RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 16.12.2010 
SEC(2010) 1583 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
  
Document de înso țire pentru 
 
Propunerea de 
 
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI 
 
de stabilire a cerin țelor tehnice aplicabile transferurilor de credit și debitelor directe în 
euro și de modificare a Regula mentului (CE) nr. 924/2009 
 
(Text cu relevan ță pentru SEE) 
SEC(2010) 1584 final 
SEC(2010) 1585 final 
COM(2010) 775 final 
RO 2   RO CUPRINS 
1. Introducere ................................................................................................................. .. 3 
2. Definirea problemei ..................................................................................................... 3 2.1. Motivele migr ării lente c ătre SEPA ............................................................................. 3 
2.2. Efectele migr ării lente fără stabilirea unui termen-limit ă: scenariu de baz ă (fără 
intervenție) ................................................................................................................... 4 
3. Dreptul de a interveni al UE și justificarea ac țiunii ..................................................... 5 
4. Obiective ................................................................................................................... ... 5 
5. Op țiuni strategice ......................................................................................................... 6 
6. Analiza impactului și compararea op țiunilor ............................................................... 6 
6.1. Impactul stimulentelor suplimentare............................................................................ 6 6.2. Impactul stabilirii unui termen limit ă pentru migrarea c ătre SEPA............................. 6 
6.3. Compara ție între scenariul de baz ă și opțiunea stabilirii unui termen limit ă............... 7 
6.3.1. Compara ție în termeni de realizar e a obiectivelor specifice ........................................ 7 
6.3.2. Compara ție în termeni de impact asupra p ărților interesate......................................... 8 
6.4. Op țiuni secundare de ordin tehnic pe ntru implementarea unui termen limit ă al 
migrării către SEPA ..................................................................................................... 8 
7. Monitorizare și evaluare............................................................................................. 10 
RO 3   RO 1. INTRODUCERE  
Conceptul zonei unice de pl ăți în euro (SEPA) vizeaz ă crearea unei pie țe integrate a pl ăților 
electronice în euro, f ără a se face distinc ția între pl ățile naționale și cele transfrontaliere. În 
UE persist ă un num ăr mare de formate, standarde și reguli na ționale aplicabile pl ăților 
electronice. SEPA va of eri persoanelor fizice și juridice europene servicii de plat ă ieftine, u șor 
de utilizat și sigure, creând totodat ă condiții favorabile unei concuren țe mai active și realizării 
de inovații în materie de pl ăți. 
Succesul ini țiativei SEPA este foarte important în actualul context economic, monetar și 
politic. Beneficiile poten țiale directe și indirecte pe care SEPA le poate aduce economiei 
europene în ansamblu dep ășesc suma de 300 de miliarde de euro într-o perioad ă de șase ani, 
plecând de la ipoteza c ă migrarea c ătre instrumentele de plat ă SEPA se realizeaz ă rapid și 
înglobeaz ă toate aspectele necesare. Pân ă acum au fost realizate dou ă mari progrese pe 
parcursul c ătre realizarea SEPA, și anume lansarea schemei SEPA de transfer credit (SCT) la 
28 ianuarie 2008 și lansarea schemei SEPA de debitare direct ă (SDD) la 2 noiembrie 2009. 
SEPA a fost conceput ini țial ca un proiect stimula t în principal de c ătre piață. Schemele 
paneuropene sunt elaborate și implementate de Consiliul European al Pl ăților (EPC), un 
organism coordonator cu putere de decizie, ins tituit de sectorul bancar european. Toate p ărțile 
interesate sunt îns ă din ce în ce mai convinse c ă, pentru a duce la bun sfâr șit acest proiect, 
trebuie stabilit un termen limit ă obligatoriu. 
Prezenta evaluare nu trateaz ă decât dou ă instrumente de plat ă, transferul de credit în euro și 
debitarea direct ă în euro.  
2. DEFINIREA PROBLEMEI  
Integrarea deplin ă a pieței de plăți se va realiza doar atunci când instrumentele de plat ă 
paneuropene vor fi înlocuit instrumentele na ționale tradi ționale. Îns ă în momentul de fa ță, 
instrumentele de plat ă paneuropene sunt departe de a substitui pl ățile naționale. În aprilie 
2010, au fost executate în format SCT numai 7,5% din num ărul total al transferurilor de credit 
prelucrate de mecanismele de compensare și decontare. Prin extrapolare, reiese c ă realizarea 
completă a SEPA ar putea avea loc dup ă mai mult de 30 de ani de migrare. 
2.1. Motivele migr ării lente c ătre SEPA 
Motivul principal: Incertitudini  legate de realizarea SEPA și de eliminarea treptat ă a 
produselor tradi ționale. Lipsa unui orizont de timp comun încurajeaz ă jucătorii de pe pia ță 
care activeaz ă pe partea de cerere și ofertă să prelungeasc ă eforturile de migrare. Atâta vreme 
cât instrumentele de plat ă tradiționale pot fi folosite, util izatorii serviciilor de plat ă vor amâna 
eforturile de migrare ne cesare. De partea cealalt ă, băncile se sfiesc s ă facă investițiile necesare 
în infrastructur ă și marketing pentru SEPA, amânând acest efort pân ă la momentul în care vor 
avea certitudinea c ă clienții lor și sistemele acestora sunt preg ătite pentru SEPA. Ezitarea 
manifestat ă de componenta ofertei este exacerbat ă de percep ția lipsei clarit ății unui model de 
afaceri pe termen lung pentru SDD, care s ă respecte în totalitate regulile UE în materie de 
concurență. Fiecare component ă a pieței (atât oferta, cât și cererea) a șteaptă prima mi șcare din 
partea celeilalte. 
RO 4   RO Atitudine re ținută față de investi ții: Dezavantajul  primului juc ător. Prestatorii de servicii de 
plată (PSP) care doresc s ă comercializeze activ și din timp noile instrumente SEPA se lovesc 
de importantul dezavantaj al primului juc ător. În perioada de tranzi ție, PSP vor fi nevoi ți să 
suporte costuri paralele, atât  pentru serviciile de plat ă existente, cât și pentru noul sistem 
SEPA.  
Lipsa stimulentelor adresate PSP în sc opul de a elabora produse SEPA care s ă corespund ă 
integral cerin țelor utilizatorilor. Atâta vreme cât nu exist ă o certitudine în privin ța realizării 
SEPA, PSP vor oferi în continuare consumatorilor actualele produse tradi ționale și nu vor 
avea suficiente stimulente pentru elaborarea și comercializarea activ ă de produse SEPA care 
să corespund ă integral cerin țelor utilizatorilor. 
Fragmentarea componentei cererii și un nivel sc ăzut de cunoa ștere a SEPA Caracteristica 
pieței serviciilor de plat ă este o fragmentare mai accentuat ă a componentei cere rii (utilizatorii 
serviciilor de plat ă) față de componenta ofertei (PSP) și necunoa șterea suficient ă a avantajelor 
SEPA.  
2.2. Efectele migr ării lente f ără stabilirea unui termen-limit ă: scenariu de baz ă (fără 
intervenție) 
Neexploatarea economiilor de scar ă din cauza standardelor și procedurilor de plat ă 
divergente În ciuda existen ței formatelor de plat ă SCT și SDD, în cazul tranzac țiilor interne 
predomin ă încă formatele na ționale tradi ționale. În 2009 existau mai mult de 20 de 
infrastructuri și scheme na ționale diferite de prelucrare a pl ăților de retail în euro.  Aceste 
diferențe defavorizeaz ă interoperabilitatea serviciilor de plat ă între statele membre și 
împiedică realizarea economiilor de scar ă. 
Relativ la cerere, agen ții economici care î și desfășoară activitatea într-un mediu multina țional 
trebuie înc ă să își organizeze opera țiunile de trezorerie și rezervele de lichidit ăți la nivel 
național. Ei trebuie s ă întrețină relații cu diver și PSP care ofer ă niveluri și tipuri diferite de 
servicii și utilizeaz ă formate de plat ă diferite. 
Gradul limitat al concuren ței de pe pia ța de plăți din UE . Actualmente, orice PSP care 
intenționează să intre pe o pia ță străină de servicii de plat ă trebuie să îndeplineasc ă o serie de 
cerințe de ordin tehnic și comercial cu un caracter strict na țional. Complexitatea și costul 
acestor demersuri reprezint ă o barieră important ă în calea operatorilor economici care doresc 
să presteze servicii peste hotare. 
Mobilitatea transfrontalier ă a utilizatorilor de  servicii de plat ă este o cerin ță la fel de 
important ă pentru o concuren ță eficientă pe piața plăților. Deschiderea unui cont de plat ă într-
un alt stat membru este adeseori refuzat ă de PSP, pe motiv c ă solicitantul nu este rezident sau 
cetățean al statului membru respectiv. Prin urmare, utilizatorii pot s ă aleagă doar din gama 
prestatorilor de pe pia ța națională, prestarea de servicii de plat ă transfrontaliere fiind a șadar 
inexistent ă sau mai complicat ă decât este necesar. 
În ceea ce prive ște în mod specific debitul direct, persisten ța modelelor de afaceri bazate pe 
comisioane interbancare multilaterale (MIF) între PSP într-un num ăr limitat de state membre, 
înființate pentru finan țarea func ționării generale a sistemului de debitare direct ă, 
restricționează concuren ța și împiedic ă apariția unei pie țe (eficace,) eficiente și competitive. 
Piedici în calea inov ării O piață a plăților fragmentat ă împiedic ă apariția inovațiilor eficiente 
pe plan european în acest domeniu, cum ar fi pl ățile online și mobile ori facturarea electronic ă 
RO 5   RO (e-Invoicing). Deoarece serviciile inova toare apar adesea doar la nivel na țional, exist ă riscul 
ca fragmentarea pie ței să se accentueze și să se perpetueze.  
Investiții neproductive și costuri opera ționale paralele pentru sistemele tradi ționale și 
sistemele SEPA  Mulți participan ți de pe pia ța european ă a plăților trebuie s ă suporte costuri 
paralele de tranzi ție pentru prestarea ori utilizarea serviciilor de plat ă. Menținerea simultan ă a 
platformelor na ționale de plat ă tradiționale și a noii platforme paneuropene SEPA necesit ă 
importante resurse suplimentare și conduce la nerec uperarea investi țiilor deja realizate. 
Prelungirea migr ării către SEPA ar conduce la  o pierdere economic ă totală de 43 de miliarde 
EUR în numai șase ani. Efectele negative s-ar  repercuta asupra tuturor p ărților interesate, mai 
puțin asupra consumatorilor. 
3. DREPTUL DE A INTERVENI AL UE șI JUSTIFICAREA AC țIUNII  
Prin natura sa, o pia ță integrată a plăților în euro necesit ă o abordare în ansamblul Uniunii, 
deoarece normele, regulile și procesele subiacente trebuie s ă fie coerente la nivelul tuturor 
statelor membre. Aceasta vine în sprijinul dispozi țiilor de la articolul 3 din Tratatul privind 
Uniunea European ă, prin care se prevede o pia ță internă și o uniune economic ă și monetar ă 
având ca moned ă euro. Alternativa la o abordare în ansamblul Uniunii ar reprezenta-o un 
sistem de acorduri multilaterale și bilaterale, atât de complex și costisitor încât ar deveni 
prohibitiv fa ță de legisla ția la nivel european. A șadar, o interven ție la nivelul UE respect ă 
principiul subsidiarit ății. 
4. OBIECTIVE  
Pornind de la problemele depist ate, au fost identificate urm ătoarele obiective strategice: 
Generale: 
– Creșterea eficien ței și competitivit ății pieței de plăți din UE prin realizarea unor 
economii de scar ă și a unor sinergii opera ționale, atât pe com ponenta ofertei, cât și 
pe cea a cererii. 
– Crearea unui mediu concuren țial deschis și nediscriminatoriu pe pia ța serviciilor de 
plată la nivel european și facilitarea convergen ței în diminuarea pre țurilor serviciilor 
de plată în Europa. 
– Stabilirea unei platforme pa neuropene de la nivelul c ăreia să se poată lansa servicii și 
produse de plat ă inovatoare și cu valoare ad ăugată. 
Specifice: 
– Realizarea integr ării operaționale complete a pie ței plăților din Europa pentru 
transferurile de credit și debitele directe. 
– Eliminarea complexit ății superflue și a costurilor paralele generate de necesitatea 
menținerii mai multor platforme de plat ă pe componenta cererii și pe cea a ofertei. 
Operaționale: 
RO 6   RO – Crearea transparen ței și a certitudinii pie ței în ceea ce prive ște realizarea integral ă a 
SEPA pentru transfer credit și debitare direct ă și eliminarea treptat ă a instrumentelor 
naționale de plat ă tradiționale analoage. 
5. OPțIUNI STRATEGICE  
Se pot avea în vedere tr ei scenarii principale: 
Nicio interven ție – scenariul de baz ă În acest scenariu, migrarea c ătre SEPA ar urma s ă fie 
lăsată pe seama for țelor pieței. 
Impulsionarea migr ării către SEPA prin intermediul unor  stimulente suplimentare  În acest 
scenariu, procesul de migrare c ătre SEPA poate fi accelerat și sprijinit printr-o serie de m ăsuri 
luate la nivelul statelor membre.  
Stabilirea unui termen limit ă pentru migrarea c ătre SEPA  În acest scenariu, ar urma s ă se 
stabileasc ă, printr-un regulament, un termen limit ă pentru migrarea c ătre SEPA. Va fi necesar 
ca instrumentele na ționale de plat ă tradiționale să fie eliminate treptat și înlocuite de 
instrumente paneuropene. 
6. ANALIZA IMPACTULUI șI COMPARAREA OP țIUNILOR  
6.1. Impactul stimulentelor suplimentare 
Procesul lent de migrare c ătre SEPA ar putea fi impulsionat, în principiu, de o serie de m ăsuri 
la nivel na țional luate de p ărțile interesate sau orientate c ătre acestea. Din perspectiva 
componentei ofertei, s-ar dovedi util ă o campanie de comunicare și de conștientizare la scar ă 
reală, adresată utilizatorilor serviciilor de plat ă. Din perspectiva componentei cererii, aceste 
măsuri ar putea fi completate prin m ăsuri de sprijin investi țional pentru companii, precum 
reguli relaxate de amortizare, eliminarea cost urilor ocazionate de instruirea personalului și 
chiar reduceri fiscale. În plus, autorit ățile publice pot juca un rol de avangard ă în procesul de 
migrare și pot promova activ instrumentele de plat ă SEPA. Poate fi luat ă în discuție și crearea 
unor structuri de coordonare la nivelul UE. 
Avantajul principal al unei atare abord ări este faptul c ă nu necesit ă proceduri legislative de 
durată și se păstrează relativ flexibil ă. Dezavantajul principal al acesteia este faptul c ă niciun 
set de măsuri cu caracter neobligatoriu menite doar a accelera migrarea c ătre SEPA nu va 
rezolva problema de baz ă, după cum s-a argumentat la punctul 2.1. În plus, m ăsurile de acest 
gen pot fi prea costisitoare în contextul economic actual, iar valoarea lor ad ăugată se poate 
dovedi dificil de cuantificat în ceea ce prive ște creșterea nivelului bun ăstării. 
Prin urmare, op țiunea axat ă pe stimulente suplimentare este considerat ă neviabilă. 
6.2. Impactul stabilirii unui termen limit ă pentru migrarea c ătre SEPA 
Un studiu realizat de agen ția CapGemini estimeaz ă că beneficiile unei migr ări rapide de la 
instrumentele tradi ționale la instrumentele SEPA se pot ridica la 123 de miliarde EUR în 
decurs de șase ani. Conform aceluia și studiu, cuantumul beneficiil or totale estimate este 
obținut prin sc ăderea din câ știgurile componentei cererii (175 de milioane EUR) a pierderilor 
RO 7   RO componentei ofertei (52 de milioane EUR). Benefi ciile componentei cererii sunt generate de 
doi factori: 
– Economii ale costurilor opera ționale, datorate optimiz ării operațiunilor de plat ă; 
– Un efect pozitiv din reducerea taxelor bancare generat ă de o concuren ță mai activ ă. 
Studiul estimeaz ă că beneficiile pe componenta cererii vo r fi distribuite echitabil tuturor 
părților interesate, respectiv consumatorilor, întreprinderilor și administra ției. Aceste beneficii 
reprezintă doar efectele directe ale unei migr ări rapide c ătre SEPA. 
Din punct de vedere calitativ, un termen limit ă pentru transferul de credit și pentru debitarea 
directă SEPA este de natur ă să accelereze beneficiile p ărților interesate, din perspectiva 
următoarelor aspecte: 
O mai bun ă standardizare, deci reducerea complexit ății și realizarea de economii de scar ă. 
Odată cu migrarea complet ă la SEPA, întreprinderile vor putea s ă își centralizeze gestiunea 
lichidităților în euro și să își simplifice/automatize ze procedurile de plat ă. Pentru consumatorii 
europeni, care sunt din ce în ce mai mobili, pl ățile transfrontaliere standardizate sunt de natur ă 
să elimine necesitatea de ținerii mai multor conturi bancare în mai multe țări. 
O concuren ță mai activ ă într-un mediu mai deschis și mai transparent Pentru PSP, o pia ță 
integrată a plăților ar elimina obstacolele pentru intrarea pe pia ță a noilor juc ători și ar duce la 
intensificarea concuren ței. Mai mult, instrumentele standardizate de plat ă ar permite 
consumatorilor, întreprinderilor și administra țiilor să compare mai u șor produsele de plat ă, 
permițând astfel utilizatorilor s ă beneficieze de o concuren ță mai activ ă și de prețuri mai 
avantajoase.  
Oportunit ăți pentru inovarea la nivel paneuropean Cu ajutorul unor standarde comune și al 
creării unui mediu concuren țial european echitabil, migrarea complet ă către SEPA ar duce la 
modernizarea pl ăților și la dezvoltarea de noi servicii precum pl ățile mobile sau electronice și 
facturarea electronic ă (e-Invoicing), la nivel paneuropean.  
6.3. Compara ție între scenariul de baz ă și opțiunea stabilirii unui termen limit ă 
6.3.1.  Compara ție în termeni de realizare a obiectivelor specifice 
Eficacitate  
Obiectiv/op țiune Integrarea pie ței 
europene de pl ăți 
pentru transfer de 
credit și debit direct  Eliminarea costurilor 
paralele și a 
complexit ății superflue 
a sistemelor de plat ă Eficiență 
Scenariul de baz ă 
„nicio ini țiativă” 0 0 0 
Stabilirea unui 
termen limit ă +++ ++ ++ 
Contribuție la realizarea obiectivelor :  
+++ (însemnat ă); ++ (moderat ă); + (redus ă) pozitivă  
– – – (însemnat ă); – – (moderat ă); – (redus ă) negativă; 0 contribu ție neutră. 
RO 8   RO 6.3.2.  Compara ție în termeni de impact asupra p ărților interesate 
Parte interesat ă Beneficii Costuri Efect 
general 
Întreprinderi O mai bun ă gestiune a lichidit ăților/trezoreriei
Lichiditate mai mare 
Reducerea taxelor bancare și a costurilor 
administrative aferente pl ăților interne 
Procesare direct ă 
dezvoltarea de servicii cu valoare ad ăugată Efortul de 
migrare – 
sisteme și 
procese noi 
sau actualizate 
Pregătirea 
personalului  +++ 
Administra ție 
publică Reducerea taxelor bancare și a costurilor 
administrative 
Procesare direct ă 
Dezvoltarea de servicii cu valoare ad ăugată 
Creșterea beneficiilor din licita țiile publice 
pentru servicii de plat ă, deoarece ofertele pot 
fi mai bine comparate, iar neajunsurile 
provocate de formatele de plat ă naționale 
dispar Efortul de 
migrare – 
sisteme și 
procese noi 
sau actualizate 
Pregătirea 
personalului ++ 
Consumatorii Reducerea taxelor bancare/l ărgirea gamei de 
servicii datorat ă intensific ării concuren ței 
Instrumente de plat ă mai inovatoare, mai u șor 
de utilizat și mai adecvate Schimbarea 
obiceiurilor – 
iban (și bic 
dacă este 
cazul) ++ 
Bănci/PSP Economii de scar ă/operaționale 
Noi oportunit ăți de afaceri datorate reducerii 
obstacolelor concuren țiale Investiții în 
platforma de 
plată sepa 
Impactul în 
termeni de 
venituri asupra 
jucătorilor 
existenți pe 
piață, generat 
de 
intensificarea 
concuren ței + 
Efectul general fa ță de scenariul de baz ă 
Pe baza acestei compara ții, se recomand ă alegerea variantei pr in care se stabile ște un termen 
limită. 
6.4. Opțiuni secundare de ordin tehnic pentru  implementarea unui termen limit ă al 
migrării către SEPA 
Eficacitatea migr ării depinde de stabilirea cu precizie a unui termen limit ă la nivel tehnic. 
Există o serie de op țiuni secundare pentru implementarea unui termen limit ă, în șase domenii 
de interes. Aceste op țiuni secundare au fost comparate cu seturile de criterii care deriv ă direct 
din obiectivele strategice. 
Etalonul pentru adoptarea transferului de credit și a debitului direct la nivel paneuropean.  
Opțiunea recomandat ă este stabilirea unui termen limit ă pe baza unor cerin țe generale 
esențiale care trebuie întrunite de opera țiunile paneuropene de transfer de credit și de debit 
RO 9   RO direct. Cerin țele esențiale vor include și standardele interna ționale în vigoare f ără drepturi 
rezervate. Au fost evaluate și respinse înc ă alte două opțiuni, respectiv o abordare bazat ă pe 
schemele și regulile actuale elaborate de EPC și o abordare limitat ă la standardele tehnice 
actuale. 
Domeniul tranzac ției Se recomand ă alegerea unei abord ări ale cărei cerințe esențiale să se 
aplice în întreg domeniul tranzac țiilor de plat ă. Economii opera ționale în valoare de 
aproximativ 84 de miliarde EUR pe component a cererii depind în într egime de extinderea 
integrării pieței de plăți dincolo de spa țiul interbancar. Prin urmare, op țiunea de a limita 
cerințele esențiale la spa țiul interbancar a fost analizat ă și respins ă din motivele 
susmenționate. 
Deschiderea transfrontalier ă de conturi bancare  Se recomand ă eliminarea oric ărui tratament 
discriminatoriu la adresa nereziden ților și neresortisan ților care doresc s ă își deschidă conturi 
de plată. Astfel se poate garanta c ă se pot culege roadele SEPA în termeni de intensificare a 
concurenței (91 de miliarde EUR). Continuar ea practicii actuale a fost analizat ă și respinsă 
din motivele susmen ționate. 
Tipuri de produse  Se recomand ă aplicarea unui termen limit ă și pentru produsele de ni șă, 
adică pentru transferul de credit și debitul direct care reprezint ă plăți în volum mic și oferă 
funcționalități specifice. Se va acorda îns ă o perioad ă de tranzi ție de 3-5 ani pentru adaptarea 
schemelor paneuropene. Au fost analizate și respinse înc ă două opțiuni, și anume o abordare 
de tip „all-inclusive” care se aplic ă produselor de ni șă la fel ca produselor standard și o 
abordare bazat ă pe excluderea permanent ă a produselor de ni șă din cerin țele esențiale. 
Statele membre  Se recomand ă alegerea op țiunii secundare cu un termen limit ă comun pentru 
zona euro și un termen limit ă comun, ulterior, pentru zona non-euro, deoarece cota pl ăților în 
euro în zona non-euro reprezint ă aproximativ 2% din toate pl ățile în euro. Au fost evaluate și 
respinse alte dou ă opțiuni, și anume stabilirea de termene limit ă individuale de c ătre statele 
membre și stabilirea unui termen limit ă comun unic pentru statele membre din zona euro și 
din zona non-euro. 
Termen limit ă Se recomand ă alegerea op țiunii secundare prin care se stabilesc termene limit ă 
separate: cel târziu la un an de la intrarea în  vigoare a regulamentului în cazul transferului de 
credit și cel târziu doi ani pentru debitul direct. A fost analizat ă și respinsă opțiunea secundar ă 
axată pe un termen limit ă comun pentru transferul de credit și debitul direct. 
Claritatea asupra modelului de afaceri pe te rmen lung pentru debitul direct paneuropean.  Se 
recomand ă interzicerea aplic ării generale (la fiecare tranzac ție de debit direct) a comisioanelor 
interbancare multilate rale (MIF) între PSP și a oricăror măsuri cu obiect sau efect echivalent, 
dar se permite perceper ea de MIF la tranzac ții de debit direct  în anumite condi ții, respectiv 
când acestea nu pot fi executate corect sau când sunt recuperate  de un PSP. Pentru asigurarea 
unor condi ții echitabile, comisioanele interbancare bilaterale și unilaterale pentru aceste 
operațiuni trebuie permise numai dac ă sunt bazate pe costuri și vizează o alocare eficient ă a 
costurilor c ătre entitatea care a generat aceste opera țiuni. Alternativa men ținerii practicilor 
actuale sau impunerii unui MIF pozitiv sau plafonat pentru fiecare opera țiune de debit direct a 
fost analizat ă și respinsă, deoarece nu ar fi remediat percep ția unei lipse a clarit ății, care 
încetinește migrarea c ătre SEPA. 
RO 10   RO 7. MONITORIZARE șI EVALUARE  
Se recomand ă realizarea unei evalu ări la trei ani de la intrarea în vigoare a regulamentului, 
pentru a se putea evalua eficacitatea și eficiența opțiunii alese în termeni de realizare a 
obiectivelor din evaluarea impactului și pentru a se decide dac ă sunt necesare modific ări sau 
noi măsuri.