[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 4.9.2008

COM(2008) 533 final

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CĂTRE CONSILIU, CĂTRE COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI CĂTRE COMITETUL REGIUNILOR

Evaluare ex post a priorității tematice a „Tehnologiilor societății informaționale (TSI)” din cel de-al șaselea program-cadru pentru cercetare, dezvoltare tehnologică și demonstrații (RTD)

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CĂTRE CONSILIU, CĂTRE COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI CĂTRE COMITETUL REGIUNILOR

Evaluare ex post a priorității tematice a „Tehnologiilor societății informaționale (TSI)” din cel de-al șaselea program-cadru pentru cercetare, dezvoltare tehnologică și demonstrații (RTD)

(Text cu relevan ță pentru SEE)

1. Introducere

Această comunicare subliniază rezultatele și recomandările unei evaluări a priorității tematice a „Tehnologiilor societății informaționale (TSI)” din cel de-al șaselea program-cadru pentru cercetare, dezvoltare tehnologică și demonstrații (RTD), în contextul strategiei i2010[1]. Ea expune reacțiile inițiale ale Comisiei și măsurile care au fost deja luate sau cele planificate. Evaluarea, realizată în perioada mai 2007— mai 2008, răspunde cerințelor regulamentului financiar[2], ale normelor de punere in aplicare a acestuia[3], precum și ale dispozițiilor de evaluare a celui de-al șaptelea program-cadru[4].

2. Context

Cel de-al șaselea program-cadru[5] (PC6) avea drept obiective întărirea Spațiului European de Cercetare și a bazelor științifice și tehnologice ale industriei europene, încurajarea competitivității internaționale a acesteia și promovarea unor activități de cercetare în sprijinul altor politici UE.

În PC6, implementat între 2003 și 2006, investițiile vizau în principal unele priorități tematice menite să concentreze și să integreze cercetarea comunitară: 3 984 EUR în „prioritatea tematică TSI” și 216 milioane EUR în rețele de mare viteză pentru a face legătura între institutele de cercetare din Europa și cele din restul lumii. Bugetul pentru tema „Tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC)” din cel de-al șaptelea program-cadru (PC7) este de 9 050 milioane EUR pentru perioada 2007-2013.

3. Desfășurarea evaluării

Obiectivul evaluării era acela de a determina efectele sistemice ale activităților de cercetare din domeniul TSI din cadrul PC6 și măsura în care acestea au contribuit la PC6 și la obiectivele strategice mai largi ale UE. Evaluarea s-a concentrat asupra pertinenței, eficienței, eficacității, utilității și sustenabilității[6] investiției.

Ea a fost realizată de un grup de experți independenți la nivel înalt[7], prezidat de Dl Esko Aho și sprijinit de o echipă de evaluatori profesioniști[8]. Grupul a analizat documentația programului și indicatorii privind rezultatele și impactul. Experții au adunat date de la principalii actori implicați în domeniul TIC și organizații care desfășoară activități de cercetare în respectivul domeniu, de la mari industriași, de la investitori în capital de risc și de la academicieni. Rezultatele obținute au fost discutate cu membrii Comisiei ITRE din cadrul Parlamentului European și cu delegațiile statelor membre din cadrul comitetului de gestionare a programului TSI (ICTC).

Raportul de evaluare se află în anexa 1 și a fost larg difuzat, mai ales prin intermediul site-ului Europa[9], și prezentat grupului consultativ TIC, precum și ICTC.

4. Reacțiile inițiale ale Comisiei, măsuri deja luate sau planificate

Comisia salută raportul întocmit și reține toate cele 23 de recomandări enunțate în caseta de mai jos, propunându-și să le aducă în discuție în cadrul unei largi dezbateri cu privire la politica europeană pentru inovare în domeniul TIC.

Se fac eforturi continue pentru a se simplifica și a se reduce sarcinile administrative, respectându-se totodată limitele impuse de un management financiar solid. În cadrul PC7 se acceptă o sumă forfetară pentru cheltuieli generale pentru anumiți participanți, inclusiv IMM-uri, iar costurile medii cu personalul pot fi utilizate. Controale prealabile privind viabilitatea financiară se realizează doar pentru coordonatorii de proiecte și participanții care solicită fonduri care depășesc 0,5 milioane EUR. Cerința anterioară privind garanțiile financiare se înlocuiește printr-un fond de garantare, iar certificatele de audit sunt necesare doar în cazul cererilor de decont pentru sume care depășesc 0,375 milioane EUR. De asemenea, există acum un sistem unic de înscriere a participanților, astfel încât fiecare organizație participantă trebuie să se înscrie o singură dată. Costurile sunt rambursate pentru fiecare situație financiară, iar perioadele de raportare pot fi specifice fiecărui proiect.

Pentru o mai mare flexibilitate, consorțiile de proiecte pot redistribui bugetul participanților fără a informa Comisia; fiecare consorțiu are o autonomie deplină de administrare și poate schimba participanții conform regulilor stabilite în acordul de consorțiu, trimițând Comisiei o simplă notificare.

Pentru a atrage mai multe societăți mici cu o creștere importantă, Comunitatea poate rambursa acum până la 75% din costurile pentru IMM-uri, universități și organizații publice, față de 50%, cât era cazul în cadrul PC6. Costurile de administrare se rambursează în proporție de 100% fără plafon, iar plata unui avans reprezintă în general 50% din contribuția totală a Comunității.

Cele 23 de recomandări ale „Raportului Aho”: Se recomandă să se facă eforturi pentru a continua consolidarea parteneriatelor public-privat de tip permanent, cum ar fi inițiativele tehnologice comune (ITC), din cel de-al șaptelea program-cadru. Se recomandă să se continue eforturile pentru a garanta că sprijinul acordat IMM-urilor și firmelor mari nu se compartimentează în diferite măsuri sau dispozitive. Ar trebui să se creeze o platformă în cadrul celui de-al șaptelea program-cadru pentru ca întreprinderi noi și cu o creștere importantă să poată întâlni investitori în capital de risc. Ar trebui încurajată o participare din afara Europei în toate proiectele, atât din partea țărilor în curs de dezvoltare, cât și a celor industrializate. Sistemul consultativ – de pildă Grupul de consultanță în domeniul TSI – ar trebui să dobândească o dimensiune internațională grație participării oamenilor de știință și a inginerilor de renume din întreaga lume. Cele mai recente evoluții și provocări internaționale ar trebui să se reflecte în programul de lucru. O abordare mai flexibilă ar putea fi necesară în vederea integrării mai rapide a evoluțiilor noi, interesante, în domeniu. Efortul de cercetare ar trebui să se concentreze asupra creării și menținerii unei supremații mondiale acolo unde Europa are deja un avantaj comparativ și acolo unde i se ivește ocazia de a prelua conducerea. Europa ar trebui să fie selectivă și să nu încerce să devină un lider mondial în toate domeniile. Abordarea e-infrastructurilor ar trebui să se extindă la platforme orientate mai mult spre aplicații și spre utilizatori din alte sectoare. Controlul contabil în cadrul ITC ar trebui să fie realizat de statele membre și firmele participante, cu un grad minim de intervenție la nivel comunitar. Grupul recomandă ferm elaborarea unei abordări bazate mai mult pe încredere față de participanți la toate nivelurile. Existența câtorva exemple nefericite nu ar trebui să stea în calea inovării. Ar trebui să fie necesare propuneri mai scurte, cu mai puține detalii cu privire la pachetele de lucru și care să se concentreze asupra pertinenței parteneriatelor, în special asupra cooptării unor participanți foarte inovatori. Ar trebui furnizat un feedback mai complet și mai util autorilor acelor propuneri care nu vor primi finanțare. Ar trebui testată o nouă abordare în care propunerile nu ar face obiectul unei evaluări complete de la început. Tuturor propunerilor care au trecut cu succes de câteva verificări de bază ar trebui să li se dea o sumă mică servind drept „fonduri de demarare” pentru o fază de explorare, după care proiectele de explorare reușite ar fi selecționate pentru o finanțare completă. Finanțarea proiectelor pe baza performanței reale mai degrabă decât pe bază de promisiuni și reputație ar putea nu numai să reducă birocrația inițială, ci și să constituie o cale viabilă de a atrage întreprinderi (mici) inovatoare care altfel nu ar încerca să solicite finanțare comunitară. Ar trebui avută în vedere extinderea procedurii de evaluare în două etape de la partea deschisă a domeniului „tehnologii viitoare și emergente” la alte părți ale programului – participanții potențiali prezintă mai întâi un tablou general al ideii lor de proiect, furnizând un plan mai detaliat doar în momentul în care au fost selecționați. Elaborarea de rapoarte, care necesită timp și poate fi inoportună, ar trebui optimizată pentru a permite participanților să transmită un raport doar atunci când este necesar. Ar trebui să fie posibilă reorientarea cercetării pe diferite priorități, dacă acest lucru devine necesar în timpul implementării. De asemenea, ar trebui să fie permisă mai multă flexibilitate în procesul de instituire a parteneriatelor în timpul proiectului, inclusiv posibilitatea de a schimba partenerii dacă cercetarea ia o direcție căreia i-ar putea fi benefică existența unor noi parteneri sau înlocuirea partenerilor existenți. Grupul recomandă o utilizare mai strategică a standardizării pentru a crea piețe noi la scară europeană. Este necesar să se stabilească standarde pentru a promova inovațiile și pentru a crea piețe viabile pentru noi produse și servicii. Grupul salută recenta comunicare a Comisiei cu privire la achizițiile publice înainte de comercializare și recomandă ca noi inițiative să fie luate pentru a permite autorităților publice să facă achiziții în vederea dezvoltării bunurilor și a serviciilor inovatoare. Piața unică europeană trebuie să devină mai eficientă pentru investitorii providențiali („business angels”) și investitorii în capital de risc, iar fondurile europene de investiții trebuie să fie utilizate mai eficient pentru a se promova inovațiile din programele-cadre. Atunci când lucrurile nu pot fi lăsate în seama forțelor pieței, este în interesul public să se recurgă la standardizare la nivel european, axată pe interoperabilitate și dezvoltarea standardelor, în cazul în care există o nevoie bine determinată de servicii inovatoare coerente și de un rol european de prim-plan. Interconexiunea marilor e-infrastructuri regionale și naționale ar trebui dezvoltată mai mult. Este nevoie de platforme și infrastructuri la nivel european în sectoare cum ar fi guvernarea electronică (în special achizițiile), serviciile medicale online (aplicațiile transfrontaliere), logistica și transporturile. Programul-cadru pentru RTD ar trebui să fie însoțit de alte măsuri, în special în ceea ce privește achizițiile publice, atât la nivel național, cât și european. |

1. Comisia este de acord că ar trebui făcute eforturi suplimentare pentru a spori impactul programului în domenii în care Europa poate ocupa o poziție de lider. Sunt acum deschise participării, în aceleași condiții ca și pentru cele 38 de state membre și asociate, toate proiectele din mai bine de 150 de țări care au încheiat acorduri internaționale de cooperare. Un nou instrument de finanțare este disponibil pentru o colaborare internațională sporită. Comisia va explora posibilitățile de a mări în continuare impactul global al cercetării în domeniul TIC.

Comisia este de acord că mediul pentru inovare în Europa este un element esențial pentru exploatarea eficientă a rezultatelor cercetărilor în domeniul TIC și salută mai ales recomandările grupului cu privire la necesitatea unor schimbări sistemice. Este esențial ca Europa să devină mai atrăgătoare pentru investițiile în cercetare și inovare și să se creeze condițiile necesare pentru ca întreprinderile mici din domeniul tehnologiilor înalte să prospere și să crească. Într-o primă fază, Comisia va examina mecanismele prin care întreprinderile noi cu o creștere importantă pot fi ajutate să întâlnească investitori în capital de risc. Comisia va explora apoi căile de accelerare a procesului de dezvoltare a standardelor și a specificațiilor pentru produsele și serviciile inovatoare. În sfârșit, Comisia va cerceta posibilitățile existenței unor „ecosisteme”[10] mai cuprinzătoare pentru inovare, care ar reduce fragmentarea piețelor publice și private pentru soluțiile inovatoare, ar exploata sinergiile și ar coordona mai sistematic eforturile europene. Acest efort ar consolida inițiativa privind piețele-pilot[11], achizițiile înainte de comercializare[12] și ar lua în considerare învățămintele inițiativelor tehnologice comune, ale programelor de cercetare naționale comune și ale platformelor tehnologice europene.

5. Concluzii

Comisia invită Parlamentul European și Consiliul să ia notă de rezultatele și recomandările grupului de evaluare și să analizeze modalitățile optime de a da curs acestora. Mai ales, Comisia recunoaște faptul că reducerea în continuare a birocrației rămâne o provocare semnificativă. Ea este de acord cu punctul de vedere al grupului cu privire la necesitatea de a elabora o implementare a normelor privind finanțarea cercetării care să tolereze posibilitatea existenței unor riscuri și este de părere că Parlamentul European și Consiliul au un rol în instituirea unui astfel de mediu bazat pe încredere, invitându-i să ia în considerare acest lucru în viitoarele discuții privind regulile de participare la PC și regulamentul financiar.

Comisia va organiza consultări cu privire la rezultatele și recomandările respective cu scopul de a spori flexibilitatea, de a reduce birocrația și de a răspunde la necesitatea unui impact strategic mai important al cercetării la nivel european. În acest scop, Comisia lansează o consultare publică online pe tema implicațiilor politice mai extinse și pe termen mai lung, în paralel cu prezentul raport de evaluare, ale căror rezultate vor fi expuse pe scurt într-o comunicare pe tema cercetării și inovării în domeniul TIC la începutul anului 2009.

Evaluarea intermediară a RTD în domeniul TIC din cadrul PC7 va permite, de asemenea, evaluarea eficacității noilor măsuri. Aceasta va fi disponibilă la sfârșitul anului 2009, ca bază pentru o reflecție viitoare.

ANEXA 1 REZULTATE Ș I RECOMANDăRI MAJORE DIN RAPORTUL DE EVALUARE

Inovațiile și tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC) sunt vitale pentru competitivitatea și bunăstarea economică a Europei. Ele constituie fundamentul unei economii bazate pe cunoaștere: dezvoltarea și utilizarea lor sunt esențiale pentru menținerea creșterii și a productivității. De aceea, investițiile în cercetare și dezvoltare tehnologică în ceea ce privește societatea informațională au constituit, pe bună dreptate, o prioritate tematică a celui de-al șaselea program-cadru pentru cercetare și dezvoltare tehnologică (PC6-TSI) – finanțat cu 4 miliarde EUR între 2003 și 2006.

Această evaluare a priorității tematice a TSI a analizat gradul de eficiență a cercetării în crearea unor noi cunoștințe și inovații, precum și în transformarea respectivelor inovații în creștere și bunăstare economică prin intermediul sistemelor europene de inovare mai vaste.

Investițiile în cercetare au fost corect administrate și au fost eficiente în atingerea obiectivelor lor. Cu toate acestea, pot fi aduse ameliorări la nivelul flexibilității și a simplificării mecanismului de finanțare, precum și la nivelul întăririi impactului mondial al cercetării europene în acest domeniu. Mai multă flexibilitate în administrarea programului poate ajuta la cooptarea mai multor întreprinderi noi cu o creștere importantă. Majoritatea recomandărilor grupului cu privire la gestionarea cercetării ar putea fi implementate de Comisie în timpul celui de-al șaptelea program-cadru (între 2010 și 2013).

Celelalte recomandări ar putea necesita un efort pe termen mai lung și/sau depăși domeniul programelor-cadru, ajungând la un nivel mai strategic și cu implicații politice. Măsura în care noile cunoștințe și deprinderi dobândite în Europa sunt exploatate în Europa depinde de un număr important de politici și măsuri care afectează „ecosistemul” inovării. Este necesară o schimbare sistemică pentru a îndepărta barierele din calea inovării și pentru a promova interacțiuni mai puternice între utilizatori, cercetători și mediul de afaceri, mai ales în cazul sistemelor de inovare regionale.

Evaluarea a identificat o serie de posibilități de ameliorare a mediului pentru inovațiile rezultate în urma cercetării în domeniul TIC în programele-cadru europene. Sunt necesare coordonări mai importante cu investițiile în capital de risc, cu strategiile regionale de inovare și cu achizițiile publice. O abordare mai strategică, la nivel european, este necesară pentru standardizare, pentru dezvoltarea piețelor-pilot și mobilizarea parteneriatelor public-privat, după cum este cazul în inițiativele tehnologice comune lansate ca urmare a activităților din al șaselea program-cadru.

1. GESTIONAREA INVESTI Ț IILOR ÎN CERCETAREA EUROPEANă

1.1. Utilitate și sustenabilitate – rolul PC6-TSI

Multe dintre cercetările finanțate de UE în cadrul PC6-TSI nu ar fi fost efectuate sau ar fi fost efectuate într-o formă mult redusă dacă nu s-ar fi bucurat de sprijinul european. Prin urmare, PC6-TSI a jucat un rol semnificativ în aducerea activităților de cercetare la un nivel european și mondial. Acest lucru se verifică mai ales atunci când eficacitatea necesită masă critică, discuții pe larg și o „viziune proaspătă” asupra unei probleme sau în cazul în care cercetarea trebuie împărtășită cu un grup de experți cu înaltă calificare în domeniu.

Rezultatele obținute au un grad important de sustenabilitate. Participanții au mult de câștigat de pe urma întăririi rețelelor, a noilor cunoștințe și deprinderi. Efectele participării la o rețea sunt esențiale, mulți participanți întreținând colaborări de lungă durată. Unele dintre aceste rețele au devenit structuri stabile care constituie miezul unor sfere de colaborare mai extinse, cum ar fi platformele tehnologice europene. Prin urmare, inițiativele tehnologice comune au fost introduse pentru a întări parteneriatele public-privat în domeniul cercetării la nivel european. Noile ITC cu privire la nanoelectronică și „sisteme integrate” sunt exemple bune ale modului în care programul-cadru va avea un impact pozitiv pe termen lung.

Se recomandă să se facă eforturi pentru a continua consolidarea parteneriatelor public-privat de tip permanent, cum ar fi ITC din cel de-al șaptelea program-cadru.

1.2. Eficacitatea – impactul cercetării în cadrul PC6-TSI

În general, rata de participare a IMM-urilor a fost menținută la peste 20%, mult deasupra obiectivului de 15% fixat de Parlamentul European și de Consiliu. Cu toate acestea, implicarea întreprinderilor cu o creștere importantă rămâne scăzută, ceea ce ridică întrebări cu privire la gradul de atractivitate și de accesibilitate a programului-cadru pentru întreprinderile cu o creștere importantă, precum și cu privire la măsura în care participarea la program sprijină accesul la capitalul de risc și la piețele europene și mondiale.

Atât întreprinderile mici, cât și cele mari trebuie să creeze mediul optim pentru creșterea IMM-urilor, iar mecanismele financiare ar trebui să le fie accesibile tuturor. Ambele tipuri de întreprinderi joacă un rol în ecosistemul inovării și fiecare tip este important pentru celălalt. Faptul că cercetarea bazată pe colaborare din programul-cadru dă posibilitatea micilor și marilor întreprinderi să lucreze împreună în majoritatea proiectelor este un lucru pozitiv. Cu toate acestea, proiectele de cercetare mai mici, cu obiective bine definite, nu trebuie să devină un instrument special pentru IMM-uri, iar proiectele integrate mai mari nu trebuie să fie monopolizate de marile întreprinderi.

Se recomandă să se continue eforturile pentru a garanta că sprijinul acordat IMM-urilor și firmelor mari nu se compartimentează în diferite măsuri sau dispozitive.

Rețelele de cercetare create prin participarea la proiecte europene au sporit eficacitatea transferului de cunoștințe între organizații și viteza de difuzare a informației, precum și mobilitatea resurselor umane. Schimbările în parteneriatele de cercetare, ca o consecință a participării la programul-cadru, reprezintă unul dintre domeniile în care impactul investițiilor europene este cel mai vizibil. Numeroși participanți comunică faptul că rețelele create în timpul derulării programului-cadru vor continua să existe ca bază a cooperării lor viitoare în domeniul cercetării.

O mare parte a cercetării este „departe de piață” sau reprezintă cercetare fundamentală, iar comercializarea unor noi produse și servicii nu este un obiectiv direct. În ultima vreme s-au luat foarte puține măsuri pentru a face legătura între participanți și investitorii în capital de risc. Un instrument de promovare a acestui tip de legături a început să fie elaborat în perioada premergătoare anului 2002, însă a fost abandonat din cauza recesiunii economice care a urmat acestei perioade. Este momentul să se ia în considerare posibilitatea de a reintroduce unul sau mai multe instrumente în acest scop.

Ar trebui să se creeze o platformă în domeniul de aplicare al celui de-al șaptelea program-cadru pentru ca întreprinderi noi și cu o creștere importantă să poată întâlni investitori în capital de risc.

În secțiunea 2.1 se regăsesc mai multe recomandări pentru a întări această legătură și a stimula inovațiile ulterioare destinate pieței.

Cooperarea internațională între UE și China, India și Africa a fost consolidată, iar 60% din primii 25 de lideri mondiali în domeniul inovațiilor participă la program. Proiectele integrate au fost eficiente în asigurarea legăturii dintre cercetarea în domeniul TSI și sistemul mondial de inovare. Cu toate acestea, cooperarea internațională ar trebui, de asemenea, utilizată pentru a furniza cercetătorilor europeni știința și tehnologia mondială de cea mai bună calitate, pentru ca aceștia să o poată folosi ca bază de lucru. Prin urmare, se recomandă globalizarea în continuare a programului-cadru, după cum se explică mai jos.

1.3. Globalizarea programului-cadru

Europa nu își poate permite să fie o „fortăreață” în ceea ce privește cercetarea și dezvoltarea tehnologică. Cercetătorii europeni trebuie să fie parteneri cu cei mai buni experți din lume, fie că aceștia sunt din interiorul sau din afara Europei. Este nevoie de o deschidere mai mare către lume, astfel încât dezvoltarea cercetării și a inovării europene să se poată sprijini pe cele mai bune capete și idei, indiferent care ar fi originea acestora. În plus, anumite tehnologii elaborate în Europa vor trebui să fie comercializate pe alte piețe, în colaborare cu firme din afara Europei, în beneficiul, în cele din urmă, al companiilor și al consumatorilor europeni.

Dacă cei mai buni cercetători din întreaga lume participă la programul-cadru, acesta va deveni mai atractiv și pentru cei mai buni cercetători europeni. Acest lucru se verifică mai ales în cazul firmelor mai mici, extrem de inovatoare și cu o creștere importantă, care în prezent nu sunt bine reprezentate în program. Posibilitatea de a colabora cu cei mai buni cercetători și inovatori din lume le-ar spori motivația de a participa la program.

Deși cooperarea, în special cu Asia și Africa, s-a intensificat, grupul recomandă să se facă și mai multe eforturi pentru a da programului o dimensiune cu adevărat mondială:

Încurajarea participării din afara Europei în toate proiectele. Participarea, atât a țărilor în curs de dezvoltare, cât și a celor industrializate, din afara Europei, ar trebui încurajată.

Internaționalizarea sistemului consultativ – de pildă Grupul de consultanță în domeniul TSI – prin cooptarea oamenilor de știință și a inginerilor de renume din întreaga lume.

Reflectarea celor mai recente evoluții și provocări internaționale în programul de lucru. O abordare mai flexibilă ar putea fi necesară în vederea integrării mai rapide a evoluțiilor noi, interesante, în domeniu.

Concentrarea efortului de cercetare asupra creării și menținerii unei supremații mondiale acolo unde Europa are deja un avantaj comparativ și acolo unde i se ivește ocazia de a prelua conducerea. Europa ar trebui să fie selectivă și să nu încerce să devină un lider mondial în toate domeniile.

1.4. Relevanța și impactul strategic – PC6-TSI și obiective europene mai vaste

Investițiile în cercetare în domeniul TSI în perioada 2003-2006 i-au permis Europei să ocupe și să păstreze poziția de lider mondial în anumite domenii de cercetare, deși aceasta nu s-a concretizat întotdeauna în capacitatea de a domina piața în ceea ce privește tehnologiile și aplicațiile societății informaționale. PC6-TSI a întărit poziția de lider al pieței în comunicații mobile și cea de lider al cercetării în ceea ce privește rețelele de mare viteză, GRID, robotică avansată și sisteme audiovizuale. Poziția de lider a fost obținută în dezvoltarea și utilizarea e-infrastructurilor de mare viteză pentru știință și cercetare. În aceste domenii, au fost create ocazii pentru noi participanți (în special IMM-uri), pe lângă participarea constantă a întreprinderilor lider. Sprijinul acordat noilor tehnologii a oferit locul întâi la nivel mondial în comunicații cuantice, nanoelectronică și sisteme complexe.

Dezvoltarea cu succes a rețelelor electronice de mare viteză (e-infrastructuri) a demonstrat importanța intervenției europene în dezvoltarea infrastructurilor. Aceste inițiative au permis Europei să ocupe poziția de lider mondial.

Abordarea e-infrastructurilor ar trebui să se extindă la platforme orientate mai mult spre aplicații și spre utilizatori din alte sectoare.

Spațiul European de Cercetare a fost întărit, mai ales prin proiectele integrate, rețelele de excelență și gruparea proiectelor. Platformele tehnologice europene au extins cooperarea dincolo de proiectele individuale finanțate în cadrul PC6-TSI. Ele au favorizat legături mai strânse cu inițiativele naționale și din sectorul privat și au constituit un pas esențial către inițiativele tehnologice comune (ITC). Acestea stimulează sectorul industrial și statele membre să mărească finanțarea în domeniul cercetării și dezvoltării. Ele oferă un mijloc de a crea noi parteneriate între institute de cercetare finanțate de sectorul public sau privat, care se concentrează asupra unor domenii în cadrul cărora cercetarea și dezvoltarea tehnologică pot contribui la competitivitatea europeană și la îmbunătățirea calității vieții. Prin urmare, ele pot fi văzute ca o abordare nouă în procesul de punere în comun a eforturilor de cercetare publice și private și au devenit parte integrantă din cel de-al șaptelea program-cadru.

Atât ITC, cât și „laboratoarele vii"[13] au potențialul necesar pentru a consolida și mai mult procesul inovării în alte domenii. Acestea reprezintă o abordare mai „sistemică”, reunind oferta (întreprinderile și cercetătorii) și cererea (utilizatorii și autoritățile publice). ITC și „laboratoarele vii” ar putea, de asemenea, fi utilizate ca vectori pentru achiziții publice bine definite în domeniul inovațiilor. Cu toate acestea, grupul își exprimă îngrijorarea cu privire la posibilitatea ca ITC să facă obiectul unor controale administrative extrem de severe care ar putea descuraja inovarea și participarea întreprinderilor inovatoare, cum a fost cazul programului-cadru.

Grupul recomandă realizarea controlului contabil în cadrul ITC de către statele membre și firmele participante, cu un grad minim de intervenție la nivel comunitar.

1.5. Eficacitate – reducerea birocrației

Este important ca obiectivele cercetării să fie urmărite într-un mod rentabil. Sunt necesare eforturi suplimentare cu privire la simplificarea și reducerea sarcinilor administrative ale programului-cadru, atât pentru participanți, cât și pentru Comisie. Acestea nu au fost reduse în mod semnificativ în cel de-al șaselea program-cadru, din cauza cunoașterii insuficiente a noilor instrumente și din cauza numărului mare de parteneri la proiectele integrate și la rețelele de excelență. Unele ameliorări au fost aduse în faza de tranziție spre cel de-al șaptelea program-cadru, însă o mai mare simplificare și flexibilitate sunt încă necesare. Comisia ar trebui să analizeze opțiunile posibile pentru a continua procesul de simplificare.

1.6. Simplificarea gestionării

Măsurile luate de Comisie pentru a garanta utilizarea responsabilă a fondurilor publice pot împiedica realizarea completă a programului, de pildă multe dintre întreprinderile inovatoare, în special IMM-uri cu o creștere importantă, își pierd motivația de a participa la programul de cercetare din cauza procedurilor greoaie atât în ce privește depunerea dosarului, cât și implementarea proiectului.

Sistemul de evaluare a propunerilor îi poate descuraja pe nou-veniți: feedbackul cu privire la calitatea dosarului trimis în cazul propunerilor respinse este resimțit de participanți ca fiind sărac în comparație cu comunicarea din partea surselor de finanțare din sectorul privat; un proces de evaluare bazat pe consens are în general drept rezultat realizarea de proiecte care propun mai degrabă evoluții progresive decât inovații radicale; în sfârșit, este dificilă cooptarea ca evaluatori a celor mai buni experți din domeniu.

Dacă aceste chestiuni sunt comune tuturor finanțărilor publice pentru cercetare, unele dintre ele au fost exacerbate în cel de-al șaselea program-cadru prin introducerea unor noi instrumente și cheltuieli generale mai mari, legate de gestionarea consorțiilor de proiecte foarte vaste.

Grupul recomandă ferm elaborarea unei abordări bazate mai mult pe încredere față de participanți la toate nivelurile. Existența câtorva exemple nefericite nu ar trebui să stea în calea inovării. Elemente specifice elaborării unei astfel de abordări sunt expuse în detaliu în cele ce urmează.

Ar trebui făcute eforturi atât pentru a simplifica, cât și pentru a flexibiliza cele trei etape cheie din ciclul vieții proiectului – depunerea cererii, evaluarea propunerilor și gestionarea proiectelor care primesc finanțare:

În faza depunerii cererii, se recomandă:

Obligativitatea prezentării unor propuneri mai scurte, cu mai puține detalii cu privire la pachetele de lucru și care să se concentreze asupra pertinenței parteneriatelor, în special asupra cooptării unor participanți foarte inovatori.

În faza evaluării propunerii, se recomandă:

Să se furnizeze un feedback mai complet și mai util autorilor acelor propuneri care nu vor primi finanțare.

Să se testeze o nouă abordare prin care propunerile nu sunt evaluate în întregime de la început. Tuturor propunerilor care au trecut cu succes de câteva verificări de bază ar trebui să li se dea o sumă mică servind drept „fonduri de demarare” pentru o fază de explorare, după care proiectele de explorare reușite ar fi selecționate pentru o finanțare completă. Finanțarea proiectelor pe baza performanței reale mai degrabă decât pe bază de promisiuni și reputație ar putea nu numai să reducă birocrația inițială, ci și să constituie o cale viabilă de a atrage întreprinderi (mici) inovatoare care altfel nu ar încerca să solicite finanțare comunitară.

Explorarea posibilității extinderii procedurii de evaluare în două etape de la partea deschisă a domeniului „tehnologii viitoare și emergente” la alte părți ale programului – participanții potențiali prezintă mai întâi un tablou general al ideii lor de proiect, furnizând un plan mai detaliat doar în momentul în care au fost selecționați. Această metodă va avea probabil drept efect creșterea, într-o primă fază, a cantității de muncă pentru Comisie și prelungirea procesului de evaluare, însă va reduce semnificativ munca cercetătorilor în momentul pregătirii propunerilor.

În faza gestionării proiectului, principala problemă este rigiditatea impusă de realizarea procesului de cercetare în conformitate cu o planificare fixă și cu un parteneriat stabilit dinainte. Prin urmare, se recomandă:

Optimizarea elaborării de rapoarte, care necesită timp și poate fi inoportună și introducerea posibilității ca participanții să transmită un raport doar atunci când este necesar.

Introducerea posibilității de a reorienta cercetarea pe diferite priorități, dacă acest lucru devine necesar în timpul implementării.

De asemenea, introducerea unei mai mari flexibilități în procesul de instituire a parteneriatelor în timpul proiectului, inclusiv posibilitatea de a schimba partenerii dacă cercetarea ia o direcție căreia i-ar putea fi benefică existența unor noi parteneri sau înlocuirea partenerilor existenți.

2. RECOMANDăRI POLITICE MAI GENERALE: A BENEFICIA DE TOATE AVANTAJELE ECOSISTEMULUI DE INOVARE EUROPEAN ÎN CEEA CE PRIVE Ș TE CRE Ș TEREA Ș I BUNăSTAREA

TIC reprezintă tehnologii omniprezente, de perspectivă, al căror profit depinde de un „ecosistem” dinamic în domeniul RTD și al inovării. Sprijinul în ceea ce privește exclusiv oferta, acordat RTD, cum este acela al programului-cadru, nu este suficient. Este, de asemenea, necesară îmbunătățirea legăturii dintre RTD și „ecosistemul” inovării din Europa. Abordarea inovațiilor trebuie să fie aceea de a „împinge”, prin intermediul RTD, și a „trage”, prin intermediul cererii pieței și al serviciilor publice, fiind necesare eforturi în același timp la nivel național/regional și la nivel european.

Din aceste motive, grupul a dedicat o parte importantă a evaluării sale factorilor care determină rezultatele și impactul cercetării europene. Multe dintre recomandările grupului se referă, prin urmare, la măsuri sistemice care depășesc gestionarea programului-cadru, dar care trebuie să fie asociate acestuia. Există mai multe domenii care necesită eforturi, dar grupul s-a concentrat asupra a două chestiuni esențiale:

- dezvoltarea de noi piețe și

- îmbunătățirea infrastructurilor europene și a interoperabilității.

2.1. Dezvoltarea de noi piețe

Inovațiile necesită noi investiții în capital. Capitalul de risc este însă mai puțin disponibil în Europa decât în Statele Unite ale Americii. Pe parcursul celei mai mari părți din al șaselea program-cadru, capitalul de risc disponibil în faza incipientă (demarare și instalare) din UE-15 reprezenta aproximativ jumătate din cel din Statele Unite ale Americii. În plus, autoritățile publice europene nu utilizează pe deplin puterea lor de cumpărare considerabilă pentru a favoriza inovațiile prin intermediul achiziționării serviciilor și a tehnologiilor inovatoare.

Deși cunoștințele circulă în ambele direcții între UE și Statele Unite ale Americii, există un flux evident dinspre Europa înspre acestea din urmă. Astfel, în timp ce întreprinderile aleg adesea Europa ca sediu pentru cercetare și dezvoltare, comercializarea rezultatelor cercetărilor lor are loc, în multe cazuri, în Statele Unite ale Americii, o tendință sprijinită și mai mult de faptul că primele 50 de firme mondiale din sectorul TIC sunt în principal americane sau japoneze.

Pentru a îmbunătăți „ecosistemul” cercetării și dezvoltării și al inovațiilor în Europa, cererea de soluții inovatoare și finanțarea întreprinderilor inovatoare cu o creștere importantă trebuie sporite.

Întărirea cererii de soluții inovatoare

Pentru a garanta că rezultatele în domeniul cercetării și dezvoltării sunt transformate în creștere și profit pentru societate, este necesar un efort polivalent, axat pe cerere.

Grupul recomandă o utilizare mai strategică a standardizării pentru a crea piețe noi la scară europeană. Este necesar să se stabilească standarde pentru a promova inovațiile și pentru a crea piețe viabile pentru noi produse și servicii.

Sectorul public are potențialul necesar pentru a crea o cerere de produse și servicii inovatoare. Achizițiile publice reprezintă în momentul de față aproximativ 17% din PIB al Europei. Din punctul de vedere al evoluției în timp, ele au fost unul dintre motoarele puternice ale procesului de inovare și de adoptare a unor noi tehnologii. Cu toate acestea, Europa rămâne în urma Statelor Unite ale Americii, unde achizițiile publice joacă un rol cheie în procesul inovării. Astfel, cercetarea la nivelul programului-cadru are potențialul necesar pentru a genera o valoare cu mult mai semnificativă prin intermediul creșterii numărului de achiziții publice de inovații la nivel regional, național și european. În același timp, trebuie subliniat faptul că cercetarea și achiziționarea de inovații nu ar trebui să se concentreze doar pe produse, ci și pe dezvoltarea de servicii noi, inovatoare.

Grupul salută recenta comunicare a Comisiei cu privire la achizițiile publice înainte de comercializare și recomandă ca noi inițiative să fie luate pentru a permite autorităților publice să facă achiziții în vederea dezvoltării bunurilor și a serviciilor inovatoare.

Creșterea disponibilității finanțării

Europa este în urma Statelor Unite ale Americii în ceea ce privește disponibilitatea finanțării în vederea sprijinirii creșterii întreprinderilor. În Europa nu este disponibil destul capital de risc, iar multe tehnologii și servicii cu potențial comercial, dezvoltate de firme mici și extrem de inovatoare, atrag investițiile americane. Profitul creșterii acestor firme este pur și simplu deplasat din Europa în Statele Unite ale Americii. Europa trebuie să fie competitivă în ceea ce privește nu numai dezvoltarea tehnologiei, ci și disponibilitatea capitalului pentru inovații și creștere. Trebuie să garantăm disponibilitatea resurselor europene pentru ca aceste firme să poată crește. Acest lucru va garanta, de asemenea, o nouă bază de întreprinderi inovatoare capabile de a participa la programul-cadru. Investitorii providențiali, capitalul de demarare și capitalul de risc la scară mare trebuie să fie disponibile pentru ca o piață pentru inovații și creștere cu o bună funcționare să poată exista.

Piața unică europeană trebuie să devină mai eficientă pentru investitorii providențiali („business angels”) și investitorii în capital de risc, iar fondurile europene de investiții trebuie să fie utilizate mai eficient pentru a se promova inovațiile din programele-cadre.

2.2. Îmbunătățirea infrastructurilor europene, a standardelor și a interoperabilității

Dezvoltarea infrastructurii transfrontaliere, interoperabilitatea și, în anumite sectoare, standardele, reprezintă unul dintre domeniile în care se poate ajunge la o veritabilă valoare adăugată europeană.

În anumite cazuri, piața, prin intermediul concurenței, duce la apariția de facto a standardelor. Cu toate acestea, reglementările și practicile naționale pot constitui bariere în calea dezvoltării standardelor europene și mondiale. Acest lucru fragmentează piețele și împiedică firmele europene să beneficieze pe deplin de pe urma pieței unice europene.

Atunci când lucrurile nu pot fi lăsate în seama forțelor pieței, este în interesul public să se recurgă la standardizare la nivel european, axată pe interoperabilitate și dezvoltarea standardelor, în cazul în care există o nevoie bine determinată de servicii inovatoare coerente și de un rol european de prim-plan.

Interconexiunea marilor e-infrastructuri regionale și naționale ar trebui dezvoltată mai mult. Este nevoie de platforme și infrastructuri la nivel european în sectoare cum ar fi guvernarea electronică (în special achizițiile), serviciile medicale online (aplicațiile transfrontaliere), logistica și transporturile. Programul-cadru pentru RTD ar trebui să fie însoțit de alte măsuri, în special în ceea ce privește achizițiile publice, atât la nivel național, cât și european.

[1] Referința web: http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/index_en.htm.

[2] Regulamentul nr. 1605/2002 al Consiliului din iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (JO L 248/1, 16.9.2002).

[3] Regulamentul nr. 2342/2002 al Comisiei din 23 decembrie 2002 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (JO L 357/1, 31.12.2002).

[4] Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (JO L 412/1, 30.12.2006).

[5] Referința web: http://fp6.cordis.lu/fp6/home.cfm.

[6] Referința web: http://ec.europa.eu/budget/evaluation/Key_documents/regureq_en.htm.

[7] Grupul de experți: Dl E. Aho (președinte) – fost prim-ministru al Finlandei și președinte al Fondului Național Finlandez pentru Cercetare și Dezvoltare (Sitra), Dl M. Cosnard – profesor la Școala Politehnică a Universității din Nisa – Sophia Antipolis, președinte și director general al INRIA, Dl H-O. Henkel – profesor la Universitatea din Mannheim și fost director general al IBM Europa, Orientul Mijlociu și Africa, precum și fost președinte al Federației Industriilor Germane, Dl L. Soete - director al UNU-MERIT, Dna N. Stame - profesor, politici sociale, Universitatea din Roma „La Sapienza” și cofondatoare și prima președintă a AIV, Dl P. Telička – fost comisar european și consilier principal, Centrul de Politici Europene.

[8] Ramboll Management, angajat cu contractul cadru pentru servicii de evaluare și legate de evaluare, administrate de Direcția Generală Buget a Comisiei Europene.

[9] Referința web: http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/rtd/fp6_ist_expost/index_en.htm.

[10] Rețeaua de cercetători și șefi de întreprinderi care interacționează cu investitorii și piețele.

[11] Comunicarea „O inițiativă privind piețele-pilot pentru Europa”, COM(2007) 860.

[12] Comunicarea „Achiziția înainte de comercializare: încurajarea inovației pentru asigurarea unor servicii publice durabile de înaltă calitate în Europa”, COM(2007) 799.

[13] Laboratoarele vii sunt centre municipale de inovare și experimentare, în general în domeniul tehnologiilor mobile și al aplicațiilor, reunind utilizatori și responsabili de proiecte în scopul creării și testării ideilor și produselor.