Eficacitatea în ceea ce privește coordonarea este evaluată ca fiind pozitivă la nivelul UE și limitată la nivel național. Potrivit constatărilor evaluării, cadrul a permis crearea sau întărirea instrumentelor și structurilor de guvernanță și consolidarea cooperării între actorii implicați în integrarea romilor, precum și a capacităților acestora. Cadrul a îmbunătățit în continuare cooperarea dintre părțile interesate la nivelul UE și la nivel național, însă participarea nu are încă un impact suficient asupra elaborării politicilor și conceperii serviciilor. La nivel național, cadrul a condus la dezvoltarea de instrumente – strategii naționale pentru romi, puncte naționale de contact pentru romi și platforme –, dar alinierea strategiilor naționale de integrare a romilor cu obiectivele de integrare este incompletă. Potrivit constatărilor evaluării, deși stabilirea punctelor naționale de contact pentru romi a condus la îmbunătățirea cooperării dintre entitățile administrației publice și între administrația publică și alte părți interesate, mai multe astfel de puncte nu au încă greutate, resurse și capacitate ca instituții.

Pentru a respecta competențele statelor membre, cadrul UE oferă flexibilitate pentru adaptarea obiectivelor sale și selectarea grupurilor-țintă în funcție de contextele naționale specifice. Această flexibilitate implică faptul că relevanța cadrului depinde îndeaproape de gradul de adecvare și de ambiție al obiectivelor și al măsurilor stabilite în strategiile naționale de integrare a romilor. Deși o astfel de abordare are potențialul de a consolida relevanța acțiunilor, evaluarea a constatat că, per ansamblu, aceasta a contribuit la o fragmentare a punerii în aplicare, reducând eficacitatea.

·deși cadrul UE a evidențiat diversitatea existentă sub denumirea generică extinsă de „romi” , acesta s-a dovedit a avea o capacitate limitată de a face față diversității din cadrul populației rome. Cadrul nu a acordat suficientă atenție direcționării acțiunilor către grupuri specifice în rândul romilor, cu abordarea aspectelor legate de gen sau de discriminarea multiplă (echitate).

Evaluarea arată că la nivelul UE s-au înregistrat progrese în ceea ce privește mobilizarea politicilor, a finanțării și a instrumentelor juridice pentru incluziunea romilor.

Acesta este, în special, cazul Strategiei Europa 2020 (prin sinergii între obiectivele Strategiei Europa 2020 și obiectivele de integrare a romilor și recomandările specifice fiecărei țări privind romii) și al fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI 2014-2020: prioritatea de investiții specifică romilor și condiționalitatea ex ante). În plus, a fost creată o legătură între Strategia Europa 2020 și fondurile ESI: statele membre care au primit recomandări specifice fiecărei țări cu privire la romi trebuiau s

ă includă prioritatea de investiții specifică romilor și să utilizeze fondurile ESI pentru o reformă favorabilă incluziunii. La rândul său, acest lucru a declanșat aplicabilitatea condiționalității tematice ex ante privind romii și a criteriilor privind îndeplinirea acesteia, strâns legate de obiectivele cadrului.

Potrivit evaluării, cadrul a reușit totodată să integreze obiectivele de incluziune a romilor în domenii precum extinderea , Agenda urbană , politicile UE în domeniul combaterii traficului de persoane sau propuneri precum directiva reformată privind apa potabilă . Cu toate acestea, în evaluare se precizează că romii nu sunt menționați în mod explicit în Garanția pentru tineret sau în Pilonul european al drepturilor sociale. Cadrul UE și instrumentele juridice ale UE se completează în mare măsură în ceea ce privește obiectivele și domeniul de aplicare. Punerea în aplicare a legislației UE de către Comisie consolidează obiectivele de politică ale cadrului, iar monitorizarea punerii în aplicare a strategiilor naționale de integrare a romilor oferă Comisiei informații privind situația actuală a legislației UE.

În urma evaluării s-a constatat că, la nivel național, cadrul a contribuit la integrarea într-o mai mică măsură a incluziunii romilor în instrumente juridice, de politică și financiare. Majoritatea strategiilor naționale de integrare a romilor nu sunt bine conectate cu politicile publice. Un obstacol major este influența limitată a punctelor naționale de contact pentru romi asupra proiectării, punerii în aplicare și proceselor de luare a deciziilor în ceea ce privește politicile generale.





3.4. Eficiența

Analiza eficienței evaluează relația dintre resursele utilizate în cadrul unei intervenții și modificările generate. Evaluarea s-a axat pe eficiența monitorizării și raportării și a urmărit să evalueze costurile și beneficiile în contextul cadrului UE și al strategiilor naționale de integrare a romilor.

În ceea ce privește monitorizarea și raportarea, eficiența sistemelor a fost evaluată ca fiind limitată. Instrumentele de monitorizare au fost dezvoltate treptat. Recomandarea Consiliului din 2013 a introdus o raportare cuprinzătoare de către statele membre, deși abia începând cu anul 2016. Această raportare, în conformitate cu angajamentele statelor membre, se concentrează în principal pe măsuri de integrare mai degrabă decât pe indicatori de realizare și de rezultat care ar permite măsurarea eficacității globale a intervențiilor. Potrivit evaluării, instrumentul de raportare online furnizat de Comisie pentru raportarea de la nivel național la nivel european reprezintă un pas înainte în direcția învățării în materie de politici și a transparenței, dar are în continuare deficiențe care trebuie remediate (a se vedea secțiunea 4.5.). Monitorizarea independentă a fost asigurată prin intermediul anchetelor finanțate de FRA și IPA, făcând posibilă monitorizarea progresului în timp. Din 2017, Comisia a inițiat un proiect de monitorizare a punerii în aplicare a strategiilor naționale de integrare a romilor prin intermediul unor coaliții coordonate ale societății civile .

După cum s-a constatat în evaluare, costurile și beneficiile nu au putut fi cuantificate, evaluate și atribuite în mod concludent cadrului. Deși costurile sunt pe termen scurt, majoritatea beneficiilor potențiale sunt pe termen lung și nu pot fi realizate până în 2020. Pe termen lung, progresele înregistrate în domeniul educației, al ocupării forței de muncă, al locuințelor și al sănătății nu numai că ar reduce sărăcia în rândul romilor, ci ar aduce, de asemenea, beneficii fiscale precum contribuții la bugetul public sau impactul asupra utilizării bunurilor și serviciilor publice (reducerea nivelului de utilizare a prestațiilor sociale). Integrarea romilor ar putea avea un impact pozitiv asupra pieței muncii (eficiență sporită prin reducerea deficitului de forță de muncă și de competențe) și asupra economiei, inclusiv asupra PIB-ului.

3.5. Valoarea adăugată a UE

Analiza valorii adăugate a UE trece în revistă schimbările determinate de cadru care depășesc ceea ce ar fi putut fi așteptat în mod rezonabil doar din partea părților interesate sau în absența oricărei acțiuni. Valoarea adăugată a UE a fost evaluată ca fiind pozitivă. În evaluare se precizează că acțiunea UE a oferit valoare adăugată politicilor naționale privind romii și punerii în aplicare a acestora prin dimensiuni politice, de guvernanță și financiare.





Caseta 2: Valoarea adăugată a UE