[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 16.7.2008

COM(2008) 460 final

RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CĂTRE CONSILIU

privind structura și ratele accizelor aplicate țigaretelor și altor produse din tutun prelucrat{SEC(2008) 2266}{SEC(2008) 2267}

1. INTRODUCERE

În temeiul articolului 4 din Directiva 92/79/CEE din 19 octombrie 1992 privind apropierea taxelor la țigări[1] și al articolului 4 din Directiva 92/80/CEE a Consiliului din 19 octombrie 1992 privind apropierea taxelor pe tutunul prelucrat, altul decât pentru țigarete [2] , se solicită Comisiei Europene verificarea o dată la patru ani a bunei funcționări a pieței unice, a valorii reale a ratelor accizelor și a obiectivelor generale ale tratatului. Această verificare are scopul de a extinde dispozițiile pertinente ale Directivei 95/59/CE din 27 noiembrie 1995 privind alte impozite decât impozitele pe cifra de afaceri care afectează consumul de tutun prelucrat[3].

Având în vedere caracteristicile produselor din tutun prelucrat, trebuie acordată o atenție deosebită aspectelor legate de sănătate. Articolul 152 din tratat prevede garantarea unui nivel ridicat de protecție a sănătății umane în definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și activităților comunitare. În 2005, Comunitatea Europeană a devenit parte la Convenția-cadru a Organizației Mondiale a Sănătății privind controlul tutunului (CCCT). Articolul 6 din CCCT recomandă politici fiscale care să contribuie la îndeplinirea obiectivelor în domeniul sănătății menite să reducă consumul de tutun.

Prezentul raport a fost precedat de un proces extins de consultări. Având în vedere rezultatul procesului de consultări, serviciile Comisiei au derulat o evaluare a impactului.

2. STRUCTURA ACCIZELOR LA Ț IGARETE

Prezentul raport analizează un număr de modificări posibile ale structurii actuale a accizelor la țigarete. Acesta analizează cu precădere posibilitatea renunțării la conceptul de cea mai populară categorie de preț (MPPC) ca punct de reper pentru cerințele privind accizele minime. În plus, raportul analizează posibilitatea de a acorda statelor membre o mai mare flexibilitate în stabilirea relației dintre taxele ad valorem și cele specifice, precum și în stabilirea nivelului de accize minime la țigarete.

2.1. MPPC ca punct de reper pentru cerințele minime

În cadrul măsurilor actuale, MPPC reprezintă punctul de reper pentru cerințele privind accizele minime pe țigarete. În prezent, accizele percepute pe țigarete trebuie să reprezinte cel puțin 57% din prețul de vânzare cu amănuntul cu toate taxele incluse și să fie de cel puțin 64 EUR pentru 1 000 de țigarete pentru țigaretele care fac parte din MPPC. În cazul în care, la 1 ianuarie a fiecărui an, categoria se modifică, statele membre trebuie să verifice continuarea respectării cerințelor minime.

Pe parcursul procesului de consultări, MPPC a primit anumite critici:

- MPPC este un concept introdus cu 30 de ani în urmă. La momentul respectiv, piețele naționale ale țigaretelor erau dominate de o singură marcă. Cota de piață medie a MPPC este în prezent de aproximativ 35%.

- MPPC are tendința de a fluctua, din cauza modificărilor modelelor de consum, ceea ce face ca veniturile fiscale publice să fie volatile.

- MPPC denaturează concurența pe preț dintre producătorii de tutun. Producătorii de tutun dominanți pot crește sarcina fiscală a concurenților.

- În anumite state membre, MPPC se încadrează într-o categorie de preț redus, în timp ce în alte state membre aceasta se încadrează într-o categorie de preț ridicat. În consecință, MPPC nu poate garanta un nivel minim uniform în toate statele membre.

- Nu în ultimul rând, din perspectiva sănătății, nu se justifică utilizarea MPPC-ului ca punct de referință în stabilirea cerințelor fiscale minime. Toate țigaretele, fără excepție, dăunează sănătății, nu numai cele din MPPC.

În consecință, Comisia consideră că utilizarea MPPC-ului ca punct de reper pentru ratele minime nu este în conformitate cu obiectivele pieței interne. În plus, renunțarea la MPPC ar simplifica măsurile în mod semnificativ, ar îmbunătăți transparența și ar ajuta la atingerea obiectivelor din domeniul sănătății.

Dacă s-ar renunța la MPPC, s-ar putea avea în vedere două abordări alternative:

- Cerința monetară minimă s-ar putea aplica tuturor țigaretelor de pe piață.

- Având în vedere principiile de taxare a țigaretelor din ultimii 35 de ani, MPPC ar putea fi înlocuită de asemenea cu un preț mediu ponderat (PMP).

2.2. O cerință minimă monetară la nivelul UE pentru toate țigaretele

Pe lângă rezolvarea problemei instabilității fiscale create prin conceptul de MPPC, cerința minimă monetară referitoare la toate țigaretele ar crea „un nivel de egalitate fiscală”, constituind cel mai bun mijloc de apropiere a prețurilor și taxelor pentru țigarete pe piața internă. În plus, aceasta este singura opțiune care ar garanta un preț și un nivel fiscal minime pentru controlul tutunului și ar aborda problemele legate de sănătate pentru toate categoriile de țigarete.

2.3. O cerință minimă suplimentară la nivelul UE privind prețurile medii ponderate

Comisia a examinat de asemenea consecințele aplicării regulii de 57% tuturor țigaretelor. Evaluarea impactului indică foarte clar că aceasta va crește accizele la țigaretele cu preț convenabil și/sau premium. În cazul creșterii procentului de 57%, aceasta s-ar transforma treptat într-o taxă pur ad valorem . În consecință, aceasta nu ar fi în conformitate cu obiectivul de a acorda flexibilitate statelor membre cu privire la structura accizelor. În plus, aplicarea regulii de 57% tuturor țigaretelor nu ar contribui la reducerea diferenței dintre prețurile și taxele la țigarete pe piața internă și, prin urmare, nu se poate justifica nici din perspectiva pieței interne, nici din cea a sănătății.

O alternativă ar fi aplicarea regulii de 57% pe baza prețurilor medii ponderate. Aceasta prezintă un număr de avantaje din perspectiva pieței interne și a sănătății:

- Ar fi neutră față de categoriile de prețuri și oferă condiții de egalitate pentru producători.

- Ar oferi statelor membre flexibilitate în stabilirea structurii de taxare (în special relația dintre taxele ad valorem și cele specifice) celei mai potrivite cu cerințele de pe piața națională.

- Ar furniza un punct de reper comparabil pentru cerințele minime privind accizele la țigarete între statele membre din UE.

- Ar fi mai ușor de gestionat decât un sistem pe bază de MPPC.

Unii producători de țigarete susțin abrogarea în totalitate a regulii de 57%. Cu toate acestea, Comisia consideră că regula de 57% rămâne o componentă esențială a acquis-ului în domeniul taxării tutunului, având în vedere că, în prezent, cerința proporțională este singura care împiedică scăderea nivelului de impozitare în unele state membre.

În concluzie, în scopul simplificării măsurilor, al creării unor condiții de egalitate pentru producători, al reducerii fragmentării piețelor tutunului și al susținerii obiectivelor în domeniul sănătății, conceptul de cea mai populară categorie de preț ca referință a cerințelor minime ar trebui înlocuit cu prețurile medii ponderate, combinate cu un minim monetar aplicabil tuturor țigaretelor.

Motivele pentru care MPPC nu ar trebui să mai reprezinte un punct de reper pentru minimele comunitare se aplică, de asemenea, dispozițiilor referitoare la ponderea accizei specifice în sarcina totală fiscală [articolul 16 alineatul (2) din Directiva 95/59/CE]. Și în acest caz, punctul de referință ar trebui să fie PMP.

2.4. Mai multă flexibilitate în structurile accizelor la țigarete

În temeiul actualelor norme comunitare, accizele la țigarete trebuie să includă o componentă ad valorem și una specifică. Accentul pe care statele membre îl pun fie pe elementul ad valorem , fie pe cel specific, depinde de obiectivul politic urmărit (a se vedea graficul 2 din anexa 1). În prezent, componenta specifică a accizei nu trebuie să reprezinte mai puțin de 5% sau mai mult de 55% din sarcina fiscală totală la țigaretele din MPPC (acciza proporțională plus acciza specifică și TVA).

Taxele ad valorem cresc diferențele absolute de prețuri și, prin urmare, promovează mărci de țigarete mai ieftine. În trecut, taxele ad valorem se aplicau în scopul favorizării țigaretelor locale mai ieftine față de mărcile internaționale mai scumpe. Taxele ad valorem sunt în prezent atractive în principal pentru acele state membre în care există un risc crescut de evoluție pe piață a unei situații de monopol.

Taxele specifice reduc diferențele relative de prețuri și micșorează variabilitatea prețurilor. În consecință, taxele specifice prezintă un avantaj în domeniul sănătății. Taxele specifice prezintă la rândul lor numeroase alte avantaje. Un scenariu în care toate taxele ar fi taxe specifice ar conduce la reducerea diferențelor de prețuri la nivelul UE cu până la 50%. Prin urmare, aplicarea taxelor specifice poate conduce la continuarea apropierii prețurilor de vânzare cu amănuntul în UE. În plus, având în vedere că acestea au la bază volume de consum și nu prețuri, taxele specifice sunt mai stabile, mai ușor de prevăzut și de gestionat și cresc stabilitatea veniturilor din taxare.

În concluzie, din perspectiva pieței interne, bugetară și a sănătății, taxele specifice prezintă avantaje clare, fiind necesar prin urmare să se acorde mai multă flexibilitate acelor state membre care preferă accizele specifice.

Cu toate acestea, în vederea evitării unei situații în care un stat membru aplică exclusiv taxarea specifică în timp ce într-un stat membru vecin se aplică exclusiv cea ad valorem , ceea ce ar avea drept rezultat un flux transfrontalier al mărcilor premium din primul stat membru în cel de-al doilea și un flux similar al mărcilor cu prețuri scăzute în direcția opusă, este necesară o anumită coerență a structurilor accizelor.

2.5. Flexibilitate în aplicarea accizelor minime la țigarete

Majoritatea statelor membre utilizează de asemenea o acciză minimă, în afară de accizele ad valorem și specifice. Acest lucru înseamnă că fiecare pachet de țigarete trebuie să suporte o acciză minimă. Taxele minime sunt menite să ofere statelor membre un anumit nivel de venituri și să garanteze că țigaretele nu sunt vândute la prețuri cu mult sub nivelurile normale ale pieței.

Statele membre pot percepe o acciză minimă, dar aceasta nu poate depăși 100% din acciza totală pentru MPPC. Aceasta înseamnă că în anumite țări în care MPPC-ul este o țigaretă la preț redus, instrumentul accizei minime are limite. În ultimii ani, cota de piață a mărcilor mai ieftine de țigarete a crescut în majoritatea statelor membre, având ca rezultat fie venituri reduse la buget, fie reducerea impactului determinat de creșterea taxelor asupra consumului de țigarete. În consecință, unele state membre au raportat că vor primi favorabil flexibilitatea crescută în abordarea mărcilor mai ieftine de țigarete.

Prin urmare, s-ar poate acorda mai multă flexibilitate în cerințele actuale ale UE, fără a mai restricționa nivelul accizei minime datorate pentru MPPC, așa cum este în prezent cazul pentru alte tipuri de tutun prelucrat.

3. RATELE MINIME ALE ACCIZELOR LA Ț IGARETE

Prezentul raport analizează de asemenea posibilitatea combinării modificărilor aduse structurii actuale a accizelor la țigarete cu o majorare a ratelor minime. În prezent, accizele percepute pe țigarete trebuie să reprezinte cel puțin 57% din prețul de vânzare cu amănuntul, cu toate taxele incluse și, începând cu iulie 2006, să fie de cel puțin 64 EUR pentru 1 000 de țigarete care fac parte din MPPC. În temeiul actelor de aderare, noilor state membre, cu excepția Maltei și Ciprului, li s-au acordat derogări în vederea amânării aplicării accizelor minime pentru perioade cuprinse între 31 decembrie 2006 și 31 decembrie 2009.

3.1. Observații generale

Analiza prețurilor și a ratelor accizelor la țigarete în UE demonstrează că există încă diferențe foarte mari între statele membre. Într-adevăr, odată cu extinderile recente ale UE, deosebirile privind taxele și prețul de vânzare cu amănuntul dintre statele membre s-au adâncit. Acest lucru se datorează însă, într-o anumită măsură, existenței perioadelor de tranziție prevăzute în actele de aderare. Atunci când toate statele membre noi vor respecta cerința minimă de 64 EUR pentru 1 000 de țigarete, diferențele de preț se vor diminua, dar țigaretele vor continua să fie de 4 ori mai scumpe în anumite state membre, în comparație cu altele (a se vedea graficele 1 și 3 din anexa 1).

3.2. Impactul diferențelor între TIRSP asupra statelor membre și asupra pieței interne

Diferențele semnificative cu privire la TIRSP (prețul de vânzare cu amănuntul cu toate taxele incluse) dintre statele membre au creat un mediu favorabil pentru achizițiile transfrontaliere, contrabandă și fraudă motivate exclusiv de taxe. Sectorul tutunului este în mod special deschis acestor activități. Având la bază o analiză în detaliu a datelor colectate, un studiu[4] pregătit pentru Comisie estima, pentru anul 2004, cota totală de pătrundere pe piață a produselor taxate în alte state la aproximativ 13% din piața tutunului din UE-25, din care între 4% și 5% reprezintă achiziții transfrontaliere licite, iar între 8% și 9% reprezintă comerț ilicit. Unele piețe majore, cu accize relativ ridicate implementate adesea în scopul atingerii obiectivelor în materie de sănătate, se confruntă cu un aflux mai mare de 20%. În mod contrar, un număr de state membre mențin rate scăzute ale accizelor, impunând astfel costuri externe pentru celelalte state membre.

3.2.1. Achizițiile transfrontaliere

Achizițiile transfrontaliere sunt pe deplin legitime și constituie, în fapt, unul dintre beneficiile pieței interne, în măsura în care produsele sunt achiziționate de către persoane fizice pentru uz propriu. Chiar și așa, ele pot cauza probleme statelor membre cu un nivel ridicat al taxării.

Achizițiile transfrontaliere de țigarete au crescut foarte mult în anumite state membre imediat după introducerea unor creșteri mari ale ratelor accizelor, puse adesea în aplicare în scopul îndeplinirii obiectivelor în materie de sănătate.

În plus, există un flux clar de introducere a țigaretelor ieftine din anumite state membre aderate recent, în special în statele membre din UE-15 vecine cu acestea.

3.2.2. Comerțul ilicit

Comerțul ilicit se referă atât la produsele aduse prin contrabandă din țări terțe (și care implică adesea țigarete contrafăcute), cât și la „ contrabanda ” din interiorul UE, situațiile în care unele persoane cumpără țigarete dintr-un alt stat membru, aparent pentru uz propriu, dar pe care se vând ulterior fără să plătească accize în statul membru de consum. Contrabanda din țări terțe se materializează prin evitarea, de către contrabandiști, a controalelor vamale prin utilizarea de diverse metode (ascunderea produselor, descrieri false și declarații vamale false) de aducere a produselor din țări cu prețuri și taxe scăzute precum Belarus, Rusia și Ucraina. O altă situație din ce în ce mai întâlnită privește contrabanda cu țigări contrafăcute cu proveniență din zone îndepărtate (de exemplu China). Estimarea ponderii contrafacerilor este dificil de realizat, însă cota de piață a țigaretelor contrafăcute este vizibil în creștere în unele state.

În vederea diminuării acestor efecte negative, se recomandă la nivelul UE un prag minim uniform al accizei la un nivel care să permită atingerea obiectivelor pieței interne. Pe de altă parte, contrabanda din țările terțe și contrafacerea necesită intensificarea controalelor la frontiera externă.

3.3. Obiectivele în domeniul sănătății

Fumatul reprezintă în continuare singura formă majoră evitabilă de deces în Comunitate și una dintre cauzele principale de morbiditate și mortalitate în UE. Taxarea face parte dintr-o strategie globală de prevenire și consiliere, care include de asemenea alte măsuri de reducere a cererii, ca de exemplu protecția împotriva expunerii la fumul de țigară, reglementarea componenței produselor etc. Conform Băncii Mondiale, creșterile de preț la produsele din tutun constituie măsura unică cea mai eficientă în scopul prevenirii fumatului. O creștere a prețurilor de 10% scade consumul, în medie, cu circa 4% în rândul adulților din statele membre cu venituri mari. Un aspect foarte important este acela că impactul prețurilor ridicate este mai accentuat la tineri, care reacționează mai repede la creșterile de prețuri decât persoanele în vârstă.

În 2005, Comunitatea Europeană a devenit parte la Convenția cadru a Organizației Mondiale a Sănătății privind controlul tutunului (CCCT). Articolul 6 din CCCT recomandă politici fiscale care să contribuie la îndeplinirea obiectivelor în domeniul sănătății, menite să reducă consumul de tutun. Vânzările oficiale de țigarete în UE au scăzut în perioada 2002-2006 cu cca. 13% (a se vedea anexa 3). Acest procent ține cont de fluxurile transfrontaliere din interiorul UE, dar trebuie adaptat la comerțul ilicit din țările terțe către UE. În consecință, scăderea reală a consumului de țigarete în UE poate fi estimată la o valoare ușor peste 10%.[5]

Această tendință se datorează în principal UE-15, unde punerea în consum a țigaretelor s-a diminuat cu 16%. În aceeași perioadă, accizele pe țigarete au crescut, în medie, cu 33%.

Pe de altă parte, în UE-12 (cu excepția RO), punerea în consum s-a diminuat, în medie, doar cu 1%. Din momentul aderării și până la sfârșitul anului 2006, a avut loc, în medie, o creștere cu 34% a accizelor. Nivelul redus de diminuare a consumului, în pofida unei majorări semnificative a accizelor, se poate explica prin nivelul scăzut de taxare dinaintea aderării.

În scopul declanșării unei scăderi asemănătoare a consumului în următorii 5 ani, este necesară continuarea creșterii accizelor. Având în vedere o elasticitate a prețurilor de -0,43, după cum sugerează Banca Mondială, este necesară o creștere a prețurilor de 25% pentru a ajunge la o reducere de 10% a cererii.

Ratele minime oferă statelor membre o „plasă de siguranță”, garantând că alte state membre aplică în mod real accizele și că nivelurile sunt semnificative. Astfel, este mai ușor pentru statele membre să își continue politicile fiscale în interesul protecției sănătății, fără ca politicile respective să fie subminate de alte state membre și, în special, de achizițiile transfrontaliere și de contrabandă. În sectorul taxării tutunului, aceste rate minime ar trebui să fie la un asemenea nivel astfel încât să permită statelor membre să își urmărească obiectivele privind controlul tutunului. În vederea îndeplinirii acestui obiectiv, cerințele minime ale UE (asupra cărora s-a convenit în 2002) nu numai că ar trebui să consolideze situația actuală, ci ar trebui majorate în următorii 5 ani.

3.4. O mai mare apropiere a ratelor – creșterea ratelor minime

Din aceste motive, convergența crescută între nivelurile de taxare din diferite state membre ar contribui la limitarea denaturărilor pieței interne și la salvgardarea obiectivelor de protecție a sănătății.

3.4.1. Taxa minimă de 64 EUR pentru 1 000 de țigarete

Taxa minimă actuală din UE de 64 EUR pentru 1 000 de țigarete este insuficientă pentru a ajunge la apropierea prețurilor de vânzare cu amănuntul între statele membre cu taxare ridicată și cele cu taxare redusă. Atragerea persoanelor din statele membre cu taxare ridicată pentru a face achiziții în statele membre cu taxare redusă subminează piața internă și obiectivele privind controlul tutunului. Prin urmare, pentru a contracara această amenințare, este necesară majorarea substanțială a cerinței minime monetare a UE. Cu toate acestea, orice propunere de majorare trebuie să ia în considerare faptul că numeroase state membre traversează încă perioade de tranziție în ceea ce privește ratele minime actuale.

3.4.2. Cerința minimă de 57%

Cerința minimă de 57% nu a mai fost modificată de la introducerea acesteia, în 1992. Cu toate acestea, până în prezent, accizele reprezintă mai mult de 60% din TIRSP în țările în care există o politică de taxare în favoarea sănătății. În momentul în care toate statele membre noi se vor supune minimului de 64 EUR, acciza va reprezenta de asemenea mai mult de 60% în majoritatea statelor membre respective. Având în vedere că prețul înaintea taxării la țigarete are, în mare măsură, legătură cu puterea de cumpărare, o majorare a cerinței minime ar alinia în acest sens nivelul de taxare. Cu alte cuvinte, aceasta ar necesita o creștere a accizelor în statele membre în care accizele la țigarete sunt relativ scăzute în comparație cu puterea de cumpărare.

Astfel cum s-a menționat anterior, regula de 57% se combină cu o „clauză de suspendare” pentru statele membre care practică taxarea ridicată[6]. Scopul este de a evita creșterea accizelor în acele state membre în care accizele sunt deja mari și, în consecință, de a evita discrepanța dintre taxarea cea mai ridicată și taxarea cea mai redusă din statele membre. Pentru a păstra utilitatea regulii de 57%, nivelul acesteia trebuie actualizat. În 2001, „clauza de suspendare” a fost fixată la 101 EUR. În prezent, o creștere la 122 EUR ar ține ritmul cu evoluția recentă a accizelor la țigarete pe piața internă și ar avea același efect ca în 2001, și anume ar acoperi primele cinci[7] state membre cu cel mai ridicat nivel de taxare.

În scopul realizării obiectivelor pieței interne și în sectorul sănătății, ambele rate minime ar putea crește în următorii 5 ani.

Incidența accizei în UE-27 va depăși ușor 90 EUR, după ce toate statele membre noi vor fi atins minimele actuale, iar ponderea medie a accizei în sarcina fiscală va atinge circa 63%.

Evaluarea impactului concluzionează că, din perspectiva sănătății, o creștere de până la 90 EUR la toate țigaretele și o rată de 63% la PMP ar declanșa probabil o scădere a cererii, în medie, de 10% în 22 de state membre[8]. În plus, aceasta ar deschide calea spre majorări ulterioare ale accizelor la țigarete și în statele membre care au deja un nivel ridicat de taxare.

O majorare imediată ar crește excesiv diferența dintre prețuri și puterea locală de cumpărare în comparație cu prețurile din piețele majore din UE doar în BG și RO. Cu toate acestea, trebuie să se aibă în vedere faptul că numeroase state membre încă traversează în prezent perioade de tranziție până în 2009 sau 2010.

3.5. Costurile privind punerea în conformitate

Există două cauze principale care alimentează consumul extern de produse taxate : faptul că țigaretele sunt mai puțin abordabile din cauza creșterilor importante ale accizelor și faptul că anumite state membre au granițe terestre comune permeabile cu țări terțe care aplică taxe scăzute.

Creșterea gradului de apropiere a accizelor în interiorul UE și coordonarea îmbunătățită a creșterilor de prețuri la țigarete în scopul controlării tutunului vor contribui cu siguranță la lupta împotriva comerțului ilegal în UE. Aceasta va reduce costurile punerii în conformitate în cadrul pieței interne, la nivelul căreia nu mai există controale la frontiere.

Cu toate acestea, numeroase state membre au granițe terestre cu țările terțe vecine în care nivelul de taxare și prețurile de vânzare cu amănuntul la produsele din tutun sunt scăzute, în comparație cu nivelul din UE. Acest lucru încurajează în țările terțe un nivel ridicat de contrabandă, care subminează funcționarea pieței interne și politica în domeniul sănătății a UE și a statelor membre ale acesteia.

Contrabanda cu țigarete din țările terțe se află la un nivel ridicat în special în numeroase state membre care au granițe terestre cu acestea. În scopul reducerii contrabandei cu țigarete provenind din țările terțe, se mențin adesea accize reduse. În consecință, aceste state membre atrag achiziții transfrontaliere și comerț ilicit către alte state membre, impunând astfel costuri externe pe piața internă.

Prin urmare, creșterile accizelor la țigarete trebuie combinate cu intensificarea luptei împotriva comerțului ilicit din țările terțe.

Lupta împotriva comerțului ilicit este în principal responsabilitatea statelor membre. Cu toate acestea, Comisia, semnatară a Convenției-cadru a Organizației Mondiale a Sănătății privind controlul tutunului (CCCT), are un rol activ în negocierile care se derulează în scopul elaborării unui protocol privind comerțul ilicit cu produse din tutun, în temeiul articolului 15 din CCCT. Scopul protocolului este dezvoltarea unui instrument juridic obligatoriu la nivel internațional de limitare a comerțului ilicit cu produse din tutun, la care vor fi invitate să se alăture toate cele 152 de țări care au ratificat CCCT .

4. STRUCTURA Ș I RATELE MINIME ALE ACCIZELOR LA TUTUNUL TăIAT FIN

4.1. Observații generale

Piața tutunului tăiat fin reprezintă 8% din piața totală a UE pentru produsele din tutun. Tutunul tăiat fin și țigaretele prezintă caracteristici diferite, dar rămân în competiție unele cu altele ca produse pentru fumat.

Diferențele substanțiale dintre nivelurile de taxare din statele membre în sectorul tutunului tăiat fin încurajează contrabanda și achizițiile transfrontaliere din numeroase țări învecinate. În plus, diferența dintre nivelul de taxare al țigaretelor și cel al tutunului tăiat fin determină substituția produselor. În perioada 2002 – 2006, media ponderată a cantităților de țigarete puse în consum în UE-25[9] a scăzut cu circa 13%. Cu toate acestea, cantitățile de tutun tăiat fin au crescut în aceeași perioadă cu circa 10% (a se vedea anexa 4).

În ceea ce privește sănătatea, nu există motive suficiente pentru diferențele semnificative dintre nivelurile de taxare a acestor produse la nivel comunitar, deoarece ambele sunt la fel de nocive.

4.2. Structura accizelor la tutunul tăiat fin

În prezent, statele membre au libertatea de a decide structura accizelor la tutunul tăiat fin pentru rularea țigaretelor (specifice, ad valorem sau mixte).

Consultarea publică a evidențiat faptul că cea mai mare parte a părților interesate se opune oricărei limitări a flexibilității actuale în domeniul tutunului tăiat fin. În plus, având în vedere că obiectivul este de a oferi mai multă flexibilitate statelor membre în ceea ce privește taxarea țigaretelor, ar fi inoportună limitarea simultană a flexibilității privind tutunul tăiat fin.

Având în vedere că minimele UE pentru țigarete sunt fixate prin intermediul cerințelor minime generale, alinierea taxării țigaretelor și a tutunului tăiat fin ar trebui să continue având la bază ratele minime, acordând statelor membre flexibilitate în stabilirea relației dintre taxele ad valorem și cele specifice.

Cerințele minime pentru țigarete constau într-o minimă ad valorem și o alta monetară obligatorii. Dimpotrivă, în ceea ce privește tutunul tăiat fin, statele membre trebuie să respecte fie o minimă, fie cealaltă. În consecință, în statele membre care aplică taxarea ad valorem pe tutunul tăiat fin nu există o cerință privind minima monetară, ca în cazul țigaretelor. Drept rezultat, există diferențe mari în UE între taxele și prețurile la tutunul tăiat fin. În plus, există în prezent situații în care nivelul taxelor pe țigările rulate manual este mai mic de 30% din nivelul taxelor la țigarete (a se vedea anexa 2 ).

Prin urmare, introducerea unei combinații de acciză minimă proporțională și acciză minimă monetară pentru tutunul tăiat fin ar constitui o modalitate corespunzătoare de aliniere a taxării țigaretelor și a tutunului tăiat fin.

4.3. Ratele minime la tutunul tăiat fin

În prezent, ratele minime la tutunul tăiat fin sunt fixate la 36% din prețul de vânzare cu amănuntul cu toate taxele incluse sau la 32 EUR pe kilogram.

În vederea menținerii raportului stabilit odată cu prima fixare a ratelor din 1992, sumele specifice minime au fost adaptate în raport cu inflația, după revizuirile din 1998 și 2001. Adaptarea la inflație pentru perioada 2004 - 2007 ar avea ca rezultat 34 EUR. Cu toate acestea, astfel cum s-a afirmat în raportul anterior, ratele minime la tutunul tăiat fin trebuie stabilite la circa două treimi din ratele minime la țigarete. Un asemenea raport ar permite statelor membre să țină seama de diferența dintre un produs semifinit și unul finit, de diferențele de cost dintre cele două produse și de procesul de fabricație a tutunului tăiat fin, care necesită un volum important de mână de lucru.

Pentru a obține cel puțin două treimi din acciza minimă la țigarete, acciza minimă pentru tutunul tăiat fin ar trebui crescută astfel încât să depășească inflația. Suma specifică ar trebui stabilită la 43 EUR pe kilogram, în comparație cu 64 EUR pentru 1 000 de țigarete. O rată proporțională minimă de două treimi ar avea ca rezultat incidența minimă a accizei pe tutunul tăiat fin de 38%, în comparație cu 57% pentru țigarete. O asemenea creștere ar afecta în primul rând noile state membre, care încă au derogări de la ratele minime actuale la țigarete. Cu toate acestea, întrucât aceste state membre vor trebui să crească accizele la țigarete până la sfârșitul perioadelor de tranziție, este posibil ca acestea să crească în paralel accizele la tutunul tăiat fin. În consecință, o abordare coordonată ar evita pe viitor denaturările pieței interne.

Evaluarea impactului conchide că, din perspectiva sănătății, ar fi necesară o creștere a ratelor minime la țigarete la 90 EUR în anii următori, în vederea declanșării unei scăderi probabile a cererii, în medie de 10%. În consecință, prin aplicarea relației de 2/3 menționate anterior, ratele minime la tutunul tăiat fin ar crește la 60 EUR în anii următori.

Aceasta ar putea declanșa o reducere a cererii de circa 20%, luând în calcul aceeași elasticitate a prețurilor ca în cazul țigaretelor. Având în vedere că în perioada 2002 – 2006 cantitățile de țigarete puse în consum în UE au scăzut cu aproximativ 13%, în contrast cu cantitățile de tutun tăiat fin, care au crescut cu circa 10% în aceeași perioadă, o asemenea reducere a cererii ar alinia tutunul tăiat fin la țigarete.

5. STRUCTURA Ș I RATELE MINIME ALE ACCIZELOR LA TUTUNUL PRELUCRAT, ALTUL DECÂT Ț IGARETELE Ș I TUTUNUL TăIAT FIN

Alte tipuri de tutun prelucrat din această categorie cuprind trabucurile, țigaretele de foi și alt tutun de fumat (în principal tutunul de pipă). Această piață este mai mică de 1% din piața totală a tutunului prelucrat și se află în scădere. Piața internă pentru alte tipuri de tutun de fumat funcționează relativ bine, fără a înregistra fraude sau contrabandă de proporții.

Cu toate acestea, în numeroase state membre au apărut produse noi, care se taxează ca trabucuri sau tutun de pipă, dar se comercializează ca țigarete sau tutun tăiat fin, aflându-se astfel în concurență directă cu aceste două categorii. În scopul evitării denaturării concurenței determinate de taxe, este necesară o alcătuire mai precisă a definițiilor diferitelor categorii de alte produse din tutun prelucrat.

În plus, este necesară o adaptare a accizei specifice la trabucuri și țigarete de foi și la alte tipuri de tutun de fumat, pentru a lua în considerare inflația din perioada 2003 - 2007. Pe baza datelor Eurostat referitoare la rata anuală de modificare a IAPC (indicele armonizat al prețurilor de consum) între 2003 și 2007, rata inflației se poate estima la circa 2% pe an sau la 8% pe întreaga perioadă.

7. Conclu ZII

Revizuirea structurii și ratelor accizelor pe produsele din tutun prelucrat conduce la concluzia că sunt necesare unele modificări importante la legislația existentă:

- În scopul unei transparențe crescute a măsurilor și în scopul creării unor condiții de egalitate în sectorul tutunului, MPPC (cea mai populară categorie de preț ) ar trebui înlocuită ca punct de referință pentru cerințele minime ale UE cu prețurile medii ponderate (PMP). În scopul scoaterii în evidență a obiectivelor în domeniul sănătății, aceasta ar trebui combinată cu o minimă monetară aplicabilă tuturor țigaretelor. PMP trebuie să fie de asemenea un punct de referință pentru măsurarea ponderii accizei specifice în sarcina fiscală totală [articolul 16 alineatul (2) din Directiva 95/59/CE].

- Statele membre trebuie să beneficieze de mai multă flexibilitate în ceea ce privește structura accizelor la țigarete.

- Introducerea unei combinații între o minimă proporțională și una monetară pentru tutunul tăiat fin ar fi o modalitate adecvată de aliniere a impozitării țigaretelor și tutunului tăiat fin.

- În ceea ce privește țigaretele, din perspectiva sănătății, o creștere a taxelor minime în următorii cinci ani până la 90 EUR la toate țigaretele și la 63% la PMP ar declanșa probabil o scădere a cererii de 10%. În plus, aceasta ar reduce diferențele de nivelurile de taxare și prețuri în interiorul pieței interne.

- Ratele minime la tutunul tăiat fin ar trebui adaptate la două treimi din rata la țigarete și crescute în paralel cu accizele pe țigarete.

- Măsurile de apropiere a accizelor la țigarete pe piața internă trebuie combinate cu consolidarea luptei împotriva comerțului ilicit, în special din țările terțe.

- Nu în ultimul rând, definițiile existente ale trabucurilor și tutunului de pipă trebuie modificate în vederea eliminării denaturării fiscale a concurenței, iar ratele minime trebuie adaptate la inflație.

- ANNEX 1: 2007 data on cigarettes (MPPC)

Graph 1

[pic]

Graph 2

[pic]

Graph 3

[pic]

ANNEX 2: 2007 data on fine-cut tobacco (MPPC)

Graph 1

[pic]

Graph 2

[pic]

Graph 3

[pic]

ANNEX 3: 2002-2006 releases for consumption of cigarettes

Releases for consumption of cigarettes - 2002-2006 (1000 pieces)

BE | 14.314.440 | 14.286.561 | 13.634.112 | 13.384.484 | 13.705.663 | -4% |

CY | 2.017.325 | 1.985.432 | 1.655.603 | 1.921.873 | 1.888.343 | -6% |

CZ | 19.096.775 | 25.613.577 | 22.459.838 | 26.231.340 | 28.262.528 | 48% |

DK | 7.156.722 | 7.872.682 | 8.177.705 | 7.762.472 | 8.215.985 | 15% |

EE | 2.294.900 | 2.239.173 | 2.189.850 | 2.421.679 | 2.277.728 | -1% |

FI | 4.923.954 | 4.798.725 | 4.929.521 | 5.078.000 | 4.986.000 | 1% |

FR | 80.529.400 | 69.647.800 | 54.924.400 | 54.810.412 | 55.772.177 | -31% |

DE | 145.152.720 | 132.603.170 | 111.716.210 | 95.826.690 | 93.465.500 | -36% |

EL | 31.987.518 | 32.369.492 | 35.185.190 | 34.408.444 | 33.383.128 | 4% |

HU | 18.319.609 | 19.435.456 | 13.853.849 | 14.184.287 | 15.810.596 | -14% |

IE | 7.015.555 | 6.294.855 | 5.330.593 | 5.419.638 | 5.857.276 | -17% |

IT | 105.215.836 | 101.581.626 | 98.846.737 | 92.822.302 | 93.807.356 | -11% |

LV | 3.787.340 | 3.994.500 | 5.062.364 | 4.197.236 | 4.753.872 | 26% |

LT | 4.979.270 | 3.666.203 | 2.957.084 | 3.721.841 | 5.216.700 | 5% |

LU | 5.780.790 | 5.610.803 | 6.374.169 | 5.309.000 | 4.745.000 | -18% |

MT | 596.247 | 576.900 | 565.376 | 589.151 | 578.686 | -3% |

NL | 17.024.215 | 17.080.472 | 14.999.591 | 13.654.000 | 13.963.000 | -18% |

PL | 82.047.368 | 80.244.262 | 75.283.084 | 87.553.826 | 79.769.525 | -3% |

PT | 17.924.867 | 19.623.143 | 18.069.016 | 17.134.790 | 18.963.003 | 6% |

SK | 4.989.533 | 2.997.609 | 4.564.499 | 9.410.743 | 4.786.986 | -4% |

SI | 4.794.979 | 4.611.836 | 4.487.482 | 4.556.764 | 4.947.442 | 3% |

ES | 90.615.611 | 92.333.287 | 93.261.002 | 92.699.536 | 91.834.325 | 1% |

SE | 7.656.792 | 7.482.187 | 7.281.953 | 6.859.511 | 7.674.016 | 0% |

UK | 56.088.000 | 53.952.287 | 52.620.073 | 50.503.000 | 49.011.000 | -13% |

BU | 22.612.855 | 26.245.083 | 23.043.814 | 20.596.677 | 14.836.821 | -34% |

RO | na | na | na | 36.490.906 | 32.452.729 | -11% |

Total EU 15 | 606.745.153 | 580.599.323 | 539.813.976 | 508.952.517 | 509.266.719 | -16% |

Total EU 12 (excl RO) | 165.536.201 | 171.610.031 | 156.122.843 | 175.385.417 | 163.129.227 | -1% |

Total EU 27 (excl RO) | 772.281.353 | 752.209.353 | 695.936.819 | 684.337.934 | 672.395.947 | -13% |

ANNEX 4: 2002-2006 releases for consumption of fine-cut

Releases for consumption of fine cut tobacco - 2002-2006 (kilogram)

BE | 8.417.000 | 8.327.000 | 8.429.000 | 8.180.707 | 9.425.583 | 12% |

CY | 62.000 | 97.000 | 152.000 | 170.518 | 192.799 | 211% |

CZ* | 629.400 | 650.400 | 190.300 | 423.300 | 481.957 | -23% |

DK | 902.200 | 855.200 | 675.300 | 577.000 | 552.000 | -39% |

EE | 8.000 | 8.000 | 10.000 | 12.680 | 10.680 | 34% |

FI | 949.000 | 931.000 | 880.000 | 883.000 | 796.000 | -16% |

FR | 5.720.900 | 5.980.000 | 6.969.500 | 7.008.800 | 7.107.073 | 24% |

DE** | 14.441.300 | 14.834.100 | 15.400.000 | 14.700.900 | 18.747.400 | 30% |

EL | 800.700 | 819.000 | 964.000 | 1.038.884 | 1.247.809 | 56% |

HU | 757.701 | 1.159.668 | 1.027.501 | 895.180 | 739.374 | -2% |

IE | 135.568 | 111.904 | 112.320 | 95.972 | 107.264 | -21% |

IT | 285.520 | 324.510 | 463.255 | 593.460 | 677.589 | 137% |

LV | 6.700 | 7.500 | 8.200 | 14.000 | 18.500 | 176% |

LT | na | 57.151 | 14.306 | 11.500 | 12.718 | na |

LU | 3.194.000 | 2.983.000 | 3.006.000 | 2.970.423 | 2.845.418 | -11% |

MT | 19.060 | 19.850 | 27.170 | 30.850 | 27.290 | 43% |

NL | 13.130.839 | 12.943.061 | 12.087.666 | 10.970.000 | 10.811.000 | -18% |

PL | 1.060.000 | 1.727.000 | 2.583.000 | 828.000 | 496.000 | -53% |

PT | 302.830 | 287.370 | 326.450 | 391.470 | 358.480 | 18% |

SK | 33.527 | 19.837 | 24.000 | 13.000 | 26.000 | -22% |

SI | 30.445 | 28.392 | 26.642 | 16.040 | 19.120 | -37% |

ES | 1.275.416 | 1.785.347 | 2.254.601 | 2.684.910 | 2.612.660 | 105% |

SE | 886.000 | 825.000 | 909.000 | 966.000 | 800.000 | -10% |

UK | 2.864.039 | 2.893.447 | 3.052.281 | 3.189.180 | 3.453.780 | 21% |

BU | 500 | 700 | 1.300 | 2.000 | 8.300 | 1560% |

RO | na | na | na | na | na | na |

Total EU 15 | 53.564.312 | 54.171.938 | 55.827.374 | 54.646.706 | 59.964.956 | 12% |

Total EU 12 (excl LT, RO) | 2.607.333 | 3.718.347 | 4.050.113 | 2.405.568 | 2.020.020 | -23% |

Total EU 27 (excl LT, RO) | 56.171.645 | 57.890.285 | 59.877.486 | 57.052.274 | 61.984.976 | 10% |

DE**: excluding pre-portioned tobacco BE, CY, FI, ET, EL, LV, LU, LT, BG, SE : including other smoking CZ *: From July 2005 the figures indicate the total quantity of other smoking tobacco and fine-cut tobacco together.

[1] JO L 316, 31.10.1992, p.8, modificată ultima dată prin Directiva 200/10/CE (JO L 046, 16.2.2002, p.26)

[2] JO L 316, 31.10.1992, p.10, modificată ultima dată prin Directiva 200/10/CE (JO L 046, 16.2.2002, p.26)

[3] JO L 291, 6.12.1995, p.40, modificată ultima dată prin Directiva 2000/10/CE (JO L 046, 16.2.2002, p.26)

[4] Studiu privind colectarea și interpretarea datelor privind punerea în consum a țigaretelor și a tutunului tăiat fin pentru rularea țigaretelor; KPMG, decembrie 2005.

[5] Sursele din sector estimează un aflux total din țările terțe de aproximativ 3%. Cu toate acestea, trebuie avută în vedere doar creșterea acestui tip de aflux între 2002 și 2006, care este foarte probabil mai mică de 3%.

[6] Statele membre care percep o acciză de cel puțin 101 EUR pentru 1 000 de țigarete pentru țigaretele din MPPC nu sunt obligate să respecte regula de 57%.

[7] UK, IE, FR, DE și SE.

[8] Cu excepția statelor membre care practică o un nivel ridicat de taxare UK, IE, FR și DE. (RO nu a fost inclusă în simulare)

[9] Nu există date disponibile pentru RO și BG.