[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 7.12.2010

COM(2010) 723 final

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU

privind evaluarea Strategiei comunitare privind mercurul

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU

privind evaluarea Strategiei comunitare privind mercurul

1. INTRODUCERE

La 28 ianuarie 2005, Comisia a adoptat Comunicarea către Consiliu și Parlamentul European privind Strategia comunitară pentru mercur[1]. Strategia vizează majoritatea aspectelor legate de ciclul de viață al mercurului. Obiectivul principal al strategiei este de a se reduce nivelurile de mercur atât în cea ce privește expunerea umană, cât și a mediului. În strategie sunt identificate douăzeci de acțiuni prioritare care trebuie întreprinse atât în UE, cât și pe plan internațional.

Strategia a fost salutată în Concluziile Consiliului din 24 iunie 2005, precum și prin rezoluția Parlamentului European din 14 martie 2006.

Comisia și-a exprimat intenția de a „evalua strategia pentru mercur în ansamblu până la sfârșitul anului 2010”, astfel cum se arată în secțiunea 11 a comunicării. În pregătirea acestei evaluări, Comisia a solicitat unui consultant extern să realizeze un studiu cuprinzător cu privire la implementarea strategiei[2]. În plus, la 18 iunie 2010 a fost organizată la Bruxelles o reuniune de consultare cu părțile interesate la care au fost reprezentate statele membre, industria și organizații neguvernamentale active în domeniul protecției mediului. Raportul final reflectă comentariile primite pe parcursul reuniunii, precum și comentariile scrise transmise în perioada iulie-august 2010.

Prezenta evaluare se bazează pe constatările studiului respectiv și pe alte informații de care dispune Comisia. Prin aceasta se îndeplinește totodată obligația Comisiei de a raporta cu privire la progresul înregistrat în activitățile multilaterale în conformitate cu articolul 8 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1102/2008 privind interzicerea exporturilor de mercur metalic și de anumiți compuși și amestecuri de mercur și depozitarea în condiții de siguranță a mercurului metalic[3]. Obligația prevăzută la articolul 8 alineatul (2) din regulament de a prezenta un raport referitor la activitățile curente de cercetare privind opțiunile de eliminare în condiții de siguranță este îndeplinită prin studiul cu privire la „Cerințele pentru instalații și criteriile de acceptare pentru eliminarea mercurului metalic”, disponibil pe site-ul internet al Comisiei (a se vedea de asemenea, mai jos, acțiunea 9).

2. EVOLUțII PE PLAN INTERNAțIONAL

Din cauza proprietăților de propagare pe distanțe mari a mercurului, expunerea populației Uniunii, precum și expunerea mediului UE nu pot fi reduse la un nivel acceptabil numai prin politicile naționale. Așadar este necesar să se coordoneze acțiunile internaționale pentru a soluționa problema mercurului de o manieră eficace la nivel global. Acest lucru a fost avut în vedere la conceperea Strategie pentru mercur, șapte din acțiunile acesteia (acțiunile 14-20) fiind concentrate asupra susținerii și promovării activităților internaționale. UE a solicitat în mod repetat Consiliului de administrație al Programului ONU pentru Mediu (UNEP) să ia decizia de deschidere a negocierilor privitoare la un instrument obligatoriu din punct de vedere juridic la nivel mondial cu privire la mercur. În februarie 2009, Consiliul de administrație a decis în sfârșit să instituie un Comitet interguvernamental de negociere (INC - Intergovernmental Negotiating Committee ) mandatat să elaboreze un instrument obligatoriu din punct de vedere juridic care să acopere majoritatea aspectelor legate de ciclul de viață al mercurului. Prima sesiune a INC a avut loc la Stockholm în perioada 7-11 iunie 2010, iar procesul urmează să se încheie la începutul anului 2013. Strategia europeană pentru mercur și implementarea acesteia sunt menite să contribuie în mod semnificativ la acest proces.

Odată ce se va fi adoptat un instrument obligatoriu din punct de vedere juridic la nivel mondial, Comisia va evalua necesitatea revizuirii Strategiei UE pentru mercur în vederea încorporării noilor obligații internaționale.

3. IMPLEMENTAREA STRATEGIEI

În ansamblu s-au înregistrat progrese semnificative în implementarea acțiunilor decise în 2005. În continuare este prezentată o trecere în revistă a progreselor înregistrate pentru fiecare din cele douăzeci de acțiuni. Pentru ușurarea lecturii, în anexă este reprodus textul integral al acestor acțiuni.

3.1. Reducerea emisiilor

Acțiunea 1: Implementarea IPPC

Directiva 2008/1/CE[4] privind prevenirea și controlul integrat al poluării („Directiva IPPC”, adoptată inițial în 1996) reprezintă instrumentul juridic cheie pentru reducerea emisiilor de mercur. Cu toate acestea, modul în care acest instrument a fost aplicat de autoritățile competente din statele membre, la care se adaugă slaba aplicare a celor mai bune tehnici disponibile (BAT – Best Available Techniques ) nu au permis să se utilizeze pe deplin potențialul existent de reducere a emisiilor de mercur. De aceea, Comisia a acordat o atenție deosebită remedierii acestei situații în cadrul revizuirii în profunzime a Directivei IPPC care a avut loc și care a condus la noua Directivă privind emisiile industriale.

Astfel, în această nouă directivă privind emisiile industriale, adoptată la 8 noiembrie 2010 și care va înlocui Directiva IPPC, rolul BAT și al nivelurilor de emisii asociate BAT este puternic consolidat. Aceste tehnici urmează să fie adoptate de Comisie sub formă de concluzii BAT și vor fi obligatorii din punct de vedere juridic. Posibilitatea de a se permite autorităților să devieze de la nivelurile de emisii asociate BAT va fi redusă și se va face cu condiția justificării în conformitate cu criterii stricte stabilite de directivă. Se așteaptă ca acest lucru să conducă la accelerarea înlocuirii tehnologiilor pe bază de mercur și la reducerea emisiilor de mercur într-o serie de sectoare industriale, în special în producția de ciment, industria metalelor neferoase, instalațiile de ardere de dimensiuni mari, incinerarea deșeurilor și producerea cloralcanilor.

Acțiunea 2: elaborarea documentelor de referință BAT (BREF-uri)

Această acțiune este în curs. BREF-urile pentru industria cloralcanilor, instalațiile de ardere de dimensiuni mari și industria metalelor neferoase sunt în prezent în curs de revizuire în strânsă colaborare cu părțile interesate. În acest context, în cadrul procesului de revizuire vor fi tratate emisiile de mercur, în special în ceea ce privește dezafectarea instalațiilor de electroliză cu mercur utilizate în industria cloralcanilor.

Acțiunea 3: emisii de la instalații de dimensiuni mici de ardere a cărbunelui

Studiul privind „costurile și eficacitatea de mediu ale opțiunilor de reducere a emisiilor de mercur în aer de la instalații de ardere de dimensiuni mici” a fost finalizat în decembrie 2005[5]. În conformitate cu constatările acestui studiu, s-a estimat că această sursă contribuie cu 16 % la emisiile totale de mercur ale UE. Pe baza respectivelor constatări, Comisia Europeană a sugerat, în propunerea de directivă privind emisiile industriale, reducerea pragului de aplicare a regulilor aplicabile instalațiilor de ardere de dimensiuni mari de la o capacitate nominală totală de 50 MW la 20 MW. Cu toate acestea, legiuitorul UE a menținut pragul de 50 MW și a introdus în directivă o clauză care cerea Comisiei ca până la sfârșitul lui 2012 să evalueze necesitatea de a controla emisiile sub acest prag și, dacă este cazul, să prezinte o propunere legislativă în acest sens. Comisia va acționa în acest sens în timp util.

Acțiunea 4: gestionarea deșeurilor de amalgam dentar

Amalgamul dentar se situează pe locul al doilea între cele mai importante utilizări ale mercurului în UE. Decizia Comisiei 2000/532/CE[6] clasifică deșeurile de amalgam drept deșeuri periculoase, așadar acestea fac obiectul recent adoptatei Directive-cadru privind deșeurile[7]. Comisia a examinat practicile curente în clinicile dentare din statele membre printr-un studiu pe bază de chestionar efectuat în 2005. S-a ajuns la concluzia că deși în multe state membre instalarea de separatoare de amalgame este obligatorie și se aplică scheme de colectare corespunzătoare, acest lucru nu este valabil în întreaga UE.

Emisiile de mercur de la cabinetele stomatologice fac totodată obiectul legislației UE privind apa. Mercurul este clasificat ca substanță periculoasă prioritară conform anexei X a Directivei-cadru privind apa (WFD)[8], astfel că statele membre sunt obligate pe termen lung să ia măsuri de oprire sau de eliminare progresivă a emisiilor, deversărilor și pierderilor din această substanță. În plus și reflectând abordarea mixtă din Directiva-cadru privind apa, Directiva 2008/105/CE[9] instituie standarde de calitate a mediului în domeniul apei pentru câteva substanțe prioritare între care mercurul și compușii acestuia. În cazul nerespectării acestor standarde, statele membre trebuie să ia măsuri pentru a se conforma acestora, astfel cum se prevede la articolul 11 din Directiva-cadru privind apa.

3.2. Reducerea ofertei

Acțiunea 5: interzicerea exportului de mercur

La 22 octombrie 2008, legiuitorul UE a adoptat Regulamentul (CE) nr. 1102/2008[10] privind interzicerea exporturilor de mercur metalic și de anumiți compuși și amestecuri de mercur și depozitarea în condiții de siguranță a mercurului metalic. Interdicția de export intră în vigoare la 15 martie 2011. Obligațiile de raportare și de schimb de informații stabilite de regulament vor permite evaluarea eficacității interdicției și impactul acesteia pe piața mondială a mercurului.

3.3. Reducerea cererii

Amalgamul dentar și echipamentele de măsură au fost identificate ca având o importanță deosebită, deoarece reprezintă cele mai importante volume de mercur prezente în produse.

Acțiunea 6: utilizarea amalgamului dentar

Serviciile Comisiei au consultat două comitete științifice cu privire la utilizarea amalgamului dentar: Comitetul privind riscurile de mediu și pentru sănătate ( Scientific Committee for Environmental and Health Risks – SCHER) și Comitetul privind riscurile de sănătate noi și emergente ( Scientific Committee for Emerging and Newly Identified Health Risks – SCENIHR). Avizele ambelor comitete [11] [12], nu au fost concludente în privința necesității unor măsuri suplimentare de reglementare pentru restricționarea utilizării amalgamului dentar.

Dat fiind că unele state membre au restricționat deja în mod substanțial utilizarea amalgamului dentar în cadrul sistemelor lor naționale și că amalgamul dentar se situează pe locul al doilea între utilizările mercurului în Uniunea Europeană, Comisia a decis să întreprindă o evaluare completă a ciclului de viață al acestei utilizări a mercurului. Rezultatele ale acestei evaluări sunt așteptate la sfârșitul lui 2011.

Acțiunea 7: Aparate de măsură și control care conțin mercur

La 25 septembrie 2007, legiuitorul UE a adoptat Directiva 2007/51/CE[13] de modificare a Directivei 76/769/CEE a Consiliului referitoare la restricțiile privind introducerea pe piață a anumitor dispozitive de măsurare care conțin mercur. Termometrele pentru febră, precum și alte instrumente de măsură care conțin mercur (de exemplu, manometre, barometre, sfigmomanometre, termometre, altele decât cele pentru febră) destinate comercializării pentru publicul larg nu mai pot fi introduse pe piață. Directiva include o clauză de revizuire în vederea unei posibile extinderi ale restricțiilor existente la alte instrumente de măsură care conțin mercur.

În prezent se analizează extinderea acestei restricții de comercializare la alte dispozitive de îngrijire a sănătății, precum și la instrumente de măsură destinate utilizării profesionale și industriale. Cadrul juridic s-a schimbat odată cu abrogarea Directivei 76/769/CEE, astfel că în prezent restricțiile de comercializare trebuie să urmeze procedurile stabilite în Regulamentul REACH (CE) nr. 1907/2006[14]. Directiva menționată anterior, 2007/51/CE, a fost inclusă la punctul 18a în anexa XVII „Restricțiile la producerea, introducerea pe piață și utilizarea anumitor substanțe, preparate și articole periculoase” la Regulamentul REACH (CE) nr. 1907/2006, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 552/2009 al Comisiei[15]. În urma unei solicitări a Comisiei Europene în temeiul obligației incluse în clauza de revizuire a restricției privind instrumentele de măsură care conțin mercur, Agenția Europeană pentru Produse Chimice (AEPC) a evaluat noile dovezi științifice și a pregătit un raport în care se propune restricționarea și mai mult a mercurului în instrumentele de măsură utilizate în domeniul îngrijirii sănătății, precum și pentru alte utilizări profesionale și industriale. Procesul de fundamentare a poziției pentru raportul privind restricțiile pregătit de AEPC a început printr-o consultare publică la 24 septembrie 2010. Se așteaptă ca avizele comitetelor pertinente în cadrul REACH să fie transmise Comisiei în septembrie 2011. Comisia va decide ulterior dacă și când vor intra în vigoare restricțiile în Uniunea Europeană. În cadrul unui demers similar, SCENIHR a emis recent un aviz[16] prin care confirma disponibilitatea unor alternative fiabile la utilizarea sfigmomanometrelor cu mercur în domeniul îngrijirii sănătății.

Acțiunea 8: alte produse și aplicații

Raportul privind studiul „Opțiuni privind reducerea utilizării mercurului în produse și aplicații și viitorul mercurului aflat în circulație în societate”[17] vizează aplicațiile cele mai frecvente ale mercurului și conține o evaluare a opțiunilor pentru reducerea cantităților de mercur introduse în societate. Acest studiu acoperă totodată acțiunea 10.

Ca urmare a interzicerii progresive a becurilor incandescente pe piața UE prin Directiva privind proiectarea ecologică din 2005, astfel cum a fost modificată în 2009[18], Comisia a tratat chestiunea conținutului de mercur a becurilor luminoase eficiente din punct de vedere energetic, care sunt din ce în ce mai utilizate. La 24.9.2010, Comisia a adoptat Decizia de modificare a anexei la Directiva 2002/95/CE (Directiva privind restricțiile de utilizare a anumitor substanțe periculoase) prin care s-au redus semnificativ valorile limită pentru astfel de becuri care conțin mercur[19]. Totodată, aceste becuri fac obiectul dispozițiilor referitoare la colectarea și tratarea separată din Directiva 2002/96/CE[20] privind deșeurile de echipamente electrice și electronice (DEEE). În plus, Comisia a solicitat Comitetului științific privind riscurile de sănătate și de mediu (SCHER) un aviz cu privirea la prezența mercurului în anumite becuri eficiente din punct de vedere energetic. Concluzia SCHER[21] a fost aceea că, prin comparație cu alte lămpi luminoase examinate, lămpile fluorescente compacte (CFL) oferă o scădere netă, deși limitată, a emisiilor totale de mercur ale lămpilor și ale centralelor electrice pe bază de cărbuni care furnizează curent electric pentru iluminat. Totodată, potrivit avizului SCHER este puțin probabil ca spargerea unei astfel de lămpi să prezinte riscuri de sănătate pentru adulți. SCHER nu a putut formula un aviz cu privire la riscurile pentru copii din cauza lipsei de date cu privire la expunerea acestora.

În luna decembrie 2008, Comisia a propus reformarea Directivei DEEE și, respectiv, a Directivei privind restricțiile de utilizare a anumitor substanțe periculoase, care vizează, între altele, reducerea și mai mult a conținutului de substanțe periculoase (inclusiv mercur) în deșeuri, precum și obiective de colectare și reciclare mai ambițioase. În cazul Directivei privind restricțiile de utilizare a anumitor substanțe periculoase, în noiembrie 2010 a fost obținut un acord la prima lectură în cadrul procesului de codecizie, în timp ce Directiva DEEE este încă în curs de examinare de către Parlamentul European și Consiliu. Directiva 2000/53/CE privind vehiculele scoase din uz[22] (astfel cum a fost modificată în 2010) prevede interzicerea generală a mercurului în materialele și componentele vehiculelor. Se acordă încă o derogare pentru faruri și tuburile fluorescente utilizate în afișajul instrumentelor de bord, dar durata acestei derogări este limitată la 1 iulie 2012 (data aprobării tipului de vehicul).

În temeiul Directivei 2006/66/CE privind bateriile și acumulatorii și deșeurile de baterii și acumulatori[23], conținutul maxim permis de mercur în baterii și acumulatori a fost redus în mod semnificativ prin comparație cu directiva anterioară privind bateriile, Directiva 91/157/CEE (abrogată).

3.4. Gestionarea excedentelor și a depozitelor

Acțiunea 9: depozitare

Regulamentul (CE) nr. 1102/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind interzicerea exporturilor de mercur metalic și de anumiți compuși și amestecuri de mercur și depozitarea în condiții de siguranță a mercurului metalic prevede că mercurul provenind din anumite sectoare determinate, în special din industria cloralcanilor, trebuie considerat deșeu și eliminat. În prezent se studiază criteriile pentru depozitarea în condiții de siguranță a mercurului metalic și urmează să fie adoptate de Comisie la începutul anului 2011. În plus, industria europeană a cloralcanilor a semnat un acord voluntar prin care s-a angajat să trimită excedentul de mercur numai către siturile de depozitare care garantează standarde înalte de siguranță. Obligațiile de raportare prevăzute de Regulamentul nr. 1102/2008 va permite Comisiei să monitorizeze îndeaproape realizarea acestui angajament.

În conformitate cu obligația de a evalua activitățile de cercetare în curs cu privire la opțiunile de eliminare în condiții de siguranță, inclusiv solidificarea mercurului metalic [a se vedea articolul 8 alineatul (2) din regulament], Comisia a comandat un raport unei firme de consultanță, care a fost finalizat în toamna anului 2010[24]. Este foarte probabil ca progresele înregistrate în tehnicile de solidificare aflate pe punctul de a intra pe piață să aibă un efect important asupra elaborării cerințelor și criteriilor de depozitare mercurului metalic în conformitate cu articolul 4 alineatul (3). Această activitate era în curs la momentul adoptării prezentei comunicări.

Acțiunea 10: mercurul conținut de produsele deja aflate în circulație în societate

Activitățile desfășurate în cadrul acestei acțiuni sunt prezentate la acțiunea 8.

3.5. Protecție împotriva expunerii

Acțiunea 11: mercurul în pește și în fructele de mare

Autoritatea Europeană pentru Siguranță Alimentară (AESA) a elaborat instrumente sofisticate de calcul a expunerii care iau în considerare alimentația în detaliu în anumite grupuri specifice de populație. Noua Bază de date complexă privind consumul de alimente[25] conține informații cu privire la consumul de alimente de către adulți și copii la nivel individual, în funcție de vârstă, sex și greutate a fiecărui participant. Dacă devin disponibile noi date privind mercurul, se pot efectua evaluări detaliate ale expunerii utilizându-se noua bază de date privind consumul de alimente.

Autoritățile naționale au oferit sfaturi mai detaliate de consum cu privire la prezența mercurului în alimente pe baza notei de informare primite de la Comisie (a se vedea și acțiunea 12).

În scopul de a se îmbunătăți în continuare protecția sănătății lucrătorilor care ar putea fi expuși la mercur, Comisia a adoptat Directiva 2009/161/UE[26] de stabilire a unei a treia liste de valori-limită orientative de expunere profesională (VLOEP-uri). Aceasta include VLOEP pentru mercur și pentru compușii anorganici ai mercurului divalent.

Acțiunea 12: informații privind prezența mercurului în alimente

Pe baza cunoștințelor obținute în cadrul acțiunii 11, la 21 aprilie 2008, Comisia a publicat o notă de informare către statele membre[27] cu privire la prezența metilmercurului în pește și produse pescărești. Această notă oferă recomandări cu privire la cantitățile maxime din diferite specii de pește care pot fi consumate de către grupurile vulnerabile (femei însărcinate sau care alăptează și copii mici), care ar trebui utilizată cu titlu orientativ de către statele membre atunci când publică recomandări pentru consumatori.

3.6. Îmbunătățirea cunoștințelor

Acțiunea 13: prioritățile cercetării în domeniul mercurului

Din 2005, UE a finanțat un număr de proiecte care vizează prioritățile în cercetarea din domeniul mercurului. Informații privind proiectele finanțate prin cel de-al șaptelea Program-cadru (PC7) și prin alte mecanisme de finanțare a cercetării sunt disponibile prin intermediul Serviciului de informare al Comunității privind cercetarea și dezvoltarea (CORDIS)[28]. Recent a fost semnat, în cadrul componentei pentru mediu a PC7, acordul de finanțare pentru un proiect de cercetare privind un sistem global de observare a mercurului ( Global Mercury Observation System – GMOS) ale cărui costuri totale sunt de 8,8 milioane euro și care implică 24 de parteneri din 24 de țări. Comisiei contribuie cu 6,8 milioane euro la costurile globale ale acestui proiect care a fost lansat oficial la 1 noiembrie 2010. Obiectivul GMOS este de a furniza informații cheie privind transportul atmosferic de mercur la scară mondială care ar putea fi utilizat ca bază pentru evaluarea eficacității strategiilor de reducere a emisiilor de mercur. Aceasta va reprezenta o contribuție importantă la evaluarea succesului pe termen lung al politicilor relevante la nivel european și mondial.

Instrumentul financiar al UE pentru mediu (LIFE) a fost utilizat pentru finanțarea unui proiect pilot pentru eliminarea în condiții de siguranță a mercurului metalic[29]. În afară de aceasta, Comisia Europeană a lansat în 2009 un studiu referitor la „Sprijinul științific pentru aplicarea politicii UE privind mercurul”. Obiectivul studiului este de a furniza Comisiei o bază solidă de cunoștințe prin analizarea și sintetizarea rezultatelor cercetărilor existente cu relevanță pentru această politică. Studiul va oferi un inventar consolidat al rezultatelor referitoare la mercur ale diferitelor proiecte de cercetare desfășurate în ultimii ani. Rezultatele acestui studiu sunt așteptate în vara anului 2011.

3.7. Sprijinirea și promovarea acțiunilor la nivel internațional

UE a sprijinit în mod activ eforturile depuse în cadrul programului mondial al UNEP pentru mercur, în special pe acelea care au condus la decizia 25/5[30] a Consiliului de administrație al UNEP din februarie 2009. Decizia 25/5 a reprezentat punctul de plecare pentru un proces de negociere cu o durată estimată de 3-4 ani care ar trebui să conducă la adoptarea unui instrument obligatoriu din punct de vedere juridic la nivel mondial privind mercurul (a se vedea, de asemenea, capitolul 2 și acțiunile 17-18). La nivel mondial, Comisia Europeană a furnizat sprijin Grupului pentru observarea Pământului care a inițiat recent o nouă acțiune (Planul mondial de monitorizare a mercurului) menit să creeze un sistem mondial de observare pentru mercur.

Acțiunea 14: contribuție la forurile și activitățile internaționale

În afară de aspectele menționate anterior, Comisia Europeană și mai multe state membre s-au angajat într-o serie de activități internaționale al căror obiectiv este sensibilizarea cu privire la problema mercurului și căutarea de soluții pentru aceasta. În acest context, Comisia Europeană a organizat o conferință internațională în octombrie 2006 la Bruxelles. UE și statele membre sunt membri și participanți în mai multe foruri internaționale în care se dezbate problema mercurului[31]. La nivelul statelor membre au fost, de asemenea, luate inițiative precum IKIMP[32] (Integrating Knowledge to Inform Mercury Policy – cunoștințe integrate pentru fundamentarea politicii privind mercurul), o inițiativă cu durata de 3 ani destinată schimbului de cunoștințe privind aspectele legate de mercur în Regatul Unit.

Acțiunea 15: finanțare pentru reducerea emisiilor rezultate din arderea cărbunelui în țări terțe

Comisia Europeană a furnizat UNEP finanțare de 1 milion EUR pentru desfășurarea unui proiect privind „Reducerea emisiilor de mercur rezultate din arderea cărbunelui în sectorul energetic”. Proiectul aflat în prezent în desfășurare este condus de International Energy Agency Clean Coal Centre[33] („Centrul pentru Cărbune Curat” al Agenției Internaționale a Energiei) și se concentrează pe țări puternic dependente de combustibilii solizi, în special China, India, Rusia și Africa de Sud. Mai mult, Comisia Europeană a publicat în 2010 un apel deschis de propuneri privind tehnologiile de tip „cărbune curat” pentru granturi care sunt destinate țărilor dependente de cărbune, economiile emergente și țările în curs de dezvoltare[34]. Aceste granturi au drept obiectiv activități și studii de consolidare a capacităților și dispun de un buget total de 3 milioane EUR. Deși proiectul nu va fi concentrat exclusiv asupra mercurului, el va contribui la identificarea beneficiilor colaterale ale tehnicilor de control al emisiilor în sectorul energetic pe bază de cărbune.

Acțiunea 16: consimțământul prealabil și în cunoștință de cauză în materie de mercur

Încă din 2003, prin Regulamentul (CE) nr. 304/2003 [înlocuit în prezent de Regulamentul (CE) nr. 689/2008[35]] privind exportul și importul de produse chimice periculoase, consimțământul prealabil și în cunoștință de cauză a devenit obligatoriu pentru exportul și importul de compuși ai mercurului, aplicându-se astfel Convenția de la Rotterdam privind procedura de consimțământ prealabil în cunoștință de cauză (PIC) aplicabilă anumitor produse chimice și pesticide periculoase care fac obiectul comerțului internațional. Procedura PIC a fost aplicată de asemenea importurilor de compuși de mercur pentru utilizarea ca pesticide.

Acțiunea 17: Protocolul privind metalele grele la Convenția Comisiei ONU-CEE privind poluarea atmosferică transfrontalieră pe distanțe lungi

UE și 20 dintre statele membre sunt parte la Protocolul privind metalele grele la Convenția Comisiei CEE-ONU privind poluarea atmosferică transfrontalieră pe distanțe lungi (LRTAP). Comisia Europeană încurajează puternic statele membre care nu au ratificat încă Protocolul să facă acest lucru cât mai curând posibil. În septembrie 2008, UE a propus adăugarea unui număr de produse care conțin mercur la anexa VI la Protocol. Organismul executiv al Convenției LRTAP va decide în decembrie 2010 cu privire la posibila deschidere a unui proces de negociere și asupra sferei de aplicare a mandatului de negociere. Totuși, va fi important să se asigure că negocierile în temeiul Protocolului privind metalele grele sunt conforme cu evoluțiile legate de viitorul instrument obligatoriu din punct de vedere juridic al UNEP pentru mercur.

Acțiunea 18: Sprijin pentru programul mondial al UNEP pentru mercur

Comisia Europeană participă la Grupul consultativ al Parteneriatului mondial pentru mercur și s-a înscris oficial în zona de parteneriat privind „Dejecțiile de mercur din arderea cărbunelui”, în vreme ce Germania și Italia sunt membre ale zonelor „Gestionarea deșeurilor de mercur” și, respectiv, „Transportul atmosferic și viitorul mercurului”. Decizia 25/5 a Consiliului de administrație al UNEP menționează Parteneriatul la nivel mondial pentru mercur ca fiind unul dintre mecanismele de acțiune imediată privind mercurul pe perioada procesului de negociere a instrumentului obligatoriu din punct de vedere juridic la nivel mondial privind mercurul.

Acțiunea 19: mercurul în sectorul mineritului aurifer

În 2010, Comisia Europeană va furniza o contribuție financiară de 1,5 milioane EUR la PNUD pentru crearea Guiana Shield Facility (Facilitatea de finanțare pentru Guyana)[36]. Facilitatea de finanțare reprezintă un mecanism de finanțare cu multipli donatori concentrat asupra activităților necesare pentru asigurarea integrității din punct de vedere ecologic a eco-regiunii Guiana Shield[37]. Prin această facilitate se vor finanța proiecte locale care tratează (între altele) riscurile datorate extragerii ilegale și nereglementate de aur de către mici căutători de aur ( garimpeiros ), întâlnită în Guyana Franceză, Suriname, Guyana, Venezuela și Columbia.

Acțiunea 20: reducerea ofertei de mercur la scară internațională

Mandatul acordat comitetului interguvernamental de Consiliul de administrație al UNEP sub forma deciziei 25/5 include între altele reducerea ofertei de mercur, construirea de capacități pentru depozitarea acestei substanțe în condiții corecte pentru mediu și reducerea comerțului internațional cu mercur. UE a contribuit deja la atingerea obiectivului mondial prin adoptarea Regulamentului privind interzicerea exporturilor de mercur (a se vedea acțiunea 5). În cadrul procesului de negociere, UE își va promova propria abordare politică și va studia posibilitățile de a reflecta în mod adecvat conținutul acesteia într-un viitor instrument obligatoriu din punct de vedere juridic.

4. CONCLUZII

Implementarea Strategiei pentru mercur se află într-un stadiu avansat de finalizare, fiind realizate aproape toate acțiunile.

În scopul reducerii emisiilor de mercur, se aplică în prezent un nou cadru juridic pentru sursele punctuale de mari dimensiuni. Implementarea noii Directive privind emisiile industriale va permite UE să beneficieze de importantul potențial de reducere a emisiilor care poate fi realizat prin aplicarea celor mai bune tehnici disponibile (BAT). Acest lucru va impune o transpunere și o implementare ambițioase în statele membre, pe care Comisia le va urmări și sprijini îndeaproape.

În ceea ce privește cererea de mercur în produse, va continua activitatea curentă în direcția extinderii restricțiilor existente pe piață pentru anumite instrumente de măsură care conțin mercur și la alte instrumente utilizate în sectorul îngrijirii sănătății, în special sfigmomanometre, sau destinate altor utilizări profesionale și industriale.

Comisia are în vedere în special necesitatea de a cerceta mai în detaliu problema amalgamului dentar. Comisia are intenția de a efectua în 2011 un studiu pentru evaluarea mai în detaliu a acestei chestiuni cu luarea în considerare a tuturor aspectelor legate de ciclul de viață.

Acțiunile pe plan internațional sunt o prioritate pentru anii următori. Dat fiind aspectul global al problemei mercurului, legislația internă a UE nu poate, singură, să garanteze protecția eficace a cetățenilor europeni. De aceea, Comisia are intenția de a-și concentra atenția pe negocierea unui instrument obligatoriu din punct de vedere juridic la nivel mondial pentru mercur sub auspiciile UNEP. În acest context, Uniunea Europeană poate avea o contribuție majoră, deoarece există deja instrumente eficace la nivelul UE. Odată ce acest instrument internațional se va fi concretizat, Comisia Europeană va evalua care dintre aspectele legate de ciclul de viață al mercurului ar trebui să facă obiectul unor acțiuni suplimentare la nivelul UE, inclusiv, dacă este necesar, al unor noi propuneri legislative, cu luarea în considerare a revizuirii Regulamentului privind interdicția la export prevăzută pentru 2013 și a progreselor înregistrate în continuare în aplicarea Strategiei. Acest lucru este valabil în principal pentru restricțiile suplimentare la import și la export sugerate de studiul realizat de firma de consultanță, care trebuie evaluate în funcție de obligațiile negociate la nivel internațional.

ANEXĂ

Acțiunile cuprinse în Strategia comunitară pentru mercur (text integral)

1. REDUCEREA EMISIILOR

Acțiunea 1. Comisia va evalua efectele aplicării IPPC asupra emisiilor de mercur și va examina dacă sunt necesare acțiuni viitoare precum stabilirea de valori-limită la nivelul UE pentru emisii, în funcție de informațiile furnizate prin rapoartele obligatorii prevăzute de Directiva IPPC și de Decizia EPER[38], precum și în cadrul bilanțului strategic prevăzut până la sfârșitul anului 2010. Aceasta va include examinarea beneficiilor secundare ale controalelor care trebuiau aplicate până la 1 ianuarie 2008 în temeiul Directivei 2001/80/CE de reducere a emisiilor de dioxid de sulf de la instalațiile de ardere de dimensiuni mari.

Acțiunea 2. Comisia va încuraja statele membre și industria să furnizeze mai multe informații cu privire la emisiile de mercur și la tehnicile de prevenire și control, astfel încât în documentele de referință privind BAT (BREF) să poată fi incluse concluzii care să ajute la reducerea în continuare a emisiilor. Cea de-a doua ediție a documentului BREF dedicat cloralcanilor va include informații pentru a răspunde riscului de emisii în cadrul dezafectării celulelor de electroliză.

Acțiunea 3. Comisia va efectua în 2005 un studiu privind opțiunile disponibile în vederea reducerii emisiilor provenind de la instalațiile de dimensiuni mici de ardere pe bază de cărbuni, care să fie luat în considerare în paralel cu o evaluare mai amplă în cadrul programului CAFE ( Clean Air For Europe – „Aer curat pentru Europa”).

Acțiunea 4. În 2005, Comisia va evalua implementarea de către statele membre a cerințelor comunitare privind tratarea amalgamului dentar și va întreprinde măsurile necesare pentru asigurarea aplicării corecte a acestora.

2. REDUCEREA OFERTEI

Acțiunea 5. Ca o contribuție proactivă la efortul organizat la scară mondială pentru a sista producția primară de mercur și pentru a împiedica întoarcerea pe piață a excedentelor astfel cum a fost descris în secțiunea 10, Comisia intenționează să propună modificarea Regulamentului (CE) nr. 304/2003 în scopul de a sista exportul de mercur din Comunitate până în 2011.

3. REDUCEREA CERERII

Acțiunea 6. Pe termen scurt, Comisia va solicita Grupului de experți în domeniul aparaturii medicale să examineze utilizarea mercurului în amalgamul dentar și va solicita avizul Comitetului științific privind riscurile de sănătate și de mediu în vederea stabilirii necesității unor măsuri de reglementare suplimentare.

Acțiunea 7. Comisia intenționează să propună în 2005 modificarea Directivei 76/769/CEE[39] în scopul restricționării comercializării instrumentelor de măsură și control non-electrice sau electronice care conțin mercur pe piața pentru publicul larg și pentru îngrijirea sănătății.

Acțiunea 8. Comisia va studia pe termen scurt cele câteva produse și aplicații din UE care mai utilizează mici cantități de mercur. Pe termen mediu și lung, toate utilizările remanente ar putea face obiectul autorizării și al unei posibile înlocuiri în temeiul regulamentului REACH[40] propus, odată ce acesta va fi fost adoptat.

4. GESTIONAREA SURPLUSURILOR șI A REZERVELOR

Acțiunea 9. Comisia va lua măsuri pentru a asigura depozitarea mercurului provenit din industria cloralcanilor potrivit unui calendar stabilit în concordanță cu sistarea treptată a exporturilor de mercur prevăzută a se realiza până în 2011. În primul rând, Comisia va examina posibilitatea de încheia un acord cu industria respectivă.

Acțiunea 10. Comisia va continua studiile pe termen scurt și mediu cu privire la viitorul mercurului conținut în produsele aflate deja în circulație în societate.

5. PROTECțIE ÎMPOTRIVA EXPUNERII

Acțiunea 11. Pe termen scurt, AESA va cerceta consumul dietetic specific de diferite specii de pești și fructe de mare în rândul subpopulațiilor vulnerabile (de exemplu, femei însărcinate, copii).

Acțiunea 12. Comisia va furniza informații suplimentare privind prezența mercurului în alimente imediat ce sunt disponibile noi date. Autoritățile naționale vor fi încurajate să ofere recomandări în funcție de specificul local.

6. ÎMBUNăTățIREA CUNOșTINțELOR

Acțiunea 13. Prioritățile în domeniul cercetării privind mercurul vor fi stabilite prin cel de-al șaptelea Program-cadru și prin alte mecanisme de finanțare corespunzătoare.

7. SPRIJINIREA șI PROMOVAREA ACțIUNILOR LA NIVEL INTERNAțIONAL

Acțiunea 14. Comunitatea, statele membre și alte părți interesate ar trebui să aibă în vedere prezentarea contribuțiilor lor în cadrul forurilor și activităților internaționale, precum și încheierea de acorduri bilaterale și desfășurarea de proiecte cu țări terțe, inclusiv transferul tehnologic, pentru a soluționa problema mercurului.

Acțiunea 15. Comisia va examina instituirea unui mecanism de finanțare specific pentru cercetarea și proiectele pilot care vizează reducerea emisiilor de mercur provenind de la arderea cărbunelui în țări cu o mare dependență de combustibili solizi, precum China, India, Rusia, similare cu programul CARNOT care promovează utilizarea curată și eficientă a combustibililor solizi.

Acțiunea 16. Comunitatea ar trebui să promoveze o inițiativă prin care mercurul să devină subiect al procedurii PIC în temeiul Convenției de la Rotterdam.

Acțiunea 17. Comunitatea și statele membre trebuie să continue să sprijine eforturile în cadrul Protocolului privind metalele grele la Convenția Comisiei CEE-ONU privind poluarea atmosferică transfrontalieră pe distanțe lungi.

Acțiunea 18. De asemenea, Comunitatea, statele membre și alte părți interesate trebuie să sprijine programul mondial al UNEP pentru mercur, de exemplu prin studierea materialelor și prin punerea la dispoziție de cunoștințe tehnice și de resurse umane și financiare

Acțiunea 19. Comunitatea și statele membre ar trebui să susțină eforturile pe plan mondial care contribuie la reducerea utilizării mercurului în sectorul mineritului aurifer, de exemplu proiectul desfășurat la nivel mondial de PNUD/FMM/ONUDI privind mercurul. De asemenea, se vor lua în considerare posibilitățile de a sprijini în mod individual țările în curs de dezvoltare prin diferite instrumente de asistență din domeniul cooperării pentru dezvoltare, ținând seama de strategiile naționale de dezvoltare.

Acțiunea 20. În vederea reducerii ofertei de mercur pe plan internațional, Comunitatea trebuie să promoveze renunțarea treptată la producția primară și să încurajeze celelalte țări să împiedice reintroducerea pe piață a excedentelor, în cadrul unei inițiative similare Protocolului de la Montreal privind substanțele care diminuează stratul de ozon. Pentru a sprijini acest obiectiv, modificarea preconizată a Regulamentului (CE) nr. 304/2003 ar urma ca, până în 2011, să se elimine progresiv exporturile de mercur din Comunitate.

[1] COM(2005) 20 final

[2] http://ec.europa.eu/environment/chemicals/mercury/pdf/review_mercury_strategy2010.pdf

[3] JO L 304, 14.11.2008, p. 75.

[4] JO L24/8, 29.1.2008.

[5] http://ec.europa.eu/environment/chemicals/mercury/

[6] JO L226/3, 6.9.2000.

[7] Directiva 2008/98/CE, JO L 312/3, 22.11.2008.

[8] Directiva 2000/60/CE, JO L 327, 22.12.2000.

[9] JO L348/89, 24.12.2008.

[10] JO L304/75, 14.11.2008.

[11] http://ec.europa.eu/health/archive/ph_risk/committees/04_scher/docs/scher_o_089.pdf

[12] http://ec.europa.eu/health/archive/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_o_016.pdf

[13] JO L 257, 3.10.2007.

[14] JO L396/1, 30.12.2006.

[15] JO L164/7, 26.6.2009.

[16] http://ec.europa.eu/health/archive/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_o_025.pdf

[17] http://ec.europa.eu/environment/chemicals/mercury/pdf/study_report2008.pdf

[18] Directiva 2009/125/CE, JO L 285, 31.10.2009, p. 10.

[19] JO L251/28, 25.9.2010.

[20] JO L37/24, 13.2.2003.

[21] http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/environmental_risks/docs/scher_o_124.pdf

[22] JO L 269, 21.10.2000, p. 34.

[23] JO L 266, 26.9.2006, p. 1.

[24] http://ec.europa.eu/environment/chemicals/mercury/

[25] http://www.efsa.europa.eu/en/datex/datexfooddb.htm

[26] JO L338, 19.12.2009.

[27] Notă de informare din partea Comisiei Europene din data de 21 aprilie 2008 privind prezența metilmercurului în pește și produse pescărești: ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/contaminants/information_note_mercury-fish_21-04-2008.pdf

[28] http://cordis.europa.eu/search

[29] Proiectul MERSADE (http://www.mayasa.es/ing/mersade.asp); MERSADE LIFE06 ENV/ES/PREP/03

[30] http://www.chem.unep.ch/mercury/GC25/GC25Report_English_25_5.pdf

[31] Între acestea se numără programul UNEP pentru mercur, Protocolul privind metalele grele la Convenția ONU-CEE privind poluarea atmosferică transfrontalieră pe distanțe lungi, Convențiile OSPAR și Basel, etc.

[32] http://www.mercurynetwork.org.uk/

[33] http://www.iea-coal.org.uk

[34] https://webgate.ec.europa.eu/europeaid/online-services/index.cfm?ADSSChck=1281432803820&do=publi.detPUB&searchtype=AS&Pgm=7573841&debpub=&orderby=upd&orderbyad=Desc&nbPubliList=15&page=1&aoref=129199

[35] JO L204/14, 31.7.2008.

[36] http://ec.europa.eu/europeaid/documents/aap/2010/af_aap_2010_dci-env.pdf

[37] http://www.guianashield.org

[38] Decizia 2000/479/CE a Comisiei din 17 iulie 2000 privind crearea unui Registru european al emisiilor de poluanți (EPER) în conformitate cu dispozițiile articolului 15 din Directiva 96/61/CE a Consiliului privind prevenirea și controlul integrat al poluării (JO L192, 28.7.2000).

[39] Directiva 76/769 privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre referitoare la restricțiile privind introducerea pe piață și utilizarea anumitor substanțe și preparate periculoase, JO L 262, 27.9.76.

[40] Propunere de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice, de modificare a Directivei 1999/45/CE și a Regulamentului (CE) {privind poluanții organici persistenți}, COM(2003) 644 final, 29.10.2003.