[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 16.10.2007

SEC(2007) 1335

DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI

Document de însoţire pentru

Propunere de

DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI

de modificare a Directivelor 76/768/CEE, 88/378/CEE, 1999/13/CE ale Consiliului şi a Directivelor 2000/53/CE, 2002/96/CE şi 2004/42/CE pentru a le adapta Regulamentului (CE) … privind clasificarea, etichetarea şi ambalarea substanţelor şi amestecurilor şi de modificare a Directivei 67/548/CEE şi a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 REZUMATUL STUDIULUI DE IMPACT CU PRIVIRE LA PUNEREA ÎN APLICARE A SISTEMULUI GHS ÎN LEGISLAŢIA COMUNITARĂ [COM(2007) 611 final][SEC(2007) 1334]

DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI

REZUMATUL STUDIULUI DE IMPACT CU PRIVIRE LA PUNEREA ÎN APLICARE A SISTEMULUI GHS ÎN LEGISLAŢIA COMUNITARĂ

Sistemul global armonizat de clasificare şi etichetare a substanţelor şi amestecurilor (GHS), adoptat în mod oficial de ECOSOC al ONU în luna iulie 2003, vizează punerea în aplicare la nivel mondial a aceloraşi criterii de clasificare şi de comunicare prin intermediul etichetelor a pericolelor prezentate de produsele chimice, promovând astfel manipularea responsabilă a acestora. Acest lucru ar trebui să faciliteze comerţul mondial cu produse chimice şi în acelaşi timp să protejeze sănătatea umană şi mediul.

Acest studiu de impact se referă la punerea în aplicare a GHS în UE prin intermediul unui regulament propus şi la modificările astfel rezultate ale altor acte legislative comunitare cu privire la produsele chimice („legislaţia în aval”). Ea se bazează pe studiile de evaluare a impactului efectuate de RPA şi London Economics, pe activităţile proprii ale serviciilor Comisiei, cum ar fi cele consacrate consecinţelor asupra legislaţiei în aval cu privire la produsele chimice şi pe răspunsurile la consultarea prin internet.

Studiul de impact arată că, pe termen lung, aplicarea GHS pare profitabilă datorită avantajelor (recurente) pe care le poate oferi sub forma economiilor de costuri comerciale, care în cele din urmă vor depăşi costurile unice de punere în aplicare. Economiile de costuri, care, conform tuturor estimărilor, sunt în medie echivalente cu câteva zile de muncă pe an pentru fiecare societate, apar ca urmare a reducerii substanţiale a obstacolelor normative în calea comerţului, reprezentate de diferenţele de clasificare şi etichetare la nivel mondial. În consecinţă, acest lucru va duce la comercializarea unui număr mai mare de produse chimice în ţări din afara UE şi va contribui astfel, prin ameliorarea competitivităţii externe a industriei UE, la creşterea economică şi la înmulţirea locurilor de muncă.

Cu toate acestea, costurile de punere în aplicare trebuie supravegheate pentru a se obţine beneficii nete şi în viitorul previzibil şi a nu impune cheltuieli şi sarcini administrative inutile asupra IMM-urilor. În plus, acest lucru necesită o tranziţie lină de la sistemul curent la GHS, care garantează un înalt nivel de protecţie a sănătăţii şi a mediului şi minimizează sarcina asupra societăţilor. Perioada de tranziţie trebuie să cuprindă două etape consecutive pentru substanţe, respectiv amestecuri, a căror durată să fie stabilită în aşa fel încât să se prevină orice probleme operaţionale majore, să se permită obţinerea unor sinergii cu procesul de revizuire a clasificării în contextul înregistrărilor progresive conform regulamentului REACH şi să se permită adaptarea la ritmul de punere în aplicare a GHS în alte părţi ale lumii, pentru a nu pierde o parte din avantajele comerciale.

Studiul de impact propune stabilirea perioadei de tranziţie pentru substanţe în aşa fel încât să coincidă cu termenul limită impus de regulamentul REACH pentru inventarul de clasificare şi etichetare. O perioadă de tranziţie mai scurtă ar fi dificil de pus în aplicare şi ar putea necesita reetichetarea unei părţi semnificative din stocurile existente. O perioadă de tranziţie mai lungă ar putea la rândul ei să pună probleme producătorilor de amestecuri care doresc să aplice GHS mai devreme.

În ceea ce priveşte etapa ulterioară, a perioadei de tranziţie pentru amestecuri, studiul de impact propune un termen de 4 ani şi jumătate. Este clar că prelungirile în aparenţă moderate ale perioadei de tranziţie pentru amestecuri dincolo de acest termen sunt contrare sarcinii din ce în ce mai mari de administrare simultană a două sisteme de clasificare, punând astfel în umbră facilităţile acordate furnizorilor de amestecuri care îşi desfăşoară activitatea în lanţuri de aprovizionare lungi, printre care se numără multe IMM-uri, în scopul adaptării la modificările cerute şi al repartizării costurilor. O perioadă mai scurtă ar însemna că un număr mai mic de furnizori de amestecuri ar putea să profite de clasificările de substanţe şi amestecuri din amonte în baza GHS, care ajung la ei prin intermediul lanţului de aprovizionare. Preferinţa pentru 4 ani şi jumătate se bazează, de asemenea, pe răspunsurile la consultarea publică a părţilor interesate, care s-au declarat în mare proporţie în favoarea unor perioade de tranziţie de durată medie.