Slovacia24 au făcut din 
îmbunătățirea integrării populației rome o prioritate politică pe termen mediu.24 Deciziile Consiliului din 
30 martie 1998 și din 
6 decembrie 1999 privind 
principiile, prioritățile, 
obiectivele intermediare și 
condițiile Parteneriatului 
pentru aderarea Republicii 
Bulgaria, a Republicii Cehe, 
a Republicii Ungare, 
a României și a Republicii 
Slovace.
24 Observații 
30 
UE nu a definit însă integrarea romilor ca prioritate politică specifică după valu -
rile de aderare din 2004 și din 2007. Versiunile inițiale ale regulamentelor privind 
perioada 2007-2013 nu conțin nicio trimitere la integrarea romilor. De asemenea, 
nu exista cerința ca aceasta să fie inclusă ca o prioritate specifică în programele 
operaționale aferente FEDR sau FSE. Prima trimitere explicită la integrarea romilor 
a apărut în 2010, atunci când condițiile de eligibilitate stipulate în Regulamentul 
FEDR cu privire la măsurile legate de locuințe au fost modificate25.
31 
În 2008, Comisia a început să depună eforturi pentru îmbunătățirea situației ro -
milor marginalizați. În urma primei reuniuni la nivel înalt a UE dedicate problema -
ticii romilor, desfășurată în septembrie 2008, Comisia a creat Platforma europea -
nă pentru incluziunea romilor, un grup operativ interservicii pentru problematica 
romilor, o rețea a punctelor naționale de contact pentru romi și un grup de lucru 
privind indicatorii legați de integrarea romilor, care este coordonat de Agenția 
pentru Drepturi Fundamentale (a se vedea punctul 94). Alte structuri de sprijin 
includ două grupuri de lucru tematice în cadrul rețelei punctelor naționale de 
contact pentru romi și reuniuni periodice de consultare cu organizații ale socie -
tății civile, cu organizații internaționale și cu rețele academice. DG Justiție și Con -
sumatori, împreună cu direcțiile generale responsabile de gestionarea fondurilor 
ESI, organizează de asemenea misiuni periodice de informare în statele membre, 
precum și dialoguri bilaterale la nivel înalt cu acestea. Aceste vizite oferă autorită -
ților naționale și locale, organizațiilor societății civile și tuturor direcțiilor implica -
te din cadrul Comisiei un prilej de a discuta față în față despre evoluția situației.
32 
Primul document important al UE referitor la integrarea romilor a fost publicat 
însă în aprilie 2011, fiind vorba de o comunicare a Comisiei privind un cadru al UE 
pentru strategiile naționale de integrare a romilor26. Ulterior, în luna mai, Consiliul 
EPSCO27 a adoptat o serie de concluzii, prin care statele membre s-au angajat să 
elaboreze, să actualizeze sau să își dezvolte strategiile naționale pentru integra -
rea romilor. Acest lucru s-a întâmplat după ce Comisia, prin intermediul comi -
sarului pentru justiție, drepturi fundamentale și cetățenie de la acel moment, 
a prezentat o declarație privind cele mai recente evoluții ale situației romilor, în 
care se afirma că discriminarea pe bază de origine etnică sau de rasă nu-și are 
locul în Europa. După cum se mai arăta în declarație, Comisia era pregătită să 
lanseze o procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva unui 
stat membru (Franța) pentru aplicarea discriminatorie a Directivei privind libera 
circulație, acest lucru fiind incompatibil cu Carta drepturilor fundamentale a Uni -
unii Europene. În concluziile sale din iunie 2011, Consiliul European a luat notă de 
importanța primordială a incluziunii romilor și a solicitat implementarea rapidă 
a concluziilor Consiliului EPSCO în ceea ce privește elaborarea, actualizarea sau 
dezvoltarea strategiilor statelor membre.25 Regulamentul (UE) 
nr. 437/2010 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
19 mai 2010 de modificare 
a Regulamentului (CE) 
nr. 1080/2006 privind Fondul 
european de dezvoltare 
regională în ceea ce privește 
eligibilitatea intervențiilor în 
domeniul locuințelor în 
favoarea comunităților 
marginalizate (JO L 132, 
29.5.2010, p. 1).
26 COM(2011) 173 final.
27 Consiliul Ocuparea Forței de 
Muncă, Politică Socială, 
Sănătate și Consumatori.
25 Observații 
33 
Comunicarea Comisiei menționată mai sus a fost prima inițiativă a UE privind 
în mod specific comunitatea romă care includea un mecanism de monitorizare. 
Comunicarea propunea ca fiecare stat membru să își elaboreze propria strategie 
națională pentru integrarea romilor (a se vedea punctul 41). Această inițiativă 
a constituit un cadru solid pentru încurajarea incluziunii romilor și a definit do -
meniile în care trebuia să se acționeze și să se stabilească obiective. Mai concret, 
comunicarea a definit patru domenii prioritare de intervenție: educația, ocuparea 
forței de muncă, asistența medicală și locuințele. Statele membre au fost invitate 
să stabilească obiective realizabile în aceste domenii.
34 
Statelor membre nu li s-a solicitat totuși să abordeze separat măsurile de comba -
tere a discriminării sau să stabilească niveluri-țintă pentru acestea. Mai degrabă, 
acest aspect a fost abordat ca temă orizontală în toate celelalte patru domenii28 
menționate mai sus, dar rareori s-au stabilit indicatori măsurabili specifici și ținte 
în materie de combatere a discriminării. Se poate observa aici un neajuns im -
portant al cadrului de politică existent, care îngreunează activitatea Comisiei de 
măsurare a progreselor realizate.
Viziunea asupra incluziunii romilor începând din 2011: de la 
o abordare bazată pe politici la un angajament politic
Recomandarea Consiliului adoptată în 2013 cu privire la integrarea romilor
35 
Primul instrument juridic al UE dedicat în exclusivitate problematicii integrării 
romilor este o recomandare a Consiliului adoptată în 201329, care a constituit un 
pas înainte fundamental pentru abordarea UE din domeniu. Recomandarea nu își 
propune să mențină o abordare bazată pe politici, ci erijează incluziunea romilor 
în angajament politic al statelor membre, reflectând dispozițiile consacrate în 
materie de protecție a drepturilor omului. Documentul conține îndrumări speci -
fice menite să ajute statele membre să amelioreze și să accelereze eforturile de 
promovare a integrării romilor în domeniul educației, al ocupării forței de muncă, 
al asistenței medicale și al locuințelor. De asemenea, recomandarea oferă orien -
tări cu privire la măsuri orizontale de politică, inclusiv în materie de combatere 
a discriminării. Documentul face o trimitere explicită la sentimentele antițigani, 
care se referă la o anumită formă de rasism alimentată de o discriminare istorică.28 Egalitatea de tratament este 
un principiu orizontal al 
cadrului UE, considerat a fi 
o condiție prealabilă pentru 
o incluziune eficace a romilor. 
În acest cadru se recunoaște în 
mod explicit că „mai întâi de 
toate, statele membre trebuie 
să se asigure că romii nu fac 
obiectul discriminării și că sunt 
tratați care oricare alți cetățeni 
ai UE, beneficiind de acces 
egal la toate drepturile 
fundamentale astfel cum sunt 
consacrate în Carta drepturilor 
fundamentale a UE”, Un cadru 
UE pentru strategiile naționale 
de integrare a romilor până în 
2020 , p. 2.
29 Recomandarea Consiliului din 
9 decembrie 2013 cu privire la 
măsurile de integrare efectivă 
a romilor în statele membre.
26 Observații Tabelul 2Subiectul recomandărilor specifice privind integrarea romilor adresate fiecăruia 
dintre cele cinci state membre vizate
2012 2013 2014 2015
Bulgaria Integrarea romilor în general EducațieOcuparea forței de muncă/ 
EducațieEducație
Republica Cehă nu se aplică Educație Educație Educație
Ungaria Integrarea romilor în general Sărăcie/Educație Sărăcie/Educație Educație
România nu se aplicăIntegrarea romilor în general/
EducațieOcuparea forței de muncă/ 
EducațieEducație
Slovacia Educație Educație Educație Educație
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor furnizate de Comisie.
37 
De asemenea, Comisia a monitorizat îndeaproape punerea în aplicare a celor 
două directive relevante30 privind egalitatea de tratament ( tabelul 3  conține mai 
multe detalii privind punerea în aplicare a Directivei privind egalitatea rasială). 
Mai mult, Comisia a lansat proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor îm -
potriva Republicii Cehe în 2014 și împotriva Slovaciei în 2015, în ambele cazuri din 
cauza segregării elevilor romi în sistemul de învățământ. Celelalte cauze nu sunt 
legate în mod specific de romi. Comisia monitorizează, de asemenea, punerea în 
aplicare a Deciziei-cadru din 2008 privind combaterea anumitor forme și expresii 
ale rasismului și xenofobiei prin intermediul dreptului penal. Această decizie-ca -
dru a devenit executorie în 2014.Comisia a început în 2012 să adreseze recomandări specifice fiecărei țări cu 
privire la incluziunea romilor
36 
Începând din 2012, Comisia emite recomandări specifice fiecărei țări cu privire 
la incluziunea romilor. Până în prezent, astfel de recomandări au fost adresate 
unui număr de cinci state membre în care există o minoritate romă de dimensiuni 
importante: Bulgaria, Ungaria, Slovacia, Republica Cehă și România. Tabelul 2  
prezintă în mod detaliat subiectul acestor recomandări formulate în atenția fiecă -
ruia dintre cele cinci state membre menționate.
30 Directiva Consiliului 
2000/43/CE („Directiva privind 
egalitatea rasială”) și Directiva 
Consiliului 2000/78/CE 
(„Directiva privind egalitatea 
de tratament în ceea ce 
privește încadrarea în 
muncă”).
27 Observații Tabelul 3Monitorizarea punerii în aplicare a Directivei 2000/43/CE privind egalitatea rasială
Stat membruTranspunere Procedură de constatare a  neîndeplinirii obligațiilor1
Termen Finalizată la termenNeconformitatea legisla -
ției statului membru cu 
dreptul UEAplicarea incorectă a drep -
tului UE de către statul 
membru
Belgia 19 iulie 2003 √
Bulgaria 1 ianuarie 2007 √ Închisă
Republica Cehă 1 mai 2004 √ Închisă Deschisă
Danemarca 19 iulie 2003 √ Închisă Închisă
Germania 19 iulie 2003 √
Estonia 1 mai 2004 √ Închisă
Irlanda 19 iulie 2003 √
Grecia 19 iulie 2003 √
Spania 19 iulie 2003 √ Închisă
Franța 19 iulie 2003 √
Croația 1 iulie 2013 √
Italia 19 iulie 2003 √
Cipru 1 mai 2004 √
Letonia 1 mai 2004 √ Închisă
Lituania 1 mai 2004 √ Închisă
Luxemburg 19 iulie 2003 √
Ungaria 1 mai 2004 √ Închisă
Malta 1 mai 2004 √ Închisă
Țările de Jos 19 iulie 2003 √ Închisă
Austria 19 iulie 2003 √ Închisă
Polonia 1 mai 2004 √ Închisă Închisă
Portugalia 19 iulie 2003 √ Închisă
România 1 ianuarie 2007 √ Închisă
Slovenia 1 mai 2004 √ Deschisă
Slovacia 1 mai 2004 √ Închisă Deschisă
Finlanda 19 iulie 2003 √ Închisă
Suedia 19 iulie 2003 √ Închisă
Regatul Unit 19 iulie 2003 √ Închisă Închisă
1 Informații valabile în decembrie 2015.
Notă:  Numai procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor lansate împotriva Republicii Cehe și împotriva Slovaciei sunt legate în mod 
specific de romi.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor furnizate de Comisie.
28 Observații 
Orientările emise de Comisie și cooperarea intensificată cu Consiliul 
Europei
38 
Pe lângă aceste inițiative principale, Comisia a emis numeroase orientări de poli -
tică referitoare la utilizarea fondurilor pentru incluziunea romilor. Acestea includ, 
printre altele, documente de orientare tematică privind romii și comunitățile 
marginalizate, documente referitoare la condiționalitatea ex ante  tematică privind 
integrarea comunităților de romi marginalizate și o notă de orientare adresată 
statelor membre cu privire la utilizarea fondurilor structurale și de investiții euro -
pene pentru combaterea segregării spațiale și a celei școlare.
39 
Mai mult, în 2014, Comisia a publicat un Cod european de conduită referitor la 
parteneriat, în care se stipulează că statele membre ar trebuie să implice orga -
nizațiile societății civile în acordurile de parteneriat și să se asigure că acestea 
au un rol activ în conceperea și implementarea programelor care beneficiază de 
finanțare prin fondurile ESI31.
40 
Pentru a crește eficacitatea activității sale din domeniul integrării romilor, Comi -
sia a început de asemenea, în 2011, să colaboreze mai îndeaproape cu Consiliul 
Europei, o organizație care deține o experiență substanțială în materie (a se 
vedea punctul 13). Astfel, Comisia a participat la reuniuni organizate de secreta -
riatul Consiliului Europei și la anumite programe comune ale Consiliului Europei 
(ROMACT32 și ROMED33).
Progrese la nivelul statelor membre: strategiile naționale 
pentru integrarea romilor au fost adoptate, dar persistă 
unele deficiențe
41 
Statele membre au fost invitate în 2011 să elaboreze câte o strategie națională 
pentru integrarea romilor, care să acopere perioada 2011-2020. În cazul în care 
o astfel de strategie exista deja, statele membre trebuiau să o adapteze astfel 
încât să îndeplinească obiectivele UE în materie de integrare a romilor. Strategiile 
respective ar trebui să prevadă acțiuni direcționate și informații privind finan -
țarea (de la bugetul național, de la bugetul UE și din alte surse) necesară pentru 
aceste acțiuni. De asemenea, ele ar trebui să propună soluții pentru a elimina 
barierele actuale care împiedică o utilizare mai eficace a fondurilor UE și să pună 
bazele unui mecanism robust de monitorizare, astfel încât să se garanteze obți -
nerea unor rezultate concrete pentru romi.31 Regulamentul delegat (UE) 
nr. 240/2014 al Comisiei din 
7 ianuarie 2014 privind Codul 
european de conduită 
referitor la parteneriat, în 
cadrul fondurilor structurale și 
de investiții europene (JO L 74, 
14.3.2014, p. 1).
32 Programul ROMACT 
urmărește ca autoritățile 
locale, în special oficialii aleși și 
funcționarii publici de rang 
înalt, să răspundă mai prompt 
și cu mai multă 
responsabilitate nevoilor 
comunităților de romi 
marginalizate. Acest program 
se concentrează asupra 
generării unui angajament 
politic susținut, care va duce la 
planuri și măsuri sustenabile 
de incluziune a romilor (a se 
vedea și http://coe-romact.
org/ ).
33 Programul ROMED cuprinde 
două faze. Prima dintre 
acestea a constat în 
coordonarea unei inițiative de 
formare a unor mediatori 
capabili să asigure o mediere 
de calitate între comunitățile 
de romi și autoritățile locale. 
De la demararea programului 
în 2011, au fost formați peste 
1 300 de mediatori în 22 de 
țări. A doua fază a 
programului, care a început 
în 2013, pune accentul pe 
contextul local și, în special, pe 
modul în care medierea poate 
stimula participarea 
comunităților de romi astfel 
încât să fie asigurată 
o guvernanță mai inclusivă și 
mai democratică în localitățile 
selectate din 11 țări membre 
ale Consiliului Europei (a se 
vedea și http://romed.
coe-romact.org/ ).
29 Observații 
42 
În ceea ce privește aceste strategii naționale pentru integrarea romilor, Curtea:
– a examinat conținutul specific al strategiilor elaborate de statele membre 
vizitate;
– a verificat dacă au fost identificate părțile interesate relevante pentru imple -
mentarea strategiei și a analizat rolul punctelor naționale de contact pentru 
romi în acest context;
– a evaluat mecanismele de monitorizare din perspectiva implementării strate -
giilor; și
– a examinat modul în care Comisia a evaluat rapoartele întocmite de statele 
membre cu privire la implementarea strategiilor lor naționale respective.
Strategiile naționale pentru integrarea romilor
Toate statele membre vizitate au adoptat strategii naționale pentru 
integrarea romilor
43 
În urma comunicării prin care Comisia solicita elaborarea de strategii naționale 
pentru integrarea romilor, toate statele membre34 au adoptat câte un astfel de 
document. Unele țări au optat pentru un set integrat de măsuri de politică vizând 
integrarea romilor. Curtea a considerat că aceste măsuri sunt echivalentul unei 
strategii naționale. În toate cele patru state membre vizitate, strategiile naționale 
adoptate au fost urmate de planuri de acțiune. De asemenea, fiecare stat mem -
bru vizitat a creat un punct de contact național pentru romi.
44 
Comisia nu a specificat că antidiscriminarea trebuie să se numere printre prin -
cipalele domenii prioritare ale strategiilor naționale pentru romi. Strategiile 
naționale adoptate de Bulgaria, Ungaria35 și Spania nu s-au limitat însă la cele 
patru domenii prevăzute (educație, ocuparea forței de muncă, asistență medicală 
și locuințe) și au inclus un capitol consacrat antidiscriminării. Și strategia adoptată 
de România face trimitere la antidiscriminare, dar în mod indirect, în contextul 
celor patru domenii de acțiune prevăzute. Dintre cele patru state membre selec -
tate, numai Bulgaria și Ungaria au stabilit niveluri-țintă în materie de combatere 
a discriminării.34 Cu excepția Maltei, care 
a declarat că nu are 
o populație romă.
35 Strategia națională pentru 
incluziune socială – sărăcia 
extremă, sărăcia în rândul 
copiilor și romii : în Ungaria, 
strategia adoptată nu se referă 
numai la romi. Din motive de 
claritate însă, aceasta va fi 
tratată ca o strategie națională 
pentru integrarea romilor.
30 Observații 
45 
Trei dintre cele patru strategii naționale includeau niveluri-țintă în domeniul edu -
cației, al ocupării forței de muncă, al asistenței medicale și al locuințelor. Strategia 
adoptată de Ungaria conține obiective generale, fără ca acestea să fie însoțite 
de niveluri-țintă cuantificate. În plus, ca de exemplu în domeniul locuințelor, nu 
toate obiectivele se refereau în mod specific la romi. Strategia conține informații 
relevante cu privire la situația romilor din Ungaria, dar ele nu au fost utilizate pen -
tru a formula în cadrul documentului valori de referință sau indicatori specifici 
pentru această populație. Strategia națională pentru integrarea romilor adoptată 
de România includea valori de referință numai pentru anumiți indicatori. Din 
această cauză, întrucât punctul de plecare nu era cunoscut, rezultatele obținute 
în cadrul strategiilor au fost dificil de evaluat.
Toate strategiile naționale pentru integrarea romilor fac trimitere la cele 
10 principii de bază comune privind incluziunea romilor
46 
Toate strategiile conțin fie trimiteri directe (Bulgaria, Ungaria și Spania), fie 
trimiteri indirecte (România) la cele 10 principii de bază comune privind incluziu -
nea romilor (a se vedea punctul 23 și figura 2 ). Curtea a constatat însă că state -
le membre nu au aplicat întotdeauna aceste principii atunci când au elaborat 
strategiile:
 ο în cazul Spaniei și al Bulgariei, au fost prezentate dovezi scrise cu privire la 
consultarea organizațiilor societății civile și la feedbackul oferit de autoritățile 
naționale în legătură cu contribuția ONG-urilor;
 ο în cazul României și al Ungariei, principiul nr. 9 privind implicarea societății 
civile și principiul nr. 10 privind participarea activă a romilor la procesul de 
luare a deciziilor au fost doar parțial respectate:
– în România, înainte de adoptarea strategiei naționale, a avut loc un pro -
ces de consultare, fiind organizate mai multe reuniuni, dar organizațiile 
societății civile au pus la îndoială transparența și numărul acestora. Ele au 
declarat și că nu fuseseră informate cu privire la modul în care contribuți -
ile lor au fost preluate. Curtea nu a identificat probe care să demonstreze 
dacă autoritățile române au luat în considerare contribuțiile ONG-urilor și 
în ce mod;
– în Ungaria, existau puține dovezi cu privire la modul de desfășurare 
a procesului de consultare legat de strategia națională pentru integrarea 
romilor, iar versiunea actualizată a strategiei nu includea niciun fel de 
informații care să arate dacă sau cum au fost luate în considerare obser -
vațiile diferitelor părți interesate. Nu a existat un proces de consultare 
în legătură cu planul de acțiune. Trebuie menționat de asemenea că 
două organizații ale societății civile au fost desemnate să implementeze, 
împreună cu autoritățile publice, cele mai importante măsuri din cadrul 
strategiei. Acest lucru a avut ca efect excluderea altor organizații.
31 Observații 
Strategiile naționale pentru integrarea romilor nu specifică valoarea 
sprijinului financiar disponibil în statele membre pentru măsurile vizând 
incluziunea romilor
47 
Analiza Curții a arătat că strategiile adoptate de Bulgaria, Ungaria și Spania nu 
conțineau informații privind pachetele financiare disponibile pentru măsurile 
legate de romi, fie din bugetul național, fie prin programele operaționale FEDR 
sau FSE cofinanțate din bugetul UE. În cazul Bulgariei, în strategia națională se 
preciza că fondurile UE reprezintă principala sursă de finanțare pentru proiec -
tele de implementare a strategiei. Strategia adoptată de România era singura 
care specifica un buget, dar acesta era afectat de unele deficiențe: FEDR nu era 
menționat în strategie ca sursă de finanțare, deși fusese utilizat ca atare încă de la 
modificarea regulamentului aferent în 2010, înainte de adoptarea strategiei națio -
nale36. Având în vedere lipsa de informații cu privire la mijloacele financiare dis -
ponibile pentru abordarea problemelor legate de incluziunea romilor, este dificil 
să se evalueze dacă strategiile statelor membre erau realiste încă de la început.
Repartizarea responsabilităților pentru implementarea 
strategiilor naționale: rolul punctelor naționale de contact pentru 
romi
48 
Toate statele membre care au făcut obiectul analizei Curții au stabilit și au definit 
responsabilitățile punctelor naționale de contact pentru romi în conformitate cu 
cerințele prevăzute în comunicarea Comisiei din 2011. Aceste puncte de contact 
au rolul de a coordona elaborarea și implementarea strategiilor naționale pentru 
integrarea romilor. Ele monitorizează progresele realizate în cadrul strategiei și 
pun aceste informații la dispoziția Comisiei37. Competențele lor sunt însă limitate. 
În condițiile în care responsabilitățile operaționale au fost încredințate ministe -
relor, punctele naționale de contact din statele membre selectate nu dispuneau 
de competențe în domeniul ocupării forței de muncă, al educației, al locuințelor 
sau al asistenței medicale. În plus, acestea nu aveau putere de decizie cu privire la 
alocarea resurselor financiare pentru programele de integrare.
49 
Dimensiunea, structura și responsabilitățile celor nouă puncte de contact selecta -
te variau foarte mult. Mai multe dintre acestea existau deja sub un alt nume înain -
te de introducerea de către Comisie a conceptului de punct național de contact 
pentru romi; unora dintre aceste entități le-au fost încredințate responsabilități 
suplimentare, dar nu și resursele necesare pentru a le face față38. Capacitatea 
punctului național de contact din Bulgaria era insuficientă, după cum se explică 
la punctul 50.36 Regulamentul (CE) 
nr. 1080/2006 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
5 iulie 2006 privind Fondul 
European de Dezvoltare 
Regională și de abrogare 
a Regulamentului (CE) 
nr. 1783/1999 (JO L 210, 
31.7.2006, p. 1).
37 COM(2011) 173 final, p. 9.
38 De exemplu, punctul național 
de contact pentru romi din 
Spania a recunoscut în 
raportul anual pe 2014 adresat 
Comisiei dificultățile pe care le 
are în legătură cu obținerea de 
resurse suplimentare pentru 
a putea asigura 
o implementare adecvată 
a strategiei naționale.
32 Observații 
50 
Curtea a identificat două neajunsuri legate de repartizarea responsabilităților 
pentru implementarea strategiilor naționale. În primul rând, este vorba despre 
cooperarea insuficientă care a fost constatată în România și în Spania. În al doilea 
rând, în Bulgaria și în Spania a fost observată o discrepanță între responsabilități 
și resurse:
– în România, Curtea a observat că slaba cooperare dintre Agenția Naționa -
lă pentru Romi și diferitele ministere în ceea ce privește furnizarea datelor 
punea în pericol monitorizarea corespunzătoare a strategiei naționale. În 
mod similar, în Spania s-a observat că organismele de coordonare existente 
(cum ar fi Grupul pentru cooperare tehnică) nu reușeau să pună la dispoziție 
date fiabile sau să coordoneze politicile, ceea ce indică faptul că era necesară 
o mai bună coordonare pentru a asigura implementarea adecvată a strategiei 
naționale. Aceste două exemple de coordonare deficitară au reprezentat un 
obstacol pentru colectarea de date fiabile, ceea ce a îngreunat la rândul său 
monitorizarea implementării strategiilor;
– în Bulgaria, chiar dacă punctul național de contact pentru romi era unul 
dintre principalele organisme responsabile de implementarea și de monitori -
zarea strategiei naționale, acesta nu dispunea decât de competențe limitate 
și de un nivel scăzut de resurse alocate. Mai multe organizații nonprofit din 
Bulgaria au atras atenția asupra lipsei de voință politică39. O problemă similară 
a fost identificată de punctul național de contact din Spania în raportul său 
din 2014 referitor la progresele realizate.
Neajunsuri în monitorizarea progreselor realizate în cadrul 
strategiilor naționale pentru integrarea romilor
51 
Curtea a constatat că monitorizarea și evaluarea progreselor realizate în imple -
mentarea strategiilor naționale pentru romi au reprezentat o provocare conside -
rabilă în toate statele membre vizitate (a se vedea și punctul 74):
– în Bulgaria, strategia națională nu prevedea proceduri specifice de monito -
rizare și de asigurare a răspunderii. În plus, nu fuseseră stabilite obiective 
cuantificabile pentru toate măsurile;
– în Ungaria, deși fusese creat un sistem de indicatori pentru monitorizarea 
programelor, datele pe care acesta le conținea nu mai fuseseră actualizate 
din 2012;
– în România, procesul de monitorizare a suferit considerabil din cauza lipsei de 
informații cu privire la indicatorii definiți în strategia națională și a lipsei de 
date financiare structurate privind procesul de implementare. Rapoartele de 
monitorizare nu menționau nivelurile-țintă stabilite sau măsura în care acestea 
fuseseră atinse, ceea ce a îngreunat evaluarea eficacității în implementare; și
– în Spania, planul de acțiune pentru perioada 2014-2016 includea doar o 
descriere a acțiunilor pentru 2014. Acțiunile pentru 2015 au fost elaborate de 
abia la jumătatea anului 2015, ceea ce a afectat procesul de planificare pentru 
anul respectiv.39 Raportul de monitorizare al 
societății civile cu privire la 
implementarea strategiei 
naționale pentru integrarea 
romilor și a Planului de acțiune 
decenal în Bulgaria în 2012, 
p. 9.
33 Observații 
Evaluarea Comisiei cu privire la implementarea strategiilor 
naționale pentru integrarea romilor
52 
Comisia Europeană a evaluat aceste strategii naționale și le-a identificat punc -
tele slabe, publicând concluziile formulate într-o comunicare apărută în luna 
mai 2012 („Strategiile naționale de integrare a romilor: o primă etapă în punerea 
în aplicare a cadrului UE”). În 2013, Comisia a început să evalueze pe bază anuală 
succesul înregistrat în implementarea strategiilor naționale pentru integrarea 
romilor. Această evaluare anuală conține detalii referitoare la neajunsurile de 
ordin general care trebuie remediate. În principalele concluzii ale evaluărilor din 
ultimii ani se face referire la faptul că lipseau în continuare condițiile prealabile 
necesare pentru implementarea cu succes a strategiilor naționale și că acest lucru 
încetinește implementarea lor. Mai concret spus, continuau să lipsească următoa -
rele elemente: obiective concrete și măsuri aferente de combatere a segregării 
copiilor romi în sistemul de învățământ, un calendar mai clar de implementare și 
o alocare financiară mai precisă, precum și măsuri de combatere a discriminării și 
a rasismului față de romi.
53 
De la acea dată, statele membre au înregistrat unele progrese în implementarea 
strategiilor lor naționale. Cu toate acestea, raportul din 2015 al Comisiei a arătat 
că unele dintre problemele care existau începând din 2012 cel puțin nu fuseseră 
încă remediate în 2014: anumite condiții necesare pentru implementarea cu suc -
ces a strategiilor erau în continuare neîndeplinite. Acest lucru a confirmat obser -
vațiile Curții legate de cele patru state membre selectate.
54 
De exemplu, obiectivul de a reduce segregarea copiilor romi în sistemul școlar 
era prevăzut în strategii, dar acesta era greu de îndeplinit din cauza numărului 
insuficient de măsuri și de niveluri-țintă care fuseseră introduse. În cazul în care 
astfel de măsuri existau totuși, calendarul de punere în aplicare era neclar, la fel 
ca dispozițiile bugetare aferente. Aceste neajunsuri au încetinit implementarea 
strategiilor naționale pentru integrarea romilor. În Bulgaria, raportul privind pro -
gresele realizate menționa, de asemenea, lipsa de voință politică și necesitatea de 
a îmbunătăți măsurile de combatere a discriminării.
55 
Astfel de neajunsuri, în special în ceea ce privește problema segregării școlare, au 
fost incluse în recomandările specifice adresate mai multor state membre. În ca -
zul Republicii Cehe și al Slovaciei, Comisia a inițiat chiar, pe baza acestor motive, 
proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor (a se vedea punctul 37).
34 Observații 
56 
La începutul perioadei de programare 2014-2020, Comisia a verificat dacă aceste 
elemente au fost abordate în acordurile de parteneriat. De asemenea, Comisia 
și-a exercitat rolul consultativ în cadrul ședințelor comitetelor de monitorizare 
a programelor operaționale evaluate de Curte pentru perioada de programare 
2014-2020 pentru a sublinia, printre altele, relevanța recomandărilor specifice 
legate de problematica romilor în raport cu programele operaționale relevante.
În domeniul politicii de coeziune, în perioada 
2014-2020 s-a acordat o mai mare atenție măsurilor de 
integrare a romilor decât în perioada 2007-2013
57 
Curtea a analizat dacă au existat trimiteri clare la integrarea romilor în cadrul de 
la baza politicii de coeziune din perioada 2007-2013. De asemenea, s-a verificat 
dacă statele membre care au beneficiat de cofinanțare prin FEDR și FSE pentru 
inițiative de integrare a romilor s-au asigurat că inițiativele concepute la nivelul 
UE au fost incluse în strategiile naționale și în programele operaționale relevante.
58 
Pentru perioada de programare 2014-2020, Curtea a evaluat dacă au existat 
trimiteri clare la subiectul integrării romilor în cadrul legal aferent fondurilor 
ESI și dacă Comisia a remediat neajunsurile apărute în perioada de programare 
2007-2013. Pentru ambele perioade, s-a analizat dacă statele membre și Comisia 
instituiseră un sistem eficace de monitorizare în domeniul integrării romilor.
35 Observații 
În pofida faptului că integrarea romilor nu este menționată 
în cadrul legal pentru perioada 2007-2013, statele membre 
selectate au făcut trimitere la aceasta în programele lor 
operaționale
Programele operaționale examinate din perioada 2007-2013 
conțin trimiteri de ordin general la integrarea romilor
59 
La data elaborării cadrului de la baza politicii de coeziune pentru perioada de 
programare 2007-2013, integrarea romilor nu fusese încă identificată drept o prio -
ritate specifică la nivelul UE. Termenul „romi” nu figurează deloc în regulamen -
tele aplicabile acestei perioade. În toate cele patru state membre vizitate exista 
însă cel puțin o strategie națională sau regională pentru integrarea romilor ori un 
program echivalent și acest subiect era abordat în cel puțin unul dintre progra -
mele lor operaționale ( tabelul 4  conține mai multe detalii în acest sens).Tabelul 4Trimiteri la incluziunea romilor în programele operaționale aferente FEDR și FSE 
pentru perioada 2007-2013
Grup-țintă specific Indicatori specificiTrimiteri la comunitatea romă
în cadrul măsurilor 
adresate grupurilor 
vulnerabileîn cadrul măsurilor vi -
zând zonele cel mai puțin 
dezvoltate
Bulgaria X X X
Spania X X
Ungaria X X X
România X X
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor furnizate de Comisie.
60 
În pofida modificării Regulamentului FEDR în 2010, majoritatea măsurilor din 
eșantionul Curții care prezentau relevanță pentru populația romă marginalizată 
au continuat să fie cofinanțate prin FSE (a se vedea punctul 30). O mare parte din -
tre ele (7 din 17) erau legate de ocuparea forței de muncă (a se vedea tabelul 5 ). 
Acest lucru poate fi explicat prin faptul că articolul 162 TFUE implică faptul că 
proiectele și măsurile finanțate prin FSE trebuie să aibă o legătură cu ocuparea 
forței de muncă. Pe de altă parte, Regulamentul FSE permite, și chiar încurajează, 
finanțarea de măsuri de incluziune socială. Autoritățile nu au deci certitudinea 
juridică că finanțarea disponibilă prin FSE poate fi utilizată pentru orice fel de 
măsuri de incluziune socială, indiferent de existența unei legături cu ocuparea 
forței de muncă.
36 Observații Tabelul 5Domeniile de acțiune vizate de proiectele examinate
BulgariaFSE FEDR
Proiectul  1 Proiectul  2 Proiectul  3 Proiectul  4 Proiectul  5
Educație √
Ocuparea forței de muncă √
Sănătate √
Incluziune socială √
Infrastructura socială √
UngariaFSE
Proiectul  6 Proiectul  7 Proiectul  8 Proiectul  9 Proiectul  10
Educație √
Ocuparea forței de muncă √ √
Sănătate
Incluziune socială √ √
Infrastructura socială
RomâniaFSE FEDR
Proiectul  11 Proiectul  12 Proiectul  13 Proiectul  14 Proiectul  15
Educație √
Ocuparea forței de muncă √
Sănătate √
Incluziune socială √
Infrastructura socială √
SpaniaFSE (Programul operațional de com -
batere a  discriminării)FSE (Programul operațional 
Andaluzia)
Proiectul  16 Proiectul  17 Proiectul  18 Proiectul  19
Educație √
Ocuparea forței de muncă √ √ √
Sănătate
Incluziune socială
Infrastructura socială
Notă:  În Ungaria au existat proiecte de infrastructură socială relevante finanțate prin FEDR, dar acestea nu au fost selectate în vederea auditului 
deoarece nu fuseseră finalizate până în 2013.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
37 Observații 
Trimiteri limitate la strategiile pentru integrarea romilor și un 
număr mic de indicatori specifici legați de romi în programele 
operaționale aferente FEDR și FSE din perioada 2007-2013
61 
Numai unul dintre cele șapte programe operaționale FEDR și FSE examinate din 
perioada 2007-2013 conținea trimiteri la strategiile naționale pentru integrarea 
romilor și doar trei programe operaționale includeau indicatori specifici pentru 
această populație:
– programul operațional pentru dezvoltarea resurselor umane (POSDRU) din 
România conținea trimiteri explicite la strategia de integrare a romilor exis -
tentă la data intrării sale în vigoare. De altfel, unul dintre obiectivele declara -
te ale programului operațional consta în implementarea acestei strategii de 
integrare. Deși nu viza în mod specific populația romă, programul includea 
totuși un indicator de realizare și un indicator de rezultat care se referă în 
mod expres la romi;
– programul operațional FSE din Bulgaria care a fost selectat de Curte includea 
și acesta indicatori de realizare și de rezultat specifici legați de romi în cazul 
anumitor măsuri; și
– programul operațional din Ungaria care a fost selectat de Curte includea 
un singur indicator specific pentru romi, care nu era legat în mod direct de 
o anumită măsură.
Celelalte patru programe operaționale selectate nu prevedeau indicatori specifici 
pentru populația romă.
În programele operaționale examinate din perioada 2007-2013 
nu există informații privind sprijinul financiar disponibil pentru 
măsurile de integrare a romilor
62 
Finanțarea din cadrul FSE a fost acordată în funcție de o serie de teme prioritare, 
acestea fiind obiective la care FSE urmărește să contribuie. Inițiativele de integra -
re a romilor puteau contribui cel mai probabil la obiectivele temelor prioritare ale 
FSE legate de incluziunea socială40. În cursul perioadei de programare de șapte 
ani, pentru măsurile de incluziune socială a fost alocată inițial o sumă de 11,5 mi -
liarde de euro (din fonduri ale UE și din fonduri naționale) în cadrul programelor 
operaționale aferente FSE cu axe prioritare specifice dedicate incluziunii sociale. 
Nu existau însă informații financiare cu privire la procentajul din această sumă 
consacrat integrării comunităților rome marginalizate. În plus, inițiativele de in -
cluziune a romilor puteau beneficia de finanțare și în cadrul altor teme prioritare 
mai generale, cum ar fi cele legate de educație și de ocuparea forței de muncă.40 Creșterea capacității de 
adaptare a lucrătorilor și 
a societăților, a întreprinderilor 
și a întreprinzătorilor; 
Îmbunătățirea accesului la 
ocuparea forței de muncă și 
integrarea durabilă; 
Îmbunătățirea integrării 
sociale a persoanelor celor mai 
puțin favorizate; 
Îmbunătățirea capitalului 
uman.
38 Observații 
63 
Finanțarea disponibilă în cadrul FEDR a fost de asemenea acordată în funcție de 
alte teme prioritare, cea mai relevantă pentru integrarea romilor fiind „Infrastruc -
tura socială”41. În total, în cadrul acestei teme prioritare a fost alocată o sumă de 
18,6 miliarde de euro, care a luat în cea mai mare parte forma unui sprijin general, 
nedirecționat către un anumit grup specific, după cum se explică în caseta 4 .
Sprijinul general ( mainstream ) și sprijinul direcționat: abordări complementare 
pentru incluziunea romilor
Sprijinul general se referă la politicile care se adresează publicului larg, fără să se facă distincție între benefici -
ari în funcție de rasă, origine etnică sau alți factori nerelevanți.
Sprijinul direcționat se referă la politicile care vizează în mod explicit, dar nu neapărat exclusiv, unul sau mai 
multe grupuri-țintă specifice, cum ar fi un anumit grup minoritar.
Experiența arată că romii au mai multe șanse de a se integra cu succes în societate dacă au acces la sprijin și 
prin inițiative cu acoperire generală, care nu li se adresează în mod exclusiv. Nu există un model unic de ges -
tionare a acestor probleme: este nevoie de o abordare adaptată de la caz la caz, care să țină seama de circum -
stanțele locale42.
42 How to mainstream Roma inclusion in general programmes, projects and interventions , Consolidarea schimburilor de experiență în materie de 
politici privind incluziunea romilor – rețeaua de învățare a Fondului social european.Caseta 4
64 
Înainte de modificarea din 2010 a Regulamentului FEDR, acest fond nu putea fi 
utilizat pentru acordarea unui sprijin direcționat către grupuri specifice; existau 
totuși excepții de la această regulă în cazul statelor membre care au aderat la UE 
la 1 mai 2004 sau după această dată, precum și în anumite circumstanțe. După ce 
regulamentul a fost modificat, o sumă totală de 80 de milioane de euro a fost alo -
cată pentru programe integrate de locuințe adresate comunităților marginalizate, 
inclusiv romilor, în opt state membre43.
65 
Analiza Curții a mai arătat că numeroase state membre nu au colectat date 
privind etnia, nefiind deci în măsură să stabilească dimensiunea populației rome 
dintr-o anumită zonă geografică și să evalueze dificultățile specifice cu care se 
confruntă acest grup. Este posibil ca acest lucru să fi contribuit la dificultățile 
legate de determinarea nivelului necesar de finanțare pentru integrarea romilor.41 Această temă include 
următoarele categorii de 
investiții: educație, sănătate, 
îngrijirea copiilor, locuințe și 
alte infrastructuri sociale.
43 Bulgaria, Republica Cehă, 
Grecia, Franța, Italia, Ungaria, 
România și Slovacia.
39 Observații 
Accentul mai puternic pus pe problematica romilor la nivelul 
UE s-a reflectat în cadrul aferent fondurilor ESI pentru 
perioada 2014-2020
O aliniere mai bună a sprijinului financiar din fondurile ESI la 
Strategia Europa 2020 și la recomandările specifice fiecărei țări 
adresate de Comisie
66 
Regulamentele privind fondurile ESI44 (și anume: Regulamentul privind dispozi -
țiile comune, Regulamentul FEDR și Regulamentul FSE) prevăd că aceste fonduri 
trebuie să acorde un sprijin care să fie coerent cu Strategia Europa 2020 pentru 
o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii și cu recomandările speci -
fice adresate fiecărei țări.
67 
Acordurile de parteneriat încheiate cu trei dintre cele patru state membre vizitate 
(Bulgaria, Ungaria și România) conțineau trimiteri la recomandările specifice adre -
sate fiecărei țări începând din 2012 în ceea ce privește comunitatea romă. Această 
observație este valabilă și pentru Slovacia. Nu au existat astfel de recomandări 
specifice adresate Spaniei.
68 
Recomandările specifice privind integrarea romilor au vizat în principal dome -
niul educației (a se vedea, de asemenea, punctul 36 și tabelul 2 ). La momen -
tul elaborării programelor operaționale, statele membre cărora li se adresase 
o recomandare specifică referitoare la acest subiect au fost încurajate de către 
Comisie să utilizeze fondurile UE pentru a proceda la reforme ale politicilor lor 
generale în materie de educație, astfel încât să se asigure că romii beneficiază de 
un acces egal la sistemul de învățământ. Cu toate acestea, în Ungaria, măsurile de 
desegregare școlară incluse în programele operaționale examinate din perioada 
de programare 2014-2020 nu erau suficient de detaliate. Prin urmare, Curtea pune 
la îndoială faptul că Ungaria va reuși să combată cu succes, cu ajutorul fondurilor 
ESI, segregarea prezentă în continuare în sistemul său de învățământ (a se vedea 
caseta 5 ).44 Articolul 4 alineatul (1) din 
toate cele trei regulamente.
40 Observații 
Prioritate specifică de investiții pentru comunitățile marginalizate 
(cum ar fi romii) în 12 state membre ale UE
69 
Cadrul aferent fondurilor ESI pentru perioada 2014-2020 pune de asemenea un 
accent mai puternic pe asigurarea faptului că obiectivele programelor operațio -
nale cofinanțate prin aceste fonduri sunt în concordanță cu prioritățile UE. Cadrul 
include o prioritate specifică de investiții pentru programele operaționale afe -
rente FSE, care menționează în mod explicit romii. Această prioritate de investiții 
[PI 9 (ii) – „Integrarea comunităților marginalizate, cum ar fi romii”] asigură o legă -
tură între prioritățile în materie de politici, așa cum sunt reflectate în recomandă -
rile specifice de țară, și prioritățile de finanțare ale UE și oferă o soluție specifică 
pentru alocarea de fonduri în acest scop.
70 
În plus, una dintre condiționalitățile ex ante45 (criteriile stabilite pentru acordarea 
cofinanțării) se referă în mod explicit la această prioritate de investiții, garantând 
astfel faptul că i se acordă o atenție corespunzătoare în programele operaționale. 
Condiționalitatea ex ante  legată de romi pentru prioritatea de investiții 9 (ii) 
constă în „existența unui cadru strategic de politică națională privind incluziunea 
romilor”.Lipsa măsurilor de desegregare în domeniul învățământului în cadrul aferent 
fondurilor ESI în Ungaria
Programul operațional „Modernizare socială” aplicabil în Ungaria în perioada 2007-2013, a cărui prioritate nr. 3 
se referă la educație, utiliza numărul de programe locale active de desegregare școlară ca indicator. „Desegre -
garea” reprezintă o trimitere indirectă la grupul-țintă al romilor. Indicatorul viza regiunile și zonele defavori -
zate și prevedea o valoare-țintă de 100 de programe implementate până în 2013 (nivelul de referință din 2007 
era de două programe).
Acest indicator nu a fost însă inclus în ultima versiune modificată a programului operațional. El nu a fost deci 
măsurat și nu va putea fi nici evaluat la sfârșitul perioadei de programare. Pe lângă aceasta, programul nu 
conține o descriere detaliată a măsurilor de desegregare școlară pe care Ungaria intenționează să le aplice în 
perioada de programare 2014-2020. Acest lucru indică o lipsă de voință de a soluționa problema segregării 
școlare prin utilizarea de fonduri structurale.Caseta 5
45 Articolul 2 alineatul (33) din 
Regulamentul (UE) 
nr. 1303/2013 prevede 
următoarele: „„condiționalitate 
ex ante  aplicabilă” înseamnă 
un factor critic concret 
predefinit cu exactitate, care 
reprezintă o condiție 
prealabilă și are o legătură 
directă și reală și un impact 
direct asupra îndeplinirii 
eficace și eficiente 
a obiectivului specific al unei 
priorități de investiții sau al 
unei priorități a Uniunii” 
(JO L 347, 20.12.2013, p. 320).
41 Observații 
71 
Toate cele cinci state membre (Bulgaria, Republica Cehă, Ungaria, România și 
Slovacia) cărora li s-au adresat recomandări specifice privind incluziunea romilor 
au integrat prioritatea de investiții 9 (ii) în cel puțin unul dintre programele lor 
operaționale pentru perioada 2014-2020 (a se vedea tabelul 6 ). Aceste cinci state 
membre incluseseră deja în acordurile lor de parteneriat propuneri cu privire la 
modalități de a utiliza fondurile UE pentru a promova incluziunea romilor.
72 
Alte șapte state membre (Belgia, Grecia, Spania, Franța, Italia, Austria și Polonia) 
au inclus de asemenea această prioritate de investiții în cel puțin un program 
operațional. Altfel spus, 12 state membre în care se află peste 90 % din popu -
lația romă estimată din UE au inclus prioritatea de investiții 9 (ii) în cel puțin un 
program operațional. După cum se arată în tabelul 6 , 1,5 miliarde de euro au fost 
alocați pentru prioritatea de investiții 9 (ii) în perioada de programare 2014-2020. Tabelul 6Sumele puse la dispoziția statelor membre în cadrul priorității de investiții 9 (ii) – 
„Integrarea comunităților marginalizate, cum ar fi romii” pentru perioada de 
programare 2014-2020
Stat membruSuma
(în milioane de euro)Procentajul care corespunde 
statului membru din finanțarea 
totală prin FSEProporția din finanțarea totală 
disponibilă pentru prioritatea 
de investiții 9 (ii)
Ungaria1470  10,0 %
85 %România1372  7, 8  %
Republica Cehă1200  5,8 %
Bulgaria1143  9,4 %
Slovacia199  4,6 %
Grecia 73  2,0 %
15 %Italia 71  0,7 %
Spania 48  0,6 %
Polonia 19  0,1 %
Belgia 10  1,0 %
Franța 8  0,1 %
Austria 4  0,9 %
Total 1 518 Nu se aplică 100 %
1 Statele membre cărora le-au fost adresate recomandări specifice privind romii.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor furnizate de Comisie.
42 Observații 
73 
Totuși, trebuie precizat că, în aceste state membre, nu toate programele operațio -
nale care acopereau zone geografice cu o populație romă importantă includeau 
prioritatea de investiții 9 (ii) sau indicatori relevanți pentru aceasta. Această ob -
servație este valabilă și în cazul anumitor programe operaționale care alocaseră 
sume importante pentru principalele domenii relevante în raport cu integrarea 
romilor. Două exemple în acest sens sunt programul operațional regional pentru 
Andaluzia, regiune în care trăiește aproape 50 % din populația romă din Spania, 
și programul operațional FSE „Dezvoltare economică și inovare” din Ungaria, în 
cadrul căruia vor fi implementate mai multe măsuri de sporire a capacității de 
inserție profesională.
74 
La momentul auditului, patru state membre (Bulgaria, Republica Cehă, Grecia și 
Slovacia) îndeplineau doar parțial condiționalitățile ex ante  stabilite în Regula -
mentul privind dispozițiile comune în legătură cu prioritatea de investiții 9 (ii), 
în special deoarece nu dispuneau de instrumente adecvate de monitorizare sau 
de o metodologie corespunzătoare pentru implementarea strategiilor lor națio -
nale pentru integrarea romilor (a se vedea punctul 51). Croația, Italia, Ungaria și 
Slovacia nu au respectat condiționalitatea generală ex ante  privind combaterea 
discriminării. Ulterior, toate aceste state membre au prezentat Comisiei planuri 
de acțiune în care explicau modul în care intenționează să îndeplinească aceste 
condiționalități ex ante . Comisia a evaluat apoi conținutul planurilor de acțiune. 
Potrivit informațiilor primite, Comisia a concluzionat, pe baza planurilor de acțiu -
ne care i-au fost prezentate de aceste țări, că Ungaria a îndeplinit criteriile privind 
combaterea discriminării și că Slovacia a îndeplinit condiționalitatea ex ante  cu 
privire la prioritatea de investiții 9 (ii).
75 
Deși prioritatea de investiții 9 (ii) este o inovație utilă, trebuie totuși spus că fon -
durile ESI sunt gestionate în prezent într-un mod care ignoră diferențele dintre 
statele membre în ceea ce privește situația actuală a populației rome. Aceste 
fonduri sunt repartizate între statele membre în funcție de indicatori care nu au 
neapărat o relevanță specifică pentru romi, cum ar fi populația totală a țării, rata 
șomajului sau PIB-ul. În opinia Curții, acești indicatori nu sunt cea mai bună mo -
dalitate de a determina cuantumul finanțării UE pentru integrarea romilor care ar 
trebui să fie alocat fiecărui stat membru.
43 Observații 
Abordarea integrată prin care se oferă sprijin financiar pentru 
integrarea romilor este utilizată în toate cele patru state membre 
vizitate
76 
Utilizarea unei abordări integrate are un efect pozitiv asupra eforturilor de încura -
jare a integrării romilor finanțate prin intermediul fondurilor ESI. Toate cele patru 
state membre selectate au utilizat o abordare integrată – care vizează mai multe 
domenii diferite simultan46 – în cel puțin unul dintre programele lor operaționale, 
indiferent dacă este vorba de programe operaționale finanțate printr-un singur 
fond sau de programe multifond47. În această privință, pe de o parte, România 
a oferit un exemplu pozitiv (a se vedea caseta 6 ). Pe de altă parte, în Spania, lipsa 
unor prevederi care să definească o abordare integrată în programul operațional 
regional pentru Andaluzia a fost o șansă ratată.
Un exemplu pozitiv de abordare integrată în România, sub forma unui comitet 
comun de selecție
Pentru a asigura o mai bună utilizare a fondurilor structurale, România a recurs la o abordare integrată cu 
două programe operaționale (programul operațional FSE „Capital uman” și Programul Operațional Regional 
aferent FEDR). Unul dintre aceste programe operaționale este cofinanțat prin FEDR, iar celălalt, prin FSE. Cele 
două programe au o axă prioritară comună. De asemenea, România a înființat un comitet comun de selecție în 
care sunt reprezentate autoritățile de management ale celor două programe operaționale, precum și alte trei 
organisme comune, inclusiv punctul național de contact pentru romi și Consiliul Național pentru Combaterea 
Discriminării. Au fost publicate cereri de propuneri comune pentru ambele programe operaționale, care pre -
văd aceleași condiții de eligibilitate și aceleași domenii de acțiune. Pe lângă aceasta, programele operaționale 
au furnizat și o cofinanțare complementară (de exemplu, prin utilizarea FEDR și a FSE pentru diferitele activi -
tăți din cadrul unui proiect desfășurate în mod consecutiv sau conex).Caseta 6
Finanțarea destinată măsurilor de combatere a discriminării
77 
Articolul 8 din Regulamentul FSE precizează că statele membre ar trebui să uti -
lizeze FSE pentru a sprijini inițiative care urmăresc obiectivul specific de a lupta 
împotriva discriminării. Prioritatea de investiții 9 (iii) din cadrul FSE – „Combaterea 
tuturor formelor de discriminare și promovarea egalității de șanse” este utilizată 
pentru a acorda sprijin pentru astfel de inițiative.
78 
Unsprezece state membre au inclus această prioritate de investiții în cel pu -
țin unul dintre programele lor operaționale pentru perioada de programare 
2014-2020, iar valoarea totală a finanțării care i-a fost alocată s-a ridicat la 414 mi -
lioane de euro (a se vedea tabelul 7 ).46 Din perspectiva problematicii 
integrării romilor, prezintă 
relevanță următoarele 
domenii: locuințele, educația, 
sănătatea, afacerile sociale, 
ocuparea forței de muncă, 
securitatea și măsurile de 
desegregare.
47 Ungaria.
44 Observații 
79 
Dintre cele patru state membre examinate, Spania a inclus prioritatea de investi -
ții 9 (iii) în șapte programe operaționale. Republica Cehă și Slovacia, care au făcut 
ambele obiectul unor proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor din 
cauza segregării elevilor romi în sistemul școlar (a se vedea punctul 37), au inclus 
prioritatea 9 (iii) în câte un program operațional. Bulgaria, Ungaria și România nu 
au inclus-o însă în niciunul dintre programele lor operaționale. Este vorba aici de 
o șansă ratată de sprijinire a măsurilor de combatere a discriminării, care ar putea 
fi integrate cu măsurile din cadrul priorității de investiții 9 (ii) pentru a crește 
astfel probabilitatea de succes a inițiativelor privind incluziunea romilor, dat fiind 
că lipsa măsurilor de combatere a discriminării este considerată drept unul dintre 
principalele motive ale posibilului eșec al unor astfel de inițiative. Tabelul 7Sumele alocate în cadrul priorității de investiții 9 (iii) – „Combaterea tuturor formelor 
de discriminare și promovarea egalității de șanse”, per stat membru
Stat membruSuma
(în milioane de euro)Procentajul care corespunde 
statului membru din finanțarea 
totală prin FSEProporția din finanțarea totală 
disponibilă pentru prioritatea 
de investiții  9 (iii)
Spania 145 1,9 %
91 %Grecia 99 2,7 %
Portugalia 51 0,7 %
Slovacia140 1,8 %
Republica Cehă122 0,6 %
Polonia 19 0,1 %
Cipru 14 10,8 %
9 %Irlanda 11 2,0 %
Franța 8 0,1 %
Belgia 4 0,4 %
Germania 1 0,0 %
Total 414 Nu se aplică 100 %
1 Statele membre cărora le-au fost adresate recomandări specifice privind romii.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor furnizate de Comisie.
45 Observații 
Sume importante au fost alocate pentru finanțarea măsurilor 
legate de educație, de ocuparea forței de muncă și de incluziunea 
socială
80 
Cadrul aferent fondurilor ESI alocă de asemenea sume importante de bani pentru 
măsurile de incluziune socială cu acoperire generală; experiența arată că acestea 
constituie un instrument crucial pentru promovarea cu succes a integrării romilor, 
așa cum o demonstrează renumitul „model spaniol de incluziune a romilor”48. Po -
trivit informațiilor publicate de Comisie în februarie 2016, 100 de miliarde de euro 
au fost alocați prin FEDR și FSE pentru măsurile legate de educație, de ocuparea 
forței de muncă și de incluziunea socială pentru perioada 2014-202049.
81 
Cele cinci state membre cărora li s-au adresat recomandări specifice privind inclu -
ziunea romilor (Bulgaria, Republica Cehă, Ungaria, România și Slovacia) reprezintă 
aproximativ o cincime din acest total, adică aproximativ 20 de miliarde de euro. 
Având în vedere proporția estimată a populației rome marginalizate în raport cu 
diferite alte grupuri-țintă (de exemplu, persoanele expuse riscului de sărăcie și 
de excludere socială) și în condițiile în care s-ar asigura un acces egal, populația 
romă cuprinsă în aceste grupuri-țintă ar putea beneficia de o sumă anuală de 
aproximativ 500 de milioane de euro în cadrul programelor cu acoperire generală 
finanțate din fonduri ESI în aceste țări50. În aceeași perioadă și pentru aceleași 
cinci state membre, în cadrul priorității de investiții 9 (ii) (adică prin inițiative 
direcționate) va fi pusă la dispoziție o sumă de 183 de milioane de euro pe an. 
Aceasta demonstrează importanța utilizării eficace a politicilor cu acoperire ge -
nerală pentru sprijinirea inițiativelor legate de incluziunea romilor.
Noi instrumente pentru îmbunătățirea consultărilor și a cooperării 
dintre autoritățile publice și organizațiile societății civile
82 
Cel mai important instrument pentru încurajarea implicării organizațiilor societă -
ții civile în procesul de planificare și de implementare a fondurilor ESI este Codul 
european de conduită referitor la parteneriat51. Acest document conține orientări 
care să ajute statele membre să elaboreze acordurile de parteneriat și progra -
mele operaționale aferente fondurilor ESI. Printre orientările incluse în acest cod 
se numără și o recomandare de a utiliza proceduri transparente pentru găsirea 
de parteneri potențiali și pentru cooperarea cu aceștia. De asemenea, orientările 
prevăd că cererile de propuneri, rapoartele privind progresele înregistrate, pre -
cum și procedurile de monitorizare și de evaluare a programelor ar trebui să fie 
transparente. Pe lângă aceasta, orientările includ o serie de bune practici privind 
normele care guvernează componența parteneriatelor și procedurile interne ale 
comitetelor de monitorizare.48 Rodríguez Cabrero, G., 
Promoting Social Inclusion of 
Roma. A Study of National 
Policies. Spain , Universitatea 
din Alcalá, în numele Comisiei 
Europene, Direcția Generală 
Ocuparea Forței de Muncă, 
Afaceri Sociale și Incluziune, 
iulie 2011.
49 Se estimează că, din această 
sumă, 33 de miliarde de euro 
au fost alocați pentru măsuri 
din domeniul educației, 34 de 
miliarde pentru măsuri legate 
de ocuparea forței de muncă 
și 33 de miliarde pentru măsuri 
de incluziune socială.
50 Adam Kullmann, Litmus Test of 
Effective Use of Structural Funds, 
Supporting Structural Reforms 
of Basic Public Services to 
Promote Roma Inclusion , EStIF, 
2015, p. 231.
51 Regulamentul delegat (UE) 
nr. 240/2014 al Comisiei.
46 Observații 
83 
În ceea ce privește cele nouă programe operaționale selectate pentru perioa -
da 2014-2020 care includeau prioritatea de investiții 9 (ii), au fost organizate 
reuniuni ale comitetelor de monitorizare pentru șapte dintre acestea. În total, au 
avut loc 14 reuniuni. Reprezentanții romilor au fost prezenți la 10 dintre acestea. 
Toate reuniunile comitetelor de monitorizare a programelor operaționale FSE (cu 
excepția unui singur caz în Ungaria52) s-au desfășurat cu participarea unui repre -
zentant al organizațiilor romilor și, în cazul Bulgariei, și cu participarea unui repre -
zentant al punctului național de contact pentru romi.
Instrumentele de monitorizare care existau la nivelul 
programelor operaționale în perioada de programare 
2007-2013 nu erau adecvate pentru evaluarea performanței 
măsurilor de integrare a romilor
Sistemele de monitorizare nu au constituit o bază adecvată pentru 
raportarea cu privire la integrarea romilor în cursul perioadei de 
programare 2007-2013
Limitări cu care se confruntă autoritățile publice în ceea ce privește 
colectarea de date privind etnia în unele state membre
84 
În unele state membre, există restricții constituționale cu privire la colectarea de 
date de către autoritățile publice (a se vedea cele două exemple din caseta 7 ). 
Din această cauză, monitorizarea indicatorilor specifici legați de romi este un 
proces dificil.
Colectarea de date cu privire la etnie: dificultăți de ordin juridic
De la sfârșitul celui de Al Doilea Război Mondial, Germania nu mai colectează date statistice socioeconomice și 
demografice în funcție de originea etnică: punctul de contact pentru romi din această țară a confirmat că nu 
se cunosc cifre exacte pentru niciuna dintre minoritățile naționale.
Legislația franceză interzice în mod expres colectarea datelor cu caracter personal legate de etnie.Caseta 752 În cazul Ungariei, unde niciun 
reprezentant din partea 
romilor nu a fost prezent la 
reuniunea comitetului de 
monitorizare, această absență 
și necesitatea prezenței unui 
astfel de reprezentant au fost 
subiecte discutate în cadrul 
reuniunii.
47 Observații 
85 
Cu toate acestea, Directiva 95/46/CE privind prelucrarea datelor cu caracter per -
sonal și libera circulație a acestor date și Regulamentul (CE) nr. 45/2001 privind 
protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal 
de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor 
date prevăd o serie de excepții de la interdicția privind prelucrarea datelor cu 
caracter personal care dezvăluie originea rasială sau etnică, în special în cazul în 
care „persoana vizată și-a dat consimțământul explicit pentru prelucrarea acestor 
date”. Aceste dispoziții au fost menținute în proiectul de Regulament general 
privind protecția datelor53.
86 
Agenția pentru Drepturi Fundamentale consideră că Autoritatea Europeană 
pentru Protecția Datelor și aceste dispoziții legale ale UE privind protecția datelor 
constituie o reglementare adecvată a prelucrării datelor cu caracter personal și 
a datelor sensibile. În plus, în cadrul auditului Curții, mai multe organisme (inclu -
siv Comisia Europeană, FRA și rețeaua EURoma) au confirmat faptul că prelucra -
rea de date dezagregate referitoare la etnie nu este ilegală în niciun stat membru 
al UE54. În atenția Curții s-a adus de asemenea faptul că, în cazurile în care este 
într-adevăr dificil să se colecteze date cu privire la etnia participanților, există 
unele alternative practice, cum ar fi utilizarea de anchete statistice anonime, în 
care respondenții selectați în mod aleatoriu sunt rugați să se autoidentifice după 
ce și-au exprimat consimțământul neechivoc.
87 
Cu toate acestea, chiar și în cazul în care există posibilitatea legală de a colecta 
date privind etnia, nu există nicio garanție că acestea vor fi fiabile sau utile. De 
exemplu, în cadrul recensământului din România au fost colectate informații 
privind apartenența etnică, dar acestea nu au fost utilizate în scopul strategiei 
naționale pentru integrarea romilor, autoritățile române preferând să se bazeze 
pe estimările Consiliului Europei. Acest lucru sugerează faptul că informațiile deți -
nute de statul membru cu privire la populația romă de pe teritoriul său nu erau 
fiabile.53 În ianuarie 2012, Comisia 
a propus o reformă 
cuprinzătoare a normelor UE 
în materie de protecție 
a datelor, elementul central al 
acestora fiind Regulamentul 
general privind protecția 
datelor. La 18 decembrie 2015, 
Comitetul Reprezentanților 
Permanenți a aprobat 
regulamentul, iar acest acord 
a fost confirmat de Consiliu la 
12 februarie 2016. 
Regulamentul general privind 
protecția datelor se va aplica 
de la 25 mai 2018. O diferență 
care există între directivă și 
regulament în ceea ce privește 
problema datelor sensibile 
este că regulamentul extinde 
definiția datelor sensibile 
pentru a include datele 
genetice, datele biometrice și 
datele referitoare la orientarea 
sexuală. O a doua diferență 
constă în dispariția termenului 
„interes public important”. 
Regulamentul face trimitere la 
derogarea legată de 
prelucrarea datelor care este 
„necesară pentru îndeplinirea 
unei sarcini de interes public” 
și stabilește o legătură cu 
asigurarea de „măsuri 
adecvate [care] să garanteze 
apărarea interesului legitim” al 
persoanei vizate.
54 Fundación Secretariado 
Gitano, secretariatul tehnic al 
rețelei EURoma, Tackling Roma 
Needs in the 2014-2020 
Structural Funds Programming 
Period – Guide to improve the 
planning process , mai 2013, 
p. 65.
48 Observații 
Au fost colectate date privind etnia participanților la nivelul proiectelor, 
dar ele nu au fost transferate către sistemul de monitorizare a programului 
operațional
88 
Curtea a constatat totuși că, la nivelul proiectelor, o serie de promotori din toate 
cele patru state membre vizitate în cursul auditului au colectat date privind etnia 
participanților, fără ca acestea să fie însă transmise autorităților de management 
sau organismelor intermediare (a se vedea, de asemenea, punctul 118). Aceasta 
înseamnă că datele privind romii disponibile la nivelul proiectelor nu au ajuns în 
sistemul de monitorizare a programului operațional.
89 
Acest lucru s-a întâmplat, de exemplu, în Spania. Organismul intermediar care s-a 
ocupat de programul operațional regional pentru Andaluzia nu știa nici măcar 
ce proiecte aveau ca grup-țintă romii, deși aceste informații erau disponibile la 
nivelul proiectelor. Organismul intermediar a putut pune la dispoziția Curții doar 
o listă de proiecte care vizau grupurile defavorizate în general, fără să se poată 
determina dacă acestea aveau sau nu participanți romi. O situație similară a fost 
constatată în Ungaria.
În trei dintre cele patru state membre vizitate, monitorizarea programelor 
operaționale a fost afectată de neconcordanțe în ceea ce privește definirea 
și înregistrarea unor indicatori la nivelul proiectelor
90 
În plus, în trei dintre cele patru state membre vizitate (Bulgaria, Ungaria și Româ -
nia), monitorizarea programelor operaționale a fost afectată de neconcordanțe în 
ceea ce privește definirea și înregistrarea unor indicatori la nivelul proiectelor. În 
România, existența a trei tipuri de indicatori (indicatori de program, indicatori su -
plimentari și indicatori adiționali) la momentul implementării proiectelor, asocia -
tă cu lipsa obligației de a raporta cu privire la vreunul dintre aceștia, a complicat 
în mod inutil procesul de monitorizare și a generat rezultate dificil de comparat.
91 
În Ungaria, pentru patru dintre cele cinci proiecte examinate menționate în 
anexa II  nu s-a întocmit un raport oficial cu privire la atingerea țintelor în materie 
de rezultate, întrucât proiectele nu includeau astfel de valori-țintă (de fapt, aces -
tea fuseseră stabilite, dar erau clasificate în mod eronat în categoria realizărilor; 
prin urmare, ele nu au fost raportate ca rezultate).
49 Observații 
Au fost depuse eforturi de îmbunătățire a monitorizării pentru 
perioada de programare 2014-2020, dar există în continuare 
anumite limitări
92 
Monitorizarea integrării romilor rămâne o provocare și în perioada 2014-2020. 
Evaluarea progreselor obținute prin măsurile de integrare a romilor ar putea fi fa -
cilitată de existența unui set comun de indicatori; fiecare fond are norme specifi -
ce prin care sunt stabiliți indicatorii comuni care trebuie utilizați în cadrul tuturor 
programelor finanțate prin fondul respectiv. Anexa 1 din Regulamentul FSE, de 
exemplu, prevede o serie de indicatori standard care sunt relevanți pentru pro -
gramele de integrare a romilor:
– indicatorul comun de realizare 15: „migranți, participanți de origine străină, 
minorități (inclusiv comunități marginalizate, cum ar fi romii)”;
– indicatorul comun de rezultat imediat 28: „persoane defavorizate angaja -
te în căutarea unui loc de muncă, în educație/formare, în dobândirea unei 
calificări, care au un loc de muncă, inclusiv cele care desfășoară o activitate 
independentă, la încetarea calității de participant”; și
– indicatorul comun de rezultate pe termen mai lung 32: „persoane dezavan -
tajate care au un loc de muncă, inclusiv cele care desfășoară o activitate 
independentă, în termen de șase luni de la încetarea calității de participant”.
Acești indicatori pot fi completați cu indicatori relevanți specifici fiecărui 
program.
93 
Cu toate acestea, dacă nu sunt prevăzuți și indicatori specifici legați de romi, in -
dicatorii comuni menționați mai sus nu vor putea constitui o bază eficace pentru 
monitorizarea inițiativelor de integrare a romilor. În plus, există în continuare 
deficiențe în ceea ce privește instrumentele de monitorizare; de altfel, din cauza 
acestora, condiționalitatea ex ante  a fost considerată a fi îndeplinită doar parțial 
(a se vedea punctul 74). Această stare de fapt demonstrează cât de greu este să se 
asigure o monitorizare precisă în domeniul integrării romilor.
50 Observații 
94 
Pentru a atenua aceste dificultăți, Comisia a solicitat Agenției pentru Drepturi 
Fundamentale55 să înființeze un grup de lucru privind indicatorii care urmează să 
fie utilizați în legătură cu integrarea romilor. După cum se planificase, indicatorii 
au fost stabiliți înainte de 1 ianuarie 2016; acest lucru ar putea permite încheierea 
unui acord cu punctele naționale de contact pentru romi (care au participat toate 
la grupul de lucru) în legătură cu utilizarea unei structuri comparabile de raporta -
re în toate statele membre participante. De asemenea, aceasta ar putea permite 
măsurarea, într-un anumit grad, a impactului fondurilor ESI asupra implementării 
strategiilor naționale pentru romi, în special în statele membre care au aliniat 
măsurile și indicatorii aferenți acestor fonduri la cele prevăzute în strategiile nați -
onale respective, de exemplu în cazul Greciei și al Slovaciei (a se vedea caseta 8 ). 
În martie 2016, potrivit celor afirmate de Comisie, 21 de state membre au accep -
tat să testeze acești indicatori, dar nu este deocamdată clar dacă Comisia va reuși 
să obțină un acord în acest sens din partea tuturor statelor membre, întrucât nu 
există nicio obligație ca acestea să își modifice sistemul pe care îl utilizează.
Îmbunătățirea monitorizării inițiativelor de incluziune a romilor: un exemplu 
pozitiv de aliniere a monitorizării programelor operaționale la strategiile naționale 
pentru incluziunea romilor
Comisia a recomandat Slovaciei să utilizeze fondurile disponibile în cadrul programului său operațional 
Resurse umane pentru a pune în aplicare măsurile adoptate în strategia națională de integrare a romilor până 
în 2020. Punctul național de contact pentru romi din Slovacia, care a participat la toate reuniunile tehnice 
și oficiale cu Comisia, a contribuit la conceperea ansamblului de măsuri din cadrul programului operațional 
Resurse umane care se axau în mod specific pe comunitățile rome marginalizate. Măsurile respective sunt în 
concordanță cu obiectivele strategiei naționale și acest lucru ar putea înlesni măsurarea progreselor realizate 
în direcția atingerii nivelurilor-țintă stabilite în strategie, dat fiind că ele au fost deja reflectate în programul 
operațional. În consecință, proiectul de monitorizare și evaluare demarat de Slovacia va fi utilizat pentru a mo -
nitoriza atât implementarea strategiei naționale pentru integrarea romilor, cât și punerea în aplicare a măsuri -
lor din cadrul programului operațional Resurse umane.Caseta 855 Mandatul stabilit în 
Comunicarea Comisiei privind 
un cadru UE pentru strategiile 
naționale de integrare 
a romilor [COM(2011) 173 final].
51 Observații 
Majoritatea proiectelor s-au desfășurat conform 
planificărilor, dar criteriile de „bune practici” care 
contribuie la succesul integrării romilor nu au fost 
întotdeauna aplicate, iar monitorizarea performanței 
proiectelor prezenta dificultăți
95 
În cadrul acestui audit, Curtea a desfășurat, de asemenea, vizite la 19 proiecte 
pentru integrarea romilor, urmărind să analizeze atât modul în care acestea au 
fost pregătite, selectate și puse în aplicare, cât și metodele de monitorizare a re -
zultatelor obținute (dacă au existat astfel de metode). Toate proiectele examinate 
au fost desfășurate în perioada de programare 2007-2013. Pentru fiecare dintre 
aceste proiecte, Curtea a analizat dacă:
– procedurile de selecție au fost în concordanță cu obiectivele și prioritățile 
specifice în materie de integrare a romilor definite în programul operațional;
– proiectele au fost puse în aplicare conform planificărilor;
– proiectele au produs rezultatele scontate;
– au fost instituite mecanisme de monitorizare a rezultatelor obținute în urma 
proiectelor în ceea ce privește incluziunea romilor.
Toate proiectele examinate erau conforme cu obiectivele 
programelor operaționale, dar procedurile de selecție nu 
urmăreau în mod specific selectarea de proiecte privind 
incluziunea romilor
Procedurile de selecție pentru anumite programe operaționale nu 
erau orientate către proiecte legate de incluziunea romilor
96 
Procedurile de selecție pentru toate programele operaționale examinate din cele 
patru state membre au asigurat faptul că fiecare proiect corespunde obiectivelor 
programului operațional. Dintre cele 16 cereri de propuneri56 evaluate de Curte, 
nouă conțineau trimiteri explicite la romi ca grup-țintă, după cum urmează: trei 
din cinci cereri de propuneri în Bulgaria, cele două cereri din Spania, trei din cinci 
cereri în Ungaria și una dintre patru cereri în România. Celelalte șapte cereri de 
propuneri vizau grupurile defavorizate în general. O parte dintr-un alt program 
operațional din Spania a fost concepută în jurul unei legături cu populația romă. 
Se explică astfel de ce documentele aferente cererii de finanțare depuse pentru 
unele dintre proiectele examinate nu conțineau întotdeauna trimiteri la populația 
romă: aceste proiecte vizau adesea un grup mai larg, cum ar fi grupurile vulnera -
bile în general, în concordanță cu obiectivele programelor operaționale.56 Cele 19 proiecte examinate 
fuseseră selectate în urma 
acestor 16 cereri de propuneri.
52 Observații 
97 
În general, evaluatorii care au luat parte la proceduri nu aveau o experiență 
specifică legată de problematica incluziunii romilor, ci, mai degrabă, tindeau să 
posede cunoștințe privind incluziunea socială în general. Programul operațional 
Combaterea discriminării, din Spania, a constituit o excepție din acest punct de 
vedere: evaluatorii care au lucrat în cadrul acestuia dețineau cunoștințe specifice 
cu privire la incluziunea romilor.
Nu s-a cerut în mod sistematic utilizarea de indicatori specifici 
legați de romi în vederea monitorizării performanței proiectelor
98 
Analiza Curții a arătat că a existat și o oarecare confuzie în ceea ce privește modul 
de stabilire a indicatorilor pentru monitorizarea performanței proiectelor. În 
Ungaria, în cadrul cererilor de propuneri, nu s-a solicitat întotdeauna stabilirea de 
niveluri-țintă pentru rezultate (cum ar fi „găsirea unui loc de muncă în termen de 
șase luni de la data participării la un proiect”). Nivelurile-țintă bazate pe rezultate 
nu erau obligatorii nici în Spania. În Bulgaria, în trei cazuri, nivelurile-țintă pentru 
realizări au fost uneori clasificate în mod greșit ca niveluri-țintă pentru rezultate 
în cererea de finanțare a proiectului, această eroare nefiind corectată în cursul 
procesului de selecție (a se vedea, de asemenea, punctul 118).
99 
În cazul în care au fost totuși solicitate, nivelurile-țintă pentru rezultate nu se 
refereau întotdeauna în mod explicit la populația romă, ci făceau trimitere la un 
grup mai mare, cum ar fi „grupurile vulnerabile”. Această situație a fost observată 
într-un program operațional FEDR din Bulgaria și în programele operaționale FSE 
din Ungaria și din Andaluzia.
Grupurile relevante de părți interesate nu au fost întotdeauna 
implicate în mod corespunzător
100  
Implicarea tuturor părților interesate relevante, fie în pregătirea proiectelor, fie în 
calitate de parteneri la proiecte, contribuie în mod semnificativ la succesul și la 
sustenabilitatea acestora. Cu toate acestea, procedurile de selectare a proiecte -
lor nu au reușit, în general, să stimuleze o astfel de implicare mai largă. În cadrul 
eșantionului selectat de Curte, această problemă a afectat în special proiectele 
de locuințe sociale din Bulgaria. Locuitorii din zonă nu a fost implicați în proiect și 
nu au avut loc campanii de sensibilizare, ceea ce a condus la respingerea socială 
a propunerilor de proiecte.
53 Observații 
Proiectele s-au desfășurat în general conform planificărilor
14 dintre cele 19 proiecte examinate și-au atins obiectivele în ceea 
ce privește realizările, bugetul, calendarul și sfera de aplicare
101  
În ceea ce privește realizările, bugetul, calendarul și sfera de aplicare, 14 dintre 
cele 19 proiecte examinate și-au atins obiectivele stabilite în acordul de finanțare. 
Patru proiecte nu au fost desfășurate conform planificărilor, fie din cauza întârzi -
erilor (două proiecte din Bulgaria), fie din cauza modificării sferei lor de aplicare 
(un proiect în Bulgaria și unul în România). În cazul unui proiect din Ungaria, 
indicatorii și informațiile disponibile erau atât de complexe încât reconcilierea lor 
a fost imposibilă și nu s-a putut evalua dacă nivelurile-țintă în materie de realizări 
au fost atinse. Cu excepția a două dintre proiectele examinate, numărul de parti -
cipanți romi fusese înregistrat în toate cazurile drept realizare. Fotografia 1O sală cu calculatoare pentru utilizatorii unui centru de servicii sociale din Baia Mare 
(România)
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
54 Observații 
Nivelurile-țintă în materie de rezultate au fost atinse în cadrul a 10 
dintre cele 13 proiecte pentru care existau date de monitorizare
102  
În cazul a 17 dintre cele 19 proiecte examinate, fuseseră stabilite niveluri-țintă 
pentru rezultate, chiar dacă acestea nu se refereau neapărat în mod explicit la 
populația romă. Aceste niveluri au fost monitorizate doar în 13 cazuri. Zece dintre 
aceste 13 proiecte și-au atins în general obiectivele. În patru din cele 17 proiec -
te care dispuneau de niveluri-țintă pentru rezultate au fost stabilite obiective 
specifice privind romii. Trei dintre aceste patru proiecte și-au atins nivelurile-țintă 
stabilite (un proiect în Bulgaria, două în România și unul în Spania).
Există indicii că o mai bună luare în considerare a criteriilor 
specifice legate de romi, cum ar fi principiile de bază comune 
privind incluziunea romilor, a contribuit în mod pozitiv la 
performanța proiectelor
103  
Pe baza examinării proiectelor selectate, Curtea consideră că o mai bună luare 
în considerare a criteriilor specifice legate de romi ar fi crescut șansele ca unele 
dintre aceste proiecte să contribuie în mod pozitiv la o integrare durabilă a po -
pulației rome. Dintre cele 19 proiecte examinate, 17 au fost implementate după 
adoptarea de către Consiliu, în iunie 2009, a principiilor de bază comune privind 
incluziunea romilor (a se vedea punctul 23). Următoarele exemple ilustrează 
modul în care aplicarea acestor principii în etapa de selecție ar fi putut contribui 
la succesul proiectelor.
Principiul de bază comun nr. 2: politicile și proiectele de integrare 
a romilor ar trebui să vizeze populația romă în mod explicit, dar nu 
exclusiv
104  
Principiul de bază comun nr. 2 prevede că politicile și proiectele de integrare a ro -
milor ar trebui să vizeze populația romă în mod explicit, dar nu exclusiv. Acestea 
ar trebui să se adreseze în general unor grupuri-țintă precum „grupurile defa -
vorizate”, ar trebui să menționeze în mod clar că acestea includ romii și ar trebui 
să descrie acțiuni specifice prin care să se asigure faptul că proiectele ajung cu 
succes la populația romă. Un program de ocupare a forței de muncă desfășurat 
în Spania reprezintă un bun exemplu de aplicare a acestui principiu (a se vedea 
caseta 9 ).
55 Observații 
Principiul de bază comun nr. 3: este nevoie de o abordare 
interculturală, care să implice utilizarea de mediatori și campanii 
de sensibilizare
105  
Principiul de bază comun nr. 3 descrie necesitatea unei abordări interculturale, 
care să implice utilizarea de mediatori și campanii de sensibilizare. Aplicarea aces -
tui principiu este crucială pentru a asigura succesul proiectelor, în special a celor 
legate de locuințe. Lipsa unor acțiuni de sensibilizare poate submina în mod defi -
nitiv proiecte care ar fi fost altfel o reușită (a se vedea exemplul din caseta 10 ).Vizarea explicită, dar nu exclusivă, a permis unui program de ocupare a forței de 
muncă să ajungă cu succes la populația romă (Spania, proiectul nr. 16)
Un program de ocupare a forței de muncă din cadrul programului operațional „Lucha contra la discri -
minación” din Spania avea ca obiectiv integrarea romilor pe piața forței de muncă. Participanții luau parte 
la un interviu, în urma căruia se recomanda una dintre următoarele direcții de acțiune: 1) găsirea unui loc 
de muncă; 2) participarea la cursuri de formare profesională; sau 3) participarea la ateliere pentru a dobândi 
competențele necesare pentru găsirea unui loc de muncă. Diferite întreprinderi erau apoi contactate pentru 
informații cu privire la locurile de muncă vacante sau la posibilitățile de stagiu oferite.
Populația romă dezavantajată a fost inclusă în grupul-țintă împreună cu alte persoane aflate într-o situație 
socioeconomică similară. Conform obiectivului stabilit la nivel național, 70 % dintre participanți trebuiau să 
fie de origine romă. Datorită și altor inițiative de încurajare a participării romilor (cum ar fi măsurile de sen -
sibilizare), acest obiectiv a fost atins și rezultatele au fost menținute pe întreaga perioadă de desfășurare 
a programului.
Modul vag în care a fost stabilit grupul-țintă și atenția insuficientă acordată 
factorilor culturali au afectat negativ implementarea unui proiect în domeniul 
sănătății (Bulgaria, proiectul nr. 4)
În Bulgaria, în cadrul axei prioritare „Incluziune socială”, a fost desfășurat un proiect care includea depistări 
medicale. Acest proiect făcea parte din planul de acțiune pentru implementarea strategiei naționale de inte -
grare a romilor. Cu toate acestea, nu erau prevăzuți indicatori referitori la grupul-țintă al „persoanelor vulne -
rabile”. Acest proiect a avut trei grupuri-țintă, și anume: „populația vulnerabilă” (formată din grupuri cu riscuri 
specifice de sănătate, persoane cu dizabilități, grupuri și comunități excluse social și grupuri etnice vulnerabi -
le), „persoane de vârstă activă” și „locuitori ai regiunilor izolate”.
Din cele 620 000 de persoane invitate să participe la o depistare medicală, s-au prezentat doar 56 000. Nu 
există informații cu privire la numărul de persoane care proveneau din grupurile-țintă. Faptul că nu exista 
o trimitere explicită la romi și nici măcar la grupul-țintă al „persoanelor vulnerabile” sugerează o lipsă de aten -
ție față de atragerea participanților din grupurile respective pentru a participa la proiect.
Au existat doi factori care au împiedicat participarea mai largă a populației rome. În primul rând, invitațiile 
au fost trimise în scris: analfabetismul este comparativ ridicat în rândul romilor. În al doilea rând, din motive 
istorice, în rândul femeilor rome există o teamă larg răspândită față de serviciile medicale. Pentru atenuarea 
acestor dificultăți s-ar fi putut recurge la mediatori.Caseta 9 Caseta 10
56 Observații 
Principiul de bază comun nr. 4: importanța promovării incluziunii 
populației rome în societate
106  
Principiul de bază comun nr. 4 subliniază importanța promovării incluziunii po -
pulației rome în societate. Zece dintre proiectele examinate care aveau stabilite 
niveluri-țintă pentru rezultate în legătură cu intrarea pe piața generală a forței de 
muncă au obținut rezultate bune prin implicarea atât a entităților publice, cât și 
a celor private în cursul implementării proiectelor. Patru proiecte nu și-au îndepli -
nit obiectivele în acest sens:
– în Ungaria, trei proiecte examinate nu au implicat angajatori din sectorul 
privat în etapa de implementare; acest lucru s-a dovedit a fi o problemă, 
deoarece participanții nu au putut găsi ulterior un loc de muncă pe piața pri -
mară a muncii. Cei care și-au găsit un loc de muncă au fost angajați de către 
autoritățile publice;
– în Bulgaria, un proiect nu a reușit să atingă obiectivul ca cel puțin 8 % din 
participanți să intre pe piața primară a forței de muncă.
107  
Pe de altă parte, măsurile puse în aplicare în cadrul programului operațional 
„Lucha contra la discriminación” din Spania – care, din perspectiva integrării ro -
milor, s-a axat în principal pe ocuparea forței de muncă – nu au fost concepute să 
funcționeze în tandem cu politicile cu acoperire generală. Serviciul public pentru 
ocuparea forței de muncă din Spania, SEPE, nu a fost implicat în conceperea sau 
punerea în aplicare a acestor măsuri înainte de luna decembrie 2014. Prin urmare, 
acesta nu a putut să contribuie cu experiența proprie la planificarea măsurilor 
și nici nu a fost în măsură să includă în propriile politici experiența dobândită în 
urma proiectului.
108  
În schimb, trei dintre cele cinci proiecte examinate în România au fost desfășurate 
de către un ONG în parteneriat cu o entitate publică. S-a asigurat astfel faptul că 
fiecare partener din cadrul proiectului a putut beneficia de cunoștințele celorlalți 
parteneri, iar organismele publice au putut utiliza rezultatele proiectelor în pro -
cesul de elaborare și de punere în aplicare a politicilor lor cu acoperire generală. 
De exemplu, rezultatele proiectului finanțat prin FEDR au fost difuzate de orga -
nismul intermediar după ce proiectul a fost finalizat.
57 Observații 
Principiul de bază comun nr. 5: sensibilizarea la dimensiunea de 
gen
109  
Principiul de bază comun nr. 5 se referă la sensibilizarea la dimensiunea de gen. 
În comparație cu femeile în general și cu bărbații de etnie romă, există o mai 
mare probabilitate ca femeile rome să sufere de excluziune socială. Ele sunt 
adesea victime ale unei duble discriminări: o discriminare pe criterii de gen și 
o discriminare pe criterii de origine etnică. Or, femeile rome au un rol esențial în 
promovarea incluziunii, de exemplu prin încurajarea integrării copiilor în sistemul 
de învățământ. Obiectivele globale fixate în ceea ce privește integrarea romilor 
vor fi foarte greu de atins dacă chestiunile de gen nu sunt luate în considerare și 
dacă programele nu reușesc să ajungă la femei.
110  
În Spania, toate cele patru proiecte examinate au abordat în mod explicit aspec -
tele de gen. Proiectele au reușit să includă femeile, acestea reprezentând între 
50 % și 70 % dintre participanți. În două cazuri, s-au înregistrat rate ridicate de 
reușită în inserția pe piața muncii. Într-unul dintre aceste cazuri, s-a observat ace -
eași rată de ocupare a forței de muncă pentru femei și pentru bărbați (aproxima -
tiv 24 %), iar, într-un alt caz, rata de inserție a femeilor pe piața forței de muncă 
a ajuns la 90 %. Un alt exemplu de succes este descris în caseta 11 .
Participarea femeilor la un proiect din domeniul sănătății: multiplicarea efectelor 
incluziunii (România, proiectul nr. 12)
Unul dintre principalele obiective ale unui proiect din domeniul sănătății desfășurat în România a constat în 
crearea unei rețele de mediatori sanitari pentru comunitățile rome. Proiectul a fost derulat în parteneriat cu 
Institutul Național de Sănătate Publică din România.
Obiectivul general al proiectului era acela de a crește rata de ocupare în rândul femeilor rome și de a le facilita 
accesul pe piața muncii în scopul evitării excluziunii sociale și al promovării egalității de șanse.
Printre altele, proiectul a format 100 de femei rome care să își desfășoare activitatea în 100 de comunități 
rome unde nu existase niciodată un mediator sanitar.
Proiectul a fost un succes, deoarece a promovat incluziunea femeilor rome prin calificările oferite și prin 
încadrarea lor în muncă, dar și pentru că utilizarea femeilor rome ca mediatori mărește șansele de multiplicare 
a efectelor incluziunii.Caseta 11
58 Observații 
Principiul de bază comun nr. 6: importanța învățării din experiența 
anterioară
111 
Principiul de bază comun nr. 6 subliniază importanța învățării din experiența an -
terioară. În 14 din 19 cazuri, acest principiu a fost respectat: experiența anterioară 
dobândită în urma implementării proiectelor a dezvoltat în mod demonstrabil 
capacitatea promotorilor de proiecte, unii dintre aceștia aplicând-o în proiectele 
ulterioare desfășurate.
112  
În Spania, proiectul educațional „Promociona” s-a bazat pe un program de 
ocupare a forței de muncă („Acceder”) care se derulează cu succes încă din 2000. 
ONG-ul care gestionează aceste programe în calitate de organism intermediar 
și-a pus expertiza la dispoziția altor ONG-uri care sunt organisme intermediare 
pentru programul operațional „Lucha contra la discriminación”. Fiecare ONG 
s-a axat pe grupuri vulnerabile diferite și între aceste organizații au avut loc 
periodic schimburi de experiență. Proiectele examinate din cadrul programului 
operațional pentru Andaluzia au dezvoltat cunoștințele și informațiile deținute 
de organismele publice care au implementat proiectele, deoarece toate datele 
colectate de către promotorii de proiecte au fost înregistrate în evidențele servi -
ciului public pentru ocuparea forței de muncă. Autoritățile publice au putut astfel 
beneficia de un instrument foarte valoros pentru evaluarea politicilor și pentru 
planificarea viitoare: de la demararea programului în 2004, acest instrument este 
în continuare în uz.
Principiul de bază comun nr. 7: utilizarea instrumentelor Uniunii 
Europene
113  
Principiul de bază comun nr. 7 se referă la utilizarea instrumentelor Uniunii Euro -
pene. Prin definiție, toate proiectele examinate au utilizat într-o anumită măsură 
instrumente ale UE, întrucât au beneficiat de finanțare din partea FEDR sau a FSE. 
Patru proiecte au mers și mai departe, utilizând o combinație de finanțare din 
cele două fonduri; Curtea consideră că aceasta este o bună metodă de acordare 
a unui sprijin integrat. Proiectul descris în caseta 12 , desfășurat în Bulgaria, oferă 
un exemplu în acest sens.
59 Observații 
Utilizarea unei abordări integrate care implică atât FEDR, cât și FSE (Bulgaria, 
proiectul nr. 5)
Obiectivul acestui proiect FEDR (a se vedea fotografia 2 ) a fost acela de a ameliora incluziunea persoanelor 
aflate în situații vulnerabile și defavorizate, prin îmbunătățirea nivelului lor de trai și, în general, prin creșterea 
calității fondului locativ din localitate. Locuințele sociale urmau să asigure accesul la condiții de viață minime 
pentru aproximativ 165 de persoane vulnerabile din punct de vedere social, aflate în locuințe supraaglomera -
te și deteriorate care nu respectau cerințele legale pentru construirea și amenajarea clădirilor rezidențiale.
În Bulgaria, era necesar ca proiectele din domeniul locuințelor să fie integrate cu furnizarea de servicii sociale. 
Prin urmare, în criteriile de selecție a proiectelor se prevedea că promotorii ar trebui să ofere persoanelor din 
locuințele noi un loc de muncă, servicii de învățământ și servicii medicale. Aceste servicii sociale făceau parte 
dintr-un program numit INTEGRA, care a fost finanțat prin FSE, în paralel cu măsurile legate de locuințe.Caseta 12 Fotografia 2Fațada din spate a unui bloc renovat de locuințe sociale din Devnya (Bulgaria)
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.

60 Observații 
Principiul de bază comun nr. 8: implicarea autorităților locale și 
regionale
114  
Principiul de bază comun nr. 8 se referă la implicarea autorităților locale și regio -
nale, deoarece acestea joacă un rol esențial în implementarea practică a poli -
ticilor. Adesea, pentru a avea un efect pe termen lung, proiectele au nevoie de 
o sursă de finanțare durabilă și, uneori, de sprijinul unui promotor privat sau al 
unei autorități publice. Un exemplu pozitiv de astfel de situație a fost identificat 
în România, unde un element important al unui proiect a fost transferat către 
Institutul Național de Sănătate Publică, care participa de asemenea la implemen -
tarea proiectului (a se vedea caseta 11 ).
115  
10 dintre cele 19 proiecte examinate depindeau într-o mare măsură de disponi -
bilitatea continuă a finanțării publice pe termen lung, deoarece promotorii de 
proiecte erau organizații nonprofit. Patru alte proiecte fuseseră preluate și finan -
țate de autoritățile publice; în fiecare caz, acest lucru fusese planificat încă de 
la început. Sustenabilitatea pe termen lung a alte trei proiecte ar fi trebuit să fie 
garantată de o autoritate publică, astfel cum se preciza în descrierea proiectului. 
Or, acest lucru nu s-a întâmplat, fie din cauza deficiențelor de gestionare a pro -
iectului (într-un caz în Bulgaria), fie din cauza lipsei de sprijin financiar susținut la 
nivel local (a se vedea caseta 13 ).
Lipsa de sprijin financiar durabil diminuează șansele unor proiecte implementate 
cu succes de a produce un impact de durată (România, proiectele nr. 12 și nr. 14)
Un proiect viza formarea și angajarea a 210 romi ca experți locali pentru problemele romilor. Pe parcursul pro -
iectului, aceștia au lucrat gratuit pentru autoritățile locale. Inițial, se stabilise că, după terminarea proiectului, 
autoritățile locale vor angaja și vor plăti experții cu titlu permanent. La scurt timp după finalizarea proiectului, 
autoritățile locale au declarat că, din cauza situației economice, nu își pot onora acest angajament. Astfel, în 
2015, municipalitățile au angajat numai 67 de experți locali pentru problemele romilor.
În cadrul celui de al doilea proiect, 100 de femei rome au beneficiat de o formare pentru a deveni mediatori 
sanitari. În cadrul proiectului, au avut loc activități de lobby  la nivel local pentru a promova beneficiile pe care 
mediatorii sanitari le pot aduce pentru comunitate și pentru a încuraja crearea unor funcții corespunzătoare în 
cadrul administrației locale. Deși aceste activități de lobby  au generat o reacție în general pozitivă, nivelul de 
sprijin acordat de autoritățile locale pentru programul de mediatori sanitari a fost mai redus decât se preconi -
za. Acest lucru a influențat în mod considerabil impactul proiectului, precum și activitatea mediatorilor sani -
tari în general: în 2015, au fost angajați în România doar aproximativ 350 de astfel de mediatori, comparativ cu 
860 în 2009.
Deși ambele proiecte au fost implementate cu succes, lipsa de sprijin financiar și instituțional susținut din 
partea autorităților locale a afectat impactul lor potențial asupra integrării populației rome.Caseta 13
61 Observații 
Evaluarea rezultatelor pentru perioada de programare 
2007-2013 a fost îngreunată de dificultățile legate de 
colectarea informațiilor despre romi
116  
În egală măsură, Curtea a evaluat modul în care promotorii de proiecte au mo -
nitorizat rezultatele obținute, în special în ceea ce privește integrarea populației 
rome, precum și dacă statele membre și Comisia au realizat evaluări, în special 
evaluări tematice cu privire la incluziunea romilor sau a grupurilor vulnerabile.
Monitorizarea la nivelul proiectelor: abordări neuniforme în 
colectarea datelor și în definirea indicatorilor
117  
Monitorizarea succesului proiectelor de integrare a romilor nu este o sarcină 
ușoară, deoarece implică dificultăți de ordin metodologic și practic în colectarea 
de informații despre persoanele de etnie romă. Aceste dificultăți sunt analizate 
în detaliu în cele ce urmează. În cele mai multe cazuri (17), promotorii de proiecte 
au reușit totuși să colecteze informații privind numărul de participanți romi la 
proiect și, uneori, chiar și informații cu privire la rezultatele obținute de aceștia, 
de exemplu în legătură cu găsirea unui loc de muncă. Acest tip de monitorizare 
are loc de obicei la finalizarea proiectelor, dar poate fi realizată și pe parcursul 
implementării în cazul unor proiecte pe termen lung.
118  
În cazul a 14 dintre aceste 17 proiecte, datele privind etnia au fost colectate 
prin intermediul autoidentificării. Un alt proiect nu a furnizat nicio informație 
cu privire la modul în care au fost colectate datele participanților. În cazul altor 
două proiecte, nu s-au colectat niciun fel de date (un proiect din Bulgaria și unul 
din România). Calitatea monitorizării a fost afectată de următoarele deficiențe 
principale:
– în primul rând, în cazul a 13 dintre cele 19 proiecte examinate, rezultatele în -
registrate nu erau legate în mod specific de integrarea romilor, ci priveau mai 
degrabă beneficiile aduse unui grup-țintă mai larg – de exemplu, „grupurile 
vulnerabile” în general (în cazul în care exista un grup-țintă). Datele privind 
participarea romilor erau de fapt disponibile, dar nu au fost întotdeauna 
transmise autorității de management sau organismului intermediar (a se ve -
dea punctul 88). Rezultă de aici faptul că informațiile comunicate autorităților 
de management nu oferă o imagine fiabilă cu privire la contribuțiile specifice 
ale proiectelor la incluziunea populației rome marginalizate;
62 Observații 
– în al doilea rând, în cazul în care proiectele au colectat date privind etnia, 
metodologia utilizată nu era uniformă între statele membre și nici măcar între 
diferitele proiecte din același stat membru. În șase cazuri, participanții au fost 
invitați să răspundă la o întrebare cu răspuns de tip da/nu privind apartenen -
ța lor la etnia romă. În alte șase cazuri, participanții au avut posibilitatea de 
a alege dintr-o listă de grupuri vulnerabile în care se încadrau. În alte două 
cazuri, participanții puteau alege o singură identitate, fie etnică, fie națională. 
Prin urmare, ei nu puteau să se autoidentifice, de exemplu, în același timp 
ca maghiari și romi, deși, dacă ar fi avut această posibilitate, s-ar fi descris ca 
aparținând ambelor grupuri. Aceasta înseamnă că datele colectate nu erau 
neapărat exhaustive;
– în al treilea rând, indicatorii au fost clasificați în mod diferit între statele 
membre și, uneori, chiar în interiorul aceleiași țări. Cu titlu de exemplu, patru 
proiecte examinate din Ungaria nu dispuneau de niciun fel de indicatori de 
rezultat formali. Indicatorii de realizare ai proiectului includeau însă indicatori 
care ar fi trebuit să fie clasificați în categoria celor de rezultat, cum ar fi, de 
exemplu, absolvirea cu succes a cursurilor de formare. În Bulgaria, în cazul 
a trei proiecte, indicatorii de rezultat erau dubluri ale indicatorilor de realiza -
re; de exemplu, numărul de campanii desfășurate sau de examinări medicale 
realizate în cadrul proiectului. În România, un indicator de ocupare a forței de 
muncă a fost clasificat ca indicator de realizare într-un caz și ca indicator de 
rezultat în altul.
Evaluările au compensat parțial lipsa de monitorizare specifică 
legată de romi la nivelul programelor operaționale
119  
Chiar dacă nu oferă întotdeauna o imagine completă, evaluările pot servi drept 
bază pentru anumite concluzii. Toate cele patru state membre vizitate și Comisia 
au realizat evaluări ale sprijinului acordat prin FEDR și FSE cu accent pe integra -
rea romilor marginalizați (uneori ca parte a unor evaluări mai largi referitoare la 
grupurile defavorizate).
63 Observații 
120  
Aceste evaluări au furnizat informații care nu figurau în rapoartele de monitori -
zare, oferind astfel posibilitatea de a obține informații utile privind progresele 
înregistrate:
– în anul 2011, o evaluare realizată de DG Ocuparea forței de muncă, Afaceri so -
ciale și Incluziune, de exemplu, a concluzionat că participarea romilor la mă -
surile finanțate prin FSE a crescut de la 100 000 de persoane de origine romă 
în perioada 2000-2006 la 110 000 de romi în primii doi ani ai perioadei de 
programare 2007-201357. Acest lucru nu a avut însă un efect de durată asupra 
reducerii șomajului în rândul populației rome, în pofida contribuției crescute 
a FSE la promovarea participării pe piața muncii. Evaluarea a pus în evidență 
faptul că este puțin probabil ca măsurile care vizează doar ocuparea forței de 
muncă să reușească singure să elimine obstacolele cu dimensiuni multiple 
care stau în calea incluziunii romilor. În egală măsură, evaluarea a subliniat 
importanța unei abordări holistice a promovării incluziunii romilor, care să 
vizeze barierele de natură mai largă din calea acesteia, în special în domeniul 
educației, al sănătății și al locuințelor;
– în 2013, a fost realizată în Spania o evaluare privind impactul programului 
operațional „Lucha contra la discriminación” între 2006  și 201158. Concluzia 
evaluării a fost că investițiile în integrarea pe piața muncii a grupurilor vulne -
rabile au avut numeroase rezultate pozitive, inclusiv rezultate economice. De 
asemenea, s-a concluzionat că fiecare euro investit în aceste măsuri a adus 
o rentabilitate globală de 1,38 euro.57 Roma Thematic Report , 
comandat de DG EMPL și 
elaborat în 2011. Acest raport 
face parte dintr-un studiu mai 
larg, intitulat Evaluation of ESF 
support for Enhancing Access to 
the Labour Market and the 
Social Inclusion of Migrants and 
Ethnic Minorities  (Evaluarea 
sprijinului acordat prin FSE 
pentru îmbunătățirea 
accesului pe piața muncii și 
pentru incluziunea socială 
a migranților și a minorităților 
etnice).
58 El Empleo de las personas 
vulnerables: una inversión social 
rentable . Evaluación de Impacto 
del Programa Operativo 
Plurirregional Lucha Contra la 
Discriminación, dirigido por 
Gregorio Rodríguez Cabrero , 
2013.
64
 Concluzii și recomandări
121  
În perioada de programare 2007-2013, măsura în care fondurile structurale au 
contribuit la incluziunea comunităților rome marginalizate a fost dificil de evaluat 
deoarece, adesea, obiectivele nu erau legate în mod explicit de romi, dar și pen -
tru că statele membre selectate nu au reușit, în consecință, să înregistreze infor -
mații fiabile și comparabile specifice cu privire la beneficiarii romi, la finanțarea 
pusă la dispoziție și la progresele realizate. În cazul în care erau disponibile totuși 
date, contribuția proiectelor finanțate prin fonduri structurale la integrarea popu -
lației rome a depins într-o anumită măsură de respectarea factorilor specifici de 
succes privind integrarea romilor în cadrul procesului de elaborare a politicilor și 
în concepția, selecția și implementarea proiectelor.
122  
În perioada de programare 2014-2020, concepția și criteriile de la baza priorități -
lor de finanțare au fost ameliorate. Integrarea romilor a fost menționată în mod 
explicit în legislația privind fondurile ESI. Această problematică este abordată 
în cadrul unei priorități de investiții, iar statele membre cărora li s-au adresat 
recomandări specifice privind integrarea romilor sunt obligate să aloce fonduri 
pentru promovarea acesteia. Nu în ultimul rând, noua abordare axată pe rezul -
tate a legislației privind fondurile ESI introduce un cadru de monitorizare care ar 
trebui, în cele din urmă, să amelioreze calitatea datelor care pot fi colectate. Cu 
toate acestea, este prea devreme pentru a se proceda la o evaluare pertinentă cu 
privire la modul în care a fost implementat acest cadru.
123  
În pofida progreselor realizate, există în continuare o serie de obstacole și de dile -
me. Într-un astfel de context, este mai dificil pentru fondurile ESI să își maximize -
ze impactul asupra integrării romilor. Neajunsurile identificate sunt prezentate în 
cele ce urmează, împreună cu recomandări de soluționare.
Au existat progrese în legătură cu strategiile existente la nivelul 
UE și la nivelul statelor membre, dar majoritatea îmbunătățirilor 
au venit prea târziu pentru a produce un impact în perioada de 
programare 2007-2013
124  
În ultimii zece ani, Comisia a realizat progrese semnificative în ceea ce priveș -
te definirea de inițiative de politică ale UE care vizează promovarea integrării 
romilor. Începând cu anul 2011, Comisia a acordat o atenție crescândă acestei 
problematici, invitând statele membre să elaboreze o strategie națională pentru 
integrarea romilor și să creeze câte un punct național de contact pentru romi. 
Aceste eforturi au venit însă prea târziu pentru a avea un impact asupra concepți -
ei programelor operaționale FEDR și FSE sau asupra selecției proiectelor în cursul 
perioadei de programare 2007-2013 (a se vedea punctele 29-34 și 38-40).
65 Concluzii și recomandări 
125  
Strategiile naționale pentru integrarea romilor și, ulterior, Recomandarea Con -
siliului din 2013 au transformat perspectiva asupra integrării romilor, aceasta 
evoluând de la o abordare bazată exclusiv pe politici către un angajament politic 
al statelor membre, reflectând dispozițiile consacrate în materie de protecție 
a drepturilor omului. În urma acestei modificări, combaterea discriminării a fost 
stabilită ca un domeniu-cheie în care sunt necesare acțiuni din partea statelor 
membre (a se vedea punctele 35-37 și 43-45).
126  
În urma auditului său, Curtea a identificat o serie de neajunsuri în ceea ce privește 
strategiile statelor membre:
– în primul rând, strategiile naționale nu indică ce nivel de finanțare este ne -
cesar pentru implementarea măsurilor propuse pentru incluziunea romilor. 
De asemenea, ele nu precizează nici sumele disponibile pentru aceste măsuri 
din bugetul național și din bugetul UE, și anume prin FEDR și FSE (a se vedea 
punctul 47);
– în al doilea rând, combaterea discriminării și antițigănismul sunt fenomene 
cărora nu li s-a acordat o atenție suficientă. Niciuna dintre strategiile naționa -
le evaluate nu face trimitere la antițigănism ca o formă specială de discrimina -
re. De asemenea, acest fenomen nu era menționat în mod explicit în niciunul 
dintre programele operaționale examinate și aproape niciun proiect nu 
aborda în mod specific acest aspect. Până în prezent, Comisia nu a solicitat 
statelor membre să stabilească obiective cuantificabile legate de combaterea 
discriminării. Lipsa unor astfel de obiective permite proliferarea sau continu -
area fără piedici a discriminării instituționale, ceea ce poate submina în mod 
considerabil eficacitatea proiectelor de integrare a romilor, inclusiv a celor 
cofinanțate din bugetul UE (a se vedea punctele 34-44 și 54);
– în al treilea rând, în contextul elaborării strategiilor lor pentru integrarea 
romilor, statele membre selectate nu au luat întotdeauna în considerare ne -
cesitatea unei participări active a organizațiilor societății civile, în special a re -
prezentanților comunității rome înseși. Neincluderea organizațiilor societății 
civile și a comunității rome în fiecare etapă a procesului riscă să submineze 
eficacitatea politicilor și a proiectelor (a se vedea punctul 46);
– nu în ultimul rând, rolul punctelor naționale de contact pentru romi a fost 
uneori subminat de discrepanța dintre resurse și responsabilități (a se vedea 
punctele 48-50).
66 Concluzii și recomandări 
127  
Din 2012, au început să fie adresate recomandări specifice fiecărei țări cu scopul 
de a se atrage atenția asupra anumitor aspecte, cum ar fi segregarea școlară. În 
cursul perioadei de programare 2014-2020, statele membre trebuie să se confor -
meze acestor recomandări atunci când utilizează fonduri ESI. În plus, în conformi -
tate cu recomandarea Consiliului cu privire la măsurile de integrare efectivă a ro -
milor, statele membre vor fi obligate, începând din 2016, să furnizeze informații 
privind combaterea discriminării și a antițigănismului. Informațiile astfel rezultate 
vor oferi Comisiei o imagine mai completă cu privire la progresele realizate în 
fiecare stat membru (a se vedea punctul 36).
Recomandarea 1
Atunci când procedează la revizuirea sau la modificarea strategiilor lor naționale 
pentru integrarea romilor, statele membre ar trebui:
(a) să precizeze ce nivel de finanțare este necesar pentru implementarea măsu -
rilor legate de incluziunea romilor propuse în strategia respectivă. De aseme -
nea, strategiile naționale ar trebui să indice sumele disponibile pentru aceste 
măsuri din bugetul național și din bugetul UE (și anume prin FEDR și FSE). În 
egală măsură, statele membre ar trebui să își ia angajamentul formal de a ve -
ghea ca eforturile de implementare a măsurilor pentru integrarea romilor să 
nu fie puse în pericol de schimbările pe termen scurt ale priorităților politice;
(b) să includă indicatori și valori-țintă legate de combaterea discriminării sau, 
mai precis, a antițigănismului. În perioada de programare 2014-2020, acești 
indicatori ar trebui să fie luați în considerare și pentru elaborarea, în cadrul 
fondurilor ESI, a măsurilor care promovează incluziunea comunităților rome 
marginalizate, în conformitate cu cerințele Directivei privind egalitatea 
rasială;
(c) să se asigure că organizațiile societății civile, inclusiv reprezentanții romilor, 
sunt consultate și implicate în mod sistematic în contextul planificării și al 
implementării măsurilor de integrare a romilor;
(d) să definească în mod mai detaliat rolul jucat de punctele naționale de con -
tact pentru romi în legătură cu strategiile naționale pentru integrarea romilor 
și să se asigure că responsabilitățile și competențele acestor puncte de con -
tact sunt proporționale cu resursele puse la dispoziția lor.
67 Concluzii și recomandări 
Recomandarea 2
(a) În contextul examinării programelor operaționale relevante, Comisia Euro -
peană ar trebui să se asigure că măsurile implementate în cadrul fondurilor 
ESI au un caracter inclusiv și conțin dispoziții care vizează combaterea segre -
gării. Practicile de segregare ar trebui să fie descrise în mod clar și excluse 
explicit de la finanțare în cadrul fondurilor ESI (nu doar menționate în consi -
derente), acordându-se o atenție deosebită în acest context proiectelor lega -
te de educație și de locuințe. O astfel de abordare ar contribui la consolidarea 
legăturii dintre recomandările specifice fiecărei țări și utilizarea fondurilor ESI.
(b) În cadrul reuniunilor comitetelor de monitorizare pentru programele ope -
raționale, Comisia ar trebui să utilizeze pe deplin informațiile conținute în 
rapoartele pe care statele membre trebuie să le prezinte începând din 2016 în 
temeiul Recomandării Consiliului cu privire la măsurile de integrare efecti -
vă a romilor, precum și constatările care decurg din informațiile respective. 
Obiectivul astfel urmărit este ca domeniile problematice identificate în aceste 
rapoarte să fie abordate cu ajutorul fondurilor ESI și/sau al fondurilor națio -
nale (de exemplu, prin realocarea de finanțare către domeniile în care au fost 
identificate neajunsuri).
S-a acordat o mai mare atenție măsurilor de integrare a romilor în 
perioada 2014-2020 decât în perioada 2007-2013
128  
În pofida faptului că în perioada de programare 2007-2013 nu s-a pus un accent 
deosebit pe problematica integrării romilor, programele operaționale selectate 
conțineau totuși trimiteri la necesitatea de a promova incluziunea populației 
rome. În mod similar, majoritatea cererilor de propuneri evaluate făceau trimitere 
la populația romă ca grup-țintă sau menționau necesitatea de a promova inclu -
ziunea socială a romilor. Cu toate acestea, per ansamblu, concepția de la baza 
FEDR și a FSE din perioada de programare 2007-2013 nu era foarte propice pentru 
măsurile de incluziune a romilor: programele operaționale conțineau puțini indi -
catori specifici legați de romi, iar cererile de propuneri evaluate, chiar dacă aveau 
adesea ca grup-țintă populațiile rome marginalizate, nu au definit proceduri de 
selecție care să țină seama de cerințele specifice proiectelor pentru romi, cum ar 
fi utilizarea criteriilor de „bune practici” pentru integrarea romilor (cele 10 prin -
cipii de bază comune ale Consiliului, de exemplu) sau finanțarea de proiecte pe 
termen lung. Nu existau informații financiare privind sprijinul acordat pentru 
integrarea romilor în cazul niciunuia dintre programele operaționale FEDR și FSE 
examinate (a se vedea punctele 59, 61-65 și 96).
68 Concluzii și recomandări 
129  
Unele dintre aceste neajunsuri au fost remediate în perioada 2014-2020. Astfel, 
integrarea romilor este menționată explicit în legislația privind fondurile ESI, iar 
prioritățile specifice de finanțare au fost ameliorate. Pe baza celor mai recente 
informații puse la dispoziție de Comisie, se estimează că aproximativ 1,5 miliarde 
de euro vor fi puși la dispoziție pentru măsuri care vizează comunitățile margina -
lizate (cum ar fi romii). Printre îmbunătățirile suplimentare se numără emiterea 
de recomandări specifice privind romii și o mai bună aliniere a cadrului aferent 
fondurilor ESI la prioritățile de politică ale UE (inclusiv la cele privind integrarea 
romilor), existența unor indicatori comuni relevanți pentru programele de inte -
grare a romilor și emiterea unor orientări de către Comisie, cum ar fi cele privind 
utilizarea fondurilor ESI pentru combaterea segregării spațiale și a celei școlare. În 
plus, statele membre cărora li s-au adresat recomandări specifice privind integra -
rea romilor sunt obligate să aloce fonduri FEDR și FSE pentru promovarea aceste -
ia (a se vedea punctele 66-83 și 92-94).
130  
Curtea consideră însă că sunt necesare eforturi, atât la nivelul Comisiei, cât și la 
nivelul statelor membre, pentru a se garanta faptul că aceste schimbări vor duce 
la proiecte care să contribuie mai bine, pe teren, la integrarea romilor: această 
observație este valabilă în special în ceea ce privește criteriile utilizate pentru 
a selecta cele mai bune proiecte de incluziune a romilor și sistemele de monitori -
zare a programelor operaționale în perioada 2014-2020 (a se vedea punctele 88, 
89 și 92-94).
131  
În plus, modul în care sunt organizate fondurile ESI, și în special FSE, împiedică 
o maximizare a impactului lor asupra incluziunii sociale a romilor. Indicatorii uti -
lizați pentru alocarea fondurilor ESI între statele membre ignoră diferențele care 
există în ceea ce privește situația actuală a populației rome (a se vedea puncte -
le 60 și 75).
Recomandarea 3
Statele membre ar trebui să utilizeze criteriile de „bune practici” pentru integra -
rea romilor (cum ar fi cele 10 principii de bază comune ale Consiliului) atunci când 
elaborează cererile de propuneri și selectează proiecte. După caz, ar trebui orga -
nizate cereri de propuneri care să vizeze selectarea unor proiecte pe termen lung 
în sprijinul comunităților de romi marginalizate. Nu în ultimul rând, ori de câte ori 
este posibil, alocarea fondurilor ESI ar trebui să fie condiționată de sustenabilita -
tea proiectelor după finalizarea lor, în condițiile încetării finanțării din partea UE. 
Aceste aspecte ar trebui să fie luate în considerare și în contextul modificărilor 
aduse programelor operaționale pentru perioada 2014-2020.
69 Concluzii și recomandări 
Recomandarea 4
În următoarea perioadă de programare sau atunci când examinează programele 
operaționale, Comisia ar trebui să se asigure că obiectivele legate de integrarea 
romilor incluse în strategiile naționale din domeniu sunt reflectate în cadrul fon -
durilor ESI la toate nivelurile operaționale, ori de câte ori acest lucru este posibil. 
În acest context, Comisia ar trebui să se asigure că datele sunt colectate în mod 
fiabil, astfel încât să permită monitorizarea și evaluarea progreselor între proiec -
tele individuale și la toate nivelurile administrației.
Recomandarea 5
Statele membre ar trebui să completeze indicatorii comuni de realizare și de 
rezultat stabiliți în legislația privind fondurile ESI cu indicatori specifici legați de 
romi, după caz. Acești indicatori ar trebui să fie aliniați la cei specificați în strate -
giile naționale pentru integrarea romilor și utilizați ulterior pentru monitorizarea 
programelor operaționale din perioada 2014-2020. Indicatorii respectivi s-ar 
putea baza pe cei elaborați de Agenția pentru Drepturi Fundamentale în 2016.
Recomandarea 6
Statele membre ar trebui să aibă în vedere posibilitatea de a acționa împreună, în 
contextul pregătirilor pentru următoarea perioadă de programare, pentru a ob -
ține garantarea securității juridice cu privire la utilizarea FSE pentru finanțarea 
oricăror măsuri de incluziune socială, indiferent dacă acestea au sau nu o legătu -
ră cu ocuparea forței de muncă. Eliminarea insecurității juridice ar ajuta statele 
membre să valorifice pe deplin posibilitățile oferite de FSE în scopul incluziunii 
sociale, inclusiv prin măsuri de combatere a discriminării.
Recomandarea 7
Comisia ar trebui să analizeze posibilitatea de a aduce modificări legislației pri -
vind fondurile ESI, pentru a se asigura că, începând cu perioada de programare 
care va debuta în 2020, repartizarea fondurilor între diferitele state membre ține 
seama de indicatori specifici de incluziune socială, în special de proporția grupu -
rilor marginalizate, cum ar fi romii, în raport cu totalul populației. De asemenea, 
Comisia ar trebui să se asigure că orice fonduri ESI suplimentare puse la dispoziția 
statelor membre în urma acestei schimbări a legislației sunt alocate pentru obiec -
tivul specific de sprijinire a comunităților marginalizate.
70 Concluzii și recomandări 
Majoritatea proiectelor s-au desfășurat conform planificărilor, dar 
criteriile de „bune practici” care contribuie la succesul integrării 
romilor nu au fost întotdeauna aplicate, iar monitorizarea 
performanței proiectelor prezenta dificultăți
132  
Majoritatea proiectelor FEDR și FSE examinate în cadrul auditului Curții și-au atins 
obiectivele generale, dar, adesea, acestea nu erau legate în mod specific de romi. 
Curtea a ajuns la concluzia că proiectele care fuseseră selectate în conformitate 
cu criteriile de „bune practici” adoptate de Consiliu – așa-numitele principii de 
bază comune privind incluziunea romilor – aveau un potențial mai mare de a con -
tribui în mod eficace la integrarea populației rome (a se vedea punctele 104-115).
133  
Totodată, Curtea a constatat că monitorizarea progreselor realizate în cadrul pro -
iectelor privind integrarea romilor a fost dificilă, în special din cauza neajunsurilor 
legate de disponibilitatea și de calitatea datelor privind participanții romi. Lipsa 
unor date cuprinzătoare și temeinice constituie o problemă nu numai în ceea ce 
privește proiectele, ci și pentru procesul decizional de la nivel național și de la 
nivelul UE. Dacă nu se iau măsuri în cel mai scurt timp, această situație va persista 
și în perioada 2014-2020 (a se vedea punctele 51, 84-94 și 117-120).
Recomandarea 8
(a) Comisia ar trebui să coopereze cu statele membre în vederea elaborării unei 
metodologii comune care să permită obținerea unor date relevante cu privire 
la populația romă pentru a se putea monitoriza incluziunea socială a acesteia, 
cu respectarea cadrelor juridice naționale și a legislației UE, inclusiv a eventu -
alelor derogări existente. O astfel de metodologie ar trebui elaborată cel mai 
târziu în cadrul pregătirilor pentru următoarea perioadă de programare.
(b) Comisia ar trebui să încurajeze statele membre să colecteze în mod exhaus -
tiv date statistice privind etnia în următorii doi ani, cu respectarea cadrelor 
juridice naționale și a legislației UE, inclusiv a eventualelor derogări existente. 
Eurostat ar putea să includă întrebări relevante despre acest aspect în diferite 
anchete statistice, cum ar fi Ancheta asupra forței de muncă sau Statisticile 
UE referitoare la venit și la condițiile de viață.
71 Concluzii și recomandări 
Prezentul raport a fost adoptat de Camera II, condusă de domnul Henri GRETHEN, 
membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 4 mai 2016.
 Pentru Curtea de Conturi
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Președinte
72
 Anexe Anexa IProgramele operaționale examinate
Statul membru Programul operațional din perioada 2007-2013 Programul operațional din perioada 2014-2020
Bulgaria2007BG161PO001  
Programul operațional „Dezvoltare regională” (FEDR)
2007BG051PO001  
Programul operațional „Dezvoltarea resurselor umane” (FSE)2014BG16RFOP001  
Programul operațional „Dezvoltarea regiunilor” (FEDR)
2014BG05M9OP001  
Programul operațional „Dezvoltarea resurselor umane” (FSE)
2014BG05M2OP001  
Programul operațional „Educație inteligentă pentru o  creștere 
durabilă” (FSE)
Ungaria2007HU05UPO001  
Programul operațional „Modernizare socială” (FSE)2014HU16M0OP001  
Programul operațional „Dezvoltare economică și inovare” (pro -
gram finanțat din mai multe fonduri: FSE și FEDR)
2014HU05M2OP001 OP  
Programul operațional „Dezvoltarea resurselor umane” (program 
finanțat din mai multe fonduri: FSE și FEDR)
România2007RO051PO001  
Programul operațional sectorial „Dezvoltarea resurselor umane” 
(FSE)
2007RO161PO001  
Programul Operațional Regional (FEDR)2014RO05M9OP001  
Programul operațional „Capital uman” (FSE)
2014RO16RFOP002  
Programul Operațional Regional (FEDR)
Spania2007ES05UP0002  
Programul operațional „Combaterea discriminări” (FSE)
2007ES051P0005  
Programul operațional regional „FSE 2007-2013 Andaluzia”2014ES05SFOP012 
Programul operațional „Incluziune socială și economia socială” 
(FSE)
2014ES05SFOP022 
Programul operațional regional „FSE 2014-2020 Andaluzia” (FSE)
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
73 Anexe 
Organismele de gestionare a fondurilor structurale în statele membre vizitate
BulgariaFSE FEDR
Proiectul  1 Proiectul  2 Proiectul  3 Proiectul  4 Proiectul  5
Autoritatea de managementAutoritatea de management pentru FSE
(Ministerul Muncii și Politicilor Sociale)Autoritatea de manage -
ment pentru FEDR
(Ministerul Dezvoltării Regio -
nale și Lucrărilor Publice)
Organismul intermediarNu este cazul, întrucât 
beneficiarul a  fost autori -
tatea de managementMinisterul Educației și 
ȘtiințeiUn organism 
public (Agenția de 
Asistență Socială)Un organism public 
(Agenția de Asistență 
Socială)Pentru acest program operați -
onal FEDR, nu au fost prevăzu -
te organisme intermediare
Beneficiarul proiectuluiMinisterul Muncii și 
Politicilor SocialeONGUn organism 
public
(localitatea Dupnița)Ministerul SănătățiiUn organism public
(localitatea Devnya)
UngariaFSE
Proiectul  6 Proiectul  7 Proiectul  8 Proiectul  9 Proiectul  10
Autoritatea de managementAutoritatea de management pentru FSE 
(Ministerul Resurselor Umane)
Organismul intermediar Nu există
Beneficiarul proiectuluiMinisterul Economiei 
NaționaleUn organism public
(închisoarea 
Balassagyarmati)Un organism 
public
(localitatea Ózd)ONG
RomâniaFSE FEDR
Proiectul  11 Proiectul  12 Proiectul  13 Proiectul  14 Proiectul  15
Autoritatea de managementAutoritatea de management pentru FSE 
(Ministerul Fondurilor Europene)Autoritatea de manage -
ment pentru FEDR
(Ministerul Dezvoltării 
Regionale și Administrației 
Publice)
Organismul intermediarOrganismul inter -
mediar regional 
(Nord-Vest)
(în subordinea  
Ministerului Muncii)Organismul intermedi -
ar regional (București)
(în subordinea  
Ministerului Muncii)Ministerul 
Educației
(în calitate de orga -
nism intermediar)Organismul inter -
mediar regional 
(Nord-Vest)
(în subordinea  
Ministerului Muncii)Organismul intermediar 
regional (Nord-Vest)
(în subordinea Ministerului 
Dezvoltării Regionale și 
Administrației Publice)
Beneficiarul proiectului ONG Un organism public 
(Agenția Națională 
pentru Romi)Un organism public
(Serviciul Public „Asistență 
socială” din Baia Mare)
SpaniaFSE (Programul operațional de combatere 
a discriminării)FSE (Programul operațional 
Andaluzia)
Proiectul  16 Proiectul  17 Proiectul  18 Proiectul  19
Autoritatea de managementAutoritatea de management pentru FSE
(Ministerul Muncii și Securității Sociale)
Organismul intermediar FundațieOrganism intermediar regional
(Junta de Andalucía)
Beneficiarul proiectului ONG
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.Anexa II
74 Anexe Anexa IIIPrincipiile de bază comune privind incluziunea romilor
Cele 10 principii de bază comune au fost discutate în 2009, la Praga, în cadrul primei reuniuni a Platformei 
europene pentru incluziunea romilor, și au fost ulterior incluse ca anexă la concluziile reuniunii din 8 iunie 2009 
a Consiliului Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori.
1. Politici constructive, pragmatice și nediscriminatorii
Politicile care vizează promovarea incluziunii romilor respectă și concretizează valorile fundamentale ale 
Uniunii Europene, printre care se numără drepturile omului și demnitatea, nediscriminarea, egalitatea de 
șanse și dezvoltarea economică. Politicile de incluziune a romilor sunt integrate în politicile generale, în 
special în domeniul educației, ocupării forței de muncă, chestiunilor sociale, locuințelor, sănătății și secu -
rității. Scopul acestor politici este de a oferi populației rome un acces efectiv la șanse egale în societățile 
statelor membre.
2. Vizarea clară, dar nu exclusivă
Vizarea clară, dar nu exclusivă, a romilor are un rol esențial în inițiativele de politică din domeniul incluzi -
unii. Aceasta înseamnă că romii reprezintă grupul vizat, nefiind însă excluse alte persoane care trăiesc în 
condiții socioeconomice în mare măsură similare. În această abordare, nu se face o disociere între inițiative -
le destinate romilor și inițiativele de politică mai generale. În plus, dacă este cazul, trebuie să se țină seama 
de impactul probabil al politicilor și deciziilor mai generale asupra incluziunii sociale a populației rome.
3. Abordarea interculturală
Se impune o abordare interculturală care să se adreseze romilor și, totodată, persoanelor de alte etnii. Fiind 
esențiale pentru o comunicare și o politică eficace, învățarea și competențele interculturale merită să fie 
promovate, alături de combaterea prejudecăților și a stereotipurilor.
75 Anexe Anexa III4. Obiectivul integrării in societatea tradițională
Toate politicile de incluziune au drept obiectiv integrarea romilor în societate (acces la instituțiile de învă -
țământ obișnuite, la locuri de muncă și locuințe obișnuite). În cazurile în care există în continuare sisteme 
de educație sau de locuințe total sau parțial separate, politicile de incluziune a romilor trebuie să vizeze 
abandonarea acestor sisteme. Trebuie evitată dezvoltarea unei piețe separate și artificiale a muncii pentru 
romi.
5. Sensibilizarea la dimensiunea de gen
Inițiativele de politică având ca obiect incluziunea romilor ar trebui să țină seama de necesitățile și de situ -
ația femeilor rome. Acestea ar trebui să abordeze aspecte precum discriminarea multiplă și problemele le -
gate de accesul la îngrijiri medicale și la alocații pentru copii, precum și violența domestică și exploatarea.
6. Transferul de politici bazate pe experiență
Este esențial ca statele membre să învețe din propriile experiențe legate de promovarea unor inițiative de 
incluziune a romilor și să împărtășească aceste experiențe și altor state membre. S-a constatat că elabora -
rea, punerea în aplicare și monitorizarea politicilor de incluziune a romilor necesită o bază de date socio -
economice solidă și actualizată periodic. În cazurile în care este relevant, exemplele și experiențele înre -
gistrate în cadrul unor politici de incluziune socială a altor grupuri vulnerabile, atât din interiorul, cât și din 
exteriorul Uniunii Europene, ar trebui de asemenea luate în calcul.
7. Utilizarea instrumentelor Uniunii Europene
La elaborarea și punerea în aplicare a politicilor care vizează incluziunea romilor, este esențial ca statele 
membre să se folosească pe deplin de instrumentele Uniunii Europene, inclusiv de instrumentele juri -
dice (Directiva privind egalitatea rasială, Decizia-cadru privind rasismul și xenofobia), de instrumentele 
financiare (Fondul social european, Fondul european de dezvoltare regională, Fondul european agricol 
pentru dezvoltare rurală, Instrumentul de preaderare), precum și de instrumentele de coordonare (metoda 
deschisă de coordonare). Statele membre trebuie să se asigure că instrumentele financiare sunt utilizate în 
conformitate cu prezentele principii de bază comune și că recurg la expertiza disponibilă în cadrul Comisiei 
Europene în ceea ce privește evaluarea politicilor și a proiectelor. Evaluarea inter pares  și transferul de bune 
practici sunt facilitate și la nivel de experți prin intermediul EURoma (Rețeaua europeană privind incluziu -
nea socială și romii în cadrul fondurilor structurale).
76 Anexe Anexa III8. Implicarea autorităților locale și regionale
Statele membre trebuie să conceapă, să dezvolte, să pună în aplicare și să evalueze inițiativele de politică 
având ca obiect incluziunea romilor în strânsă cooperare cu autoritățile regionale și locale. Aceste autori -
tăți joacă un rol esențial în aplicarea practică a politicilor.
9. Implicarea societății civile
Statele membre trebuie, de asemenea, să conceapă, să dezvolte, să pună în aplicare și să evalueze inițiati -
vele de politică având ca obiect incluziunea romilor în strânsă cooperare cu reprezentanții societății civile, 
precum organizațiile neguvernamentale, partenerii sociali și persoanele din mediul universitar/cercetătorii. 
Este recunoscut faptul că implicarea societății civile are un rol esențial atât în mobilizarea expertizei, cât și 
în diseminarea cunoașterii necesare pentru a favoriza dezbaterea publică și asumarea răspunderii pe toată 
durata procesului de politică.
10. Participarea activă a romilor
Implicarea romilor în toate etapele procesului nu face decât să sporească eficacitatea politicilor. Implicarea 
romilor trebuie să se producă atât la nivel național, cât și la nivel european, prin expertiza adusă de exper -
ții și de funcționarii publici romi, precum și prin consultarea cât mai multor parteneri romi în procesul de 
concepere, punere în aplicare și evaluare a inițiativelor de politică. Este de o importanță vitală ca politicile 
de incluziune să se bazeze pe deschidere și pe transparență și să abordeze subiectele dificile sau tabu 
într-o manieră adecvată și eficientă. Sprijinirea participării depline a romilor la viața publică, stimularea ce -
tățeniei active în rândul acestora și dezvoltarea resurselor umane ale romilor sunt, de asemenea, esențiale.
77 Răspunsul  
Comisiei
Rezumat
II
Comisia precizează că, în afară de suma de 1,5 miliarde EUR care corespunde alocării pentru prioritatea de investiții 
9 (ii) din cadrul FSE, se furnizează finanțare suplimentară pentru incluziunea romilor prin intermediul unei serii de 
alte priorități de investiții (PI), atât din cadrul FSE, cât și din cadrul FEDR.
IV
Comisia reamintește că lupta împotriva discriminării este un principiu orizontal care ar trebui luat în considerare în 
cursul pregătirii și punerii în aplicare a acordurilor de parteneriat și a programelor operaționale din cadrul tuturor 
fondurilor structurale și de investiții europene (astfel cum se prevede la articolul 7 din Regulamentul privind dispo -
zițiile comune).
Principiul parteneriatului, astfel cum este consacrat în Regulamentul privind dispozițiile comune (RDC) (articolul 5) 
și în Codul de conduită european, prevede ca partenerii relevanți să fie implicați în elaborarea și punerea în aplicare 
a acordurilor de parteneriat și a programelor operaționale (inclusiv în comitetele de monitorizare, astfel cum se 
prevede la articolul 48 din RDC) în contextul programelor operaționale din cadrul FSE și FEDR.
V
Comisia precizează că printre responsabilitățile care îi revin în temeiul gestiunii partajate se numără sprijinirea 
statelor membre în a se asigura că modificările introduse pentru perioada 2014  2020 vor conduce la proiecte care 
contribuie mai bine la integrarea romilor, de exemplu prin evaluarea îndeplinirii condiționalităților ex ante  relevante, 
prin oferirea de orientări sau prin rolul său consultativ în comitetele de monitorizare.
VI
Comisia recunoaște că monitorizarea contribuției efective a proiectelor finanțate de UE la integrarea romilor repre -
zintă o provocare având în vedere obstacolele juridice obiective în calea colectării de date bazate pe apartenența 
etnică, precum și aplicarea unei abordări focalizate explicite, dar nu exclusive, care face adesea ca romii să nu fie 
singurul grup care beneficiază de sprijin pentru grupurile marginalizate.
Cu toate acestea, Comisia consideră că, în perioada 2014-2020, monitorizarea integrării romilor se va îmbunătăți 
în mod semnificativ pe baza priorității de investiții 9 (ii) din FSE, a obiectivelor specifice relevante ale programelor 
operaționale din cadrul FSE și FEDR, precum și a utilizării atât a indicatorului de realizare comun al FSE pentru parti -
cipanți, cât și a indicatorilor și obiectivelor specifice fiecărui program.
Recomandarea 1
Comisia precizează că recomandarea se adresează statelor membre.
Răspunsul Comisiei 78
Recomandarea  1 (a)
Comisia reamintește că nivelul de sprijin acordat din fondurile structurale și de investiții europene (denumite în 
continuare „fondurile ESI” sau „ESIF”) pentru măsuri destinate comunităților marginalizate, cum ar fi romii, poate fi 
doar cu titlu indicativ, dat fiind faptul că statele membre sunt obligate să furnizeze date financiare doar atunci când 
este selectată prioritatea de investiții dedicată 9 (ii) din cadrul FSE și/sau atunci când s-au stabilit ținte/ obiective/
indicatori specifici (specifice) în cadrul altor obiective tematice relevante din cadrul FSE și FEDR.
Recomandarea  1 (b)
Comisia subliniază că, în cazul în care Regulamentul privind dispozițiile comune conține o condiționalitate ex ante  
generală privind combaterea discriminării pentru toate fondurile ESI, evaluarea îndeplinirii acesteia se limitează la 
criteriile prevăzute în regulamentele privind fondurile ESI. De asemenea, atunci când se decide cu privire la măsurile 
de politică specifice și corespunzătoare - inclusiv cu privire la conținutul strategiilor - aflate în competențele națio -
nale și regionale, ar trebui să fie respectat principiul subsidiarității.
În cazurile în care statele membre au selectat prioritatea de investiții dedicată 9 (iii) din cadrul FSE „Combaterea 
tuturor formelor de discriminare și promovarea egalității de șanse”, acestea trebuiau să includă obiective și ținte 
specifice în programele lor operaționale. Acest lucru este valabil în special pentru statele membre care au făcut 
obiectul unor recomandări specifice fiecărei țări  în acest domeniu.
Recomandarea  1 (c)
Articolul 5 din RDC prevede că organismele relevante care reprezintă societatea civilă fac parte din parteneriat și 
respectă principiul guvernanței pe mai multe niveluri. În conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din RDC, partenerii 
sunt implicați, printre altele, atât în faza de pregătire a acordurilor de parteneriat, cât și în pregătirea și punerea în 
aplicare a programelor.
Recomandarea 2 (a)
Comisia acceptă recomandarea, consideră că aceasta ar trebui să fie pusă în aplicare la nivelul programelor operați -
onale și subliniază faptul că ia deja măsuri în acest sens.
Astfel cum se arată la punctul 38, Comisia a publicat în 2015 un document de orientare tematică intitulat „Orientări 
pentru statele membre cu privire la utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene pentru combaterea 
segregării spațiale și a celei școlare” ( Guidance for Member States on the use of European Structural and Investment 
Funds in tackling educational and spatial segregation ). Statele membre sunt invitate să respecte dispozițiile acestor 
orientări în cursul programării și punerii în aplicare pentru a preveni și a combate atât segregarea școlară, cât și cea 
în materie de locuințe, a comunităților marginalizate, inclusiv a romilor.
Comisia este pe deplin conștientă de faptul că punerea în aplicare efectivă pe teren este esențială. Prin urmare, 
Comisia contractează experți pentru a sprijini statele membre să pună în aplicare nota de orientare, în special în 
Republica Cehă, Slovacia, Ungaria, România și Bulgaria.
Realocarea și modificarea programelor operaționale (PO) ar trebui, ca regulă generală, să fie inițiate de statele 
membre.
Răspunsul Comisiei 79
Recomandarea  2 (b)
Comisia acceptă recomandarea și consideră că ia deja măsuri în acest sens.
Comisia va utiliza pe deplin rapoartele naționale privind progresele înregistrate, inclusiv la reuniunile comitetului 
de monitorizare, cu scopul de a invita și de a încuraja statele membre să consolideze măsurile sprijinite prin fondu -
rile ESI, dacă este necesar, pentru a aborda mai bine provocările identificate privind romii. În urma acestei discuții, 
statele membre pot înainta cereri de modificare a programelor operaționale, astfel cum se prevede la articolul 30 
alineatul (1) din RDC.
În plus, Comisia precizează că, în conformitate cu articolul 23 alineatul (1) litera (a) din RDC, aceasta își poate utiliza 
competența de a solicita statelor membre să își reprogrameze programele operaționale doar în vederea soluționării 
acelor provocări legate de romi care sunt identificate în recomandările specifice fiecărei țări și în cazul în care este 
necesară realocarea fondurilor în vederea abordării acestora.
Recomandarea 3
Comisia precizează că recomandarea se adresează statelor membre.
Posibilitatea de a finanța acțiuni durabile pentru a sprijini în mod eficace integrarea romilor este abordată în moduri 
diferite în regulamentele privind fondurile ESI.
În primul rând, în cadrul perioadei de programare 2014-2020, sunt posibile măsuri pe termen lung (pe 7 ani), iar 
durata unui proiect ar trebui să fie proporțională cu obiectivele planificate.
În al doilea rând, Regulamentul privind FSE conține un cadru pentru o mai bună urmărire a rezultatelor pozitive în 
ceea ce privește incluziunea grupurilor marginalizate (printre care și romii) prin intermediul indicatorilor comuni de 
realizare și al indicatorilor de rezultat pe termen mai lung care vizează promovarea durabilității acțiunilor finanțate 
din FSE pentru comunitățile de romi marginalizate.
În al treilea rând, în cazul proiectelor de infrastructură finanțate din FEDR, ca în cazul oricărui alt sector, statul mem -
bru ar trebui să ia în considerare modul în care va fi asigurată sustenabilitatea proiectului, în cazurile în care acest 
lucru este relevant, după încheierea acestuia (de exemplu, întreținerea).
Recomandarea 4
Comisia acceptă această recomandare și va ține seama de aceasta cât mai mult posibil pentru următoarea perioadă 
de programare.
În ceea ce privește perioada de finanțare 2014-2020, ar trebui remarcat faptul că obiectivele de integrare a romilor 
au fost deja reflectate în cadrul ESIF încă de la conceperea programelor operaționale pentru statele membre în 
cazul cărora se aplică condiționalitatea ex ante specifică referitoare la romi.
Inițiativa de revizuire a programelor operaționale revine în principal statelor membre. În conformitate cu Regula -
mentul privind dispozițiile comune, cererile de modificare a programelor transmise de un stat membru sunt justi -
ficate în mod corespunzător și prezintă, în special, impactul preconizat al modificărilor aduse programului asupra 
realizării strategiei Uniunii pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii și a obiectivelor specifice 
definite în program.
În contextul cadrului juridic pentru perioada 2014-2020, care face obiectul auditurilor, autoritatea de manage -
ment a programului operațional în cauză are obligația să instituie un sistem pentru a înregistra și a stoca în format 
electronic datele referitoare la fiecare operațiune care sunt necesare, printre altele, în scopuri de monitorizare și de 
evaluare. Aceasta se referă la date financiare, precum și la realizări și rezultate.
Răspunsul Comisiei 80
Recomandarea 5
Comisia precizează că recomandarea se adresează statelor membre și atrage atenția asupra faptului că, în afară de 
limitările legale din unele state membre privind colectarea de date referitoare la apartenența etnică, orice indi -
cator specific romilor se încadrează în regimul de protecție a datelor (articolul 8 din Directiva 95/46/CE) aplicabil 
așa-numitelor date sensibile. Persoanele fizice au dreptul să refuze să își dea acordul pentru colectarea datelor. Prin 
urmare, datele privind numărul de romi care participă la activitățile finanțate din fonduri ESI se bazează, într-adevăr, 
mai ales pe declarații pe propria răspundere privind apartenența la etnia romă.
Recomandarea 6
Comisia precizează că recomandarea se adresează statelor membre.
Cu toate acestea, Comisia subliniază faptul că punerea în aplicare integrală a acesteia în ceea ce privește posibilita -
tea ca FSE să finanțeze măsuri de incluziune socială, indiferent de legătura cu ocuparea forței de muncă, ar necesita 
o modificare a tratatului în sensul redefinirii misiunii FSE, astfel cum este prevăzută la articolul 162.
De asemenea, Comisia consideră că Regulamentul privind FSE, în forma sa actuală și interpretat în conformitate cu 
articolul 162 din TFUE, poate aborda deja chestiunea integrării romilor într-un mod solid din punct de vedere juridic, 
prin intermediul obiectivului tematic privind incluziunea socială.
În acest context, FSE poate finanța măsuri de integrare a romilor, cu condiția ca măsurile respective să facă parte 
dintr-un set de acțiuni care vizează facilitarea apropierii romilor, chiar și indirect, de piața muncii.
Această interpretare juridică a eligibilității măsurilor de integrare a romilor în cadrul FSE a fost comunicată statelor 
membre în noiembrie 2015.
Prin urmare, Comisia consideră că nu există nicio insecuritate juridică.
Recomandarea 7
Comisia acceptă această recomandare și va lua în considerare, în contextul pregătirii următorului cadru financiar 
multianual, la examinarea criteriilor de alocare a fondurilor, rolul pe care ar trebui să îl joace provocările legate de 
incluziunea socială, precum și necesitatea unei mai bune direcționări a resurselor pentru a sprijini comunitățile 
marginalizate.
Recomandarea 8 (a)
Comisia nu acceptă această recomandare.
Comisia este întotdeauna dispusă să colaboreze cu statele membre, însă având în vedere diversitatea situațiilor și 
a abordărilor naționale, precum și necesitatea de a respecta principiul subsidiarității, Comisia consideră că nu este 
posibil și nici adecvat să elaboreze o metodologie comună în acest domeniu.
Recomandarea  8 (b)
Comisia nu acceptă această recomandare deoarece consideră că această chestiune ar trebui lăsată la latitudinea 
statelor membre, în conformitate cu principiul subsidiarității.
În plus, Comisia nu intenționează să colecteze date statistice cu privire la apartenența etnică în cadrul anchetei asu -
pra forței de muncă și nici în statisticile Uniunii Europene referitoare la venit și la condițiile de viață. Colectarea de 
date statistice privind populația romă este atât foarte dificilă din punct de vedere tehnic și juridic, cât și costisitoare.
Răspunsul Comisiei 81
Introducere
12
Comisia precizează că, în afară de suma de 1,5 miliarde EUR care corespunde alocării pentru prioritatea de investiții 
9 (ii) din cadrul FSE, se furnizează finanțare suplimentară pentru incluziunea romilor prin intermediul unei serii de 
alte priorități de investiții, atât din cadrul FSE, cât și din cadrul FEDR.
Observații
30
În perioada 2007-2013, Regulamentul privind FSE a urmat o abordare integratoare care nu viza în mod specific romii, 
ci grupurile dezavantajate în general. Astfel, integrarea romilor a fost inclusă în prioritatea „consolidarea incluziunii 
sociale a persoanelor defavorizate”.
Unele state membre au ales chiar să includă în mod explicit chestiunea integrării romilor în cadrul lor de referință 
strategic național pentru programarea fondurilor structurale în perioada 2007-2013.
34
Comisia precizează că în Cadrul UE se recunoaște în mod explicit faptul că „mai întâi de toate, statele membre tre -
buie să se asigure că romii nu fac obiectul discriminării și că sunt tratați care oricare alți cetățeni ai UE, beneficiind 
de acces egal la toate drepturile fundamentale astfel cum sunt consacrate în Carta Drepturilor Fundamentale a UE”. 
Prin urmare, egalitatea de tratament este un principiu orizontal și este considerată o condiție prealabilă pentru 
integrarea efectivă a romilor. În timp ce instituțiile UE și statele membre au o responsabilitate comună de a îmbună -
tăți incluziunea socială a romilor utilizând toate instrumentele și politicile care țin de competențele lor respective, 
statele membre au responsabilitatea principală și competențele de a schimba situația populațiilor marginalizate, în 
conformitate cu principiul subsidiarității.
39
Parteneriatul, împreună cu guvernanța pe mai multe niveluri, reprezintă de mult timp un principiu-cheie al fonduri -
lor cu gestiune partajată (care a fost aplicat, de asemenea, în perioadele de programare anterioare) și, ca atare, este 
consacrat la articolul 5 din RDC, care reglementează fondurile ESI pentru perioada 2014-2020. Codul de conduită 
adoptat prin intermediul unui regulament delegat al Comisiei sprijină statele membre în organizarea parteneriatului 
și se referă la o serie de aspecte practice, cum ar fi reprezentativitatea partenerilor selectați, procedurile de selec -
ție, cerințele procedurale pentru a asigura consultarea la timp, în mod relevant și transparent, precum și principiul 
reprezentării partenerilor de-a lungul întregului ciclu, inclusiv în cadrul comitetelor de monitorizare.
40
Comisia precizează faptul că a contribuit cu o finanțare semnificativă la cele două programe comune menționate 
(ROMACT și ROMED).
Răspunsul Comisiei 82
44
Deși nu a stabilit obiective privind combaterea discriminării, strategia națională de integrare a romilor (SNIR) a Spa -
niei subliniază necesitatea complementarității și a sinergiilor cu cel de al doilea plan pentru cetățenie și integrare 
pentru perioada 2011-2014 și cu strategia națională de combatere a rasismului, discriminării, xenofobiei și intoleran -
ței, care prevăd măsuri concrete de combatere a discriminării.
45
Astfel cum este descris în strategia națională de integrare a romilor a Ungariei, obiectivul politicii de incluziune 
socială nu vizează doar romii, ci un grup mai larg. Obiectivele acesteia sunt: reducerea ratei persoanelor care trăiesc 
în condiții de sărăcie sau de excluziune socială, reducerea întârzierilor de ordin social ale copiilor defavorizați și 
reducerea diferențelor sociale dintre persoanele care aparțin etniei rome și cele care nu aparțin acestei etnii. Aceste 
obiective sunt abordate în mod orizontal prin intermediul a cinci domenii: îmbunătățirea oportunităților pe piața 
muncii pentru șomerii de lungă durată de vârstă activă; reducerea sărăciei în rândul copiilor; vizarea dezavantajelor 
socio-culturale și a celor legate de socializare; abordarea dezavantajelor legate de educație și de piața muncii pen -
tru femeile rome; abordarea decalajelor de dezvoltare în teritoriile dezavantajate.
49
În evaluarea sa din 2015 privind progresele înregistrate în punerea în aplicare a strategiei naționale de integrare 
a romilor în Bulgaria, Comisia a semnalat într-adevăr că punctul de contact național pentru romi (PCNR) „nu dispune 
de resursele umane și politice necesare pentru a-și îndeplini mandatul în mod eficace și pentru a orienta în mod 
convingător progresele”. Cu toate acestea, nu este mai puțin adevărat că punerea în aplicare a SNIR se bazează în 
mare parte pe fondurile ESI. Astfel, în practică, PNCR este sprijinit în funcțiile sale de structuri suplimentare. În 2015, 
un grup de lucru interministerial privind planificarea și coordonarea intervențiilor din fondurile ESI în perioada 2014-
2020 a fost înființat sub conducerea unității centrale de coordonare a fondurilor structurale și de investiții europene, 
cu participarea PCNR și a ministerelor de resort, la nivel de ministru-adjunct (ministerele muncii, educației, sănătății, 
dezvoltării regionale, agriculturii), a unor experți (coordonatori din cadrul celor 6 domenii prioritare ale SNIR), pre -
cum și a reprezentanților administrațiilor locale.
50 A doua liniuță
Comisia precizează că, în actualul context politic, există evoluții care ar putea conduce la acordarea unei atenții tot 
mai mari problemelor romilor din Bulgaria.
51 Prima liniuță
În Bulgaria, monitorizarea anuală a punerii în aplicare a strategiei naționale de integrare a romilor are loc pe baza 
raportării administrative a tuturor instituțiilor și administrațiilor locale relevante și aceasta va fi consolidată în conti -
nuare printr-un nou sistem de monitorizare care urmează să fie gata până la sfârșitul lunii decembrie 2016.
54
A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 50 cu privire la Bulgaria.
Răspunsul Comisiei 83
60
Comisia nu este de acord cu observația Curții potrivit căreia există o insecuritate juridică. Misiunea FSE, astfel cum 
este prevăzută la articolul 162 din TFUE, este aceea de a îmbunătăți posibilitățile de încadrare în muncă a lucrătorilor 
pe piața internă. Prin urmare, aplicarea obiectivului tematic 9 privind incluziunea socială în conformitate cu artico -
lul 162 din TFUE implică faptul că FSE poate finanța orice măsură de integrare a romilor care face parte dintr-un set 
integrat de acțiuni care contribuie, chiar dacă doar în mod indirect, la facilitarea apropierii romilor de piața forței 
de muncă. Această interpretare juridică a eligibilității măsurilor de integrare a romilor în cadrul FSE a fost clarificată 
și comunicată statelor membre în noiembrie 2015. Sprijinul din partea FSE poate fi completat în continuare cu alte 
instrumente pe care statele membre le pot utiliza pentru a aborda nevoile de bază și pentru a furniza asistență 
materială romilor, printre acestea numărându-se Fondul de ajutor european destinat celor mai defavorizate per -
soane (FEAD).
De asemenea, Comisia observă că, în eșantionul său, Curtea nu a inclus decât proiectele finalizate din domeniul 
locuințelor, finanțate din FEDR. Având în vedere data modificării regulamentului și intervalul de timp necesar pentru 
pregătirea unor astfel de proiecte, o serie de proiecte erau încă în curs la momentul auditului.
61
Comisia precizează că nu exista nicio cerință de reglementare referitoare la acești indicatori în cadrul programu -
lui. Cu toate acestea, în ceea ce privește FSE, anexa XXIII prevedea raportarea participării efective a minorităților și 
a grupurilor defavorizate la operațiunile FSE.
Comisia precizează că, în perioada de programare 2007-2013, FSE a urmat o abordare integratoare pentru sprijinirea 
grupurilor defavorizate, iar definirea grupurilor-țintă și obiectivele, țintele și indicatorii specifici care urmau să fie 
utilizați au fost lăsate la latitudinea statelor membre, în funcție de provocările cu care acestea se confruntau, astfel 
cum au fost indicate în programele lor naționale de reformă (PNR) și în planurile naționale de acțiune pentru incluzi -
une socială (NAPSI).
62
Lipsa informațiilor financiare se explică prin faptul că sprijinul din FSE nu a vizat în mod exclusiv populația romă.
64
De exemplu, Ungaria și Republica Cehă au demarat acțiuni sprijinite din FEDR care vizează cartiere defavorizate 
locuite de romi înainte de această modificare.
65
Comisia observă că, în conformitate cu cadrul juridic al UE privind protecția datelor, persoanele fizice au dreptul să 
refuze să își dea acordul pentru colectarea datelor referitoare la apartenența etnică. Astfel, datele colectate referi -
toare la apartenența etnică se pot dovedi nefiabile pentru a susține o decizie privind nivelul necesar de finanțare 
pentru integrarea romilor.
Câteva state membre (de exemplu, Ungaria, Slovacia) au introdus indicatori etnici sau socio-economici indirecți 
(precum hărți ale sărăciei, cartiere segregate în zone urbane și rurale, persoane care trăiesc în sărăcie extremă) pen -
tru a identifica necesitățile și pentru a stabili finanțarea necesară. Implicarea comunităților de romi este asigurată 
prin aceste metode.
A se vedea, de asemenea, punctul 87 din raportul Curții de Conturi.
În plus, în mai multe state membre, colectarea datelor privind apartenența etnică este interzisă prin lege.
Răspunsul Comisiei 84
68
Comisia subliniază că programul operațional relevant prevede în mod clar și repetat că măsurile educative ar trebui 
să conducă la o educație favorabilă incluziunii și la desegregare, incluzând un indicator specific referitor la numărul 
de instituții de învățământ care participă la programe de desegregare.
Cererile de propuneri de proiecte elaborate pe baza programelor operaționale conțin mai multe detalii cu privire 
la cerințele specifice legate de măsuri educaționale. Acestea fac obiectul consultării cu comitetele de monitorizare 
a programelor, la care participă și Comisia în calitate de membru consultant.
Nota de orientare cu privire la utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene pentru combaterea segregă -
rii oferă orientări metodologice care trebuie urmate pentru elaborarea cererilor de propuneri și punerea în aplicare 
a proiectelor.
În plus, pe parcursul negocierilor, Ungaria a ținut seama de recomandările existente specifice fiecărei țări și a selec -
tat priorități de investiții care pot oferi sprijin pentru comunitățile de romi.
În 2015, Comisia a solicitat autorităților ungare informații suplimentare referitoare la sprijinul acordat pentru dezvol -
tarea învățământului public și ar dori să obțină o descriere mai detaliată a finanțării disponibile în acest domeniu.
Caseta 5 - Lipsa măsurilor de desegregare în domeniul învățământului în cadrul aferent 
fondurilor ESI în Ungaria
Comisia constată că existența unui plan local în favoarea echității educaționale reprezintă o condiție prealabilă pen -
tru administrațiile locale care solicită fonduri, inclusiv în ceea ce privește acțiunile sprijinite din fondurile ESI.
În cadrul programului operațional „Dezvoltarea resurselor umane” din cadrul FEDR/FSE din perioada 2014-2020 
există un angajament clar și repetat în legătură cu desegregarea și sunt incluse o serie de măsuri care vizează dese -
gregarea (de exemplu, în domeniul educației și al locuințelor).
În ceea ce privește nivelul de detaliu al acestor măsuri în programul operațional, a se vedea răspunsul Comisiei la 
punctul 68.
69
Comisia precizează că o serie de alte priorități de investiții, atât din FSE, cât și FEDR, care intră sub incidența obiec -
tivelor tematice 8, 9 și 10 din Regulamentul privind dispozițiile comune, referitoare la ocuparea forței de muncă, 
incluziunea socială și educație sprijină, de asemenea, integrarea romilor, cu sume semnificative în domenii precum 
educația favorabilă incluziunii, locuințele sociale, accesul la servicii sociale și de sănătate. De asemenea, acestea con -
tribuie, acolo unde este relevant, la punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări (de exemplu, în ceea 
ce privește infrastructurile preșcolare și educaționale).
Acest lucru este în concordanță cu punerea în aplicare a principiului fundamental comun nr. 2 privind „vizarea clară, 
dar nu exclusivă” și 4 „Obiectivul integrării în societate”. Conform acestora, integrarea romilor ar trebui să constituie 
o parte integrantă a măsurilor generale de incluziune socială și de combatere a sărăciei, în scopul prevenirii izolării și 
mai mari a comunităților de romi.
Un bun exemplu în acest sens poate fi regăsit în programul operațional privind resursele umane al Slovaciei, astfel 
cum a fost confirmat de Curte în caseta 8. Slovacia a fost de acord cu recomandarea Comisiei de a institui un pro -
gram operațional finanțat din mai multe fonduri, cu două axe prioritare specifice pentru FSE și, respectiv, FEDR, 
fiecare constând într-o serie de obiective specifice care urmează a fi puse în aplicare în mod integrat.
Răspunsul Comisiei 85
73
Comisia observă că prioritatea de investiții 9 (ii) a fost selectată în mod sistematic pentru programele operaționale 
ale statelor membre cu cea mai mare pondere a populației rome (de exemplu, Bulgaria, Republica Cehă, Ungaria, 
România și Slovacia) și ale statelor care au primit recomandări specifice fiecărei țări privind incluziunea romilor.
În Spania, programul operațional național pentru incluziunea socială pus în aplicare pe întregul teritoriu al țării con -
ține dispoziții referitoare la măsurile de incluziune a romilor în cadrul priorității de investiții 9 (ii).
Cu scopul de a adopta o abordare incluzivă, Spania a convenit cu Comisia să pună în aplicare măsuri ample de 
incluziune socială în cadrul priorității de investiții 9 (i), acestea vizând diferite subgrupuri vulnerabile, inclusiv romii. 
În ceea ce privește Andalucía, măsura inclusă în programul operațional regional finanțat prin FSE în cadrul priorității 
de investiții 9 (i), intitulată „Diseño Y Ejecución De Estrategias Locales de Empleabilidad e Inserción Social de las Per -
sonas en Situación o Riesgo de Exclusión Social”, vizează zone locale specifice afectate de sărăcie și în care incluzi -
unea socială este o problemă și oferă asistență în domeniile ocupării forței de muncă, locuințelor, integrării sociale, 
educației etc. Comisia consideră că populația romă din Andalucía poate fi acoperită în mod eficace prin măsura 
sus-menționată, precum și prin programul operațional național.
În cazul Ungariei, programul operațional „Resurse umane”, care a fost completat pentru perioada 2014-2020 astfel 
încât să acopere cele 6 regiuni de convergență din Ungaria, are o alocare pe prioritatea de investiții 9 (ii) în cadrul 
priorității 1 și ca instrument financiar și de cooperare transnațională în cadrul priorității 5.
75
Comisia precizează că, în cazul sprijinului financiar pus la dispoziția statelor membre în contextul politicii de coezi -
une, alocarea resurselor urmează o cheie de repartizare bazată pe criterii legate de obiectivul global de coeziune 
și, prin urmare, reflectă în principal nivelul lor de dezvoltare. În acest sens, nivelul sprijinului financiar reflectă, de 
asemenea, capacitatea de finanțare a statelor membre și a regiunilor și le sprijină să abordeze principalele provo -
cări, inclusiv în contextul incluziunii sociale. În plus, obligația statelor membre de a aloca o anumită cotă minimă 
de fonduri către FSE [articolul 92 alineatul (4) din RDC], obligația de a aloca cel puțin 20 % din aceste resurse ale FSE 
pentru obiectivul tematic 9 „promovarea incluziunii sociale, combaterea sărăciei și a oricărei forme de discriminare” 
[articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul privind FSE] și necesitatea de a concentra sprijinul luând în considerare 
recomandările relevante specifice fiecărei țări (articolul 18 din RDC) garantează faptul că, în toate statele membre 
în care integrarea romilor reprezintă o provocare deosebită, se pune la dispoziție sprijin suficient din fondurile ESI 
pentru abordarea acesteia.
79
Comisia observă că se întâmplă frecvent ca măsurile de combatere a discriminării să fie incluse în obiective specifice 
și în exemple de acțiuni care țin de alte priorități de investiții, inclusiv 9 (ii), dar și 9 (i).
În Ungaria, combaterea discriminării este tratată ca element orizontal în negocierile privind acordul de parteneriat și 
în structurarea fondurilor alocate programelor operaționale. Aceasta este la latitudinea statului membru.
În Bulgaria, deși prioritatea de investiții 9.3 nu este selectată ca o prioritate de investiții, măsurile de sensibilizare la 
problematica luptei împotriva discriminării, care vizează combaterea stereotipurilor și promovarea identității cul -
turale a comunităților etnice, sunt integrate atât în programul operațional „Dezvoltarea resurselor umane”, cât și în 
programul operațional „Știință și educație pentru creștere inteligentă”, ca instrument pentru a preveni discriminarea 
și pentru a promova egalitatea de șanse.
În România, în cadrul programului operațional „Capital uman” (POCU), finanțat din FSE, se consideră că excluderea 
socială nu este legată de apartenența etnică, ci de sărăcie în general. Prin urmare, programul vizează în mod explicit 
romii, fără a exclude alte comunități marginalizate și grupuri defavorizate.
Răspunsul Comisiei 86
83
A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 39.
Răspunsul comun al Comisiei la punctele 84-85 
Comisia subliniază că, în afară de limitările legale din unele state membre privind colectarea de date privind apar -
tenența etnică, persoanele fizice au dreptul să refuze să își dea acordul pentru colectarea datelor. Datele privind 
numărul de romi care participă la activitățile finanțate din fonduri ESI se bazează, într-adevăr, mai ales pe declarații 
pe propria răspundere privind apartenența la etnia romă. Cu toate acestea, toți participanții în cadrul priorității 
de investiții 9 (ii) pot fi considerați ca făcând parte din comunități marginalizate, cum ar fi romii, ceea ce va facilita 
raportarea privind acest grup-țintă pe parcursul perioadei de programare 2014-2020.
Răspunsul comun al Comisiei la punctele 86 și 87
Comisia precizează că Agenția pentru Drepturi Fundamentale nu este un organism competent să interpreteze dis -
pozițiile legale ale UE.
Comisia subliniază că, în unele state membre, colectarea datelor privind apartenența etnică este ilegală și că aceasta 
ține de competență națională. În cazul în care datele nu pot fi colectate în mod legal, chestiunea prelucrării acestora 
este lipsită de relevanță.
În practică, alternativele menționate de Curte în vederea colectării de date privind apartenența etnică nu sunt scu -
tite de fapt de limitări severe în scopul monitorizării, deși acestea ar putea furniza dovezi calitative privind sprijinul 
FSE pentru participanții romi la FSE.
Având în vedere că datele se bazează pe declarația pe proprie răspundere privind apartenența la etnia romă și că 
acestea necesită consimțământul persoanei în cauză, fiabilitatea acestora ar putea fi redusă (ar putea exista rate 
scăzute de răspuns din cauza reticenței de a se autodeclara ca aparținând etniei rome și/sau de a răspunde, iar răs -
punsurile ar putea fi distorsionate). De asemenea, definirea eșantioanelor și extrapolarea ar putea fi împiedicate de 
incertitudinea cu privire la universul populației observat efectiv.
Strategia națională de integrare a romilor adoptată de Guvernul României în anul 2015 utilizează ca referință datele 
de la recensământul din 2011, pe baza hetero-identificării: romii autodeclarați reprezintă 3,3 % din populație, ceea 
ce înseamnă 621 573 de persoane.
Autoritățile române confirmă în cadrul strategiei că estimările populației rome variază și strategia face referire la 
estimările Consiliului Europei și ale Băncii Mondiale, însă valoarea de referință continuă să fie stabilită conform 
recensământului.
În schimb, programul operațional „Capital uman” (cofinanțat din FSE) ia în considerare estimarea Consiliului Europei 
de 1,85 milioane de romi din România. Prin urmare, fiabilitatea datelor de referință și a datelor referitoare la aparte -
nența etnică în scopul monitorizării rămâne o provocare.
Răspunsul Comisiei 87
88
În perioada 2007-2013, nu a existat nicio cerință de raportare a romilor ca o categorie separată și, prin urmare, de 
a colecta astfel de date de la beneficiari.
Statele membre aveau doar obligația de a raporta (și de a colecta date) privind caracteristicile participanților la ope -
rațiunile FSE. Datele privind participanții romi au fost raportate în categoriile „minorități” sau „alte persoane defavo -
rizate” în contextul repartizării participanților pe grupuri vulnerabile, în conformitate cu normele naționale.
De asemenea, programele operaționale pentru perioada 2007-2013 nu au avut indicatori comuni de realizare refe -
ritori la romi, care să fie reflectați în programele operaționale relevante ca „indicatori ai programului” și agregați la 
nivelul UE.
Romii ca o categorie separată ar fi fost incluși în rapoartele anuale de punere în aplicare numai în cazul în care un 
astfel de indicator specific ar fi fost selectat la stabilirea țintelor în cadrul programului operațional.
89
Pentru Spania, în perioada 2007-2013, populația romă nu a fost un grup-țintă specific pentru multe dintre ope -
rațiuni; prin urmare, nu exista nicio obligație de a preciza apartenența etnică a participanților. În plus, astfel cum 
s-a stabilit în Recomandarea Consiliului cu privire la măsurile de integrare efectivă a romilor, colectarea datelor pe 
criterii etnice poate fi o chestiune delicată și statelor membre ar trebui să li se permită să își aleagă metodele proprii 
de monitorizare în conformitate cu principiul subsidiarității.
90
Pentru perioada de programare 2014-2020, programele operaționale conțin dispoziții pentru a asigura consecvența 
datelor. De asemenea, acestea subliniază necesitatea de a pune toate definițiile la dispoziția tuturor beneficiarilor. În 
plus, Comisia a furnizat orientări practice pentru a asigura coerența între definițiile indicatorilor.
Există, de asemenea, o nouă cerință de a înregistra și a stoca datele privind performanța pentru fiecare operațiune 
în format electronic pentru a permite agregarea acestora atunci când este necesar în scopuri de monitorizare, eva -
luare, gestiune financiară, verificare și audit [articolul 24 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) nr. 480/2014 al 
Comisiei].
În România, existența a trei tipuri de indicatori a fost discutată și, în cele din urmă, soluționată în cadrul progra -
mului operațional „Capital uman” pentru perioada 2014-2020, care prevede indicatori de realizare și de rezultat la 
nivel de program, care ulterior au fost definiți în orientările specifice care însoțesc fiecare apel pentru depunerea 
candidaturilor.
91
Atunci când sunt vizate grupuri deosebit de vulnerabile, uneori este important să nu se stabilească niveluri-țintă 
cuantificate pentru rezultate (spre deosebire de niveluri-țintă pentru realizări), astfel încât să se evite efectele de 
„alegere a caimacului” (și anume, pentru intervenție sunt selectate grupuri mai puțin dezavantajate pentru a se 
atinge o rată de succes mai ridicată).
Pentru perioada de programare 2014-2020, obiectivele trebuie să se stabilească la nivelul operațiunilor pentru fie -
care indicator de rezultat relevant [a se vedea anexa III la Regulamentul delegat (UE) nr. 480/2014 al Comisiei].
Răspunsul Comisiei 88
92
Deși anexa I la Regulamentul privind FSE pentru perioada 2014-2020 nu prevede un indicator comun precis pentru 
participanții romi, monitorizarea integrării romilor se va îmbunătăți în mod semnificativ în cazurile în care sunt sta -
biliți indicatori specifici în programul operațional sau în cazul în care obiectivul specific vizează exclusiv populația 
romă.
În plus, colectarea de date privind participanții individuali va spori posibilitatea organismelor responsabile cu 
operațiunile și a autorităților de management de a agrega și de a monitoriza date privind participanții romi, inclusiv 
rezultatele.
În cazul operațiunilor care vizează exclusiv romii, informații detaliate cu privire la caracteristicile socio-economice și 
la situația pieței forței de muncă și rezultatele participanților la proiecte FSE vor fi colectate prin intermediul indica -
torilor comuni de realizare și de rezultat și al oricărui alt indicator specific convenit în programul operațional. Acest 
lucru este valabil, de asemenea, pentru prioritățile de investiții care nu vizează în mod exclusiv romii, dar pentru 
care programul operațional prevede un indicator specific referitor la romi. Acestea trebuie să fie înregistrate și sto -
cate la nivelul operațiunilor, astfel cum se prevede în anexa III la Regulamentul delegat (UE) nr. 480/2014 al Comisiei 
din 3 martie 2014.
93
Cadrul de reglementare actual permite remedierea deficienței identificate de Curte.
Statele membre care se confruntă cu provocări majore în ceea ce privește incluziunea socială a romilor le abordează 
prin intermediul priorității de investiții dedicate 9 (ii) referitoare la comunități marginalizate, cum ar fi romii. În acest 
caz, informațiile detaliate cu privire la caracteristicile socio-economice și la situația pieței forței de muncă și rezulta -
tele participanților la proiecte FSE cuprinse în prioritatea de investiții vor fi colectate prin intermediul indicatorilor 
comuni de realizare și de rezultat.
În plus, indicatorii specifici ai programului referitori la romi pot furniza informații specifice privind romii. În progra -
mele operaționale adoptate, 69 de indicatori specifici de program se referă la romi, în special în Croația, România, 
Slovenia și Spania.
Existența unei condiționalități ex ante  în această privință va îmbunătăți monitorizarea statelor membre în domeniu. 
Statele membre au termen până la sfârșitul anului 2016 pentru a îndeplini toate condiționalitățile ex ante .
96
Comisia subliniază că respectivele criterii de selecție ar trebui să fie în conformitate cu obiectivele specifice stabi -
lite în programele operaționale. Prin urmare, în cazul în care obiectivele specifice ale programelor operaționale nu 
vizează persoanele de etnie romă, criteriile de selecție se vor referi la grupurile defavorizate, astfel cum se mențio -
nează în obiectivele specifice ale programelor operaționale.
Pentru autoritatea de management pentru FEDR din Bulgaria, grupul-țintă a fost mai amplu decât populația romă, 
întrucât cererile de propuneri au fost structurate astfel încât să fie deschise pentru toate comunitățile marginalizate, 
nu doar pentru romi.
Răspunsul Comisiei 89
98
Pentru perioada de programare 2014-2020, programele operaționale conțin dispoziții pentru a asigura consecvența 
datelor. De asemenea, acestea subliniază necesitatea de a pune toate definițiile la dispoziția tuturor beneficiarilor. În 
plus, programul operațional oferă îndrumări practice pentru a asigura coerența între definițiile indicatorilor.
În ceea ce privește FEDR, raportarea cu privire la indicatorii de la nivel de program nu era obligatorie în perioada 
2007-2013. Indicatorii de la nivel de proiect sunt incluși în cererile respective și sunt monitorizați de statele membre.
Comisia primește cereri numai pentru proiectele majore.
99
În perioada de programare 2007-2013, nu au existat indicatori comuni de rezultat pe grupuri-țintă în cerințele de 
reglementare ale UE.
Prin urmare, expresia „grupuri vulnerabile” poate fi utilizată pentru a viza o categorie mai amplă de populație, care 
se află în situații de viață similare cu cele ale populației rome, fără a se face vreo diferențiere în funcție de aparte -
nența etnică.
În cazul specific menționat, populația romă nu era un grup-țintă distinct în cadrul programului operațional Anda -
lucía din FSE în cursul perioadei de programare 2007-2013, însă a fost abordată ca parte a populației vulnerabile 
expuse riscului de excluziune socială. Au fost stabilite valori-țintă pentru rezultate în ceea ce privește numărul total 
de persoane expuse riscului de excluziune.
100
În timp ce două administrații locale din Bulgaria nu și-au pus în aplicare proiectele din cauza opiniei publice nefavo -
rabile la nivel local, toate celelalte administrații locale sunt pe punctul de a finaliza cu succes (sau, în cazul Devnja, 
au făcut deja acest lucru) proiectele lor de locuințe sociale.
101
Comisia precizează că, deși punerea în aplicare a proiectelor a deviat în unele cazuri de la planificarea inițială, acest 
lucru nu a avut un impact direct asupra grupurilor-țintă.
102
A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 91 cu privire la efectele de „alegere a caimacului”.
103
Comisia subliniază că utilizarea unor criterii specifice romilor este adecvată în cazurile în care criteriile de selecție 
prevăzute în cererea de propuneri vizează în mod special persoanele de etnie romă, aspect care nu a fost aplicat 
sistematic pentru cele 19 proiecte auditate de Curtea de Conturi Europeană.
Răspunsul Comisiei 90
Caseta 10 - Modul vag în care a fost stabilit grupul-țintă și atenția insuficientă acordată 
factorilor culturali au afectat negativ implementarea unui proiect în domeniul sănătății 
(Bulgaria, proiectul nr. 4)
Faptul că populația de persoane vulnerabile nu a putut fi identificată în prealabil și, prin urmare, romii nu au fost 
menționați în mod specific drept grup-țintă se datorează limitărilor datelor din registrul național de verificare și 
necolectării de informații pe baza apartenenței etnice.
În cazul proiectului din Bulgaria care include controale de sănătate, beneficiarul a explicat că, din motive legate de 
nediscriminare, nu a fost vizată în mod specific nicio categorie de populație.
107
Deși este adevărat că SEPE a fost desemnat drept organism intermediar pentru acest program operațional abia în 
2014, participarea sa în cadrul ultimei reuniuni a comitetului de monitorizare a fost o ocazie pentru a face schimb de 
bune practici, utile în special în actuala perioadă de programare.
118 Prima liniuță
A se vedea răspunsurile Comisiei la punctele 81 și 88 privind cerințele de raportare și la punctul 91 privind efectele 
de „alegere a caimacului”.
118 A doua liniuță
Pentru perioada de programare 2014-2020, programele operaționale conțin dispoziții pentru a asigura consecvența 
datelor. De asemenea, acestea subliniază necesitatea de a pune toate definițiile la dispoziția tuturor beneficiarilor. În 
plus, programul operațional oferă îndrumări practice pentru a asigura coerența între definițiile indicatorilor.
Concluzii și recomandări
121
În unele cazuri, proiectele selectate nu vizează în mod explicit romii, ci grupuri de persoane defavorizate/vulne -
rabile, având în vedere abordarea integratoare explicată în răspunsul Comisiei la punctul 30. Acesta este motivul 
pentru care datele colectate, inclusiv cele financiare, precum și indicatorii utilizați nu au fost specifice romilor.
De asemenea, Comisia reamintește că programele operaționale regionale aferente perioadei 2007  2013 au cuprins 
proiecte-pilot privind sprijinul acordat în domeniul locuințelor în beneficiul grupurilor vulnerabile, inclusiv romii; 
astfel de proiecte au fost dezvoltate în mod explicit cu un accent mai puternic pe o perspectivă integrată, abordând 
mai multe dimensiuni asociate obiectivelor de incluziune socială. Din păcate, aceste proiecte nu erau finalizate la 
data-limită a auditului Curții de Conturi Europene care vizează operațiuni finalizate.
Răspunsul Comisiei 91
124
Comisia reamintește că anumite țări (de exemplu, Ungaria, Slovacia) au identificat integrarea romilor ca un subiect 
important în cadrele strategice naționale de referință (CNSR) ale acestora pentru perioada 2007-2013 și au elaborat 
abordări cuprinzătoare în vedea abordării acesteia, înainte de elaborarea strategiilor naționale de integrare a romi -
lor în contextul cadrului de politică al UE.
125
Comisia precizează că recomandarea din 2013 este mai degrabă o extindere a cadrului UE care depășește cadrul 
respectiv și prevede noi domenii care nu au fost menționate în comunicarea din 2011.
126
Deficiențele menționate de Curte au fost deja identificate de Comisie în evaluarea sa din 2012.
Recomandarea 1
Comisia precizează că recomandarea se adresează statelor membre.
Recomandarea  1 (a)
Comisia reamintește că nivelul de sprijin acordat din fondurile ESI pentru măsuri destinate comunităților margina -
lizate, cum ar fi romii, poate fi doar cu titlu indicativ, dat fiind faptul că statele membre sunt obligate să furnizeze 
date financiare doar atunci când este selectată prioritatea de investiții dedicată 9 (ii) din cadrul FSE și/sau atunci 
când s-au stabilit ținte/indicatori/obiective specifici (specifice) pentru alte obiective tematice relevante din cadrul 
FSE și FEDR.
Recomandarea  1 (b)
Comisia subliniază că, în cazul în care Regulamentul privind dispozițiile comune conține o condiționalitate ex ante  
generală privind combaterea discriminării pentru toate fondurile ESI, evaluarea îndeplinirii acesteia se limitează la 
criteriile prevăzute în regulamentele privind fondurile ESI. De asemenea, atunci când se decide cu privire la măsurile 
de politică specifice și corespunzătoare - inclusiv cu privire la conținutul strategiilor - aflate în competențele națio -
nale și regionale, ar trebui să fie respectat principiul subsidiarității.
În cazurile în care statele membre au selectat prioritatea de investiții dedicată 9 (iii) din cadrul FSE „Combaterea 
tuturor formelor de discriminare și promovarea egalității de șanse”, acestea trebuiau să includă obiective și ținte 
specifice în programele lor operaționale. Acest lucru este valabil în special pentru statele membre care au făcut 
obiectul unor recomandări specifice fiecărei țări  în acest domeniu..
Recomandarea  1 (c)
Articolul 5 din RDC prevede că organismele relevante care reprezintă societatea civilă fac parte din parteneriat și 
respectă principiul guvernanței pe mai multe niveluri. În conformitate cu articolul 5 alineatul (2), partenerii sunt 
implicați, printre altele, atât în faza de pregătire a acordurilor de parteneriat, cât și în pregătirea și punerea în apli -
care a programelor.
Răspunsul Comisiei 92
Recomandarea 2 (a)
Comisia acceptă recomandarea, consideră că aceasta ar trebui să fie pusă în aplicare la nivelul programelor operați -
onale și subliniază faptul că ia deja măsuri în acest sens.
Astfel cum se arată la punctul 38, Comisia a publicat în 2015 un document de orientare tematică intitulat „Orientări 
pentru statele membre cu privire la utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene pentru combaterea 
segregării spațiale și a celei școlare” ( Guidance for Member States on the use of European Structural and Investment 
Funds in tackling educational and spatial segregation ). Statele membre sunt invitate să respecte dispozițiile acestor 
orientări în cursul programării și punerii în aplicare pentru a preveni și a combate atât segregarea școlară, cât și cea 
în materie de locuințe, a comunităților marginalizate, inclusiv a romilor.
Comisia este pe deplin conștientă de faptul că punerea în aplicare efectivă pe teren este esențială. Prin urmare, 
Comisia contractează experți pentru a sprijini statele membre să pună în aplicare nota de orientare în special în 
Republica Cehă, Slovacia, Ungaria, România și Bulgaria.
Realocarea și modificarea programelor operaționale ar trebui, ca regulă generală, să fie inițiate de statele membre.
Recomandarea  2 (b)
Comisia acceptă recomandarea și consideră că ia deja măsuri în acest sens.
Comisia va utiliza pe deplin rapoartele naționale privind progresele înregistrate, inclusiv la reuniunile comitetului 
de monitorizare, cu scopul de a invita și de a încuraja statele membre să consolideze măsurile sprijinite din fondu -
rile ESI, dacă este necesar, pentru a aborda mai bine provocările identificate privind romii. În urma acestei discuții, 
statele membre pot înainta cereri de modificare a programelor operaționale, astfel cum se prevede la articolul 30 
alineatul (1) din RDC.
În plus, Comisia precizează că, în conformitate cu articolul 23 alineatul (1) litera (a) din RDC, aceasta își poate utiliza 
competența de a solicita statelor membre să își reprogrameze programele operaționale doar în vederea soluționării 
acelor provocări legate de romi care sunt identificate în recomandările specifice fiecărei țări și în cazul în care este 
necesară realocarea fondurilor în vederea abordării acestora.
128
Comisia subliniază că, în ceea ce privește FSE, lipsa axării pe integrarea romilor în cursul perioadei de programare 
2007-2013 este consecința abordării integratoare adoptate cu privire la persoanele defavorizate (a se vedea priorita -
tea „consolidarea incluziunii sociale a persoanelor defavorizate”). Prin urmare, a fost la latitudinea statelor membre 
să definească persoanele defavorizate pe care doreau să le vizeze, pe baza necesităților și a provocărilor cu care se 
confruntau.
În ceea ce privește indicatorii specifici romilor, nu exista nicio cerință de reglementare.
În plus, trebuie remarcat faptul că respectivele criterii de selecție ar trebui să fie în conformitate cu obiectivele 
specifice stabilite în programele operaționale. Prin urmare, în cazul în care obiectivele specifice ale programelor 
operaționale nu vizau persoanele de etnie romă, criteriile de selecție se refereau la grupurile defavorizate, astfel 
cum se menționează în obiectivele specifice ale programelor operaționale.
Răspunsul Comisiei 93
129
Comisia observă că, în afară de suma de 1,5 miliarde EUR care corespunde alocării pentru prioritatea de investiții 
9 (ii) din cadrul FSE, se furnizează finanțare suplimentară pentru incluziunea romilor prin intermediul unei serii de 
alte priorități de investiții, atât din cadrul FSE, cât și din cadrul FEDR (a se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la 
punctul 69).
130
Comisia precizează că printre responsabilitățile care îi revin în temeiul gestiunii partajate se numără sprijinirea 
statelor membre în a se asigura că modificările introduse pentru perioada 2014  2020 vor conduce la proiecte care 
contribuie mai bine la integrarea romilor, de exemplu prin evaluarea îndeplinirii condiționalităților ex ante  relevante, 
prin oferirea de orientări sau prin rolul său consultativ în comitetele de monitorizare.
131
Comisia face trimitere la răspunsul său la punctul 75 și consideră că obligația statelor membre de a aloca o anumită 
cotă minimă de fonduri către FSE [articolul 92 alineatul (4) din RDC], obligația de a aloca cel puțin 20 % din aceste 
resurse ale FSE pentru obiectivul tematic 9 „promovarea incluziunii sociale, combaterea sărăciei și a oricărei forme 
de discriminare” [articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul privind FSE] și necesitatea de a concentra sprijinul luând 
în considerare recomandările relevante specifice fiecărei țări (articolul 18 din RDC) garantează faptul că, în toate 
statele membre în care integrarea romilor reprezintă o provocare deosebită, se pune la dispoziție sprijin suficient 
din fondurile ESI pentru abordarea acesteia.
Recomandarea 3
Comisia precizează că recomandarea se adresează statelor membre.
Posibilitatea de a finanța acțiuni durabile pentru a sprijini în mod eficace integrarea romilor este abordată în moduri 
diferite în regulamentele privind fondurile ESI.
În primul rând, în cadrul perioadei de programare 2014-2020, sunt posibile măsuri pe termen lung (pe 7 ani), iar 
durata unui proiect ar trebui să fie proporțională cu obiectivele planificate.
În al doilea rând, Regulamentul privind FSE conține un cadru pentru o mai bună urmărire a rezultatelor pozitive în 
ceea ce privește incluziunea grupurilor marginalizate (printre care și romii) prin intermediul indicatorilor comuni de 
realizare și al indicatorilor de rezultat pe termen mai lung care vizează promovarea durabilității acțiunilor finanțate 
din FSE pentru comunitățile de romi marginalizate.
În al treilea rând, în cazul proiectelor de infrastructură finanțate prin FEDR, ca în cazul oricărui alt sector, statul 
membru ar trebui să ia în considerare modul în care va fi asigurată sustenabilitatea proiectului, în cazurile în care 
acest lucru este relevant, după încheierea acestuia (de exemplu, întreținerea).
Răspunsul Comisiei 94
Recomandarea 4
Comisia acceptă această recomandare și va ține seama de aceasta cât mai mult posibil pentru următoarea perioadă 
de programare.
În ceea ce privește perioada de finanțare 2014-2020, ar trebui remarcat faptul că obiectivele de integrare a romilor 
au fost deja reflectate în cadrul ESIF încă de la conceperea programelor operaționale pentru statele membre în 
cazul cărora se aplică condiționalitatea ex ante specifică referitoare la romi.
Inițiativa de revizuire a programelor operaționale revine în principal statelor membre. În conformitate cu Regula -
mentul privind dispozițiile comune, cererile de modificare a programelor transmise de un stat membru sunt justi -
ficate în mod corespunzător și prezintă, în special, impactul preconizat al modificărilor aduse programului asupra 
realizării strategiei Uniunii pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii și a obiectivelor specifice 
definite în program.
În contextul cadrului juridic pentru perioada 2014-2020, care face obiectul auditurilor, autoritatea de management 
a programului operațional în cauză are obligația să instituie un sistem pentru a înregistra și a stoca în format elec -
tronic datele referitoare la fiecare operațiune care sunt necesare, printre altele, în scopuri de monitorizare și evalu -
are. Aceasta se referă la date financiare, precum și la realizări și rezultate.
Recomandarea 5
Comisia precizează că recomandarea se adresează statelor membre și atrage atenția asupra faptului că, în afară de 
limitările legale din unele state membre privind colectarea de date referitoare la apartenența etnică, orice indi -
cator specific romilor se încadrează în regimul de protecție a datelor (articolul 8 din Directiva 95/46/CE) aplicabil 
așa-numitelor date sensibile. Persoanele fizice au dreptul să refuze să își dea acordul pentru colectarea datelor. Prin 
urmare, datele privind numărul de romi care participă la activitățile finanțate din fonduri ESI se bazează, într-adevăr, 
mai ales pe declarații pe propria răspundere privind apartenența la etnia romă.
Recomandarea 6
Comisia precizează că recomandarea se adresează statelor membre.
Cu toate acestea, Comisia subliniază faptul că punerea în aplicare integrală a acesteia în ceea ce privește posibilita -
tea ca FSE să finanțeze măsuri de incluziune socială, indiferent de legătura cu ocuparea forței de muncă, ar necesita 
o modificare a tratatului în sensul redefinirii misiunii FSE, astfel cum este prevăzută la articolul 162.
De asemenea, Comisia consideră că Regulamentul privind FSE, în forma sa actuală și interpretat în conformitate cu 
articolul 162 din TFUE, poate aborda deja chestiunea integrării romilor într-un mod solid din punct de vedere juridic, 
prin intermediul obiectivului tematic privind incluziunea socială.
În acest context, FSE poate finanța măsuri de integrare a romilor, cu condiția ca măsurile respective să facă parte 
dintr-un set de acțiuni care vizează facilitarea apropierii romilor, chiar și indirect, de piața muncii.
Această interpretare juridică a eligibilității măsurilor de integrare a romilor în cadrul FSE a fost comunicată statelor 
membre în noiembrie 2015.
Prin urmare, Comisia consideră că nu există nicio insecuritate juridică.
Răspunsul Comisiei 95
Recomandarea 7
Comisia acceptă această recomandare și va lua în considerare, în contextul pregătirii următorului cadru financiar 
multianual, la examinarea criteriilor de alocare a fondurilor, rolul pe care ar trebui să îl joace provocările legate de 
incluziunea socială, precum și necesitatea unei mai bune direcționări a resurselor pentru a sprijini comunitățile 
marginalizate.
133
Comisia subliniază că, în unele state membre, colectarea datelor privind apartenența etnică este ilegală și că aceasta 
este de competență națională.
În afară de limitările legale din unele state membre privind colectarea de date privind apartenența etnică, persoa -
nele fizice au dreptul să refuze să își dea acordul pentru colectarea datelor. Datele privind numărul de romi care 
participă la activitățile finanțate din fonduri ESI se bazează, într-adevăr, mai ales pe declarații pe propria răspundere 
privind apartenența la etnia romă.
Cu toate acestea, toți participanții în cadrul priorității de investiții 9 (ii) pot fi considerați ca făcând parte din comu -
nități marginalizate, cum ar fi romii, ceea ce va facilita raportarea privind acest grup-țintă pe parcursul perioadei de 
programare 2014-2020.
De asemenea, programele operaționale pentru perioada 2014-2020 conțin dispoziții pentru a asigura consecvența 
datelor. Acestea subliniază necesitatea de a pune toate definițiile la dispoziția tuturor beneficiarilor. În plus, progra -
mul operațional oferă îndrumări practice pentru a asigura coerența între definițiile indicatorilor.
Există, de asemenea, o nouă cerință de a înregistra și a stoca datele privind performanța pentru fiecare operațiune 
în format electronic pentru a permite agregarea acestora atunci când este necesar în scopuri de monitorizare, eva -
luare, gestiune financiară, verificare și audit [articolul 24 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) nr. 480/2014 al 
Comisiei].
Articolul 142 din RDC prevede că toate sau o parte din plățile intermediare ar putea fi suspendate în cazul în care 
„există o deficiență semnificativă în ceea ce privește calitatea și fiabilitatea sistemului de monitorizare sau a datelor 
privind indicatorii comuni și specifici”.
Recomandarea 8 (a)
Comisia nu acceptă această recomandare.
Comisia este întotdeauna dispusă să colaboreze cu statele membre, însă având în vedere diversitatea situațiilor și 
a abordărilor naționale, precum și necesitatea de a respecta principiul subsidiarității, Comisia consideră că nu este 
posibil și nici adecvat să elaboreze o metodologie comună în acest domeniu.
Recomandarea  8 (b)
Comisia nu acceptă această recomandare deoarece consideră că această chestiune ar trebui lăsată la latitudinea 
statelor membre, în conformitate cu principiul subsidiarității.
În plus, Comisia nu intenționează să colecteze date statistice cu privire la apartenența etnică în cadrul anchetei asu -
pra forței de muncă și nici în statisticile Uniunii Europene referitoare la venit și la condițiile de viață. Colectarea de 
date statistice privind populația romă este atât foarte dificilă din punct de vedere tehnic și juridic, cât și costisitoare.

CUM VĂ PUTE/uni021AI PROCURA PUBLICA/uni021AIILE UNIUNII EUROPENE?
Publica/uni021Bii gratuite:
  un singur exemplar:  
pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  mai multe exemplare/postere/hăr/uni021Bi:  
de la reprezentan/uni021Bele Uniunii Europene (http://ec.europa.eu/represent_ro.htm),  
de la delega/uni021Biile din /uni021Bările care nu sunt membre ale UE (http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm)  
sau contactând re/uni021Beaua Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm)  
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).
(*)  Informa/uni021Biile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine  
telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).
Publica/uni021Bii contra cost:
 pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Etapă Data
Adoptarea planului de audit/Demararea auditului 22.10.2014
Trimiterea oficială către Comisie (sau către o altă entitate auditată) a proiectului de 
raport21.3.2016
Adoptarea raportului final după procedura contradictorie 4.5.2016
Primirea răspunsurilor Comisiei (sau ale altei entități auditate) în toate versiunile 
lingvistice14.6.2016
Cu o populație estimată la 6,2 milioane de persoane, romii 
reprezintă cea mai mare minoritate etnică din UE. Cu toate 
acestea, populația romă este în cea mai mare parte 
marginalizată. În cadrul acestui raport, Curtea a  evaluat 
dacă inițiativele de politică ale UE și sprijinul financiar 
acordat Bulgariei, Spaniei, Ungariei și României au 
contribuit în mod eficace la integrarea romilor. În perioada 
2014-2020, a fost alocată o sumă de aproximativ 
1,5 miliarde de euro pentru integrarea comunităților 
maginalizate, cum ar fi romii. Curtea a constatat că, deși 
Comisia Europeană a  realizat progrese semnificative în 
definirea inițiativelor de politică ale UE care promovează 
integrarea romilor, există în continuare o serie de 
obstacole și de dileme, fiind necesare eforturi 
suplimentare, atât la nivelul Comisiei, cât și în statele 
membre.
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ