1.Introducere

Aerul curat, apa curată și solul curat într-un mediu natural rezilient și prosper sunt fundamentale pentru o viață sănătoasă. În mod paradoxal, izolarea impusă de pandemia de COVID-19 a oferit noi perspective asupra valorii unui mediu curat și divers din punct de vedere biologic. În prezent, războiul Rusiei împotriva Ucrainei și criza energetică și economică pe care acesta a generat-o, eforturile de redresare în urma pandemiei de COVID-19 și inundațiile, valurile de căldură și seceta provocate de schimbările climatice exacerbează, fără îndoială, provocările cu care se confruntă UE, inclusiv provocarea de a reduce poluarea.

Traiectoria pe termen mediu și lung stabilită de Pactul verde european și confirmată de cel de Al 8-lea program de acțiune pentru mediu (PAM 8) până în 2030, care stabilește obiective prioritare pentru 2050, rămâne valabilă. Aceasta include, în conformitate cu obiectivul de realizare a neutralității climatice până în 2050, ambiția de reducere la zero a poluării pentru un mediu fără substanțe toxice. Planul de acțiune al UE „Către reducerea la zero a poluării aerului, apei și solului” și Strategia pentru promovarea sustenabilității în domeniul substanțelor chimice stabilesc o viziune pentru 2050, obiective cuantificate pentru 2030 și acțiuni concrete pentru a plasa UE pe calea spre atingerea obiectivului de reducere la zero a poluării, precum și a obiectivelor sale climatice și de refacere a naturii. Comisia a prezentat mai multe propuneri relevante, cea mai recentă vizând revizuirea Directivei privind calitatea aerului înconjurător, a Directivei privind tratarea apelor urbane reziduale și actualizarea listei poluanților apei în temeiul Directivei-cadru privind apa, precum și propunerea privind omologarea de tip a autovehiculelor Euro 7 în ceea ce privește emisiile. Importanța reducerii poluării ca mijloc de îmbunătățire a sănătății umane este subliniată în Planul european de combatere a cancerului.

Acest raport integrat prospectiv și de monitorizare a reducerii la zero a poluării face parte integrantă din cadrul de monitorizare al celui de Al optulea program de acțiune pentru mediu – PAM 8, care stabilește indicatori-cheie pentru fiecare obiectiv prioritar și alte instrumente de monitorizare specifice sectorului, de exemplu pentru schimbările climatice, biodiversitate și economia circulară, în scopul de a oferi o imagine detaliată și coerentă. Obiectivul general al prezentului raport este de a ilustra progresele și perspectivele celor șase obiective care au fost adoptate în Planul de acțiune privind reducerea la zero a poluării, evidențiind, de asemenea, lacunele existente. Acesta răspunde la întrebări precum: Cât de mare este poluarea în UE? Care sunt tendințele din ultimii ani? Putem atinge obiectivele de reducere la zero a poluării până în 2030?





Acest lucru va sprijini o mai bună guvernanță în materie de poluare, în special prin:

·oferirea de informații noi și relevante;

·monitorizarea măsurii în care punerea în aplicare a politicilor este pe drumul cel bun;

·analizarea sinergiilor și a compromisurilor dintre diferitele politici ale UE;

·contribuția la transpunerea „alertelor timpurii” în recomandări privind poluanții care prezintă motive de îngrijorare din ce în ce mai mari, pe baza celor mai recente rezultate ale cercetărilor.

Raportul evidențiază, de asemenea, o serie de deficiențe și lacune care vor fi abordate în următorii ani. Printre acestea se numără dificultățile în ceea ce privește evaluarea poluării solului, având în vedere lipsa unui cadru juridic al UE pentru monitorizare și raportare, care va fi abordat în viitoarele legi privind sănătatea solului și monitorizarea pădurilor, precum și provocarea de a combina într-o imagine integrată date care nu sunt ușor de comparat, provenite din diferite surse sau proiecte științifice. O altă provocare constă în îmbunătățirea schimbului și a utilizării celor mai recente date disponibile, astfel încât acestea să respecte principiile FAIR privind datele (ușor de găsit, accesibile, interoperabile și reutilizabile). Cu toate că pentru politica în domeniul aerului sunt disponibile date aproape în timp real, datele pentru evaluarea apei și a mediului marin sunt adesea depășite și incomplete, deși există date mai actualizate la nivel național. Această chestiune este parțial abordată în cele mai recente propuneri privind monitorizarea și raportarea poluanților din apele de suprafață și din apele subterane, dar va trebui să fie completată de viitoare revizuiri ale legislației relevante privind apa și mediul marin.

Raportul este un rezumat privind aspectele de politică al raportului de monitorizare elaborat de AEM, care integrează cele mai relevante date anterioare și actuale din toate zonele de poluare monitorizate la nivelul UE, și al raportului prospectiv care a fost coordonat de Centrul Comun de Cercetare al Comisiei. Rezultatele modelării și analizei prospective se bazează pe o evaluare a beneficiilor preconizate în materie de reducere a poluării ale principalelor inițiative politice ale UE, inclusiv ale inițiativelor politice ale UE prezentate recent. Printre sursele de informații pentru acest prim raport prospectiv privind „reducerea la zero a poluării” se numără și cel de al treilea raport prospectiv privind aerul curat, evaluările prospective privind zgomotul, nutrienții, consumul și producția, precum și principalele constatări ale recentului raport referitor la analiza prospectivă privind reducerea la zero a poluării. În plus, rezultatele programelor de cercetare ale UE au fost rezumate într-un raport recent care include o serie de proiecte finanțate de UE ce oferă un sprijin valoros și soluții inovatoare pentru baza de cunoștințe privind reducerea la zero a poluării.

2.Monitorizarea reducerii la zero a poluării

Acest capitol prezintă pe scurt constatările privind monitorizarea reducerii la zero a poluării. Capitolul se axează pe progresele înregistrate până în prezent și pe distanța până la atingerea obiectivelor pentru 2030.

2.1.Reducerea la zero a poluării și sănătatea