[pic] | COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE |

Bruxelles, 28.1.2009

COM(2009) 34 finalVolumul I

Punerea în aplicare a reformelor structurale din cadrul Strategiei de la Lisabona în contextul Planului european de redresare economică – evaluări anuale pentru fiecare țarăRecomandare de

RECOMANDARE A CONSILIULUI

cu privire la actualizarea în 2009 a orientărilor generale ale politicilor economice ale statelor membre și ale Comunității și cu privire la aplicarea politicilor de ocupare a forței de muncă ale statelor membre

Punerea în aplicare a reformelor structurale din cadrul Strategiei de la Lisabona în contextul Planului european de redresare economică – evaluări anuale pentru fiecare țarăRecomandare de

RECOMANDARE A CONSILIULUI

cu privire la actualizarea în 2009 a orientărilor generale ale politicilor economice ale statelor membre și ale Comunității și cu privire la aplicarea politicilor de ocupare a forței de muncă ale statelor membre

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 99 alineatul (2) și articolul 128 alineatul (4),

având în vedere recomandarea Comisiei,

având în vedere concluziile Consiliului European din […],

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

întrucât:

1. Consiliul a adoptat în iulie 2005 o recomandare privind orientările generale ale politicilor economice ale statelor membre și ale Comunității (în perioada 2005-2008)[1] și o decizie privind orientările politicilor de ocupare a forței de muncă ale statelor membre[2], acestea formând împreună „Orientările integrate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă”. Statele membre au fost invitate să țină cont de orientările integrate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă în cadrul programelor lor naționale de reformă (PNR).

2. Consiliul European de primăvară din 2006, 2007 și 2008 a identificat patru domenii prioritare (cercetarea, dezvoltarea și inovarea, mediul de afaceri, șansele de angajare și o politică integrată privind energia și infrastructurile) care sunt pietrele de temelie ale Strategiei de la Lisabona reînnoite. În aceste domenii Consiliul European a convenit asupra unui număr limitat de acțiuni specifice, pe care a îndemnat statele membre să le finalizeze în termenele stabilite.

3. Statele membre prezintă în fiecare an rapoarte privind punerea în aplicare a planurilor naționale de reformă (rapoarte de punere în aplicare).

4. Pe baza analizei Comisiei, în 2007 și în 2008[3] au fost prezentate mai multe recomandări specifice fiecărei țări.

5. Pentru a asigura aplicarea Strategiei de la Lisabona pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă într-un mod coerent și integrat, aceste recomandări sunt adoptate într-un singur instrument. Această abordare reflectă structura integrată a PNR-urilor și a rapoartelor de punere în aplicare, precum și coerența necesară între orientările privind ocuparea forței de muncă și orientările generale ale politicilor economice menționate la articolul 99 alineatul (2), astfel cum este subliniată la articolul 128 alineatul (2).

6. Consiliul European de primăvară din 2008 a lansat a doua etapă a Strategiei de la Lisabona reînnoite, care se va încheia în 2010. Consiliul a adoptat în luna mai 2008 o recomandare privind orientările generale ale politicilor economice ale statelor membre și ale Comunității (în perioada 2008-2010)[4] și în luna iulie 2008 o decizie privind orientările politicilor de ocupare a forței de muncă ale statelor membre[5], acestea formând împreună „Orientările integrate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă”.

7. Ulterior statele membre și-au confirmat PNR-urile, le-au actualizat sau au întocmit altele noi, pe care le-au transmis Comisiei înainte de luna octombrie 2008, însoțite de rapoarte de punere în aplicare. Pentru a asigura o mai bună coordonare a reformelor și a consolida procesul de supraveghere multilaterală în cadrul Consiliului, Consiliul European de primăvară din 2008 a cerut statelor membre să definească măsurile pe care le vor adopta în urma recomandărilor specifice, însoțite de calendare de acțiune („planuri de acțiune”).

8. În contextul actualei încetiniri a creșterii economice, Comisia a propus un Plan european de redresare economică (denumit în continuare „Planul de redresare”)[6], care a fost aprobat în decembrie 2008 de Consiliul European. Acest plan prevede măsuri coordonate de sprijinire a bugetului, în cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, în vederea încurajării cererii și a restabilirii încrederii, ținând seama de pozițiile de plecare ale statelor membre și de eforturile deja depuse ca răspuns la dificultățile economice. Planul de redresare prevede ca sprijinul bugetar să fie însoțit de o accelerare a reformelor structurale inițiate în baza Strategiei de la Lisabona în vederea stimulării economiei, precum și a susținerii potențialului de creștere pe termen lung al Uniunii, în special prin promovarea tranziției către o economie cu emisii scăzute de carbon și bazată pe cunoaștere.

9. Planul de redresare aprobat de Consiliul European a invitat statele membre să prezinte programe de stabilitate sau de convergență actualizate, pe care Comisia le-a evaluat ținând cont de necesitatea de a contracara deteriorarea fiscală, îmbunătățind procesul de formulare a politicii bugetare și asigurând sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice.

10. Recomandările specifice pentru fiecare țară ar trebui actualizate ținând seama de principiile enunțate în planul de redresare și de progresele realizate în punerea în aplicare a acestora în perioada care a trecut de la adoptarea lor. Aceste reforme ar trebui puse în aplicare în cel mai scurt timp. Comisia va acorda asistență în acest sens în cadrul parteneriatului de la Lisabona, va monitoriza și va prezenta periodic rapoarte privind progresele înregistrate.

11. În vederea aplicării integrale a Strategiei de la Lisabona pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, această recomandare ar trebui să conțină de asemenea recomandări specifice pentru statele membre din zona euro.

12. Parlamentul European a adoptat o rezoluție cu privire la această recomandare,

RECOMANDĂ statelor membre să ia măsuri în conformitate cu orientările din anexă.

Adoptată la Bruxelles,

Pentru Consiliu,

Președintele

ANEXĂ

CUPRINS

RECOMANDARE A CONSILIULUI 2

BELGIA 7

BULGARIA 9

REPUBLICA CEHă 11

DANEMARCA 13

GERMANIA 15

ESTONIA 17

IRLANDA 19

GRECIA 21

SPANIA 23

FRANȚA 25

ITALIA 27

CIPRU 29

LETONIA 31

LITUANIA 34

LUXEMBURG 36

UNGARIA 38

MALTA 40

ȚăRILE DE JOS 42

AUSTRIA 44

POLONIA 46

PORTUGALIA 48

ROMÂNIA 50

SLOVENIA 52

SLOVACIA 54

FINLANDA 56

SUEDIA 58

REGATUL UNIT 59

STATELE MEMBRE DIN ZONA EURO 61

BELGIA

1. Creșterea PIB-ului a încetinit sensibil, fiind de 1,3% în 2008. Această scădere s-a datorat slăbirii cererii externe și înregistrării unei cereri interne moderate, determinate în mare măsură de rata ridicată a inflației și de impactul crizei financiare. Se preconizează o deteriorare și mai accentuată a situației economice în 2009. Se estimează că, în 2008, rata inflației s-a situat în jurul valorii de 4,5%, aproape dublu față de rata înregistrată în 2007, lucru care se datorează în mare parte creșterii prețurilor interne la energie. Scăderea prețurilor la energie la nivel mondial ar trebui să determine reducerea inflației în 2009. Se prevede pentru 2008 un deficit al finanțelor publice de aproximativ 0,9% din PIB și o datorie publică brută de aproximativ 88% din PIB. Deficitul de cont curent a scăzut în 2008 și se așteaptă o accentuare a acestei scăderi în 2009.

2. Creșterea gradului de ocupare a forței de muncă a fost pozitivă în 2008, iar rata șomajului a scăzut la 6,9%. Cu toate acestea, perspectiva pentru 2009 este mult mai puțin încurajatoare, profilându-se o creștere a șomajului. Sectoarele cele mai afectate de criză sunt industria automobilelor și industria siderurgică, dar și sectorul financiar.

3. Ca răspuns la criza financiară și în cadrul unei abordări coordonate a UE, Belgia a adoptat măsuri de sprijin în favoarea sectorului financiar pentru a stabiliza sectorul bancar, măsuri care ar trebui să contribuie și la facilitarea accesului la fonduri și să sprijine astfel economia în sens larg, consolidând stabilitatea macroeconomică. În plus, ca răspuns la încetinirea creșterii economice, Belgia a anunțat recent măsuri, inclusiv asistență financiară pentru IMM-uri.

4. Comisia va evalua măsurile adoptate de Belgia ca răspuns la încetinirea creșterii economice în conformitate cu principiile stabilite în Planul european de redresare economică, astfel cum a fost adoptat de către Consiliul European. În ceea ce privește finanțele publice, Comisia va evalua compatibilitatea Programului de stabilitate actualizat cu Pactul de stabilitate și de creștere. Mai mult, măsurile recomandate la punctul 7 ar trebui puse în aplicare rapid, în special pentru a încuraja tranziția către o economie cu emisii scăzute de carbon și pentru a spori potențialul de creștere pe termen lung.

5. Belgia a continuat punerea în aplicare a programului său național de reformă. Au fost anunțate măsuri menite să reducă suplimentar presiunea fiscală asupra veniturilor salariale prin creșterea valorii veniturilor scutite de impozite pentru lucrătorii cu venituri mici sau medii, cu toate că este posibil să fie în continuare nevoie de măsuri suplimentare. Trebuie depuse eforturi suplimentare pentru a îmbunătăți funcționarea pieței muncii, în special pentru lucrătorii în vârstă și pentru grupurile defavorizate, pentru a asigura sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, a spori concurența pe piețele gazului și electricității și a ameliora rezultatele din domeniul cercetării și dezvoltării.

6. Belgia este o economie axată pe exporturi, prin urmare este deosebit de important să își păstreze competitivitatea. În acest context, este extrem de important ca evoluția costurilor salariale unitare să fie corelată cu cea practicată de cei mai importanți parteneri comerciali. Cu toate acestea, competitivitatea costurilor s-a deteriorat în 2008. Creșterea concurenței pe piețele gazului și electricității ar fi benefică. Continuarea investițiilor în cercetare și dezvoltare este importantă pentru a accelera creșterea productivității și a promova competitivitatea. Participarea redusă pe piața muncii, creșterea cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației și o datorie publică importantă periclitează sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, evidențiind necesitatea de a crește excedentele primare și de aplica politici care sprijină creșterea economică și ocuparea forței de muncă. O abordare integrată în ceea ce privește aplicarea reformelor structurale ar putea accelera obținerea de rezultate concrete în Belgia. Punerea în aplicare a pachetului de măsuri în domeniul energiei și al schimbărilor climatice, adoptat de Consiliul European, va necesita o atenție deosebită.

7. În lumina evaluării de către Comisie a progreselor realizate, Consiliul recomandă Belgiei să continue punerea în aplicare a reformelor structurale. În special, se recomandă Belgiei:

- să reducă suplimentar presiunea fiscală asupra veniturilor salariale, în special prin reducerea sarcinii fiscale asupra lucrătorilor cu venituri mici, vizând totodată pe termen mediu o mai mare limitare a cheltuielilor, în măsură să contribuie la consolidarea fiscală;

- să amelioreze concurența pe piețele gazului și electricității prin adoptarea unui cadru normativ mai favorabil concurenței, cu autorități de reglementare deplin independente și eficiente, și să continue măsurile adoptate în legătură cu operatorii de transport și distribuție;

- să accelereze, în cadrul unei abordări integrate a flexicurității, punerea în aplicare a unor măsuri coordonate care să îmbunătățească eficiența pieței muncii, să reexamineze ajutoarele de șomaj pentru a permite o revenire rapidă a lucrătorilor aflați în șomaj pe piața muncii, să mărească participarea pe piața muncii (în special a lucrătorilor în vârstă și a persoanelor provenite din imigrație), să reducă disparitățile regionale și să sporească participarea la învățarea de-a lungul vieții în toate regiunile.

BULGARIA

1. Impulsionat de cererea internă puternică, nivelul PIB în Bulgaria a cunoscut o creștere accelerată, ajungând la 7% în primele nouă luni ale anului 2008, ceea ce a situat valoarea PIB pe cap de locuitor la aproximativ 40% din media europeană. Se așteaptă o creștere semnificativ mai moderată în 2009, condițiile mai stricte de creditare având un efect de descurajare a investițiilor interne și a consumului privat. Inflația a atins în 2008 o valoare record de 12%, favorizată de cererea internă și de creșterea puternică a salariilor, care a depășit considerabil creșterea productivității, fiind probabil ca valoarea acestei rate să rămână în continuare deasupra mediei UE. Situația bugetară este în continuare solidă, cu un excedent bugetar în 2008 de peste 3% din PIB, datorat atât unui echilibru favorabil al componentelor creșterii, cât și unei colectări mai eficiente a impozitelor. Cu toate acestea, creșterea internă puternică a accentuat dezechilibrele macroeconomice deja importante. Deficitul de cont curent se situează la un nivel ridicat, respectiv la aproape 25% din PIB, și este puțin probabil că se va redresa semnificativ având în vedere situația la nivel mondial și competitivitatea tot mai scăzută a Bulgariei.

2. Rata de ocupare a forței de muncă a crescut cu peste 3% în 2008, însă această rată de creștere va încetini în următorii doi ani. Rata șomajului a scăzut la 6% în 2008, însă se preconizează o ușoară creștere a acesteia în 2009. Deteriorarea recentă a climatului de afaceri și cererea redusă în anumite sectoare, în special în industria prelucrătoare, de construcții și în comerțul cu amănuntul, vor reduce probabil semnificativ gradul de ocupare a forței de muncă în aceste sectoare și în sectoarele economice conexe.

3. Pentru a răspunde dezechilibrelor macroeconomice, Bulgaria a anunțat recent măsuri, inclusiv îmbunătățirea concurenței în sectorul energetic și al vânzărilor cu amănuntul.

4. Comisia va evalua măsurile adoptate de Bulgaria ca răspuns la încetinirea creșterii economice în conformitate cu principiile stabilite în Planul european de redresare economică, astfel cum a fost adoptat de către Consiliul European. În ceea ce privește finanțele publice, Comisia va evalua compatibilitatea Programului de stabilitate actualizat cu Pactul de stabilitate și de creștere. În acest context, Bulgaria ar trebui să aplice în continuare o politică fiscală austeră și să caute urgent soluții la dezechilibrele sale macroeconomice. Mai mult, măsurile recomandate la punctul 7 ar trebui puse în aplicare rapid, în special pentru a încuraja tranziția către o economie cu emisii scăzute de carbon și pentru a spori potențialul de creștere pe termen lung.

5. Bulgaria a continuat să pună în aplicare programul său național de reformă, cu toate că progresele înregistrate au fost modeste. Recent, ca urmare a unor decizii judicioase ale guvernului, a fost accelerată adoptarea de măsuri în acest sens. Bulgaria a continuat să aplice o politică fiscală prudentă, cu toate că eficiența cheltuielilor publice are încă nevoie de îmbunătățiri. Au fost, de asemenea, întreprinse măsuri încurajatoare pentru a îmbunătăți organizarea și calitatea educației, însă aceasta trebuie modernizată suplimentar pentru a ameliora guvernanța și rezultatele obținute. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a îmbunătăți într-un mod radical eficiența și eficacitatea administrației publice; întârzierea analizei anunțate a funcționării acesteia, pe care Banca Mondială era dispusă să o efectueze, încetinește aplicarea reformelor. Rămân, de asemenea, de realizat progrese importante în ceea ce privește reducerea birocrației, realizarea de investiții suplimentare în competențe și reforma sistemului public de cercetare și dezvoltare.

6. În contextul crizei financiare și economice mondiale, este imperativ ca Bulgaria să își rezolve vulnerabilitățile macroeconomice (inflația ridicată și un deficit de cont curent important) aplicând în continuare o politică fiscală austeră și accelerând aplicarea reformelor structurale pentru a-și întări competitivitatea. Bulgaria trebuie să accelereze ritmul de punere în aplicare a reformelor pentru a putea să facă tranziția de la o economie bazată esențial pe costuri mici către o economie mai productivă, bazată pe cunoaștere. Având în vedere contextul economic și monetar actual, aceste reforme sunt, de asemenea, esențiale pentru menținerea competitivității economiei bulgare. Punerea în aplicare eficientă a reformelor necesare depinde într-o măsură decisivă de capacitatea Bulgariei de a îmbunătăți urgent eficiența și eficacitatea administrației sale publice. Punerea în aplicare a pachetului de măsuri în domeniul energiei și al schimbărilor climatice, adoptat de Consiliul European, va necesita o atenție deosebită.

7. În lumina evaluării de către Comisie a progreselor realizate, Consiliul recomandă Bulgariei să continue punerea în aplicare a reformelor structurale. În special, se recomandă Bulgariei:

- să continue să consolideze de urgență eficiența și eficacitatea administrației sale publice, în special concentrându-se asupra posturilor cheie la nivel guvernamental, inclusiv asupra autorităților din domeniul concurenței, a autorităților de supraveghere și de reglementare, precum și a celor din justiție, și să ia în continuare toate măsurile necesare pentru a asigura efectuarea unor verificări financiare eficiente și gestionarea corectă a fondurilor structurale;

- să aplice în continuare o politică fiscală austeră, să îmbunătățească eficiența și calitatea cheltuielilor publice, să coreleze evoluțiile salariale cu creșterea productivității și să susțină concurența efectivă;

- să adopte și să pună rapid în aplicare noi măsuri care să reducă substanțial birocrația la nivel central și local și să diminueze întârzierile procedurale pentru a îmbunătăți mediul de afaceri, ceea ce va sprijini, de asemenea, eforturile de combatere a corupției;

- în cadrul unei abordări integrate a flexicurității, să se concentreze asupra ameliorării calității ofertei de forță de muncă și a gradului de ocupare a forței de muncă întărind eficacitatea și eficiența politicilor active pe piața forței de muncă și asigurând o mai bună direcționare a acestora, precum și modernizând și adaptând suplimentar sistemul de învățământ pentru a adapta mai bine nivelul calificărilor la nevoile pieței muncii, dar și asupra reducerii abandonului școlar.

REPUBLICA CEHă

1. Se estimează valori mai moderate ale creșterii PIB în 2008, respectiv aproximativ 4,2%, o accentuare a încetinirii sale fiind așteptată în cursul anului 2009. Inflația a atins o valoare record la jumătatea anului 2008, ajungând la 6,3%, însă în prezent se prevede o scădere a ratei acesteia, pe fondul atenuării efectului creșterii anterioare a taxelor și impozitelor și a descreșterii prețurilor la energie. Deficitul bugetar a fost redus în decurs de câțiva ani, ajungând la 1,2% din PIB în 2008. Deficitul de cont curent a fost de aproximativ 1% din PIB în 2008 și s-a înregistrat un excedent comercial important.

2. Rata de ocupare a forței de muncă a crescut în fiecare an cu peste un punct procentual începând din 2005, ajungând la 66,6% în 2008. Rata șomajului a scăzut la 4,3% în al treilea trimestru al 2008, valoarea cea mai mică din ultimii 12 ani. Conform previziunilor actuale, se așteaptă o scădere moderată a creșterii ratei de ocupare a forței de muncă și o creștere a șomajului. În contextul scăderii cererii pentru exporturi, se estimează că șomajul îi va afecta în mod special pe lucrătorii din industria automobilelor și din alte industrii axate pe export.

3. Comisia va evalua măsurile adoptate de Republica Cehă ca răspuns la încetinirea creșterii economice în conformitate cu principiile stabilite în Planul european de redresare economică, astfel cum a fost adoptat de către Consiliul European. În ceea ce privește finanțele publice, Comisia va evalua compatibilitatea Programului de stabilitate actualizat cu Pactul de stabilitate și de creștere. Mai mult, măsurile recomandate la punctul 6 ar trebui puse în aplicare rapid, în special pentru a încuraja tranziția către o economie cu emisii scăzute de carbon și pentru a spori potențialul de creștere pe termen lung.

4. Republica Cehă a continuat să pună în aplicare programul său național de reformă. Au fost lansate o serie de reforme destinate să îmbunătățească sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, să susțină creșterea investițiilor în cercetare și dezvoltare, să reformeze sistemul educațional, să asigure o îmbătrânire activă și să dezvolte o abordare a reformei pieței muncii bazate pe flexicuritate. Trebuie depuse eforturi suplimentare pentru a îmbunătăți accesul la fonduri, pentru a crește și mai mult volumul investițiilor în cercetare și dezvoltare, pentru a consolida aplicarea legislației privind drepturile de proprietate intelectuală și pentru a integra grupurile defavorizate pe piața muncii.

5. Republica Cehă este printre statele membre cu un ritm de îmbătrânire a populației dintre cele mai rapide din UE, ceea ce va avea un impact semnificativ asupra sistemelor de pensii și de asistență de sănătate. Printre principalele dificultăți structurale se numără, prin urmare, asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice și încurajarea tranziției către o economie bazată pe cunoaștere. Soluționarea acestor dificultăți structurale va îmbunătăți potențialul de creștere, va crea locuri de muncă și va face economia mai rezistentă la șocuri externe. Pentru aceasta este nevoie de reforme suplimentare în domeniile cercetării și dezvoltării, inovării, educației și formării, de o abordare mai integrată, bazată pe flexicuritate, a reformei pieței muncii și de o îmbunătățire suplimentară a condițiilor în care întreprinderile își desfășoară activitatea. Punerea în aplicare a pachetului de măsuri în domeniul energiei și al schimbărilor climatice, adoptat de Consiliul European, va necesita o atenție deosebită.

6. În lumina evaluării de către Comisie a progreselor realizate, Consiliul recomandă Republicii Cehe să continue punerea în aplicare a reformelor structurale. În special, se recomandă Republicii Cehe:

- să îmbunătățească sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice și să continue reforma sistemului de pensii și de asistență de sănătate;

- să sporească eforturile de îmbunătățire a colaborării între sectorul de afaceri, universități și instituțiile publice de cercetare și dezvoltare, să promoveze creșterea ofertei de forță de muncă pentru cercetare și dezvoltare și să sporească volumul și eficacitatea investițiilor publice în cercetare și dezvoltare pentru a putea atinge obiectivele stabilite în materie de cheltuieli în cercetare și dezvoltare;

- în cadrul unei abordări integrate bazate pe flexicuritate, să modernizeze în continuare protecția forței de muncă, să îmbunătățească eficiența și echitatea în sistemul de învățământ și de formare, în special capacitatea sa de adaptare la nevoile pieței forței de muncă, și să ofere stimulente pentru investițiile în formare, în special pentru lucrătorii în vârstă și pentru cei slab calificați.

DANEMARCA

1. Creșterea PIB a încetinit considerabil în 2008. Ajustarea descendentă a prețurilor locuințelor a slăbit cererea internă, afectând consumul privat și activitatea de construcții. Condițiile mai stricte de finanțare vor determina probabil o scădere mai rapidă a prețurilor pentru locuințe, agravând astfel impactul încetinirii creșterii economice mondiale asupra economiei. Inflația, determinată de creșterea prețurilor la energie și la produsele alimentare, a avut o rată medie de 3,5% în 2008, însă a început să încetinească. Excedentul bugetar public ar putea fi de peste 3% în 2008. Danemarca ar trebui să înregistreze un excedent de cont curent scăzut în 2008 și 2009.

2. Gradul de ocupare a forței de muncă a crescut în cursul anului 2008, dar se preconizează o scădere a acestuia în 2009. De asemenea, se estimează că rata șomajului, de 3,5% în 2008, va crește în 2009. Cu toate că acest lucru ar trebui să reducă pe termen scurt presiunea asupra pieței muncii, este în continuare important să fie abordată problema deficitului de forță de muncă existent și să fie facilitată suplimentar tranziția pe piața muncii. Una dintre provocările pe termen mediu în materie de ocupare a forței de muncă rămâne aceea de a spori efectivele globale de forță de muncă și adaptarea calificărilor la cerințele pieței, în timp ce pe termen scurt se impune o reformă fiscală care să sprijine eforturile în acest sens.

3. Ca răspuns la criza financiară și în cadrul unei abordări coordonate a UE, Danemarca a adoptat măsuri de sprijin în favoarea sectorului financiar pentru a stabiliza sectorul bancar, măsuri care ar trebuie să contribuie și la facilitarea accesului la fonduri și să sprijine astfel economia în sens larg, consolidând stabilitatea macroeconomică. În plus, ca răspuns la încetinirea creșterii economice, Danemarca a anunțat recent măsuri, inclusiv investiții în transporturi ecologice și asistență financiară pentru gospodării.

4. Comisia va evalua măsurile adoptate de Danemarca ca răspuns la încetinirea creșterii economice în conformitate cu principiile stabilite în Planul european de redresare economică, astfel cum a fost adoptat de către Consiliul European. În ceea ce privește finanțele publice, Comisia va evalua compatibilitatea Programului de stabilitate actualizat cu Pactul de stabilitate și de creștere.

5. Danemarca a continuat punerea în aplicare a programului său național de reformă. S-au înregistrat progrese suplimentare în cadrul planurilor de reformă anterioare, în special în ceea ce privește stimularea ofertei de forță de muncă. Alte planuri de reformă fiscală și privind piața muncii sunt în curs de elaborare ca răspuns la îmbătrânirea populației.

6. Potențialul de creștere al Danemarcei depinde în mod fundamental de o mai bună utilizare și o calitate superioară a resurselor sale de forță de muncă, de creșterea productivității muncii și de un randament sporit al investițiilor în capitalul uman, cercetare și inovare. Îmbătrânirea populației a început să afecteze oferta de forță de muncă, evidențiind necesitatea de a aplica reforme care să stimuleze participarea și numărul de ore lucrate. O altă provocare constă în creșterea concurenței pentru a reduce nivelul relativ ridicat al prețurilor de consum în Danemarca. Punerea în aplicare a pachetului de măsuri în domeniul energiei și al schimbărilor climatice, adoptat de Consiliul European, va necesita o atenție deosebită.

GERMANIA

1. În Germania, creșterea PIB a încetinit, scăzând de la 2,5% în 2007 la 1,3% în 2008, în contextul în care încetinirea creșterii economice la nivel mondial a determinat o diminuare puternică a creșterii exporturilor. În plus, este foarte probabil ca existența unor condiții mai stricte de finanțare și perspectivele economice sumbre să reducă investițiile. Prin urmare, se așteaptă o încetinire semnificativă a activității economice în 2009. Pe fondul creșterii prețurilor la produsele de bază în prima jumătate a anului 2008, inflația a atins o valoare record de 3,2%, însă se așteaptă o scădere a acesteia în 2009. Bugetul de stat a fost aproape echilibrat în 2008 și se preconizează un deficit de aproape 3% în 2009. Progresele importante în materie de competitivitate a prețurilor realizate în ultimii ani au contribuit la un excedent de cont curent de peste 7% din PIB în 2008.

2. În 2008, rata de ocupare a forței de muncă a crescut cu 1,3%, însă se preconizează că piața muncii va avea de suferit de pe urma încetinirii creșterii economice, rata șomajului urmând să crească în 2009. Industriile automobilelor și construcțiilor sunt în mod deosebit expuse. Ca urmare a deficitului de forță de muncă și a schimbărilor demografice, întreprinderile ar putea încerca să păstreze personalul calificat, concedierile afectându-i prin urmare mai ales pe lucrătorii slab calificați și pe cei cu contracte de muncă temporară.

3. Ca răspuns la criza financiară și în cadrul unei abordări coordonate a UE, Germania a adoptat măsuri de sprijin în favoarea sectorului financiar pentru a stabiliza sectorul bancar, măsuri care ar trebuie să contribuie și la facilitarea accesului la fonduri și să sprijine astfel economia în sens larg, consolidând stabilitatea macroeconomică. În plus, ca răspuns la încetinirea creșterii economice, Germania a anunțat recent măsuri, inclusiv sprijin pentru gospodării și IMM-uri și investiții în școli și infrastructură.

4. Comisia va evalua măsurile adoptate de Germania ca răspuns la încetinirea creșterii economice în conformitate cu principiile stabilite în Planul european de redresare economică, astfel cum a fost adoptat de către Consiliul European. În ceea ce privește finanțele publice, Comisia va evalua compatibilitatea Programului de stabilitate actualizat cu Pactul de stabilitate și de creștere. Mai mult, măsurile recomandate la punctul 7 ar trebui puse în aplicare rapid, în special pentru a încuraja tranziția către o economie cu emisii scăzute de carbon și pentru a spori potențialul de creștere pe termen lung.

5. Germania a continuat punerea în aplicare a programului său național de reformă. Au fost întreprinse o serie de măsuri pozitive pentru a permite dezvoltarea unei societăți bazate pe cunoaștere, pentru a promova ecoinovarea și reforma pieței muncii. S-au realizat progrese în ceea ce privește obiectivul bugetar pe termen mediu și calitatea finanțelor publice. Sunt necesare măsuri suplimentare pentru a promova concurența în domeniul serviciilor, pentru a îmbunătăți mediul de afaceri și pentru a reduce șomajul structural.

6. Stimularea creșterii productivității și soluționarea problemei ratei ridicate a șomajului în rândul lucrătorilor slab calificați, în special în est, ar trebui să contribuie la menținerea unei performanțe economice solide a Germaniei în viitor. În această privință, progresele în materie de cercetare, dezvoltare și inovare au un rol important. Cu toate acestea, o mai bună funcționare a pieței serviciilor, în special a serviciilor profesionale, a sectorului energetic și a serviciilor feroviare, precum și îmbunătățirea mediului de afaceri, ar putea susține și mai mult potențialul de creștere a economiei germane. Punerea în aplicare a pachetului de măsuri în domeniul energiei și al schimbărilor climatice, adoptat de Consiliul European, va necesita o atenție deosebită.

7. În lumina evaluării de către Comisie a progreselor realizate, Consiliul recomandă Germaniei să continue punerea în aplicare a reformelor structurale. În special, se recomandă Germaniei:

- să îmbunătățească cadrul concurențial în domeniul serviciilor prin ameliorarea procedurilor de achiziții publice, relaxarea normelor restrictive în meseriile și serviciile reglementate și prin asigurarea unei separări reale între infrastructura feroviară și serviciile de transport;

- să continue măsurile planificate menite să sporească eficiența și eficacitatea serviciilor de plasament și să promoveze integrarea pe piața muncii a lucrătorilor slab calificați și a celor aflați de mult timp în șomaj prin aplicarea unei abordări bazate pe flexicuritate, care asigură atât un acces mai bun la calificări, cât și stimulente mai eficiente pentru muncă.

ESTONIA

1. După o creștere a PIB de 6,3% în 2007, activitatea economică a cunoscut un regres în 2008. Se preconizează o adâncire a încetinirii creșterii economice în 2009. Această tendință este determinată de scăderea consumului privat și a investițiilor, pe fondul inflației ridicate și a aplicării unor condiții mai stricte de creditare. Inflația este în scădere, corelată cu reducerea creșterilor salariale și a prețurilor produselor de bază la nivel mondial. Finanțele publice s-au deteriorat semnificativ și, în ciuda reducerii importante a cheltuielilor, în 2008 s-a constatat un deficit bugetar, după ce în 2007 s-a înregistrat un excedent de 2,7% din PIB. Deficitul de cont curent a scăzut puternic, ajungând la 10% din PIB în 2008, și se preconizează că această scădere se va accentua și mai mult.

2. Încetinirea activității economice afectează piața muncii, reflectându-se în creșterea rapidă a ratei șomajului. Previziunile actuale indică o creștere a ratei șomajului în 2009 fața de valoarea din 2008, de aproximativ 5%. Sectoarele care vor fi probabil cele mai afectate sunt sectorul construcțiilor, al locuințelor și al vânzărilor cu amănuntul. Se așteaptă o încetinire semnificativă a creșterilor salariale și posibile reduceri salariale în sectorul privat. Condițiile de pe piața muncii sunt în special dificile pentru lucrătorii în vârstă și pentru tineri.

3. Ca răspuns la încetinirea creșterii economice, Estonia a anunțat recent măsuri, inclusiv investiții în infrastructură și în competențe.

4. Comisia va evalua măsurile adoptate de Estonia ca răspuns la încetinirea creșterii economice în conformitate cu principiile stabilite în Planul european de redresare economică, astfel cum a fost adoptat de către Consiliul European. În ceea ce privește finanțele publice, Comisia va evalua compatibilitatea Programului de stabilitate actualizat cu Pactul de stabilitate și de creștere. În acest context, Estonia ar trebui să continue consolidarea fiscală. Mai mult, măsurile recomandate la punctul 7 ar trebui puse în aplicare rapid, în special pentru a încuraja tranziția către o economie cu emisii scăzute de carbon și pentru a spori potențialul de creștere pe termen lung.

5. Estonia a continuat punerea în aplicare a programului său național de reformă. Au fost luate o serie de măsuri pentru a îmbunătăți performanțele în domeniul cercetării și dezvoltării și al inovării, pentru a întări concurența și a încuraja învățarea de-a lungul vieții. Acțiunile întreprinse au fost mai ezitante în ceea ce privește politica fiscală și reformele structurale menite să faciliteze adaptarea pe piața muncii (în special politicile active pe piața muncii), reforme care ar putea contribui la limitarea inflației și a creșterilor salariale. Având în vedere rolul determinant al fondurilor structurale în finanțarea măsurilor prevăzute în planurile naționale de reformă, este important să fie întărită capacitatea administrativă de a pune în aplicare programele necesare.

6. Rezultatele în domeniul exporturilor reprezintă un indicator cheie al performanței economice globale a țării. Trebuie întreprinse urgent reforme structurale care să sprijine realocarea necesară a resurselor către sectoarele exportatoare. Trebuie continuate investițiile în cercetare și dezvoltare, în inovare și în educație pentru a compensa scăderea competitivității costurilor în sectoarele cu utilizare intensivă a forței de muncă și pentru a asigura creșterea pe termen mediu și lung. Având în vedere situația precară a pieței muncii, va fi nevoie să se acorde o importanță mai mare politicilor active pe piața muncii și învățării de-a lungul vieții pentru a putea ține pasul cu cerințele pieței. Un alt aspect important al restabilirii competitivității constă în garantarea unei evoluții salariale corelate îndeaproape cu productivitatea. Trebuie reduse suplimentar rigiditățile pieței muncii. Pentru a spori stabilitatea macroeconomică, este nevoie de o politică fiscală hotărâtă, de o politică eficientă în domeniul concurenței și de îmbunătățirea eficienței energetice. Punerea în aplicare a pachetului de măsuri în domeniul energiei și al schimbărilor climatice, aprobat de Consiliul European, va necesita o atenție deosebită.

7. În lumina evaluării de către Comisie a progreselor realizate, Consiliul recomandă Estoniei să continue punerea în aplicare a reformelor structurale. În special, se recomandă Estoniei:

- să urgenteze punerea în aplicare a noului pachet legislativ privind ocuparea forței de muncă și să crească eficiența serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, în special printr-o bună direcționare a politicilor active pe piața muncii, menite să faciliteze tranziția pe piața muncii.

IRLANDA

1. Din cauza deteriorării pieței locuințelor, amplificată de criza financiară, se estimează că în 2008 PIB-ul a scăzut cu 2% (comparativ cu creșterea de 6% din 2007). În plus, Irlanda este în mod deosebit expusă prognozelor de încetinire a creșterii economice a principalilor săi parteneri comerciali și se anticipează ca PIB-ul real să se diminueze și mai mult în 2009. Inflația este în prezent în scădere, după o perioadă de vârf în care a atins aproape 4%, la mijlocul anului 2008. Finanțele publice s-au deteriorat din cauza veniturilor fiscale semnificativ reduse, legate de corectarea prețurilor pe piața imobiliară și de recesiune, în general. În 2008 deficitul bugetar a fost de 6% din PIB, spre deosebire de ușoarele excedente înregistrate în ultimii ani, existând riscul ca acest deficit să crească în continuare în mod considerabil. Balanțele de plăți externe au înregistrat dezechilibre în ultimii ani din cauza scăderii competitivității costurilor, și pentru 2008 se prevede un deficit de cont curent (de aproximativ 6% din PIB), acesta urmând să fie ușor mai mic în 2009.

2. Previziunile actuale legate de piața muncii sugerează că gradul de ocupare a forței de muncă a scăzut în 2008 și scăderea va continua în 2009. Rata șomajului a crescut la 6% în 2008 și se estimează că va crește în continuare în 2009. Numărul persoanelor care au cerut alocație de șomaj a crescut cu peste 50% în 2008. Cei mai afectați de șomajul în creștere sunt lucrătorii din sectorul construcțiilor, în special tinerii de sex masculin.

3. Ca răspuns la criza financiară și în cadrul unei abordări coordonate a UE, Irlanda a adoptat măsuri de sprijin în favoarea sectorului financiar pentru a stabiliza sectorul bancar, măsuri care ar trebui să contribuie și la facilitarea accesului la fonduri și să sprijine astfel economia în sens larg, consolidând stabilitatea macroeconomică. În plus, ca răspuns la încetinirea creșterii economice, Irlanda a adoptat recent măsuri, incluzând sprijin pentru sectorul locuințelor și sprijin financiar pentru persoanele cele mai vulnerabile.

4. Comisia va evalua măsurile adoptate de Irlanda ca răspuns la încetinirea creșterii economice în conformitate cu principiile stabilite în Planul european de redresare economică, astfel cum a fost adoptat de către Consiliul European. În ceea ce privește finanțele publice, Comisia va evalua compatibilitatea Programului de stabilitate actualizat cu Pactul de stabilitate și de creștere. Mai mult, măsurile recomandate la punctul 7 ar trebui puse în aplicare rapid, în special pentru a încuraja tranziția către o economie cu emisii scăzute de carbon și pentru a spori potențialul de creștere pe termen lung.

5. Irlanda a continuat punerea în aplicare a programului său național de reformă. S-au luat măsuri pentru a crește disponibilitatea locurilor în serviciile de îngrijire a copiilor și pentru a îmbunătăți nivelul de competențe. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a reforma sistemul de pensii. Evoluțiile de pe piața locuințelor au avut efecte secundare mai pronunțate asupra finanțelor publice și asupra creșterii PIB-ului decât ceea ce se preconiza.

6. Principalele dificultăți cărora Irlanda trebuie să le facă față rezultă din consecințele șocului înregistrat pe piața locuințelor și cele ale crizei financiare. Cu toate acestea, economia irlandeză a devenit, de asemenea, mai vulnerabilă din cauza eroziunii progresive a poziției sale concurențiale. În prezent este imperativă reechilibrarea creșterii economice și reinstaurarea competitivității. Pe termen mediu, trebuie continuată reforma sistemului de pensii pentru a se asigura viabilitatea acestuia. Din cauza faptului că situația bugetară s-a deteriorat, de asemenea, în mod semnificativ, restabilirea sustenabilității bugetare ar trebui să fie o prioritate. Împreună cu o definire atentă a priorităților în materie de cheltuieli publice și o promovare a reformelor care consolidează creșterea bazată pe o productivitate sporită, prin dezvoltarea și îmbunătățirea capitalului fizic și uman, această măsură va crește capacitatea economiei irlandeze de a se adapta și a se reîntoarce progresiv la o creștere durabilă pe termen mediu. În acest context este nevoie de o concurență consolidată în domeniul comerțului cu amănuntul. Punerea în aplicare a pachetului de măsuri în domeniul energiei și al schimbărilor climatice, aprobat de Consiliul European, va necesita o atenție deosebită.

7. În lumina evaluării de către Comisie a progreselor realizate, Consiliul recomandă Irlandei să continue punerea în aplicare a reformelor structurale. În special, se recomandă Irlandei:

- să restaureze progresiv sustenabilitatea fiscală;

- să favorizeze o adaptare rapidă către creșterea durabilă pe termen mediu prin măsuri menite să stimuleze productivitatea.

GRECIA

1. Creșterea PIB-ului a încetinit într-o oarecare măsură în 2008, pentru a ajunge puțin sub nivelul de 3%, în principal din cauza scăderii cererii externe. Se estimează că aceasta va diminua și mai mult în 2009, ca o consecință a reducerii din sectorul locuințelor și a nivelului mai puțin dinamic al investițiilor. Inflația a depășit 4% în 2008, creștere determinată de prețurile la energie și la alimente, însă se preconizează că va scădea în 2009. Deficitul bugetar a ajuns la 3,4% din PIB în 2008, ca urmare a scăderii veniturilor și, într-o măsură mai mică, a exceselor în cheltuieli. Se estimează ca în 2008 datoria publică brută să se situeze în jurul valorii de 94% din PIB. Deficitul de cont curent va atinge un nivel record de 13,4% din PIB în 2008 și se anticipează ca acest nivel să scadă în 2009.

2. Gradul de ocupare a forței de muncă a crescut în 2008, dar într-un ritm mai lent decât în anul precedent. Se estimează ca această creștere să aibă valori negative în 2009. Rata șomajului se estimează să crească până la 9% în 2009. Se așteaptă ca, printr-o înăsprire a condițiilor de creditare, criza financiară să afecteze în special IMM-urile. Efectele crizei se resimt deja în sectorul construcțiilor și al transportului maritim.

3. Ca răspuns la criza financiară și în cadrul unei abordări coordonate a UE, Grecia a adoptat măsuri de sprijin în favoarea sectorului financiar pentru a stabiliza sectorul bancar, măsuri care ar trebui să contribuie și la facilitarea accesului la fonduri și să sprijine astfel economia în sens larg, consolidând stabilitatea macroeconomică. În plus, ca răspuns la încetinirea creșterii economice, Grecia a anunțat recent măsuri care includ sprijinirea financiară a IMM-urilor.

4. Comisia va evalua măsurile adoptate de Grecia ca răspuns la încetinirea creșterii economice în conformitate cu principiile stabilite în Planul european de redresare economică, astfel cum a fost adoptat de către Consiliul European. În ceea ce privește finanțele publice, Comisia va evalua compatibilitatea Programului de stabilitate actualizat cu Pactul de stabilitate și de creștere. Mai mult, măsurile recomandate la punctul 7 ar trebui puse în aplicare rapid, în special pentru a încuraja tranziția către o economie cu emisii scăzute de carbon și pentru a spori potențialul de creștere pe termen lung.

5. Grecia a continuat punerea în aplicare a programului său național de reformă. Au fost luate o serie de măsuri de reformare a sistemului de pensii. Derapajele fiscale din 2007 au subliniat nevoia de a continua consolidarea fiscala care a început în 2004. Grecia a acordat o atenție sporită și binevenită politicilor privind reformarea cu succes a administrației publice, care depinde în prezent de punerea în aplicare efectivă. Sunt necesare eforturi suplimentare, în special în privința politicilor active privind piața muncii, și măsuri de combatere a muncii nedeclarate pentru ca Grecia să facă față provocărilor în materie de piața muncii. Ar trebui accelerată punerea în aplicare a reformelor în domeniul educației și formării.

6. Este imperativ, având în vedere mediul internațional nefast, să se intensifice eforturile de remediere a dezechilibrelor macroeconomice și a deficiențelor structurale din economia Greciei. Este esențială continuarea reformei structurale pentru consolidarea competitivității și a potențialului de creștere economică. Grecia trebuie să acorde atenție, în principal, punerii în aplicare a politicilor privind investițiile în capital uman, cercetarea, dezvoltarea și inovarea, îmbunătățirea mediului de afaceri, inclusiv prin înființarea ghișeelor unice, sporirea eficienței administrației publice și să depună eforturi în vederea realizării unui mediu macroeconomic viabil. Un alt aspect important privind restabilirea competitivității constă în asigurarea faptului că evoluția salariilor este aliniată mai îndeaproape cu evoluția productivității. Punerea în aplicare a pachetului de măsuri în domeniul energiei și al schimbărilor climatice, aprobat de Consiliul European, va necesita o atenție deosebită.

7. În lumina evaluării de către Comisie a progreselor realizate, Consiliul recomandă Greciei să continue punerea în aplicare a reformelor structurale. În special, se recomandă Greciei:

- să continue consolidarea fiscală pe termen mediu și să îmbunătățească eficiența cheltuielilor primare, să accelereze reformele în curs privind administrația financiară și procesul bugetar, să reducă raportului între datorie și PIB și să pună rapid în aplicare reforma sistemului de pensii;

- să ia măsuri pentru a spori concurența în domeniul serviciilor profesionale, să pună în aplicare reformele menite să sporească investițiile în domeniul cercetării și dezvoltării și să utilizeze fondurile structurale într-un mod mai eficient în vederea accelerării proiectelor de investiții orientate către creștere;

- să pună în aplicare reforma administrației publice, prin instituirea unor structuri eficiente de reglementare, control și punere în aplicare, cu accent pe simplificarea mediului de reglementare pentru întreprinderi și pe reducerea birocrației;

- în cadrul unei abordări integrate bazate pe flexicuritate, să modernizeze legislația privind protecția locurilor de muncă, să reducă costurilor nesalariale asupra salariilor mici, să consolideze politicile active privind piața locurilor de muncă și să transforme munca nedeclarate în muncă legală; să accelereze punerea în aplicare a reformelor în domeniul educației și formării, să sporească participarea la învățarea de-a lungul vieții și facilitarea tranziției către viața activă, în special pentru cei tineri.

SPANIA

1. PIB-ul real al Spaniei a scăzut semnificativ la 1,2% în 2008. Este probabilă continuarea decelerației în 2009. Această evoluție este determinată de actuala scădere din sectorul construcțiilor de locuințe, fiind agravată de criza financiară mondială și de înăsprirea condițiilor de creditare și având drept rezultat un declin puternic al cererii interne. Inflația a crescut într-un ritm accelerat până la 4% în 2008, însă se preconizează că se va modera în mod semnificativ. În 2008 deficitul public a înregistrat nivelul de 3,4% din PIB, însemnând o deteriorare de peste 5 puncte procentuale în comparație cu 2007. Deficitul de cont curent a crescut până la aproape 9,5% din PIB în 2008.

2. Rata de ocupare a forței de muncă a scăzut în 2008 și va continua să scadă în 2009, cu toate că angajarea, în special a femeilor, a rămas importantă. Aceasta a determinat o rată a șomajului de peste 11% în 2008, așteptându-se în continuare o creștere semnificativă până la un nivel de 16% în 2009. Imigranții, tinerii și lucrătorii cu un nivel scăzut de calificare sunt cei mai afectați, în timp ce sectorul construcțiilor de locuințe și cel al automobilelor sunt supuse unor riscuri deosebite.

3. Ca răspuns la criza financiară și în cadrul unei abordări coordonate a UE, Spania a adoptat măsuri de sprijin în favoarea sectorului financiar pentru a stabiliza sectorul bancar, măsuri care ar trebui să contribuie și la facilitarea accesului la fonduri și să sprijine astfel economia în sens larg, consolidând stabilitatea macroeconomică. În plus, ca răspuns la încetinirea creșterii economice, Spania a anunțat recent măsuri care includ investiții pentru lucrări publice, facilitarea obținerii de resurse financiare pentru IMM-uri și asistență pentru șomeri.

4. Comisia va evalua măsurile adoptate de Spania ca răspuns la încetinirea creșterii economice în conformitate cu principiile stabilite în Planul european de redresare economică, astfel cum a fost adoptat de către Consiliul European. În ceea ce privește finanțele publice, Comisia va evalua compatibilitatea Programului de stabilitate actualizat cu Pactul de stabilitate și de creștere. Mai mult, măsurile recomandate la punctul 7 ar trebui puse în aplicare rapid, în special pentru a încuraja tranziția către o economie cu emisii scăzute de carbon și pentru a spori potențialul de creștere pe termen lung.

5. Spania a continuat punerea în aplicare a programului său național de reformă. S-au înregistrat progrese în cadrul programului pentru o mai bună legiferare și în ceea ce privește îmbunătățirea accesului la serviciile de îngrijire a copiilor, în abordarea aspectelor privind îmbunătățirea funcționării sectorului energetic, în special în privința interconexiunii cu țările vecine. Sunt necesare măsuri suplimentare pentru reformarea educației.

6. Cea mai importantă provocare pe termen mediu este continuarea reformelor structurale pentru sprijinirea potențialului de creștere economică, corectarea deficitului important de cont curent și facilitarea restructurării sectorului locuințelor. Esențială în acest sens este provocarea de a îmbunătăți competitivitatea prin sporirea inovării, consolidarea concurenței, în special în ceea ce privește serviciile, îmbunătățirea reglementării pieței închirierilor și sporirea calității capitalului uman prin învățarea de-a lungul vieții și continuarea reformei educației. Un alt aspect important privind îmbunătățirea competitivității constă în asigurarea faptului că evoluția salariilor este aliniată mai îndeaproape cu evoluția productivității, în contextul dialogului social. Restructurarea cheltuielilor publice către domenii care cresc productivitatea, precum cercetarea, dezvoltarea și inovarea ar sprijini menținerea locurilor de muncă și a activității economice. Concurența sporită în sectorul serviciilor ar ajuta la menținerea inflației la cote reduse și la creșterea competitivității bazate pe costuri a exporturilor. Punerea în aplicare a pachetului de măsuri în domeniul energiei și al schimbărilor climatice, aprobat de Consiliul European, va necesita o atenție deosebită.

7. În lumina evaluării de către Comisie a progreselor realizate, Consiliul recomandă Spaniei să continue punerea în aplicare a reformelor structurale. În special, se recomandă Spaniei:

- să promoveze o tranziție rapidă către ocuparea forței de muncă, continuând încurajarea mobilității, îmbunătățirea nivelului de calificare și contracararea segmentării pe piața forței de muncă;

- să asigure aplicarea eficientă a reformelor în domeniul educației, inclusiv la nivel regional, având ca obiective principale reducerea abandonului școlar și creșterea ratei de absolvire a învățământului secundar superior;

- să îmbunătățească competitivitatea prin sporirea concurenței în domeniul serviciilor și al energiei electrice prin continuarea eforturilor de eliminare a comercializării cu amănuntul a energiei electrice la un nivel inferior costurilor și a tarifelor de rețea, precum și să continue stimularea eficienței în domeniul cercetării și dezvoltării.

FRANȚA

1. Creșterea PIB-ului Franței a scăzut semnificativ la 0,7% în 2008, în special din cauza cererii interne slabe. Investițiile în capital și locuințe stagnează din cauza deteriorării perspectivelor economice și a înăspririi condițiilor de creditare. Se preconizează ca performanța economică slabă să continue și în 2009. Inflația a crescut în 2008 la o rată de 3,2%, dar va diminua în 2009. Deficitul public a fost de 3,2% din PIB în 2008. Încetinirea globală a creșterii economice afectează exporturile, contribuind la o creștere prognozată a deficitului de cont curent de aproximativ 3,8% din PIB în 2008, tendință care se așteaptă să continue.

2. Creșterea gradului de ocupare a forței de muncă a fost aproape stagnantă în 2008 și se așteaptă să devină negativă în 2009. Șomajul s-a situat la circa 8% în 2008, dar ar trebui să crească în 2009. Actuala încetinire a creșterii economice a început să afecteze în mod semnificativ piața forței de muncă din domeniul industriei, în special industria de autovehicule și de construcții, înregistrându-se pierderi de locuri de muncă.

3. Ca răspuns la criza financiară și în cadrul unei abordări coordonate a UE, Franța a adoptat măsuri de sprijin în favoarea sectorului financiar pentru a stabiliza sectorul bancar, măsuri care ar trebui să contribuie și la facilitarea accesului la fonduri și să sprijine astfel economia în sens larg, consolidând stabilitatea macroeconomică.. În plus, ca răspuns la încetinirea creșterii economice, Franța a anunțat recent măsuri care includ investiții în infrastructură, în producția și eficiența energiei, facilitarea obținerii de resurse financiare pentru IMM-uri și pentru sectorul de construcții.

4. Comisia va evalua măsurile adoptate de Franța ca răspuns la încetinirea creșterii economice în conformitate cu principiile stabilite în Planul european de redresare economică, astfel cum a fost adoptat de către Consiliul European. În ceea ce privește finanțele publice, Comisia va evalua compatibilitatea Programului de stabilitate actualizat cu Pactul de stabilitate și de creștere. Mai mult, măsurile recomandate la punctul 7 ar trebui puse în aplicare rapid, în special pentru a încuraja tranziția către o economie cu emisii scăzute de carbon și pentru a spori potențialul de creștere pe termen lung.

5. Franța a continuat punerea în aplicare a programului său național de reformă. Au fost adoptate unele măsuri, ca parte a programului global de reformă, în special în domenii care sprijină IMM-urile, utilizarea TIC, performanțele în cercetare și dezvoltare, politicile de mediu, reforma pe piața muncii și îmbunătățirea dialogului social. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a îmbunătăți consolidarea bugetară pe termen mediu, concurența în sectorul energetic și cel al transportului feroviar de marfă, iar în privința profesiilor reglementate – pentru a moderniza în continuare dreptul muncii și a spori oportunitățile de formare profesională.

6. În cazul Franței, provocările-cheie pe termen mediu vor fi continuarea modernizării pieței muncii pentru a îmbunătăți funcționarea acesteia și pentru a remedia segmentarea pieței muncii, precum și continuarea îmbunătățirii cadrului general de concurență în sectorul serviciilor, inclusiv în sectorul comerțului cu amănuntul. Aceste provocări trebuie abordate respectând cu strictețe obiectivul anunțat de către guvern de creștere zero a volumului cheltuielilor de stat. Punerea în aplicare a pachetului de măsuri în domeniul energiei și al schimbărilor climatice, aprobat de Consiliul European, va necesita o atenție deosebită.

7. În lumina evaluării de către Comisie a progreselor realizate, Consiliul recomandă Franței să continue punerea în aplicare a reformelor structurale. În special, se recomandă Franței:

- să accelereze ritmul consolidării bugetare și al reducerii datoriei pe termen mediu prin aderarea la obiectivele privind cheltuielile și în special să respecte ținta de creștere zero a volumului cheltuielilor de stat. Aceste aspecte ar trebui să se conjuge cu o îmbunătățire suplimentară a sistemului de pensii, pentru a asigura sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice;

- să îmbunătățească în continuare cadrul general de concurență, cu o atenție specială asupra: rețelelor industriale (gaz, electricitate și transportul feroviar de marfă), relaxării normelor restrictive în cazul meseriilor și profesiilor reglementate, în special în sectorul serviciilor și al comerțului cu amănuntul și consolidării competențelor autorității în materie de concurență și ale organismului de reglementare în domeniul feroviar;

- în cadrul unei abordări integrate bazate pe flexicuritate, să continue modernizarea protecției locurilor de muncă în vederea reducerii segmentării pieței forței de muncă între diferitele tipuri de contracte și să faciliteze intrarea și tranziția pe piața forței de muncă, în special pentru cei tineri; să îmbunătățească oportunitățile de învățare de-a lungul vieții pentru a răspunde mai bine nevoilor de pe piața forței de muncă.

ITALIA

1. În 2008 economia italiană a scăzut estimativ cu 0,6%. Nivelul ridicat al inflației, efectele negative asupra veniturilor și gradul mare de incertitudinea au descurajat consumul privat, în timp ce scăderea cererii și înăsprirea condițiilor de finanțare au condus la niveluri scăzute ale investițiilor. Deteriorarea competitivității costurilor și cererea globală mai scăzută au avut, de asemenea, consecințe asupra exporturilor. Se preconizează o scădere suplimentară a PIB-ului cu 2% în 2009. Inflația a atins o cotă de vârf în al treilea trimestru al anului 2008, dar se preconizează să diminueze. Deficitul bugetar, după ce a scăzut la 1,6% din PIB în 2007, are din nou o tendință ascendentă. Datoria brută este de așteptat să fi depășit 105% din PIB în 2008 și să crească în continuare în 2009 și 2010. Deficitul de cont curent se estimează că va depăși 2% din PIB în 2008, dar că va rămâne stabil în 2009 și 2010.

2. Deși creșterea gradului de ocupare a forței de muncă este estimat a fi rămas la un nivel ușor pozitiv în 2008, este de așteptat să devină negativă în 2009. Din cauza creșterii forței de muncă într-un ritm superior creării de locuri de muncă, rata șomajului a crescut în 2008 pentru prima dată în zece ani și se preconizează ca această tendință negativă să continue în 2009. Persoanele cu un nivel scăzut de calificare și lucrătorii cu contracte atipice sunt printre grupurile cele mai vulnerabile în contextul crizei.

3. Ca răspuns la criza financiară și în cadrul unei abordări coordonate a UE, Italia a adoptat măsuri de sprijin în favoarea sectorului financiar pentru a stabiliza sectorul bancar, măsuri care ar trebui să contribuie și la facilitarea accesului la fonduri și să sprijine astfel economia în sens larg, consolidând stabilitatea macroeconomică. În plus, ca răspuns la încetinirea creșterii economice, Italia a anunțat recent măsuri care vizează stimularea consumului privat, în special sprijinirea gospodăriilor cu venituri reduse.

4. Comisia va evalua măsurile adoptate de Italia ca răspuns la încetinirea creșterii economice în conformitate cu principiile stabilite în Planul european de redresare economică, astfel cum a fost adoptat de către Consiliul European. În ceea ce privește finanțele publice, Comisia va evalua compatibilitatea Programului de stabilitate actualizat cu Pactul de stabilitate și de creștere. Mai mult, măsurile recomandate la punctul 7 ar trebui puse în aplicare rapid, în special pentru a încuraja tranziția către o economie cu emisii scăzute de carbon și pentru a spori potențialul de creștere pe termen lung.

5. Italia a continuat punerea în aplicare a programului său național de reformă. Progresele cele mai vizibile sunt în domeniul ajustării fiscale. Au fost introduse unele măsuri pentru a îmbunătăți mediul de afaceri. O primă serie de măsuri au fost adoptate în cadrul unei abordări bazate pe flexicuritate, rămânând de văzut care va fi impactul noilor măsuri în domeniul educației și al cercetării. Sunt necesare eforturi suplimentare în vederea consolidării concurenței.

6. Economia Italiei a fost marcată pe parcursul câtorva ani de creșteri mici de productivitate și de un nivel al datoriei publice care a depășit în mod constant PIB-ul. Această datorie afectează sever sustenabilitatea fiscală. Politicile-cheie necesare pentru abordarea provocărilor legate de productivitate presupun reforme structurale ample, incluzând consolidarea cadrului concurențial, îmbunătățirea în continuare a mediului de afaceri prin eliminarea birocrației la toate nivelurile guvernului, îmbunătățirea funcționării pieței muncii și promovarea cercetării și dezvoltării. Ar trebui acordată o atenție mai mare formării capitalului uman, în timp ce capitalul de muncă nefolosit ar trebui mai bine exploatat, în special în zona de sud. Un alt aspect important al restabilirii competitivității constă în asigurarea faptului că evoluția salariilor este aliniată cu evoluția productivității, prin descentralizarea suplimentară a mecanismului de fixare a salariilor. Pentru a valorifica reformele bugetare realizate în iulie 2008, este important ca pe termen mediu finanțele public să se mențină pe o linie constantă și viabilă, în vederea creării unor condiții mai favorabile pentru investiții și pentru a permite cheltuieli mai importante pentru capitalul uman și infrastructură. Punerea în aplicare a pachetului de măsuri în domeniul energiei și al schimbărilor climatice, aprobat de Consiliul European, va necesita o atenție deosebită.

7. În lumina evaluării de către Comisie a progreselor realizate, Consiliul recomandă Italiei să continue punerea în aplicare a reformelor structurale. În special, se recomandă Italiei:

- să continue consolidarea fiscală pe termen mediu în vederea îmbunătățirii sustenabilității finanțelor publice, în special prin reducerea creșterii cheltuielilor primare curente și creșterea eficienței cheltuielilor publice, asigurându-se că viitorul cadru privind federalismul fiscal este pe deplin compatibil cu acest obiectiv;

- să introducă rapid și să pună în aplicare reforme globale pentru: consolidarea cadrului concurențial pe piața bunurilor și serviciilor, în special privind comerțul cu amănuntul și distribuția de combustibili, serviciile profesionale și financiare, aprovizionarea cu gaz, transportul aerian și serviciile publice locale; și eliminarea birocrației la toate nivelurile guvernului, reformând organizarea administrației publice și îmbunătățind productivitatea în acest sector;

- să abordeze provocările legate de productivitate, să îmbunătățească eficiența și rezultatele sistemului de educație, inter alia prin monitorizarea mai atentă a standardelor de calitate, în același timp acordând atenție aspectelor legate de echitate;

- în cadrul unei abordări bazate pe flexicuritate și în vederea reducerii disparităților regionale, să realoce cheltuielile sociale astfel încât să stabilească un sistem uniform în ceea ce privește ajutoarele de șomaj, să asigure funcționarea eficientă a serviciilor de ocupare a forței de muncă și să promoveze învățarea de-a lungul vieții și combaterea în continuare a muncii nedeclarate.

CIPRU

1. Creșterea PIB-ului real a încetinit moderat pentru a ajunge la 3,6% în 2008, iar cererea internă și în special consumul privat, au continuat să crească cu fermitate. Se preconizează o frânare semnificativă a creșterii economice în 2009, în principal din cauza impactului pe care diminuarea activității economice a principalilor parteneri comerciali ai Ciprului îl va avea asupra turismului și asupra cererii externe de locuințe. Gradul din ce în ce mai ridicat de îndatorare a gospodăriilor și mediul nesigur ar trebui, de asemenea, să reducă nivelul consumului privat. Rata inflației de 4,4% în 2008 a fost de două ori mai ridicată decât în 2007, în special din cauza prețurilor mai ridicate la petrolul importat și la alimente, dar se apreciază că acest nivel va scădea în 2009. Se estimează ca bugetul de stat să fi înregistrat un surplus de 1% din PIB în 2008. Creșterile relativ importante ale salariilor au afectat negativ competitivitatea economiei cipriote care, împreună cu scăderea cererii externe, diminuarea veniturilor provenite din turism și prețurile considerabil mai mari al materiilor prime, a agravat deficitul de cont curent. Acesta a ajuns la peste 13% din PIB în 2008 și se estimează ca va scădea la 12% în 2009.

2. Estimările actuale privind piața muncii arată că, în 2008, creșterea locurilor de muncă a fost de aproximativ 2%, în timp ce rata șomajului a scăzut până la nivelul de 3,9%. Creșterea gradului de ocupare a forței de muncă este prognozată să încetinească în cursul anului 2009, ceea ce va conduce la o creștere a șomajului. Evoluțiile actuale de pe piața muncii indică faptul că turismul și sectorul construcțiilor, precum și forța de muncă străină din aceste sectoare, în mare măsură cu un nivel redus de calificare, vor fi probabil cel mai grav afectați de impactul crizei.

3. Ca răspuns la încetinirea creșterii economice, Cipru a anunțat recent măsuri care includ sprijinirea gospodăriilor cu venituri reduse.

4. Comisia va evalua măsurile adoptate de Cipru ca răspuns la încetinirea creșterii economice în conformitate cu principiile stabilite în Planul european de redresare economică, astfel cum a fost adoptat de către Consiliul European. În ceea ce privește finanțele publice, Comisia va evalua compatibilitatea Programului de stabilitate actualizat cu Pactul de stabilitate și de creștere. Mai mult, măsurile recomandate la punctul 7 ar trebui puse în aplicare rapid, în special pentru a încuraja tranziția către o economie cu emisii scăzute de carbon și pentru a spori potențialul de creștere pe termen lung.

5. Cipru a continuat punerea în aplicare a programului său național de reformă. Politicile microeconomice vizând să dezvolte societatea informațională și să creeze condițiile pentru o dezvoltare durabilă, împreună cu politicile de integrare socială, au contribuit, în mare măsură, la performanțele bune înregistrate de Cipru în 2008. S-au luat măsuri pentru a sprijini sustenabilitatea fiscală pe termen lung, în special în materie de pensii. Pentru a se completa aceste eforturi trebuie luate măsuri suplimentare pentru reformarea sistemului de asistență medicală. Sunt necesare măsuri suplimentare dacă Cipru dorește îmbunătățirea performanței în cercetare și dezvoltare. Cipru a adoptat o strategie privind învățarea de-a lungul vieții pe care în prezent trebuie să o pună în aplicare, inclusiv prin acțiuni suplimentare de reformare a învățământului tehnic secundar și a celui profesional, precum și a sistemului de ucenicie. În domeniul microeconomiei, câteva noi măsuri au ajutat la remedierea concurenței insuficiente în domeniul serviciilor profesionale.

6. Economia cipriotă are un nivel puternic de specializare comercială, care, împreună cu gradul de deschidere al țării, sporesc vulnerabilitatea față de șocurile externe. Tranziția actuală către o economie mai diversificată și bazată pe inovare este importantă pentru a crește capacitatea de adaptare la concurența din partea economiilor cu costuri mai reduse. Trebuie depuse eforturi pentru a crește productivitatea muncii prin investiții în cunoaștere, competențe, mediu de afaceri și inovare. Provocarea imediată a politicilor din 2009 va fi creșterea competitivității țării. Date fiind dezechilibrele externe relativ importante, va fi esențial să se alinieze nivelul salariilor cu cel al productivității. Punerea în aplicare a pachetului de măsuri în domeniul energiei și al schimbărilor climatice, aprobat de Consiliul European, va necesita o atenție deosebită.

7. În lumina evaluării de către Comisie a progreselor realizate, Consiliul recomandă Ciprului să continue punerea în aplicare a reformelor structurale. În special, se recomandă Ciprului:

- să continue eforturile de dezvoltare a oportunităților de învățare de-a lungul vieții, în special pentru cei cu un nivel de calificare scăzut, șomeri și grupuri defavorizate, prin punerea în aplicare a recent aprobatei Strategii naționale de învățare de-a lungul vieții, inclusiv a reformelor sistemului de învățământ profesional, de educație, formare și ucenicie, inclusiv Noul sistem modern de ucenicie.

LETONIA

1. Creșterea PIB-ului Letoniei s-a deteriorat brusc în 2008, de la peste 10% în 2007 la o valoare estimată de aproximativ 2%. Situația economică precară și criza financiară au limitat accesul la creditare, antrenând efecte negative asupra consumului privat și asupra pieței locuințelor. Investițiile au fost afectate în mod deosebit și se așteaptă ca acestea să se fi diminuat cu aproape 9% în 2008. Este probabil ca PIB-ul să continue să scadă semnificativ pentru un anumit timp. Inflația a crescut într-un ritm accelerat până la 15,3% în 2008, dar va scădea în 2009. Recesiunea profundă va avea un efect negativ asupra soldului bugetar, în legătură cu care se estimează un deficit de aproape 3,5% din PIB în 2008. Scăderea cererii interne a contribuit la compensarea unor dezechilibre externe puternice. Importurile s-au redus semnificativ în 2008, ceea ce a ajutat la reducerea deficitului de cont curent la aproximativ 15% din PIB.

2. Rata de ocupare a forței de muncă va scădea considerabil în 2009. Șomajul este în prezent în creștere și se așteaptă să crească substanțial de la valoarea de 6,5% pe care a înregistrat-o în 2008. Până acum pierderile de locuri de muncă au afectat în principal lucrătorii cu un nivel scăzut de calificare din sectorul construcțiilor și al comerțului cu amănuntul, însă în prezent sunt afectate din ce în ce mai mult și alte grupuri. O serie de grupuri defavorizate, precum și tinerii vor fi probabil afectați, inversând evoluțiile pozitive din ultimii ani privind angajarea în cadrul acestor grupuri.

3. Ca răspuns la criza financiară și în coroborare cu asistența financiară internațională convenită în decembrie 2008, Letonia a adoptat măsuri de sprijin în favoarea sectorului financiar pentru a stabiliza sectorul bancar, care ar trebui să ajute și la îmbunătățirea accesului la resurse financiare și să sprijine astfel economia în sens larg, consolidând stabilitatea macrofinanciară.Pe parcursul anului 2008 a devenit clar că Letonia se va confrunta cu o încetinire pronunțată și prelungită a creșterii economice. Presiunile asupra piețelor financiare și de capital din Letonia s-au acumulat, precum și în sistemul bancar, conducând la acceptarea de către autorități a nevoii urgente de asistență financiară internațională. În acest context, la data de 12 decembrie 2008, parlamentul a adoptat un program de stabilizare economică, care ar trebui să ajute la menținerea încrederii în sistemul financiar la nivel național și internațional, să contribuie direct și indirect la întreruperea și inversarea tendinței de deteriorare a competitivității costurilor și a presiunilor inflaționiste prin reduceri ale costurilor salariale din sectorul public ca axă principală a unei discipline fiscale mult mai stricte, precum și consolidarea potențialului de creștere a economiei printr-o serie de reforme structurale.

4. Comisia va evalua măsurile adoptate de Letonia ca răspuns la încetinirea creșterii economice în conformitate cu principiile stabilite în Planul european de redresare economică, astfel cum a fost adoptat de către Consiliul European. În ceea ce privește finanțele publice, Comisia va evalua compatibilitatea Programului de stabilitate actualizat cu Pactul de stabilitate și de creștere. În acest context, Letonia ar trebui să respecte obiectivele privind finanțarea publică stabilite în Programul de stabilizare economică, să remedieze urgent dezechilibrele macroeconomice și să pună în aplicare pe deplin memorandumul privind balanța de plăți. Mai mult, măsurile recomandate la punctul 7 ar trebui puse în aplicare rapid, în special pentru a încuraja tranziția către o economie cu emisii scăzute de carbon și pentru a spori potențialul de creștere pe termen lung.

5. Letonia a continuat punerea în aplicare a programului său național de reformă. Guvernul a redus cheltuielile planificate și a propus măsuri de limitare a creșterilor salariale în sectorul public. S-au luat măsuri de îmbunătățire a performanțelor în domeniul cercetării și dezvoltării. S-au întreprins acțiuni notabile de creștere a ofertei de forță de muncă pe termen mediu, dar sunt necesare mai multe eforturi pentru a dezvolta o strategie de învățare de-a lungul vieții. Cadrul de reglementare a fost îmbunătățit în continuare. S-au înregistrat anumite progrese în privința îmbunătățirii accesului la serviciile de îngrijire a copiilor.

6. Provocarea imediată pentru Letonia din punct de vedere al politicilor economice este asigurarea stabilității macrofinanciare, deoarece există un risc de încetinire pronunțată și prelungită a creșterii economice. Pe termen mediu trebuie să se faciliteze tranziția de la sectoarele orientate către cererea internă către sectoarele comerciale, prin investiții în materie de cercetare, dezvoltare, inovare și educație permițând sporirea productivității. Sunt necesare reforme structurale urgente pentru a asigura în continuare flexibilitatea pieței muncii și a sprijini tranziția, în principal prin măsuri mai eficiente de implicare în viața activă și formare. Politicile privind salarizarea din domeniul public ar trebui să ofere semnalul potrivit pentru moderarea salariilor din sectorul privat, ceea ce va contribui la controlarea inflației și la menținerea competitivității bazate pe costuri a exporturilor. Punerea în aplicare rapidă și hotărâtă a programelor prevăzute în cadrul fondurilor structurale va avea un efect pozitiv asupra consolidării potențialului de ofertă al economiei, va sprijini gradul de ocupare a forței de muncă și va garanta accesul la finanțare al întreprinderilor. Este esențial să se mențină capacitatea administrativă de punere în aplicare a acestor programe. Punerea în aplicare a pachetului de măsuri în domeniul energiei și al schimbărilor climatice, aprobat de Consiliul European, va necesita o atenție deosebită.

7. În lumina evaluării de către Comisie a progreselor realizate, Consiliul recomandă Letoniei să continue punerea în aplicare a reformelor structurale. În special, se recomandă Letoniei:

- să continue aplicarea unei politici fiscale restrictive, în cadrul căreia prioritatea cheltuielilor este identificată cu atenție, iar măsurile privind atât impozitele cât și cheltuielile sunt axate pe consolidarea potențialului de ofertă al economiei; aceste eforturi ar trebui să fie facilitate prin adoptarea unui cadru fiscal puternic, pe termen mediu, cu plafonarea strictă a cheltuielilor;

- pentru a reduce inflația și a îmbunătăți competitivitatea, să promoveze o moderare salarială în sectorul public și privat;

- în cadrul unei abordări integrate bazate pe flexicuritate, să intensifice eforturile de creștere a ofertei de forță de muncă și a productivității prin consolidarea măsurilor de implicare în viața activă și prin sporirea capacității de răspuns a sistemelor de educație și formare la nevoile pieței muncii, inclusiv prin punerea în aplicare a unei strategii coerente de învățare de-a lungul vieții;

- să integreze mai îndeaproape politicile de cercetare, dezvoltare și inovare, în special prin parteneriate între actorii-cheie din sectorul privat și public și prin stimulente suplimentare pentru investițiile provenind din sectorul privat.

LITUANIA

1. Pentru 2008 se preconizează o creștere a PIB-ului cu 3,4%, mult mai puțin decât în 2007 (8,9%). Din cauza corectării înregistrate pe piața locuințelor, nivelul investițiilor a scăzut. Condițiile de creditare mai stricte, care au diminuat venitul real și au scăzut încrederea întreprinderilor și consumatorilor, vor determina o reducere a cererii interne în 2009. Inflația a culminat în 2008, atingând 11%, fiind alimentată de prețurile ridicate la materiile prime și de presiunile salariale interne, însă ulterior a înregistrat valori mai mici. Deficitul public crește într-un mod accelerat din cauza deteriorării situației economice și a cheltuielilor suplimentare. Deficitul este estimat a fi aproape de valoarea de 3% din PIB în 2008 și să depășească acest nivel în 2009 dacă nu sunt adoptate măsuri suplimentare de economisire. Creșterile salariale semnificative au pus în pericol competitivitatea externă a țării, care, împreună cu cererea externă redusă, vor diminua creșterea exporturilor în 2009. Cu toate acestea, cererea internă moderată va scădea probabil creșterea importurilor, conducând la scăderea deficitului de cont curent de la nivelul de 12,6% din PIB pe care l-a înregistrat în 2008.

2. Valorile actuale ale pieței muncii sugerează că în 2008 creșterea locurilor de muncă a fost negativă și șomajul se preconizează că a crescut peste valoarea de 5%. Disponibilizările masive sunt deja în creștere, afectând în special persoanele cu un nivel mai scăzut de calificare, tinerii cu calificare redusă, locuitorii de la sate și lucrătorii în vârstă. Diferențele regionale în ceea ce privește nivelul șomajului ar putea să devină mai pronunțate.

3. La data de 9 decembrie 2008, noul guvern desemnat a adoptat un program guvernamental anticriză care a anunțat un număr de măsuri fiscale de remediere a dezechilibrelor macroeconomice ale țării și de reducere a deficitul public general începând din 2009.

4. Comisia va evalua măsurile adoptate de Lituania ca răspuns la încetinirea creșterii economice în conformitate cu principiile stabilite în Planul european de redresare economică, astfel cum a fost adoptat de către Consiliul European. În ceea ce privește finanțele publice, Comisia va evalua compatibilitatea Programului de stabilitate actualizat cu Pactul de stabilitate și de creștere. În acest context, Lituania ar trebui să respecte obiectivele privind finanțarea publică stabilite în programul său anticriză. Mai mult, măsurile recomandate la punctul 7 ar trebui puse în aplicare rapid, în special pentru a încuraja tranziția către o economie cu emisii scăzute de carbon și pentru a spori potențialul de creștere pe termen lung.

5. Lituania a continuat punerea în aplicare a programului său național de reformă. Au fost puse în aplicare câteva măsuri pentru a îmbunătăți gradul de angajare al tinerilor și a oferi formare în domeniul antreprenorial. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a aborda domenii-cheie de politică care îmbunătățesc stabilitatea macrofinanciară și reduc inflația. În plus, va fi nevoie de un sprijin suplimentar pentru încurajarea investițiilor străine directe, îmbunătățirea performanțelor în materie de cercetare, dezvoltare și inovare, precum și a mediului de reglementare, sporirea numărului de servicii de îngrijire a copiilor și îmbunătățirea sănătății și securității.

6. Nivelurile ridicate de creștere economică și de emigrație au pus presiuni asupra pieței muncii și au alimentat creșteri ale costurilor forței de muncă, erodând astfel competitivitatea Lituaniei. Încetinirea actuală a creșterii economice va conduce totuși la niveluri crescute de șomaj, prin urmare importanța politicilor în materie de piața muncii devine vitală. Cu toate acestea, cea mai urgentă provocare rămâne reducerea dezechilibrelor macroeconomice importante. Pentru a controla inflația și a opri deteriorarea gradului de competitivitate, evoluțiile salariale trebuie să fie aliniate mai îndeaproape cu productivitatea și mediul de afaceri, în timp ce capacitatea administrativă ar trebui consolidată. Mai mult, creșterea productivității trebuie consolidată prin îmbunătățirea nivelului de competențe și ridicarea performanței în materie de inovare, inclusiv prin atragerea investițiilor străine directe. Punerea în aplicare a pachetului de măsuri în domeniul energiei și al schimbărilor climatice, aprobat de Consiliul European, va necesita o atenție deosebită.

7. În lumina evaluării de către Comisie a progreselor realizate, Consiliul recomandă Lituaniei să continue punerea în aplicare a reformelor structurale. În special, se recomandă Lituaniei:

- să consolideze stabilitatea macroeconomică prin continuarea politicii fiscale restrictive în cadrul căreia prioritatea cheltuielilor este identificată cu atenție;

- să mențină competitivitatea externă prin corelarea evoluțiilor salariale cu creșterile de productivitate;

- să se asigure că punerea în aplicare a reformelor structurale din cadrul sistemelor de cercetare, dezvoltare și inovare rămâne o prioritate care beneficiază de un angajament financiar suficient, cu o atenție sporită asupra resurselor umane pentru cercetare și dezvoltare și un angajament mai amplu al societăților în favoarea inovării;

- să intensifice eforturile de reformare a sistemelor de educație și formare pentru a asigura calitatea și relevanța acestora față de nevoile pieței muncii și să promoveze învățarea de-a lungul vieții, în special pentru lucrătorii în vârstă.

LUXEMBURG

1. Creșterea PIB-ului a încetinit în 2008, ajungând a valoarea de aproximativ 1%, mult mai puțin decât cea din 2007 (5,2%), din momentul în care a început să se resimtă încetinirea creșterii economiei mondiale. Se anticipează ca această tendință de scădere să continue în 2009, fiind generată de niveluri scăzute ale cererii externe și ale investițiilor private. Inflația a crescut într-un ritm accelerat și a depășit 4% în 2008, ca urmare a prețurilor ridicate la energie și produse alimentare, dar se preconizează că va scădea în 2009. Este probabil ca încetinirea economică să fi redus surplusul bugetar la 3,0% din PIB în 2008. Luxemburgul ar urma să anunțe un surplus de cont curent de peste 8% din PIB pentru anul 2008, dar este probabil ca acesta să diminueze într-o oarecare măsură în 2009.

2. Gradul de ocupare a forței de muncă a continuat să crească în 2008, iar rata șomajului a rămas la nivelul de 4,1%. În 2009 se anticipează ca situația să fie mai puțin bună, cu diminuări ale creșterii locurilor de muncă și sporirea ratei șomajului. Luxemburgul se va confrunta cu provocări generate de actuala criză care vor afecta probabil sectorul financiar, transporturile și industria siderurgică, precum și întreprinderile care lucrează pentru industria automobilelor.

3. Ca răspuns la criza financiară și în cadrul unei abordări coordonate a UE, Luxemburgul a adoptat măsuri de sprijin în favoarea sectorului financiar pentru a stabiliza sectorul bancar, măsuri care ar trebui să contribuie și la facilitarea accesului la fonduri și să sprijine astfel economia în sens larg, consolidând stabilitatea macroeconomică. În plus, ca răspuns la încetinirea creșterii economice, Luxemburg a anunțat recent unele măsuri, incluzând reducerea fiscalității asupra întreprinderilor și sprijinirea gospodăriilor cu venituri reduse.

4. Comisia va evalua măsurile adoptate de Luxemburg ca răspuns la încetinirea creșterii economice în conformitate cu principiile stabilite în Planul european de redresare economică, astfel cum a fost adoptat de către Consiliul European. În ceea ce privește finanțele publice, Comisia va evalua compatibilitatea Programului de stabilitate actualizat cu Pactul de stabilitate și de creștere.

5. Luxemburgul a continuat punerea în aplicare a programului său național de reformă, înregistrând unele progrese privind creșterea ratei ocupării locurilor de muncă în cazul lucrătorilor în vârstă, reducerea abandonului școlar, înlăturarea barierelor artificiale din sistemul educațional și creșterea atractivității mediului economic. Sunt necesare măsuri suplimentare pentru abordarea acestor provocări fundamentale.

6. Datorită faptului că sectorul financiar reprezintă peste un sfert din PIB, actuala criză financiară ar putea afecta în mod grav această țară. În plus, creșterile comparativ rapide ale costurilor salariale unitare vor avea probabil un efect negativ asupra competitivității. Această degradare va continua probabil în anii următori, deoarece se preconizează o scădere a productivității în 2008 și 2009. Într-o perspectivă mai îndepărtată, sistemul de pensii are nevoie de reformare pentru a-i asigura viabilitatea pe termen lung. Gradul de ocupare a forței de muncă a populației cu domiciliul în Luxemburg rămâne sub media europeană, iar cel al lucrătorilor în vârstă este în mod special scăzut. De asemenea, Luxemburgul trebuie să-și îmbunătățească atractivitatea mediului de afaceri. Punerea în aplicare a pachetului de măsuri în domeniul energiei și al schimbărilor climatice, aprobat de Consiliul European, va necesita o atenție deosebită.

UNGARIA

1. După o scădere bruscă la 1,1% în 2007 (în principal din cauza programului de ajustare fiscală început la mijlocul anului 2006), creșterea PIB-ului a încetinit până la valoarea de 0,9% în 2008, în pofida unei producții agricole importante. În viitor se așteaptă o încetinire puternică a creșterii economice, având în vedere deteriorarea rapidă a mediului extern. Criza financiară a avut efecte negative foarte puternice asupra piețelor financiare și de schimb valutar din Ungaria, ducând la o înghețare temporară a pieței fondurilor de stat, o scădere dramatică a pieței bursiere și o depreciere puternică a monedei. Inflația a depășit 6% în 2008, însă tendința în scădere de la mijlocul anului 2007 va continua. În ciuda încetinirii creșterii economice, în 2008 deficitul bugetar se estimează a se reduce la 3,3% din PIB, datorită ajustărilor suplimentare planificate de autorități. Deficitul de cont curent a crescut până la un nivel de aproximativ 7% din PIB în 2008.

2. Gradul de ocupare a forței de muncă a scăzut cu aproape 1% în 2008 și această tendință va continua în 2009. Rata șomajului va continua probabil să crească, de la nivelul de 7,7% înregistrat în 2008. În funcție de intensitatea încetinirii creșterii economice, s-ar putea ca șomajul să nu se reducă doar la persoanele cu un nivel redus de calificare sau la grupurile defavorizate.

3. La 19 noiembrie 2008, în contextul unui împrumut comunitar pentru balanța de plăți vizând să sprijine capacitatea de răspuns a Ungariei la turbulențele pieței financiare, autoritățile au semnat un memorandum de înțelegere care fixează condițiile de politică economică care însoțesc rambursarea acestuia, în special cele privind consolidarea fiscală și reforma guvernanței financiare.

4. Comisia va evalua măsurile adoptate de Ungaria ca răspuns la încetinirea creșterii economice în conformitate cu principiile stabilite în Planul european de redresare economică, astfel cum a fost adoptat de către Consiliul European. În ceea ce privește finanțele publice, Comisia va evalua compatibilitatea Programului de stabilitate actualizat cu Pactul de stabilitate și de creștere. În acest context, Ungaria ar trebui să pună în aplicare pe deplin memorandumul privind balanța de plăți. Mai mult, măsurile recomandate la punctul 7 ar trebui puse în aplicare rapid, în special pentru a încuraja tranziția către o economie cu emisii scăzute de carbon și pentru a spori potențialul de creștere pe termen lung.

5. Ungaria a continuat punerea în aplicare a programului său național de reformă. Este posibil ca politica fiscală să aibă din nou ca rezultat un nivel de consolidare mai bun decât previziunile pentru anul 2008. Sunt necesare eforturi suplimentare privind reforma structurală și cea de pe piața muncii. Fondurile structurale au un rol-cheie în punerea în aplicare a programului național de reformă și execuția acestora este, în mare parte, în derulare. Ca urmare a turbulențelor de pe piața financiară, autoritățile din Ungaria au adoptat o serie de măsuri de restaurare a încrederii pe piață, incluzând accelerarea reducerii deficitului, consolidarea guvernanței fiscale, precum și o mai bună reglementare și supraveghere a sectorului financiar.

6. Provocarea Ungariei în materie de strategie politică este limitarea impactului negativ al crizei financiare, menținând totodată stabilitatea financiară și favorizând credibilitatea politicii economice. În acest scop, trebuie evitată o deteriorare suplimentară a competitivității externe, prin asigurarea corespondenței între creșterile salariale și cele ale productivității. Pe termen mediu este primordial să se depună eforturi de îmbunătățire a stabilității fiscale și macroeconomice. Acest lucru necesită sporirea eficienței sectorului public și al asigurării de sănătate și îmbunătățirea funcționării pieței muncii. În ciuda anumitor progrese înregistrate în acest domeniu, se pot realiza economii suplimentare în termeni de eficiență în sectorul public. Rata globală a ocupării forței de muncă în Ungaria (57,3%) s-a clasat pe poziția a treia în clasamentul celor mai reduse rate din UE în 2007, participarea tinerilor, persoanelor în vârstă și a altor grupuri defavorizate fiind în mod special foarte limitată. Capacitatea de răspuns a sistemului de educație și de formare la nevoile pieței muncii trebuie să fie dezvoltată în continuare pentru a lupta eficace împotriva problemelor legate de calificările inadecvate. Punerea în aplicare a pachetului de măsuri în domeniul energiei și al schimbărilor climatice, aprobat de Consiliul European, va necesita o atenție deosebită.

7. În lumina evaluării de către Comisie a progreselor realizate, Consiliul recomandă Ungariei să continue punerea în aplicare a reformelor structurale. În special, se recomandă Ungariei:

- să se bazeze pe progresele semnificative realizate în materie de consolidare fiscală pentru a aplica măsurile necesare de asigurare a unei reduceri durabile a deficitului public și a proporției datoriei publice, acționând mai mult pe latura cheltuielilor;

- să continue reforma administrației publice și a sistemelor de sănătate, de pensii și de învățământ, în scopul asigurării sustenabilității fiscale pe termen lung și al îmbunătățirii eficienței economice. Acest lucru ar trebui să includă etape de ridicare a vârstei efective de pensionare, de punere în aplicare cu rigurozitate a reformei adoptate privind sistemul de pensii de invaliditate și de restructurare în continuare a sistemului de asigurare de sănătate;

- să consolideze în continuare și să orienteze mai bine politicile active pe piața forței de muncă în vederea ameliorării situației înregistrate pe piața muncii, în special cea cu care se confruntă grupurile sau zonele geografice defavorizate;

- să continue să îmbunătățească nivelul de competențe și prin sporirea participării adulților la procesul de învățare de-a lungul vieții, să îmbunătățească capacitatea de adaptare a sistemului de educație și formare la nevoile pieței forței de muncă și să asigure accesul tuturor la un sistem de educație și formare de înaltă calitate.

MALTA

1. Pentru 2008 se preconizează o creștere a PIB-ului cu 2,1%, mult mai puțin decât nivelul de 3,9% atins în 2007. Se estimează ca nivelul creșterii PIB-ului să scadă în 2009. Inflația a crescut într-un ritm accelerat până la nivelul de 4,7% la mijlocul anului 2008, din cauza prețurilor internaționale mai mari la alimente și petrol și poate și din cauza concurenței interne slabe și a dependenței puternice de importurile de energie. Poziția fiscală s-a deteriorat în 2008, deficitul bugetar ridicându-se la 3,5% din PIB. Scăderea cererii mondiale a contribuit la mărirea deficitului de cont curent.

2. Creșterea gradului de ocupare a forței de muncă a scăzut în 2008 și această tendință va continua în 2009 odată cu încetinirea ritmului activităților economice. Gradul de angajare a femeilor a crescut ușor în 2007, la 36,9%, însă rămâne cel mai scăzut nivel din UE. Dimpotrivă, rata ocupării forței de muncă a persoanelor în vârstă a scăzut (la nivelul de 28,3%) în 2007. Șomajul va înregistra probabil o creștere de la nivelul de 6,5% în 2008, afectând în principal lucrătorii cu un grad scăzut de calificare din industria prelucrătoare și din turism, deși alte sectoare (serviciile financiare și TIC) sunt în prezent din ce în ce mai mult amenințate.

3. Pentru a răspunde la încetinirea activității economice, Malta a anunțat recent adoptarea de măsuri, incluzând accelerarea investițiilor în infrastructură, mediu și turism, precum și reducerea fiscalității asupra gospodăriilor.

4. Comisia va evalua măsurile adoptate de Malta ca răspuns la încetinirea creșterii economice în conformitate cu principiile stabilite în Planul european de redresare economică, astfel cum a fost adoptat de către Consiliul European. În ceea ce privește finanțele publice, Comisia va evalua compatibilitatea Programului de stabilitate actualizat cu Pactul de stabilitate și de creștere. Mai mult, măsurile recomandate la punctul 7 ar trebui puse în aplicare rapid, în special pentru a încuraja tranziția către o economie cu emisii scăzute de carbon și pentru a spori potențialul de creștere pe termen lung.

5. Malta a continuat punerea în aplicare a programului său național de reformă. S-au realizat progrese în domeniul concurenței și în reformarea pieței muncii. Printre inițiativele pozitive din 2008 figurează primii pași către privatizarea șantierelor navale, adoptarea unei abordări integrate privind flexicuritatea și stabilirea unui obiectiv pentru reducerea poverii administrative. Sunt necesare măsuri suplimentare pentru îmbunătățirea sistemului de asigurare de sănătate, a mediului de afaceri și a funcționării pieței energetice. Progresele realizate în materie de continuare a consolidării bugetare au încetinit în 2008.

6. Malta este puternic dependentă de importurile de energie, resurse naturale, factori de producție și bunuri de consum. Dezvoltarea economică a Maltei se bazează pe resursele umane, domeniu în care este nevoie de îmbunătățiri, în special în ceea ce privește reducerea abandonului școlar. Dimensiunile mici ale economiei conferă aspectelor legate de concurență o relevanță deosebită și impun îmbunătățiri în mediul de afaceri, precum și o diversificare a surselor de energie. Utilizarea eficientă a finanțelor publice necesită o reformă suplimentară a sistemului de asistență medicală. Cu toate că Malta și-a diversificat baza economică, sunt încă necesare progrese suplimentare pentru a remedia actuala dependență puternică de turism și de fabricarea produselor electronice. Pentru a-și asigura competitivitatea, este nevoie de reforme structurale suplimentare care să consolideze productivitatea și de alinierea creșterilor salariale la creșterile de productivitate. Punerea în aplicare a pachetului de măsuri în domeniul energiei și al schimbărilor climatice, aprobat de Consiliul European, va necesita o atenție deosebită.

7. În lumina evaluării de către Comisie a progreselor realizate, Consiliul recomandă Maltei să continue punerea în aplicare a reformelor structurale. În special, se recomandă Maltei:

- să consolideze concurența în vederea controlării inflației și a menținerii competitivității, în special prin reducerea ajutoarelor de stat și prin redirecționarea acestora către obiective orizontale, precum și prin întărirea poziției autorității privind concurența;

- să își intensifice eforturile pentru a atrage mai multe persoane pe piața forței de muncă, în special din rândul femeilor și al lucrătorilor în vârstă, printre altele prin facilitarea accesului la serviciile de îngrijire a copiilor; să își intensifice eforturile pentru a combate munca nedeclarată și să încurajeze participarea pe piața muncii, inclusiv prin înăsprirea condițiilor de acces la sistemul de beneficii.

ȚăRILE DE JOS

1. În Țările de Jos, creșterea reală a PIB-ului a scăzut la 1,9% în 2008, de la 3,5% în 2007. În 2009 se estimează o diminuare a creșterii ca urmare a încetinirii globale a creșterii economice, o reducere a investițiilor și o frânare substanțială a consumului privat. Accentuată de creșterea anterioară a prețurilor la alimente și energie, inflația s-a ridicat la nivelul de 2,2% în 2008. Surplusul bugetar a sporit la 1,1% din PIB în 2008. În pofida încetinirii globale, se anticipează un surplus de cont curent 8% din PIB pentru Țările de Jos în 2008, care se va reduce la 6,5% din PIB în 2009.

2. Creșterea gradului de ocupare a forței de muncă, la un nivel ușor inferior nivelului de 2%, continuă în 2008, dar se preconizează să devină negativă în 2009. Ca urmare, șomajul a scăzut în 2008, însă se prognozează că va spori în 2009. Până în prezent angajatorii nu au dorit să recurgă la concedieri, fiindu-le teamă să nu se regăsească în situația de a nu găsi personal calificat în momentul în care economia se va revigora. Sectorul industrial și cel financiar vor fi probabil cele mai grav afectate.

3. Ca răspuns la criza financiară și în cadrul unei abordări coordonate a UE, Țările de Jos au adoptat măsuri de sprijin în favoarea sectorului financiar pentru a stabiliza sectorul bancar, măsuri care ar trebui să contribuie și la facilitarea accesului la fonduri și să sprijine astfel economia în sens larg, consolidând stabilitatea macroeconomică. În plus, ca răspuns la încetinirea creșterii economice, Țările de Jos au anunțat recent unele măsuri, incluzând reducerea fiscalității asupra IMM-urilor și diminuarea contribuțiilor de securitate socială ale lucrătorilor.

4. Comisia va evalua măsurile adoptate de Țările de Jos ca răspuns la încetinirea creșterii economice în conformitate cu principiile stabilite în Planul european de redresare economică, astfel cum a fost adoptat de către Consiliul European. În privința finanțelor publice, Comisia va evalua compatibilitatea Programului de stabilitate actualizat cu Pactul de stabilitate și de creștere. Mai mult, măsurile recomandate la punctul 7 ar trebui puse în aplicare rapid, în special pentru a încuraja tranziția către o economie cu emisii scăzute de carbon și pentru a spori potențialul de creștere pe termen lung.

5. Țările de Jos a continuat punerea în aplicare a programului său național de reformă. Au fost adoptate măsuri de creștere a ofertei de muncă, însă sunt necesare eforturi suplimentare pentru a spori numărul de ore prestate. Au fost realizate anumite progrese în ceea ce privește îmbunătățirea structurilor guvernamentale și stabilirea unei strategii coerente de cercetare, dezvoltare și inovare, precum și reorganizarea politicilor privind inovarea.

6. Sporirea numărului global de ore prestate și îmbunătățirea performanțelor în materie de cercetare, dezvoltare și inovare vor sprijini obținerea de rezultate economice importante în viitor. Traducerea strategiei pe termen lung în materie de cercetare și dezvoltare într-un set de măsuri coerente și eficiente de politică pentru a stimula în special cheltuielile din sectorul privat alocate cercetării și dezvoltării reprezintă o provocare. Trebuie garantată sustenabilitatea finanțelor publice, având în vedere îmbătrânirea populației și reducerea ofertei de mână de lucru ca urmare a acestui fenomen. Punerea în aplicare a pachetului de măsuri în domeniul energiei și al schimbărilor climatice, aprobat de Consiliul European, va necesita o atenție deosebită.

7. În lumina evaluării de către Comisie a progreselor realizate, Consiliul recomandă Țărilor de Jos să continue punerea în aplicare a reformelor structurale. În special, se recomandă Țărilor de Jos:

- să adopte măsuri suplimentare, incluzând facilitarea tranziției pe piața muncii, în cadrul unei abordări bazate pe flexicuritate, pentru a îmbunătăți participarea femeilor, a persoanelor în vârstă și a grupurilor defavorizate, în vederea sporirii numărului global de ore prestate.

AUSTRIA

1. Creșterea PIB a încetinit în 2008, în scădere de la 3,1% în 2007 la 1,7%. Creșterea este de așteptat să se diminueze cu peste 1% din cauza scăderii exporturilor și a unei scăderi bruște a investițiilor. Inflația globală a atins aproape 4% la mijlocul anului 2008, dar în prezent este în scădere. Austria a înregistrat un deficit bugetar care s-a limitat la 0,6% din PIB în 2008 și care se va mări semnificativ în 2009. Cu un excedent de cont curent estimativ de peste 3% din PIB în 2008, previzionat a rămâne în jurul aceluiași nivel în 2009 și în 2010, soldurile externe sunt solide.

2. Gradul de ocuparea a forței de muncă a crescut la un nivel de 1,6% în 2008, dar este de așteptat ca acesta să se micșoreze în 2009, iar șomajul să crească. Acele grupuri de pe piața forței de muncă cu perspective de angajare tradițional limitate, în specia