Raportul special Este bine gestionat 
sprijinul acordat de  
UE pentru prevenirea  
și repararea daunelor 
cauzate pădurilor de 
incendii și de dezastre 
naturale?RO 2014  nr. 24
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352  4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2015
ISBN 978-92-872-1545-1
doi: 10.2865/3392
© Uniunea Europeană, 2015
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Printed in Luxembourg
Este bine gestionat 
sprijinul acordat de 
UE pentru prevenirea 
și repararea daunelor 
cauzate pădurilor de 
incendii și de dezastre 
naturale?
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) 
al doilea paragraf TFUE]Raportul specialRO 2014  nr. 24
02
 Cuprins
Puncte
 Acronime și glosar
I -X Sinteză
1-16  Introducere
1-2 Funcția de protecție a pădurilor
3-7 Incendiile și dezastrele naturale
4-5 Incendiile
6-7 Alte tipuri de dezastre
8-10  Politica de dezvoltare rurală:  
un instrument esențial pentru protecția pădurilor din UE
11-16  Sprijinul acordat din fondurile de dezvoltare rurală pentru reconstituirea potențialului forestier și 
adoptarea unor măsuri de prevenire (măsura 226)
17-20  Sfera și abordarea auditului
21-74  Observații
21-42  Partea I − Măsurile de prevenire nu erau direcționate în mod suficient
22-29  În momentul aprobării programelor de dezvoltare rurală, Comisia nu dispunea de o imagine completă 
a nevoilor
30-35  Deficiențe în procesul de selecție la nivelul statelor membre
36-42  Finanțarea nu era aliniată la riscurile și la nevoile identificate
43-54  Partea II − Au fost identificate acțiuni care nu erau adecvate pentru îndeplinirea obiectivelor 
măsurii
43 Prin natura lor, acțiunile care au făcut obiectul auditului au contribuit, în general, la obiectivele măsurii 226, 
însă …
44-47  … sprijinul a fost acordat pentru unele acțiuni din domeniul silvicol care nu aveau legătură cu dezastre naturale
48-49  Principalele cerințe de eligibilitate pentru anumite tipuri de operațiuni puse în aplicare nu au putut fi verificate
50-52  A fost acordat sprijin pentru drumuri forestiere, deși beneficiile speciale aduse de acestea în ceea ce privește 
prevenirea incendiilor nu au putut fi demonstrate  …
53-54  … și ar putea exista efecte secundare negative asupra mediului dacă nu se ține seama în mod corespunzător 
de condițiile locale
03 Cuprins
55-64  Partea III − Raportul costuri‑eficacitate al acțiunilor finanțate nu a fost asigurat în mod adecvat
55-60  Caracterul rezonabil al costurilor nu a fost întotdeauna demonstrat
61-64  Situații specifice care prezintă un risc de acordare a unui sprijin public excesiv
65-74  Partea IV − Instrumentele de monitorizare nu permit Comisiei și statelor membre să evalueze în 
mod adecvat eficiența și eficacitatea măsurii
66-67  Instrumentele de monitorizare disponibile
68-70  Indicatori insuficienți pentru măsurarea gradului de realizare a obiectivelor
71-72  Utilitate limitată a evaluărilor intermediare
73-74  Eficacitatea măsurilor de prevenire nu a fost măsurată în mod adecvat
75-81  Concluzii și recomandări
 Anexa I − Alocarea resurselor financiare pentru măsura 226
 Anexa II − Lista operațiunilor examinate
 Răspunsurile Comisiei
04
 Acronime și glosar
Alte suprafețe împădurite : suprafețe de peste 0,5 hectare, care nu sunt 
clasificate ca pădure și care prezintă un coronament variind între 5 și 10 % sau 
sunt acoperite cu arbuști și tufișuri într‑o proporție mai mare de 10 %. Se exclud 
terenurile dedicate în principal unei întrebuințări agricole sau urbane.
Axă:  un grup coerent de măsuri, cu obiective specifice care contribuie la 
realizarea unuia sau a mai multor obiective ale sprijinului acordat pentru 
dezvoltarea rurală. În perioada 2007 ‑2013, măsura 226 a făcut parte din axa 2, 
care are ca obiectiv îmbunătățirea mediului și a spațiului rural.
Dezastru natural : un eveniment natural, de natură biotică sau abiotică, care 
generează perturbări importante ale structurilor forestiere, cauzând în cele din 
urmă importante daune economice și de mediu.
EFFIS : Sistemul european de informații privind incendiile forestiere ( European 
Forest Fire Information System  − EFFIS). O bază de date creată de Comisia 
Europeană, care conține informații relevante pentru monitorizarea apariției și 
a impactului incendiilor forestiere la nivelul UE. Datele sunt utilizate la elaborarea 
unui raport anual privind incendiile forestiere din Europa și din țările învecinate.
FEADR : Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală. FEADR este principalul 
instrument financiar al politicii de dezvoltare rurală. Alături de FEGA (Fondul 
european de garantare agricolă), FEADR este unul dintre cele două instrumente 
financiare ale politicii agricole comune.
Măsură : unitatea de bază de gestionare a programelor, constituită dintr‑un 
ansamblu de operațiuni de natură similară, finanțate dintr‑un buget definit cu 
precizie.
Măsura 226 : sprijin acordat din FEADR pentru reconstituirea potențialului 
forestier și adoptarea unor măsuri de prevenire1.
Nevoie : o oportunitate sau o dificultate relevantă pentru grupurile sau regiunile 
vizate, pe care intervenția publică intenționează să o abordeze.
Operațiune : proiect selectat pe baza unor criterii și implementat de beneficiar, 
incluzând o serie de acțiuni legate de obiectivele ajutorului.1 Articolul 48 din Regulamentul 
(CE) nr. 1698/2005 al 
Consiliului din 
20 septembrie 2005 privind 
sprijinul pentru dezvoltare 
rurală acordat din Fondul 
european agricol pentru 
dezvoltare rurală (FEADR) 
(JO L 277, 21.10.2005, p. 1).
05 Acronime și glosar
PAC : Politica agricolă comună
Pădure : o întindere de peste 0,5 ha, cu arbori de o înălțime mai mare de 5 metri 
și un coronament de mai mult de 10 % din suprafața sa sau cu arbori care ar 
putea atinge aceste praguri in situ . Se exclud terenurile dedicate în principal unei 
întrebuințări agricole sau urbane2.
Program de dezvoltare rurală : document elaborat de un stat membru sau de 
o regiune și aprobat de Comisie, prin care se urmărește implementarea politicii 
de dezvoltare rurală.
UE: Uniunea Europeană2 Articolul 30 din Regulamentul 
(CE) nr. 1974/2006 al Comisiei 
din 15 decembrie 2006 de 
stabilire a normelor de 
aplicare a Regulamentului (CE) 
nr. 1698/2005 al Consiliului 
privind sprijinul pentru 
dezvoltare rurală acordat din 
Fondul european agricol 
pentru dezvoltare rurală 
(FEADR) (JO L 368, 23.12.2006, 
p. 15).
06
I
Pădurile din Europa sunt amenințate fie de incendii, 
care sunt cauzate în general de o acțiune umană 
comisă cu intenție sau din neglijență, fie de dezastre 
naturale, care pot fi abiotice (furtuni, secete, inundații 
sau avalanșe, de exemplu) sau biotice (dăunători sau 
boli).
II
Curtea a examinat dacă sprijinul acordat de FEADR 
pentru reconstituirea potențialului forestier în pădu ‑
rile afectate de dezastre naturale și de incendii, 
precum și pentru adoptarea de măsuri de prevenire 
(„măsura 226”), a fost bine gestionat. De asemenea, 
Curtea a examinat dacă rezultatele urmărite au fost 
obținute într‑un mod eficient din punctul de vedere al 
costurilor. Această măsură a fost disponibilă în peri ‑
oada de programare 2007 ‑2013 în cadrul axei 2, care 
viza utilizarea durabilă a suprafețelor forestiere ca 
modalitate de îmbunătățire a mediului și a spațiului 
rural în UE. Pentru perioada 2007 ‑2013, sprijinul total 
din partea FEADR programat pentru măsura 226 se 
ridica la 1,55 miliarde de euro la sfârșitul anului 2012.
III
Auditul Curții a acoperit atât Comisia, cât și statele 
membre selectate [Austria, Franța (Aquitania), Italia 
(Basilicata), Spania (Andaluzia) și Slovacia]. Aceste state 
membre reprezentau împreună peste 85 % din totalul 
cheltuielilor declarate până la 31 decembrie 2012. Cea 
mai mare parte a acestui sprijin (80 %) a fost direcțio ‑ 
nată către măsuri de prevenire, în special împotriva 
incendiilor.
IV
Curtea concluzionează că sprijinul nu a fost suficient 
de bine gestionat și că statele membre și Comisia nu 
pot demonstra că rezultatele scontate au fost obți ‑
nute într‑un mod eficient din punctul de vedere al 
costurilor.V
Măsurile de prevenire nu au fost orientate în mod sufi ‑
cient. Curtea a constatat că, deși măsura 226 vizează 
pădurile care prezintă un risc mediu spre ridicat de 
incendiu, la nivelul UE nu există o definiție comună 
sau criterii comune de identificare a acestei categorii 
de păduri. Procedurile de selecție din statele membre 
prezentau diferite deficiențe, nu dispuneau de criterii 
de selecție explicite și nici de o evaluare eficace a acți ‑
unilor propuse sau neglijau anumite zone de risc. Nu 
s‑a acordat suficientă prioritate obiectivelor de mediu 
în etapa de selecție și, uneori, acestea au fost trecute 
cu vederea în cursul punerii în aplicare.
VI
În cadrul auditului, au fost identificate acțiuni care nu 
erau adecvate pentru îndeplinirea obiectivelor măsu ‑
rii. Chiar dacă, prin natura lor (crearea de linii somiere, 
rărirea, îndepărtarea vegetației etc.), multe dintre acți ‑
unile cofinanțate examinate au contribuit, în general, 
la îndeplinirea obiectivelor sprijinului, Curtea a iden ‑
tificat și cazuri care nu aveau legătură cu dezastrele 
naturale sau cu incendiile, dar care erau motivate de 
alte obiective economice sau de mediu. În cazul unor 
tipuri de operațiuni implementate, principalele cerințe 
de eligibilitate nu au putut fi verificate din cauza lipsei 
documentației aferente. De asemenea, Curtea a iden ‑
tificat cazuri de drumuri forestiere utilizate pentru 
exploatarea economică a pădurilor, unde beneficiile 
speciale aduse în ceea ce privește prevenirea incendii ‑
lor nu au fost demonstrate. Densitatea ridicată a dru ‑
murilor construite ar putea avea, de asemenea, efecte 
negative asupra mediului.
VII
Raportul costuri‑eficacitate al acțiunilor finanțate 
nu a fost asigurat în mod adecvat. Curtea a identifi ‑
cat cazuri în care plafonul stabilit pentru finanțarea 
publică a fost frecvent modificat fără justificare, cazuri 
în care costurile standard pentru acțiuni similare erau 
în mod semnificativ mai mari într‑o regiune decât în 
alta, precum și cazuri în care s‑a acordat prioritate uti ‑
lizării muncii manuale în detrimentul celei mecanizate, 
ceea ce a generat costuri mai ridicate. Au existat, de 
asemenea, situații în care exista riscul să fie acordat un 
sprijin public excesiv, de exemplu atunci când au fost 
selectate proiecte deja finalizate, atunci când bene ‑
ficiarii erau în măsură să își finanțeze singuri operați ‑
unile sau atunci când sprijinul a fost direcționat către 
parcele agricole.Sinteză
Sinteză 07
VIII
În fine, instrumentele de monitorizare existente nu au 
permis Comisiei și statelor membre să evalueze în mod 
adecvat eficiența și eficacitatea măsurii. În special, 
indicatorii de performanță stabiliți în cadrul comun de 
monitorizare și evaluare erau insuficienți, iar evaluă ‑ 
rile disponibile aveau o utilitate limitată. Deoarece 
eficacitatea măsurilor de prevenire nu a fost măsurată, 
nu a fost posibil să se formuleze concluzii cu privire la 
acest aspect. Deficiențele identificate sunt susceptibile 
să persiste și în perioada 2014 ‑2020, având în vedere 
faptul că noile instrumente de monitorizare propuse 
nu au îmbunătățit cadrul de monitorizare pentru acest 
sprijin specific.
IX
Având în vedere concluziile prezentate mai sus și 
faptul că tipul de sprijin care a făcut obiectul auditului 
va fi menținut în perioada de programare 2014 ‑2020, 
Curtea formulează următoarele recomandări:
 — Statele membre ar trebui:
(a) să selecteze măsurile de prevenire pe baza unor 
criterii explicite stabilite în concordanță cu ne ‑
voile și după un proces de evaluare riguroasă și 
documentată;
(b) să crească impactul produs de sprijin în ceea ce 
privește protecția mediului, acordând prioritate 
acțiunilor întreprinse în pădurile cele mai valoroa ‑
se din punct de vedere ecologic, cum ar fi zonele 
de pădure Natura 2000;
(c) să se asigure că sprijinul este acordat exclusiv 
pentru acțiuni legate de dezastre naturale sau de 
incendii;
(d) să instituie un sistem de control care să poată asi ‑
gura verificarea eficace a respectării condițiilor de 
acordare a sprijinului, precum și păstrarea docu ‑
mentelor sau a informațiilor adecvate;
(e) să acorde o mai mare atenție aspectelor de mediu 
legate de acțiunile sprijinite, în special prin insti ‑
tuirea unor garanții adecvate pentru prevenirea 
efectelor negative asupra mediului;(f) să se asigure că costurile standard stabilite pentru 
acțiunile sprijinite sunt rezonabile;
(g) să justifice plafonul stabilit pentru sprijin, precum 
și orice modificare a acestuia, pe baza costurilor 
suportate în mod normal de beneficiari;
(h) să ceară beneficiarilor să demonstreze în mod 
clar că au nevoie de sprijinul disponibil în cadrul 
măsurii 226;
(i) să raporteze cu privire la efectele acțiunilor între ‑
prinse în ceea ce privește reducerea numărului de 
incendii și/sau a numărului de dezastre naturale și 
reducerea suprafețelor deteriorate.
 — Comisia ar trebui:
(a) să verifice, în cadrul procesului de aprobare a pro ‑
gramelor de dezvoltare rurală ale statelor membre 
pentru perioada 2014 ‑2020, că nevoile în ceea ce 
privește aplicarea unor măsuri de prevenire în 
zonele de pădure pentru care este preconizat un 
sprijin public sunt descrise și justificate în mod 
corespunzător;
(b) să stabilească criterii de bază comune pentru 
diferențierea între zonele de pădure clasificate ca 
prezentând un risc de incendiu scăzut, mediu sau 
ridicat;
(c) să verifice dacă statele membre au instituit un 
sistem de control adecvat;
(d) să clarifice cerințele aplicabile pentru acțiunile 
care urmează să beneficieze de sprijin în cadrul 
măsurii 226, pentru a se asigura că aceste acțiuni 
contribuie în mod semnificativ la prevenirea incen ‑
diilor și a dezastrelor naturale, în special în cazul 
în care ele fac parte dintr‑o activitate economică 
profitabilă și, ca atare, ar putea primi finanțare în 
cadrul axei 1;
(e) să își îmbunătățească modul de monitorizare 
a măsurii, pentru a se asigura că statele membre 
implementează această măsură în conformitate cu 
obiectivele specifice stabilite.
08
 Introducere
Funcția de protecție 
a pădurilor
01 
În Uniunea Europeană, pădurile și 
alte suprafețe împădurite acoperă 
în total aproximativ 180 de milioane 
de hectare, ceea ce reprezintă în jur 
de 42,4 % din suprafața terestră totală 
a UE și o suprafață mai mare decât cea 
folosită în scopuri agricole (în jur de 
174 de milioane de hectare)3. Pădurile 
sunt multifuncționale, având o utilitate 
economică, socială și de mediu. Impor ‑
tanța socioeconomică a pădurilor este 
ridicată: producția și prelucrarea lem ‑
nului contribuie la dezvoltarea rurală 
și asigură milioane de locuri de muncă, 
adesea în cadrul unor întreprinderi 
rurale mici și mijlocii4.
02 
În ultimele decenii, funcțiile ecologice 
ale pădurilor au atras tot mai multă 
atenție, în principal în legătură cu 
protejarea biodiversității și, mai recent, 
în contextul schimbărilor climatice. 
Pădurile au o importantă funcție de 
protecție5:
(a) Pădurile protejează așezările și 
infrastructura . Numeroase zone 
montane din Europa nu ar putea 
fi locuite dacă nu ar exista păduri 
care să protejeze drumurile, căile 
ferate, zonele cultivate și chiar 
așezările omenești de daunele 
sau de distrugerile care ar putea fi 
cauzate de alunecările de teren, to ‑
rentele de noroi, căderile de pietre 
și avalanșe.(b) Pădurile protejează solul . Zonele de 
pădure joacă un rol important în 
conservarea peisajelor și în ceea ce 
privește fertilitatea solului. Pădu ‑
rile împiedică eroziunea solului și 
deșertificarea, în special în zonele 
montane ori semiaride, în special 
prin limitarea scurgerilor de apă și 
micșorarea vitezei vântului.
(c) Pădurile regularizează rezervele de 
apă potabilă . Pădurile joacă un rol 
important în stocarea, purificarea 
și transferul apelor către corpurile 
de apă de suprafață și acviferele 
subterane. Rolul lor purificator in ‑
clude descompunerea sau absorb ‑
ția majorității poluanților din aer 
transportați de ploaie.
(d) Pădurile conservă biodiversitatea . 
Pădurile sunt o componentă vitală 
a naturii europene și adăpostesc 
cel mai mare număr de vertebrate 
de pe continent. Mii de specii de 
insecte și nevertebrate și numeroa ‑
se plante se dezvoltă de asemenea 
în habitatele forestiere.
(e) Pădurile ca puțuri de carbon . Pă‑
durile sunt o verigă esențială în 
ciclul global al carbonului, datorită 
capacității lor de a extrage CO2 din 
atmosferă și de a‑l stoca în bioma ‑
sa proprie și în sol.3 Agriculture, forestry and fishery 
statistics  (Statistici pentru 
domeniul agriculturii, 
silviculturii și pescuitului), seria 
„Pocketbooks” a Eurostat, 
2013. Cu excepția cazului în 
care se precizează altceva, 
termenul de „pădure”, așa cum 
este utilizat în acest raport 
special, include și alte 
suprafețe împădurite.
4 COM(2013) 659 final din 
20 septembrie 2013: „O nouă 
strategie a UE pentru păduri și 
sectorul forestier”.
5 COM(2010) 66 final din 
1 martie 2010: „Cartea verde 
privind protecția pădurilor și 
informarea în domeniul 
forestier în UE: Pregătirea 
pădurilor pentru schimbările 
climatice”.
09 Introducere
Incendiile și dezastrele 
naturale
03 
Pădurile din Europa sunt amenințate 
fie de incendii, care sunt cauzate în 
general de o acțiune umană comisă 
cu intenție sau din neglijență, fie de 
dezastre naturale, care pot fi abiotice 
(furtuni, secete, inundații sau avalanșe 
etc.) sau biotice (dăunători sau boli).Incendiile
04 
În perioada 1983 ‑2012, incendiile 
au afectat în fiecare an, în medie, 
480 000 de hectare6 de suprafață 
forestieră în UE. Suprafața medie 
arsă a fost mult mai mare în perioada 
1983 ‑1992 decât în deceniile care au 
urmat, în cursul cărora îmbunătățirea 
mijloacelor de combatere a incendiilor 
forestiere în statele membre a jucat un 
rol important (a se vedea graficul 1)7.6 Statistici EFFIS cu privire la 
suprafețele arse în perioada 
1980 ‑2012. Valoarea medie 
calculată se bazează pe 
informațiile provenite din 
20 de state membre ale UE. Nu 
existau informații disponibile 
pentru următoarele țări: BE, 
DK, IE, LU, MT, NL, UK.
7 Raportul comun al Centrului 
Comun de Cercetare (JRC) și al 
Direcției Generale Mediu: 
Forest Fires in Europe, Middle 
East and North Africa  
(Incendiile forestiere în 
Europa, Orientul Mijlociu și 
Africa de Nord), 2012. Datele 
statistice raportate acoperă 
19 state membre. Datele se 
referă la perioada 1980 ‑2012 
pentru statele membre din 
sud (Grecia, Spania, Franța, 
Italia și Portugalia). Pentru 
toate celelalte (Bulgaria, 
Republica Cehă, Germania, 
Estonia, Cipru, Letonia, 
Ungaria, Austria, Polonia, 
România, Slovacia, Finlanda și 
Suedia), datele sunt raportate 
pentru perioada 1990 ‑2012.
Suprafața medie arsă (ha) pe an, între 1983 și 2012
Sursa: Raportul comun al Centrului Comun de Cercetare (JRC) și al Direcției Generale Mediu: „Incen ‑
diile forestiere în Europa, Orientul Mijlociu și Africa de Nord”, 2012.300 000350 000400 000450 000500 000550 000600 000
1983-1992 1993-2002 2003-2012Graficul 1
10 Introducere
8 Raportul nr. 3/2008 al Agenției 
Europene de Mediu, intitulat 
European forests  – ecosystem 
conditions and sustainable use  
(Pădurile din Europa ‑  condițiile 
din cadrul ecosistemelor și 
utilizarea durabilă), p. 51.
9 COM(2010) 66 final, p. 13; 
Raportul tehnic nr. 13/2010 al 
Agenției Europene de Mediu, 
intitulat Mapping the impacts of 
natural hazards and technologi -
cal accidents in Europe  
(Cartografierea impacturilor 
riscurilor naturale și ale 
accidentelor tehnologice în 
Europa), p. 25.
10 Raportul tehnic nr. 13/2010 al 
Agenției Europene de Mediu: 
„Cartografierea impacturilor 
riscurilor naturale și ale 
accidentelor tehnologice în 
Europa”, p. 33 ‑40.  
Institutul Forestier European, 
raportul atelierului STORMS 
intitulat Policies for Forest Storm 
Damages Mitigation and 
Restoration  (Politicile de 
atenuare a daunelor produse 
de furtuni pădurilor și de 
refacere a acestora), 
1 iulie 2010, Bruxelles, p. 20.
11 COM(2010) 66 final, p. 13.
12 Raportul nr. 3/2008 al Agenției 
Europene de Mediu, intitulat 
„Pădurile din Europa  – condiții ‑
le din cadrul ecosistemelor și 
utilizarea durabilă”, p. 53 ‑54: în 
2005, în Suedia, aproximativ 
2 900 000 de hectare acoperite 
în principal cu pini tineri ( Pinus 
sylvestris ) au fost afectate de 
pagubele produse de elani 
(Alces alces ); în sudul Italiei, 
aproape 500 000 de hectare au 
fost afectate de pășunatul 
extensiv.
13 Regulamentul (CEE) nr. 3529/86 
al Consiliului din 17 noiem ‑
brie 1986 privind protecția 
pădurilor din Comunitate 
împotriva incendiilor (JO L 326, 
21.11.1986, p. 5) și Regulamen ‑
tul (CEE) nr. 2158/92 al 
Consiliului din 23 iulie 1992 
privind protecția pădurilor din 
Comunitate împotriva 
incendiilor (JO L 217, 31.7.1992, 
p. 3).
14 Articolul 30 din Regulamen ‑
tul (CE) nr. 1257/1999 al 
Consiliului din 17 mai 1999 
privind sprijinul pentru 
dezvoltare rurală acordat din 
Fondul european de orientare 
și garantare agricolă (FEOGA) și 
de modificare și abrogare 
a unor regulamente (JO L 160, 
26.6.1999, p. 80).05 
Peste 95 % din aceste incendii sunt 
cauzate de om, fie intenționat, fie din 
neglijență (de exemplu, incendiile care 
au legătură cu practicile agricole, cum 
ar fi arderea paielor sau a tufărișului, 
arderea resturilor de vegetație foresti ‑
eră sau refacerea pășunilor, ori incen ‑
diile declanșate de țigări). Aproximativ 
85 % din totalul suprafeței afectate 
de incendii forestiere se situează în 
regiunea mediteraneeană și în Por ‑
tugalia. Incendii forestiere recente au 
afectat suprafețe de mari dimensiuni 
în Portugalia în 2003 și în 2005, în 
Grecia în 2007 și în Spania în 2006. 
În cazul pădurilor grav afectate, este 
extrem de dificil să se revină la situa ‑
ția de dinainte de incendiu, în special 
în ceea ce privește biodiversitatea. 
Impactul asupra mediului produs de 
incendiile forestiere nu se limitează 
însă la pierderea biodiversității și la 
deteriorarea ecosistemelor. Incendi ‑
ile generează, de asemenea, emisii 
de particule și gaze (inclusiv de CO2) 
în atmosferă, pierderi de substanțe 
nutritive minerale, distrugerea stratu ‑
lui organic al solului și modificări ale 
ratelor de infiltrare a apei în sol, ceea 
ce face ca zonele arse să fie vulnera ‑
bile la eroziune, la pierderea solului și 
la alunecări de teren. Combinate cu 
perioade de secetă, incendiile forestie ‑
re recurente pot duce, de asemenea, la 
deșertificare8.
Alte tipuri de dezastre
06 
În perioada 1950 ‑2009, în Europa, feno ‑
menele cele mai destructive pentru 
păduri au fost furtunile. Pierderile 
cauzate de acestea au depășit 50 % 
din totalul daunelor de natură abiotică 
înregistrate în sectorul forestier9. În 
ultima perioadă, cele mai distructive 
furtuni au fost înregistrate în 1999, 
2005, 2007 și 2009. Furtunile din 1999 
(„Lothar” și „Martin”) au avut cele mai 
dezastruoase consecințe în Franța și în 
Europa Centrală, fiind distruse aproa ‑
pe 200 de milioane de metri cubi de lemn. În ianuarie 2005, furtuna „Gu ‑
drun” a făcut ravagii în sudul Suediei și 
a distrus 66 de milioane de metri cubi 
de lemn (această cantitate reprezintă 
aproape echivalentul recoltei anu ‑
ale de masă lemnoasă în Suedia). În 
ianuarie 2007, furtuna „Kiril” a provocat 
daune însemnate în Europa Centrală, 
inclusiv pierderea a 45 de milioane de 
metri cubi de masă lemnoasă pe picior 
(din care 16 milioane de metri cubi în 
Germania). În ianuarie 2009, furtuna 
„Klaus” a culcat la pământ suprafețe 
enorme de plantații forestiere din 
Franța (37 de milioane m³, în principal 
pin maritim), Spania și Italia10. Pe lângă 
efectele negative asupra mediului, 
există și consecințe sociale și economi ‑
ce (scăderea prețului lemnului) legate 
de punerea pe piață a unor cantități 
uriașe de masă lemnoasă deteriorată11.
07 
Secete tot mai frecvente și mai grave 
afectează zone întinse din Europa, 
cauzând un deficit de apă și o presiune 
sporită asupra resurselor de apă. Pe 
de altă parte, în ultimii ani, au avut loc 
în Europa mai multe inundații grave. 
Și aceste dezastre afectează păduri ‑
le, deși într‑o mai mică măsură decât 
incendiile, furtunile și agenții biotici, 
cum ar fi insectele (de exemplu, carii), 
bolile, unele specii de animale sau 
pășunatul necontrolat12.
11 Introducere
Politica de dezvoltare 
rurală: un instrument 
esențial pentru protecția 
pădurilor din UE
08 
Uniunea Europeană depune de multă 
vreme eforturi în vederea protecției 
pădurilor, în special în ceea ce priveș ‑
te prevenirea incendiilor. În perioada 
1986 ‑2002, pădurile din UE au făcut 
obiectul unor regulamente specifice 
legate de prevenirea incendiilor fores ‑
tiere13. Din 2000, protecția pădurilor 
este inclusă în politica de dezvoltare 
rurală14.
09 
Politica de dezvoltare rurală pentru 
perioada de programare 2007 ‑2013 s‑a 
axat pe trei obiective principale15 care 
trebuiau atinse prin intermediul unei 
serii de măsuri grupate, pentru fiecare 
obiectiv, într‑o „axă tematică” susținu ‑
tă financiar de FEADR16:
(a) ameliorarea competitivității agri ‑
culturii și a silviculturii („axa 1”);
(b) ameliorarea mediului și a spațiului 
rural („axa 2”);
(c) ameliorarea calității vieții în mediul 
rural și promovarea diversificării 
economiei rurale („axa 3”).
10 
În perioada 2007 ‑2013, o măsură spe ‑
cifică pentru sectorul forestier (măsu ‑
ra 122: „Creșterea valorii economice 
a pădurilor”) a fost acoperită de axa 117, 
iar alte măsuri au fost acoperite de 
axa 218.Sprijinul acordat din 
fondurile de dezvoltare 
rurală pentru 
reconstituirea 
potențialului forestier și 
adoptarea unor măsuri de 
prevenire (măsura 226)
11 
În perioada 2007 ‑2013, sprijinul prevă ‑
zut de FEADR pentru refacerea păduri ‑
lor afectate de dezastre naturale și de 
incendii, precum și pentru adoptarea 
unor măsuri de prevenire a putut fi 
acordat prin măsura 226 ‑ Reconstitu ‑
irea potențialului forestier și adopta ‑
rea de măsuri de prevenire, în cadrul 
axei 2. Această măsură a fost inclusă în 
58 de programe de dezvoltare rurală 
elaborate de 16 state membre19.
12 
La sfârșitul anului 2012, sprijinul total 
din partea FEADR programat pentru 
acțiuni în cadrul măsurii 226 se ridica 
la aproximativ 1,55 miliarde de euro. 
Acest sprijin acoperă doar o parte din 
sprijinul total din partea sectorului 
public acordat beneficiarilor de către 
administrațiile naționale de resort. 
Rata de cofinanțare asigurată de 
FEADR este stabilită în fiecare program 
de dezvoltare rurală. Sprijinul total din 
partea sectorului public poate acoperi 
până la 100 % din costurile eligibile 
suportate de beneficiarii măsurii.15 Articolul 4 din Regulamentul 
(CE) nr. 1698/2005 al Consiliului.
16 Pentru perioada 2014 ‑2020, s‑a 
renunțat la gruparea măsurilor 
în axe. În această perioadă, 
fiecare măsură finanțată de 
FEADR va trebui să fie 
programată astfel încât să 
contribuie la îndeplinirea uneia 
sau a mai multora dintre 
următoarele șase „priorități ale 
Uniunii” [articolul 5 din 
Regulamentul (UE) 
nr. 1305/2013 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
17 decembrie 2013 privind 
sprijinul pentru dezvoltare 
rurală acordat din Fondul 
european agricol pentru 
dezvoltare rurală și de abrogare 
a Regulamentul (CE) 
nr. 1698/2005 al Consiliului 
(JO L 347, 20.12.2013, p. 487)]:
(1) încurajarea transferului de 
cunoștințe și a inovării;
(2) creșterea competitivității 
tuturor tipurilor de 
agricultură și a viabilității 
exploatațiilor;
(3) organizarea lanțului 
alimentar și gestionarea 
riscurilor;
(4) refacerea, conservarea și 
consolidarea 
ecosistemelor;
(5) utilizarea eficientă 
a resurselor și tranziția 
către o economie cu emisii 
reduse de carbon și 
rezilientă la schimbările 
climatice;
(6) incluziunea socială, 
reducerea sărăciei și 
dezvoltarea economică 
a zonelor rurale.
17 Această măsură a făcut obiectul 
Raportului special nr. 8/2013 al 
Curții de Conturi Europene, 
intitulat „Sprijinul acordat din 
Fondul european agricol 
pentru dezvoltare rurală pentru 
creșterea valorii economice 
a pădurilor” ( http://eca.europa.
eu).
18 Măsurile pentru sectorul 
forestier din cadrul axei 2: 221 
–Prima împădurire a terenurilor 
agricole; 222 – Prima instalare 
a sistemelor agroforestiere pe 
terenuri agricole; 223 – Prima 
împădurire a terenurilor 
neagricole; 224 – Plăți Natura 
2000; 225 – Plăți pentru 
silvo‑mediu; 226 – Reconstitui ‑
rea potențialului forestier și 
adoptarea unor măsuri de 
prevenire; 227 – Ajutor pentru 
investițiile neproductive.
19 BG, CZ, DK, DE(5), EL, ES(17), 
FR(3), IT(20), CY, LV, LT, HU, AT, 
PL, PT(3), SK.
12 Introducere
13 
La 31 decembrie 2012, plățile efec ‑
tuate de FEADR în cadrul măsurii se 
ridicau la aproximativ 860 de milioane 
de euro. Cea mai mare parte a sprijinu ‑
lui (80 %) a fost acordată pentru măsuri 
de prevenire și, în principal, pentru 
activitățile de prevenire a incendiilor 
(a se vedea anexa I  pentru informații 
detaliate cu privire la alocarea resurse ‑
lor financiare pentru măsura 226).
14 
Sprijinul financiar public poate fi 
acordat atât pentru pădurile aflate în 
proprietare privată, cât și pentru cele 
aflate în proprietate publică, întrucât 
regulamentele UE nu exclud niciun tip 
de proprietate. Sprijinul din fondurile 
de dezvoltare rurală dedicat măsurilor de prevenire a incendiilor poate fi 
acordat numai pentru pădurile care, 
conform clasificării realizate de statele 
membre în planurile lor de protecție 
a pădurilor, prezintă un risc mediu 
sau ridicat de incendiu forestier. Acest 
sprijin poate fi acordat pentru crearea 
de infrastructuri de protecție (cum ar 
fi drumuri forestiere, poteci, puncte 
de alimentare cu apă, zone deschise 
și linii somiere), măsuri forestiere de 
prevenire (cum ar fi controlul vegetați ‑
ei, rărirea sau diversificarea structurilor 
vegetale) și înființarea sau îmbună ‑
tățirea instalațiilor fixe de monitori ‑
zare a incendiilor forestiere20. În cazul 
liniilor somiere, costurile eligibile pot 
include, pe lângă costurile de instala ‑
re, costurile ulterioare de întreținere 
a zonei respective.20 Articolul 48 din Regulamentul 
(CE) nr. 1698/2005 și 
articolul 33 din Regulamentul 
(CE) nr. 1974/2006.Sprijinul FEADR planificat în cadrul măsurii 226 pentru 
perioada 2007 ‑2013 (în milioane de euro)
Sursa:  Comisia Europeană.Graficul 2
0100200300400500600700
SpaniaItalia FranţaSlovacia PoloniaPortugaliaAustriaCipru
Rep. CehăBulgaria GermaniaLetonia Lituania UngariaDanemarca
13 Introducere
15 
În ceea ce privește alte măsuri de 
prevenire, precum și acțiunile care au 
drept obiectiv reconstituirea potenți ‑
alului forestier în pădurile afectate de 
un dezastru natural sau de incendiu, 
regulamentele UE impun condiția ca 
măsurile respective să fie legate de 
producerea sau de riscul producerii 
unui dezastru natural sau a unui incen ‑
diu, însă nu definesc condiții specifi ‑
ce de eligibilitate, cum ar fi un nivel 
minim de risc.16 
Sprijinul din fondurile de dezvoltare 
rurală acordat pentru „reconstituirea 
potențialului forestier și adoptarea 
unor măsuri de prevenire” face obiec ‑
tul gestiunii partajate între Comisie 
și statele membre. Statele membre 
elaborează programe de dezvoltare 
rurală la nivel național sau la nivel 
regional. După ce sunt aprobate de 
Comisie, aceste programe sunt puse 
în aplicare de statele membre. A fost 
creat un cadru comun de monitorizare 
și evaluare, care se bazează pe indica ‑
tori comuni, pe rapoartele anuale de 
punere în aplicare întocmite de către 
statele membre, precum și pe diferite 
tipuri de evaluări.
14
 Sfera și abordarea  
auditului
17 
Principalul obiectiv al auditului a fost 
acela de a se evalua dacă măsura 
de sprijin din cadrul FEADR pentru 
reconstituirea potențialului forestier 
și adoptarea de măsuri de prevenire 
a fost bine gestionată și dacă statele 
membre și Comisia pot demonstra că 
sprijinul a atins obiectivele preconizate 
într‑un mod eficient din punctul de 
vedere al costurilor.
18 
Auditul s‑a axat pe următoarele 
întrebări:
(a) A fost sprijinul direcționat în mod 
adecvat către nevoile de prevenire 
a dezastrelor naturale și a riscurilor 
de incendiu?
(b) Au fost operațiunile finanțate 
adecvate pentru îndeplinirea 
obiectivelor măsurii?
(c) Prezentau operațiunile finanțate 
un bun raport costuri‑eficacitate?
(d) Sunt adecvate instrumentele de 
monitorizare pentru a evalua efici ‑
ența și eficacitatea măsurii?19 
Auditul a acoperit atât Comisia, cât 
și statele membre selectate. La nive ‑
lul Comisiei, activitățile de audit au 
acoperit modul de concepere a măsurii 
și activitățile de gestionare a aces ‑
teia desfășurate de Comisie, inclusiv 
aprobarea programelor de dezvoltare 
rurală prezentate de statele membre și 
monitorizarea implementării măsurii. 
La nivelul statelor membre, auditul 
a inclus vizite în Austria, Franța (Aqui ‑
tania), Italia (Basilicata), Slovacia și Spa ‑
nia (Andaluzia). Aceste state membre 
reprezentau împreună peste 85 % din 
totalul cheltuielilor declarate până la 
31 decembrie 2012 pentru măsura 226.
20 
Activitatea de audit a inclus o exa ‑
minare a programelor de dezvoltare 
rurală, a legislației naționale sau regio ‑ 
nale și a procedurilor administrative, 
precum și interviuri cu autoritățile de 
management responsabile în statele 
membre vizitate. Pe lângă aceasta, 
au fost examinate 68 de operațiuni 
care au beneficiat de sprijin în cadrul 
măsurii 226 (45 dintre acestea fiind 
examinate la fața locului), pentru a se 
verifica efectele diferitelor tipuri de ac ‑
țiuni eligibile întreprinse în zonele de 
pădure în cauză (a se vedea anexa II  
pentru detalii).
15
 Observații
Partea I − Măsurile de 
prevenire nu erau 
direcționate în mod 
suficient
21 
Pentru ca măsurile de prevenire21 să 
fie direcționate în mod adecvat, este 
necesar să fie îndeplinite următoarele 
condiții:
 ο în momentul evaluării programe ‑
lor de dezvoltare rurală depuse 
de statele membre, Comisia 
trebuie să dispună de o imagine 
de ansamblu asupra riscurilor de 
producere a dezastrelor naturale și 
a incendiilor;
 ο procesul de selecție de la nivelul 
statelor membre trebuie să fie 
aliniat la nevoile identificate în 
programele de dezvoltare rurală;
 ο prin urmare, finanțarea trebuie să 
coincidă cu zonele de risc.
În momentul aprobării pro ‑
gramelor de dezvoltare 
rurală, Comisia nu dispu ‑
nea de o imagine completă 
a nevoilor
Lipsa unei definiții comune 
a „pădurilor cu risc de incendiu”
22 
Până când a devenit caduc în 2001, 
Regulamentul (CEE) nr. 2158/92 al 
Consiliului privind protecția pădurilor 
din Comunitate împotriva incendiilor 
a fost textul care stabilea criteriile 
utilizate pentru clasificarea zone ‑
lor forestiere ca zone de risc redus, 
mediu sau ridicat de incendiu. Acest 
regulament impunea statelor mem ‑
bre să întocmească liste ale zonelor 
clasificate în funcție de gradul de risc 
de incendiu și să le înainteze Comisiei 
pentru aprobare22. Decizia Comisiei de stabilire a listelor cu zonele forestiere 
cu risc ridicat și mediu de incendiu din 
Grecia, Spania, Franța, Italia și Portuga ‑
lia23 nu a mai fost actualizată din 2001 
și, în consecință, statele membre care 
au aderat la Uniune în 2004 și ulterior 
nu au participat la acest exercițiu.
23 
După ce regulamentul menționat an ‑
terior a devenit caduc, articolul 48 din 
Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 stipula 
că măsurile de prevenire a incendiilor 
se aplică pădurilor clasificate de către 
statele membre în planurile lor de pro ‑
tecție a pădurilor ca zone care prezintă 
un risc ridicat sau mediu de incendiu24.
24 
În lipsa unor criterii comune de eva ‑
luare a riscurilor de incendiu, statele 
membre efectuează analizele de risc 
de incendiu pe baza metodologiilor 
proprii. Prin urmare, criteriile utilizate 
pentru clasificarea zonelor forestiere în 
zone cu risc mediu sau ridicat variază 
pe teritoriul UE.
25 
Sistemul european de informații 
privind incendiile forestiere (EFFIS) 
este o bază de date creată de Comisie 
și conține informații relevante pentru 
monitorizarea apariției și a impactului 
incendiilor forestiere la nivelul UE25. 
Datele servesc la elaborarea unui ra ‑
port anual privind incendiile forestiere 
din Europa și din țările învecinate26. Ele 
nu sunt însă utilizate și pentru eva ‑
luarea analizelor de risc de incendiu 
realizate de statele membre, atunci 
când se aprobă programele de dezvol ‑
tare rurală. Comisia nu emite orientări 
specifice27 privind clasificarea riscului 
de incendiu cu scopul de a promova 
cele mai bune practici și de a asigura 
comparabilitatea și fiabilitatea anali ‑
zelor de risc de incendiu realizate de 
statele membre.21 Această secțiune a raportului se 
concentrează asupra măsurilor de 
prevenire, direcționarea adecvată 
a acestora fiind esențială pentru 
eficacitatea lor. Acest tip de măsuri 
reprezintă aproximativ 80 % din 
acțiunile finanțate.
22 După cum se menționează la 
articolul 2 alineatele (2) și (3) din 
Regulamentul (CEE) nr. 2158/92, 
pot fi clasificate ca zone de risc 
ridicat numai suprafețele situate în 
Portugalia, Spania, Grecia și în 
anumite regiuni din Franța și din 
Italia, unde riscul permanent sau 
ciclic de incendiu forestier 
reprezintă o amenințare gravă 
pentru echilibrul ecologic și pentru 
siguranța persoanelor și 
a mărfurilor sau constituie un 
factor care contribuie la accelera ‑
rea procesului de deșertificare 
a zonelor rurale. La cererea 
justificată a unui stat membru, pot 
fi recunoscute ca zone de risc 
ridicat și alte zone decât cele 
menționate anterior. Pot fi 
clasificate ca zone cu risc mediu 
acele zone în care riscul de 
incendiu nu este permanent sau 
ciclic, dar reprezintă o amenințare 
gravă la adresa ecosistemelor 
forestiere.
23 Decizia nr. 1619/1993 a Comisiei din 
24 iunie 1993: la momentul 
respectiv (UE ‑12), 60 de milioane de 
hectare de pădure (echivalentul 
a 42 % din totalul suprafeței 
forestiere de la acea dată) au fost 
clasificate ca zone cu risc de 
incendiu, în principal în zona 
mediteraneeană.
24 Această cerință nu s‑a modificat 
pentru perioada 2014 ‑2020 [a se 
vedea articolul 24 alineatul (2) 
paragraful al treilea din Regula ‑
mentul (UE) nr. 1305/2013].
25 Informațiile privind zonele de 
pădure din UE care prezintă un risc 
de incendiu sunt elaborate pe baza 
seturilor de date din EFFIS, cum ar fi 
indicatorul meteorologic al 
pericolului de incendiu, incidența 
incendiilor sau perimetrul zonelor 
arse, precum și pe baza seturilor de 
date privind incendiile furnizate de 
țări, care sunt completate cu alte 
informații auxiliare referitoare la 
dimensiunea resurselor forestiere, 
cum ar fi hărțile forestiere ale 
Centrului Comun de Cercetare sau 
baza europeană de date  Corine 
Land Cover . Până la 22 de țări 
europene furnizează date anual și 
în mod voluntar, întrucât, din 2006 
[după ce Regulamentul (CE) 
nr. 2152/2003 (Regulamentul Forest 
Focus ) a devenit caduc], niciun act 
legislativ al UE nu mai prevede 
obligativitatea furnizării unor astfel 
de date.
26 Raportul comun al Centrului 
Comun de Cercetare (JRC) și al 
16 Observații
Direcției Generale Mediu: 
„Incendiile forestiere în Europa, 
Orientul Mijlociu și Africa de 
Nord”, 2012.
27 În concluziile sale privind 
prevenirea incendiilor 
forestiere în cadrul Uniunii 
Europene (a 3010 ‑a reuniune 
a Consiliului Afaceri Generale 
din 26 aprilie 2010), Consiliul 
a invitat Comisia „să includă 
incendiile forestiere printre 
prioritățile care urmează să fie 
abordate în cadrul lucrărilor în 
curs de desfășurare privind 
schimbul de bune practici și 
elaborarea orientărilor privind 
evaluarea și cartografierea 
riscurilor, precum și 
a orientărilor privind normele 
minime pentru prevenirea 
dezastrelor specifice tipului de 
pericol”. În documentul de 
lucru al serviciilor Comisiei 
referitor la Orientările privind 
evaluarea și cartografierea 
riscurilor pentru gestionarea 
dezastrelor (21.12.2010), 
Comisia nu menționează în 
mod expres incendiile și nu 
pledează pentru criterii de risc, 
niveluri de referință sau 
standarde specifice, dar 
subliniază lacunele existente 
în metodologii și precizează că 
un catalog conținând metode 
și standarde recomandate 
pentru evaluarea riscurilor va fi 
elaborat pentru o versiune 
viitoare a orientărilor.
28 COM(2013) 659 final.26 
Exemplul Slovaciei ilustrează discre ‑
panțele potențiale care pot fi identi ‑
ficate cu ajutorul datelor disponibile 
în EFFIS. În conformitate cu sistemul 
național de clasificare a zonelor fores ‑
tiere în funcție de riscul de incendiu, 
1,8 milioane din totalul de 2 milioane 
de hectare de suprafață forestieră din 
Slovacia sunt clasificate ca zone cu risc 
mediu sau ridicat de incendiu. Cu toate 
acestea, nici cifrele istorice privind 
incendiile forestiere și nici baza de 
date EFFIS (a se vedea graficul 3)  nu 
confirmă un procent atât de mare de 
zone cu risc mediu și ridicat de incen ‑
diu în Slovacia. Autoritățile slovace nu 
au furnizat auditorilor Curții metoda 
de clasificare sau criteriile utilizate 
pentru clasificarea zonelor forestiere în 
diferitele categorii de risc de incendiu.
Comisia nu dispune de 
informații cuprinzătoare cu 
privire la alte tipuri de dezastre 
naturale care afectează 
pădurile
27 
Potrivit constatărilor auditului, Comisia 
nu dispune de informații cuprinză ‑
toare privind evoluția istorică a inci ‑
denței dezastrelor naturale și a altor 
evenimente catastrofale (cu excepția 
incendiilor). Comisia nu are la dispozi ‑
ție nicio analiză cu privire la amploarea 
daunelor cauzate pădurilor de alte 
calamități abiotice (cum ar fi secetele, 
furtunile sau avalanșele) sau de calami ‑
tăți biotice (dăunători și boli).28 
În Comunicarea sa intitulată „O nouă 
strategie a UE pentru păduri și sec ‑
torul forestier”28, Comisia recunoaște 
ca orientări strategice: a) instituirea 
unui „sistem de informații în domeniul 
forestier al Europei, colectând infor ‑
mații armonizate la nivel european” și 
„integrând diverse sisteme de informa ‑
ții (de exemplu, EFFIS) și platforme de 
date […]”; (b) alinierea „informații[lor] 
UE în domeniul forestier”; c) necesi ‑
tatea de a se „ameliora informațiile 
privind pădurile și monitorizarea” și 
necesitatea ca aceste informații să 
devină comparabile și să fie partajate 
și (d) necesitatea de a fi elaborate „mai 
multe module, de exemplu privind pă ‑
durile și perturbările naturale, precum 
incendiile și dăunătorii”.
29 
Comisia nu dispune de informații 
cuprinzătoare cu privire la alte tipuri 
de dezastre naturale care afectează pă ‑
durile și, prin urmare, nu are o imagine 
de ansamblu completă asupra nevoilor 
în materie de prevenire a dezastrelor 
atunci când evaluează planurile pentru 
măsura 226 propuse în programele de 
dezvoltare rurală prezentate de statele 
membre.
Deficiențe în procesul de 
selecție la nivelul statelor 
membre
30 
Autoritățile de management ar trebui 
să stabilească priorități pentru a se 
acționa în cele mai valoroase zone 
forestiere (ținându‑se seama de natura 
multifuncțională a pădurilor, așa cum 
este descrisă la punctele 1 și 2), în legă ‑
tură cu care au fost deja identificate 
riscuri potențiale semnificative. Aceas ‑
tă prioritizare ar trebui să se reflecte în 
procedura de selecție.
17 Observații
29 Cu excepția Andaluziei, în 
cazul sprijinului alocat pe baza 
unor cereri competitive de 
propuneri de investiții.
30 Raportul nr. 5/2012 al Agenției 
Europene de Mediu, intitulat 
Protected areas in Europe – an 
overview  (Zonele protejate din 
Europa – prezentare generală), 
p. 70 ‑79. Componenta terestră 
a rețelei Natura 2000 
(768 000 km2) – din care 46 % 
reprezintă zonă forestieră 
Natura 2000 – acoperă 
aproximativ 17,9 % din 
teritoriul terestru al UE‑ 27. 
Suprafața forestieră totală din 
UE‑27 este de aproximativ 
1,8 milioane km2.
31 Rețeaua este alcătuită din arii 
speciale de conservare 
desemnate de statele membre 
în temeiul Directivei 
„Habitate” și cuprinde, de 
asemenea, ariile de protecție 
specială desemnate de statele 
membre în temeiul Directivei 
„Păsări”. Natura 2000 nu este 
un sistem de rezervații 
naturale stricte în care este 
interzisă orice activitate 
umană. Deși rețeaua va 
include cu siguranță rezervații 
naturale, cea mai mare parte 
a terenurilor este probabil să 
rămână în proprietate privată, 
iar accentul va fi pus pe 
asigurarea sustenabilității 
gestionării viitoare.Nu existau proceduri eficace de 
selecție …
31 
În Italia (Basilicata), fondurile dispo ‑
nibile pentru implementarea acestei 
măsuri au fost mai întâi împărțite între 
asociații de municipalități în mod 
proporțional cu numărul lucrătorilor 
forestieri angajați în municipalitățile 
care făceau parte din asociație. După 
repartizarea fondurilor, asociațiile au 
depus proiecte și cereri de finanțare în 
funcție de cuantumul fondurilor care 
fuseseră deja alocate pentru fiecare 
dintre ele. Proiectele și cererile de 
finanțare au făcut apoi obiectul unui 
proces formal de selecție și de ierarhi ‑
zare, însă acest lucru nu a avut niciun 
efect practic, deoarece toate cererile 
au fost acceptate, confirmându‑se 
cuantumul sprijinului deja alocat.
32 
Mai mult, în ceea ce privește modul de 
selectare a zonelor forestiere pentru 
care s‑a acordat sprijin, nu exista nicio 
documentație care să explice motivele 
alegerilor făcute sau care să facă trimi ‑
tere la anumite niveluri de risc sau la 
alte obiective tehnice prioritare (cum ar 
fi munca planificată în anumite terme ‑
ne într‑un plan municipal de gestionare 
a pădurilor ori nevoia de a desfășura 
sau de a finaliza operațiuni deja desfă ‑
șurate în alte păduri municipale).
33 
În Spania (Andaluzia), s‑au definit 
o serie de criterii de selecție pentru 
măsura 226. În cazul cererilor compe ‑
titive de propuneri de investiții, a avut 
loc o procedură de selecție, care a fost 
documentată. În schimb, în cazul acți ‑
unilor promovate direct de autoritățile 
regionale, care reprezentau peste ¾ 
din cheltuieli, nu au existat criterii care 
să conducă la stabilirea unei ordini pri ‑
oritare a acțiunilor pe baza unei anali ‑
ze specifice a riscurilor, iar procedura 
de selecție nu a fost documentată.34 
Austria a creat un sistem de asisten ‑
ță în sectorul silvic. Zona aflată sub 
responsabilitatea unui ocol silvic 
districtual local este împărțită între 
consilieri silvici profesioniști, care men ‑
țin un contact direct cu proprietarii 
de pădure și cu cei care administrează 
pădurile. Consilierii decid dacă admi ‑
nistratorii de păduri au propus acțiuni 
din domeniul silvicol care pot benefi ‑
cia de sprijin. Decizia respectivă nu se 
bazează pe criterii de selecție explicite 
și pe o evaluare scrisă a acțiunilor 
silvicole propuse (evaluare a specifica ‑
țiilor tehnice, a importanței, a urgenței, 
a impactului asupra mediului etc.).
… sau criteriile de selecție nu 
acordau prioritate nevoilor de 
mediu
35 
Nu s‑a acordat întotdeauna priorita ‑
te29 acțiunilor preconizate în zonele 
forestiere din UE cele mai valoroase 
din punct de vedere ecologic, cum 
ar fi siturile Natura 2000 (a se vedea 
caseta 1 ). Se estimează că rețeaua 
Natura 2000 de zone forestiere aco ‑
peră aproximativ 20 % din suprafața 
totală forestieră din UE30. Scopul rețelei 
Natura 2000 este de a asigura supra ‑
viețuirea pe termen lung a celor mai 
valoroase și mai amenințate specii și 
habitate din Europa31.
18 Observații
33 Conform Raportului anual pe 
2012 privind apariția unor 
factori nocivi în păduri și 
prognoza pentru anul 
următor, raport emis de 
Centrul Silvic Național din 
Slovacia.Finanțarea nu era alini ‑
ată la riscurile și la nevoile 
identificate
36 
Finanțarea ar trebui să fie aliniată la 
riscurile identificate și să fie direcțio ‑
nată spre zonele care au cea mai mare 
nevoie de sprijin.
În Slovacia și în Austria, 
finanțarea nu corespundea cu 
riscurile identificate …
37 
În Slovacia, sprijinul financiar din 
cadrul măsurii 226 nu a fost alocat 
în funcție de principalii factori care 
puteau dăuna pădurilor. De exemplu, 
deși calamitățile produse de vânt au 
fost cele mai importante cauze ale 
daunelor aduse pădurilor în această 
țară (80 %), fiind urmate de zăpadă 
(12 %) și de secetă însoțită de caniculă 
(7 %)33, procentul cel mai mare de spri ‑
jin public acordat în cadrul măsurii 226 a fost utilizat pentru măsuri de preve ‑
nire a incendiilor forestiere (61 %), în 
principal pentru a finanța construirea 
și întreținerea unor drumuri forestiere 
care erau utilizate în principal pentru 
exploatarea pădurilor, fără să fie justi ‑
ficată legătura specifică cu prevenirea 
incendiilor.
38 
În Austria, în pofida existenței unor 
planuri detaliate de gestionare a pă ‑
durilor și a unor planuri pentru zonele 
de risc, evaluarea curentă a riscurilor 
legate de protecția pădurilor realizată 
de către autoritățile austriece nu a ju ‑
cat decât un rol limitat în direcționarea 
ajutorului. Nu exista nicio legătură cla ‑
ră între riscul principal pentru pădure 
și cheltuielile bugetare. De exemplu, 
landul Salzburg, cu 376 de mii de 
hectare de pădure care se încadrează 
în categoria de risc foarte scăzut spre 
mediu, a beneficiat de fonduri într‑un 
cuantum puțin mai mare decât Carin ‑
tia, care are 584 de mii de hectare de 
pădure clasificate cu risc mediu spre 
foarte ridicat.Modul în care se acordă prioritate nevoilor de mediu la nivelul statelor membre
Deși un procent semnificativ din pădurile din Slovacia sunt clasificate ca păduri protejate (inclusiv situri Natu ‑
ra 2000) care au o înaltă valoare ecologică, ele nu au beneficiat de prioritate în cadrul procesului de selecție, 
lucru care a limitat impactul potențial al măsurii 226 asupra mediului.
În Franța (Aquitania), acțiunile de refacere au fost concepute astfel încât să maximizeze suprafața forestieră 
care a beneficiat de sprijin după o furtună, fără să se acorde prioritate pădurilor cu o valoare ecologică supe ‑
rioară. De asemenea, normele regionale nu au luat în considerare aspectele de mediu legate de extragerea 
lemnului, de îndepărtarea vegetației și de refacerea suprafețelor afectate32. De exemplu, normele respective 
nu solicitau efectuarea de studii ecologice în zonele sensibile la nivel de proiect și nu interziceau anumite 
operațiuni care afectează protecția solului, cum ar fi curățarea unor brazde largi cu buldozerul.
32 În comparație cu regiunea Aquitania, regiunea Lorena, care a finanțat de asemenea investiții pentru refacerea arboreturilor afectate de furtuna 
din 1999, a elaborat norme care țineau seama de aspectele de mediu.Caseta 1
19 Observații
… în timp ce în Italia (Basilicata) 
și în Spania (Andaluzia), 
fondurile au fost direcționate 
în principal către păduri aflate 
în proprietate publică, cu 
scopul de a sprijini activități 
care presupuneau utilizarea 
intensivă a forței de muncă
39 
În cadrul auditului, s‑a constatat că 
sprijinul a fost alocat în mod dispro ‑
porționat în favoarea anumitor orga ‑
nisme publice (autorități regionale sau 
municipale) pentru operațiuni desfă ‑
șurate în păduri aflate în proprietate 
publică. De asemenea, a fost constata ‑
tă o concentrare a fondurilor către acti ‑
vități costisitoare, care presupuneau 
utilizarea intensivă a forței de muncă.
40 
În Italia (Basilicata), măsura 226 a fost 
aplicată exclusiv pentru pădurile 
aflate în proprietatea municipalităților, 
acestea reprezentând numai 30 % din 
suprafața forestieră totală din regi ‑
une. Faptul că o suprafață forestieră 
este deținută de o municipalitate nu 
înseamnă automat că zona în cauză 
prezintă un risc mai ridicat de incen ‑
diu. Trebuie menționat că în 2012, în 
Basilicata, suprafața forestieră afectată 
de incendii crescuse cu 93 % compa ‑
rativ cu 2011 și cu 231 % în comparație 
cu perioada 2009 ‑2011. Aceste incendii 
avuseseră loc în principal în păduri 
aflate în proprietate privată. Limita ‑
rea sprijinului la pădurile deținute de 
municipalități se explică prin intenția 
de a se asigura locuri de muncă pentru 
lucrătorii forestieri recrutați în fiecare 
an pentru muncă sezonieră în păduri 
aflate în proprietatea municipalităților 
(a se vedea punctul 31).41 
În Spania (Andaluzia), deși peste 
70 % dintre păduri sunt în proprie ‑
tate privată, cheltuielile efectuate în 
cadrul măsurii pentru zonele forestiere 
aflate în proprietate publică au fost de 
aproape trei ori mai mari decât cheltu ‑
ielile efectuate pentru pădurile private. 
Nici programul de dezvoltare rurală 
și nici evaluarea ex ante  nu conțineau 
informații care să fi justificat distribu ‑
ția inegală a resurselor financiare, iar 
explicațiile oferite de autoritățile spa ‑
niole cu privire la lipsa de rentabilitate 
a sectorului pădurilor private indică, 
de altfel, o nevoie de sprijin din partea 
sectorului public.
42 
În plus, în aceeași regiune, în cazul 
cererilor competitive de propuneri de 
investiții organizate în 2008, sprijinul 
public acordat în cadrul măsurii 226 
pentru curățarea zonelor acoperite 
de tufișuri și de arbuști reprezenta 
resurse financiare de șase ori mai mari 
decât suma totală utilizată în regiune 
pentru alte acțiuni specifice finanța ‑
te în vederea prevenirii incendiilor, 
cum ar fi crearea și întreținerea liniilor 
somiere sau crearea și întreținerea de 
puncte de alimentare cu apă. Curăța ‑
rea zonelor acoperite de tufișuri și de 
arbuști are într‑adevăr un efect pozitiv 
în stoparea răspândirii unui incendiu, 
dar este în același timp o activitate cos ‑
tisitoare, care presupune utilizarea in ‑
tensivă a forței de muncă. Autoritățile 
spaniole au recunoscut că s‑a recurs la 
operațiuni de îndepărtare a vegetației 
și de rărire în numeroase zone în care 
incendiile controlate ar fi fost o măsură 
recomandabilă atât din punctul de ve ‑
dere al costurilor, cât și din perspectivă 
ecologică. Ele și‑au justificat alegerea 
invocând lipsa de personal calificat 
și existența unor obstacole juridice 
(sunt necesare ordine administrative 
detaliate pentru a se putea proceda la 
un incendiu controlat)și sociale, dar au 
precizat că, în viitorul apropiat, inten ‑ 
ționează să recurgă pe scară mai largă 
la incendiile controlate.
20 Observații
34 În raportul din martie 2009 al 
Direcției Generale Agricultură 
și Dezvoltare Rurală, referitor 
la punerea în aplicare 
a măsurilor în domeniul 
forestier în temeiul 
Regulamentul (CE) 
nr. 1698/2005, se preciza că 
măsurile legate de 
combaterea dăunătorilor pot 
fi totuși considerate eligibile în 
cadrul măsurii 226 cu condiția 
ca ele să fie legate de dezastre 
naturale, cum ar fi furtuni, 
inundații sau incendii 
forestiere.Partea II − Au fost 
identificate acțiuni care 
nu erau adecvate pentru 
îndeplinirea obiectivelor 
măsurii
Prin natura lor, acțiunile care 
au făcut obiectul auditului 
au contribuit, în general, 
la obiectivele măsurii 226, 
însă …
43 
În cadrul măsurii 226, sprijinul putea 
fi acordat numai pentru reconstitui ‑
rea potențialului forestier în pădurile 
afectate de dezastre naturale și de 
incendii, precum și pentru adoptarea 
de măsuri de prevenire. Prin natura 
lor (crearea de linii somiere, rărirea, 
îndepărtarea vegetației etc.), multe 
dintre acțiunile cofinanțate examinate 
în cadrul auditului au contribuit, în 
general, la îndeplinirea obiectivelor 
sprijinului. Unele proiecte erau deo ‑
sebit de relevante datorită nivelului 
ridicat de protecție pe care îl asigurau 
(a se vedea caseta 2 ).… sprijinul a fost acordat 
pentru unele acțiuni din 
domeniul silvicol care nu 
aveau legătură cu dezastre 
naturale
Combaterea dăunătorilor și 
a bolilor
44 
Acțiunile de refacere și de prevenire 
vizate de măsura 226 ar trebui să fie 
legate de producerea sau de riscul 
producerii unui dezastru natural. 
Daunele cauzate de insecte/dăunători 
sau de boli ca atare nu sunt asimilate 
dezastrelor naturale34. Din acest motiv, 
acțiunile legate de combaterea nor ‑
mală a dăunătorilor nu ar trebui să fie 
eligibile pentru finanțare, cu excepția 
cazului în care focarul este o consecin ‑
ță a unui dezastru natural. În Spania 
(Andaluzia) și în Slovacia, măsurile 
de prevenire legate de combaterea 
dăunătorilor au beneficiat de sprijin în 
cadrul măsurii 226, chiar dacă măsurile 
respective nu erau legate de vreun 
dezastru natural. Aceste măsuri au fost 
considerate eligibile deoarece exista 
deja un focar de dăunători în zonă. To ‑
tuși, amploarea limitată a focarului nu 
justifica existența unui risc de dezastru 
natural.
Un exemplu de bună practică (proiecte cu o valoare ecologică ridicată)
În Austria, au fost finanțate mai multe proiecte care urmăreau prevenirea avalanșelor în păduri cu statut de 
zonă protejată, prin operațiuni de tăiere direcționată orizontală a copacilor; acestea contribuie de aseme ‑
nea în mod semnificativ la protejarea izvoarelor de apă care alimentează sistemele municipale de apă din 
apropiere.Caseta 2
21 Observații
Acțiuni transferate de la alte 
măsuri
45 
În Austria, toate acțiunile lansate inițial 
în cadrul măsurii 224 − Plăți Natu ‑
ra 2000 și al măsurii 225 − Plăți pentru 
silvomediu au fost finanțate până la 
urmă în cadrul măsurii 226. Măsuri ‑
le 224 și 225 se referă însă la acțiuni 
care vizează menținerea și îmbună ‑
tățirea funcțiilor de mediu ale zonelor 
forestiere și ale arboreturilor, dar care 
nu sunt legate de prevenirea dezas ‑
trelor, în timp ce măsura 226 prevede 
doar sprijin în caz de dezastru.  În mod 
similar, unele proiecte de plantare, 
prezentate inițial în cadrul măsurii 122 
care vizează „creșterea valorii eco ‑
nomice a pădurilor” au fost ulterior 
aprobate în cadrul măsurii 226, fără 
a se indica în mod clar legăturile dintre 
aceste proiecte și eventuale dezastre 
naturale.
Creșterea numărului de specii 
de arbori
46 
Sprijinul acordat în cadrul măsurii 226 
în Andaluzia a inclus acțiuni al căror 
scop era menținerea și îmbunătățirea 
ecosistemelor zonelor împădurite prin 
creșterea numărului de specii de arbori 
dintr‑o anumită zonă, în care nu exista 
nicio deteriorare sau pierdere de su ‑
prafață acoperită cu arbori ca urmare 
a unor dezastre naturale sau a incendi ‑
ilor. Prin urmare, în Andaluzia, obiec ‑
tivul principal al acestor acțiuni nu era 
legat de obiectivul măsurii 226.Infrastructură construită 
cu mult după producerea 
dezastrului natural
47 
Depozitarea lemnului în mediu umed 
este o tehnică ce ajută la menținerea 
calității lemnului după tăiere și contri ‑
buie astfel la optimizarea prețului de 
vânzare. În Austria, a fost acordat spri ‑
jin unor instalații de stocare a lemnului 
cu scopul de a se preveni apariția unor 
focare de cari în pădurile de pin afec ‑
tate de dezastre naturale (furtuni). În 
urma auditului, s‑a constatat că aceste 
instalații, care fuseseră construite la 
mult timp după producerea dezastru ‑
lui, erau de fapt utilizate pentru a stoca 
lemn de fag (acesta este afectat doar 
în mică măsură de cari).
Principalele cerințe de eligi ‑
bilitate pentru anumite tipuri 
de operațiuni puse în apli ‑
care nu au putut fi verificate
48 
Articolul 4 alineatul (1) din Regulamen ‑
tul (UE) nr. 65/2011 prevede, ca princi ‑
piu general de control, instituirea de 
către statele membre a unui sistem de 
control care să garanteze efectuarea 
tuturor controalelor necesare pentru 
verificarea eficace a respectării condi ‑
țiilor de acordare a ajutorului. Artico ‑
lul 33 alineatul (2) din același regula ‑
ment prevede că trebuie să fie păstrată 
o pistă de audit suficientă.
22 Observații
49 
În cadrul auditului său, Curtea a con ‑
statat o serie de deficiențe sistemice, 
care sunt descrise în caseta 3 . Din 
cauza acestor deficiențe, nu a fost 
posibil să se verifice conformitatea cu 
condițiile în care a fost acordat spriji ‑
nul, având în vedere lipsa documenta ‑
ției sau a informațiilor care să confirme 
respectarea principalelor cerințe de 
eligibilitate.
A fost acordat sprijin pen ‑
tru drumuri forestiere, deși 
beneficiile speciale aduse de 
acestea în ceea ce privește 
prevenirea incendiilor nu au 
putut fi demonstrate …
50 
Prin măsura 226 s‑a acordat sprijin 
pentru construcția și întreținerea unor 
drumuri și poteci forestiere în Franța 
(Aquitania), Austria, Slovacia și Spania 
(Andaluzia). Acestea au fost utilizate 
pentru extragerea lemnului și a altor 
produse forestiere (plută) provenind 
din păduri productive aflate în proprie ‑
tate privată (a se vedea caseta 4 ).51 
Construirea și întreținerea drumurilor 
forestiere utilizate în principal pentru 
extragerea lemnului și a altor produse 
forestiere nu fac obiectul măsurii 226. 
FEADR prevede un sprijin adecvat 
pentru acest tip de operațiuni în cadrul 
axei I (măsurile 122 și 125), care își pro ‑
pune să îmbunătățească competitivi ‑
tatea sectorului forestier. Este adevărat 
că drumurile forestiere sunt necesare 
pentru combaterea incendiilor, dar 
măsura 226 ar trebui să evite sprijini ‑
rea unor proiecte care sunt motivate 
în principal de obiective economice 
și nu aduc niciun beneficiu special în 
ceea ce privește prevenirea incendii ‑
lor. Mai multe proiecte auditate (cinci 
dintre cele opt proiecte auditate care 
implicau drumuri în păduri private) nu 
includeau o justificare a beneficiilor 
aduse în ceea ce privește obiectivele 
de prevenire a incendiilor, astfel încât 
să asigure o contribuție eficace a spri ‑
jinului la îndeplinirea obiectivelor de 
mediu.
Exemple de documentație sau de informații insuficiente în legătură cu acordarea 
de sprijin în cadrul măsurii 226
În Aquitania (Franța), un criteriu important de eligibilitate, care trebuia să fie verificat pentru toate cererile de 
finanțare, consta în existența unui prag minim de pagube înregistrate, prag stabilit de autoritățile regionale 
(cel puțin 40 %). În urma auditului, s‑a constatat că nu exista niciun sistem de informații administrative în care 
să fie identificate arboreturile afectate de furtunile din 1999 și care să indice nivelul pagubelor produse. Prin 
urmare, nu s‑a putut verifica exactitatea declarațiilor solicitanților.
În Slovacia, documentația aferentă dosarelor de achiziții publice era incompletă, deoarece în dosarul benefici ‑
arului fusese păstrată numai oferta câștigătoare, nu și ofertele necâștigătoare. Acest mod de a proceda duce la 
pierderea unor probe privind eficacitatea evaluării ofertelor.Caseta 3
23 Observații
52 
În Austria, de exemplu, un proiect viza 
construcția unui drum forestier, care 
să permită accesul la 25 de hectare de 
pădure. Principalul obiectiv al proiec ‑
tului consta în a crea o cale de acces 
la suprafața de pădure, astfel încât 
proprietarii acesteia să poată extrage 
masa lemnoasă. Argumentele prezen ‑
tate în dosarul proiectului includ mobi ‑
lizarea rezervelor forestiere neutilizate, 
creșterea rentabilității procesului de 
mobilizare a lemnului și aprovizionarea 
fabricilor locale de cherestea.
… și ar putea exista efecte 
secundare negative asupra 
mediului dacă nu se ține 
seama în mod corespunzător 
de condițiile locale
53 
Condițiile în care se poate acorda 
sprijin în cadrul măsurii 226 pentru 
construirea și întreținerea drumurilor 
forestiere ar trebui să fie clarificate, 
astfel încât să se asigure o contribuție eficace a sprijinului la îndeplinirea 
obiectivelor de mediu. Regulamentele 
UE nu au definit cerințe minime (cum 
ar fi limitarea accesului, o anumită 
densitate care să nu pună în pericol 
protejarea ecosistemelor sau certifica ‑
rea obligatorie a proiectelor de către 
serviciile locale de pompieri) pentru 
a asigura o protecție adecvată a me ‑
diului. În studiul de fezabilitate privind 
modalitățile de combatere a devitali ‑
zării pădurilor în Uniunea Europeană 
(„Feasibility Study on means of com ‑
bating forest dieback in the European 
Union”) – un raport tehnic elaborat 
pentru DG ENV (decembrie 2007) – 
se arată că construcția de drumuri 
poate contribui la protecția pădurilor 
sau, dimpotrivă, poate avea un efect 
contrar. Potrivit studiului, rețelele de 
drumuri forestiere permit accesul la 
incendiile forestiere și, prin urmare, 
contribuie la combaterea acestora. 
În același timp însă, conform acestui 
raport, drumurile forestiere pot duce 
la o fragmentare sporită a pădurilor, 
destabilizând funcțiile ecosistemelor și 
determinând astfel creșterea vulnera ‑
bilității pădurilor.Exemplu de utilizare în scopuri economice a unor drumuri forestiere care au 
beneficiat de sprijin prin măsura 226 (Franța, Aquitania)Caseta 4

24 Observații
54 
În Slovacia, pentru drumurile forestiere 
care au făcut obiectul operațiunilor 
finanțate în cadrul măsurii 226, progra ‑
mul de dezvoltare rurală aprobat de 
Comisie prevedea o densitate optimă 
de 20 ‑25 m/ha. În urma auditului, s‑a 
constatat că s‑a acordat de fapt sprijin 
pentru o densitate disproporționat 
de mare de drumuri forestiere, care ar 
putea avea un impact negativ asupra 
stării ecologice a pădurilor în cauză. De 
exemplu, un beneficiar privat a solici ‑
tat finanțare în 2008 pentru patru pro ‑
iecte legate de construcția de drumuri 
forestiere noi în interiorul exploatației 
sale forestiere35. Înainte de această 
investiție în infrastructură, lungimea 
drumurilor forestiere din exploata ‑
ția respectivă era foarte redusă. Ca 
urmare a investiției, au fost construiți 
aproximativ 40 km de drumuri forestie ‑
re noi, densitatea acestora ajungând la 
36 m/ha. Acest nivel depășește densi ‑
tatea optimă de 20 ‑25 m/ha indicată 
în programul de dezvoltare rurală. 
Un alt beneficiar a construit 3 619 m 
de drumuri forestiere în exploatația 
sa forestieră de 24,96 ha, densitatea 
drumurilor ajungând în cele din urmă 
la 145 m/ha. Acest nivel este foarte 
ridicat atât în comparație cu media 
înregistrată în Slovacia (aproximativ 
10,6 m/ha), cât și în raport cu densita ‑
tea optimă de 20 ‑25 m/ha indicată în 
programul de dezvoltare rurală.Partea III − Raportul 
costuri‑eficacitate al 
acțiunilor finanțate nu 
a fost asigurat în mod 
adecvat
Caracterul rezonabil al cos ‑
turilor nu a fost întotdeauna 
demonstrat
55 
Articolul 24 alineatul (2) litera (d) 
din Regulamentul (UE) nr. 65/2011 al 
Comisiei de punere în aplicare a Re ‑
gulamentului (CE) nr. 1698/2005 în 
ceea ce privește procedurile de control 
prevede că controalele administra ‑
tive privind cererile de ajutor includ 
verificarea caracterului rezonabil al 
costurilor prezentate, care se evaluea ‑
ză printr‑un sistem de evaluare adec ‑
vat, cum ar fi utilizarea costurilor de 
referință, compararea diferitelor oferte 
sau un comitet de evaluare.
56 
Deficiențele existente la nivelul proce ‑
durilor instituite în Austria, Slovacia și 
Italia (Basilicata) au afectat caracterul 
rezonabil al costurilor acțiunilor care 
au beneficiat de sprijin (a se vedea 
caseta 5 ).35 Întreaga suprafață forestieră 
este clasificată ca zonă cu risc 
ridicat de incendiu.
25 Observații
Exemple de justificare insuficientă a costurilor standard
Exemplul 1
În Austria, tipul de intervenții și plafoanele aferente acestora (limite superioare fixate sau sume forfetare per 
hectar sau per arbore) au fost definite în fiecare an. Cu toate acestea, nu exista nicio justificare sau o logică 
aparentă pentru stabilirea anumitor plafoane, care au fost de altfel modificate în mod semnificativ de la un an 
la altul:
Lucrări de împădurire în urma unor dezastre naturale
În Carintia, plafonul stabilit pentru lucrări de împădurire cu specii caducifoliate (peste 75 % foioase) a fost fixat 
inițial la 1 800 de euro/ha în 2008. În 2009, acest plafon a crescut la 2 500 de euro/ha. În 2010, sprijinul pentru 
acțiuni de împădurire se ridica la 6 000 de euro/ha.
Lucrări de rărire
Tot în Carintia a fost înregistrată o creștere a plafonului fixat pentru lucrările de rărire, și anume de la 
300 de euro/ha în 2008 la 400 de euro/ha în 2009. În cazul plății unor sume forfetare pentru protecția păduri ‑
lor, acestea au crescut de la 420 de euro/ha la 560 de euro/ha.
În Austria Inferioară, sprijinul public pentru lucrările de rărire s‑a menținut în perioada 2007 ‑2009 la 
350 de euro/ha, dar a fost majorat în 2010 până la suma maximă de 750 de euro/ha (dacă se prezentau facturi) 
sau până la 500 de euro/ha în caz de plată a unei sume forfetare. Aceste două plafoane au fost din nou reduse 
la 350 de euro/ha începând cu 2011.
Exemplul 2
Costurile standard stabilite în regiunea Basilicata erau în mod semnificativ mai mari decât în alte regiuni italie ‑
ne învecinate pentru același tip sau un tip similar de măsuri de prevenire, după cum este ilustrat mai jos.
Lucrări manuale de îndepărtare a vegetației
Costul standard al lucrărilor manuale de îndepărtare a vegetației în vederea creării unor poteci late de 
1,2 metri în regiunea Basilicata era de 7,81 euro pe metru; în regiunea Apulia, costul standard al unei activități 
comparabile (și anume, crearea unei poteci late de un metru pe orice tip de teren) era de numai 3,58 euro pe 
metru.
Refacerea potecilor de serviciu
În Basilicata, în ceea ce privește refacerea potecilor de serviciu, timpul de lucru standard era de 35 de minute 
pe metru, iar costul standard se ridica la 6,89 euro pe metru. Pentru o activitate similară în regiunea Apulia, 
timpul de lucru standard era de nouă minute (inclusiv trei minute de lucru cu o motounealtă), iar costul stan ‑
dard era cifrat la 2,15 euro pe metru. În regiunea Campania, o activitate similară a fost executată la prețul de 
2,77 euro pe metru.Caseta 5
26 Observații
59 
În Andaluzia, unele acțiuni, reprezen ‑
tând aproximativ 13,5 % din prețul 
contractual total pentru executarea 
de lucrări silvice în cadrul unui proiect 
privind păduri publice, nu au fost rea ‑
lizate. Pe lângă aceasta, alte acțiuni au 
fost desfășurate de către contractant la 
un preț mult mai mare decât cel plani ‑
ficat în proiectul tehnic. Întrucât costul 
total aprobat al proiectului nu fusese 
depășit, beneficiarul nu a fost obligat 
să justifice nici nerealizarea anumitor 
acțiuni și nici costurile crescute ale 
altora.60 
În Franța, în cazul anumitor lucrări de 
refacere și de întreținere, beneficiarii 
sunt obligați să prezinte o singură 
ofertă odată cu cererea pe care o de ‑
pun. Prezentarea mai multor oferte ar 
contribui la asigurarea faptului că este 
selectată cea mai avantajoasă ofertă 
din punct de vedere economic.Exemplu de activitate costisitoare din cauza utilizării muncii manuale
Întreținerea drumurilor forestiere
Costul total pentru întreținerea a 7 253,82 m de drum forestier în Basilicata a fost de 337 665,32 euro36, costul 
standard fiind de 46,55  euro pe metru.
În Toscana, pentru un tip similar de drum forestier cu aceeași lungime, lucrările de întreținere efectuate folo ‑
sind atât forță de muncă manuală, cât și mijloace mecanizate ar costa doar 37 828,67 euro, costul standard în 
această regiune fiind de 5,21 euro pe metru.
36 46,55 euro pe metru.Caseta 657 
În regiunea Basilicata, activitățile ar 
fi putut fi realizate într‑un mod mai 
economic și mai eficient prin utilizarea 
pe scară mai largă a mașinilor (ca și în 
alte regiuni) în locul forței de muncă 
manuale. Având în vedere utilizarea pe 
o scară mai largă a muncii manuale, în 
diverse cazuri, costurile standard sta ‑
bilite în regiunea Basilicata sunt mult 
mai mari decât în alte regiuni pentru 
activități identice sau similare (a se 
vedea caseta 6 ).58 
În Slovacia, toate proiectele fac obiec ‑
tul normelor privind achizițiile publice, 
care ar trebui să asigure eficiența în 
utilizarea fondurilor publice. Auditorii 
au remarcat că nu exista o evaluare 
a caracterului rezonabil al niciunui cost 
de investiție declarat de beneficiari, 
chiar dacă proiectele erau finanțate în 
proporție de 100 % din fonduri publi ‑
ce. Singura verificare formală consta în 
a se controla dacă pragul prevăzut în 
procesul de achiziții publice nu a fost 
depășit de cheltuielile declarate de 
solicitant.
27 Observații
Situații specifice care pre ‑
zintă un risc de acordare 
a unui sprijin public excesiv
61 
Acordarea de sprijin în situațiile în care 
nevoia beneficiarului nu este demon ‑
strată în mod clar (așa‑numitul „efect 
de balast” − deadweight ) subminează 
eficiența sprijinului.
62 
În Austria, s‑a acordat finanțare în 
cadrul măsurii pentru proiecte deja 
finalizate. Legislația națională de 
punere în aplicare a intrat în vigoare la 
începutul anului 2008 și, în consecință, 
primele decizii de atribuire au fost pu ‑
blicate de abia în aprilie 2008. Cu toate 
acestea, beneficiarii potențiali au avut 
posibilitatea de a depune cereri de 
finanțare încă din ianuarie 2007 și de 
a desfășura proiectele pe propriul risc, 
fiind chiar încurajați în acest sens.  În 
total, în 2007 au fost depuse 3 671 de 
cereri de finanțare. Dintre acestea, cel 
puțin 444 de proiecte fuseseră deja 
finalizate înainte de data deciziei de 
atribuire. În ceea ce privește cererile 
depuse începând cu 2008, cel puțin 
147 de proiecte au fost executate 
înainte de aprobarea finanțării, chiar 
dacă legislația de punere în aplicare în 
vigoare din 2008 prevedea că, pentru 
proiectele din cadrul măsurii 226, cos ‑
turile aferente proiectelor sunt eligibi ‑
le doar de la data deciziei de finanțare. 
În aceste situații, deciziile inițiale ale 
beneficiarilor de a desfășura proiectele 
și în lipsa sprijinului pun sub semnul 
întrebării nevoia lor de a primi sprijin 
din fonduri publice.63 
În Slovacia, doi beneficiari auditați, 
care au primit sprijin pentru construi ‑
rea de drumuri forestiere, au confirmat 
în cursul vizitei de audit la fața locului 
că ar fi desfășurat lucrările chiar și fără 
finanțare publică.
64 
În Spania, terenuri în mare parte 
agricole (pajiști cu copaci, pajiști cu 
arbuști și terenuri pentru pășunat), 
care au fost declarate ca „hectare 
eligibile” în scopul activării drepturilor 
la plată37 și care au fost identificate ca 
atare în sistemul spaniol de identifica ‑
re a parcelelor agricole, erau eligibile 
și pentru acordarea de sprijin pentru 
sectorul forestier în cadrul măsurii 226. 
Unii beneficiari au primit sprijin pentru 
îndepărtarea arbuștilor și a tufișurilor 
în cadrul măsurii 226, ca măsură de 
prevenire a incendiilor, deși benefi ‑
ciarii respectivi aveau deja obligația 
de a‑și menține parcelele ca terenuri 
agricole în bune condiții agricole și de 
mediu (cu alte cuvinte, fără arbuști și 
tufișuri).37 Articolul 34 din Regulamentul 
(CE) nr. 73/2009 al Consiliului 
din 19 ianuarie 2009 de 
stabilire a unor norme 
comune pentru sistemele de 
ajutor direct pentru agricultori 
în cadrul politicii agricole 
comune și de instituire 
a anumitor sisteme de ajutor 
pentru agricultori, de 
modificare a Regulamentelor 
(CE) nr. 1290/2005, (CE) 
nr. 247/2006, (CE) nr. 378/2007 
și de abrogare 
a Regulamentului (CE) 
nr. 1782/2003 (JO L 30, 
31.1.2009, p. 16) prevede că 
ajutorul se acordă la activarea 
drepturilor de plată pe hectar 
eligibil. Un „hectar eligibil 
pentru ajutor” este definit la 
același articol ca fiind orice 
„suprafață agricolă 
a exploatației […] sau, în cazul 
în care suprafața este utilizată 
și în activități neagricole, 
activitatea agricolă să 
predomine”.
28 Observații
Partea IV − Instrumentele 
de monitorizare nu permit 
Comisiei și statelor 
membre să evalueze în 
mod adecvat eficiența și 
eficacitatea măsurii
65 
Evaluarea eficacității măsurii 226 
necesită utilizarea unor instrumente 
adecvate de monitorizare și evaluare, 
care să permită identificarea îmbună ‑
tățirilor necesare pentru a maximiza 
impactul sprijinului UE.
Instrumentele de monitori ‑
zare disponibile
66 
Pentru perioada 2007 ‑2013, Comisia și 
statele membre au elaborat împreună 
un cadru comun de monitorizare și 
evaluare. Progresul, eficiența și efica ‑
citatea implementării programelor de 
dezvoltare rurală în raport cu obiec ‑
tivele acestora se măsoară prin inter ‑
mediul unor indicatori privind situația 
inițială, precum și execuția financiară, 
realizările, rezultatele și impactul 
programelor38.67 
Comisia a emis orientări în care erau 
stabiliți următorii indicatori comuni de 
realizare în legătură cu implementarea 
măsurii 226: (a) numărul de măsuri de 
prevenire sau de refacere; (b)  suprafața 
pădurilor afectate care beneficiază de 
sprijin; și (c) volumul total al investiții ‑
lor. Pe lângă acești indicatori de reali ‑
zare, în cadrul comun de monitorizare 
și de evaluare a fost definit următorul 
indicator de rezultat pentru măsu ‑
ra 226: suprafața care a făcut obiectul 
unor acțiuni reușite de gestionare 
a terenurilor, utile în ceea ce privește 
îmbunătățirea biodiversității și a calită ‑
ții apei și a solului și atenuarea schim ‑
bărilor climatice.
Indicatori insuficienți pentru 
măsurarea gradului de reali ‑
zare a obiectivelor
68 
Cu toate că majoritatea acțiunilor 
finanțate au un caracter preventiv, 
indicatorul de realizare stabilit pentru 
astfel de acțiuni (numărul măsurilor 
de prevenire) era insuficient. Indica ‑
torul de realizare definit ca „suprafața 
pădurilor afectate care beneficiază 
de sprijin” se referă doar la pădurile 
realmente afectate de dezastre, astfel 
încât acest indicator este relevant nu ‑
mai pentru măsurile de refacere.
69 
În ceea ce privește indicatorul de 
rezultat referitor la îmbunătățirea bio ‑
diversității și a calității apei și a solului 
și la atenuarea schimbărilor climatice, 
auditorii au constatat că niciuna dintre 
autoritățile de management vizitate nu 
era în măsură să stabilească o legătură 
între rezultatul fiecărei acțiuni și un 
anumit aspect al indicatorului; de fapt, 
unele autorități au raportat aceeași 
suprafață totală ca rezultat obținut 
pentru fiecare aspect al indicatorului.38 Articolele 80 și 81 din 
Regulamentul (CE) 
nr. 1698/2005.
29 Observații
70 
Indicatorul de rezultat stabilit pen ‑
tru noua perioadă de programare 
2014‑202039 (numărul exploatațiilor 
agricole care participă la sisteme 
de gestionare a riscurilor) nu aduce 
o ameliorare în sensul evaluării efica ‑
cității sprijinului, astfel încât deficien ‑
țele identificate sunt susceptibile să 
persiste.
Utilitate limitată a evaluări ‑
lor intermediare
71 
Programele de dezvoltare rurală sunt 
evaluate din punctul de vedere al 
pregătirii lor, al punerii în aplicare și 
al finalizării (evaluări ex ante , interme ‑
diare și ex post ). În timp ce evaluările 
ex ante  urmăresc optimizarea alocării 
resurselor bugetare și ameliorarea cali ‑
tății programării, evaluările intermedi ‑
are și cele ex post  analizează gradul de 
utilizare a resurselor, eficacitatea și efi ‑
ciența programării FEADR, consecințe ‑
le socioeconomice și impactul asupra 
priorităților Uniunii. În ceea ce privește 
măsura 226, cele patru întrebări de 
evaluare definite în cadrul comun de 
monitorizare și de evaluare pentru 
perioada 2007 ‑2013 se referă la măsura 
în care acțiunile care au beneficiat de 
sprijin au contribuit la: a) reconstituirea 
potențialului forestier (în cazul păduri ‑
lor deteriorate); b) întreținerea pădu ‑
rilor (măsuri de prevenire); c) dezvol ‑
tarea gestionării durabile a terenurilor 
forestiere; și d) ameliorarea mediului.72 
În urma auditului s‑a constatat că, în 
ceea ce privește măsura 226, informa ‑
țiile obținute în urma evaluărilor in ‑
termediare au fost disparate și incom ‑
plete. De exemplu, spre deosebire de 
Andaluzia, pentru Basilicata și Aquita ‑
nia, evaluatorii nu au oferit răspunsuri 
la niciuna dintre întrebări. Totuși, deși 
pentru Andaluzia s‑a răspuns la toate 
întrebările, răspunsurile nu au fost 
întotdeauna utile la evalua ‑ 
rea progresului înregistrat în ceea ce 
privește punerea în aplicare, deoarece 
aceleași cifre (numărul de operațiuni 
și numărul de hectare) au fost prezen ‑
tate ca răspuns atât pentru întrebările 
referitoare la întreținerea pădurilor, cât 
și pentru cele referitoare la gestionarea 
durabilă a terenurilor forestiere.
Eficacitatea măsurilor de 
prevenire nu a fost măsurată 
în mod adecvat
73 
Pagubele provocate de incendii sunt 
concentrate în câteva state membre 
din regiunea mediteraneană. Statis ‑
ticile de la nivelul UE arată o ușoară 
scădere a suprafeței totale arse în 
ultimii ani (a se vedea punctul 4). La 
nivelul statelor membre, tendința este 
însă alta (a se vedea graficul 3 ).39 Regulamentul de punere în 
aplicare (UE) nr. 808/2014 al 
Comisiei din 17 iulie 2014 de 
stabilire a normelor de 
aplicare a Regulamentului (UE) 
nr. 1305/2013 al Parlamentului 
European și al Consiliului 
privind sprijinul pentru 
dezvoltare rurală acordat din 
Fondul european agricol 
pentru dezvoltare rurală 
(FEADR) (JO L 227, 31.7.2014, 
p. 18).
30 Observații Graficul 3Numărul de hectare de pădure arsă în țările în care s‑a acordat sprijin prin măsura 226
74 
Cea mai mare parte a sprijinului FEADR 
disponibil în cadrul măsurii 226 viza 
introducerea unor măsuri de prevenire, 
în special pentru prevenirea incendiilor 
forestiere (a se vedea anexa I ). Deși 
80 % din fondurile UE sunt utilizate 
pentru finanțarea măsurilor de pre ‑
venire, eficacitatea acestora nu este 
măsurată. În consecință, Comisia nu 
dispune de statistici pentru a confirma 
eficacitatea măsurilor de prevenire 
a incendiilor puse în aplicare de statele 
membre în cadrul măsurii 226 și nu 
a solicitat niciun fel de informații geo ‑
grafice privind suprafețele pe care au 
fost desfășurate activitățile sprijinite.0200
1004006008001 000
900
700
500
3001 200
1 1001 400
1 300
1993-1999 2000-2006 2007-2012Mii de hectare
SpaniaPortugaliaItaliaFranţaBulgaria Polonia UngariaCipruLetoniaGermaniaSlovaciaRep. CehăLituania Austria
Danemarca
Sursa:  EFFIS.
31
 Concluzii și recomandări
75 
În perioada 2007 ‑2013, sprijinul acordat 
de UE în cadrul măsurii 226 de dez ‑
voltare rurală a vizat reconstituirea 
potențialului forestier în pădurile 
afectate de dezastre naturale și de 
incendii, precum și adoptarea măsuri ‑
lor de prevenire corespunzătoare. Cea 
mai mare parte a acestui sprijin (80 %) 
a fost direcționată către măsuri de pre ‑
venire, în special împotriva incendiilor. 
Curtea a analizat dacă sprijinul a fost 
bine gestionat și dacă statele membre 
și Comisia pot demonstra că sprijinul 
și‑a atins obiectivele scontate într‑un 
mod eficient din punctul de vedere al 
costurilor. A fost auditat un eșantion 
de 68 de acțiuni, dintre care 45 au fost 
auditate la fața locului, în prezența 
beneficiarului final.
76 
Curtea concluzionează că sprijinul nu 
a fost suficient de bine gestionat și 
că statele membre și Comisia nu pot 
demonstra că rezultatele scontate au 
fost obținute într‑un mod eficient din 
punctul de vedere al costurilor.
77 
Ținând seama în special de faptul 
că acest sprijin este disponibil și în 
actuala perioadă de programare 
2014‑202040, Curtea adresează urmă ‑
toarele recomandări.Măsurile de prevenire nu 
au fost orientate în mod 
suficient
78 
Curtea a constatat că, deși măsura 226 
vizează pădurile care prezintă un risc 
mediu spre ridicat de incendiu, la nive ‑
lul UE nu există o definiție comună sau 
criterii comune de identificare a aces ‑
tei categorii de păduri. Procedurile de 
selecție din statele membre prezentau 
diferite deficiențe, nu dispuneau de 
criterii de selecție explicite și nici de 
o evaluare eficace a acțiunilor propuse 
sau neglijau anumite zone de risc. Nu 
s‑a acordat suficientă prioritate obiec ‑
tivelor de mediu în etapa de selecție 
și, uneori, acestea au fost trecute cu 
vederea în cursul punerii în aplicare (a 
se vedea punctele 21 ‑42).
Recomandarea 1
Statele membre ar trebui:
— să selecteze măsurile de preveni ‑
re pe baza unor criterii explicite 
stabilite în concordanță cu nevoile 
și după un proces de evaluare rigu ‑
roasă și documentată;
— să crească impactul produs de 
sprijin în ceea ce privește protec ‑
ția mediului, acordând prioritate 
acțiunilor întreprinse în pădurile 
cele mai valoroase din punct de 
vedere ecologic, cum ar fi zonele 
de pădure Natura 2000.
Comisia ar trebui:
— să verifice, în cadrul procesului de 
aprobare a programelor de dez ‑
voltare rurală ale statelor membre 
pentru perioada 2014 ‑2020, că ne ‑
voile în ceea ce privește aplicarea 
unor măsuri de prevenire în zonele 
de pădure pentru care este preco ‑
nizat un sprijin public sunt descrise 
și justificate în mod corespunzător;40 Articolul 24 din 
Regulamentul (UE) 
nr. 1305/2013.
32 Concluzii și recomandări
— să stabilească criterii de bază 
comune pentru diferențierea între 
zonele de pădure clasificate ca 
prezentând un risc de incendiu 
scăzut, mediu sau ridicat.
Au fost identificate acțiuni 
care nu erau adecvate 
pentru îndeplinirea 
obiectivelor măsurii
79 
Chiar dacă, prin natura lor (crearea 
de linii somiere, rărirea, îndepărtarea 
vegetației etc.), multe dintre acțiunile 
cofinanțate examinate au contribuit, 
în general, la îndeplinirea obiectivelor 
sprijinului, Curtea a identificat și cazuri 
care nu aveau legătură cu dezastrele 
naturale sau cu incendiile, dar care 
erau motivate de alte obiective eco ‑
nomice sau de mediu. În cazul unor 
tipuri de operațiuni implementate, 
principalele cerințe de eligibilitate nu 
au putut fi verificate din cauza lipsei 
documentației aferente. De asemenea, 
Curtea a identificat cazuri de drumuri 
forestiere utilizate pentru exploa ‑
tarea economică a pădurilor, unde 
beneficiile speciale aduse în ceea ce 
privește prevenirea incendiilor nu au 
fost demonstrate. Densitatea ridicată 
a drumurilor construite ar putea avea, 
de asemenea, efecte negative asupra 
mediului (a se vedea punctele 43 ‑54).
Recomandarea 2
Statele membre ar trebui:
— să se asigure că sprijinul este acor ‑
dat exclusiv pentru acțiuni legate de 
dezastre naturale sau de incendii;
— să instituie un sistem de control 
care să poată asigura verificarea 
eficace a respectării condițiilor de 
acordare a sprijinului, precum și 
păstrarea documentelor sau a in ‑
formațiilor adecvate;— să acorde o mai mare atenție 
aspectelor de mediu legate de 
acțiunile sprijinite, în special prin 
instituirea unor garanții adecvate 
pentru prevenirea efectelor negati ‑
ve asupra mediului.
Comisia ar trebui:
— să verifice dacă statele membre 
au instituit un astfel de sistem de 
control;
— să clarifice cerințele aplicabile 
pentru acțiunile care urmează să 
beneficieze de sprijin în cadrul 
măsurii 226, pentru a se asigura că 
aceste acțiuni contribuie în mod 
semnificativ la prevenirea incen ‑
diilor și a dezastrelor naturale, în 
special în cazul în care ele fac parte 
dintr‑o activitate economică pro ‑
fitabilă și, ca atare, ar putea primi 
finanțare în cadrul axei 1.
Raportul 
costuri‑eficacitate al 
acțiunilor finanțate nu 
a fost asigurat în mod 
adecvat
80 
În ceea ce privește costul acțiunilor 
sprijinite, Curtea a identificat cazuri în 
care plafonul stabilit pentru finanța ‑
rea publică a fost frecvent modificat 
fără justificare, cazuri în care costurile 
standard pentru acțiuni similare erau în 
mod semnificativ mai mari într‑o regiu ‑
ne decât în alta, precum și cazuri în care 
s‑a acordat prioritate utilizării muncii 
manuale în detrimentul celei meca ‑
nizate, ceea ce a generat costuri mai 
ridicate. Au existat, de asemenea, situ ‑
ații în care exista riscul să fie acordat 
un sprijin public excesiv, de exemplu 
atunci când au fost selectate proiecte 
deja finalizate, atunci când beneficiarii 
erau în măsură să își finanțeze singuri 
operațiunile sau atunci când sprijinul 
a fost direcționat către parcele agricole 
(a se vedea punctele 55 ‑64).
33 Concluzii și recomandări
Recomandarea 3
Statele membre ar trebui:
— să se asigure că costurile standard 
stabilite pentru acțiunile sprijinite 
sunt rezonabile;
— să justifice plafonul stabilit pentru 
sprijin, precum și orice modifica ‑
re a acestuia, pe baza costurilor 
suportate în mod normal de 
beneficiari;
— să ceară beneficiarilor să demon ‑
streze în mod clar că au nevoie 
de sprijinul disponibil în cadrul 
măsurii 226.
Instrumentele de 
monitorizare nu permit 
Comisiei și statelor 
membre să evalueze în 
mod adecvat eficiența și 
eficacitatea măsurii
81 
În special, indicatorii de performanță 
stabiliți în cadrul comun de monito ‑
rizare și evaluare erau insuficienți, iar 
evaluările disponibile aveau o utilitate 
limitată. Deoarece eficacitatea mă ‑
surilor de prevenire nu a fost măsu ‑
rată, nu a fost posibil să se formuleze 
concluzii cu privire la acest aspect (a 
se vedea punctele 65 ‑74). Deficiențele identificate sunt susceptibile să persis ‑
te și în perioada 2014 ‑2020, având în 
vedere faptul că noile instrumente de 
monitorizare propuse nu au îmbunătă ‑
țit cadrul de monitorizare pentru acest 
sprijin specific.
Recomandarea 4
Statele membre ar trebui:
— să raporteze cu privire la efectele 
acțiunilor întreprinse în ceea ce 
privește reducerea numărului de 
incendii și/sau a numărului de dez ‑
astre naturale și reducerea suprafe ‑
țelor deteriorate.
Comisia ar trebui:
— să își îmbunătățească modul de 
monitorizare a măsurii, pentru a se 
asigura că statele membre imple ‑
mentează această măsură în con ‑
formitate cu obiectivele specifice 
stabilite.
Prezentul raport a fost adoptat de Camera I, condusă de doamna  
Rasa BUDBERGYTĖ, membră a Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința  
sa din 17 decembrie 2014.
 Pentru Curtea de Conturi
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Președinte

34
 Annexe Anexa IAlocarea resurselor financiare pentru măsura 226
(în euro)
Cheltuielile publice 
prevăzute în perioada 
2007‑2013 (primele 
programe de dezvoltare 
rurală)Execuția financiară 
a cheltuielilor publice ‑ 
situația la 31.12.2012Numărul de acțiuni 
sprijiniteExecuția financiară a  FEADR (pentru 
cereri NOI în perioada de programare 
2007 ‑2013)
Statele 
membreContribuția 
FEADR pen ‑
tru M226Totalul 
cheltuieli ‑
lor publice 
pentru 
M226Plăți FEADRTotal plăți 
publicePrevenire Refacere Prevenire 
‑ plățiRefacere 
‑ plățiTotal plăți 
FEADR
Bulgaria 24 224 29 541 544 664 37 29 244 300 544
Republica 
Cehă22 379 28 017 11 068 13 835 47 264 3 189 7 879 11 068
Danemarca 3 692 6 712 3 792 6 895 0 0 0 0 0
Germania 11 005 14 239 11 082 13 852 717 308 9 112 1 970 11 082
Grecia 136 082 179 996 0 0 0 0 0 0 0
Spania 468  573 789 950 342 441 543 633 18 666 1 223 275 944 25 486 301 430
Franța 257 364 467 498 154 768 283 910 455 5 656 7 153 40 010 47 163
Italia 233 655 431 691 143 722 252 069 1 716 261 131 141 9 725 140 866
Cipru 2 250 4 500 1 336 2 671 86 30 962 373 1 336
Letonia 12 974 16 218 1 676 2 104 13 248 1 091 584 1 675
Lituania 12 000 15 000 8 510 10 637 28 167 6 215 2 295 8 510
Ungaria 8 251 10 736 1 084 1 392 0 4 105 0 1 084 1 084
Austria 40 934 81 932 40 959 83 018 12 683 3 842 28 866 8 180 37 046
Polonia 112 000 140 000 31 121 38 901 74 169 19 424 5 158 24 582
Portugalia 119 313 146 077 19 012 21 502 237 70 14 684 4 328 19 012
Slovacia 88 281 111 354 89 844 113 396 179 186 57 104 32 740 89 844
TOTAL 1 552 977 2 473 463 860  958 1 388 480 34 938 16 558 555  129 140  113 695  242
35 Annexe Anexa IILista operațiunilor examinate
Stat 
membruNumărul 
operați ‑
uniiNatura operațiunii Tipul intervențieiTotalul cheltu ‑
ielilor publice
(în euro)Contribuția 
totală a FEADR 
(în euro)Control la 
fața locului
ES 1 PrevenireLinii somiere, plan de apărare împotriva 
incendiilor 4 464,30 3 348,23 Da
ES 2 Prevenire Rărire, întreținerea aleilor 641 768,30 4 8 2 437, 8 5 Da
ES 3 Refacere Îndepărtarea vegetației, reîmpădurire 13 013,61 9 782,18 Da
ES 4 Refacere Îndepărtarea vegetației, rărire 499 443,40 374 582,55 Da
ES 5 Refacere Rărire, întreținerea aleilor 951 688,65 713 766,49 Da
ES 6 Prevenire Măsuri de prevenire 51 488,59 38 871,67 Nu
ES 7 Prevenire și refacereRărire, îndepărtarea vegetației, întreținerea 
potecilor forestiere, densificare2 262 163,20 1 741 226,39 Nu
ES 8 Prevenire și refacereRărire, îndepărtarea vegetației, reîmpădurire, 
construcția unor alei și întreținerea lor1 038  834,14 784 763,11 Nu
ES 9 Prevenire Rărire, îndepărtarea vegetației 1 750  955,95 1 313 216,96 Nu
ES 10 Refacere Rărire, îndepărtarea vegetației 60 236,19 45 17 7,14 Nu
ES 11 Refacere Îndepărtarea vegetației 209 115,15 165 631,35 Nu
ES 12 Prevenire Construirea de linii somiere și întreținerea lor 278,78 225,00 Nu
ES 13 PrevenireLinii somiere, plan de apărare împotriva 
incendiilor34 323,01 33 750,00 Nu
ES 14 Refacere Drum forestier și întreținerea aleilor 297 550,92 276 095,98 Nu
ES 15 Prevenire și refacereRărire, îndepărtarea vegetației și 
reîmpădurire1 712  450,99 1 314  688,73 Nu
FR 1 Prevenirea riscurilor Curățare, refacere 5 368,00 9 760,00 Nu
FR 2 Prevenirea riscurilor Acces 44 791,12 81 438,40 Nu
FR 3 Prevenirea riscurilor Infrastructură 140 768,62 255 942,96 Da
FR 4 Repararea pagubelor Curățare, refacere 113 979,04 207 234,62 Da
FR 5 Repararea pagubelor Curățare, refacere 178 750,88 325 001,60 Da
FR 6 Repararea pagubelor Refacere 4 121,85 7 494,28 Da
FR 7 Repararea pagubelor Curățare, refacere 11 035,20 20 064,00 Da
FR 8 Repararea pagubelor Curățare, refacere 14 331,68 26 0 5 7, 6 0 Da
FR 9 Repararea pagubelor Curățare 63 490,90 115 438,00 Nu
FR 10 Repararea pagubelor Curățare, refacere 34 342,00 62 440,00 Nu
FR 11 Repararea pagubelor Curățare, refacere 18 182,15 33 058,46 Nu
36 Annexe Anexa IIStat 
membruNumărul 
operați ‑
uniiNatura operațiunii Tipul intervențieiTotalul cheltu ‑
ielilor publice
(în euro)Contribuția 
totală a FEADR 
(în euro)Control la 
fața locului
IT 1 Prevenire Linii somiere, poteci, îndepărtarea vegetației 1 192 999,59 685 974,76 Da
IT 2 Prevenire Linii somiere, poteci 1 034 691,15 594 947 ,41 Da
IT 3 Prevenire Linii somiere, poteci 1 042 459,99 599 414,50 Da
IT 4 Prevenire Linii somiere, poteci, îndepărtarea vegetației 816 808,12 469 664,67 Da
IT 5 Prevenire Linii somiere, poteci 407 399,34 234 254,62 Da
IT 6 Prevenire Linii somiere, poteci 394 524,99 226 851,87 Da
IT 7 Prevenire Linii somiere, poteci 405 571,49 233 203,61 Da
IT 8 Prevenire Linii somiere, poteci, îndepărtarea vegetației 1 244 483,70 715 578,13 Da
IT 9 Prevenire Linii somiere, poteci 62 5 927,12 359 908,09 Da
IT 10 Prevenire Linii somiere, poteci, îndepărtarea vegetației 616 179,62 354 303,28 Da
IT 11 Prevenire Linii somiere, poteci, îndepărtarea vegetației 1 378  702,24 792 753,79 Da
IT 12 Prevenire Linii somiere, poteci 706 745,31 406  378,55 Da
IT 13 Prevenire Linii somiere, poteci 1 002 850,95 576 639,30 Da
IT 14 Prevenire Linii somiere, poteci 900 440,30 517 753,17 Da
IT 15 Prevenire Linii somiere, poteci, îndepărtarea vegetației 998 533,36 574 156,68 Da
IT 16 Prevenire Linii somiere, poteci, îndepărtarea vegetației 499 266,68 287 078,34 Da
IT 17 Prevenire Linii somiere, poteci 608 695,65 350 000,00 Da
IT 18 Prevenire Linii somiere, poteci, îndepărtarea vegetației 583 960,24 335 777 ,14 Da
AT 1 RefacereÎndepărtarea vegetației în urma unui 
dezastru33 800,00 16 413,00 Da
AT 2 Prevenire Rărire 5 840,00 3 041,00 Da
AT 3 Refacere Plantare 9 001,00 4 371,00 Da
AT 4 Natura 2000 Copaci cu valoare ecologică deosebită 5 080,00 2 646,00 Da
AT 5 PrevenireTăiere direcționată orizontală, extragerea 
lemnului cu instalații cu cablu29 029,00 15 118,00 Da
AT 6 Refacere Extragerea lemnului cu instalații cu cablu 17 058,00 8 283,00 Da
AT 7 Refacere Extragerea lemnului cu instalații cu cablu 18 500,00 9 008,00 Da
AT 8 Refacere Extragerea lemnului cu instalații cu cablu 115 883,00 56 273,00 Da
AT 9 PrevenireExtragerea lemnului cu instalații cu cablu, 
pregătire, plantare, rărire123 698,00 61 994,00 Da
AT 10 PrevenireExtragerea lemnului cu instalații cu cablu, 
pregătire, plantare, rărire98 538,00 48 250,00 Da
AT 11 Prevenire Controlul carilor 684  810,00 333 434,00 Nu
AT 12 Prevenire Drum forestier 142 415,00 69 342,00 Nu
AT 13 PrevenireRefacerea pădurilor de protecție, prevenirea 
avalanșelor, extragerea lemnului cu instalații 
cu cablu, plantare etc.128 062,00 62 250,00 Nu
37 Annexe Anexa IIStat 
membruNumărul 
operați ‑
uniiNatura operațiunii Tipul intervențieiTotalul cheltu ‑
ielilor publice
(în euro)Contribuția 
totală a FEADR 
(în euro)Control la 
fața locului
SK 1 PrevenireInfrastructură, drum forestier, rezervor de 
apă, monitorizare503 619,00 402 895,00 Da
SK 2 Prevenire Infrastructură, drum forestier 404  885,00 222 687 ,00 Da
SK 3 Prevenire Infrastructură, drum forestier, rezervor de apă 903 141,00 722 513,00 Da
SK 4 Refacere Stropire aeriană cu var și fertilizare 633 904,00 507 123,00 Da
SK 5 Refacere Reîmpădurire 204 132,00 163 305,00 Da
SK 6 Prevenire Infrastructură, drum forestier 778 136,00 622 509,00 Da
SK 7 Prevenire Infrastructură, drum forestier 79 689,00 63 751,00 Nu
SK 8 PrevenireCurățare și întreținerea căilor de acces folosite 
pentru combaterea incendiilor371 433,00 297 146,00 Nu
SK 9 PrevenireInfrastructură, drum forestier,alte măsuri 
curative5 0 4 97 7, 0 0 403 982,00 Nu
SK 10 Refacere Reîmpădurire, drum forestier 1 495 292,00 1 196 234,00 Nu
SK 11 Refacere Reîmpădurire 153 271,00 12 2 617, 0 0 Nu
38
În ceea ce privește noua perioadă de programare, 
Comisia a analizat situația sectorului forestier în 
cadrul documentului de lucru al serviciilor Comisiei 
din 2013, care a constituit o anexă la Comunicarea 
Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, 
Comitetul Economic și Social European și Comitetul 
Regiunilor intitulată: „O nouă strategie a UE pentru 
păduri și sectorul forestier.”3
VI
În cadrul practicilor de gestionare durabilă a pădu ‑
rilor, drumurile forestiere (sau alte investiții) con ‑
struite în principal în scopuri legate de prevenirea 
incendiilor pot fi utilizate și pentru acțiuni de 
prevenire a altor riscuri și pentru lucrări de recon ‑
strucție și de reparații, dar și în scopuri recreative 
sau economice. Crearea unei rețele corespunzătoare 
de drumuri forestiere contribuie nu doar la o mai 
bună protecție a pădurilor împotriva incendiilor, dar 
și la valorificarea economică durabilă a resurselor 
forestiere din numeroase regiuni. Aceste acțiuni se 
dovedesc deseori necesare pentru a se evita pierde ‑
rea completă a interesului socioeconomic al zonelor 
forestiere, situație ce ar putea conduce la abando ‑
narea lor și, în cele din urmă, la creșterea riscului de 
incendii.
În ceea ce privește noua perioadă de programare, 
au fost elaborate fișe de orientare, astfel încât sta ‑
tele membre/regiunile să apeleze în mod corect la 
această măsură. Mai mult decât atât, statele mem ‑
bre/regiunile vor trebui să își expună și să își justi ‑
fice într‑un mod mai precis necesitățile dacă doresc 
o creștere a densității rețelelor lor rutiere.
3  COM(2013) 659 final: http://ec.europa.eu/agriculture/forest/
strategy/index_en.htmRezumat
IV
Comisia consideră că, în general, măsurile de 
prevenire a dezastrelor forestiere au contribuit la 
realizarea obiectivelor urmărite de programele de 
dezvoltare rurală. S‑au obținut rezultate concrete 
și s‑au înregistrat mai puține cazuri de incendii. În 
plus, s‑au desprins învățăminte care sunt transpuse 
în perioada 2014 ‑2020, în special în ceea ce privește 
domeniul de aplicare al măsurii și îmbunătățirea 
orientărilor.
V
Regulamentul privind dezvoltarea rurală1 prevede 
că măsurile de prevenire a incendiilor ar trebui să se 
aplice zonelor clasificate de statele membre ca zone 
care prezintă un risc ridicat sau mediu de incendiu, 
în conformitate cu propriile planuri de protecție. 
Aceste planuri de protecție a pădurilor, alături 
de programele forestiere de la nivel național sau 
subnațional ale statelor membre ori de instrumen ‑
tele echivalente, au oferit o bază adecvată pentru 
direcționarea acțiunilor și stabilirea priorităților în 
cadrul procesului de selectare.
În cadrul documentului de lucru din 2005 al servi ‑
ciilor Comisiei care a fost anexat la Comunicarea 
privind punerea în aplicare a strategiei forestiere 
a UE, Comisia a furnizat o analiză a situației secto ‑
rul forestier, abordând inclusiv aspectele legate de 
prevenirea și monitorizarea dezastrelor forestiere2. 
Regulamentul privind dezvoltarea rurală a prevăzut 
obligația ca măsurile referitoare la silvicultură să 
contribuie la punerea în aplicare a strategiei fores ‑
tiere comunitare. Strategia forestieră menționată 
mai sus abordează aspecte economice, de mediu și 
sociale ale gestionării durabile a pădurilor.
1 Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului.
2  Document de lucru al serviciilor Comisiei ‑ Anexă la 
Comunicarea privind punerea în aplicare a strategiei forestiere 
a UE [COM(2005) 84 final]/* SEC/2005/0333 */ http://ec.europa.
eu/agriculture/forest/1998 ‑strategy ‑2006 ‑action‑plan/
sec‑2005 ‑333_en.pdfRăspunsurile  
Comisiei
Răspunsurile Comisiei 39
IX Primul paragraf (c)
Comisia consideră că noul regulament privind 
dezvoltarea rurală include o măsură revizuită 
privind protejarea și regenerarea pădurilor. Noua 
măsură poate veni în sprijinul acțiunilor legate de 
prevenirea și repararea daunelor cauzate pădurilor 
de incendii, de dezastre naturale și de evenimente 
catastrofale, dar și în sprijinul acțiunilor preventive 
îndreptate împotriva dăunătorilor și a bolilor, cu 
condiția ca riscul producerii unui dezastru natural 
relevant să fie dovedit prin mijloace științifice și să 
fie recunoscut de organizații științifice publice.
IX Primul paragraf (e)
În ceea ce privește acțiunile care beneficiază de 
ajutor, sunt deja în vigoare mai multe garanții refe ‑
ritoare la protecția mediului. De exemplu, în ceea ce 
privește rețeaua Natura 2000, regimul de protecție 
prevăzut la articolul 6 alineatele (2) și (3) din Direc ‑
tiva „Habitate”4 garantează evitarea oricărei dete ‑
riorări semnificative a acestor zone. În alte zone, 
evaluările impactului asupra mediului vor contribui, 
la rândul lor, la prevenirea efectelor negative asupra 
mediului. În ultimul rând, în cazul tuturor acțiunilor 
care urmează să fie cofinanțate din fonduri ale UE, 
autoritățile naționale competente ar putea condițio ‑ 
na cu titlu prealabil cofinanțarea din partea UE de 
obținerea unui certificat de bune practici în materie 
de mediu sau de gestionare durabilă a pădurilor.
În noua perioadă de programare, performanțele de 
mediu ale beneficiarilor constituie un element prio ‑
ritar în cadrul punerii în aplicare a diferitelor măsuri.
IX Primul paragraf (f)
Comisia consideră că, în cazul în care se aplică cos ‑
turi standard în cadrul programelor, statele mem ‑
bre/regiunile trebuie să se asigure că toate calculele 
corespunzătoare sunt adecvate și exacte și că sunt 
realizate în prealabil într‑un mod corect, echita ‑
bil și verificabil. Ar trebui desemnat un organism 
independent care să efectueze calculele aferente 
tuturor costurilor standard sau să confirme exactita ‑
tea calculelor efectuate.
4 Directiva 92/43/CEE a Consiliului.VII
În cadrul gestiunii partajate, Comisia adoptă pro ‑
grame naționale sau regionale de dezvoltare rurală 
(PDR), în timp ce punerea în aplicare și asigurarea 
unui raport cost‑eficacitate adecvat și a eficienței 
sprijinului au loc sub responsabilitatea statelor 
membre și a autorităților lor de management.
În ceea ce privește cazurile în care se apelează la 
munca manuală în loc de utilaje, astfel de opțiuni 
pot fi motivate uneori de caracteristicile terenului 
(orografia, aspectele de mediu etc.) și ar trebui să 
fie integrate într‑un context mai amplu de dezvol ‑
tare rurală.
VIII
Trebuie să se ajungă la un echilibru atent între 
costurile ocazionate de monitorizare și evaluare și 
posibilele avantaje ale acestor măsuri. Mai ales în 
ceea ce privește evaluarea acțiunilor preventive, 
este dificil și, prin urmare, costisitor să se stabilească 
lanțul de cauzalitate. În plus, eficacitatea anumitor 
intervenții forestiere nu poate fi evaluată decât 
după mai mulți ani sau chiar mai multe decenii.
În ceea ce privește perioada 2014 ‑2020, s‑au adus 
diverse îmbunătățiri. De exemplu, în cadrul sis ‑
temului de monitorizare și de evaluare comun 
(SMEC), va fi utilizat pentru acțiunile preventive un 
nou indicator referitor la „suprafața care benefi ‑
ciază de sprijin”. Totodată, pentru ca evaluarea să 
ofere rezultate utile, se prevede ca, în 2019, să se 
întocmească un raport anual aprofundat referitor 
la punerea în aplicare. În cadrul acestui raport, se 
va realiza o evaluare a programelor de dezvoltare 
rurală (PDR) și vor fi comunicate primele rezultate 
referitoare la eficiența acestor programe.
IX Primul paragraf (b)
Comisia consideră că pădurile din cadrul rețelei 
Natura 2000 prezintă o valoare deosebită pentru 
mediu și aduc servicii ecosistemice diverse și impor ‑
tante. Mai mult decât atât, mai multe dispoziții refe ‑
ritoare la Natura 2000 se aplică tuturor pădurilor de 
pe întregul teritoriu al UE, indiferent dacă fac sau nu 
parte din rețeaua Natura 2000; în acest sens, și rolul 
exercitat de pădurile din afara rețelei Natura 2000 
prezintă o importanță deosebită.
Răspunsurile Comisiei 40
Măsurile și agențiile de plăți care urmează să fie 
auditate sunt selectate pe baza unei analize a ris ‑
curilor. Importanța financiară joacă un rol major în 
cuantificarea expunerii la risc. Aceasta înseamnă că 
un domeniu de audit caracterizat printr‑un nivel de 
cheltuieli ridicat prezintă o probabilitate mai mare 
de a figura în fruntea clasamentului și, în conse ‑
cință, de a fi auditat. Măsura 226 a fost auditată în 
2014 și va fi auditată în 2015.
IX Al doilea paragraf (d)
Comisia pune în aplicare această recomandare prin 
intermediul cadrului juridic referitor la PDR și prin 
orientări suplimentare.
Noua măsură acoperă o gamă mai largă de riscuri și 
daune. Pentru perioada 2014 ‑20, fișa măsurii cores ‑
punzătoare, care poate fi utilizată ca document de 
îndrumare, cuprinde cerințe și clarificări detaliate și, 
ca atare, poate constitui un instrument destinat să 
ajute statele membre să elaboreze măsura în cauză 
în mod adecvat.
Statelor membre/regiunilor li s‑a atras atenția în 
special în legătură cu faptul că, dacă există incer ‑
titudini cu privire la scopul acțiunilor, există alte 
măsuri care urmăresc în mod expres creșterea valo ‑
rii economice a pădurilor.
IX Al doilea paragraf (e)
Comisia acceptă recomandarea.
Au fost deja aduse anumite adaptări: de exemplu, 
în ceea ce privește acțiunile preventive, în cadrul 
sistemului comun de monitorizare și evaluare 
(SCME) aferent perioadei 2014 ‑2020 va fi colectat 
indicatorul referitor la „suprafața care beneficiază 
de asistență”.
Pentru ca evaluarea să ofere rezultate utile, se 
prevede ca, în 2019, să se elaboreze un raport anual 
mai amănunțit referitor la punerea în aplicare. Acest 
raport mai amănunțit prezintă o evaluare a rezul ‑
tatelor programului și, atunci când acest lucru este 
posibil, o evaluare a impactului.IX Primul paragraf (g)
Este în curs de elaborare un document de îndru ‑
mare referitor la controalele și sancțiunile în vigoare 
în domeniul dezvoltării rurale, document care face 
obiectul unor discuții purtate cu statele membre. 
Anexa I la documentul în cauză conține o listă 
de verificare întocmită cu scopul de a le permite 
statelor membre să verifice dacă costurile sunt 
rezonabile.
IX Al doilea paragraf (a)
Această recomandare este pe cale de a fi transpusă 
de către Comisie.
Necesitatea unei descrieri adecvate a acțiunilor pre ‑
ventive este inclusă în secțiunea consacrată analizei 
nevoilor din cadrul Strategiei PDR pentru perioada 
2014 ‑2020 și, în unele cazuri, este prevăzută chiar la 
nivelul acordurilor de parteneriat.
Comisia examinează programele de dezvoltare 
rurală prezentate și verifică logica de intervenție, 
precum și necesitatea unor acțiuni de prevenire în 
cursul perioadei de aprobare a programului și a sta ‑
bilit că acțiunile preventive trebuie să se bazeze pe 
planul de protecție din zona în cauză.
IX Al doilea paragraf (b)
Comisia acceptă recomandarea.
Comisia va examina, împreună cu autoritățile nați ‑
onale, posibilitatea ca nivelul adecvat de acțiune 
în ceea ce privește stabilirea criteriilor comune de 
bază să diferențieze zonele forestiere prin clasifi ‑
carea lor ca zone cu risc de incendiu mic, mediu și 
ridicat.
IX Al doilea paragraf (c)
Această recomandare este pe cale de a fi transpusă 
de către Comisie.
Comisia efectuează audituri de conformitate în 
statele membre pentru a verifica dacă cheltuielile 
suportate sunt în conformitate cu normele. În cazul 
în care, pe parcursul auditului, se constată defici ‑
ențe, se aplică corecții financiare.
Răspunsurile Comisiei 41
Observații
21 Prima liniuță
Comisia consideră că, datorită activităților desfă ‑
șurate în prezent de Grupul de experți în materie 
de incendii forestiere al Comisiei Europene și de 
Comitetul permanent forestier, care exercită rolul 
de platformă de informare a statelor membre și 
de consultare cu acestea, dispune de informații 
corespunzătoare cu privire la incendiile forestiere și 
la alte dezastre naturale, inclusiv dăunătorii și bolile. 
Programele de dezvoltare rurală prezentate includ 
un capitol consacrat descrierii situației pădurilor și 
mediului, iar aceste informații servesc la evaluarea 
propunerilor de programe.
În plus, crearea unui modul referitor la perturbările 
forestiere în cadrul Sistemului de informare privind 
pădurile din Europa (FISE), ca urmare a recentei 
comunicări privind strategia UE pentru păduri, va 
oferi o imagine de ansamblu mai precisă asupra 
dezastrelor naturale care afectează pădurile.
21 A doua liniuță
Programele de dezvoltare rurală includ o analiză 
SWOT care orientează statele membre și regiunile 
atunci când trebuie să selecteze opțiuni strategice 
în ceea ce privește prioritățile, obiectivele și măsu ‑
rile care trebuie incluse în program și ar trebui, de 
asemenea, să definească baza de referință pentru 
monitorizarea și evaluarea programului.
Răspuns comun la punctele 22 ‑24
De la Cercul Polar până în Oceanul Indian (Insula 
Réunion, FR), între statele membre există impor ‑
tante diferențe climatice și biogeografice; prin 
urmare, clasificarea incendiilor forestiere ar trebui 
să reflecte caracteristicile regiunii expuse riscului de 
incendiu.
Regulamentul nr. 2158/92 a prevăzut că această 
clasificare trebuie să fie propusă de statele membre 
și aprobată de Comisie.Introducere
01
Deoarece pădurile au funcții multiple și servesc 
unor scopuri economice, sociale și de mediu, adu ‑
când foloase ecosistemice de o importanță deter ‑
minantă, Comisia consideră că funcțiile lor nu pot fi 
complet separate. Prin urmare, măsurile din dome ‑
niul forestier care urmăresc în primul rând obiective 
economice ar putea contribui și la realizarea unor 
obiective sociale sau de mediu. Intervențiile axate 
în principal asupra protecției pot prezenta și avan ‑
taje sociale, economice și de mediu. Ar trebuie să se 
țină seama de caracterul specific al proceselor din 
sectorul silvic la elaborarea, gestionarea și controlul 
măsurilor referitoare la silvicultură.
04
Diminuarea suprafeței distruse de incendii se poate 
datora și modului corespunzător în care au fost 
puse în aplicare sistemele de prevenire a incendiilor 
forestiere, prevenire care a fost facilitată de această 
măsură.
Este posibil ca statisticile să demonstreze că supra ‑
fața distrusă de incendii se menține în prezent la 
un nivel mai mult sau mai puțin stabil, ceea ce nu 
înseamnă că incendiile forestiere și alte dezastre 
naturale nu reprezintă o amenințare din ce în ce mai 
mare.
05
De asemenea, incendiile forestiere au un important 
impact socioeconomic, deoarece afectează mijloa ‑
cele de subzistență ale celor care depind de păduri 
pentru a se întreține, provoacă denaturări pe piețele 
lemnului și fac victime.
Răspunsurile Comisiei 42
27
Comisia consideră că, datorită FISE și studiilor 
efectuate (cu privire, de exemplu, la adaptarea 
pădurilor la schimbările climatice5, dar și despre alte 
calamități6), dispune de informații cuprinzătoare 
despre evoluția istorică și la previziunile referitoare 
la evoluția dezastrelor naturale și a altor eveni ‑
mente catastrofice, precum și despre dezvoltarea 
potențială a dăunătorilor și a bolilor. Totuși, aceste 
informații nu sunt încă armonizate în toate statele 
membre. De asemenea, Comisia dă curs solicitărilor 
care i‑au fost adresate de statele membre cu privire 
la activarea Fondului european de solidaritate în 
urma dezastrelor majore și cererilor lor de modifi ‑
care a programelor de dezvoltare rurală. Totodată, 
statele membre informează periodic Comitetul 
forestier permanent cu privire la principalele eveni ‑
mente extreme.
28
Comisia lucrează, în prezent, la înființarea sistemu ‑
lui european de informații privind pădurile (FISE). 
Va fi disponibil un prototip al acestui sistem, care 
va fi prezentat Comitetului permanent forestier în 
decembrie 2014.
29
Comisia consideră că dispune de un nivel adecvat 
de cunoștințe despre tipurile de dezastre naturale 
care afectează pădurile și, de asemenea, despre 
necesitățile în materie de prevenire a dezastrelor 
pentru a analiza programele de dezvoltare rurală, 
prin contacte directe cu statele membre și cu regiu ‑
nile, prin reuniuni desfășurate la intervale regulate 
cu directorii responsabili cu politica forestieră din 
UE, precum și datorită activității desfășurate în pre ‑
zent de Comitetul permanent forestier și de FISE.
30
Având în vedere că nu există nicio definiție comună 
a „celor mai valoroase zone forestiere”, Comisia ar 
urma să sprijine înființarea unui așa‑numit „cadru 
de acțiune prioritară” referitor la cofinanțarea din 
partea UE, similar cu structurile care există deja 
în toate statele membre pentru finanțarea rețelei 
Natura 2000 prin intermediul diferitelor fonduri ale 
UE. Prioritățile statelor membre, astfel cum au fost 
formulate în acest cadru, ar urma să se oglindească 
ulterior în procesul de selecție.În cadrul actualului FEADR, statele membre nu sunt 
obligate să propună Comisiei desemnarea zonelor 
în funcție de diferite niveluri de risc de incendiu. 
Desemnarea unor astfel de zone intră în sfera de 
competență a statelor membre. Toate noile state 
membre fac parte din Grupul de experți în materie 
de incendii forestiere și cooperează în cadrul activi ‑
tăților desfășurate de/în cadrul Sistemul/ui european 
de informații privind incendiile forestiere (EFFIS). 
Prin urmare, sunt disponibile informații privind 
incendiile forestiere. Aceste dispoziții ilustrează 
intenția comună a Comisiei și a statelor membre de 
a continua să direcționeze măsurile de prevenire 
a incendiilor forestiere către obiective bine definite și 
de a asigura, în măsura posibilului, coerența acestor 
măsuri, ținând seama de diferențele semnificative 
dintre condițiile biogeografice din statele membre.
Unul dintre obiectivele urmărite prin crearea siste ‑
mului EFFIS îl constituie reunirea/centralizarea unor 
informații armonizate referitoare la incendiile fores ‑
tiere din Europa. Aceste informații sunt esențiale în 
cadrul activităților de colaborare reciprocă în materie 
de prevenire și combatere a incendiilor forestiere.
25
Atunci când analizează programele de dezvoltare 
rurală, serviciile Comisiei sunt conștiente de riscul 
general de incendii forestiere existent într‑un stat 
membru sau într‑o regiune.
Comisia a propus o metodologie de evaluare a ris ‑
cului de incendii forestiere în cadrul activităților 
EFFIS. Sunt necesare însă eforturi suplimentare, care 
trebuie depuse în colaborare cu statele membre, 
pentru a obține o hartă armonizată la nivel euro ‑
pean a riscului de incendii forestiere.
26
Comisia a invitat autoritățile slovace să efectueze 
o revizuire substanțială a metodologiei de clasi ‑
ficare a zonelor forestiere cu risc de incendiu în 
scrisoarea de observații adresată acestui stat în 
cadrul procesului de negociere a programului de 
dezvoltare rurală 2014 ‑2020. Comisia va examina 
îndeaproape, împreună cu autoritățile slovace, 
procesul de stabilire a necesităților pentru peri ‑
oada 2014 ‑2020, luând în considerare seriile cro ‑
nologice de lungă durată ale datelor referitoare la 
apariția incendiilor și proporționalitatea finanțării în 
raport cu prevenirea.
Răspunsurile Comisiei 43
35
Începând din 2012, statele membre au stabilit 
cadre de acțiune prioritară (CAP) pentru finanțarea 
rețelelor Natura 2000 aflate pe teritoriul lor. În noua 
perioadă de finanțare, aceste programe vor oferi un 
instrument cât se poate de util pentru ierarhizarea 
priorităților de acțiune în siturile Natura 2000. Comi ‑
sia se va asigura că se va acorda prioritatea cuvenită 
atât acțiunilor propuse pentru siturile Natura 2000 
în conformitate cu cadrele de acțiune prioritară ale 
statelor membre respective, cât și acțiunilor din alte 
zone valoroase din punct de vedere ecologic, cum 
ar fi parcurile naționale.
Comisia consideră că pădurile au funcții multiple 
și că valorile în materie de mediu ar trebui con ‑
textualizate în mod adecvat. Prin urmare, criteriile 
de selecție elaborate de programe ar trebui să 
oglindească și alte aspecte ale gestionării durabile 
a pădurilor.
În plus, mai multe dispoziții referitoare la rețeaua 
Natura 2000 se aplică tuturor pădurilor din întreaga 
Uniune Europeană, indiferent dacă fac sau nu parte 
din rețeaua Natura 2000.
Caseta 1
Autoritățile slovace au propus includerea unor cri ‑
terii de mediu printre criteriile de selecție a submă ‑
surilor 8.3 și 8.4 (prevenirea și repararea daunelor în 
păduri) din cadrul programului de dezvoltare rurală 
2014 ‑2020.
În ceea ce privește intervențiile specifice din Franța, 
acestea ar trebui să fie selectate în funcție de con ‑
dițiile locale. În cazul solurilor nisipoase uscate cu 
conținut organic foarte limitat în stratul superior, 
utilizarea buldozerelor ar putea fi considerată adec ‑
vată și poate oferi o soluție rapidă pentru refacerea 
zonei prejudiciate. În anumite zone, în funcție de 
condițiile biogeografice specifice, este necesară 
o reacție rapidă pentru a se evita proliferarea 
dăunătorilor și a bolilor (care ar putea avea efecte 
negative asupra pădurilor neafectate sau protejate), 
iar reducerea riscului de incendii forestiere și evita ‑
rea deșertificării ar trebui să constituie o prioritate 
majoră.Răspuns comun la punctele 31 ‑33
Unul dintre criteriile prevăzute de autoritatea de 
management pentru selectarea operațiunilor este 
coerența cu Planul forestier regional și cu alte 
instrumente de planificare pentru păduri. În acest 
mod, se asigură o anumită calitate a operațiunilor 
selectate și se acordă prioritate intervențiilor în 
domenii care prezintă un risc mai ridicat de incendii 
forestiere.
În plus, în ceea ce privește programele de prevenire 
a incendiilor forestiere sprijinite prin fonduri ale 
UE începând din 1992, statele membre dispun de 
importante cunoștințe în ceea ce privește ierarhiza ‑
rea proiectelor în funcție de gradul lor de prioritate.
La nivel regional/la nivelul statelor membre, pla ‑
nurile de protecție a pădurilor conțin informații cu 
privire la modul în care trebuie să se acționeze în 
caz de incendii forestiere, dar și cu ocazia altor dez ‑
astre naturale. De asemenea, la nivelul administrativ 
al provinciilor (nivelul NUTS ‑3) sunt disponibile 
informații privind localizarea, amploarea și cauza 
incendiilor forestiere. Comisia a solicitat ca, în cursul 
noii perioade de programare, în cadrul programe ‑
lor de dezvoltare rurală, necesitățile în materie de 
prevenire și de protecție să fie abordate prin planul 
de protecție forestieră.
34
Austria a introdus un sistem de selectare a proiecte ‑
lor care a fost aprobat de Comitetul de monitorizare 
la 19 iunie 2014. Acest sistem constă dintr‑o abor ‑
dare în 3 etape, bazată pe condițiile de eligibilitate 
descrise în măsuri,pe noi dispoziții legale naționale 
și, atunci când este cazul, pe criterii mai detaliate. 
Noul sistem ar trebui să asigure un nivel înalt de 
calitate a operațiunilor selectate pentru perioada de 
programare 2014 ‑2020.
5  Impacts of Climate Change on European Forests and Options for 
Adaptation  http://ec.europa.eu/agriculture/analysis/external/
euro_forests/index_en.htm
6 http://ec.europa.eu/environment/forests/studies.htm
Răspunsurile Comisiei 44
Răspuns comun la punctele 39 ‑41
Bugetul aferent măsurii 226 este disponibil pentru 
toate tipurile de păduri, atât private, cât și publice. 
Deși, în cursul punerii în aplicare a programului, 
pădurile publice au beneficiat de un sprijin financiar 
mai important, acest dezechilibru este compensat 
dacă se ia în considerare numărul hectarelor care 
beneficiază de ajutor. În conformitate cu rapor ‑
tul anual din 2013 privind progresele realizate de 
Andaluzia, 78 % din suprafețele forestiere care au 
beneficiat de sprijin se aflau în proprietate privată.
Comisia consideră că selectarea celor mai bune 
proiecte, ținându‑se seama de condițiile socioe ‑
conomice și geografice specifice, intră în sfera de 
răspundere a statelor membre și a autorităților de 
management, care trebuie să justifice caracterul 
adecvat al calculului costurilor aplicate.
Sprijinul acordat unor activități cu utilizare intensivă 
a forței de muncă poate fi legat de caracteristicile 
terenului (orografia, aspectele de mediu etc.) și ar 
trebui să fie raportat la contextul mai larg al dezvol ‑
tării rurale.
42
Comisia consideră că arderea suprafețelor, atunci 
când sunt folosite ca metodă de defrișare a zonelor 
forestiere, constituie o operațiune foarte riscantă. 
Acestea sunt supuse unor condiții administrative 
foarte restrictive și nu sunt acceptate de societate.
44
Comisia consideră că, având în vedere creșterea 
frecvenței și a intensității valurilor de căldură și 
a secetelor prelungite („cauza principală”), care, în 
anumite condiții, pot fi declarate dezastre naturale, 
unele programe au introdus acțiuni de combatere 
a „prejudiciilor secundare” (dăunători și boli), pre ‑
venind proliferarea la o scară mai mare a daunelor 
care au grave consecințe ecologice și socioecono ‑
mice. Prin urmare, se poate considera că interven ‑
țiile sprijinite prin măsuri de dezvoltare rurală au 
contribuit cu succes la îndeplinirea obiectivului 
măsurii și al programelor respective.37
Drumurile forestiere care deservesc obiectivele 
de prevenire a incendiilor pot fi utilizate și în alte 
scopuri. Aceste drumuri exercită un rol important 
în repararea daunelor cauzate de calamități și în 
prevenirea efectelor negative ale acestora. În plus, 
construirea a două tipuri de drumuri, unul pentru 
prevenirea incendiilor forestiere și altul destinat 
realizării altor obiective, ar echivala cu efectuarea 
unei investiții ineficace și costisitoare.
În Slovacia, drumurile forestiere construite pentru 
prevenirea incendiilor forestiere în cadrul progra ‑
melor de dezvoltare rurală au fost utilizate în mod 
eficient pentru acțiuni rapide de reparare a daune ‑
lor cauzate de recentele furtuni și vânturi deosebit 
de puternice. Faptul că a existat un acces îmbunătă ‑
țit la aceste zone a contribuit la reducerea la mini ‑
mum a riscului de producere a unor noi calamități 
(focare de incendii sau de dăunători) și, de aseme ‑
nea, a permis reducerea la minimum a perturbărilor 
solului, ceea ce a salvat materiile organice din sol 
și a fost benefic pentru flora și fauna de la nivelul 
solului.
Nu există mecanisme eficiente de protecție a pădu ‑
rilor împotriva calamităților cauzate de vânt sau de 
zăpadă. Prin urmare, acțiunile se axează în principal 
pe prevenirea incendiilor forestiere. Acțiunile de 
prevenire nu sunt niciodată legate de pagubele 
abiotice produse, urmărind doar să le prevină. 
Prin urmare, nu se poate stabili o legătură directă 
între proporția sprijinului public acordat măsurilor 
de prevenire a incendiilor și pagubele cauzate de 
incendiu.
A se vedea, de asemenea, răspunsul la punctul 50.
38
Evaluările riscurilor la adresa pădurilor sunt finan ‑
țate din fonduri ale UE și din fonduri naționale. Aus ‑
tria atribuie diferitelor regiuni anumite sume (cote) 
din fondurile UE. Restul este finanțat din fonduri 
naționale.
Răspunsurile Comisiei 45
Caseta 3
Situația a fost îndreptată. În prezent, în regiunea 
Aquitania se utilizează imagini prin satelit pentru 
localizarea zonelor care au suferit prejudicii. Fiecare 
parcelă care a suferit prejudicii este verificată de un 
expert, care analizează amploarea daunelor înainte 
să se solicite compensații. Ulterior, serviciile statului 
prelucrează cererile și întreprind controale la fața 
locului pe bază de eșantionare înainte de a acorda 
compensații.
Autoritățile slovace au admis o eroare administra ‑
tivă și au informat Comisia că procedurile interne 
relevante au fost deja actualizate.
50
Drumurile forestiere pot servi în mai multe scopuri: 
facilitarea accesului în caz de incendii forestiere, asi ‑
gurarea accesului pentru operațiunile de prevenire 
a incendiilor, precum și extracția lemnului și a altor 
produse forestiere.
Comisia apreciază că drumurile forestiere construite 
în scopul prevenirii incendiilor pot servi și în alte 
scopuri, cu condiția ca destinația/întrebuințarea lor 
inițială să nu fie stânjenită din cauza unei utilizări 
alternative.
A se vedea, de asemenea, răspunsul la punctul 51.
51
Utilizarea drumurilor forestiere în scopuri econo ‑
mice nu compromite rolul acestora în prevenirea 
incendiilor forestiere. Operațiunile de rărire și de 
eliminare a biomasei constituie o componentă 
importantă a măsurilor de prevenire a incendiilor 
forestiere. Drumurile sunt utilizate, de asemenea, 
pentru transportul lemnului, ca parte integrantă 
a activităților de prevenire necesare. În ansamblu, 
utilizarea acestor drumuri în scopuri multiple crește 
rentabilitatea investiției.45
Comisia a constatat că, în cursul perioadei de pro ‑
gramare, Austria s‑a confruntat cu probleme legate 
de punerea în aplicare a măsurilor 224 și 225. În 
pofida încurajărilor constante, punerea în aplicare 
a acestor măsuri nu a fost încununată de succes. 
Din acest motiv, tot în temeiul măsurii 226, Aus ‑
tria a aprobat și proiecte care vizează menținerea 
potențialului forestier.
46
Comisia consideră că, pe baza cunoștințelor dispo ‑
nibile în prezent cu privire la interacțiunea dintre 
păduri și climă, diversificarea pădurilor și introdu ‑
cerea unor specii variate de arbori pot îmbunătăți 
capacitatea pădurilor de a face față unui mare 
număr de dezastre și de incendii și pot îmbunătăți, 
de asemenea, capacitatea de adaptare la schim ‑
bările climatice. Aceste diversificări ar trebui să fie 
puse în practică înainte de producerea dezastrelor 
și ar trebui să se bazeze pe expertize, pe planuri de 
protecție a pădurilor și pe strategii forestiere sau de 
adaptare la schimbările climatice pe termen lung.
47
Având în vedere previziunile referitoare la creșterea 
frecvenței sau a intensității fenomenelor meteorolo ‑
gice extreme incluse de Grupul interguvernamental 
privind schimbările climatice (IPCC) în raportul său7, 
Comisia consideră că această măsură este adecvată, 
permițând să se reacționeze cu promptitudine la 
viitoarele dezastre naturale.
În ceea ce privește lemnul de fag, nu numai insec ‑
tele, ci și diferite tipuri de ciuperci pot dăuna 
acestui tip de lemn, ducând la scăderea valorii sale 
și la creșterea riscului de răspândire a organismelor 
dăunătoare și a bolilor în pădurile neafectate ante ‑
rior, situație care este nefastă pentru ecosistemele 
sănătoase.
Comisia va analiza cazul specific detectat de Curte.
7  https://www.ipcc.ch/pdf/special‑reports/srex/SREX_FD_SPM_
final.pdf
Răspunsurile Comisiei 46
57
Sprijinul acordat unor activități cu utilizare intensivă 
a forței de muncă poate fi legat de caracteristicile 
terenului (orografia, aspectele de mediu etc.) și ar 
trebui să fie raportat la contextul mai larg al dezvol ‑
tării rurale. Se poate presupune că utilizarea forței 
de muncă echivalează cu apelarea la metode mai 
ecologice, iar avantajele socioeconomice rezultate 
sunt importante, aceste aspecte numărându‑se 
printre obiectivele politicii de dezvoltare rurală.
Nivelurile costurilor pot varia în funcție de diferitele 
condițiile ecogeografice și geologice, precum și în 
funcție de alți factori. Diverse alte elemente pot 
face imposibilă utilizarea oricăror utilaje mecanice 
sau a unor utilaje mai costisitoare, cum ar fi exis ‑
tența unor pante, accesul dificil, normele de protec ‑
ție a mediului etc.
58
Comisia a invitat autoritățile slovace să includă veri ‑
ficarea caracterului rezonabil al costurilor în cadrul 
programelor de dezvoltare rurală 2014 ‑2020.
60
În unele zone există un număr limitat de furnizori 
de servicii pentru anumite sarcini specifice.
61
Comisia consideră că autoritățile de management 
sunt organismele responsabile de asigurarea efici ‑
enței sprijinului la nivel de proiect.
Ar trebui evitat efectul de balast, urmărindu‑se 
ca investiția să aibă loc numai după ce s‑a depus 
cererea de sprijin sau după ce s‑a acordat ajutorul. 
În caz contrar, evaluarea efectului de balast ar putea 
deveni destul de subiectivă, putând conduce la 
o inegalitate de tratament între candidați.52
Utilizarea drumurilor forestiere în scopuri eco ‑
nomice nu trebuie să afecteze capacitatea lor de 
a servi la prevenirea dezastrelor forestiere.
53
Comisia consideră că, date fiind variațiile impor ‑
tante care caracterizează pădurile locale din UE în 
ceea ce privește condițiile biogeografice, geologice 
și de mediu, introducerea la nivelul UE a unor criterii 
privind cerințele minime s‑ar putea dovedi proble ‑
matică. Astfel de cerințe minime ar trebui stabilite la 
nivelul cel mai adecvat.
De asemenea, crearea unei rețele corespunzătoare 
de drumuri forestiere va contribui nu doar la o mai 
bună protejare a pădurilor împotriva incendiilor, ci 
și la o valorificare economică durabilă a resurselor 
forestiere din numeroase regiuni. Aceste acțiuni se 
dovedesc deseori necesare pentru a se evita pierde ‑
rea completă a interesului socioeconomic al zonelor 
forestiere, situație ce ar putea conduce la abando ‑
narea lor și, în cele din urmă, la creșterea riscului de 
incendii.
54
Comisia consideră că densitatea rețelei de drumuri 
forestiere poate fi mai mare sau mai mică, în funcție 
de condițiile biogeografice și geologice locale. În 
plus, drumurile forestiere pot deservi mai multe 
zone și exploatații, existând situații în care anumite 
secțiuni ale unui drum forestier deservesc zone în 
care densitatea drumurilor se situează deja la un 
nivel corespunzător. În cadrul programelor de dez ‑
voltare rurală aferente perioadei 2014 ‑2020, Comisia 
a invitat autoritățile slovace să înscrie densitatea 
rutieră de la nivel local printre criteriile de selecție.
Caseta 5
Ratele de ajutor variabile nu au fost excluse în 
cursul perioadei de programare anterioare, ele 
nu sunt însă autorizate în cadrul noii perioade de 
programare.
Exemplul 2
A se vedea răspunsul la punctul 57.
Răspunsurile Comisiei 47
68
Pentru respectarea principiului proporționalității, 
CCME 2007 ‑2013 a inclus un set de indicatori de rea ‑
lizare comuni care asigură agregarea și compararea 
la nivel de PDR și care sunt elaborați astfel încât să 
fie relevanți în marea majoritate a cazurilor. Pentru 
a reflecta anumite particularități, statele membre 
pot utiliza indicatori suplimentari, atunci când este 
cazul.
În ceea ce privește acțiunile preventive, indicatorul 
referitor la „suprafața care beneficiază de asis ‑
tență” va fi colectat în cadrul sistemului comun de 
monitorizare și evaluare (SCME) aferent perioadei 
2014 ‑2020. În acest mod se vor completa lacunele 
identificate în CCME aferent perioadei 2007 ‑2013.
69
Observațiile demonstrează că, din cauza complexi ‑
tății și a intercorelației diferitelor acțiuni, în multe 
cazuri nu are sens să se detalieze foarte mult indica ‑
torii de rezultat. Din acest motiv, în cadrul de moni ‑
torizare și evaluare pentru perioada de programare 
2014 ‑2020, Comisia a optat să evalueze rezultatele 
la nivel de zonă de interes.
70
Acest indicator este unul dintre elementele sistemu ‑
lui de evaluare. Noul sistem de evaluare ar trebui să 
fie luat în considerare în totalitatea sa.
71
Comisia a recunoscut că, în cadrul planurilor de 
dezvoltare rurală, valoarea adăugată obținută prin 
evaluarea la jumătatea perioadei a fost limitată. Prin 
urmare, pentru perioada de programare 2014 ‑2020, 
a fost eliminată cerința de a efectua o evaluare 
intermediară.
72
A se vedea răspunsurile la punctele 69 și 71.62
Pentru perioada 2014 ‑2020, în ceea ce privește pro ‑
iectele de investiții, sunt eligibile numai cheltuielile 
care au fost suportate după depunerea unei cereri 
de către beneficiar, în conformitate cu articolul 60 
alineatul (2) din Regulamentul 1305/2013. În acest 
sens, statele membre pot stabili chiar o dată ulteri ‑
oară, cum ar fi data adoptării deciziei de acordare 
a subvenției.
63
Comisia apreciază că răspunsul beneficiarului ar 
necesita o analiză mai amănunțită, care să clarifice 
în ce condiții și în ce mod ar fi fost realizată o astfel 
de investiție și dacă obiectivul inițial ar fi putut fi 
realizat în lipsa unui sprijin acordat prin intermediul 
acestei măsuri.
64
În anumite limite, pe o suprafață declarată „hectar 
eligibil” pentru activarea drepturilor la plată pot 
exista arbori, arbuști sau tufișuri.
Limitarea dezvoltării excesive a acestor arbori, 
arbuști sau tufișuri poate reduce riscul de incendii 
forestiere în parcelele situate în zonele împădurite 
din împrejurimi.
Răspuns comun la punctele 65 ‑67
Comisia consideră că, având în vedere complexita ‑
tea proceselor naturale specifice pădurilor și faptul 
că efectele măsurabile ale anumitor intervenții pot 
apărea numai după câțiva ani sau câteva decenii, 
măsurile de prevenire a dezastrelor forestiere ar tre ‑
bui integrate într‑un context mai larg de dezvoltare 
rurală și raportate la un orizont de timp mai înde ‑
lungat. Realizarea de inventare forestiere de către 
statele membre, care ar putea fi repetată la inter ‑
vale de 10 ‑20 ani, și alte programe de monitorizare 
a pădurilor pot oferi informații cu privire la schim ‑
bările produse. Măsurile forestiere sunt elaborate și 
puse în aplicare pe baza informațiilor și a experien ‑
ței acumulate prin acțiuni de lungă durată, desfășu ‑
rate timp de 100 ‑150 de ani în cadrul modelului de 
gestionare a pădurilor administrat de institutele de 
silvicultură și de universitățile din statele membre.
Răspunsurile Comisiei 48
Concluzii și recomandări
76
Comisia consideră că, în general, măsurile de pre ‑
venire a dezastrelor forestiere au adus o contribuție 
pozitivă la realizarea obiectivelor urmărite de pro ‑
gramele de dezvoltare rurală. S‑au obținut rezultate 
concrete și s‑au înregistrat mai puține cazuri de 
incendii. În plus, s‑au desprins învățăminte care sunt 
transpuse în perioada 2014 ‑2020, în special în ceea 
ce privește domeniul de aplicare al măsurii și îmbu ‑
nătățirea orientărilor.
78
Regulamentul privind dezvoltarea rurală9 prevede 
că acțiunile de prevenire a incendiilor trebuie să 
cuprindă suprafețele clasificate de statele mem ‑
bre ca zone cu risc ridicat și mediu de incendiu în 
conformitate cu planurile naționale de protecție. 
Aceste planuri de protecție a pădurilor, alături 
de programele forestiere de la nivel național sau 
subnațional ale statelor membre ori de instrumen ‑
tele echivalente, au oferit o bază adecvată pentru 
direcționarea acțiunilor și stabilirea priorităților în 
cadrul procesului de selectare.
În cadrul documentului de lucru din 2005 al servici ‑
ilor Comisiei care a fost anexat la Comunicarea pri ‑
vind punerea în aplicare a strategiei forestiere a UE, 
Comisia a prezentat o analiză a situației din sectorul 
forestier, abordând inclusiv aspectele legate de 
prevenirea și monitorizarea dezastrelor forestiere. 
Regulamentul privind dezvoltarea rurală a prevăzut 
obligația ca măsurile referitoare la silvicultură să 
contribuie la punerea în aplicare a Strategiei foresti ‑
ere comunitare. Strategia forestieră menționată mai 
sus abordează aspectele economice, de mediu și 
sociale ale gestionării durabile a pădurilor.
9 Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului.73
Deși, în medie, la nivelul Uniunii Europene supra ‑
fața arsă nu este în creștere, prejudiciile cauzate 
anual de incendii sunt concentrate deseori într‑un 
număr foarte mic de țări. Aceste țări variază de la 
un an la altul (de exemplu, în 2003 au fost afectate 
Portugalia și Spania, în 2005, Portugalia, în 2007, 
Italia, în 2012, Spania etc.). În fiecare an, pericolul 
de incendii extreme cauzate de vremea uscată și 
caldă de la nivel local, la care se adaugă vânturi 
puternice, poate apărea în anumite regiuni. Astfel, 
în anumiți ani, unele țări se pot confrunta cu situații 
de incendii extreme, cauzate de condițiile meteoro ‑
logice predominante propice declanșării incendiilor, 
în zonele din bazinul mediteraneean sau în alte 
regiuni din Europa.
La nivelul statelor membre, diferențele constatate 
în ceea ce privește tendințele se explică adesea 
prin apariția unor condiții propice declanșării unor 
incendii extreme în anumiți ani din seriile de timp 
examinate, după cum evidențiază analiza datelor 
anuale raportată la indicatori meteorologici ai riscu ‑
rilor de incendiu8.
74
Comisia consideră că există o experiență semni ‑
ficativă în ceea ce privește caracterul măsurilor 
preventive, inclusiv cunoștințe privind eficiența și 
eficacitatea lor în fiecare zonă vizată de programe. 
Din fondurile UE au fost sprijinite diverse proiecte și 
programe de prevenire a dezastrelor forestiere, iar 
în ultimii 20 de ani s‑au realizat mai multe studii și 
proiecte de cercetare.
8  San‑Miguel‑Ayanz, J., Moreno, J.M., Camia, A. (2013) Analysis of 
large fires in European Mediterranean landscapes:  Lessons learned 
and perspectives.  Forest Ecology and Management, 294, p. 11 ‑22.
Răspunsurile Comisiei 49
Recomandarea nr. 1 − Comisia ar 
trebui − A doua liniuță
Comisia acceptă recomandarea.
Comisia va examina, împreună cu autoritățile nați ‑
onale competente, posibilitatea ca nivelul adecvat 
de acțiune în ceea ce privește stabilirea criteriilor 
comune de bază să diferențieze zonele forestiere 
prin clasificarea lor ca zone cu risc de incendiu mic, 
mediu și ridicat.
79
În cadrul practicilor de gestionare durabilă a pădu ‑
rilor, drumurile forestiere (sau alte investiții) con ‑
struite în principal în scopuri legate de prevenirea 
incendiilor pot fi utilizate și pentru acțiuni de preve ‑
nire a altor riscuri și pentru lucrări de reconstrucție 
și de reparații, precum și în scopuri recreative sau 
economice. Crearea unei rețele corespunzătoare 
de drumuri forestiere contribuie nu doar la o mai 
bună protecție a pădurilor împotriva incendiilor, dar 
și la valorificarea economică durabilă a resurselor 
forestiere din numeroase regiuni. Aceste acțiuni se 
dovedesc deseori necesare pentru a se evita pierde ‑
rea completă a interesului socioeconomic al zonelor 
forestiere, situație ce ar putea conduce la abando ‑
narea lor și, în cele din urmă, la creșterea riscului de 
incendii.
În ceea ce privește noua perioadă de programare, 
au fost elaborate fișe de orientare, astfel încât sta ‑
tele membre/regiunile să apeleze în mod corect la 
această măsură. Mai mult decât atât, statele mem ‑
bre/regiunile vor trebui să își expună și să își justi ‑
fice într‑un mod mai precis necesitățile dacă doresc 
o creștere a densității rețelelor lor rutiere.În ceea ce privește noua perioadă de programare, 
Comisia a analizat situația sectorului forestier în 
cadrul documentului de lucru al serviciilor Comisiei 
din 2013, care a constituit o anexă la Comunicarea 
Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, 
Comitetul Economic și Social European și Comitetul 
Regiunilor intitulată: „O nouă strategie a UE pentru 
păduri și sectorul forestier.”10
Recomandarea nr. 1 − Statele membre 
trebuie − A doua liniuță
Comisia consideră că pădurile din cadrul rețelei 
Natura 2000 prezintă o valoare deosebită pentru 
mediu și aduc servicii ecosistemice diverse și impor ‑
tante. Mai mult decât atât, mai multe dispoziții refe ‑
ritoare la Natura 2000 se aplică tuturor pădurilor de 
pe întregul teritoriu al UE, indiferent dacă acestea 
fac sau nu parte din rețeaua Natura 2000; în acest 
sens, și rolul exercitat de pădurile din afara rețelei 
Natura 2000 prezintă o importanță deosebită.
Recomandarea nr. 1 − Comisia ar 
trebui − Prima liniuță
Această recomandare este pe cale de a fi transpusă 
de către Comisie.
Necesitatea unei descrieri adecvate a acțiunilor pre ‑
ventive este inclusă în secțiunea consacrată analizei 
nevoilor din cadrul Strategiei PDR pentru perioada 
2014 ‑2020 și, în unele cazuri, este prevăzută chiar la 
nivelul acordurilor de parteneriat.
Comisia examinează programele de dezvoltare 
rurală prezentate și verifică logica de intervenție, 
precum și necesitatea unor acțiuni de prevenire în 
cursul perioadei de aprobare a programului și a sta ‑
bilit că acțiunile preventive trebuie să se bazeze pe 
planul de protecție din zona în cauză.
10  COM(2013) 659 final: http://ec.europa.eu/agriculture/forest/
strategy/index_en.htm
Răspunsurile Comisiei 50
Comisia efectuează audituri de conformitate în 
statele membre pentru a verifica dacă cheltuielile 
suportate sunt în conformitate cu normele. În cazul 
în care, pe parcursul auditului, se constată defici ‑
ențe, se aplică corecții financiare.
Măsurile și agențiile de plăți care urmează să fie 
auditate sunt selectate pe baza unei analize a ris ‑
curilor. Importanța financiară joacă un rol major în 
cuantificarea expunerii la risc. Aceasta înseamnă că 
un domeniu de audit caracterizat printr‑un nivel de 
cheltuieli ridicat prezintă o probabilitate mai mare 
de a figura în fruntea clasamentului și, în conse ‑
cință, de a fi auditat. Măsura 226 a fost auditată în 
2014 și va fi auditată în 2015.
Recomandarea nr. 2 − Comisia ar 
trebui − A doua liniuță
În prezent, Comisia pune în aplicare această reco ‑
mandare prin intermediul cadrului juridic referitor 
la PDR și prin orientări suplimentare.
Noua măsură acoperă o gamă mai largă de riscuri 
și daune. Pentru perioada 2014 ‑2020, fișa măsurii 
corespunzătoare, care poate fi utilizată ca docu ‑
ment de îndrumare, cuprinde cerințe și clarificări 
detaliate și, ca atare, poate constitui un instrument 
destinat să ajute statele membre să elaboreze 
măsura în cauză în mod adecvat.
Statelor membre/regiunilor li s‑a atras atenția în 
special în legătură cu faptul că, dacă există incer ‑
titudini cu privire la scopul acțiunilor, există alte 
măsuri care urmăresc în mod expres creșterea valo ‑
rii economice a pădurilor.
80
În cadrul gestiunii partajate, Comisia adoptă pro ‑
grame naționale sau regionale de dezvoltare rurală 
(PDR), în timp ce punerea în aplicare și asigurarea 
unui raport cost‑eficacitate adecvat și a eficienței 
sprijinului au loc sub responsabilitatea statelor 
membre și a autorităților lor de management.Recomandarea nr. 2 − Statele membre 
trebuie − Prima liniuță
Comisia consideră că noul regulament privind 
dezvoltarea rurală include o măsură revizuită 
privind protejarea și regenerarea pădurilor. Noua 
măsură poate veni în sprijinul acțiunilor legate de 
prevenirea și repararea daunelor cauzate pădurilor 
de incendii, de dezastre naturale și de evenimente 
catastrofale, dar și în sprijinul acțiunilor preventive 
îndreptate împotriva dăunătorilor și a bolilor, cu 
condiția ca riscul producerii unui dezastru natural 
relevant să fie dovedit prin mijloace științifice și să 
fie recunoscut de organizații științifice publice.
Recomandarea nr. 2 − Statele membre 
trebuie − A treia liniuță
Comisia împărtășește opinia potrivit căreia, în ceea 
ce privește acțiunile care beneficiază de ajutor, sunt 
deja în vigoare mai multe garanții referitoare la 
protecția mediului. De exemplu, în ceea ce privește 
rețeaua Natura 2000, regimul de protecție prevă ‑
zut la articolul 6 alineatele (2) și (3) din Directiva 
„Habitate” garantează evitarea oricărei deteriorări 
semnificative a acestor zone. În alte zone, evaluă ‑ 
rile impactului asupra mediului vor contribui, la 
rândul lor, la prevenirea efectelor negative asupra 
mediului. În ultimul rând, în cazul tuturor acțiunilor 
care urmează să fie cofinanțate din fonduri ale UE, 
autoritățile naționale competente ar putea condițio ‑ 
na cu titlu prealabil cofinanțarea din partea UE de 
obținerea unui certificat de bune practici în materie 
de mediu sau de gestionare durabilă a pădurilor.
În noua perioadă de programare, performanțele de 
mediu ale beneficiarilor constituie un element prio ‑
ritar în cadrul punerii în aplicare a diferitelor măsuri.
Recomandarea nr. 2 − Comisia ar 
trebui − Prima liniuță
Această recomandare este pe cale de a fi transpusă 
de către Comisie.
Răspunsurile Comisiei 51
Recomandarea nr. 4 − Comisia ar trebui
Comisia acceptă recomandarea.
Au fost deja aduse anumite adaptări: de exemplu, 
în ceea ce privește acțiunile preventive, în cadrul 
sistemului comun de monitorizare și evaluare 
(SCME) aferent perioadei 2014 ‑2020 va fi colectat 
indicatorul referitor la „suprafața care beneficiază 
de asistență”. În acest mod se vor completa lacunele 
identificate în CCME aferent perioadei 2007 ‑2013.
Pentru ca evaluarea să ofere rezultate utile, se 
prevede ca, în 2019, să se elaboreze un raport anual 
mai amănunțit referitor la punerea în aplicare. Acest 
raport mai amănunțit prezintă o evaluare a rezul ‑
tatelor programului și, atunci când acest lucru este 
posibil, o evaluare a impactului.În ceea ce privește cazurile în care se apelează la 
munca manuală în loc de utilaje, astfel de opțiuni 
pot fi motivate uneori de caracteristicile terenului 
(orografia, aspectele de mediu etc.) și ar trebui să fie 
integrate în contextul mai amplu al dezvoltării rurale.
Recomandarea nr. 3 − Statele membre 
trebuie − Prima liniuță
Comisia consideră că, în cazul în care se aplică costuri 
standard în cadrul programelor, statele membre/
regiunile trebuie să se asigure că toate calculele 
corespunzătoare sunt adecvate și exacte și că sunt 
realizate în prealabil într‑un mod corect, echitabil și 
verificabil. Ar trebui desemnat un organism indepen ‑
dent care să efectueze calculele aferente tuturor cos ‑
turilor standard sau să confirme exactitatea calculelor 
efectuate.
Recomandarea nr. 3 − Statele membre 
trebuie − A doua liniuță
Este în curs de elaborare un document de îndru ‑
mare referitor la controalele și sancțiunile în vigoare 
în domeniul dezvoltării rurale, document care face 
obiectul unor discuții purtate cu statele membre. 
Anexa I la documentul în cauză conține o listă de 
verificare întocmită cu scopul de a le permite sta ‑
telor membre să verifice dacă respectivele costuri 
sunt rezonabile.
81
Trebuie să se ajungă la un echilibru atent între costu ‑
rile ocazionate de monitorizare și de evaluare și posi ‑
bilele avantaje ale acestor măsuri. Mai ales în ceea 
ce privește evaluarea acțiunilor preventive, lanțul de 
cauzalitate este greu de stabilit. În plus, eficacitatea 
anumitor intervenții forestiere nu poate fi evaluată 
decât după mai mulți ani sau chiar mai multe decenii.
În ceea ce privește perioada 2014 ‑2020, s‑au adus 
diverse îmbunătățiri. De exemplu, în cadrul sistemu ‑
lui de monitorizare și de evaluare comun (SMEC), va 
fi utilizat pentru acțiunile preventive un nou indica ‑
tor referitor la „suprafața care beneficiază de spri ‑
jin”. Totodată, pentru ca evaluarea să ofere rezultate 
utile, se prevede ca, în 2019, să se întocmească un 
raport anual mai aprofundat referitor la punerea 
în aplicare. În cadrul acestui raport, se va realiza 
o evaluare a programelor de dezvoltare rurală (PDR) 
și vor fi comunicate primele rezultate referitoare la 
eficiența acestor programe.

CUM VĂ PUTEȚI PROCURA PUBLICAȚIILE UNIUNII EUROPENE?
Publicații gratuite:
•  un singur exemplar: 
pe site ‑ul EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  mai multe exemplare/postere/hărți: 
de la reprezentanțele Uniunii Europene ( http://ec.europa.eu/represent_ro.htm), 
de la delegațiile din țările care nu sunt membre ale UE ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm) 
sau contactând rețeaua Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm) 
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).
(*)  Informațiile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine  
telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).
Publicații contra cost:
• pe site ‑ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Abonamente:•  de la agenții de vânzări ai Oficiului pentru Publicații al Uniunii Europene  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_ro.htm).
QJ‑AB‑14‑023‑RO‑N ISSN 1977 ‑5806
În perioada de programare 2007-2013, Fondul european 
agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) a acordat sprijin 
pentru reconstituirea potențialului forestier în pădurile 
afectate de dezastre naturale și de incendii, precum și pentru 
adoptarea de măsuri de prevenire. În urma auditului său, 
Curtea concluzionează că sprijinul nu a fost suficient de bine 
gestionat și că statele membre și Comisia nu pot demonstra 
că rezultatele scontate au fost obținute într -un mod eficient 
din punctul de vedere al costurilor.
Măsurile de prevenire nu au fost orientate în mod suficient. 
În cadrul auditului, au fost identificate acțiuni care nu erau 
adecvate pentru îndeplinirea obiectivelor măsurii. Raportul 
costuri -eficacitate al acțiunilor finanțate nu a  fost asigurat în 
mod adecvat. În fine, instrumentele de monitorizare 
existente nu au permis Comisiei și statelor membre să 
evalueze în mod adecvat eficiența și eficacitatea măsurii.
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ