RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 12/75

Avizul Comitetului Economic şi Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice, de modificare a Regulamentului (UE) nr. XXX/XXX al Parlamentului European și al Consiliului [Regulamentul privind controalele oficiale] și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 834/2007 al Consiliului

[COM(2014) 180 final – 2014/0100 (COD)]

(2015/C 012/12)

Raportor: dl Armands KRAUZE

La 2 aprilie 2014 și la 28 aprilie 2014, în conformitate cu articolele 43 alineatul (2) și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Parlamentul European și, respectiv, Consiliul Uniunii Europene au hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice, de modificare a Regulamentului (UE) nr. XXX/XXX al Parlamentului European și al Consiliului [Regulamentul privind controalele oficiale] și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 834/2007 al Consiliului

COM(2014) 180 final – 2014/0100 (COD).

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 2 octombrie 2014.

În cea de-a 502-a sesiune plenară, care a avut loc la 15 și 16 octombrie 2014 (ședința din 16 octombrie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 61 de voturi pentru, 1 vot împotrivă și 5 abțineri.

1. Concluzii și recomandări

1.1. Comitetul salută propunerea legislativă a Comisiei și intenția ei de a încuraja dezvoltarea agriculturii ecologice în Europa în paralel cu dezvoltarea cererii și este de acord cu necesitatea ca lacunele sistemului actual să fie remediate. Comisia ar trebui să încurajeze atât dezvoltarea agriculturii ecologice, cât și încrederea consumatorilor în produsele ecologice.

1.2 Comitetul este totuși preocupat de faptul că analiza de impact a Comisiei nu evaluează cum se cuvine consecințele unei noi reglementări asupra dezvoltării viitoare a agriculturii ecologice în Europa. Analiza nu evaluează nici consecințele asupra producătorilor din agricultura ecologică și nici efectele acestei reglementări asupra continuității producției.

1.3 CESE susține intenţia Comisiei de a încuraja micile exploataţii să se angajeze în agricultura ecologică și de a reduce sarcinile administrative de-a lungul întregului lanț al produselor ecologice.

1.4 UE este importator net de produse ecologice; cu toate acestea, costurile de producţie și sarcinile administrative în permanentă creștere care apasă pe umerii fermierilor europeni nu permit sectorului să dezvolte în mod corespunzător producţia ecologică din statele membre ale UE, pentru a răspunde astfel cererii crescânde a consumatorilor.

1.5 În ansamblu, CESE susţine obiectivul Comisiei privind trecerea totală la agricultura ecologică, dar cu condiția să fie prevăzute derogări în anumite cazuri specifice. Trebuie adoptate măsuri suplimentare de susţinere pentru a facilita trecerea fermierilor către o agricultură 100 % ecologică.

1.6 CESE invită Comisia să nuanțeze propunerea de regulament în ceea ce priveşte materialul de înmulțire vegetativă și semințele, căci va fi dificil pentru producătorii din agricultura ecologică să ajungă să utilizeze 100 % semințe ecologice din prezent până în 2020.

1.7 CESE speră ca negocierile privind Parteneriatul transatlantic pentru comerț și investiții (PTCI) și alte acorduri care vor fi încheiate să nu ducă la subminarea standardelor europene din domeniul producției ecologice ori la readucerea în discuție sau la modificarea condiţiilor aplicabile producţiei, vânzării și certificării produselor ecologice.

1.8 În materie de bunăstare a animalelor, în exploataţiile ecologice este de dorit să se aplice la multe niveluri norme mai stricte decât în exploataţiile convenționale; în anumite cazuri însă, s-ar putea să fie dificil pentru producătorii ecologici să respecte cerințe mai stricte. CESE recomandă Comisiei să studieze și să stabilească cu grijă posibilitățile de derogare, fiind vorba despre cerințe specifice aplicabile în contextul bunăstării animalelor în agricultura ecologică, cu scopul de a păstra dispozițiile și metodele tradiţionale de creștere a animalelor, utilizate vreme îndelungată pentru rasele locale.

1.9 CESE invită Comisia să examineze și să țină seama de diferenţele dintre tradițiile, istoria și clima statelor membre și regiunilor UE, precum și de specificităţile naționale de producție, menținând o anume flexibilitate în aplicarea derogărilor și garantând totodată un anumit grad de armonizare.

1.10 Trebuie ca producătorii din agricultura ecologică să își poată respecta angajamentele asumate, motiv pentru care, după intrarea în vigoare a noului regulament, la jumătatea perioadei de finanţare 2014-2020 a programelor pentru dezvoltare rurală, se cuvine să le fie garantată producătorilor posibilitatea de a alege între a-și menține angajamentele anterioare și a se conforma noului regulament. Trebuie asigurat faptul că modificările aduse cadrului legal în vigoare în timpul executării unui contract nu au drept consecință aplicarea de sancțiuni retroactive fermierilor care nu se pot adapta noilor cerințe.

1.11 CESE solicită Comisiei Europene să țină seama de specificitatea zonelor ultraperiferice europene, pentru a le permite să dezvolte o agricultură ecologică locală (acces la semințe, lipsa diversității în aprovizionare, probleme sanitare).

1.12 CESE solicită Comisiei Europene să clarifice statutul lăptișorului de matcă, al polenului și al cerii de albine, prin includerea lor pe lista celorlalte produse enumerate în anexa I a proiectului de regulament privind agricultura ecologică.

1.13 CESE invită Comisia să aloce un ajutor corespunzător inovării și formării în domeniul agriculturii ecologice, acordând o importanţă deosebită formării profesionale a tinerilor și învățării pe tot parcursul vieții în cazul producătorilor activi.

1.14 CESE solicită Comisiei să redacteze o propunere de regulament care să accelereze introducerea vânzării directe și a canalelor scurte de furnizare în cazul produselor ecologice.

1.15 CESE solicită Comisiei să prevadă în regulament instrumentele necesare pentru a promova achizițiile publice și colective de produse alimentare ecologice în școli, spitale și alte instituții publice.

2. Observații generale

Informaţii generale privind pozițiile adoptate de părțile interesate

2.1 Agricultura ecologică este un sistem global de producție bazat pe gestionarea resurselor naturale, care impune limite stricte în utilizarea adjuvanților chimici și sintetici, prevede renunțarea la îngrășămintele minerale și interzice recursul la organisme modificate genetic.

2.2 Agricultura ecologică nu se reduce la un anumit mod de producție sau de elaborare a anumitor produse, ci este un concept mult mai larg. Agricultura ecologică ține seama atât de mediul înconjurător fizic în care se desfăşoară, cât și de factorii sociali aferenți. Este vorba despre o formă de producție cu o viziune mult mai cuprinzătoare, prin care se ține cont și de dimensiunea socioeconomică, politică și socioculturală.

2.3 În cazul exploatațiilor ecologice, se înregistrează în general un nivel mai ridicat al biodiversității, acestea adăpostind mai multe soiuri de plante și specii de insecte decât cele neecologice. În exploataţiile ecologice, solul este mult mai bogat în organisme vii, care contribuie la menținerea structurii lui și a materiilor organice în proporție ridicată, ceea ce duce la mai buna sa aerisire și drenare.

2.4 În preajma acestor exploatații, apa este de mai bună calitate, deoarece fermierii ecologici nu utilizează pesticide și nici îngrășăminte minerale sintetice nocive. O rotație corectă a culturilor contribuie la îmbunătățirea fertilității solului și la eficiența elementelor nutritive. În urma comparării exploataţiilor, s-a constatat că spălarea nitraților pe hectar este mai redusă cu 57 % în exploataţiile ecologice.

2.5 Agricultura ecologică favorizează crearea de locuri de muncă „verzi”. Un studiu efectuat în 2011 în Regatul Unit și în Irlanda pe tema ocupării forței de muncă în exploataţiile ecologice relevă faptul că acestea oferă 135 % locuri de muncă cu normă întreagă în plus față de exploataţiile convenționale (1).

2.6 În cursul consultării online lansate de Comisie în 2013, organizaţiile părţilor interesate au subliniat că revizuirea legislaţiei în acest domeniu ar trebui să se bazeze pe succesele legislaţiei în vigoare și să permită UE să dezvolte producţia ecologică. Dintre scenariile propuse de Comisie, majoritatea părţilor interesate au susţinut opțiunea politică a statu quo-ului îmbunătățit, și anume o mai bună punere în aplicare a legislaţiei în vigoare și adaptarea ei.

2.7 În pofida opiniilor exprimate de organizaţiile părţilor interesate și de societatea civilă cu privire la noua legislație, Comisia Europeană a pregătit și prezentat o iniţiativă legislativă prin care introduce schimbări semnificative.

Informaţii generale privind iniţiativele legislative ale Comisiei

2.8 Propunerea Comisiei se concentrează pe trei mari obiective: menținerea încrederii consumatorilor, pe de o parte, și a producătorilor, pe de altă parte, și facilitarea trecerii fermierilor la agricultura ecologică.

2.9 Comisia propune să fie consolidate și armonizate normele aplicabile atât în cadrul Uniunii Europene, cât și în ceea ce priveşte produsele importate, prin eliminarea unei părți importante din derogările actuale în materie de producţie și control; să fie gestionată mai bine dimensiunea internaţională a comerţului cu produse ecologice, prin adăugarea unor dispoziții noi referitoare la exporturi; în sfârșit, să fie consolidate controalele prin efectuarea lor pe baza riscurilor.

2.10 Unul dintre obiectivele principale ale Comisiei este facilitarea trecerii micilor fermieri la agricultura ecologică, oferindu-le posibilitatea de a adera la un sistem de certificare în grup și de a simplifica legislația pentru a reduce cheltuielile administrative ale fermierilor și pentru un plus de transparență.

3. Observaţii generale și specifice

3.1 CESE este de acord că trebuie eliminate lacunele sistemului actual. De exemplu, este indispensabil să fie încurajate micile exploataţii să se angajeze în agricultura ecologică și să fie reduse sarcinile administrative, pentru garantarea unor condiţii echitabile de concurenţă și pentru consolidarea încrederii consumatorilor în agricultura ecologică.

3.2 Prin creșterea standardelor de calitate pentru producţia ecologică și prin instituirea unor norme de producție mai severe, se poate insufla consumatorilor încredere sporită și, totodată, se poate justifica diferenţa de preț față de prețul produselor convenționale. Nu trebuie totuși omis faptul că micile exploataţii care vor dori să respecte aceste norme riscă să se confrunte cu dificultăți economice.

3.3 CESE invită Comisia să semnaleze în mod clar că punctele principale din regulamentul în vigoare se vor regăsi în noul regulament, mai curând decât în acte delegate, și că vor rămâne valabile. Vor trebui examinate, în timp util și prin consultarea părților interesate, cazurile care necesită acte de punere în aplicare şi cele care necesită acte delegate.

3.4 CESE atrage atenția asupra faptului că agricultura ecologică este incompatibilă cu utilizarea produselor modificate genetic în procesul de producţie, ca, de altfel, și cu cultivarea plantelor modificate genetic în exploataţiile ecologice și în preajma lor.

3.5 CESE solicită Comisiei Europene să ia în considerare studiile științifice privind polenizarea. Polenizarea care, de milioane de ani, s-a dezvoltat cu scopul fecundării plantelor cu flori, are loc la întâmplare, pe distanțele de zbor ale insectelor polenizatoare, în special albine (Apis Mellifera). În prezent însă, ele pot transporta și polen care conține gene modificate genetic. De exemplu, există studii ştiinţifice (2) care arată că albina, unul dintre principalii polenizatori, poate parcurge în zbor până la 14 km.

3.6 CESE îşi exprimă temerea cu privire la faptul că, prin introducerea unor valori-limită separate pentru produsele provenite din agricultura ecologică, după cum prevede Directiva 2006/125/CE, pot apărea costuri suplimentare considerabile pentru agricultori. Acest lucru ar îngrădi sau ar împiedica dezvoltarea cu succes a sectorului și ar afecta în special producătorii mai mici din agricultura ecologică. CESE pleacă de la premisa că agricultorii ecologici sunt expuși acelorași condiții de mediu ca toți ceilalți agricultori. Din acest motiv, ar trebui să se renunțe la valorile-limită speciale. Protecția consumatorilor nu ar trebui împărțită în două segmente.

3.7 CESE subliniază că rata reziduurilor din produsele ecologice este practic mai mică decât cea a produselor provenite din agricultura convențională, dar arată că în prezent nu sunt stabilite astfel de limite în materie de reziduuri. Ca atare, CESE recomandă ca punct de plecare realizarea unui studiu aprofundat care să includă și evaluarea impactului. De asemenea, CESE subliniază că nu există reguli uniformizate la nivel european referitoare la echipamentele din laboratoarele europene, la metodele utilizate sau la pragurile de revocare a certificării aplicate de către organismele de certificare. Această armonizare ar trebui să aibă loc înainte de stabilirea unui prag de revocare a certificării, sub orice formă, la nivel european. Această iniţiativă trebuie neapărat asociată instituirii unui mecanism european de compensare a operatorilor care au de suferit de pe urma unor contaminări întâmplătoare sau induse.

3.8 În ansamblu, CESE poate înțelege obiectivul Comisiei de trecere completă la agricultura ecologică. Cu toate acestea, există în prezent numeroase exploataţii agricole mixte, o parte dintre ele fiind gestionate cu respectarea cerințelor aplicabile producţiei ecologice, iar cealaltă parte – conform principiilor agriculturii convenționale. Propunerea legislativă prevede eliminarea progresivă a exploataţiilor mixte până în 2017. CESE subliniază faptul că, pentru numeroase exploatații agricole, va fi dificilă transformarea întregii exploatații. În plus, nu este deloc clar ce consecințe ar putea avea o punere în aplicare rigidă a acestui principiu. O separare strategică a exploataţiilor sau renunțarea în mai mare măsură la producția ecologică ar fi contraproductivă. De aceea, CESE recomandă menținerea flexibilităţii în anumite cazuri.

3.9 CESE recomandă menținerea derogărilor în cazuri specifice de producție paralelă (exploatații care produc atât produse ecologice, cât și produse convenționale). În cazul în care o derogare nu se aplică, dezvoltarea agriculturii ecologice poate fi frânată. Se recomandă menținerea derogărilor în cazurile următoare: 1) pentru institutele științifice care efectuează studii atât în domeniul agriculturii ecologice, cât și în al agriculturii convenționale; 2) când este vorba despre produse nealimentare, de exemplu în cazul exploatațiilor ecologice care practică agroturismul și care ar trebui să poată deține cai de echitație convenționali; 3) pentru consumul personal, de exemplu în exploatațiile de producție vegetală în care proprietarii au câteva vaci sau găini pentru nevoile proprii; 4) pentru exploatațiile care se găsesc în zone geografice diferite, de exemplu, dacă o parte din terenurile și clădirile exploatațiilor sunt la munte, iar altă parte se situează în vale; tot astfel, în cazul în care, din punct de vedere istoric, două exploatații s-au reunit, cu toate că se află la o distanță de câteva zeci de kilometri, oferind garanția faptului că nu există riscul contaminării produselor ecologice de către produse convenționale; 5) pentru culturile perene, în special pomicultura, viticultura sau cultura plantelor utilizate în industria parfumurilor etc.; 6) pentru culturile care nu au debușeu de piață în agricultura ecologică.

3.10 În exploataţiile ecologice este de dorit să se aplice la multe niveluri norme privind bunăstarea animalelor mai stricte decât în exploataţiile convenționale. CESE recomandă Comisiei să examineze cu grijă cerințele specifice impuse producătorilor ecologici și să ia în considerare posibilități de derogare în ceea ce privește interdicțiile specifice (tăierea cozii, ținerea animalelor legate), aplicabile în contextul bunăstării animalelor în agricultura ecologică. De exemplu, în câteva state membre ale UE, pe parcursul multor ani de selecție au fost create rase tradiționale de ovine la care este obligatorie tăierea cozii, deoarece o coadă lungă le-ar provoca suferințe animalelor. CESE atrage atenția asupra faptului că anumite interdicții, ca și lipsa derogărilor pot reduce nivelul de bunăstare a animalelor în cazul în care aplicarea regulilor și metodelor tradiționale de creștere a animalelor utilizate vreme îndelungată pentru rasele locale este împiedicată. Interdicțiile pot conduce chiar la dispariția anumitor rase de producție, ceea ce ar constitui o pierdere considerabilă în termeni de resurse genetice.

3.11 Derogarea prin care se permite utilizarea semințelor neecologice va fi eliminată treptat până în 2021. Organizaţiile de fermieri ecologici remarcă faptul că nu va fi ușor pentru fermierii care cultivă anumite varietăți să ajungă să utilizeze 100 % semințe ecologice până în 2021, situație care se regăsește în numeroase ţări. Pentru a preîntâmpina dificultățile cu care se vor confrunta fermierii ecologici în acest domeniu, CESE invită Comisia să nuanțeze propunerea de regulament. Derogarea nu ar trebui să se aplice totuși decât culturilor pentru care nu există pe piață semințe adaptate la clima și condițiile locale.

3.12 Comisia trebuie să prevadă mecanisme de sprijin pentru dezvoltarea producţiei de semințe pentru a realiza acest obiectiv și să adauge dispoziţii care să permită atingerea acestei ținte, și anume utilizarea în exclusivitate a semințelor și a materialului ecologic de înmulţire vegetativă.

3.13 De asemenea, trebuie să se acorde o atenţie deosebită și altor aspecte ale pieței de semințe ecologice. De exemplu, nu poate fi îngrădit dreptul fermierilor de a face schimb de semințe. Este vorba despre o condiţie esenţială pentru obținerea unor semințe de origine 100 % ecologică. Acest schimb este indispensabil pentru selecția pe care o fac fermierii la nivel local. Astfel, fermierii pot obține varietăți adaptate la condiţiile climatice locale dintr-o anumită regiune sau le pot cultiva fără a folosi îngrășăminte minerale sau pesticide, respectând diferenţele istorice și climatice și particularităţile producției din propria țară.

3.14 CESE atrage atenţia asupra importanței, în cadrul producţiei ecologice, a ecotipurilor, a varietăților și culturilor locale care nu sunt înscrise în registrul varietăților. Ar fi bine-venit sprijinul acordat pentru consolidarea rolului fermierilor în producţia de semințe și în cercetarea axată pe descoperirea unor varietăți noi. Unul dintre argumentele principale invocate este lipsa unor semințe ecologice, în special de legume. În agricultura convențională, accentul cade pe produsele ce prezintă interes pe piața mondială, și anume utilizarea la scară mondială a varietăților hibride care constituie proprietatea multinaţionalelor și care sunt cultivate, cum știm cu toții, prin metode convenționale, neputând fi utilizate în producția ecologică.

3.15 Fiind nou, logoul european pentru produsele ecologice încă nu este foarte bine cunoscut. Logourile ecologice naționale sunt importante pentru consumatori, iar utilizarea lor ar trebui menținută. Din acest motiv, CESE recomandă să se acorde statelor membre posibilitatea de a impune cerințe mai stricte și de a stabili norme naționale sau private pentru speciile de animale care nu sunt incluse în regulament (de exemplu, cervidele, prepelițele, porcii mistreți), ca și pentru alimentația publică.

3.16 CESE este de acord cu necesitatea unor controale mai stricte ale produselor din țări terțe, pentru a avea certitudinea conformităţii lor la exigențele UE. Controlul importurilor poate fi consolidat prin renunțarea la echivalență în favoarea conformității în ceea ce privește recunoașterea organismelor de control din țările terțe. Cu toate acestea, nu au fost identificate toate posibilele efecte negative asupra piețelor naționale de produse ecologice din cadrul UE, care ar putea decurge din renunțarea la echivalență în favoarea conformității. De exemplu, în 2011, instituirea unor norme noi privind importurile a provocat în Japonia un regres al pieței naționale de produse ecologice. Este neapărat necesară o evaluare a impactului mai detaliată.

3.17 În ceea ce priveşte schimburile și acordurile comerciale cu țările terțe, CESE consideră că trebuie să existe garanția faptului că produsele destinate exportului către UE respectă norme de producție tot atât de riguroase ca și cele stabilite pentru producția ecologică la nivel european. CESE susţine introducerea, pentru loturile de produse, a unor certificate electronice care să se întemeieze pe baze de date sigure, ce ar permite statelor membre să reacționeze rapid în cazul încălcării normelor, prin blocarea circulației produselor neconforme.

3.18 CESE pleacă de la principiul că standardele europene din domeniul producției ecologice nu trebuie subminate sau că condiţiile aplicabile producţiei, vânzării și certificării produselor ecologice nu vor fi readuse în discuție sau modificate în cadrul negocierilor privind Parteneriatul transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP).

3.19 Agricultura ecologică este o metodă de producţie care se definește prin propriul proces; prin urmare, ea nu poate fi caracterizată prin intermediul unor produse finite care respectă una sau câteva din normele stabilite. Este important ca controalele să se axeze în continuare pe proces.

3.20 CESE este în favoarea menținerii controalelor anuale în exploatații și consideră că ele trebuie să se bazeze pe principiul evaluării riscurilor, abordare care ar trebui armonizată la nivelul UE. Costurile controalelor trebuie să fie proporționale, astfel încât să nu antreneze mai multe cheltuieli din partea producătorilor din agricultura ecologică și să le garanteze consumatorilor posibilitatea de a achiziționa produse ecologice la un preț rezonabil. Cu toate acestea, frecvența controalelor în exploatații ar putea fi adaptată, cu condiția ca o abordare a controalelor bazată pe riscuri să se dovedească sigură și credibilă pentru sistemul de control.

3.21 În cazul micilor exploatații, CESE este în favoarea certificării în grup, care este prevăzută în propunerea Comisiei cu scopul de a reduce costurile aferente inspecțiilor și certificării și constrângerile administrative conexe, precum și de a le garanta fermierilor din UE condiții de concurenţă echitabile în raport cu operatorii din țări terțe. În același timp, CESE subliniază că este vorba despre un exercițiu complex, a cărui punere în aplicare va trebui să se facă treptat.

3.22 CESE consideră că nu este cazul să fie eliminată prevederea legislativă care oferă vânzătorilor cu amănuntul posibilitatea de a beneficia de derogări deoarece, în această situație, va trebui ca întreprinderile comerciale care vând produse ecologice preambalate să fie certificate. Această exigență va sta în calea comerțului cu produse ecologice, va reduce numărul punctelor de desfacere și accesul consumatorilor la aceste produse. Astfel, este posibil ca magazinele mici să nu dorească să angajeze cheltuieli pentru obținerea unui certificat care să le permită să comercializeze produse ecologice, dacă intenționează să vândă doar anumite produse ecologice de sezon. Producătorii ecologici riscă așadar să se confrunte cu mari dificultăți în vânzarea produselor lor.

3.23 CESE subliniază necesitatea adoptării unor măsuri în materie de supraveghere a pieței la nivelul UE pentru culegerea de informații despre disponibilitatea diferitelor produse pe piața europeană și despre tendințele pieței, în special despre disponibilitatea semințelor ecologice în diferitele state membre.

3.24 CESE laudă intenția Comisiei de a elabora un plan de acțiune pentru dezvoltarea producţiei ecologice în cadrul Uniunii Europene, precum și obiectivele lui; el atrage totuși atenția asupra faptului că acest plan rămâne foarte general și incomplet. Este indispensabil să fie definite în mod clar și precis măsurile propuse de Comisie în planul de acțiune. De exemplu, în anumite domenii, Comisia nu va face decât să propună, să consilieze, să ajute, să reflecteze sau să încurajeze, în vreme ce fermierii și societatea așteaptă acțiuni concrete.

3.25 CESE este de părere că una dintre prioritățile planului de acțiune ar trebui să fie coabitarea dintre producătorii ecologici, producătorii convenționali și cei care produc plante modificate genetic, cu scopul de a reduce riscul de contaminare de către OMG. Doar o comunicare interpersonală la momentul potrivit, o discuție pe tema problemelor existente și căutarea de soluții vor permite obținerea unor rezultate și garantarea coabitării diferitelor domenii. CESE invită Comisia să prevadă mijloacele necesare pentru a informa părțile interesate și pentru a le asocia la procesul decizional.

3.26 Sensibilizarea la instrumentele europene destinate susținerii agriculturii ecologice, care este prevăzută în planul de acţiune, nu va fi de ajuns pentru creșterea competitivităţii producătorilor ecologici din UE sau a volumelor de producție. CESE recomandă să se recurgă la o campanie finanțată de UE pentru a furniza mai multe informații despre sistemul european de producție ecologică în ansamblu, precum și despre noul logo european pentru produsele ecologice.

3.27 CESE consideră că Comisia ar trebui să susțină mai mult formarea profesională a tinerilor, învăţarea pe tot parcursul vieţii și inovarea în domeniul agriculturii ecologice, alocând mijloace financiare în acest scop în cadrul programelor de dezvoltare rurală și al altor programe europene. CESE recomandă Comisiei să completeze legislația și programele corespunzătoare, prevăzând posibilitatea ca școlile profesionale, liceele și alte instituţii de învăţământ să obțină ajutoare pentru ca formarea și inovarea în domeniul agriculturii ecologice să fie încununate de succes.

3.28 În plus, producția ecologică se afirmă din ce în ce mai mult ca una dintre marile căi de acces al tinerilor la sectorul agricol. Evoluțiile din noile tehnologii ale informației și comunicațiilor și integrarea tinerilor din mediul urban prin intermediul producţiei ecologice oferă acestui sector șansa extraordinară de a se transforma într-un motor al inovării în zonele defavorizate.

Bruxelles, 16 octombrie 2014. Președintele Comitetului Economic și Social European Henri MALOSSE

(1) Morison, J., Hine, R. și Pretty, J., 2005. Survey and Analysis of Labour on Organic Farms in the UK and Republic of Ireland. International Journal of Agricultural Sustainability Volume 3 (1).

(2) Displaced honey bees perform optimal scale-free search flights Andrew M. Reynolds, Alan D. Smith, Randolf Menzel, Uwe Greggers, Donald R. Reynolds și Joseph R. Riley, , Rothamsted Research, Harpenden, Hertfordshire AL5 2JQ Regatul Unit, Freie Universität Berlin, FB Biologie/Chemie/Pharmazie, Institut für Biologie – Neurobiologie, Königin-Luise-Str. 28/30, 14195 Berlin, Germania, Natural Resources Institute, University of Greenwich, Chatham, Kent ME4 4TB Regatul Unit, Ecology, 88(8), 2007, pp 1955-1961.