RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 204/89

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Consiliu, către Parlamentul European, către Comitetul Economic și Social European și către Comitetul Regiunilor — Planul de acțiune privind învățarea în rândul adulților — Oricând este momentul potrivit pentru a învăța

COM(2007) 558 final

(2008/C 204/19)

La 27 septembrie 2007, în conformitate cu articolul 262 din Tratatul de instituire a Comunității Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind Planul de acțiune privind învățarea în rândul adulților — Oricând este momentul potrivit pentru a învăța.

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 21 februarie 2008. Raportor: dna Heinisch, coraportori: dna Le Nouail Marlière și dl Rodríguez García-Caro.

În cea de-a 443-a sesiune plenară, care a avut loc la 12 și 13 martie 2008 (ședința din 13 martie 2008), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 117 voturi pentru, 0 voturi împotrivă și 1 abținere.

1. Concluzii și recomandări

1.1 CESE salută primul Plan de acțiune 2007-2010 privind învățarea în rândul adulților — Oricând este momentul potrivit pentru a învăța, prin care Comisia Europeană abordează un aspect nou al programului său de lucru privind politica educațională, și sprijină acest plan de acțiune sub rezerva observațiilor conținute în prezentul aviz.

1.2 Comitetul salută faptul că programele europene de promovare a învățării în rândul adulților vor primi pentru prima dată, la 13 ani de la lansarea lor, o bază de lucru politică distinctă. După cum Comisia însăși precizează, Comunicarea privind învățarea în rândul adulților (1) are un dublu obiectiv: pregătirea programului de promovare a învățării în rândul adulților Grundtvig (2), pe de-o parte, și pregătirea unui plan de acțiune politic corespunzător privind învățarea în rândul adulților, pe de altă parte.

1.3 CESE regretă că printre punctele principale ale acestui plan nu se numără și dezvoltarea educației pentru adulți în alte domenii decât cele profesionale, a învățării nonformale și a celei informale în scopul dezvoltării generale a personalității și în scopul întăririi angajamentului cetățenesc necesar persoanelor care muncesc, dar și altor cetățeni. Comitetul constată că în planul de acțiune se acordă o poziție foarte importantă îmbunătățirii colaborării în interiorul Europei în domeniul formării profesionale, un obiectiv pe care Comitetul îl cunoaște și îl susține.

1.4 CESE solicită crearea unor condiții-cadru atractive pentru sprijinirea interesului special pentru învățare al bărbaților și femeilor neîncadrați în muncă, pentru a le înlesni acestora participarea activă în procesul de învățare pe tot parcursul vieții.

1.5 Având în vedere transformările demografice, Comitetul consideră că modul de organizare a învățământului pentru adulți și temele abordate în cadrul acestuia trebuie să facă obiectul unor modificări complexe.

1.6 În același timp, CESE propune o reflecție în toate domeniile din învățământ, pentru a se determina de ce diferitele niveluri ale politicii educaționale se concentrează pe tinerii adulți urmând o schemă bazată pe diviziunea sarcinilor, care se suprapun uneori. CESE propune crearea unor structuri specifice învățării în rândul adulților, în toate statele membre și la nivel european.

1.7 CESE solicită eliminarea tuturor factorilor care pot duce la marginalizarea și mai accentuată sau chiar la suprimarea inițiativelor și instituțiilor de dimensiuni mai reduse care se ocupă de învățarea în rândul adulților. Mai degrabă acestea ar trebui întărite.

1.8 Comitetul constată că învățarea în rândul adulților nu poate avea drept misiune principală compensarea deficiențelor unui sistem formal de învățământ care nu este destul de eficient. Comitetul este îngrijorat de faptul că ponderea persoanelor care părăsesc școala prematur a crescut la peste 15 %. CESE îndeamnă statele membre și Comisia să accelereze reformele socio-pedagogice ale sistemului de învățământ pe baza numeroaselor exemple de bune practici din Europa și din statele OCDE.

1.9 CESE solicită Comisiei Europene să elaboreze un plan complementar privind abordarea integratoare a dimensiunii de gen.

1.10 CESE deplânge absența informațiilor clare privind investițiile necesare.

1.11 CESE recomandă să se țină seama mai mult de dimensiunea teritorială a învățării în rândul adulților și de contribuția acesteia la coeziunea socială, în special în regiunile depopulate.

1.12 Comitetul regretă că formele de predare și de învățare specifice adulților nu au fost luate în considerare în cadrul instituțiilor de formare continuă pentru adulți în regim de internat (Heimvolkshochschulen) active la nivel interregional și european.

1.13 Comitetul recomandă promovarea unor centre locale de învățare pentru adulți, multifuncționale și de concepție nouă, care să adopte noile tehnologii și învățarea prin internet (e-learning).

1.14 CESE pledează în favoarea unor condiții de muncă decente pentru profesori și pentru personalul administrativ din sectorul învățării în rândul adulților, ca și pentru condiții decente care să favorizeze procesul de învățare pentru toți adulții.

1.15 CESE propune elaborarea, în cadrul planului de acțiune, a unui studiu de fezabilitate privind crearea unei infrastructuri europene specializate în cercetare și formare continuă în cadrul sectorului de învățământ pentru adulți și subliniază că ar fi necesar să se lucreze și la metodele specifice educației pentru adulți, precum și la difuzarea acestora.

1.16 CESE propune promovarea de festivaluri europene de învățământ în cadrul mișcării internaționale de acest gen și recomandă organizarea de campanii de informare și de sensibilizare cu rolul de a mări atractivitatea învățării în rândul adulților.

1.17 CESE propune Comisiei Europene să acorde în viitor mai multă atenție dimensiunii internaționale a învățării în rândul adulților și dorește să se asocieze evoluțiilor din acest domeniu. Comitetul solicită să participe la pregătirile europene pentru următoarea Conferință internațională pentru învățarea în rândul adulților a ONU (CONFINTEA VI) în 2009, în Brazilia.

1.18 CESE salută eforturile Comisiei de a crea un set de date europene de bază și de a îmbunătăți convergența lingvistică, însă în același timp regretă că indicatorii prevăzuți nu au priorități clare specifice în ceea ce îi privește pe adulți.

2. Introducere

2.1 Învățarea în rândul adulților are o lungă tradiție în multe țări din Europa. Datorită legăturilor strânse cu mișcările sociale, precum mișcările muncitorești sau mișcările de promovare a drepturilor femeilor, mișcări naționale, și cele de promovare a drepturilor electorale, obiectivele învățării în rândul adulților au avut, o perioadă îndelungată, un caracter social și de emancipare. În multe țări din Europa s-au dezvoltat centre populare de învățământ și instituții de formare continuă pentru adulți în regim de internat (Heimvolkshochschulen), cu o dimensiune culturală și totodată pedagogică, în care se promovează dezvoltarea personală și angajamentul cetățenesc al tuturor. Cu timpul, s-au adăugat și „centre pentru a doua calificare”, oferte de formare profesională și universități care au dorit să fie deschise persoanelor până atunci dezavantajate.

2.2 La nivel european, formarea profesională a fost mult timp în centrul atenției, ceea ce a permis dezvoltarea comitetelor și instituțiilor tehnice specializate, precum Cedefop (Centrul European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale) și Fundația Europeană de Formare. Încă din anii '70, s-au conceput și pus în aplicare programe europene pentru promovarea formării profesionale pentru persoanele cu handicap, pentru migranți, pentru tinerii fără diplome școlare sau profesionale, ca și pentru promovarea egalității de șanse pentru femei pe piața forței de muncă. În acest scop, în cadrul Cedefop, s-au efectuat schimburi de bune practici și s-au evaluat rezultatele acestora.

2.3 Abia când s-a lansat politica învățării pe tot parcursul vieții, Comisia Europeană s-a dedicat domeniilor până atunci neglijate politic, precum învățarea în rândul adulților, copil vitreg al politicii educaționale. Introducerea unor programe speciale de sprijin în vederea îmbunătățirii calității și inovării și în domeniul învățării în rândul adulților (în 1995 și în anii care au urmat), Anul european 1996 al învățării pe tot parcursul vieții și principiile unei strategii pentru învățarea permanentă, enunțate în concluziile Consiliului din 20 decembrie 1996, au reprezentat începutul unei noi faze de activitate politică diversificată. La 30 octombrie 2000, Comisia Europeană a publicat memorandumul privind învățarea pe tot parcursul vieții, în care este formulată o strategie pentru dezvoltarea unui sistem de învățare pe tot parcursul vieții și sunt propuse spre dezbatere șase mesaje-cheie, care determină orientările sistemului pentru învățarea pe tot parcursul vieții (3).

2.4 În cadrul Strategiei de la Lisabona, Consiliul a adoptat deciziile privind învățarea pe tot parcursul vieții (4) și, totodată, a fost lansat programul de lucru „Educație și formare profesională 2010” (5), care în prima fază nu a acordat o atenție deosebită învățării în rândul adulților. Pentru consolidarea politicii comune europene de formare profesională, în cadrul programului de lucru „Educație și formare profesională 2010” s-a inițiat „Procesul de la Copenhaga”, ale cărui prime concluzii au fost publicate în Comunicarea de la Helsinki, de la sfârșitul anului 2006 (6).

2.5 Deși programul de lucru includea și politica învățământului superior, aceasta s-a concentrat, începând din 1999, în cadrul Procesului de la Bologna, pe restructurări fundamentale în favoarea unui „spațiu european al învățământului superior”, nepunând accentul la început pe deschiderea instituțiilor de învățământ superior către persoanele defavorizate sau pe formarea continuă universitară.

2.6 În afară de activitățile programului de lucru „Educație și formare profesională 2010”, în ultimii ani, la nivel european, s-a elaborat o strategie integrată privind „Promovarea participării depline a tinerilor în domeniul educației, al ocupării forței de muncă și în societate” (7), ceea ce nu s-a întâmplat și pentru persoanele adulte din diferite grupe de vârstă.

2.7 „Noua strategie-cadru pentru multilingvism” (8) a Comisiei Europene și comunicarea acesteia privind „agenda europeană pentru cultură într-o lume în proces de globalizare” (9) au deschis indirect noi orizonturi și pentru învățarea în rândul adulților.

2.8 CESE a salutat în general și a susținut în ultimii ani activitățile Comisiei Europene în domeniul învățării pe tot parcursul vieții, contribuind prin adoptarea unei serii de avize.

3. Rezumatul planului de acțiune

3.1 Planul de acțiune privind învățarea în rândul adulților — Oricând este momentul potrivit pentru a învăța a fost adoptat în urma Comunicării Comisiei privind învățarea în rândul adulților „Nu este niciodată prea târziu pentru a învăța” (10). Acest plan de acțiune are rolul de a stabili cinci priorități la nivel european: îmbunătățirea structurii guvernării inclusiv calitatea, eficiența și responsabilitatea punerii în aplicare a politicii de învățare în rândul adulților, sprijinul acordat procesului de învățare și recunoașterea rezultatelor învățării.

3.2 Planul de acțiune are rolul de a contribui la punerea în aplicare a obiectivelor din comunicarea precedentă a Comisiei (11): „îndepărtarea obstacolelor din calea participării, creșterea calității și eficienței sectorului, accelerarea procesului de validare și recunoaștere, asigurarea unei investiții suficiente și monitorizarea sectorului”.

3.3 Planul de acțiune se concentrează asupra persoanelor dezavantajate care, din cauza nivelului scăzut de educație, aptitudinilor profesionale inadecvate sau a lipsei de competențe, au șanse mici de a se integra cu succes în societate.

4. Observații generale

4.1 CESE salută elaborarea de către Comisia Europeană a primului Plan de acțiune 2007-2010 privind învățarea în rândul adulților. Acest plan se bucură de sprijinul deplin al CESE, sub rezerva observațiilor conținute în prezentul aviz. Planul de acțiune precizează din nou că programul de lucru „Educație și formare profesională 2010” include printre obiectivele sale și învățarea în rândul adulților în scopul promovării coeziunii sociale, a cetățeniei active, a vieții private și profesionale împlinite, ca și în scopul dobândirii de capacități de adaptare și de abilități necesare angajării.

4.2 CESE trage un semnal de alarmă față de suprapunerea ineficientă cu obiectivele și intențiile politicii de formare profesională în cadrul Procesului de la Copenhaga, al liniilor directoare ale politicii europene de ocupare a forței de muncă 2005-2008, al Fondului Social European și al programului Leonardo de sprijinire a formării profesionale. În acest context, se acordă deja o atenție deosebită dezvoltării serviciilor de informare și consiliere, recunoașterii competențelor acumulate într-un cadru informal, dezvoltării și punerii în aplicare a cadrelor europene de calificare și guvernării instituțiilor de formare profesională.

4.3 CESE este în continuare de părere că toți cetățenii Europei au nevoie de acces pe tot parcursul vieții la forme moderne de învățare în rândul adulților. Toți cetățenii ar trebui să aibă posibilitatea ca, pe tot parcursul vieții, să acumuleze noi competențe, să le reîmprospăteze pe cele existente sau să le aducă la nivelul cerințelor actuale. La rândul lor, schimbările demografice, schimbările climatice, noile tehnologii ale informației și comunicațiilor, ca și provocările și șansele oferite de globalizare ne transformă profesiile și viețile. Aceste transformări necesită cunoștințe și competențe absolut noi, pe care persoanele adulte din diferitele grupe de vârstă nu le-au putut acumula în anii de școală, de formare profesională sau de studii.

4.4 De aceea, Comitetul regretă absența unei concepții vizionare integrate, în cadrul căreia posibilitățile și nevoile de învățare ale tuturor adulților să-și găsească locul. Comitetul a pledat mereu pentru crearea de condiții care să permită tuturor accesul la învățământ, inclusiv persoanelor cu dizabilități. Astfel s-ar crea multiple sinergii pentru toți cei implicați. De asemenea, s-ar facilita și învățarea între generații, învățarea interculturală și cea multilingvă.

4.5 CESE solicită Comisiei să invite un grup de experți în domeniul învățării în rândul adulților care să elaboreze un plan complementar privind abordarea integratoare a dimensiunii de gen în care să fie incluse acțiuni pozitive în perspectiva întregii vieți.

4.6 Comitetul face referire la cadrul european de referință pentru competențele-cheie (12), pe care ar trebui să le dobândească și orice adult. În acest context sunt subliniate în mod repetat și o serie de concepte centrale care pot inspira și în sectorul învățării pentru adulți noi moduri de organizare și metode de predare inovatoare: reflecție critică, creativitate, inițiativă, rezolvare a problemelor, evaluare a riscurilor, luare de decizii și gestiune constructivă a sentimentelor.

4.7 CESE recomandă Comisiei să examineze oportunitatea îmbogățirii Planului de acțiune privind învățarea în rândul adulților printr-un festival european anual atractiv al învățării și prin campanii de informare și sensibilizare privind învățarea pe tot parcursul vieții, desfășurate în presă, la radio și televiziune. Comitetul invită Comisia să ia în considerare necesitatea unei abordări sociale proactive pentru a încuraja persoanele care nu sunt familiarizate cu învățarea să se angajeze pe această cale. CESE consideră că abordarea personală a celor defavorizați din punct de vedere social constituie o componentă importantă în realizarea obiectivului de creștere a nivelului de educație, de întărire a capacității de adaptare a tuturor la circumstanțe schimbate și de promovare a accesului egal la învățarea pe tot parcursul vieții.

5. Observații specifice

5.1 CESE salută faptul că planul de acțiune (punctul 1 din planul de acțiune) pune de la început accentul nu doar pe obiectivul unei economii competitive bazate pe cunoaștere, ci subliniază și viziunea unei societăți bazate pe cunoaștere pentru toți, care să țină seama de integrarea și coeziunea socială. De aceea, Comitetul este de părere că și partenerii sociali, întreprinderile, organizațiile societății civile active la nivel local, precum și persoanele defavorizate pe planul formării și familiile acestora ar trebui să participe la analizele privind nevoile de învățare continuă și la dezbaterile privind integrarea prin intermediul învățării pe tot parcursul vieții.

5.1.1 CESE subliniază că, în vederea sprijinirii persoanelor menționate de către Comisie, „cu un nivel redus de calificare”, sunt necesare nu doar transformări ale persoanelor afectate însele, ci și eliminarea obstacolelor încă existente în calea formării. Comitetul este de părere că, la alegerea grupurilor-țintă, planul de acțiune ține prea puțin seama de multiplele obstacole în calea formării pe care le întâlnesc persoanele dezavantajate, persoanele sărace, cele din regiunile și localitățile îndepărtate și cele care provin din cămine, centre și instituții închise.

5.1.2 CESE avertizează împotriva pericolului unei discriminări suplimentare provocate de „comerțul” local și interregional cu servicii pentru acești adulți, de exemplu în cazul cererilor de ofertă pentru măsuri specifice de învățare pentru administrațiile din domeniul social și al muncii. CESE consideră că adulții s-ar simți și mai vizați de oportunitățile de formare profesională dacă, în timpul cursurilor urmate, li s-ar furniza, în mod responsabil, informații despre starea pieței locale și interregionale a forței de muncă și dacă, în timpul căutării unui loc de muncă, nu ar risca să fie respinși pe criteriul, de drept sau de fapt, al limitei de vârstă.

5.1.3 Comitetul subliniază faptul că diversitatea lingvistică și culturală pe care o aduc migranții din țările europene și din țările terțe reprezintă o bogăție importantă pentru Europa. Ar trebui dezvoltată în continuare recunoașterea diplomelor și certificatelor din țări europene și din țări terțe. Comitetul subliniază faptul că situația juridică, adesea foarte variabilă, a migranților (de exemplu, solicitanți de azil, refugiați cu statut recunoscut, lucrători migranți din interiorul UE, persoane din statele terțe etc.) limitează frecvent accesul acestora la învățarea continuă și, pe de altă parte, și la măsuri de învățare obligatorii, cum ar fi cursurile de limbă.

5.1.4 CESE regretă că documentul Comisiei nu menționează mai clar care sunt consecințele schimbărilor demografice asupra șanselor de învățare pe tot parcursul vieții ale generațiilor vârstnice, care nu se mai află în câmpul muncii. Comitetul face trimitere în acest context la recomandările diverse din avizul său din proprie inițiativă privind schimbările demografice (13). Acest aviz sublinia că persoanele de orice vârstă trebuie să continue să se formeze atât pe cont propriu, cât și la nivel profesional, pentru a putea influența această evoluție, pentru a putea asuma responsabilitatea pentru alte persoane și pentru a putea duce o viață independentă cât mai mult timp cu putință. În multe domenii profesionale sunt cerute calificări suplimentare, în altele se dezvoltă profiluri de servicii complet noi, pentru care trebuie prevăzute în timp util acțiuni de învățare și de formare continuă.

5.1.5 Comitetul recomandă și în contextul acestui plan de acțiune luarea în considerare a persoanelor cu nevoi speciale implicate în activități de învățare și abordarea activă a nevoilor speciale ale persoanelor cu handicap, în special prin mecanisme care să promoveze integrarea acestora în sistemul tradițional de învățământ și formare profesională (14), precum și prin facilitarea accesului acestora la învățarea prin internet (e-learning).

5.1.6 CESE se arată critic față de faptul că nu se acordă suficientă atenție nevoilor de învățare personale ale adulților care nu sunt activi din punct de vedere profesional, dar care sunt angajați în viața comunității și în societate. Aceștia nu dispun adesea de venituri suficiente pentru a avea acces la învățarea pentru adulți.

5.1.7 CESE recomandă ca întregul sistem formal de învățământ să se deschidă mai mult nevoilor de învățare ale adulților. De aceea repetă că este timpul „să se elimine limitele de vârstă în materie de învățământ pe care sistemele europene de învățământ general și profesional le-au impus până acum asupra cetățeanului european” (15). Dacă este cazul, rezultatele pozitive obținute până în prezent ar trebui recunoscute în cadrul unor structuri deschise și mai flexibile ale sistemului formal de învățământ.

5.1.8 În politica universitară nu s-a luat în considerare faptul că universitățile au și o sarcină de perfecționare. Și învățământul universitar trebuie să preia responsabilitatea pentru învățarea pe tot parcursul vieții. Comitetul subliniază faptul că învățământul pentru adulți din universități și perfecționarea persoanelor cu studii superioare trebuie legate de dezvoltarea învățământului pentru adulți și că acestea ar trebui să fie parte integrantă a sistemului de învățare pe tot parcursul vieții.

5.2 Comitetul constată că obiectivul general al planului de acțiune ar trebui să constea în aplicarea celor cinci mesaje-cheie ale Comunicării Comisiei „Nu este niciodată prea târziu pentru a învăța”. Comitetul se arată critic față de faptul că pentru al patrulea mesaj-cheie (asigurarea unor investiții suficiente) nu este propusă nicio măsură și este de părere că o astfel de acțiune, a patra, ar trebui inclusă neapărat în plan.

5.2.1 Comitetul îndeamnă ca sectorul public și privat să creeze în plus și stimulente atractive pentru învățarea continuă. Speranța instituțiilor de învățare continuă de a obține „randamente bune ale investițiilor” (punctul 2.2 al planului de acțiune) nu poate reprezenta singura motivație, dacă se vrea asigurarea unei mai bune egalități de șanse în ceea ce privește accesul la învățarea pe tot parcursul vieții.

5.2.2 CESE este de părere că, în ceea ce privește validarea competențelor dobândite în mod informal, nu există încă estimări fiabile ale costurilor. În mod preventiv, Comitetul subliniază că în niciun caz nu trebuie să se renunțe din acest motiv la dezvoltarea în continuare a învățării în rândul adulților. În multe state membre, pe durata planului de acțiune 2007-2010, cadrul european al calificărilor (EQF) (16) și cadrele de calificare naționale ca referință pentru recunoașterea calificărilor vor fi încă intr-un stadiu incipient de dezvoltare.

5.2.3 În afară de aceasta, CESE subliniază insistent costurile sociale și economice care apar pe termen lung din cauza unor grupuri sociale mari, cu un nivel scăzut de educație și formare profesională.

5.2.4 Comitetul observă că orice referință la binevenita deschidere eventuală a Fondului Social European (FSE) și la programul „Învățare pe tot parcursul vieții” presupune o redistribuire importantă a resurselor în detrimentul priorităților actuale și punerea la dispoziție a unor fonduri proprii de către statele membre în domeniul învățării în rândul adulților. Comitetul subliniază că doar puține țări și regiuni din Europa pot recurge la FSE pe scară largă pentru inovații, neputând însă să-l folosească pentru finanțarea generală a învățării în rândul adulților. Redistribuirea aflată în desfășurare a fondurilor FSE în noile state membre va impune limitări și în alte regiuni.

5.3 CESE salută faptul că, după ce au participat la procedura de consultare (punctul 1.1 al planului de acțiune) în faza de pregătire, partenerii sociali europeni pot participa și la punerea în aplicare a planului de acțiune și contribui cu expertiza lor specifică. Asigurarea unor condiții de muncă decente pentru prestatorii de servicii de învățământ și a unor condiții de învățare decente și care să ofere noi posibilități pentru cursanții adulți, precum și a drepturilor de utilizator ale celor interesați, indiferent dacă aceștia plătesc pentru aceste servicii ei înșiși, sunt factori care, în opinia CESE, necesită o atenție specială.

5.4 Pentru lucrările ulterioare la planul de acțiune, Comitetul recomandă și implicarea mai multor direcții generale ale Comisiei Europene și a instituțiilor europene relevante. Această cooperare ar promova coerența politică între obiectivele și acțiunile diferitelor direcții generale.

5.5 CESE salută faptul că la consultări participă și organizații internaționale (punctul 1.1 al planului de acțiune). Comitetul recomandă Comisiei Europene să elaboreze în etapa următoare, împreună cu direcțiile generale implicate, un plan de acțiune internațional complementar pentru învățarea în rândul adulților.

5.6 CESE solicită ca elaborarea regulilor de bună administrare („Administrare”, punctul 2.2 al planului de acțiune) a instituțiilor din domeniul învățării destinate adulților să lase suficient loc pentru diversitate și varietate, astfel încât și instituțiile de dimensiuni mai mici, care au obiective de interes general, o „valoare adăugată” culturală mare și moduri de lucru inovatoare, să obțină o șansă de a beneficia de sprijin financiar.

5.7 CESE consideră centrele de învățare locale multifuncționale, înzestrate cu echipament modern, drept o condiție de bază a unei bune administrări (punctul 2.2 al planului de acțiune).

5.7.1 Comitetul salută trimiterea la „parteneriate” utile (punctul 2) în orașe și regiuni, însă regretă absența unor recomandări concrete privind coordonarea necesară dezvoltării sistematice a învățării destinate adulților la nivel teritorial. În această privință, face trimitere la mișcarea exemplară a „orașelor și regiunilor care învață” (17) din Europa.

5.7.2 CESE recomandă, de asemenea, ca în cadrul planului de acțiune să se acorde mai multă atenție construcției, în toate regiunile Europei, a unor noi centre de învățare pentru toți adulții, atractive, orientate către viitor și situate aproape de zonele rezidențiale. O parte considerabilă a învățării destinate adulților continuă să se desfășoare în spații care au fost construite în alte scopuri și sunt disponibile numai pentru o durată limitată.

5.7.3 Comitetul regretă că instituțiile de formare continuă pentru adulți în regim de internat (Heimvolkshochschulen) nu au fost incluse în mod explicit în planul de acțiune, deoarece acestea fac parte din instituțiile de referință pe plan didactic și metodic ale învățării destinate adulților din Europa. Căminele lor sunt puncte de întâlnire importante pentru studenții și profesorii mobili din întreaga Europă. În ultimii zece ani, acestea au suferit o reducere importantă a subvențiilor, iar unele instituții — inclusiv cele recunoscute la nivel european — au fost închise în ultimii ani.

5.8 CESE constată că ar trebui examinate mai profund șansele și problemele pe care le creează noile tehnologii ale comunicațiilor pentru aplicarea planului de acțiune și că ar trebui să se țină mai mult seama de acestea. Absența accesului la tehnologiile informației este o altă dimensiune a marginalizării sociale, a cărei semnificație sporește. Astfel, 46 % din gospodăriile din Europa nu dispun de acces la internet (18), iar 44 % din europeni (19) nu posedă, conform propriilor spuse, niciun fel de competențe privind utilizarea internetului. Nu s-au înregistrat progrese importante cu privire la punerea la dispoziție pe scară largă a unor oferte gratuite de învățare pe internet pentru toți adulții, în timp ce deja se discută și se solicită brevete pentru concepte de învățare (20).

5.9 CESE recunoaște că angajatorii reprezintă o mare parte din prestatorii de servicii de învățământ destinate adulților din Europa (punctul 2.2 al planului de acțiune). În afară de aceasta, sindicatele promovează și ele în propriile lor sedii sau în întreprinderi învățarea destinată adulților, de exemplu prin cursuri locale și transnaționale organizate în cadrul propriilor organizații și prin consultanță pentru sporirea motivației sau asistență pentru învățare acordată în întreprindere. Este important ca în planul de acțiune să se acorde atenție creării unui echilibru între ofertele în materie de învățare și condițiile de acces echitabile pentru toți cursanții.

5.10 Comitetul acordă importanță principiului conform căruia faptul că statul acordă anumitor organisme un ajutor financiar de bază sau destinat proiectelor nu trebuie să prejudicieze libertatea prestatorilor respectivi de a-și elabora programele și planurile de învățământ în mod independent și nici dreptul lor de a-și alege liber personalul, cu respectarea obligatorie a unor norme de calitate și de eficiență.

5.11 CESE consideră importantă observația conform căreia cursanții ar trebui să se afle în centrul unei bune administrări și apreciază faptul că sunt recomandate „relații strânse” cu „organizațiile cursanților”. CESE nu consideră însă acest lucru suficient în cadrul învățării destinate adulților.

5.11.1 Comitetul regretă lipsa unor afirmații clare privind participarea cursanților adulți și a organizațiilor care le reprezintă interesele în domeniul învățării destinate adulților. Drepturile democratice ale tinerilor elevi și studenți în sistemul formal de învățământ sunt garantate prin lege în cele mai multe țări europene mult mai bine decât cele ale participanților la cursurile pentru adulți.

5.11.2 CESE propune ca evaluarea personală a cursanților să fie plasată în centrul evaluărilor. În special modelele de testare a calității orientate în funcție de cerere și de cursanți ar trebui să facă obiectul unor schimburi și să aibă prioritate în fața introducerii unor noi măsuri de stat pentru „controlul” calității prestatorilor de servicii de învățământ (21).

5.11.3 Comitetul propune lansarea unei dezbateri speciale privind asigurarea drepturilor utilizatorilor adulți („consumatori”) ai unor astfel de servicii de formare, care sunt oferite contra cost. Trebuie definite drepturile acestora, de exemplu în cazul întreruperii cursului, al abandonării cursului pe motiv de insatisfacție, al schimbării termenelor și al anulării unor cursuri. Recomandările privind drepturile pasagerilor în Europa ar putea servi drept model.

5.12 CESE confirmă faptul că statele membre și Comisia ar trebui să acorde mai multă atenție formării inițiale și continue, statutului și remunerării personalului din domeniul învățării în rândul adulților (punctul 3.2 al planului de acțiune).

5.12.1 Comitetul recunoaște că învățarea în rândul adulților necesită un personal foarte flexibil, deoarece cursanții se află în centrul preocupărilor, dar solicită ca cerințele ridicate privind flexibilitatea să fie îmbinate cu un grad ridicat de protecție socială. Partenerii sociali ar putea lua măsuri complementare pentru a lupta împotriva statutului precar al profesorilor și pentru a îmbunătăți drepturile de participare ale acestora.

5.12.2 CESE recomandă ca, pentru îmbunătățirea profesionalismului, să se acorde o atenție specială nu doar competențelor necesare pentru formarea adulților, ci și competențelor de specialitate dintr-un anumit sector, deoarece succesul procesului de învățare este influențat în mod decisiv de acestea.

5.12.3 Comitetul recomandă, de asemenea, realizarea unor analize și recomandări privind statutul unor voluntari implicați social în cadrul sectorului învățării în rândul adulților.

5.13 CESE ia la cunoștință obiectivul prioritar de a face în șa fel încât cât mai mulți adulți „să urce cu o treaptă” (punctul 3.3). Împărțirea oamenilor și a obiectivelor lor în materie de formare în funcție de niveluri de educație nu are, în sectorul învățării generale destinate adulților, decât o valoare limitată, chiar dacă în anumite cursuri trebuie acordată o atenție specială coerenței cunoștințelor prealabile. Nu poate fi nici garantat faptul că, după accederea la un nou nivel formal de educație, oamenii se vor bucura de mai multă recunoaștere socială sau vor găsi un loc de muncă. Întâlnirea între cursanți foarte diferiți constituie mai degrabă partea interesantă a multor cursuri din sectorul învățării în rândul adulților sau, în limbaj economic, „capitalul social” al acestora.

5.14 Ar trebui însă precizat care sunt indicatorii prevăzuți să țină seama și de învățarea non-profesională în rândul adulților indiferent de vârstă, de disponibilitatea teritorială a cursurilor și, într-o măsură mai mare decât până în prezent, de învățarea în rândul persoanelor care nu sunt active profesional.

Bruxelles, 13 martie 2008 Președintele Comitetului Economic și Social European Dimitris DIMITRIADIS

(1) „Învățarea în rândul adulților: nu este niciodată prea târziu pentru a învăța” [COM(2006) 614 final].

(2) În secolul al XIX-lea, pedagogul danez pentru adulți N.F.S. Grundtvig a inspirat, prin ideile sale democratice și sociale, mișcarea instituțiilor de formare continuă pentru adulți în regim de internat. În 2001, Comisia a numit după el cel de-al doilea program de promovare a învățării în rândul adulților, „Acțiunea Grundtvig” a noului program Socrates 2001-2006.

(3) SEC(2000) 1832, 30.10.2000.

(4) Rezoluția Consiliului din 27.6.2002 privind învățarea pe parcursul întregii vieți (JO C 163, 9.7.2002).

(5) Programul de lucru detaliat al Consiliului din 14.6.2002 privind realizarea obiectivelor sistemelor de educație și formare profesională din Europa (JO C 142, 14.6.2002).

(6) Comunicarea privind evaluarea priorităților și strategiilor Procesului de la Copenhaga, Helsinki, 5.12.2006, www.minedu.fi/export/sites/default/vet2006/pdf/Helsinki_Communiqué_de.pdf

(7) COM(2007) 498 final.

(8) COM(2005) 596 final.

(9) SEC(2007) 570 final.

(10) COM(2006) 614 final.

(11) Idem.

(12) COM(2005) 548 final. A se vedea și Avizul CESE privind competențele-cheie, raportor: dna Herczog (JO C 195, 18.8.2006). Pe lângă competența în materie de limbă maternă și limbi străine, competența matematică, tehnico-științifică și competența în domeniul calculatoarelor, capacitatea de a învăța, competența socială și cea civică, inițiativa proprie și competența antreprenorială, conștiința culturală și capacitatea de exprimare culturală reprezintă dimensiuni la fel de importante.

(13) A se vedea în acest sens Avizul din proprie inițiativă din 15.9.2004 privind tema „Către cel de-al 7-lea Program-cadru de cercetare: nevoia de cercetare în contextul schimbărilor demografice — calitatea vieții vârstnicilor și nevoia de tehnologie”, raportor: dna Heinisch (JO C 74, 23.3.2005).

(14) A se vedea în acest sens Avizul CESE din 10.2.2005 privind propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind un program de acțiune integrat în domeniul învățării pe tot parcursul vieții, raportor: dl Koryfidis (JO C 221, 8.9.2005).

(15) Idem.

(16) COM(2006) 479 final. A se vedea în acest sens Avizul CESE din 30.5.2007 privind învățarea pe parcursul întregii vieți, raportor: dl Rodríguez García-Caro (JO C 175, 27.7.2007).

(17) Exemple se găsesc în: Comisia Europeană, Direcția Generală Educație și Cultură (ed.): „European Networks to promote the local and regional dimension of lifelong learning” (The „R3L Initiative”) [„Rețele europene pentru promovarea dimensiunii locale și regionale a învățării pe tot parcursul vieții” („Inițiativa R3L”)], martie 2003.

(18) Gospodării formate din cel puțin o persoană, cu vârsta între 16 și 74 de ani, UE-27 (Eurostat, 8.2.2008).

(19) Persoane cu vârsta între 16 și 74 de ani, UE-27 (Eurostat, 8.2.2008).

(20) Un document esențial din punct de vedere politic este Rezoluția Consiliului „Utilizarea posibilităților pe care le oferă societatea informațională pentru integrarea socială” (JO C 292, 18.10.2001, p. 6), dar rezultatele activităților care au urmat acestei rezoluții nu au fost valorizate pentru planul de acțiune.

(21) În Germania este promovată fundația independentă Bildungstest.