În comparație cu 2014, în 2019 publicul are o opinie mai bună cu privire la Uniunea Europeană. Sondajele Eurobarometru demonstrează o largă susținere din partea cetățenilor față de proiectul european și realizările sale.

Comisia Juncker și-a preluat mandatul după o nouă criză a datoriilor în Grecia. Pe lângă faptul că a facilitat negocierile între toate părțile implicate, Comisia a lansat, în iulie 2015, un plan menit să ajute Grecia să își stabilizeze economia și să utilizeze la maximum fondurile UE care i-au fost alocate pentru a stimula crearea de locuri de muncă, creșterea economică și investițiile, prin mobilizarea a până la 35 miliarde EUR pentru Grecia în cadrul diferitelor programe de finanțare ale Uniunii Europene pentru perioada 2014-2020. În același moment critic, a fost mobilizat un împrumut pe termen scurt în valoare de 7 miliarde EUR sub formă de finanțare de tip „punte” în cadrul Mecanismului european de stabilizare financiară, lucru care a împiedicat efectiv Grecia să iasă din zona euro. Comisia a oferit, de asemenea, o asistență tehnică amplă pentru a contribui la consolidarea sprijinului administrativ necesar prin intermediul Serviciului de sprijin pentru reforme structurale al Comisiei, creat în 2015.

Uniunea Europeană înregistrează creștere economică de șase ani. FEIS a mobilizat deja 392, 6 miliarde EUR sub formă de investiții în întreprinderi mici și mijlocii, în domenii-cheie precum infrastructura, cercetarea, energia din surse regenerabile, mediul și proiectele sociale și digitale. Obiectivul pentru 2020 este de 500 de miliarde EUR, sumă care ar duce la crearea, în ansamblul UE, a unui număr de 1,4 milioane de noi locuri de muncă. Se așteaptă ca programul InvestEU să continue șirul reușitelor de până acum în cadrul următorului buget pe termen lung.

Pentru a sprijini redresarea după criza economică și financiară și a crea condițiile propice pentru noi locuri de muncă și creștere economică, Comisia Juncker a lansat în 2014 Planul de investiții pentru Europa, cunoscut sub numele de „Fondul Juncker pentru Planul de investiții pentru Europa”. O componentă centrală a acestuia o reprezintă Fondul european pentru investiții strategice (FEIS). Instituirea acestuia a avut trei obiective: inversarea tendinței de scădere a investițiilor prin eliminarea obstacolelor din calea investițiilor; oferirea de vizibilitate și de asistență tehnică pentru proiectele de investiții și utilizarea mai eficientă a resurselor financiare publice limitate, mobilizând investițiile private prin intermediul unei garanții publice.

Eliminarea taxelor vamale prevăzută de ambele acorduri va duce la economii de până la 1,59 miliarde EUR pe an pentru întreprinderile europene.

Pentru a reduce cele 25 de milioane de tone de deșeuri de plastic produse anual și pentru a crește rata de reciclare a materialelor plastice, care acum este de numai 30 %, UE a adoptat prima Strategie cuprinzătoare privind materialele plastice din lume. Ca parte a strategiei, au fost introduse măsuri stricte pentru cele 10 produse din materiale plastice care ajung cel mai adesea sub formă de deșeuri pe plajele noastre, precum și pentru uneltele de pescuit abandonate. Printre acestea se numără interzicerea anumitor produse din materiale plastice de unică folosință pentru care sunt ușor disponibile produse alternative (cum ar fi bețișoarele pentru urechi, tacâmurile, farfuriile, paiele, agitatoarele pentru băuturi sau bețișoarele pentru baloane. Prin aceste măsuri se va evita emisia a 3,4 de milioane de tone de CO2 echivalent, se vor reduce deșeurile din oceane și efectele negative ale acestora asupra mediului și vom face noi pași către o economie cu adevărat circulară.

10.Securizarea frontierelor UE

Datorită instituirii noii Agenții Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă, în prezent sunt mobilizați peste 1 600 de polițiști de frontieră pentru a ajuta la patrularea frontierelor externe ale Uniunii din Bulgaria, Grecia, Italia și Spania. Acum că s-a ajuns la un acord cu privire la propunerea Comisiei, următorul pas va consta în extinderea în continuare a agenției și în consolidarea acesteia prin dotarea sa cu echipamente proprii și cu o rezervă permanentă de 5 000 de polițiști de frontieră, până în 2021, și de 10 000 de polițiști de frontieră, până cel târziu în 2027, precum și printr-un mandat consolidat al acesteia de a efectua returnări. Prin introducerea unui set de noi sisteme de informații îmbunătățite și interoperabile, nu numai că frontierele noastre vor fi mai sigure, dar trecerea lor va fi facilitată și mai mult. Sistemul de intrare/ieșire va accelera procedurile pentru călătorii de bună-credință și îi va identifica pe călătorii în privința cărora există îndoieli, iar Sistemul european de informații și de autorizare privind călătoriile va permite efectuarea unor verificări mai eficiente înainte de călătorie ale vizitatorilor care sunt scutiți de obligația de a deține viză. Statele membre vor face schimb de toate informațiile relevante în timp real pentru a asigura aplicarea corespunzătoare a normelor.

11.Fondul fiduciar de urgență pentru Africa și Planul de investiții externe

Fondul fiduciar de urgență pentru Africa, care are un buget de 4,2 miliarde EUR, este unul dintre cele mai eficace instrumente ale UE pentru finanțarea unor proiecte legate de migrație și pentru abordarea cauzelor profunde ale migrației neregulamentare. Până în prezent, au fost aprobate 193 de proiecte, care vizează o gamă largă de teme, de la dezvoltarea economică și guvernanță la asistență medicală și migrație, inclusiv asistență clar orientată pentru salvarea de vieți omenești, destinată persoanelor care au nevoie de protecție. În plus, Planul de investiții externe, care se bazează pe experiența acumulată în cadrul Fondului Juncker, vizează mobilizarea până în 2020, în Africa și în vecinătatea UE, a peste 44 de miliarde EUR, atât sub formă de investiții publice, cât și private. Planul de investiții externe și Fondul european pentru dezvoltare durabilă aferent acestuia se axează pe stimularea investițiilor într-o serie de domenii prioritare, cum ar fi: energia curată; finanțarea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii; agricultura și digitalizarea pentru o dezvoltare favorabilă incluziunii.

12.RescEU — noul mecanism de protecție civilă al UE

Uniunea Europeană s-a confruntat cu un număr mare de dezastre, care au fost tot mai frecvente și complexe și s-au soldat cu pierderi de vieți omenești și cu daune materiale și de altă natură pentru cetățeni, întreprinderi, comunități și mediu. În 2018, aproape 100 de persoane au murit în urma unor dezastre naturale în Europa și s-au produs incendii forestiere în regiuni ale Europei care nu se confruntaseră niciodată cu astfel de incendii. Costurile economice sunt uriașe: în 2016, s-au înregistrat pagube în valoare de aproape 10 miliarde EUR în Europa. UE trebuie să răspundă acestei provocări și să își protejeze mai bine cetățenii împotriva unor astfel de dezastre, sporind și îmbunătățind măsurile de prevenire și de pregătire. În 2018, țările din UE au solicitat asistență de aproape 10 de ori, în special asistență pentru stingerea incendiilor forestiere, asistență medicală și pentru soluționarea problemelor de poluare marină. RescEU oferă capacități de protecție civilă celor afectați de dezastre și persoanelor din Europa și din întreaga lume care au cel mai mult nevoie de ajutor. Această rezervă de active trebuie utilizată atunci când țările solicită asistență rapidă pentru a face față unui dezastru. Printre aceste active se numără avioane de stingere a incendiilor, precum și alte mijloace necesare pentru a răspunde la diverse situații, ca de exemplu urgențelor medicale. În 2017 și 2018, mecanismul de protecție civilă al UE a fost activat de 52 de ori.

13.Regulamentul general privind protecția datelor

Regulamentul general privind protecția datelor, care a intrat în vigoare la 25 mai 2018, nu numai că a pregătit Europa pentru era digitală, dar a și stabilit un nou standard mondial pentru protecția vieții private. Acest act legislativ unic, paneuropean, protejează dreptul fundamental al cetățenilor la protecția datelor, permițând în același timp persoanelor și întreprinderilor să profite pe deplin de oportunitățile oferite de piața unică digitală fără a fi nevoie să treacă prin 28 de proceduri costisitoare și birocratice. Se estimează că beneficiile aduse de acesta sunt de 2,3 miliarde EUR anual.

Cetățenii se pot baza acum pe drepturi mai solide, cum ar fi dreptul de a-și accesa datele, și de a le rectifica, dreptul de a fi uitați și dreptul la portabilitatea datelor. Prin aplicarea unor sancțiuni severe, noile norme împiedică utilizarea abuzivă a datelor cu caracter personal ale europenilor, de exemplu în contextul campaniei electorale pentru alegerile europene.

În ceea ce privește întreprinderile, reforma oferă claritate și consecvență cu privire la normele pe care trebuie să le aplice acestea și contribuie la recâștigarea încrederii consumatorilor. La nivel internațional, exemplul UE începe să influențeze normele privind protecția datelor cu caracter personal: UE a creat cea mai mare zonă din lume de fluxuri libere și sigure de date cu Japonia, în timp ce Argentina, Uruguay, Canada, Mexic, India, Israel, California și Noua Zeelandă au început să lucreze la legi privind viața privată inspirate de noul standard european.

Între mai 2018 și ianuarie 2019, le-au fost notificate autorităților de protecție a datelor din Europa. 95 180 de plângeri Atunci când nu sunt respectate normele pot fi impuse amenzi importante: în Austria, o cafenea care organizează pariuri sportive a fost amendată cu 5 280 EUR pentru supraveghere video ilegală; în Germania, un operator de rețele sociale a trebuit să plătească 20 000 EUR pentru că nu securiza datele utilizatorilor, iar în Franța Google a trebuit să plătească 50 de milioane EUR pentru că nu cerea consimțământul utilizatorilor înainte de a le prezenta reclame.

14.Eliminarea tarifelor de roaming

Din 15 iunie 2017, toți europenii pot suna, trimite mesaje și utiliza internetul pe dispozitivele lor mobile fără tarife suplimentare atunci când călătoresc în UE. Eliminarea completă a tarifelor de roaming a avut loc după un deceniu de reduceri drastice și progresive ale prețurilor, determinate de propunerea Comisiei privind serviciile de roaming. Între 2007 și 2016, prețurile serviciilor de roaming au scăzut cu peste 90 %. Europenii au profitat imediat de avantajele oferite de aplicarea unor tarife în roaming echivalente celor de acasă: utilizarea datelor mobile a crescut de 12 de ori, în timp ce numărul apelurilor telefonice efectuate de călători s-a dublat în comparație cu obiceiurile de dinainte de iunie 2017.

Din 15 mai 2019, costurile apelurilor în străinătate efectuate din UE vor scădea și ele semnificativ: la cel mult 19 cenți pe minut pentru apeluri și la 6 cenți pe SMS, plus TVA — tarif de până la 10 ori mai mic decât înainte.