EXPUNERE DE MOTIVE

1.CONTEXTUL PROPUNERII

•Motivele și obiectivele propunerii

Obiectivul prezentei propuneri de recomandare a Consiliului este de a se asigura că oricărui student, ucenic sau elev care a dobândit experiență educațională în străinătate, fie pentru obținerea unei calificări, fie pentru o mobilitate de studiu, i se recunoaște în mod automat experiența respectivă în scopul continuării studiilor. Acest lucru nu aduce atingere dreptului unei instituții de învățământ sau de formare de a lua decizii cu privire la admitere.

Acest obiectiv reprezintă un element central al ambiției de a realiza, până în 2025, un Spațiu European al Educației și vizează „o Europă în care învățământul, participarea la studii și cercetarea să nu fie mărginite de frontiere. Un continent în care rămânerea în alt stat membru pentru a studia, a învăța sau a munci, a devenit o normalitate, și în care, pe lângă limba maternă, cunoașterea a încă două limbi străine a devenit normă. Un continent în care oamenii au un puternic sentiment al identității lor de europeni, al patrimoniului cultural european și al diversității sale”. Ambiția noastră este de a le permite statelor membre să își intensifice și să își accelereze cooperarea în aceste domenii diverse și să servească astfel drept sursă de inspirație și pentru alte țări din afara UE. În plus, Spațiul european al educației se va baza pe o abordare privind învățarea pe tot parcursul vieții, care vizează toate grupele de vârstă, toate formele de învățare și toate sectoarele din domeniul educației și al formării.

Prin adoptarea prezentei recomandări a Consiliului, statele membre vor fi invitate mai întâi să își asume un angajament politic privind recunoașterea automată. Ulterior, ele vor fi invitate să pună în aplicare o abordare tehnică etapizată pentru a-și consolida încrederea reciprocă în sistemele lor de educație și de formare. Se ține astfel seama de situația din diferitele sectoare ale educației și formării, întrucât procedurile și instrumentele de recunoaștere sunt mai dezvoltate în învățământul superior decât în cel secundar. Propunerea stabilește condițiile care trebuie îndeplinite pentru ca recunoașterea automată să devină o realitate, precum și instrumentele UE care pot sprijini statele membre și instituțiile lor de educație și formare în atingerea acestui obiectiv.

Mobilitatea de studiu încurajează dobândirea unor competențe și a unor experiențe cruciale pentru participarea activă la societate și la piața muncii. De asemenea, ea poate încuraja mobilitatea forței de muncă și, prin urmare, poate contribui la ameliorarea nivelului de trai și la reziliența individuală și economică. Recenta evaluare la jumătatea perioadei a programului Erasmus+ a evidențiat impactul pozitiv al mobilității asupra încrederii, independenței și capitalului social al cursanților, precum și asupra tranziției lor către încadrarea în muncă. În contextul unui mediu educațional și ocupațional globalizat, este absolut necesar ca aceștia să poată valorifica la maximum toate oportunitățile de învățare existente în întreaga UE. Totuși, absența recunoașterii automate a calificărilor și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate împiedică acest tip de mobilitate.

Până în prezent, singurul text juridic din acest domeniu este Convenția cu privire la recunoașterea atestatelor obținute în învățământul superior (denumită în continuare „Convenția de la Lisabona privind recunoașterea”), elaborată de Consiliul Europei și de UNESCO și adoptată în 1997. De atunci, a fost ratificată de 53 de țări. Convenția se referă atât la absolvire, cât și la calificările din învățământul superior. Recunoașterea reciprocă a calificărilor din învățământul superior în cadrul Spațiului european al învățământului superior reprezintă, de asemenea, unul dintre obiectivele fundamentale ale procesului Bologna, instituit în 1998 și format din 48 de țări, printre care toate statele membre. În Comunicatul de la București din 2012, miniștrii s-au angajat să realizeze obiectivul pe termen lung privind recunoașterea automată. Cu toate acestea, în pofida reafirmării acestui angajament în Comunicatul de la Erevan din 2015, în care miniștrii s-au angajat să asigure faptul că „calificările [...] sunt recunoscute automat la același nivel ca și calificările naționale relevante”, nu s-au înregistrat încă progrese tangibile sau acestea sunt în continuare lente.

La nivelul învățământului superior, libera circulație a studenților continuă să fie prea adesea împiedicată de proceduri de recunoaștere complicate, costisitoare și de lungă durată. În unele cazuri, aceste proceduri pot să dureze câteva luni și să implice costuri foarte ridicate, iar incoerența și lipsa transparenței completează lista dificultăților cu care se confruntă studenții. Una dintre cauze este faptul că deciziile privind recunoașterea sunt lăsate adesea la discreția instituției de învățământ superior la care dorește să se înscrie studentul, în condițiile în care practicile instituționale variază, iar criteriile nu sunt uniforme.

În învățământul secundar superior general, procesele de recunoaștere reciprocă, atât a calificărilor din învățământul secundar superior, cât și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate, sunt slab dezvoltate. Deseori, titularii de calificări care permit accesul la învățământul superior într-un anumit stat membru nu au certitudinea că pot avea acces la învățământul superior dintr-un alt stat membru. În plus, în timp ce perioadele de învățare mai scurte petrecute în străinătate nu creează probleme din punctul de vedere al recunoașterii, în cazul perioadelor între trei luni și un an incertitudinea rămâne o provocare importantă. Acest lucru are un impact negativ asupra mobilității de studiu a persoanelor care intră în învățământul superior, dar și la nivelul învățământului secundar. Mai mult decât atât, având în vedere extinderea mobilității elevilor la nivelul secundar pentru viitoarea generație a programului Erasmus+, problemele legate de recunoaștere la acest nivel vor deveni tot mai importante.

La nivelul ciclului secundar superior al educației și formării profesionale, recunoașterea mobilității individuale este mai avansată. Cursanții de la acest nivel dispun de instrumente prin care își pot face recunoscute rezultatele activităților de învățare de către instituția lor de origine. Pe de altă parte, absolvenții ciclului secundar superior al educației și formării profesionale care au acces la învățământul superior în propria lor țară nu au certitudinea că vor beneficia de același acces în alte state membre, întrucât practicile naționale variază. Această incertitudine legată de acces are in mod clar un impact negativ asupra mobilității de studiu.

Totuși, s-au înregistrat progrese considerabile între unele grupuri de state membre, care s-au reunit pentru a încheia acorduri privind recunoașterea automată. Unul dintre exemple este Decizia Beneluxului privind recunoașterea automată, semnată la 25 ianuarie 2018, în care sunt incluse toate calificările din învățământul superior, de la programele cu ciclu scurt până la doctorate. Există acorduri similare între țările nordice și se preconizează că și statele baltice vor semna un acord în acest sens în 2018. În ambele cazuri, sunt incluse calificările din învățământul secundar superior care permit accesul la învățământul superior. În plus, unele state membre, precum Austria și Italia, recunosc în mod automat rezultatele perioadelor de învățare petrecute în orice țară pe durata ciclului secundar al educației și formării profesionale.

Un exemplu pozitiv de cooperare între statele membre în ceea ce privește recunoașterea calificărilor din învățământul secundar superior care permit accesul la învățământul superior este Bacalaureatul european, diploma acordată de școlile europene. Titularii unei diplome de Bacalaureat european beneficiază de aceleași drepturi și avantaje ca și ceilalți titulari de certificate de absolvire a învățământului secundar din propriile lor țări, inclusiv de același drept ca și resortisanții cu calificări echivalente de a solicita admiterea în orice instituție de învățământ superior din orice stat membru.

Valoarea adăugată a prezentei propuneri de recomandare a Consiliului constă în faptul de a se inspira din aceste exemple în scopul extinderii recunoașterii automate la toate statele membre. Recomandarea va sprijini punerea în aplicare de către statele membre și organizațiile lor din domeniul educației și formării, respectând totodată faptul că acestea sunt responsabile pentru propriile sisteme de educație și formare. Acest pas important în direcția creării unui Spațiu european al educației va putea servi ulterior drept sursă de inspirație pentru progresele care urmează să fie înregistrate în cadrul altor foruri, de exemplu, în cadrul Spațiului european al învățământului superior, care este mai vast din punct de vedere geografic.

În scopul prezentei recomandări a Consiliului, prin recunoașterea automată a calificărilor se înțelege dreptul titularilor unei calificări emise de un stat membru de a fi luați în considerare în vederea accesării unui program de educație sau de formare în orice alt stat membru, fără a trebui să urmeze o procedură separată de recunoaștere. Prin recunoașterea automată a rezultatelor unei perioade de învățare petrecute în străinătate se înțelege dreptul ca rezultatele unei perioade de învățare petrecute într-un stat membru să fie recunoscute în oricare alt stat membru, în cazul în care rezultatele învățării au fost documentate în mod corespunzător. În anexă există un glosar cu termenii utilizați în prezentul document.

•Coerența cu dispozițiile deja existente în domeniul de politică vizat

Propunerea de recomandare a Consiliului privind promovarea recunoașterii reciproce automate a diplomelor de învățământ superior și a celor de absolvire a învățământului secundar superior, precum și a perioadelor de studiu petrecute în străinătate a reprezentat unul dintre elementele-cheie ale contribuției Comisiei Europene la reuniunea liderilor desfășurată la Göteborg, la 17 noiembrie 2017: Comunicarea privind consolidarea identității europene prin educație și cultură. Propunerea este strâns legată de ambiția de a crea un Spațiu european al educației până în 2025 și a fost aprobată prin concluziile Consiliului European din 14 decembrie 2017, care au lansat un apel la continuarea eforturilor în vederea „ promovării cooperării statelor membre privind recunoașterea reciprocă, în cadrul adecvat, a diplomelor de învățământ superior și a celor de absolvire a învățământului secundar”.

Activitatea legată de recunoașterea reciprocă automată contribuie, de asemenea, la progresul lucrărilor din domeniul prioritar „Transparența și recunoașterea aptitudinilor și calificărilor, pentru a facilita mobilitatea de studiu și mobilitatea forței de muncă”, astfel cum a fost identificat în Raportul comun pentru 2015 al Consiliului și al Comisiei privind punerea în aplicare a Cadrului strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale.



În cadrul politicii europene în domeniul educației și al formării, activitatea legată de recunoașterea reciprocă automată a calificărilor și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate se poate baza pe o serie de acte fundamentale, inclusiv pe: