RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 14.2.2007 
COM(2007)35 final 
  
COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE CONSILIU, PARL AMENTUL EUROPEAN, 
COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN 
Piaţa internă de mărfuri: o piatr ă de temelie a competitivit ăţii europene  
 
RO 2   RO COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE CONSILIU, PARL AMENTUL EUROPEAN, 
COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN 
Piaţa internă de mărfuri: o piatr ă de temelie a competitivit ăţii europene  
 
(Text cu relevan ţă pentru SEE)  
Prezenta Comunicare este prezentat ă în contextul revizuirii par ţiale a conceptului de pia ţă 
unică a secolului 21. Ca urmare, aceasta con ţine o scurt ă analiză a uneia dintre cele patru 
libertăţi, şi anume libera circula ţie a mărfurilor, înso ţeşte şi explică un număr de iniţiative noi 
concrete destinate s ă îmbunătăţească libera circula ţie a mărfurilor. 
Până în prezent, cele mai importante bari ere tehnice în calea liberei circula ţii a mărfurilor în 
cadrul UE au fost fie înl ăturate, fie împiedicate s ă apară. Întreprinderile şi cetăţenii sunt în 
general satisf ăcuţi de modul în care func ţionează în prezent pia ţa internă de mărfuri.  
Cu toate acestea, rezultatele consult ărilor publice asupra viitorului pie ţei interne arat ă 
că încă mai exist ă câteva puncte slabe importante ale pie ţei interne de m ărfuri care au în 
continuare un efect negativ asupra afacerilor private şi consumatorilor deopotriv ă. De 
exemplu, p ărţile interesate consider ă că normele tehnice interne le împiedic ă în continuare 
accesul efectiv la liberul schimb din UE . Acest lucru face ca produsele respective s ă nu poată 
fi găsite de către consumatori şi ca opţiunile lor s ă fie astfel limitate. P ărţile interesate se 
plâng şi de nesiguran ţa şi lipsa de coeren ţă a cerinţelor actuale ale UE referitoare la 
comercializarea produselor, dar şi de lipsurile sistemului de  marcaj CE al produselor. 
Consumatorii sunt nesi guri în ceea ce prive şte semnifica ţia complet ă a marcajului CE, iar 
unele state membre sunt mai severe decât  celelalte din punctul de vedere al aplic ării acestor 
norme. Este posibil ca certificatele de conformitate s ă nu fie recunoscute în alte ţări şi 
producătorii să suporte anumite costuri diferen ţiate percepute de organismele de testare şi 
certificare. Mai mult decât atât, mul ţi cetăţeni încă se confrunt ă cu formalit ăţi inutile şi costuri 
suplimentare pentru înmatricularea sau tr ansferarea autoturismului personal în ţara de origine.  
O piaţă internă integrat ă, fără frontiere, reprezint ă cea mai bun ă modalitate de a 
consolida competitivitatea economiei europene . Deoarece schimbul anumitor produse în 
cadrul UE este în continuare îm piedicat de un exces de birocra ţie, formalit ăţi şi nesiguran ţă, 
prezenta Comunicare propune patru noi ini ţiative care s ă faciliteze libera circula ţie a 
mărfurilor şi să simplifice şi să modernizeze normele şi principiile pie ţei interne, în 
conformitate cu principiile unei mai bune legifer ări: 
• Propunerea unei directive de stabilir e a procedurilor în vederea aplic ării anumitor norme 
tehnice na ţionale pentru produsele co mercializate în mod legal în alt stat membru; 
• Propunerea unui regulame nt aplicabil activit ăţii de acreditare şi supraveghere a pie ţei; 
• Propunerea unei decizii asupra unui cadru le gal comun pentru produsele industriale; 
• O comunicare interpretativ ă asupra procedurilor de înma triculare a autovehiculelor 
provenite din alt stat membru.  
Aceste patru ini ţiative reprezint ă elementele vitale ale relans ării strategiei privind cre şterea 
economic ă şi crearea de locuri de munc ă. Ele fac parte integrat ă din noile obiective şi seturi 
de iniţiative pe care Comisia le va prezenta în revizuirea actual ă a pieţei unice pentru secolul 
21. 
 
RO 3   RO 1. I NTRODUCERE  
Piaţa internă de mărfuri este un element fundamental al integr ării europene. Ceea ce 
acum 50 de ani reprezenta o parte a uniunii vamale care implica, începând din anul 
1968, desfiin ţarea taxelor vamale în interiorul Comunit ăţii Europene şi stabilirea 
unui tarif extern comun, a devenit de-a l ungul anilor unul dintre stâlpii majori ai 
puterii şi stabilităţii europene. Sub rezerva complexit ăţii şi dimensiunii majore ale 
acestei misiuni, Comunitatea a fost capabil ă să introducă, relativ repede, un cadru 
legal care a transformat într-un mod pozitiv soarta cet ăţenilor şi a afacerilor private 
deopotriv ă. Piaţa internă a mărfurilor nu reprezint ă doar un catalizator important al 
creşterii economice în interiorul Comunit ăţii, ci şi un factor important de influen ţă 
asupra capacit ăţii UE de a concura pe plan interna ţional.  
Prezenta Comunicare este prezentat ă în contextul revizuirii actuale a pie ţei unice 
pentru secolul 21, ale c ărei rezultate vor fi prezentate în dou ă etape pe parcursul 
anului 2007: un rapo rt intermediar prev ăzut pentru februarie 2007 cu ocazia 
Consiliului European de prim ăvară, care va fi urmat de mai multe propuneri concrete 
în toamna anului 2007. Aceast ă revizuire se bazeaz ă pe o consultare public ă 
efectuată în 2006 şi va furniza o analiz ă globală a celor patru libert ăţi ale pieţei unice 
interne. Raportul final va prezenta o serie de ini ţiative, ceea ce le va complementa pe 
cele dezvoltate în prezenta Comunicare şi propunerile aferente.  
Comunicarea înso ţeşte şi explică un număr de noi ini ţiative care vor facilita libera 
circulaţie a mărfurilor pe fundalul persisten ţei unor nesiguran ţe şi/sau formalit ăţi 
aplicabile plas ării pe piaţă a anumitor produse în cadrul UE.  
2. P IAŢA INTERN Ă DE MĂRFURI FUNC ŢIONEAZ Ă BINE … 
Piaţa internă a mărfurilor a apropiat şi mai mult economiile europene, iar activitatea 
comercial ă dintre statele membre a cres cut în mod semnificativ. Comer ţul intra-UE-
27 reprezint ă două treimi din totalul activit ăţilor comerciale şi arată importan ţa 
majoră a comer ţului între cele 27 de state membre, fa ţă de comer ţul cu restul 
lumii. 
În zilele noastre este greu de imaginat o via ţă în cadrul UE f ără produse 
provenite din alte ţări decât cea de origine. În toate magazinele din Europa exist ă 
acum o mult mai mare varietate de produse ma i bune din punct de vedere calitativ. 
Nici produsele de uz cotidian nu sunt fabricate în exclusivitate în ţara de origine, ele 
provenind acum din toat ă Europa. Şi nu doar cet ăţenii europeni beneficiaz ă de 
roadele pie ţei interne de m ărfuri. Afacerile private pot ope ra mult mai eficient prin 
reducerea costurilor de conformitate şi prin economiile aferente balan ţei oferite de 
armonizarea normelor tehnice na ţionale. 
În privinţa pieţei interne de m ărfuri, aproape toate promisiunile f ăcute în 1985 prin 
Cartea alb ă referitoare la realizarea pie ţei interne au fost respectate. Prin aplicarea 
articolelor 28-30 din Tratatul de instituire a Comunit ăţilor Europene şi a legisla ţiei 
secundare a CE, au fost eliminate aproape to ate barierele tehnice în calea schimbului 
de mărfuri în interiorul UE şi, în special, obstacolele legate de lan ţul de distribu ţie. 
Majoritatea lucr ărilor de baz ă au fost realizate înaint e de anul 1992. Cele mai 
 
RO 4   RO importante bariere existente în calea schimbului de m ărfuri între ţările UE se afl ă în 
domeniile nearmonizate sau în altele, egale ca importan ţă, cum ar fi, de exemplu, 
impozitarea (unde nivelul de armonizar e nu este suficient pentru a înl ătura eficient 
toate barierele determ inate de impozitare şi inadverten ţele de pe pia ţa unică) şi 
proprietatea intelectual ă. 
Sondajele arat ă că majoritatea întreprinderilor şi a cetăţenilor este satisf ăcută de 
modul în care func ţionează în prezent pia ţa internă de mărfuri. Rezultatele edi ţiei 
speciale a Tabloului  de bord al pie ţei interne despre „10 ani de pia ţă internă fără 
frontiere” (2002) indic ă faptul c ă 76% din companiile part icipante la sondaj, 
exportatoare c ătre 6 sau mai multe ţări europene, au considerat c ă impactul pie ţei 
interne asupra afacerii lor a fost pozitiv. Pe ste 60% dintre aceste companii au afirmat 
că piaţa internă a contribuit la succesul ob ţinut în vânzarea produs elor proprii în alte 
ţări membre. Un Eurobarometru recent arat ă că 3 din 4 cet ăţeni ai UE (75%) cred c ă 
piaţa internă de mărfuri are un impact pozitiv.  
3. ...  DAR SE SCHIMB Ă RAPID … 
De la eliminarea controalelor la frontiere le interne, începând cu 1 ianuarie 1993, 
situaţia din interiorul şi exteriorul Uniunii Europene s-a schimbat semnificativ.  
• Consumatorii beneficiaz ă de avantajele pie ţei interne a m ărfurilor: începând 
cu 1993, pia ţa internă a mărfurilor a avut ca scop eliminarea tuturor barierelor 
tehnice din lan ţul de aprovizionare as tfel încât produsele s ă poată fie vândute 
consumatorilor la nivel local. Produs ele erau oferite aproape exclusiv 
consumatorilor la vânzare în statul membru de re şedinţă al acestora. Strângerea 
informaţiilor privind alte produse comercializate în alte state din UE era dificil ă şi 
necesita timp. La ora actual ă, lanţul de aprovizionare tradi ţional din anii 90 este 
complementat prin noi lan ţuri de aprovizionare. Datorit ă utilizării crescânde a 
Internet-ului, abolirii frontierelor în UE, introducerii monedei euro, sc ăderii 
preţurilor de transport etc., clien ţii/consumatorii dispun de o alegere mai mare 
privind modul (unde, când şi cum) de achizi ţionare a unui produs dat. În 
consecinţă, aceştia achizi ţionează din ce în ce mai multe produse (cum ar fi 
autovehiculele) în alte st ate membre sau la distan ţă. Prin urmare, întreprinderile 
sunt din ce în ce mai pu ţin susceptibile s ă întâlneasc ă obstacole comerciale în UE, 
iar consumatorii din ce în ce mai mult. 
• Inovaţiile în materie de produse avanseaz ă foarte rapid:  Noile tehnologii 
emergente permit introducerea rapid ă pe piaţă a noilor produse şi creşterea 
flexibilităţii proceselor de produc ţie. 
• Întreprinderile trebuie s ă se adapteze rapid la noile provoc ări. Întreprinderile 
se confrunt ă în prezent cu provoc ări majore, dintre care unele provin din interior 
(dezvoltarea tehnologic ă din ce în ce mai rapid ă, lipsa de personal calificat), iar 
altele din exterior (orizontul de a şteptare al societ ăţii cu privire la consumator, 
protecţia mediului înconjur ător şi a sănătăţii). În acela şi timp, s-a dezvoltat un nou 
sistem economic mondial caracterizat printr-o mobilitate crescut ă. Afacerile 
                                                 
1 http://ec.europa.eu/internal_market/strategy/index_en.htm. 
 
RO 5   RO private din UE se confrunt ă cu interna ţionalizarea crescut ă a economiei mondiale, 
determinat ă de îmbun ătăţirea transporturilor, costurile în comunica ţii tot mai mici, 
barierele reduse în calea schimbului şi a investi ţiilor, precum şi de concuren ţa mai 
energică cu noii competitori globali. 
4. ...  NU ESTE O CAUZ Ă DE SATISFAC ŢIE 
În ciuda numeroaselor sale succese, piaţa internă de mărfuri nu este finalizat ă. 
Aceasta trebuie s ă ia în considerare cele mai recente descoperiri tehnologice, mediul 
global şi cererile schimb ătoare ale consumatorilor. Îmbun ătăţirea pieţei interne este 
un proces care progreseaz ă permanent şi care cere efort constant, vigilen ţă şi 
actualizare. 
Comisia a lansat o consultare public ă privind viitorul pie ţei interne  în aprilie 
2006 . Rezultatele sale arat ă că, deşi multe dintre p ărţile interesate sunt mul ţumite de 
realizările sale semnificative, sunt percepute dou ă dificult ăţi importante 
privitoare la pia ţa internă de mărfuri.  
• Regulile tehnice na ţionale constituie în conti nuare bariere importante în 
calea liberului schimb în interiorul UE.  Punerea în aplicare ineficient ă a 
normelor din Tratat, în special în sectoarele  privitoare la produse care nu au fost 
armonizate, este considerat ă un obstacol major, îndeosebi pentru IMM-uri. P ărţile 
interesate sus ţin că regulile tehnice na ţionale înc ă duc la obstacole importante în 
ceea ce prive şte libera circula ţie a mărfurilor în cadrul UE şi că aceasta cauzeaz ă 
controale şi teste administrative suplimentare. P ărţile interesate consider ă că 
sistemul actual de supraveghere a pie ţei necesit ă îmbunătăţiri substan ţiale, 
deoarece nu exist ă o unitate de abordare în statele membre. În afara de aceasta, 
statelor membre le lipsesc resu rsele adecvate pentru a face fa ţă unui mediu de 
afaceri în continu ă schimbare în ceea ce prive şte schimbul de m ărfuri.  
• Multe dintre normele UE s unt neuniforme sau opresive:  Părţile interesate se 
plâng de nesiguran ţa şi lipsa de uniformitate ale normelor europene. De exemplu, 
aceluiaşi produs îi sunt aplicabile defini ţii diferite, în timp ce alte no ţiuni 
fundamentale nu sunt definite deloc. Exist ă o suprapunere de proceduri diferite 
privitoare la evaluarea conformit ăţii, iar organismele de evaluare a conformit ăţii 
se confrunt ă încă cu bariere legale. P ărţile interesate sunt, de aceea, de p ărere că 
întregul cadru legal de reglementare privitor la m ărfuri rămâne prea fragmentat. 
Părţile interesate arat ă de asemenea lipsurile sistemului de marcaj CE, 
semnifica ţia sa reală fiind adeseori în ţeleasă greşit.  
În plus, se ridică treptat noi bariere pentru cet ăţeni, un exemplu fiind domeniul 
autovehiculelor. Transferul  autovehiculelor în alt st at membru constituie înc ă o cauză 
majoră de nemul ţumire, în special din cauza procedurilor greoaie de omologare şi 
înmatriculare. Procedurile de omologare pent ru autovehiculele folosite sunt deseori 
încete şi costisitoare, iar alt ădată conduc la interdic ţia de utilizare a unei ma şini care 
a fost rulat ă anterior, în mod legal, pe drumurile  unui alt stat membru. Procedurile de 
                                                 
2 SEC(2006)1215 din 20.9.2006. 
 
RO 6   RO înmatriculare ale ma şinilor provenite din alt stat membru cer în mod frecvent 
parcurgerea unor formalit ăţi administrative greoaie. 
5. G ĂSIREA SOLU ŢIILOR  
Rezultatele consult ării publice asupra viitorului pie ţei interne sunt lipsite de 
ambiguitate: calitatea legisla ţiei UE privitoare la m ărfuri necesit ă îmbunătăţiri şi 
este o acut ă nevoie de a acorda mai mult ă atenţie nevoilor şi intereselor 
cetăţenilor  în ceea ce prive şte piaţa internă de mărfuri.  
Prin urmare, Comisia înainteaz ă patru iniţiative diferite:  
• Propunerea unei directive a  Parlamentului European şi a Consiliului, de stabilire 
a procedurilor în vederea aplic ării anumitor reguli tehnice na ţionale pentru 
produsele comercializate în mod legal în alt stat membru şi de abrogare a Deciziei 
CE/3052/95; 
• Propunerea unui Regulament  al Parlamentului European şi al Consiliului, de 
stabilire a cerin ţelor pentru acreditarea şi supravegherea pie ţei cu privire la 
comercializarea produselor; 
• Propunerea unei Decizii  a Parlamentului European şi a Consiliului, de stabilire a 
unui cadru comun pentru comercializarea pe pia ţă a produselor;  
• O comunicare interpretativ ă asupra procedurilor de înmatriculare a 
autovehiculelor originare din alt stat membru.  
Obiectivul acestor ac ţiuni îl constituie  rezolvarea unora dintre dificult ăţile principale 
legate de pia ţa internă de mărfuri, care au reie şit din consult ările publice asupra 
viitorului pie ţei interne, cu ajutorul urm ătoarelor solu ţii:  
5.1. Eliminarea barierelor impo rtante pentru liberul schimb, care sunt cauzate de 
regulile tehnice na ţionale 
Principiul liberei circula ţii a mărfurilor este enun ţat în Tratatul de instituire a 
Comunităţii Europene şi este direct aplicabil în toate statele membre. Tratatul 
obligă statele membre s ă accepte produsele fabricate sau comercializate în alt 
stat membru  care nu fac obiectul armoniz ării comunitare, dac ă restricţiile de 
comercializare nu pot fi justificate în mod specific pe baza unor cerin ţe de ordin 
public general, cum ar fi protec ţia sănătăţii omului sau protec ţia mediului 
înconjurător. Acest lucru înseamn ă că anumite bariere na ţionale pot fi justificate, iar 
altele nu.  
Cu toate acestea, practica demonstreaz ă că obstacolele tehnice în calea liberei 
circulaţii a mărfurilor în cadrul UE sunt înc ă destul de r ăspândite.  Obstacolele 
tehnice sunt create prin reguli na ţionale care oblig ă întreprinderile s ă adapteze 
produsele plasate pe pia ţă în mod legal în statul membru de origine la regulile 
statului membru de destina ţie. Într-unul dintre sondaje , aproximativ 35% dintre 
 
RO 7   RO întreprinderi au raportat probleme cu regulile tehnice din alt stat membru şi 
aproximativ 50% dintre în treprinderi au decis s ă-şi adapteze produsele acestor reguli.  
Existenţa în continuare a acestor obstacole este explicat ă de anumi ţi factori.  
Multora dintre întreprinderi le lipsesc experien ţa, timpul, resursele umane adecvate şi 
banii necesari pentru a- şi susţine drepturile în statul membru unde inten ţionează să-şi 
vândă produsele. De asemenea, exist ă şi o destul de r ăspândită lipsă de cunoa ştere de 
către întreprinderi şi autorităţile naţionale a principiului liberului schimb al 
mărfurilor. Ele se confrunt ă adesea cu nesiguran ţa juridică privind sarcina probei în 
cazul în discu ţie. În plus, când decid pl asarea unui produs pe pia ţa unui alt stat 
membru, întreprinderile î şi asumă riscuri. În cazul întrep rinderilor, este dificil s ă se 
estimeze în prealabil dac ă acestea î şi pot comercializa produsele în mod legal în alt 
stat membru. Chiar dac ă Curtea de Justi ţie a confirmat principiul conform c ăruia 
statele membre sunt obligate s ă despăgubească persoanele pentru pierderi şi daune 
cauzate ca urmare a înc ălcării dreptului comunitar direct aplicabil pentru care acestea 
sunt considerate responsabile. Acest lucru duce în practic ă la evitarea riscurilor: 
întreprinderile se vor „pune la ad ăpost”, evitând orice poten ţial conflict sau discu ţie 
cu autorit ăţile naţionale din statul membru de destina ţie. 
Principiul liberei circula ţii a mărfurilor este consacrat în Tratatul de instituire a 
Comunit ăţilor Europene  şi a fost subiectul unor numeroase decizii judec ătoreşti ale 
Curţii de Justi ţie. Trebuie consolidate eforturile pentru a-i conferi o opera ţionalitate 
desăvârşită, astfel încât produsele comercializate în mod legal pe pia ţa unui stat 
membru s ă poată fi comercializate cu u şurinţă oriunde în alt ă parte în UE. 
Propunerea unei directive de stabilire a procedurilor în vederea aplic ării anumitor 
reguli tehnice na ţionale pentru produsele pl asate în mod legal pe pia ţa din alt stat 
membru şi de abrogare a Deciziei CE/3052/95 asigură, prin urmare, faptul c ă 
întreprinderile se vor putea baza pe acest principiu al Tratatului şi că administra ţiile 
naţionale vor de ţine instrumentele pentru punerea sa în aplicare.  
Filosofia acestei pr opuneri se bazeaz ă pe transparen ţă şi eficienţă: transparen ţa 
informaţiilor ce vor fi schimbate între întreprinderi şi autorităţile naţionale, eficien ţa 
prin evitarea oric ărei repetări ale verific ărilor şi testelor, în acela şi timp permi ţându-
se statelor membre s ă-şi menţină un nivel ridicat de protec ţie a consumatorilor şi a 
mediului înconjur ător. Propunerea abordeaz ă îndeosebi sarcina probei prin stabilirea 
condiţiilor procedurale legate de respingerea accesului pe pia ţă a unui produs. 
Propunerea stabile şte că statul membru de destina ţie trebui s ă justifice în scris 
motivele tehnice sau ştiinţifice precise care s ă explice inten ţia acestuia de a refuza 
produsului accesul pe pia ţa naţională. Operatorul economic va avea, de asemenea, 
dreptul de a- şi apăra cauza şi de a prezenta argumente solide autorit ăţilor 
competente. 
5.2. Aducerea produselor pe pia ţă: prioritate siguran ţei! 
Dezvoltarea treptat ă a pieţei interne de m ărfuri a creat un amestec de reguli şi 
proceduri diferite.  Unele dintre ele sunt foarte costisitoare pentru întreprinderi şi 
autorităţile de supraveghere şi determin ă costuri administrative ridicate inutile şi 
                                                 
3 Al doilea raport bianual privind aplicarea principiului recunoa şterii reciproce în cadrul pie ţei unice – 
Com (2002) 419 final din 23 iulie 2002 - COM(2002) 419 final din 23 iulie2002. 
 
RO 8   RO nesiguran ţă legală pentru punerea lor în aplicare. De şi iniţial create pentru a cre şte 
gradul de s ănătate şi siguranţă a oamenilor, regulamentele tehnice pot deveni şi 
instrumente ale protec ţionismului de pia ţă. 
În primul rând, regulile privitoare la evaluarea conformit ăţii produselor trebuie s ă 
fie mult mai pu ţin complicate pentru întreprinderi şi autorităţi. În situa ţia actuală, 
unora dintre produse trebuie s ă li se aplice proceduri dife rite pentru a se conforma 
cerinţelor mai multor directive diferite. În multe domenii, întreprinderile trebuie s ă 
asigure respectarea nu numai a unei singure norme legislative, ci şi a unei variet ăţi de 
alte instrumente legale. Din cauza formul ărilor şi conceptelor diferite, devine din ce 
în ce mai dificil pentru întreprinderi s ă îşi înţeleagă obligaţiile legale. Ele sunt for ţate 
să recurgă tot mai mult la expertiza legal ă pentru a pune legea în aplicare în mod 
corespunz ător. În anumite cazuri, produc ătorii sunt chiar for ţaţi să meargă la diferite 
organisme de testare pentru a- şi certifica acela şi produs conform ma i multor directive 
diferite. În plus, a devenit necesar ă o atestare independent ă şi autoritar ă a 
competen ţei, imparţialităţii şi integrităţii organismelor de evaluare a conformit ăţii 
produselor.  
În al doilea rând, activităţile de supraveghere a pie ţei sunt cruciale pentru protec ţia 
consumatorilor împotriva produselor nesigure şi neconforme. Siguran ţa pieţei 
europene depinde într-o mare m ăsură de aplicarea activ ă şi uniform ă a cerinţelor 
legate de siguran ţa produselor comunitare. Cu toate aceste, autorit ăţile naţionale nu 
dispun de mijloacele necesare pent ru a efectua supravegherea pie ţei în mod eficient 
şi unitar. Ele se confrunt ă constant cu noi provoc ări, de exemplu, schimbarea rapid ă 
a economiilor, noile produse de pe pia ţă şi numărul tot mai mare de importuri din 
ţările terţe. Mai mult, interna ţionalizarea crescut ă şi complexitatea tranzac ţiilor 
comerciale fac s ă fie din ce în ce mai dificil ă identificarea actorilor din lan ţul de 
distribuţie, iar autorit ăţile sunt adesea incapabile s ă găsească persoana potrivit ă 
căreia să i se adreseze când se ive şte o problem ă. 
Modul în care este organizat ă în prezent supravegherea pie ţei în Europa nu mai este 
adecvat unei pie ţe interne f ără frontiere. Produsele circul ă liber în interiorul 
Comunităţii fără a trece prin nici un punct inte rn de verificare, dar atribu ţiile 
autorităţilor naţionale sunt limitate la propriul lor teritoriu.  
Consecinţa este pătrunderea unor produse nesigure care sunt plasate pe pia ţă. Aceste 
produse constituie adesea un risc pentru s ănătatea şi starea financiar ă ale 
consumatorului. Aceast ă situaţie creează şi un avantaj concuren ţial neloial pentru 
operatorii care nu se conformeaz ă regulilor, în special în domeniile în care pre ţul este 
esenţial. Prin nerespectarea cerin ţelor materiale sau procedurale, ei pot face 
importante economii la costurile aferente conform ării şi, în consecin ţă, îşi pot oferi 
produsele la pre ţuri mai mici decât ale concuren ţilor lor care respect ă legea. 
Prin urmare, activit ăţile de supraveghere a pie ţei trebuie coordonate şi consolidate 
pentru toat ă piaţa internă fără frontiere, unde este adesea nevoie de o ac ţiune 
concertată, la nivelul întregii Europe.  
În al treilea rând, marcajul CE  are nevoie de o protec ţie mult mai bun ă. Teoretic, 
rolul marcajului CE este simplu: el arat ă autorităţilor însărcinate cu aplicarea sa şi 
consumatorilor c ă producătorul declar ă faptul c ă a aplicat toate directivele CE 
 
RO 9   RO relevante. Un produs ce poart ă marcajul CE beneficiaz ă, prin urmare, de libera 
circulaţie în interiorul Comunit ăţii.  
De asemenea, mul ţi comercian ţi din interiorul şi exteriorul UE nu în ţeleg întotdeauna 
semnifica ţia marcajului CE, iar un num ăr de produse ce poart ă acest marcaj nu 
respectă legislaţia. Aceste produse nu ofer ă, în mod normal, acela şi nivel de 
siguranţă ca cele conforme şi constituie, prin urmare, un risc major pentru 
consumatori. În afar ă de aceasta, produsele neconforme pot fi ob ţinute la pre ţuri mai 
scăzute. Aceast ă situaţie creează şi un avantaj concuren ţial neloial pentru operatorii 
care nu se conformeaz ă regulilor. 
Propunerea de decizie privind un cadru co mun pentru comerc ializarea pe pia ţă a 
produselor  va simplifica procedurile variate de evaluare a conformit ăţii 
produselor, cu scopul de a evita suprapunerile şi a reduce procedur ile greoaie. De 
asemenea, va prezenta prevederile ar monizate pentru viitoarea legisla ţie. 
În paralel cu aceast ă propunere, Comisia  va garanta totodat ă protecţia legală a 
marcajului CE  prin înregistrarea sa ca marc ă colectivă. Această modalitate nou ă de 
protecţie va permite autorit ăţilor publice s ă întreprind ă acţiuni rapide şi eficiente 
împotriva abuzurilor. Va proteja de asemenea afacerile private care respect ă regulile 
împotriva comercian ţilor necinsti ţi care aplic ă marcajul CE pe un produs care nu 
prezintă nivelul ridicat de protec ţie cerut în Europa. 
Propunerea de Regulament privind stabilirea cerin ţelor pentru acreditare şi 
supravegherea pie ţei legate de plasarea pe pia ţă a produselor va facilita evaluarea 
conformit ăţii prin acreditarea laboratoarelor şi caselor de testare, astfel ca 
certificatele şi rapoartele de testare emise de acestea s ă fie acceptate în toat ă Uniunea 
European ă. 
În prim plan r ămâne siguran ţa consumatorului. Propunerea de Regulament privind 
stabilirea cerin ţelor pentru acreditare şi supravegherea pie ţei legate de plasarea pe 
piaţă a produselor va întări şi activităţile de supraveghere a pie ţei în UE, astfel 
încât produsele neconforme s ă fie uşor identificate şi retrase de pe pia ţă.  
5.3. Asistarea cet ăţenilor la transferul ma şinii personale în alt stat membru 
Comisia a promis în Agenda Cet ăţenilor că va ridica anumite bariere pentru cet ăţeni. 
Barierele apar adeseori în momentul în care cet ăţenii achizi ţionează autovehicule din 
alt stat membru. De şi câteva m ăsuri (de exemplu, sistemul CE de omologare – tip 
unitară a vehiculelor -WVTA – şi noul regulament privind ex ceptarea pe categorii) 
au făcut ca achizi ţionarea transfrontalier ă a autovehiculelor s ă fie mult mai u şoară, 
mulţi dintre cet ăţeni se confrunt ă încă cu formalit ăţi inutile şi costuri suplimentare 
pentru înmatricularea ma şinii proprii sau transferarea acesteia în ţara lor de re şedinţă. 
Numeroasele probleme practice cauzate de formalit ăţile birocratice de înmatriculare 
constituie în continuare un impediment pentru achizi ţionarea de c ătre cetăţeni a unei 
maşini din str ăinătate.  
                                                 
4 COM (2006) 211 din 10.5.2006 
 
RO 10   RO Este posibil ca multe dintre aceste probleme s ă dispară pe termen lung, atunci când 
toate maşinile vor avea un certificat de  înmatriculare armonizat. 
Ca urmare, Comisia a optat pentru publicarea unei comunicări interpretative privind 
procedurile de înmatriculare a autovehic ulelor originare din alt stat membru . 
Această comunicare ofer ă o descriere general ă completă a principiilor legilor CE 
care se aplic ă înmatricul ării autovehiculelor în alt stat membru decât cel din care 
acesta a fost achizi ţionat şi transferului înmatricul ării între statele membre, în lumina 
recentelor dezvolt ări ale legisla ţiei europene şi a jurispruden ţei Curţii de Justi ţie.  
Comunicarea va servi ca baz ă a unui ghid al cet ăţenilor privind transf erul de vehicule 
în cadrul UE.  
6. C ONCLUZIE  
Una dintre principalele priorit ăţi ale Comisiei Europene este s ă facă piaţa internă a 
mărfurilor s ă funcţioneze mai bine pentru întreprinderi şi cetăţeni deopotriv ă. 
Cerinţele fundamentale nu difer ă foarte mult fa ţă de cele din 1985, când Comisia a 
publicat Cartea sa alb ă privind finalizarea pie ţei interne, şi nici de cele din 1993 când 
a fost introdus ă piaţa unică european ă. Acum, ca şi atunci, o pia ţă integrată, fără 
frontiere, reprezint ă cea mai bun ă modalitate de a consolida competitivitatea 
economiei europene. Prin urmare, o pia ţă internă a mărfurilor mai eficient ă 
reprezintă un element critic în relansarea st rategiei pentru locuri de munc ă şi creştere 
economic ă care să permită UE să concureze şi să aibă succes într-o economie 
globalizat ă, unde principalii parteneri de tranzac ţii au pie ţe extinse şi unificate. 
Aceste patru ini ţiative reprezint ă un pas important în aceast ă direcţie. Ele constituie o 
parte important ă a noii strategii privind pia ţa unică a secolului 21.