Propunere de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind promovarea interesectorială a activității fizice de îmbunătățire a stării de sănătate /* COM/2013/0603 final - 2013/0291 (NLE) */





EXPUNERE DE MOTIVE 1. CONTEXTUL PROPUNERII Activitatea fizică, incluzând practicarea regulată a sportului și a exercițiilor fizice, reprezintă una dintre cele mai eficiente modalități de a ne menține în formă din punct de vedere fizic și mental, de a combate excesul de greutate și obezitatea și de a preveni bolile asociate acestora. În plus, participarea la activități fizice și sportive este corelată cu alți factori, precum interacțiunea și incluziunea socială. Activitatea fizică este unul dintre cei mai importanți factori care determină starea de sănătate în societatea modernă, sportul reprezentând o parte fundamentală a oricărei abordări privind politicile publice destinate îmbunătățirii nivelurilor activității fizice. Numeroasele beneficii ale activității și exercițiilor fizice de-a lungul vieții sunt bine documentate[1], aceste activități îmbunătățind, în general, calitatea vieții, după cum confirmă Organizația Mondială a Sănătății (OMS). Cercetătorii confirmă importanța activității fizice și sportive pentru dezvoltarea copiilor și a adolescenților[2] și sugerează că există o legătură între participarea la activități fizice și sportive în adolescență și nivelurile activității fizice la maturitate. Există un număr tot mai mare de date științifice care demonstrează legătura dintre exercițiul fizic și sănătatea mentală, dezvoltarea mentală și procesele cognitive.[3] În UE, există o corelație pozitivă între nivelurile activității fizice și speranța de viață, ceea ce înseamnă că speranța de viață tinde să fie mai mare în țările cu niveluri mai ridicate ale activității fizice.[4] Pe de altă parte, lipsa activității fizice cauzează o serie de efecte negative, inclusiv mortalitatea prematură, creșterea numărului de persoane supraponderale și obeze, cancer la sân și la colon, diabet și cardiopatie ischemică. În 2009, inactivitatea fizică a fost identificată drept cel de-al patrulea factor de risc pentru mortalitatea prematură și boli în țările cu venituri ridicate din întreaga lume, acest fenomen cauzând peste un milion de decese doar în Europa.[5] Datele disponibile arată că problemele de sănătate cauzate de lipsa activității fizice prezintă importante costuri directe și indirecte ca urmare a bolilor și morbidității, concediilor medicale și mortalității premature, în special având în vedere tendința de îmbătrânire rapidă a populației Europei.[6] Au fost realizate studii pentru a cuantifica aceste costuri. De exemplu, conform unui studiu realizat pentru guvernul britanic, costurile pentru Anglia se ridică la peste 3 miliarde EUR pe an sau la 63 EUR pe cap de locuitor[7]. Având în vedere acest lucru, activitatea fizică a fost inclusă printre obiectivele acțiunii globale privind controlul bolilor netransmisibile.[8] În Uniune, promovarea activității fizice de îmbunătățire a stării de sănătate (HEPA) este, în principal, responsabilitatea statelor membre. Având în vedere creșterea gradului de conștientizare privind importanța și efectele benefice ale activității fizice și povara financiară crescută a inactivității fizice, numeroase autorități publice și-au intensificat eforturile de a promova HEPA. Începând cu 2010, majoritatea statelor membre au raportat că au pus în aplicare, într-o formă sau alta, recomandări privind activitatea fizică și multe state au dezvoltat, de asemenea, strategii specifice pentru a încuraja cetățenii să devină mai activi și pentru a le oferi posibilitatea să facă acest lucru.[9] În acest sens, au fost lansate măsuri specifice în diferite domenii sau sectoare de politică, în special în domeniul sportului, sănătății, transporturilor și educației, existând numeroase exemple de bune practici care au implicat părțile interesate relevante. Pentru a sprijini statele membre, Uniunea a promovat activitatea fizică prin politicile și instrumentele sale financiare, în special în domeniul sportului și al sănătății, și a oferit factorilor de decizie politică orientări bazate pe date științifice sub forma Orientărilor UE privind activitatea fizică[10]. Aceste orientări, elaborate de un grup de 22 de experți din toată Europa, provenind din diferite discipline și reprezentativi pentru opinia științifică, au fost confirmate în 2008 de miniștrii sportului din statele membre ale UE. Ele reafirmă recomandările OMS privind nivelul minim de activitate fizică, subliniază importanța unei abordări intersectoriale privind HEPA și furnizează 41 de orientări concrete de acțiune. Cartea albă privind sportul (2007)[11] și Cartea albă - Strategie pentru Europa privind problemele de sănătate legate de alimentație, excesul de greutate și obezitate (2007)[12] au subliniat importanța HEPA și au contribuit la consolidarea dezbaterii politice și a schimburilor de bune practici. Cu toate acestea, în ciuda importanței crescute acordate promovării HEPA și a instrumentelor disponibile la nivel național, european și internațional, nivelul inactivității fizice în Uniunea Europeană rămâne în continuare inacceptabil de ridicat (de exemplu, în 2010, 60 % dintre europeni au declarat că nu practică un sport sau exerciții decât rareori sau niciodată[13]). Conform OMS, două treimi din populația adultă a Uniunii nu atinge nivelurile de activitate recomandate. Prin urmare, se estimează că lipsa activității fizice privează europenii, în medie, de peste opt milioane de zile de viață sănătoasă în fiecare an.[14] Chiar dacă datele arată mari discrepanțe între statele membre, majoritatea statelor nu au atins principalul obiectiv de politică, și anume acela de a crește proporția cetățenilor care ating nivelurile de activitate fizică favorabilă sănătății recomandate de OMS și reiterate în Orientările UE privind activitatea fizică. La nivelul Uniunii în ansamblu, politicile de promovare a activității fizice favorabile sănătății ale statelor membre nu au fost eficace. Această situație nu numai că este în contradicție cu Strategia Europa 2020[15], care recunoaște că lupta împotriva inegalităților în materie de sănătate reprezintă o condiție prealabilă pentru creștere și competitivitate, ci este, în același timp, incompatibilă cu ambițiile oficiale ale politicilor Uniunii în domeniul sportului și sănătății. Într-adevăr, cercetarea confirmă existența unui „potențial de acțiune bazat pe diferența dintre fapte și politici” și a determinat lansarea unor apeluri urgente pentru adoptarea unor măsuri privind activitatea fizică considerată o prioritate de sănătate publică de sine stătătoare.[16] Inabilitatea de a inversa tendințele privind inactivitatea fizică se datorează în principal deficiențelor în ceea ce privește modul în care sunt dezvoltate și puse în aplicare politicile de promovare a activității fizice favorabile sănătății. Având în vedere criteriile privind eficacitatea politicilor legate de HEPA, definite în instrumente științifice, următoarele deficiențe au fost confirmate de datele științifice, opiniile experților și rezultatele consultărilor: lipsa unor abordări suficient de intersectoriale în materie de HEPA (inclusiv lipsa colaborării între diferitele ministere și organisme responsabile pentru HEPA); obiective și ținte neclare ale politicilor HEPA și dispoziții insuficiente privind monitorizarea și evaluarea nivelurilor HEPA și a politicilor în materie de HEPA. Deși sunt indispensabile pentru elaborarea și optimizarea politicilor, datele consistente sunt rareori disponibile. HEPA este de-abia la început de drum în ceea ce privește recunoașterea sa ca domeniu de politică de sine stătător și complex care necesită intervenții multisectoriale, precum cele prevăzute în Orientările UE privind activitatea fizică. Până în prezent, activitatea fizică nu a beneficiat de mijloace de persuasiune pentru a obține recunoașterea politică adecvată.[17] Dat fiind că HEPA este un domeniu de politică relativ nou pe agenda guvernelor[18], este necesară o mai bună cunoaștere a factorilor determinanți ai HEPA, fapt esențial pentru a elabora măsuri menite să modifice nivelurile activității fizice, precum și pentru a garanta capacitatea instituțiilor de a promova HEPA. Pentru a face față acestei situații și ținând cont de activitatea experților în contextul punerii în aplicare a Planului de lucru european pentru sport pentru perioada 2011-2014[19] și de contribuții provenind din alte domenii și niveluri de expertiză (de exemplu, sănătate și transport), Consiliul, în concluziile sale din noiembrie 2012 privind promovarea HEPA, a solicitat Comisiei să prezinte o propunere de recomandare a Consiliului care să promoveze o abordare intersectorială bazată pe Orientările UE privind activitatea fizică, inclusiv un cadru suplu de monitorizare. În final, succesul inițiativei va depinde într-o mare măsură de capacitatea de a mobiliza părțile interesate, în special cele care sunt legate în mod direct de activitatea fizică și care dispun de atuuri importante pentru a sensibiliza populația. În consecință, sectorul sportului, în special prin activitățile adresate populației care scot în evidență dimensiunea de „sport pentru toți”, reprezintă un element-cheie pentru orice acțiune de succes de promovare a HEPA. 2. REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI Propunerea se bazează pe activitatea Comisiei și a statelor membre în contextul punerii în aplicare a Planului de lucru pentru sport pentru perioada 2011-2014. Conținutul propunerii, inclusiv cadrul de monitorizare, a făcut obiectul unor consultări ample cu statele membre, experții, părțile interesate și publicul larg din diferite domenii, incluzând sportul, sănătatea, educația și transportul. Părțile interesate au fost consultate la diferite niveluri cu privire la necesitatea promovării activității fizice în contextul Uniunii, precum și cu privire la domeniul de aplicare al acestei acțiuni. În urma Comunicării privind sportul din ianuarie 2011[20] care a inclus o acțiune potențială privind o astfel de propunere, Comisia a prezentat în mod regulat planurile și activitatea în curs pentru această inițiativă factorilor de decizie politică și părților interesate și a solicitat opinii în diferite foruri. În Rezoluția sa privind dimensiunea europeană a sportului din 2 februarie 2012, Parlamentul European a solicitat Uniunii și statelor membre să faciliteze practicarea sportului și să promoveze un stil de viață sănătos, exploatând pe deplin posibilitățile oferite de sport și reducând astfel cheltuielile pentru sănătate.[21] Statele membre au subliniat necesitatea continuării schimburilor de experiență și de bune practici la nivelul Uniunii cu privire la HEPA și s-au declarat favorabile unei noi inițiative politice a Uniunii. Ele au confirmat faptul că este dificil să se obțină implicarea sectoarelor relevante la nivel național și că nu există date solide și au subliniat în același timp necesitatea de a limita sarcina de lucru generată de colectarea datelor. Părțile interesate din sectorul sportului, inclusiv mișcarea sportivă dar și organismele din domeniul sportului, cum ar fi industria articolelor de sport, au încurajat puternic continuarea acțiunilor Uniunii în domeniul HEPA. Ideea că Uniunea are un rol de jucat în promovarea HEPA este împărtășită nu numai de instituțiile Uniunii, de structurile de cooperare existente la nivelul Uniunii în domeniul sportului și sănătății, de experți și părțile interesate din domeniul sportului, dar și de un număr mare de cetățeni ai Uniunii, după cum arată o consultare online din 2010. Comitetul de evaluare a impactului s-a pronunțat în favoarea proiectului de evaluare a impactului la 7 decembrie 2012. Observațiile comitetului au fost luate în considerare în versiunea finală a raportului de evaluare a impactului. 3. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII Temeiul juridic Inițiativa propusă se concentrează asupra HEPA. Această disciplină relativ nouă, care cunoaște o dezvoltare științifică rapidă, combină activitatea fizică, care este strâns legată de sport și exercițiul fizic, pe de o parte, și sănătatea publică, pe de altă parte. Pentru a atinge obiectivele propunerii și pentru a sprijini statele membre în eforturile lor de a promova HEPA, Uniunea poate acționa pe baza a două temeiuri juridice: articolele 165 și 168 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), ambele conferind competențe Uniunii. Articolul 165 prevede că Uniunea „contribuie la promovarea obiectivelor europene ale sportului” și că acțiunea urmărește „să dezvolte dimensiunea europeană a sportului”. Articolul 168 prevede că „acțiunea Uniunii [...] are în vedere îmbunătățirea sănătății publice [...] și prevenirea [...] cauzelor de pericol pentru sănătatea fizică și mentală”. În ambele domenii (sport și sănătate publică), tratatul prevede că, pentru urmărirea acestor obiective, Consiliul, la propunerea Comisiei, poate adopta recomandări. În plus, tratatul autorizează în mod specific Comisia să adopte „orice inițiativă utilă” pentru a promova coordonarea politicilor între statele membre în domeniul sănătății publice, în special „inițiative menite să stabilească orientările și indicatorii, să organizeze schimbul celor mai bune practici și să pregătească elementele necesare pentru supravegherea și evaluarea periodice.” Recomandarea propusă are rolul de a consolida eforturile statelor membre în domeniul promovării HEPA și de a le sprijini prin oferirea unui cadru de monitorizare a politicilor lor. Recomandarea urmărește să întărească cooperarea și coordonarea politicilor între statele membre și să permită noi schimburi de bune practici în cadrul structurilor relevante ale Uniunii pentru sport și sănătate. Această recomandare respectă drepturile fundamentale și principiile care sunt recunoscute de Carta drepturilor fundamentale a UE. Rezumatul inițiativei propuse Ca urmare a solicitării Consiliului, prezenta recomandare stabilește principalele elemente ale unor politici coerente, intersectoriale și bazate pe date științifice pentru promovarea HEPA și, prin urmare, are rolul de a sprijini eforturile statelor membre de a permite cetățenilor să devină activi sau să își sporească activitatea fizică. Recomandarea indică în mod clar că, pentru a se bucura de succes, politicile de promovare a HEPA trebuie să se bazeze pe o abordare intersectorială. Recomandarea ține cont de faptul că statele membre, deși împărtășesc obiective comune și respectă drepturile fundamentale, stabilesc priorități diferite cu privire la HEPA ca urmare a unor contexte sociale, economice și culturale diferite și, prin urmare, adoptă abordări diferite privind politicile. Dispozițiile privind coordonarea politicilor la nivelul Uniunii au rolul de sprijini statele membre în eforturile lor de a dezvolta și de a pune în aplicare politici eficace în materie de HEPA. Cadrul de monitorizare, inclusiv indicatorii elaborați de experții HEPA, este conceput ca un instrument suficient de flexibil pentru a permite elaborarea politicilor în acest context. O descriere detaliată a modului de funcționare a indicatorilor și a surselor de date este oferită în documentul de lucru al Comisiei care însoțește prezenta propunere. Recomandarea invită statele membre: · să dezvolte o strategie națională și un plan de acțiune corespondent, precum și instrumente adecvate de promovare intersectorială a HEPA, inspirate din Orientările UE privind activitatea fizică; · să monitorizeze nivelurile activității fizice și punerea în aplicare a politicilor HEPA, folosind cadrul de monitorizare și indicatorii stabiliți în anexa la recomandare, în funcție de circumstanțele lor naționale; · să coopereze strâns unele cu altele și cu Comisia prin participarea la un schimb regulat de informații și bune practici cu privire la promovarea HEPA, în cadrul structurilor relevante la nivelul Uniunii; Recomandarea invită Comisia: · să sprijine statele membre în eforturile lor de a promova în mod eficace HEPA și de a dezvolta și pune în aplicare politici coerente cu orientările UE privind activitatea fizică; · să ofere sprijin pentru instituirea și funcționarea cadrului de monitorizare, pe baza formelor existente de monitorizare și de colectare de date în acest domeniu; · pe baza informațiilor oferite de statele membre, Comisia trebuie să prezinte rapoarte regulate privind progresele înregistrate cu privire la punerea în aplicare a recomandării. Chiar dacă recomandarea vizează în primul rând autoritățile publice din statele membre responsabile pentru promovarea HEPA, în cele din urmă ea va permite sensibilizarea publicului larg (copii, populația activă, persoane de vârsta a treia), încurajând punerea în aplicare a unor politici intersectoriale care vor da posibilitatea cetățenilor să practice activități fizice. Inițiativa urmărește și mobilizarea părților interesate, inclusiv a celor direct implicate în activitățile fizice, cum ar fi organizațiile sportive. Subsidiaritate Chiar dacă responsabilitatea principală privind promovarea HEPA și pentru definirea politicilor în materie de sport și sănătate revine statelor membre, acțiunea Uniunii poate aduce o valoare adăugată semnificativă în comparație cu acțiunile pe care statele membre le-ar putea realiza pe cont propriu. Uniunea poate oferi un nou elan politic pentru adoptarea unor acțiuni focalizate asupra HEPA. Instituirea unor politici HEPA mai eficace va avea consecințe favorabile în alte domenii de politică în care statele membre au convenit să stabilească obiective comune. Contribuind la reducerea costurilor sociale și economice semnificative ale inactivității fizice și acționând asupra factorilor-cheie esențiali pentru îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate, pentru sănătatea forței de muncă și pentru o productivitate sporită, aceste politici vor întări capacitatea statelor membre de a atinge obiectivele stabilite în Strategia Europa 2020. Politicile vor oferi soluții și în ceea ce privește cauzele inegalităților din domeniul sănătății, ceea ce, după cum se subliniază în strategie, reprezintă o condiție prealabilă pentru creștere și competitivitate. De asemenea, instituirea unor politici îmbunătățite în domeniul HEPA va oferi un răspuns invitațiilor lansate recent de Consiliu și Parlament de a acționa în vederea sprijinirii unor stiluri de viață sănătoase, incluzând activitatea fizică și practicarea unui sport, pentru a combate mortalitatea prematură, morbiditatea și handicapul în Uniune. Concluziile privind HEPA adoptate în noiembrie 2012 de Consiliu formulează aceste solicitări într-un mod și mai explicit. Evaluarea punerii în aplicare a Strategiei europene privind nutriția, obezitatea și problemele de sănătate provocate de excesul de greutate (Evaluation of the implementation of the Strategy for Europe on Nutrition, Obesity and Overweight-related Health issues), publicată recent, sprijină, de asemenea, o inițiativă politică la nivel european și încurajează Comisia să acorde mai multă vizibilitate inițiativelor recente privind activitatea fizică.[22] Recomandarea se concentrează asupra consolidării coordonării între statele membre, prin schimburi de experiență, învățare reciprocă și diseminarea bunelor practici, fapt care este deosebit de util având în vedere diferențele importante care există în prezent între statele membre cu privire la prioritatea acordată HEPA, abordările alese și mecanismele de coordonare a politicilor naționale. Sprijinul și coordonarea Uniunii vor contribui la îmbunătățirea capacității statelor membre de a promova HEPA în toate sectoarele și de a elabora politici care asigură intervenții mai bune. Uniunea este bine plasată pentru a îmbunătăți dispozițiile privind monitorizarea și evaluarea HEPA și a politicilor HEPA și, prin urmare, de a ajuta statele membre să își măsoare evoluția în timp. Cadrul de monitorizare va oferi statelor membre datele științifice care să le permită să justifice adoptarea unor abordări de promovare a HEPA mai bine direcționate. Recomandarea propusă se bazează pe strategiile și instrumentele existente, dezvoltate la nivel internațional, în special pe Strategia globală a OMS privind alimentația, activitatea fizică și sănătatea din mai 2004[23], pe Recomandările mondiale din 2010 care recomandă adulților cel puțin 150 de minute de activitate fizică de intensitate moderată pe săptămână[24] și pe consensul mondial obținut de Adunarea Mondială a Sănătății la 27 mai 2013, exprimat prin „Rezoluția omnibuz privind bolile netransmisibile”[25]. Recomandarea ține cont de cooperarea cu Biroul regional pentru Europa al OMS în ceea ce privește Strategia europeană privind nutriția, obezitatea și problemele de sănătate provocate de excesul de greutate și evaluarea acestui document din 2013[26]. Recomandarea are rolul de a îmbunătăți în continuare instrumentele dezvoltate pentru monitorizarea activității fizice, în special baza de date europeană a OMS privind nutriția, obezitatea și activitatea fizică (NOPA)[27]. Informațiile și datele care urmează să fie furnizate de statele membre în acest context sunt în mare parte deja disponibile și au fost obținute în cadrul unor sondaje sau proiecte existente; o serie de indicatori sunt deja folosiți. Colectarea datelor va necesita eforturi suplimentare numai în cazul unui număr foarte limitat de indicatori, în special în etapa inițială a cadrului de monitorizare. Se estimează că procesul se va ameliora în timp, pe măsură ce capacitatea statelor membre va crește. Cadrul de monitorizare ar trebui să fie pus în aplicare în strânsă cooperare cu OMS și cu sprijinul experților în domeniul HEPA. 4. IMPLICAȚIILE BUGETARE Este dificil să se calculeze bugetul alocat în prezent politicilor HEPA deoarece costurile promovării HEPA sunt distribuite între diferitele ministere și autorități naționale, precum și între diverse ONG-uri și sectorul privat. În plus, cheltuielile privind HEPA nu sunt înregistrate în totalitate peste tot în Uniune. Această dificultate este accentuată de faptul că HEPA are un caracter intersectorial, că multe politici prezintă o legătură tangențială cu HEPA și că politicile care promovează HEPA adesea nu au ca obiectiv principal promovarea HEPA. În cele din urmă, costurile legate de punerea în aplicare a politicilor HEPA care decurg din această inițiativă vor fi suportate de statele membre. Costurile administrative ale statelor membre vor fi generate în principal de cerințele de raportare impuse de cadrul suplu de monitorizare. Ele vor fi reduse în primul an și se vor reduce și mai mult după ce mecanismul va deveni pe deplin operațional, dat fiind că personalul se va familiariza cu monitorizarea și disponibilitatea datelor se va îmbunătăți în timp.[28] Costurile care vor fi suportate din bugetul Uniunii sunt cele legate de instituirea și funcționarea mecanismului de monitorizare, precum și cele legate de acordarea de sprijin statelor membre pentru activități de monitorizare, sub formă de consolidare a capacității. Aceste costuri vor fi acoperite de capitolul privind sportul din programul Erasmus+ pentru perioada 2014-2020.[29] În plus, bugetul Uniunii va acoperi organizarea întâlnirilor grupurilor de experți la nivelul Uniunii. 2013/0291 (NLE) Propunere de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind promovarea intersectorială a activității fizice de îmbunătățire a stării de sănătate CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 165 și 168, având în vedere propunerea Comisiei Europene, întrucât: (1) Beneficiile activității și exercițiilor fizice de-a lungul vieții sunt extrem de importante. Ele constau în reducerea riscului apariției bolilor cardiovasculare, a anumitor tipuri de cancer și de diabet, îmbunătățirea sănătății sistemului muscular și osos și a controlului greutății corporale, precum și efecte pozitive asupra evoluției sănătății mentale și a proceselor cognitive. Activitatea fizică, astfel cum este recomandată de către Organizația Mondială a Sănătății (OMS), este importantă pentru toate categoriile de vârstă, în special pentru copii, populația activă și persoanele în vârstă. (2) Dat fiind că activitatea fizică este o condiție necesară pentru un stil de viață sănătos și pentru o forță de muncă sănătoasă, ea contribuie la atingerea obiectelor-cheie definite în Strategia Europa 2020[30], în special cu privire la creștere, productivitate și sănătate. (3) Deși eforturile de promovare a activității fizice de îmbunătățire a stării de sănătate (health-enhancing physical activity, denumită în continuare HEPA) au fost intensificate în ultimii ani de autoritățile publice din unele state membre, nivelurile inactivității fizice în Uniunea Europeană continuă să rămână inacceptabil de ridicate. Majoritatea europenilor nu fac suficientă activitate fizică, iar 60 % nu practică niciodată un sport sau exerciții fizice sau fac acest lucru rareori[31]. Lipsa activității fizice în timpul liber tinde să fie mai des întâlnită în grupurile socioeconomice defavorizate. În prezent, nu există indicații că aceste tendințe negative vor fi inversate la nivelul Uniunii în ansamblu. (4) Lipsa activității fizice a fost identificată drept un factor de risc major pentru mortalitate prematură și boli în țările cu venituri ridicate din întreaga lume, acest fenomen cauzând peste un milion de decese pe an doar în Europa[32]. Efectele negative ale lipsei activității fizice în Uniunea Europeană sunt bine documentate, la fel ca și costurile economice directe și indirecte legate de lipsa activității fizice și problemele de sănătate asociate, în special ținând cont de îmbătrânirea rapidă a majorității societăților europene. (5) În ceea ce privește nivelurile activității fizice, există discrepanțe importante între statele membre. În timp ce unele state au înregistrat o creștere importantă a proporției de cetățeni care ating nivelul minim de activitate fizică recomandat, numeroase alte state nu au înregistrat progrese sau chiar au regresat. Politicile actuale s-au dovedit ineficiente în ceea ce privește reducerea nivelurilor de inactivitate fizică la nivelul Uniunii în ansamblu. Există un potențial imens de a învăța din abordările de succes privind dezvoltarea și punerea în aplicare a politicilor HEPA. (6) O serie de domenii de politică, în special sportul și sănătatea, pot contribui la promovarea activității fizice și pot oferi cetățenilor Uniunii noi posibilități de a deveni activi din punct de vedere fizic. Pentru ca acest potențial să fie exploatat pe deplin și, prin urmare, pentru ca nivelurile activității fizice să crească, este necesară o abordare intersectorială strategică în domeniul promovării HEPA, inclusiv prin implicarea ministerelor, organismelor și organizațiilor relevante. Disponibilitatea unor date mai bune și mai numeroase privind nivelurile activității fizice și privind politicile de promovare a HEPA reprezintă un element esențial pentru susținerea acestui proces și o condiție necesară pentru evaluarea politicii, menită să ducă la dezvoltarea și punerea în aplicare în viitor a unor politici mai eficace. Totuși, în mare parte, aceste date nu sunt disponibile. (7) Orientările UE privind activitatea fizică[33], confirmate de miniștrii sportului din UE în cadrul întâlnirii informale din decembrie 2008 și în cadrul Consiliului în noiembrie și decembrie 2012[34], pledează pentru o abordare intersectorială care înglobează toate domeniile tematice responsabile cu promovarea HEPA. Punerea în aplicare a acestor orientări în statele membre rămâne fragmentară. (8) Comunicarea privind dezvoltarea dimensiunii europene a sportului din 2011[35] a invitat Comisia și statele membre ca, pe baza Orientărilor UE privind activitatea fizică, să continue progresele în ceea ce privește elaborarea unor orientări naționale, inclusiv a unui proces de reexaminare și coordonare, și să țină cont de recomandarea Consiliului în acest domeniu. (9) Rezoluția Consiliului privind Planul de lucru european pentru sport pentru perioada 2011-2014[36] a recunoscut necesitatea de a întări cooperarea între Comisie și statele membre în câteva domenii prioritare din sectorul sportului, inclusiv în ceea ce privește promovarea HEPA. În iulie 2012, grupul de experți pentru sport, sănătate și participare s-a declarat favorabil unei noi inițiative a Uniunii de promovare a HEPA. (10) Concluziile Consiliului din 27 noiembrie 2012 privind promovarea HEPA au recunoscut necesitatea unor acțiuni suplimentare la nivelul Uniunii și au solicitat Comisiei să prezinte o propunere de recomandare a Consiliului, incluzând un cadru suplu de monitorizare bazat pe o serie de indicatori care acoperă domeniile tematice din Orientările UE privind activitatea fizică. ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE: (1) Statele membre ar trebui: – să depună eforturi pentru a promova politici eficace în materie de HEPA prin elaborarea unei abordări intersectoriale care înglobează domenii de politică precum sportul, sănătatea, educația, mediul și transporturile, astfel cum sunt descrise în Orientările UE privind activitatea fizică și în conformitate cu specificitățile naționale. Această acțiune ar trebui să includă: – adoptarea unei strategii naționale privind promovarea HEPA, ținând cont de diferitele categorii sociale și respectând principiul nediscriminării și al egalității de șanse între femei și bărbați; – adoptarea unui plan de acțiune corespunzător; – să monitorizeze nivelurile activității fizice și politicile HEPA, folosind cadrul suplu de monitorizare [37] și indicatorii stabiliți în anexa la prezenta recomandare, în funcție de circumstanțele lor naționale; – La șase luni de la adoptarea prezentei recomandări, statele membre ar trebui să desemneze puncte naționale de contact în domeniul HEPA, care vor sprijini cadrul de monitorizare mai sus menționat, și ar trebui să informeze Comisia cu privire la desemnarea lor. Punctele naționale de contact în domeniul HEPA vor avea în special rolul de a coordona procesul de punere la dispoziție a datelor privind activitatea fizică care sunt necesare pentru cadrul de monitorizare; datele ar trebui să fie adăugate în baza de date OMS existentă privind nutriția și activitatea fizică (NOPA); de asemenea, ele ar trebui să faciliteze cooperarea între servicii cu privire la politicile HEPA; – să coopereze strâns între ele și cu Comisia printr-un schimb regulat de informații și de bune practici cu privire la promovarea HEPA în cadrul structurilor relevante pentru sănătate și sport la nivelul Uniunii, ca bază pentru coordonarea consolidată a politicilor. (2) Comisia ar trebui să ia următoarele măsuri: – să sprijine statele membre în procesul de adoptare a unor strategii naționale, să dezvolte abordări intersectoriale ale politicilor HEPA și să pună în aplicare planuri de acțiune corespunzătoare prin facilitarea schimbului de informații, a învățării reciproce eficace, a colaborării în rețea și a identificării unor abordări de succes privind promovarea HEPA; – să ofere sprijin pentru instituirea și funcționarea cadrului de monitorizare a HEPA, pe baza formelor existente de monitorizare și de colectare de date în acest domeniu, prin următoarele acțiuni: – acordarea, cu ajutorul experților științifici, a unui sprijin bine direcționat pentru consolidarea capacităților și activități de formare centrelor naționale de referință în domeniul HEPA și, dacă este cazul, acordarea de sprijin și altor reprezentanți ai autorităților publice relevante; – examinarea posibilității de a utiliza datele colectate pentru a produce statistici europene[38] privind nivelurile activității fizice, o dată la doi ani; – să sprijine OMS în vederea dezvoltării în continuare a aspectelor legate de activitatea fizică din baza de date NOPA, prin adaptarea acesteia la cadrul de monitorizare stabilit în anexa la prezenta recomandare; – să sprijine OMS și să colaboreze îndeaproape cu aceasta pentru a pregăti și a publica sinteze privind HEPA pentru fiecare țară și o analiză a tendințelor în materie de HEPA; – să prezinte rapoarte la fiecare trei ani cu privire la progresele înregistrate privind punerea în aplicare a prezentei recomandări, pe baza informațiilor oferite în contextul mecanismului de raportare stabilit în cadrul de monitorizare și pe baza altor informații relevante privind dezvoltarea și punerea în aplicare a politicilor HEPA, oferite de statele membre; – să efectueze o evaluare a punerii în aplicare a recomandării Consiliului după șase ani. Adoptată la Bruxelles, Pentru Consiliu Președintele ANEXĂ Indicatori propuși pentru evaluarea punerii în aplicare a orientărilor UE privind activitatea fizică Domeniile tematice ale orientărilor || Indicatorii propuși Recomandări și orientări internaționale în materie de activitate fizică (orientările 1 și 2) || 1. Recomandare națională privind activitatea fizică pentru sănătate 2. Adulți care ating recomandarea minimă a OMS privind activitatea fizică pentru sănătate 3. Copii și adolescenți care ating recomandarea minimă a OMS privind activitatea fizică pentru sănătate Abordare intersectorială (orientările 3-5) || 4. Mecanism național de coordonare privind promovarea HEPA 5. Finanțare acordată în mod specific promovării HEPA „Sport” (orientările 6-13) || 6. Politică și/sau plan de acțiune național privind „sportul pentru toți” 7. Programul „Cluburi sportive pentru sănătate” 8. Cadru pentru promovarea posibilităților de ameliorare a accesului la spațiile de agrement și instalațiile sportive acordate categoriilor socioeconomice defavorizate 9. Grupuri-țintă vizate de politica națională în materie de HEPA „Sănătate” (orientările 14-20) || 10. Monitorizarea și supravegherea activității fizice 11. Sfaturi privind activitatea fizică 12. Formare privind activitatea fizică în programele de cursuri adresate personalului specializat din domeniul sănătății „Educație” (orientările 21-24) || 13. Educația fizică în învățământul primar și secundar 14. Programe de promovare a activității fizice în școli 15. HEPA în cursurile de formare adresate profesorilor de educație fizică 16. Programe de promovare a deplasării active între domiciliu și școală „Mediu, urbanism și siguranță publică” (orientările 25-32) || 17. Nivelul înregistrat în ceea ce privește ciclismul/mersul pe jos 18. Orientări europene privind îmbunătățirea infrastructurilor pentru activități fizice în timpul liber „Mediul de lucru” (orientările 33-34) || 19. Programe de promovare a deplasării active între domiciliu și locul de muncă || 20. Programe de promovare a activității fizice la locul de muncă „Persoanele de vârsta a treia” (orientările 35-37) || 21. Programe pentru acțiuni locale menite să promoveze activitatea fizică în rândul persoanelor de vârsta a treia „Indicatori / evaluare” (orientarea 38) || 22. Politici naționale în materie de HEPA care includ un plan de evaluare „Sensibilizarea publicului” (orientarea 39) || 23. Existența unei campanii naționale de sensibilizare privind activitatea fizică FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ 1. CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI 1.1. Denumirea propunerii/inițiativei Propunere de Recomandare a Consiliului privind promovarea intersectorială a activității fizice de îmbunătățire a stării de sănătate 1.2. Domeniul (domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB[39] Educație și cultură Sport / Linie bugetară 15 01 02 11 1.3. Tipul propunerii/inițiativei ■ Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune nouă ¨ Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune nouă ca urmare a unui proiect-pilot/a unei acțiuni pregătitoare[40] ¨ Propunere/inițiativă care se referă la prelungirea unei acțiuni existente ¨ Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune reorientată către o acțiune nouă 1.4. Obiective 1.4.1. Obiectiv(e) strategic(e) multianual(e) al(e) Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă Obiectivul general al prezentei propuneri este de a contribui la ameliorarea stării de sănătate și a productivității societății prin creșterea nivelurilor activității fizice de îmbunătățire a stării de sănătate (HEPA) în UE. Costurile operaționale generate de propunerea de Recomandare a Consiliului vor fi acoperite de capitolul privind sportul din programul Erasmus+ (a se vedea fișa financiară corespunzătoare). Prezenta fișă financiară legislativă se referă doar la costurile pentru grupul de experți, și anume la cheltuielile administrative. 1.4.2. Obiectiv(e) specific(e) și activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză Obiectiv specific: obiectivul grupului de experți este: - de a acorda un sprijin bine direcționat pentru consolidarea capacităților și activități de formare centrelor naționale de referință în domeniul HEPA și, dacă este cazul, și altor reprezentanți ai autorităților publice relevante; - de a sprijini OMS în vederea dezvoltării în continuare a aspectelor legate de activitatea fizică în baza de date NOPA, prin adaptarea acesteia la cadrul de monitorizare stabilit în anexa la recomandare; - de a sprijini OMS și să colaboreze îndeaproape cu aceasta pentru a pregăti și a publica sinteze privind HEPA pentru fiecare țară și o analiză a tendințelor în materie de HEPA Activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză Activitatea ABB 15.05: Încurajarea și promovarea cooperării în domeniul tineretului și al sportului 1.4.3. Rezultatul (rezultatele) și impactul preconizate A se preciza efectele pe care propunerea/inițiativa ar trebui să le aibă asupra beneficiarilor vizați/grupurilor vizate. Grupul de experți va efectua următoarele activități: - va acorda sprijin pentru consolidarea capacităților și activități de formare centrelor naționale de referință în domeniul HEPA și altor reprezentanți ai autorităților publice relevante; - va sprijini OMS în vederea dezvoltării în continuare a aspectelor legate de activitatea fizică în baza de date NOPA; - va sprijini OMS pentru a pregăti și a publica sinteze privind HEPA pentru fiecare țară și o analiză a tendințelor în materie de HEPA. Cheltuielile vizate în prezenta fișă financiară legislativă acoperă costurile întâlnirilor grupului de experți legate de recomandare, prin urmare ele constituie doar cheltuieli administrative. Cheltuielile operaționale sunt acoperite de capitolul privind sportul din Programul Erasmus+ 1.4.4. Indicatori de rezultat și de impact - Instituirea și funcționarea unui cadru de monitorizare HEPA la nivelul UE; - Prezentarea regulată de rapoarte privind HEPA statelor membre. 1.5. Motivul (motivele) propunerii/inițiativei 1.5.1. Cerințe de îndeplinit pe termen scurt sau lung În ceea ce privește grupul de experți, nu trebuie îndeplinite cerințe speciale. 1.5.2. Valoarea adăugată a implicării UE Un astfel de grup de experți nu ar putea fi constituit fără implicarea UE. După cum se explică în evaluarea impactului acestei inițiative, acțiunea UE poate aduce o valoare adăugată semnificativă în raport cu acțiunile pe care statele membre pot să le realizeze pe cont propriu. Grupul de experți va reprezenta principalul organism pentru discutarea și dirijarea punerii în aplicare a recomandării, precum și forul de coordonare a politicilor de promovare a HEPA. 1.5.3. Învățăminte desprinse din experiențele anterioare similare Primul plan de lucru european pentru sport, care a fost adoptat de Consiliul UE în mai 2011 și care acoperă perioada 2011-2014, a instituit șase grupuri de experți în domeniul sportului. Unul dintre aceste grupuri, grupul de experți privind sportul, sănătatea și participarea, a participat în mod activ la elaborarea ideilor care stau la baza propunerii Comisiei de recomandare a Consiliului în domeniul HEPA. Prin urmare, această inițiativă se bazează în mod direct pe această experiență. 1.5.4. Coerența și posibila sinergie cu alte instrumente relevante Propunerea este pe deplin compatibilă cu programul Erasmus+ și cu Planul de lucru european pentru sport, ambele menționând HEPA ca domeniu de acțiune prioritar. 1.6. Durata acțiunii și impactul financiar al acesteia ■ Propunere/inițiativă pe durată determinată – ¨ Propunere/inițiativă în vigoare din [ZZ/LL]AAAA până la [ZZ/LL]AAAA – ■ Impact financiar din 2014 până în 2020 ¨ Propunere/inițiativă cu durată nelimitată – Punere în aplicare cu o perioadă de creștere în intensitate din AAAA până în AAAA, – urmată de o perioadă de funcționare în regim de croazieră. 1.7. Modul (modurile) de gestionare preconizat(e)[41] Pe baza bugetului pentru 2014 ■ Gestiune centralizată directă de către Comisie – ■ prin serviciile sale (DG EAC) – ¨ prin agenții executive; ¨ Gestiune partajată cu state membre ¨ Gestiune centralizată indirectă, cu delegarea sarcinilor de execuție: – ¨ țărilor terțe sau organismelor pe care le-au desemnat; – ¨ organizațiilor internaționale și agențiilor lor (a se specifica); – ¨BEI și Fondului european de investiții; – ¨ organismelor menționate la articolele 208 și 209 din Regulamentul financiar; – ¨ organismelor de drept public; – ¨ organismelor de drept privat având o misiune de serviciu public, în măsura în care oferă garanții financiare adecvate; – ¨ organismelor de drept privat ale statelor membre, care au fost însărcinate cu punerea în aplicare a unui parteneriat public-privat și care oferă garanții financiare adecvate; – ¨ persoanelor cărora li se încredințează executarea unor acțiuni specifice în domeniul PESC, în temeiul titlului V din Tratatul privind Uniunea Europeană, identificate în actul de bază relevant. – Dacă se indică mai multe moduri de gestionare, se furnizează detalii suplimentare în secțiunea „Observații“. Observații 2. MĂSURI DE GESTIONARE 2.1. Dispoziții în materie de monitorizare și raportare Experții se vor întâlni de trei ori pe an; după fiecare întâlnire va fi redactat un raport. 2.2. Sistemul de gestiune și control 2.2.1. Riscul (riscurile) identificat(e) – se aplică normele standard ale Comisiei privind gestionarea grupurilor de experți. 2.2.2. Informații privind sistemul de control intern instituit – se aplică normele standard ale Comisiei privind gestionarea grupurilor de experți. 2.2.3. Estimarea costurilor și a beneficiilor controalelor și evaluarea nivelului preconizat al riscului de eroare – se aplică normele standard ale Comisiei privind gestionarea grupurilor de experți. 2.3. Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilor A se specifica măsurile de prevenire și protecție existente sau preconizate – se aplică normele standard ale Comisiei privind gestionarea grupurilor de experți. 3. IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI 3.1. Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia (liniile) bugetară (bugetare) de cheltuieli afectată (afectate) · Linii bugetare de cheltuieli existente În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual și a liniilor bugetare. Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul cheltuielilor || Contribuție Număr […]Rubrica………………………………………...……….] || Dif./Nedif. ([42]) || Țări AELS[43] || Țări candidate[44] || Țări terțe || În sensul articolului 21 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul financiar || Buget global DG EAC 15.01.02.11 (întâlnirile experților) || Nedif. || NU || NU || NU || NU · Noi linii bugetare solicitate – nu se aplică În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual și a liniilor bugetare. Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul cheltuielilor || Contribuție Număr […]Rubrica………………………………………...……….] || Dif./Nedif. || Țări AELS || Țări candidate || Țări terțe || În sensul articolului 21 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul financiar || […][XX.YY.YY.YY] || || NU || NU || NU || NU 3.2. Impactul estimat asupra cheltuielilor Costurile părții operaționale a inițiativei sunt acoperite de capitolul privind sportul din Programul Erasmus+ (linie bugetară 15.02.03); prezenta fișă financiară legislativă se referă exclusiv la cheltuielile administrative. 3.2.1. Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor milioane EUR (cu 3 zecimale) Rubrica din cadrul financiar multianual || Număr || […][Rubrica……………...……………………………………………………………….] DG || || || An 2014 || An 2015 || An 2016 || An 2017 || 2018 2019 2020 || TOTAL  Credite operaționale || || || || || || || || Numărul liniei bugetare 15. || Angajamente || (1) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Plăți || (2) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Plăți || (2a) || || || || || || || || Credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul anumitor programe[45] || || || || || || || || Numărul liniei bugetare || || (3) || || || || || || || || TOTAL credite pentru DG <….> || Angajamente || =1+1a +3 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Plăți || =2+2a +3 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||  TOTAL credite operaționale || Angajamente || (4) || || || || || || || || Plăți || (5) || || || || || || || ||  TOTAL credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul anumitor programe || (6) || || || || || || || || TOTAL credite în cadrul RUBRICII <….> din cadrul financiar multianual || Angajamente || =4+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Plăți || =5+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 În cazul în care propunerea/inițiativa afectează mai multe rubrici: nu se aplică  TOTAL credite operaționale || Angajamente || (4) || || || || || || || || Plăți || (5) || || || || || || || ||  TOTAL credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul anumitor programe || (6) || || || || || || || || TOTAL credite în cadrul RUBRICILOR 1 - 4 din cadrul financiar multianual (suma de referință) || Angajamente || =4+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Plăți || =5+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Rubrica din cadrul financiar multianual || 5 || „Cheltuieli administrative” milioane EUR (cu 3 zecimale) || || || An 2014 || An 2015 || An 2016 || An 2017 || 2018 2019 2020 || TOTAL DG EAC ||  Resurse umane || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0  Alte cheltuieli administrative || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 TOTAL DG EAC || Credite || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 TOTAL credite în cadrul RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual || (Total angajamente = Total plăți) || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 milioane EUR (cu 3 zecimale) || || || An 2014 || An 2015 || An 2016 || An 2017 || 2018 2019 2020 || TOTAL TOTAL credite în cadrul RUBRICILOR 1 - 5 din cadrul financiar multianual || Angajamente || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 Plăți || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 3.2.2. Impactul estimat asupra creditelor operaționale – ■ Partea din propunere/inițiativă care este acoperită de prezenta fișă financiară legislativă nu necesită folosirea creditelor operaționale. Creditele operaționale rezultând din recomandarea propusă sunt acoperite de fișa financiară legislativă pentru Programul Erasmus + (a se vedea mai jos). – ¨ Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite operaționale, conform explicațiilor de mai jos: Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale) Obiective și realizări ò || || || An N || An N+1 || An N+2 || An N+3 || A se menționa numărul de ani necesar pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6) || TOTAL REALIZĂRI Tip[46] || Costul mediu || Nu || Cost || Nu || Cost || Nu || Cost || Nu || Cost || Nu || Cost || Nu || Cost || Nu || Cost || Număr total || Costuri totale OBIECTIVUL SPECIFIC NR. 1[47]… || || || || || || || || || || || || || || || || - Realizare || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Realizare || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Realizare || || || || || || || || || || || || || || || || || || Subtotal pentru obiectivul specific nr. 1 || || || || || || || || || || || || || || || || OBIECTIVUL SPECIFIC NR. 2 … || || || || || || || || || || || || || || || || - Realizare || || || || || || || || || || || || || || || || || || Subtotal pentru obiectivul specific nr. 2 || || || || || || || || || || || || || || || || COSTURI TOTALE || || || || || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Impactul estimat asupra creditelor cu caracter administrativ 3.2.3.1. Sinteză – ¨ Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite administrative – ■ Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite administrative, conform explicațiilor de mai jos: milioane EUR (cu 3 zecimale) || An 2014 || An 2015 || An 2016 || An 2017 || 2018 2019 2020 || TOTAL RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || || || || || || || || Resurse umane || Nu se aplică. || Nu se aplică. || Nu se aplică. || Nu se aplică. || Nu se aplică. || Nu se aplică. || Nu se aplică. || Nu se aplică. Alte cheltuieli administrative || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 Subtotal RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 În afara RUBRICII 5[48] din cadrul financiar multianual || || || || || || || || Resurse umane || Nu se aplică. || Nu se aplică. || Nu se aplică. || Nu se aplică. || Nu se aplică. || Nu se aplică. || Nu se aplică. || Nu se aplică. Alte cheltuieli de natură administrativă || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Subtotal în afara RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 TOTAL || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 Necesarul de resurse umane va fi acoperit de efectivele de personal ale DG-ului în cauză alocate deja gestionării acțiunii și/sau realocate intern în cadrul DG-ului, completate, după caz, prin resurse suplimentare ce ar putea fi alocate DG-ului care gestionează acțiunea în cadrul procedurii de alocare anuală și în lumina constrângerilor bugetare. 3.2.3.2. Necesarul de resurse umane estimat – – ■ Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de resurse umane. – ¨ Propunerea/inițiativa implică utilizarea de resurse umane, conform explicațiilor de mai sus: Estimarea trebuie exprimată în unități echivalente normă întreagă || || An N || An N+1 || An N+2 || An N+3 || A se menționa numărul de ani necesar pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6) ||  Posturi din schema de personal (posturi de funcționari și de agenți temporari) || || || XX 01 01 01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei) || || || || || || || || XX 01 01 02 (în delegații) || || || || || || || || XX 01 05 01 (cercetare indirectă) || || || || || || || || 10 01 05 01 (cercetare directă) || || || || || || ||  Personal extern (în echivalent normă întreagă: ENI)[49] || || XX 01 02 01 (AC, INT, END din „pachetul global”) || || || || || || || || XX 01 02 02 (AC, INT, JED, AL și END în delegații) || || || || || || || || XX 01 04 yy[50] || - la sediu || || || || || || || || - în delegații || || || || || || || || XX 01 05 02 (AC, INT, END în cadrul cercetării indirecte) || || || || || || || || 10 01 05 02 (AC, INT, END în cadrul cercetării directe) || || || || || || || || Alte linii bugetare (a se preciza) || || || || || || || || TOTAL || || || || || || || XX este domeniul de politică sau titlul din buget în cauză. Necesarul de resurse umane va fi acoperit de efectivele de personal ale DG-ului în cauză alocate deja gestionării acțiunii și/sau realocate intern în cadrul DG-ului, completate, după caz, prin resurse suplimentare ce ar putea fi alocate DG-ului care gestionează acțiunea în cadrul procedurii de alocare anuală și în lumina constrângerilor bugetare. Descrierea sarcinilor care trebuie efectuate: Funcționari și agenți temporari || Personal extern || 3.2.4. Compatibilitatea cu cadrul financiar multianual actual – ■ Propunerea/inițiativa este compatibilă cu cadrul financiar multianual actual. – ¨ Propunerea/inițiativa necesită o reprogramare a rubricii corespunzătoare din cadrul financiar multianual. A se explica reprogramarea necesară, precizându-se liniile bugetare în cauză și sumele aferente. – ¨ Propunerea/inițiativa necesită recurgerea la instrumentul de flexibilitate sau la revizuirea cadrului financiar multianual[51]. A se explica necesitatea efectuării acestei acțiuni, precizând rubricile și liniile bugetare în cauză, precum și sumele aferente. 3.2.5. Participarea terților la finanțare – ■ Propunerea/inițiativa nu prevede cofinanțare din partea terților. – Propunerea/inițiativa prevede cofinanțare, estimată în cele ce urmează: Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale) || An N || An N+1 || An N+2 || An N+3 || A se menționa numărul de ani necesar pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6) || Total A se preciza organismul care asigură cofinanțarea || || || || || || || || TOTAL credite cofinanțate || || || || || || || || 3.3. Impactul estimat asupra veniturilor – ■ Propunerea/inițiativa nu are impact financiar asupra veniturilor. – ¨ Propunerea/inițiativa are următorul impact financiar: – ¨ asupra resurselor proprii – ¨ asupra diverselor venituri milioane EUR (cu 3 zecimale) Linia bugetară pentru venituri: || Credite disponibile pentru exercițiul bugetar în curs || Impactul propunerii/inițiativei[52] An N || An N+1 || An N+2 || An N+3 || A se menționa numărul de ani necesar pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6) Articolul …... || || || || || || || || Pentru diversele venituri alocate, a se preciza linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli afectată (afectate). A se preciza metoda de calcul a impactului asupra veniturilor. [1] Printre acestea se numără reducerea riscului apariției bolilor cardiovasculare, a anumitor tipuri de cancer și a diabetului de tip 2, precum și îmbunătățirea sănătății sistemului muscular și osos și a controlului greutății corporale. A se vedea, de exemplu: The Lancet, volumul 380, nr. 9838, p. 219-229, 21 iulie 2012. [2] Health at a glance, Europe 2012 (Sănătatea pe scurt: Europa 2012), OCDE. [3] Physical Activity Guidelines Advisory Committee Report 2008, (Raportul Comitetului consultativ privind orientările în domeniul activității fizice), Departamentul SUA pentru sănătate și servicii sociale. [4] Global Health Risks, Mortality and Burden of Disease Attributable to Selected Major Risks, OMS 2009. [5] http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/disease-prevention/physical-activity/facts-and-figures/10-key-facts-on-physical-activity-in-the-who-european-region [6] Datele provenind din studiile realizate în statele membre au fost incluse în evaluarea impactului care însoțește prezenta propunere. [7] Game Plan: a strategy for delivering Government’s sport and physical activity objectives, http://www.cabinetoffice.gov.uk/media/cabinetoffice/strategy/assets/game_plan_report.pdf. O publicație științifică mai recentă a indicat o creștere a costurilor anuale directe pentru îngrijiri medicale și a costurilor indirecte, pe cap de locuitor (în Australia, Elveția și SUA), ca urmare a lipsei activității fizice, precizând, de asemenea, că în prezent este dificil să se compare amploarea implicațiilor economice ale activității fizice. The Lancet series: The pandemic of physical inactivity: global action for public health; volumul 380, numărul 9838, p. 219-229, 21 iulie 2012. [8] Declarația politică formulată în cadrul reuniunii la nivel înalt a Adunării generale privind prevenirea și controlul bolilor netransmisibile (rezoluția 66/2 a Organizației Națiunilor Unite), 2011 și măsurile care au urmat, stabilite în cadrul celei de-a 66-a Adunări Mondiale a Sănătății, mai 2013, Geneva. [9] Document de lucru: Tabel de urmărire a punerii în aplicare a orientărilor UE privind activitatea fizică: http://ec.europa.eu/health/nutrition_physical_activity/docs/implementation_report_a6_en.pdf. [10] EU Physical Activity Guidelines, Recommended Policy Actions in support of Health-Enhancing Physical Activity (Orientările UE privind activitatea fizică, acțiuni de politică recomandate în sprijinul unei activități fizice menite să îmbunătățească sănătatea), octombrie 2008; http://ec.europa.eu/sport/library/documents/c1/eu-physical-activity-guidelines-2008_en.pdf [11] Comisia Europeană: Cartea albă privind sportul, COM(2007) 391 final, 11.7.2007. [12] Comisia Europeană: Cartea albă - Strategie pentru Europa privind problemele de sănătate legate de alimentație, excesul de greutate și obezitate, COM(2007) 279 final, 30.5.2007. [13] Comisia Europeană: Eurobarometrul Special 334 „Sport și activitate fizică”, martie 2010. [14] http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/disease-prevention/physical-activity/facts-and-figures/is-physical-activity-a-reality-for-all [15] Comisia Europeană: Europa 2020 - O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, COM(2010) 2020 final, 3.3. 2010. [16] The Lancet, volumul 380, nr. 9838, p. 219-229, 21 iulie 2012. [17] În ceea ce privește activitatea fizică, știința privind modalitățile de modificare a comportamentelor individuale a eclipsat eforturile de înțelegere a schimbărilor veritabile la nivelul populației. Ca urmare a acestei focalizări excesive, schimbările structurale și sistemice necesare în diferite sectoare în vederea promovării activității fizice în rândul populației (...) nu au fost încă abordate în mod sistematic. (…) O experiență similară a avut loc în ceea ce privește lupta împotriva fumatului, la început fiind considerați responsabili doar cetățenii. După ce această viziune s-a lărgit pentru a include și responsabilitatea societală, au fost adoptate măsuri la nivelul populației și prevalența fumatului a suferit schimbări.” The Lancet, volumul 380, nr. 9838, p. 219-229, 21 iulie 2012. [18] Acest lucru este confirmat, printre altele, de un studiu recent care arată că, cu câteva excepții, elaborarea unor documente de politici naționale cu privire la activitatea fizică în Europa a început doar de câțiva ani. A se vedea Daugbjerg et al: Promotion of Physical Activity in the European Region: Content Analysis of 27 National Policy Documents. Journal of Physical Activity and Health, 2009, 6, 805-817. [19] Rezoluția Consiliului privind un plan de lucru european pentru sport pentru perioada 2011-2014, JO C 162, 1.6.2011. [20] Comisia Europeană: Comunicare privind dezvoltarea dimensiunii europene a sportului, COM(2011) 12 final, 18.1.2011. [21] Rezoluția Parlamentului European din 2 februarie 2012 privind dimensiunea europeană a sportului (2011/2087(INI)). [22] http://ec.europa.eu/health/nutrition_physical_activity/docs/pheiac_nutrition_strategy_evaluation_en.pdf [23] Strategia globală a OMS privind alimentația, activitatea fizică și sănătatea, URL: http://www.who.int/dietphysicalactivity/strategy/eb11344/strategy_english_web.pdf [24] Recomandările mondiale ale OMS privind activitatea fizică pentru sănătate. URL: http://www.who.int/dietphysicalactivity/factsheet_recommendations/en/index.html [25] http://ncdalliance.org/sites/default/files/rfiles/A66_WHA%20Final%20Resolution.pdf. [26] a se vedea nota de subsol 22. [27] Baza de date NOPA a OMS; URL: http://data.euro.who.int/nopa/ [28] Evaluarea impactului (anexa V) a calculat costul mediu pe stat membru. [29] Evaluarea impactului (anexa V) a calculat costurile combinate pentru bugetul Uniunii. În cadrul acțiunilor pregătitoare în domeniul sportului pentru 2013, Comisia, în cooperare cu OMS, testează modalități de sprijinire a activităților statelor membre legate de monitorizarea dezvoltării și punerii în aplicare a politicilor în domeniul HEPA. [30] COM(2010) 2020. [31] Comisia Europeană: Eurobarometrul Special 334 „Sport și activitate fizică”, martie 2010. [32] http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/disease-prevention/physical-activity/facts-and-figures/10-key-facts-on-physical-activity-in-the-who-european-region [33] http://ec.europa.eu/sport/library/documents/c1/eu-physical-activity-guidelines-2008_en.pdf [34] Concluziile Consiliului cu privire la promovarea activităților fizice care întăresc sănătatea, URL: http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/educ/133870.pdf; Concluziile Consiliului privind îmbătrânirea în condiții bune de sănătate pe întreaga durată a ciclului de viață, URL: http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/134097.pdf [35] COM(2011) 12 final. [36] JO C 162 din 1.6.2011. [37] Cadrul de monitorizare stabilește un set minim de cerințe de raportare privind aspectele generale ale promovării HEPA care pot fi abordate de către toate statele membre. Cadrul de monitorizare este descris mai amănunțit în documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește prezenta recomandare. [38] A se vedea Decizia 2012/504/UE a Comisiei privind Eurostat, 17 septembrie 2012: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2012:251:0049:0052:EN:PDF. [39] ABM (Activity Based Management): gestionarea pe activități – ABB (Activity Based Budgeting): stabilirea bugetului pe activități. [40] Astfel cum sunt menționate la articolul 54 alineatul (2) litera (a) sau (b) din Regulamentul financiar. [41] Explicațiile privind modurile de gestionare, precum și trimiterile la Regulamentul financiar sunt disponibile pe site-ul BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [42] Dif. = credite diferențiate / Nedif. = credite nediferențiate. [43] AELS: Asociația Europeană a Liberului Schimb. [44] Țările candidate și, după caz, țările potențial candidate din Balcanii de Vest. [45] Asistență tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijin pentru punerea în aplicare a programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare indirectă și cercetare directă. [46] Realizările se referă la produsele și serviciile care vor fi furnizate (de ex.: numărul de schimburi de studenți finanțate, numărul de km de străzi construite etc.). [47] Conform descrierii din secțiunea 1.4.2. „Obiectiv(e) specific(e)…” [48] Asistență tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijin pentru punerea în aplicare a programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare indirectă și cercetare directă. [49] AC= agent contractual; AL= agent local; END= expert național detașat; INT = personal pus la dispoziție de agenții de muncă temporară („Intérimaire”); JED = „Jeune Expert en Délégation” (expert tânăr în delegații). [50] Subplafonul pentru personal extern din credite operaționale (fostele linii „BA”). [51] A se vedea punctele 19 și 24 din Acordul interinstituțional (pentru perioada 2007-2013). [52] În ceea ce privește resursele proprii tradiționale (taxe vamale, cotizațiile pentru zahăr), sumele indicate trebuie să fie sume nete, și anume sume brute după deducerea a 25 % pentru costuri de colectare.