Finanțarea menționată se corelează cu Pactul verde european, care constituie noua strategie de creștere a UE ce are drept scop transformarea UE într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și competitivă, fără emisii nete de gaze cu efect de seră în 2050, în care creșterea economică să fie decuplată de utilizarea resurselor. Investirea într-o economie mai circulară are potențialul de a ajuta UE să își reducă dependența de furnizorii externi și să își sporească reziliența la problemele de aprovizionare la nivel mondial. Următorul „val de renovări” va pune accentul pe crearea de locuri de muncă în sectorul construcțiilor și al renovării, precum și în alte sectoare care utilizează intensiv forță de muncă. Tranzițiile din aceste domenii conduc la o nevoie sporită de recalificare și de perfecționare. Programele EFP pot juca un rol esențial în obținerea acestor competențe și sunt susceptibile să joace un rol important și în ceea ce privește realizarea altor inițiative ale Pactului verde european.

•Proporționalitatea

Acțiunile propuse în recomandare sunt proporționale cu obiectivele urmărite. Propunerea de recomandare a Consiliului sprijină procesele de reformă lansate de fiecare țară și completează eforturile statelor membre în domeniul educației și formării profesionale. Acțiunea propusă respectă practicile statelor membre și diversitatea sistemelor. Ea permite o abordare diferențiată care să reflecte situațiile economice, financiare și sociale diferite ale statelor membre, precum și diversele condiții de pe piața muncii.

•Alegerea instrumentului

Instrumentul propus este o recomandare a Consiliului, ceea ce respectă principiile subsidiarității și proporționalității. Ea se bazează pe corpusul existent al legislației Uniunii Europene și este compatibilă cu tipul de instrumente disponibile pentru acțiunea la nivelul Uniunii Europene în domeniul educației și formării profesionale și al ocupării forței de muncă. Ca instrument juridic, prezenta propunere de recomandare semnalează angajamentul statelor membre față de măsurile prevăzute în textul său și furnizează o bază politică mai solidă pentru cooperarea la nivelul Uniunii Europene în acest domeniu, respectând totodată pe deplin competența statelor membre în domeniul educației și al formării profesionale, precum și al politicilor sociale și de ocupare a forței de muncă.

3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI

Evaluări ex post/verificarea adecvării legislației existente

Nu se aplică.

Consultări cu părțile interesate

Începând din 2017, o consultare specifică și detaliată a fost organizată cu scopul de a defini fundamentele unei educații și formări profesionale adecvate pentru viitor, în contextul tendințelor și provocărilor emergente (digitalizarea, automatizarea, robotica, inteligența artificială, economia verde și durabilă, inclusiv schimbările climatice, globalizarea, noile modele de afaceri, noile forme de organizare a muncii, evoluțiile demografice, îmbătrânirea populației, migrația).

Aceste consultări au implicat toate părțile interesate relevante:

·statele membre și partenerii sociali grupați în cadrul Direcțiilor generale pentru educație și formare profesională și al CCFP tripartit, care a adoptat un aviz privind viitorul educației și formării profesionale după 2020 ( „Opinion on the future of Vocational Education and Training post 2020” );

·partenerii sociali europeni (cu documentele lor de poziție: CES , SME United și BusinessEurope ), precum și în cadrul unei audieri în ianuarie 2020, și

· asociațiile furnizorilor europeni de EFP .

O anchetă privind provocările și impactul pandemiei de COVID-19 asupra educației și formării profesionale , realizată de Comisie în martie-mai 2020, cu următoarele constatări:

·sunt disponibile mai multe instrumente pentru crearea de materiale pentru învățarea la distanță. Cu toate acestea, materialele online EFP sunt în general mai puțin dezvoltate în ceea ce privește aspectele practice ale formării și ale învățării la locul de muncă;

·cursanții EFP ar putea fi dezavantajați în comparație cu cei din cadrul altor filiere educaționale, deoarece se depun mai multe eforturi pentru disciplinele școlare generale și mai puține pentru conținutul tipic profesional;

·există perturbări semnificative ale „lanțului de furnizare” aferent programelor de ucenicie. Ucenicii și-au întrerupt în mare măsură participarea în cadrul întreprinderilor în care își efectuau ucenicia în sectoarele ale căror activități au fost sistate (de exemplu, în sectorul alimentației publice, al serviciilor pentru bunăstare, al turismului și al producției). În unele cazuri, întreruperea și încetarea compensării financiare, după caz, duc la creșterea ratei de abandon;

·există o capacitate redusă a angajatorilor de a se concentra asupra formării, fie pentru tineri, fie pentru angajații lor, date fiind motivele de îngrijorare legate de asigurarea continuității activității lor. Cu toate acestea, unii angajatori și furnizori de servicii de formare au profitat în mod optim de perioada de izolare pentru a sprijini formarea angajaților lor și pentru a accelera implementarea sistemelor de învățare digitală și a conținutului aferent;

·deși adaptarea rapidă la această schimbare dramatică reprezintă o provocare semnificativă pentru profesori și pentru formatori, precum și pentru cursanți, multe părți interesate s-au mobilizat pentru a ajuta (furnizori de EFP, administrații locale, edituri, ONG-uri, întreprinderi etc.);

·există un apel ferm pentru o platformă europeană online (sigură, cu calitate asigurată, multilingvă etc.) care să ofere oportunități de colaborare în rețea și de schimb de bune practici și să ofere soluții digitale, inclusiv pentru învățarea la locul de muncă.