RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 11.4.2007 
COM(2007) 160 final 
  
COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE CONSILIU ŞI PARLAMENTUL EUROPEAN 
SINERGIA M ĂRII NEGRE – O NOU Ă INIŢIATIVĂ DE COOPERARE 
REGIONAL Ă 
 
RO 2   RO COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE CONSILIU ŞI PARLAMENTUL EUROPEAN 
SINERGIA M ĂRII NEGRE – O NOU Ă INIŢIATIVĂ DE COOPERARE 
REGIONAL Ă 
1. INTRODUCERE  – NECESITATEA  UNEI  POLITICI  REGIONALE 
La 1 ianuarie 2007, dou ă state riverane M ării Negre, Bulgaria şi România s-au al ăturat 
Uniunii Europene. Ma i mult ca niciodat ă, prosperitatea, stabilitatea şi securitatea vecinilor 
noştri situaţi în jurul M ării Negre prezint ă un interes imediat pentru UE. 
Regiunea M ării Negre1 este o zon ă geografic ă distinctă, bogată în resurse naturale şi 
poziţionată strategic la întâlnirea dintre Europa, Asia Central ă şi Orientul Mijlociu. Cu o 
populaţie numeroas ă, regiunea ridic ă o serie de oportunit ăţi şi provocări pentru cet ăţenii săi. 
Regiunea este o pia ţă în expansiune cu un poten ţial de dezvoltare ridicat şi constituie un nod 
important pentru fluxurile energetice şi de transport. Cu toate acestea, este în egal ă măsură o 
regiune cu conflicte înghe ţate nerezolvate, cu multe probleme de mediu şi controale 
insuficiente la grani ţă, ceea ce încurajeaz ă migraţia ilegală şi criminalitatea organizat ă. În 
pofida evolu ţiilor pozitive importante din ultimii ani, exist ă în continuare disparit ăţi în ritmul 
reformelor economice şi în calitatea guvern ării între diferitele ţări din regiune. Un r ăspuns 
dinamic la nivel region al la aspectele men ţionate anterior poate a duce beneficii importante 
cetăţenilor din ţările în cauz ă şi poate contribui, de asemenea, la prosperitatea, stabilitatea şi 
securitatea din Europa.  
Uniunea European ă a depus deja eforturi consider abile pentru a stimula reformele 
democratice şi economice, pentru a promova stabilitatea şi pentru a sus ţine dezvoltarea în 
regiunea M ării Negre prin ample programe de cooperare . Trei politici europene sunt relevante 
în acest context: procesul de preaderar e în cazul Turciei, politica european ă de vecin ătate 
(cinci parteneri estici ai PEV fiind activi în egal ă măsură în cooperarea în regiunea M ării 
Negre) şi parteneriatul strategic cu Federa ţia Rusă. Mai mult, CE a contribuit la adoptarea 
unui set larg de ini ţiative sectoriale de interes regional. (A se vedea anexa I) 
Regiunea M ării Negre ofer ă oportunit ăţi şi provocări care presupun ac ţiunea coordonat ă la 
nivel regional. Este vorba în special de sect oare cheie precum energie, transport, mediu, 
circulaţie şi securitate. Obiectivul cooper ării regionale consolidate nu este acela de a trata în 
mod direct conflictele vechi din regiune îns ă ar putea duce la o mai mare încredere reciproc ă 
şi, în timp, ar contribui la înl ăturarea anumitor obstacole. Lu ând în considerare confluen ţa 
culturilor di n regiunea M ării Negre, o mai mare cooperare regional ă ar putea avea efecte 
benefice şi în afara regiunii. 
                                                 
1 Regiunea M ării Negre (a se vedea harta din anexa II) cuprinde Grecia, Bulgaria, România şi Moldova în 
vest, Ucraina şi Rusia în nord, Georgia, Armenia şi Azerbaidjan în est şi Turcia în sud. De şi Armenia, 
Azerbaidjan, Moldova şi Grecia nu sunt state cu ie şire la Marea Neagr ă, prin istorie, proximitate şi 
legături strânse sunt actori regionali naturali. 
 
RO 3   RO Aşadar, este timpul ca Uniunea European ă să se implice mai mult în definirea mai detaliat ă a 
priorităţilor de cooperare şi a mecanismelor la nivel regional. În prezenta comunicare, 
Comisia propune Sinergia M ării Negre ca nou ă iniţiativă de cooperare regional ă a UE.  
2. CARACTERISTICILE SINERGIEI M ĂRII NEGRE  
Comisia nu dore şte să propună o strategie distinct ă pentru Marea Neagr ă, în măsura în care 
politica general ă a UE cu privire la regiune a fost stabilit ă prin strategia de preaderare în cazul 
Turciei, prin PEV şi prin parteneriatul strategic cu Rusia. Evolu ţia viitoare şi aplicarea, în 
mare măsură, bilateral ă a politicilor men ţionate anterior vor determina în continuare cadrul 
strategic. 
Este nevoie de o ini ţiativă care să completeze aceste politici, s ă îndrepte aten ţia politică la 
nivel regional şi să impulsioneze procesele de cooperare aflate în desf ăşurare. Misiunea 
esenţială a Sinergiei M ării Negre ar fi, a şadar, dezvoltarea cooper ării atât în cadrul regiunii 
Marea Neagr ă cât şi între regiune, în ansamblul ei, şi Uniunea European ă.  
Această iniţiativă complet transparent ă şi integratoare este fundamentat ă pe interesele comune 
ale UE şi ale regiunii M ării Negre şi ia în considerare rezultatele consult ărilor cu toate statele 
de la Marea Neagr ă. De asemenea, poate contribui la statornicirea sinergiilor formate şi la 
valorificarea experien ţei dobândite prin ini ţiativele regionale existente care leag ă regiunea 
Mării Negre de UE, ca de exemplu Procesul de Cooperare Dun ăreană2. 
Sinergia M ării Negre se dore şte a fi un cadru flexibil pent ru a asigura o mai mare coeren ţă şi 
o mai bun ă orientare a politicilor. În pr ocesul de evaluare a utilit ăţii sprijinului comunitar 
acordat diferitelor ini ţiative, un criteriu esen ţial ar trebui s ă fie gradul de implicare activ ă a 
statelor şi a organismelor regionale direct vizate, inclusiv în ceea ce prive şte finanţarea.  
Sfera de ac ţiune s-ar putea extinde di ncolo de regiunea în sine , deoarece multe activit ăţi sunt 
strâns legate de regiunile învecinate, în special de Marea Caspic ă, de Asia Central ă şi de 
Europa de Sud-Est. Astfel, ar exista o strâns ă legătură între abordarea problematicii M ării 
Negre şi a Strategiei UE pentru Asia Central ă. Cooperarea la Marea Neagr ă ar include, a şadar, 
importante elemente interregionale. De asemenea, ar fi avute în vedere celelalte programe de 
cooperare regional ă susţinute de organiza ţii internaţionale şi de ţări terţe3. 
3. PRINCIPALELE DOMENII DE COOPERARE  
Într-o prim ă etapă, Sinergia M ării Negre şi-ar îndrepta aten ţia spre acele aspecte şi sectoare de 
cooperare care reflect ă priorităţi comune şi unde prezen ţa şi sprijinul UE sunt deja 
semnificative. În consecin ţă, prezenta comunicare propune un num ăr de obiective pe termen 
mediu şi scurt aferente domeniilor men ţionate anterior.4 
                                                 
2 Ini ţiativă elaborată de Austria, România, Comisia European ă şi Pactul de Stabilitate pentru a l ărgi şi 
întări Cooperarea Dun ăreană şi pentru a-i conferi o dimensiune politic ă şi economic ă bine definit ă.  
3 De exemplu programele Na ţiunilor Unite, ale OSCE, OCDE şi ale Consiliului Europei sau Black Sea 
Trust for Regional Cooperation a GMF din Statele Unite.  
4 Ac ţiunile concrete din capitolele 3 şi 4 sunt eviden ţiate cu litere aldine. 
 
RO 4   RO 3.1. Democra ţie, respectarea drepturilor omului şi buna guvernare 
Consiliul Europei şi OSCE au stabilit norme cu privire la drepturile omului şi democra ţie care 
se aplică tuturor statelor de la Marea Neagr ă. În acest sens, ac ţiunile UE sunt în principal de 
natură bilateral ă. Cu toate acestea, ac ţiunile întreprinse la nivel regional pot juca un rol 
important în consolidarea şi impulsionarea m ăsurilor na ţionale. În ultimii ani, organiza ţiile 
regionale de la Marea Neagr ă şi-au asumat angajamentul de a crea institu ţii democratice 
eficiente, de a promova buna guvernare şi statul de drept. UE trebuie s ă sprijine aceste 
iniţiative regionale prin împ ărtăşirea experien ţei dobândite în domeniul m ăsurilor de 
promovare şi apărare a drepturilor omului şi a democra ţiei, prin propunerea de programe de 
formare şi de schimb şi prin stimularea dialogului re gional cu societatea civil ă. 
3.2. Gestionarea circula ţiei şi ameliorarea securit ăţii 
Îmbunătăţirea gestion ării la frontierele externe şi a cooper ării vamale la nivel regional duce la 
creşterea securit ăţii, ajută la combaterea criminalit ăţii transfrontaliere organizate, ca de 
exemplu traficul de persoane, de arme şi de droguri şi contribuie la prevenirea şi gestionarea 
migraţiei ilegale. Misiunea UE de asisten ţă la punctele de frontier ă, desfăşurată în Moldova şi 
Ucraina, constituie o reu şită în materie şi demonstreaz ă că măsurile de acest gen pot contribui, 
în egală măsură, la rezolvarea conflictelor. 
În scurt timp, Comisia va prez enta o comunicare cu privire la  aplicarea Metodei globale de 
abordare a imigra ţiei la vecinii din est şi sud-est care prevede noi iniţiative pentru o mai bun ă 
gestionare a migra ţiei şi pentru combaterea migra ţiei ilegale.  Regiunea M ării Negre este 
străbătută de importante culoare de migra ţiune ilegal ă, cooperarea regional ă asupra aspectelor 
descrise anterior devenind, a şadar, cu atât mai important ă.  
De asemenea, Comisia încurajeaz ă ţările din regiune s ă continue s ă dezvolte cooperarea 
practică pentru a combate crimin alitatea transfrontalier ă în general, prin canalizarea 
experienţei dobândite în cadrul altor ini ţiative similare din Europa de Sud-Est şi din zona 
baltică. Intensificarea cooper ării regionale va întări capacitatea de aplicare a legisla ţiei 
naţionale,  în special în lupta împotriva corup ţiei şi criminalit ăţii organizate. Ar putea fi util ca 
actorii regionali din regiunea M ării Negre s ă instituie cele mai bune practici, s ă elaboreze 
norme comune pentru salvarea şi schimbul de informa ţii, să stabileasc ă sisteme de alert ă 
rapidă în materie de criminalitate transfrontalier ă şi să pună la punct programe de formare.  
Pentru aceasta se poate recurge la experien ţa şi activităţile Centrului Regional SECI5 şi ale 
BBCIC. 6 
3.3. Conflicte „înghe ţate” 
Comisia recomand ă ca UE să joace un rol mai activ prin o mai mare implicare din punct de 
vedere politic în ac ţiunile pe care le desf ăşoară în prezent  pentru rezolvarea conflictelor 
(Transnistria, Abhazia, Osetia de Sud şi Nagorno-Karabah) şi a propus ca UE s ă analizeze 
modalităţile de consolidare a particip ării, de exemplu în domeniul monitoriz ării. Sinergia 
                                                 
5 Centrul Regional SECI (South-East European Cooperation Initiative - Ini ţiativa de Cooperare în Europa 
de Sud-Est) pentru combaterea criminalit ăţii transfrontaliere. Are sediul la Bucure şti, iar mai multe state 
din regiunea M ării Negre au statut de membru sau de observator. 
6 Centrul de Informare şi Coordonare al frontierei M ării Negre cu sediul în Burgas. Ofer ă informaţii 
asupra activit ăţilor ilegale din regiunea M ării Negre şi favorizeaz ă schimbul de informa ţii între pazele 
de coastă. 
 
RO 5   RO Mării Negre poate oferi un r ăspuns la situa ţia general ă prin abordarea aspectelor subiacente 
legate de guvernare şi de lipsa de d ezvoltare economic ă, de coeziune social ă, de securitate şi 
stabilitate. O aten ţie deosebit ă trebuie acordat ă promovării măsurilor de restabilire a 
încrederii în regiunile afectate, inclusiv prin programe de cooperare sp ecial concepute pentru 
a reuni părţile divizate.   
3.4. Energie 
Regiunea M ării Negre este o zon ă de produc ţie şi distribuţie de o importan ţă strategică pentru 
securitatea energetic ă a UE. Dispune de un poten ţial semnificativ de diversificare a 
aprovizion ării cu energie şi constituie, a şadar, un element esen ţial al strategiei externe a UE în 
sectorul energetic.  Diversificarea securit ăţii furnizării energiei este atât în interesul 
partenerilor no ştri din regiune cât şi al UE.   
Comisia va continua s ă consolideze rela ţiile cu produc ătorii de energie, cu ţările de tranzit şi 
consumatorii în cadrul unui dialog privind securitatea energetic ă. Dialogul urm ăreşte 
promovarea armonizării actelor cu putere de lege şi a actelor administrative  prin intermediul 
proiectului Baku (A se vedea anexa I), precum şi în cadrul PEV şi a dialogului energetic UE - 
Rusia. Acest obiectiv va fi urm ărit şi prin extinderea, dac ă este necesar, a Tratatului de 
instituire a Comunit ăţii Energiei la Moldova, Turcia şi Ucraina, de asemenea, prin 
memorandumurile de în ţelegere cu Azerbaidjan şi Ucraina, prin acorduri de parteneriat şi 
cooperare (PCA) şi acorduri comerciale, prin negocierile de aderare la OMC şi, eventual, prin 
alte acorduri energetice bila terale. Obiectivul este instituirea unui cadru clar, transparent şi 
nediscriminatoriu , în conformitate cu acquis-ul comunitar, pentru producerea, transportul şi 
tranzitul energiei. 
UE sprijin ă, de asemenea, ţările din regiune s ă se concentreze mai mult asupra surselor de 
energie alternative, asupra eficien ţei energetice şi asupra economiei de energie, pentru a 
elibera importante resurse de energie.  
UE colaboreaz ă îndeaproape cu partenerii regionali pentru a înt ări stabilitatea energetic ă prin 
modernizarea  structurii energe tice existente şi prin construirea de noi infrastructuri . În acest 
context, Comisia dezvolt ă, în colaborare cu partenerii s ăi, un nou coridor energetic pe axa 
Marea Caspic ă - Marea Neagr ă. Coridorul men ţionat anterior ofer ă mai multe posibilit ăţi 
tehnice pentru exporturile suplimentare  de gaze naturale din Asia Central ă, prin regiunea 
Mării Negre, în UE. Mai mult, luând în considerare cre şterea cantit ăţii de petrol care 
tranziteaz ă Marea Neagr ă, motiv de preocupare pentru siguran ţă şi mediu, UE este interesat ă 
să prevadă o dimensiune durabil ă şi ecologic ă în materie de petrol în cadrul activit ăţilor sale 
de cooperare din regiune.  Mai multe proiecte de ocolire a Bosforului sunt deja luate în 
considerare. (A se vedea anexa I) 
Aşadar, UE trebuie s ă încurajeze investiţiile cu impact semnificativ  necesare pentru a atinge 
obiectivele men ţionate anterior.  
În fine, pe termen mediu, şi în conformitate cu recenta  comunicare privind o politic ă 
energetică pentru Europa7, Comisia va analiza posibilitatea instituirii unui cadru juridic între 
UE şi regiunea PEV,  care să ia în considerare interese le comune de securitate a 
aprovizion ării, tranzitului şi cererii. Se va lansa un studiu de fezabilitate  pentru a stabili 
                                                 
7 COM(2007) 1 final 10.1.2007 
 
RO 6   RO necesitatea cre ării unui cadru juridic general care cuprinde ţările produc ătoare, de tranzit şi 
ţările consumatoare.  
3.5. Transporturi 
Comisia trebuie s ă continue s ă susţină în mod activ cooperarea regional ă în materie de 
transport  în vederea ameliorării eficien ţei, siguran ţei şi securităţii operaţiunilor de transport.  
UE ar valorifica experien ţa dobândit ă în diversele ini ţiative de transport din regiunea M ării 
Negre. (A se vedea anexa I) 
În recenta sa comunicare8, Comisia a lansat o dezbatere asupra diferitelor modalit ăţi de 
consolidare a cooper ării în domeniul transportului şi de coordonare a diferitelor activit ăţi de 
cooperare aflate în derulare.  Eforturile depuse în contextul dezvoltării axelor de transport 
între Uniune şi ţările învecinate, astfel cum au fost id entificate de grupul la nivel înalt, trebuie 
continuate. Este necesar ă o coordonare strâns ă cu iniţiativele aflate în derulare, pentru a 
contribui la o mai bun ă diviziune a muncii sau chiar la o fuziune par ţială între evenimentele 
şi structurile deja existente.  Strategia TRACECA, cu aplicare pân ă în 2015, trebuie s ă 
furnizeze în continuare o baz ă solidă pentru dezvoltarea tr ansporturilor regionale.  
Dialogul privind politica de transport, în vederea apropierii reglement ărilor,  ar rămâne 
obiectivul central. Comisia dore şte să ofere sprijin în identificarea acelor ac ţiuni care 
contribuie la aplicarea uniform ă şi consecvent ă a instrumentelor şi normelor pertinente.  
Competitivitatea, capacitatea de a atrage fluxurile de trafic, îmbun ătăţirea siguran ţei, 
securităţii, interoperabilit ăţii şi a intermodalit ăţii ar trebui s ă fie factorii decisi vi în elaborarea 
planurilor viitoare. Siguranţa aeriană şi extinderea spa ţiului aerian comun reprezint ă 
obiective importante. Având în vedere necesit ăţile tot mai mari din domeniul transportului 
hidrocarburilor, siguranţa maritim ă face parte din aspectele prioritare. În special, practicile 
şi procedurile din Memorandumurile de în ţelegere de la Paris şi de la Marea Neagr ă cu 
privire la controlul statului asupr a porturilor trebuie armonizate, urm ărind cel mai ridicat 
nivel de performan ţă. Comisia propune să exploateze la maxim avant ajele pe care le ofer ă 
transportul maritim pe distan ţe scurte şi căile de naviga ţie interne, în special Dun ărea. 
3.6. Mediu 
În acest domeniu exist ă numeroase procese regionale, îns ă punerea lor în aplicare 
înregistreaz ă întârzieri. N ecesitatea rezolv ării problemelor legate de mediul marin la nivel 
regional este recunoscut ă prin Strategia marin ă a UE şi prin propunerea unei Directive pentru 
strategia privind mediul marin adoptat ă de Comisie în 20059 . În conformitate cu strategia 
marină a UE, statele membre ale UE trebuie s ă coopereze, în toate m ările regionale unde UE 
este riveran ă, cu toate ţările din regiune. În acest scop, statele membre vor fi încurajate s ă 
desfăşoare activitatea în cadrul conven ţiilor regionale privind m ările, inclusiv Comisia M ării 
Negre. (A se vedea anexa I) Aderarea Comunit ăţii la Conven ţia pentru protejarea M ării 
Negre împotriva polu ării este o prioritate.  
Ţările din regiunea M ării Negre trebuie s ă îmbunătăţească aplicarea acordurilor de mediu 
multilaterale şi să stabileasc ă o cooperare mai strategic ă în materie de mediu în regiune. În 
                                                 
8 COM(2007) 32 final „Orient ări privind transportul în Europa şi în regiunile învecinate” Prezenta 
comunicare, fundamentat ă pe recomand ările grupului la nivel înalt, prezint ă primele etape ale unei 
integrări mai strânse a sistemului de  transport al UE cu cel al ţărilor învecinate. 
9 COM (2005) 504 şi COM (2005) 505 din 24 octombrie 2005. 
 
RO 7   RO acest sens, abordarea adoptat ă de Grupul de lucru DABLAS, care const ă în cooperarea pentru 
ameliorarea investi ţiilor în sectorul apei, poate fi aplicat ă şi altor aspecte de mediu la nivel 
regional  precum protec ţia naturii, gestionarea de şeurilor, poluarea industrial ă sau poluarea 
aerului în contextul în care abordarea regional ă ar aduce avantaje reale. Mai mult, Comisia ar 
trebui să promoveze activit ăţile regionale de combatere a schimb ărilor climatice , în special 
recurgând la aplicarea comun ă a mecanismului de dezvoltare curat ă instituit prin Protocolul 
de la Kyoto  şi să implice ţările din Regiunea M ării Negre în discu ţii internaţionale asupra 
acţiunilor viitoare. Alte mecanisme pot fi luate în  calcul, ca de exemplu dezvoltarea pe termen 
lung a programelor na ţionale de comercializare a emisiilor în regiune. 
3.7. Politica maritim ă 
Sinergia M ării Negre ofer ă o oportunitate de dialog asupra contur ării unei politici maritime 
holistice  în cadrul Uniunii, cu scopul maximiz ării creşterii durabile şi a creării de locuri de 
muncă în sectoarele legate de mare şi în regiunile de coast ă. Aceasta presupune atât crearea 
unei reţele de centre de cooperare maritim ă inter-sectorial ă între servicii, întreprinderi şi 
instituţii de ştiinţă, cât şi ameliorarea cooper ării şi a integr ării în materie de monitorizare 
maritimă pentru a asigura siguran ţa şi securitatea transportului maritim şi protecţia mediului.  
3.8. Pescuit 
Marea Neagr ă este o regiune unde pescui tul este important, iar majoritatea stocurilor sunt 
transfrontaliere. Unele stocuri sunt într-o situa ţie precară, iar acţiunile la nivel regional sunt 
necesare pentru a le reconstitui.  Obiectivul UE este de a promova dezvoltarea durabil ă prin 
gestionarea pescuitului, prin cer cetare, prin culegerea de date şi prin evaluarea stocurilor în 
regiunea M ării Negre. În egală măsură, trebuie identificate noi modalit ăţi pentru a asigura 
folosirea ra ţională şi responsabil ă a resurselor halieutice din regiune  Posibilităţile pe care le 
oferă Comisia General ă pentru Pescuit în Marea Mediteran ă, în al cărei mandat este inclus ă 
Marea Neagr ă, ar trebui s ă fie folosite mai bine.   
3.9. Comer ţ 
UE este un partener economic şi comercial important pentru ţările de la Marea Neagr ă, iar 
legăturile strânse de cooperare economic ă şi relaţiile comerciale preferen ţiale constituie un 
element important al rela ţiei noastre. Aderarea tuturor statelor de la Marea Neagr ă la OMC şi 
negocierile noastre cu privire la acordurile care vor înlocui PC A vor fi un pas important spre 
liberalizarea schimburilo r din regiune, iar UE va continua s ă sprijine acest proces.   
Aplicarea dispozi ţiilor comerciale şi economice prev ăzute în planurile de ac ţiune PEV, în 
special continuarea reformelor în domeniul economiei de pia ţă şi armonizarea progresiv ă a 
legislaţiei şi practicilor cu acquis-ul  comunitar în domeniul comer ţului, continu ă să joace un 
rol important în facilitarea comer ţului şi în integrarea la nivel regional.  
Organizaţiile de cooperare regional ă de la Marea Neagr ă au elaborat mai multe ini ţiative 
pentru a crea zone de liber sc himb. În principiu, UE favorizeaz ă acţiunile care contribuie la o 
veritabilă liberalizare a comer ţului, în m ăsura în care sunt compatibile cu regimul de schimb 
multilateral şi sunt expresia acordurilor existente între CE şi statele în cauz ă. În cazul oric ărei 
iniţiative, trebuie s ă se ia în considerare faptul c ă statele membre ale UE şi ţările legate de 
politica comercial ă comună a UE printr-o uniune vamal ă nu pot participa în mod autonom la 
regimurile regionale de liber schimb.  
 
RO 8   RO 3.10. Re ţele de cercetare şi educaţie 
Comisia dore şte să stimuleze interconectarea tuturor ţărilor din regiune la re ţeaua 
paneuropean ă de cercetare GEANT.  
Există un interes comun în asigurarea unei conexiuni de mare vitez ă între comunit ăţile de 
cercetare şi educaţie şi în promovarea armonizării cadrului juridic şi de reglementare al 
acestor ţări cu cel al UE.  Pentru aceasta este necesar ă instituirea unor autorit ăţi de 
reglementare independente şi eficiente.  Mai mult, trebuie încurajată dezvoltarea de 
infrastructuri în band ă largă şi introducerea serviciilor on-line în domenii precum e-
guvernarea, comer ţul electronic, e-s ănătatea şi folosirea TIC în educa ţie şi cercetare.  
Programul Tempus va fi folosit ca un instrument  important pentru stabilirea proiectelor de 
cooperare între universit ăţile din UE şi din regiunea M ării Negre, cu accent pe reforma 
învăţământului superior. 
3.11. Ştiinţă şi tehnologie (S&T) 
Comisia dore şte să promoveze consolidarea capacit ăţilor şi dialogul în probleme de politic ă 
S&T cu ţările de la Marea Neagr ă, în special cu ajutorul noilor instrumente disponibile în 
cadrul celui de al şaptelea Program-cadru de cercetare (PC7). Comisia va asigura includerea 
diferitelor activit ăţi specifice de cercetare şi a subiectelor de interes comun în programele de 
lucru PC7  şi va promova sinergiile între activit ăţile finanţate prin PC7 şi cele care beneficiaz ă 
de alte instrumente financiare specifice CE. 
3.12. Ocuparea for ţei de munc ă şi afaceri sociale 
Ţările partenere din regiunea M ării Negre se confrunt ă cu provoc ări similare, precum un nivel 
ridicat al şomajului, o economie informal ă foarte r ăspândită, cu probleme legate de 
promovarea muncii decente, ca de exemplu dialogul social, protec ţia socială şi egalitatea de 
şanse între b ărbaţi şi femei. Combaterea s ărăciei şi a marginaliz ării sociale este în centrul mai 
multor planuri de ac ţiune ale PEV. O mai bun ă integrare a minorit ăţilor etnice şi combaterea 
discrimin ării constituie preocup ări esenţiale pentru coeziunea social ă în multe din ţările 
partenere de la Marea Neagr ă. Cooperarea la nivel regional asupr a aspectelor descrise anterior 
poate aduce valoare ad ăugată, în special în ceea ce prive şte schimbul de informa ţii şi de cele 
mai bune practici, precum şi iniţiativele de sensibilizare, inclusiv programele de formare 
pentru func ţionarii implica ţi, pentru partenerii sociali şi organiza ţiile societ ăţii civile.  UE 
trebuie să sprijine activit ăţile de acest gen prin programe de asisten ţă tehnică adecvate.  
3.13. Dezvoltarea regional ă 
Odată cu aderarea Bulgariei şi României, finan ţarea politicii regionale  a Uniunii Europene 
este accesibil ă pentru prima dat ă în zona de coast ă a Mării Negre. Programele de politic ă 
regională din aceste dou ă state membre vor contribui la îmbun ătăţirea competitivit ăţii şi, în 
special, a situa ţiei mediului în regiunile de coast ă, prin acordarea unei aten ţii speciale Agendei 
de la Lisabona şi Agendei de la Gothenburg. Lucrurile înv ăţate în cadrul programelor 
menţionate anterior vor fi împ ărtăşite în zona M ării Negre prin programele de cooperare 
indicate în sec ţiunea 4. 
 
RO 9   RO 4. COOPERAREA TRANSFRONTALIER Ă ŞI ROLUL ACTORILOR LOCALI ŞI AI SOCIET ĂŢII 
CIVILE  
Comisia a instituit un program de cooperare transfrontalier ă pentru Marea Neagr ă în cadrul 
Instrumentului European de Vecin ătate şi Parteneriat (IEVP). Acest program de cooperare în 
bazinul M ării Negre se axeaz ă pe sprijinirea societ ăţii civile şi pe cooperarea la nivel local  în 
regiunile de coast ă ale Mării Negre. Programul va fi gestiona t la nivel local în cadrul regiunii, 
partenerii fiind egal responsabil i pentru punerea sa în aplicare. 
Programul faciliteaz ă consolidarea contactelor între ora şele, comunit ăţile, universit ăţile, 
operatorii culturali şi organiza ţiile societ ăţii civile din regiunea M ării Negre, inclusiv 
organizaţiile consumatorilor.  Aceasta poate avea un rol deoseb it de important în zonele de 
conflict unde actorii societ ăţii civile se dovedesc a fi extrem de utili în dezvoltarea cooper ării 
cu şi între locuitori. 
Mai mult, se vor institui noi progr ame de cooperare transfrontalier ă între Bulgaria şi România 
(finanţate din Fondul European de Dezvoltare Regional ă) şi între Bulgaria şi Turcia (finan ţate 
din Instrumentul pentru pread erare). Acestea vor înlesni ac ţiunile maritime şi de coast ă care 
favorizeaz ă crearea de leg ături şi cooperarea de-a lungul coastei de vest a M ării Negre.  
5. CONSOLIDAREA PEV  
Cinci ţări din regiunea M ării Negre au statut de parteneri ai PEV. Consolidarea politicii 
europene de vecin ătate, inclusiv crearea unei dimensiuni tematice a PEV şi elaborarea 
progresiv ă de acorduri de liber schimb complete şi detaliate ar îmbog ăţi cooperarea în 
regiunea M ării Negre. Eliminarea obstacolelor pentru c ălătoriile efectuate în scopuri legitime, 
noul program de burse din cadrul sec ţiunii de cooperare extern ă a programului Erasmus 
Mundus şi cooperarea consolidat ă între universit ăţi ar putea contribui la facilitarea contactelor 
regionale.  
Facilitatea de investi ţii pentru vecin ătate, propus ă pentru ţările cu planuri de ac ţiune PEV, ar 
putea contribui la preg ătirea şi la cofinan ţarea investi ţiilor în infrastructur ă, în special în 
domeniul energiei, transportului şi mediului, în strâns ă cooperare cu institu ţiile financiare 
internaţionale, în special cu BEI şi BERD. 
6. ROLUL ORGANIZA ŢIILOR REGIONALE  
Comisia nu propune institu irea unor noi institu ţii sau structuri birocratice. Statele de la Marea 
Neagră ar rămâne în continuare principa lii interlocutori ai UE, fie în cadru bilateral, fie în 
cadrul discu ţiilor la nivel regional. Contribu ţia esenţială a CE va continua s ă fie asigurat ă prin 
programele sectoriale existent e, gestionate de Comisie.  
Cu toate acestea, UE ar trebui s ă fie preg ătită să intensifice contactele cu organiza ţiile 
regionale. Ini ţiativa regional ă a UE pentru Marea Neagr ă vizează aplicarea unei strategii 
globale care s ă includă toate statele din regiune; num ărul ridicat de membri ai Organiza ţiei 
 
RO 10   RO Cooperării Economice a M ării Negre (OCEMN)10 şi faptul c ă Rusia şi Turcia sunt membri 
fondatori reprezint ă, aşadar, un avantaj decisiv şi ar putea contribui într-o mare m ăsură la 
succesul sinergiei M ării Negre. 
Legăturile dintre UE şi OCEMN ar înlesni, în primul rând, dialogul la nivel regional. Pentru 
aceasta ar putea fi organizate reuniuni între înal ţi funcţionari în vederea îmbun ătăţirii 
coordonării proiectelo r concrete.  
Organizarea unui eveniment politic la nivel înalt care s ă marcheze demararea ini ţiativei ar 
conferi sinergiei M ării Negre orientare politic ă şi vizibilitate. În  cazul în care, în lumina unor 
progrese tangibile, partenerii ini ţiativei Sinergia M ării Negre î şi exprimă acordul, se pot 
organiza întâlniri ministeriale periodice la care s ă participe ţările membre UE şi OCEMN. În 
egală măsură, s-ar putea organiza întâlniri între UE şi statele din regiunea M ării Negre 
partenere ale PEV, ca urmare a întâln irilor ministeriale, în cursul c ărora s-ar putea lansa 
consultări pe teme legate de PEV. Sinergia M ării Negre ar valorifica avantajele conferite de 
contactele stabilite deja între Parlamentul European şi Adunarea Parlamentar ă a OCEMN. 
În prezent, şapte state membre ale UE au statut de observator în cadrul OCEMN.11 Ca răspuns 
la iniţiativa OCEMN, Comisia inten ţionează să obţină statut de observator şi să sprijine 
candidaturile pentru ob ţinerea statutului de observato r ale statelor membre UE. 
În acelaşi timp, Comisia va r ămâne deschis ă la toate posibilit ăţile de cooperare adecvate care 
pot veni din partea altor organisme regionale sau din partea altor ini ţiative. Dat fiind accentul 
pe parteneriatele şi reţelele regionale, Forumul M ării Negre12 se poate dovedi a fi extrem de 
folositor atât la nivel neguvernamental, cât şi la nivelul societ ăţii civile.  
7. S PRIJIN FINANCIAR  
Principiul general este cel al cofinan ţării. Atunci când este necesar, sprijinul financiar al 
Comunităţii ar putea fi acordat în cadrul programelor na ţionale, regionale şi transfrontaliere 
ale IEPV, precum şi în cadrul altor instrumente de asisten ţă externă, iar pentru statele membre 
ale UE în cadrul Fondului Euro pean de Dezvoltare Regional ă. Flexibilitatea sporit ă a noilor 
instrumente de finan ţare ale CE ar trebui s ă faciliteze finan ţarea iniţiativelor de cooperare 
regională. 
Activităţile regionale ale BERD, ale BEI, precum şi ale Băncii pentru Comer ţ şi Dezvoltare a 
Mării Negre13 sunt deja semnificative, iar Sinergia M ării Negre ar putea oferi noi posibilit ăţi, 
inclusiv crearea de mecanisme de finan ţare comun ă, prin valorificarea experien ţei dobândite 
în cadrul unor programe precum parteneriatele  încheiate în cadrul dimensiunii nordice.  
                                                 
10 OCEMN a fost înfiin ţată în 1992 şi a obţinut statutul de organiza ţie interna ţională în 1999. Axat ă iniţial 
pe cooperarea economic ă, şi-a lărgit treptat sfera de ac ţiune. Toate statele de la Marea Neagr ă 
enumerate în nota de subsol 1 fac parte din organiza ţie, împreun ă cu Albania şi Serbia. 
11 Republica Ceh ă, Germania, Fran ţa, Italia, Austria, Polonia şi Slovacia. 
12 Forumul M ării Negre este o ini ţiativă a României. 
13 Banca pentru Comer ţ şi Dezvoltare a M ării Negre (BCDMN) are sediul în Tesalonic. Ac ţionarii sunt 
statele membre fondatoare ale OCEMN. 
 
RO 11   RO 8. CONCLUZII  
Configura ţia regiunii Marea Neagr ă s-a schimbat considerabil în ultimii ani şi va continua s ă 
evolueze. În aceste condi ţii, noua ini ţiativă de cooperare regional ă a UE ar completa în mod 
util gama foarte larg ă de activit ăţi desfăşurate în prezent la  nivel bilateral şi sectorial.  
Prezenţa Uniunii Europene în regiunea M ării Negre deschide calea  spre noi perspective şi 
posibilităţi. Aceasta presupune ac ţiuni consecvente şi pe termen lung care s ă permită 
valorificarea pe deplin a acestor posibilit ăţi şi care să aducă o mai mare stabilitate şi 
prosperitate în regiune. O mai mare implicare a UE în cooperarea regional ă la Marea Neagr ă 
contribuie la atinger ea acestui obiectiv. 
 
RO 12   RO ANNEX I  
Recent and Ongoing EU activities at regional level 
Already in a 1997 Communication14, the Commission stressed the need to support 
cooperation in the Black Sea region and s uggested appropriate areas for Community 
programmes. In the ensuing period the EC has contributed to a number of initiatives and cooperation programmes of regi onal relevance, notably:  
1. T
HE BAKU INITIATIVE  
This is a framework to enhanc e cooperation in both the energy and transport fields and to 
stimulate progressive converg ence towards EC principles. 
2. T HE INOGATE  PROGRAMME  
The INterstate Oil and GAs To Europe pipelines , INOGATE, improves the security of energy 
supply through multi-annual technical assistance programmes. It is supported by the EU-
Black Sea and Caspian Sea Basin and its Neighbouring Countries Energy Cooperation 
Secretariat, as was agreed at the Astana  Ministerial Conference on 30 November 2006. 
3. E NERGY INFRASTRUCTURE  
The Commission has been working with others on upgrading the energy infrastructure. Major 
projects have been carried out, including th e Baku-Supsa and the Baku-Tbilisi-Ceyhan oil 
pipelines as well as the Baku-Tbilisi-Erzerum ga s pipeline. Furthermore, a number of projects 
of new energy infrastructure are currently co nsidered. These include the reversal of the 
Brody-Odessa pipeline and its extension to Plock in Poland, as well as the Constanza-
Omisalj-Trieste, Burgas-Vlore and Burgas-A lexandroupolis oil pipelines. In addition, the 
Commission has acted as a catalyst for the agreement between Greece and Turkey for the 
completion of a gas pipeline linking the two count ries with a possible extension to Italy.  
4. TRACECA 
The TRAnsport Corridor Europe Caucasus Ce ntral Asia (TRACECA) programme provides 
technical assistance covering road, rail, aviati on and maritime transport connections from 
Central Asia to Europe. It was originally  a Community programme but since 1999 it is 
regulated by a multilateral agreement with intergovernmental structures. 
5. H IGH LEVEL GROUP INITIATIVES  
In 2004, the European Commission established the High Level Group on th e Extension of the 
Major Trans-European Transport Axes to th e Neighbouring Countries and Regions. The HLG 
                                                 
14 COM(97) 597 final. Communication on Regional Cooperation in the Black Sea Area 
 
RO 13   RO delivered its recommendations in December 2005. Many of the initiatives put forward by the 
High Level Group are pertinent to the Black Sea region.  
6. E NVIRONMENT  
The Commission actively contributes to the work  of the Black Sea Commission, the executive 
body of the Convention on the Protection of the Black Sea against Pollution, which was 
signed in 1992 by the six littor al states. Furthermore, the Commission chairs the Danube 
Black Sea Task Force, which was set up by the countries of the Danube-Black Sea region in 
2001 to encourage a strategic focus on investments in the field of water. 
7. C ONFLICT RESOLUTION  
The Commission has contributed to activities aiming at conf lict resolution, notably through 
the Border Assistance Missi on for Moldova and Ukraine. 
8. N ATIONAL RESEARCH AND EDUCATION NETWORKS  
The interconnection of the National Research and Education Networks (NRENs) to the pan-
European research backbone GEANT has been achieved for all the European Union Member 
States and Candidate Countries. As regards Mo ldova and the Caucasus countries, they are 
only linked with very limited capacity, while the Uk raine is not linked at all, which constitutes 
a major blocking factor to the further developm ent of research and education efforts in the 
region. 
9. S CIENCE AND TECHNOLOGY  
Efforts to consolidate the potentia l of the Black Sea c ountries and to establish stronger links 
with the scientific community of the EU were  spearheaded by the INCO Programme of the 6th 
Framework Programme for Science, Tech nology and Development (2002-2006). This 
programme was aimed at the Bulgaria, Romania a nd Turkey as well as eastern ENP partners. 
The Framework Programme included additional and substantial coopera tion with the latter, 
particularly through the INTAS Programme wh ich focused on cooperation between the EU 
and Eastern Europe and Central Asia. In Sept ember 2005, the Ministers of countries that 
belong to BSEC adopted a ‘ BSEC Action Plan on coopera tion in science and technology ’. 
This plan was developed with European help for a 4 years pe riod. It aims at enhancing S&T 
cooperation among the Black Sea countries as well as between BSEC and the EU. The Commission participates in all S&T Working Group meetings to assist in the implementation 
of the Action Plan. 
 
RO 14   RO