[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 25.3.2011

COM(2011) 154 final

PROIECT DE BUGET RECTIFICATIV NR. 2 LA BUGETUL GENERAL 2011

SITUAȚIA CHELTUIELILOR PE SECȚIUNI Secțiunea III - Comisia

(prezentată de Comisie)

PROIECT DE BUGET RECTIFICATIV NR. 2 LA BUGETUL GENERAL 2011

SITUAȚIA CHELTUIELILOR PE SECȚIUNI Secțiunea III - Comisia

Având în vedere:

- Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 314, precum și Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 106a,

- Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene[1], în special articolul 37,

- bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2011, adoptat la 15 decembrie 2010,

- proiectul de buget rectificativ nr. 1/2011[2], adoptat la 14 ianuarie 2011,

Comisia Europeană prezintă autorității bugetare proiectul de buget rectificativ nr. 2 la bugetul 2011.

MODIFICĂRI LA SITUAȚIA VENITURILOR ȘI CHELTUIELILOR PE SECȚIUNI

Modificările la situația veniturilor și cheltuielilor pe secțiuni pot fi consultate pe site-ul EUR-Lex ( http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-ro.htm ). Cu titlu informativ, se atașează ca anexă la buget o versiune în limba engleză a modificărilor la această situație pe secțiuni.

CUPRINS

1. Introducere 3

2. Mobilizarea Fondului de solidaritate al UE 3

2.1. Slovenia 3

2.2. Croația 4

2.3. Republica Cehă 5

2.4. Concluzie 6

3. Finanțare 6

4. TABEL RECAPITULATIV PE RUBRICI ALE CADRULUI FINANCIAR 6

1. INTRODUCERE

Proiectul de buget rectificativ (PBR) nr. 2 pentru anul 2011 include mobilizarea sumei de 19 546 647 EUR în credite de angajament și de plată din Fondul de solidaritate al UE, ca urmare a precipitațiilor abundente care au afectat Slovenia, Croația și Republica Cehă.

2. MOBILIZAREA FONDULUI DE SOLIDARITATE AL UE

2.1. Slovenia

1. Cererea a fost primită de Comisie la 26 noiembrie 2010, în termenul de 10 săptămâni de la data la care s-au înregistrat primele daune, și anume 17 septembrie 2010. Autoritățile slovene solicită asistență pentru daunele cauzate de inundațiile provocate de precipitațiile abundente din perioada 17 septembrie 2010 – 20 septembrie 2010.

2. Fiind de origine naturală, catastrofa se încadrează în domeniul de aplicare al Fondului de solidaritate.

3. Autoritățile slovene au estimat daunele directe totale provocate de catastrofă la 251 300 861 EUR. Această sumă reprezintă aproximativ 115,45 % din pragul normal de 217,669 milioane EUR, aplicabil Sloveniei pentru mobilizarea Fondului de solidaritate în 2010 (adică 0,6% din VNB-ul Sloveniei, pe baza datelor din 2008).

4. Având în vedere că daunele directe totale, estimate la 251,3 milioane EUR, depășesc pragul aplicabil Sloveniei pentru mobilizarea Fondului de solidaritate, catastrofa este calificată drept „catastrofă naturală majoră” în temeiul dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului și se înscrie astfel în principalul domeniu de aplicare al Fondului de solidaritate. Totalul daunelor directe reprezintă baza de calcul a valorii asistenței financiare. Asistența financiară poate fi utilizată exclusiv pentru acțiunile urgente de primă necesitate, astfel cum sunt definite la articolul 3 din regulament.

5. În ceea ce privește impactul catastrofei, inundațiile au afectat 137 din cele 210 municipalități ale Sloveniei și au provocat daune pe scară largă infrastructurilor, întreprinderilor și proprietăților private. În total, au fost inundate 8 241 de clădiri, inclusiv spațiile de lucru a 127 de întreprinderi. În ceea ce privește infrastructura, au fost deteriorate 91 de poduri, precum și 550 km de drumuri naționale și 2 000 km de drumuri locale. Au fost evacuați 296 de locuitori. Mai mult, patrimoniul cultural din mai multe regiuni ale Sloveniei a suferit daune (centrele istorice ale orașelor Kostanjevica na Krki și Krško au fost complet inundate), iar salinele din apropiere de Piran au fost afectate. Autoritățile slovene au prezentat o cerere riguroasă și au furnizat dovezi convingătoare în ceea ce privește gravitatea acestei catastrofe.

6. Costul acțiunilor eligibile în temeiul articolului 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 este estimat la 171,3 milioane EUR și este defalcat pe tipuri de acțiuni. Cea mai mare pondere din costurile acțiunilor urgente (peste 73 de milioane EUR) revine aprovizionării cu apă și gestionării apelor reziduale.

7. Regiunea afectată este eligibilă ca „regiune de convergență” în temeiul fondurilor structurale (2007-2013). Autoritățile slovene nu au comunicat Comisiei nicio intenție de a utiliza alte surse de finanțare comunitară pentru a face față consecințelor inundațiilor.

8. Autoritățile slovene au menționat că nu există nicio acoperire a costurilor eligibile de către asigurări.

2.2. Croația

Croația s-a confruntat cu precipitații abundente în perioada 17-22 septembrie 2010, care au provocat inundații grave în partea de vest a țării. Catastrofa a produs daune importante infrastructurii, sectorului agricol și proprietăților private.

9. Cererea de asistență financiară din Fondul de solidaritate al Uniunii Europene a fost prezentată Comisiei la 25 noiembrie 2010, în termenul de 10 săptămâni de la data la care s-au înregistrat primele daune, și anume 17 septembrie 2010.

10. Catastrofa este de origine naturală. Autoritățile croate au estimat daunele directe totale provocate de catastrofă la 47 002 839 EUR. Având în vedere că această sumă este sub pragul de 275,804 milioane EUR (și anume 0,6 % din VNB-ul Croației din 2008), catastrofa nu este calificată drept „catastrofă naturală majoră” în sensul Regulamentului (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului. Cu toate acestea, Croația a fost afectată de aceleași inundații care au dus la catastrofa majoră din Slovenia. Prin urmare, se consideră că este îndeplinită condiția prevăzută la articolul 2 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului, conform căreia o țară afectată de aceeași catastrofă majoră ca și o țară învecinată poate beneficia, în mod excepțional, de o intervenție a Fondului de solidaritate. Fiind o țară aflată în negocieri de aderare la UE, Croația poate beneficia de asistență din Fondul de solidaritate al UE.

11. În ceea ce privește impactul și consecințele inundațiilor, autoritățile croate raportează că peste o mie de locuințe private (case și apartamente) au fost inundate și numeroase familii au trebuit evacuate. S-a semnalat că muzeul Lapidarium, situat în Novigrad, a fost grav afectat de inundații. Infrastructurile în sectoarele energiei, al apei și al apelor reziduale, al transporturilor, al educației și al sănătății au suferit daune considerabile, care au provocat, de exemplu, pene de curent electric și blocaje ale traficului rutier, îngreunând astfel desfășurarea unor acțiuni imediate. Cu toate acestea, sectorul agricol a suferit cele mai mari daune, care s-au ridicat la peste 7 milioane EUR din daunele totale.

12. Costul acțiunilor urgente de primă necesitate care sunt eligibile în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 a fost estimat de către autoritățile croate la 28 647 292 EUR și a fost prezentat defalcat pe tipuri de acțiuni. Cea mai mare parte a costurilor corespunde acțiunilor de curățare a zonelor sinistrate și este estimată la peste 16 milioane EUR.

13. Autoritățile croate precizează că nu au fost utilizate alte fonduri comunitare (de exemplu, finanțare IPA) pentru gestionarea consecințelor imediate ale catastrofei provocate de inundații.

2.3. Republica Cehă

La începutul lunii august 2010, regiunile din nordul Republicii Cehe s-au confruntat cu precipitații abundente care au provocat ieșirea din matcă a râurilor, au forțat cetățenii să își părăsească locuințele și au cauzat daune infrastructurilor publice, locuințelor, agriculturii și întreprinderilor.

14. Cererea a fost primită de Comisie la 14 octombrie 2010, în termenul de 10 săptămâni de la data la care s-au înregistrat primele daune, și anume 7 august 2010.

15. Fiind de origine naturală, catastrofa se încadrează în domeniul de aplicare al Fondului de solidaritate.

16. Autoritățile cehe au estimat daunele directe totale provocate de catastrofă la 436 477 560 EUR. Această sumă reprezintă aproximativ 53 % din pragul normal de 824,03 milioane EUR, aplicabil Republicii Cehe pentru mobilizarea Fondului de solidaritate în 2010 (adică 0,6% din VNB-ul, pe baza datelor din 2008).

17. Deoarece daunele totale se situează sub pragul normal de mobilizare a Fondului de solidaritate, cererea a fost examinată în conformitate cu criteriile corespunzătoare așa-numitelor „catastrofe regionale ieșite din comun”, prevăzute la articolul 2 alineatul (2) ultimul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 2012/2002, care stabilește condițiile ce permit mobilizarea Fondului de solidaritate „în circumstanțe excepționale”. Conform acestor criterii, o regiune care a fost atinsă de o catastrofă ieșită din comun, în principal naturală, care a afectat majoritatea populației și a avut repercusiuni grave și durabile asupra condițiilor de viață și a stabilității economice a regiunii, poate beneficia în mod excepțional de asistență din partea fondului. Regulamentul prevede acordarea unei atenții speciale regiunilor îndepărtate sau izolate, precum regiunile insulare și ultraperiferice definite la articolul 349 din tratat. Regiunile din Republica Cehă care au fost afectate nu intră în această categorie. Regulamentul prevede că cererile prezentate în temeiul criteriului „catastrofă regională ieșită din comun” vor fi examinate „foarte riguros”;

18. După cum este stipulat în raportul anual privind Fondul de solidaritate (2002-2003)[3], Comisia consideră că trebuie să se facă distincția între evenimente regionale grave și evenimente cu caracter pur local, astfel încât criteriile specifice care definesc catastrofele naturale regionale să aibă sens în contextul național. În conformitate cu principiul subsidiarității, evenimentele locale țin de responsabilitatea autorităților naționale, cele regionale putând beneficia de un ajutor de la Fondul de solidaritate. Conform cererii, inundațiile au afectat o zonă unică și coerentă a Republicii Cehe, și anume regiunea Liberec ( Liberecký kraj ) și districtul limitrof Děčín, care face parte din regiunea Ústí nad Labem ( Ústecký kraj ). Regiunea Liberec este situată la granița cu Polonia și Germania, iar districtul Děčín la cea cu Germania. Precipitațiile cele mai abundente și inundațiile cele mai grave s-au produs în bazinul râului Nisa și, parțial, în bazinul râului Elba.

19. Una dintre condițiile stabilite în Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 pentru mobilizarea Fondului de solidaritate în mod excepțional este că trebuie să fie afectată majoritatea populației din regiunea la care se referă cererea. În cererea Republicii Cehe se menționează că, în regiunea Liberec, au fost afectați direct 262 088 de locuitori din 81 de municipalități (dintr-un total de 439 027 locuitori). În districtul Děčín a fost afectată aproximativ 90% din populația totală a 43 de municipalități. Dovezile furnizate sunt plauzibile și pot fi acceptate.

20. În ceea ce privește obligația de a demonstra existența unor repercusiuni grave și durabile asupra condițiilor de trai și a stabilității economice a regiunii, cererea subliniază distrugerea infrastructurilor vitale (și anume în sectoarele transporturilor, al apei și al energiei), impactul asupra întreprinderilor și daunele grave provocate multor locuințe. Conform informațiilor furnizate, în total 3 239 de case și 220 de clădiri de apartamente din regiunea Liberec și 1 199 de case și 48 de clădiri de apartamente din districtul Děčín au suferit daune, multe dintre acestea nemaiputând fi reparate. A fost necesară plasarea în adăposturi provizorii a aproximativ 2 500 de persoane. Aprovizionarea cu gaz și energie electrică a fost întreruptă, iar numeroase surse individuale de apă potabilă (puțuri) au fost contaminate. În regiunea Liberec, au fost distruse 7 poduri pe drumuri principale și 198 de poduri pe drumuri secundare. În districtul Děčín, au fost distruse 146 de poduri. În urma catastrofei au fost afectați 195 de km de drum, iar un tronson de cale ferată a fost închis pentru mai multe luni. Întreprinderi private au pierdut mașini, echipamente, stocuri sau materiale, majoritatea dintre acestea nefiind asigurate, și riscă în prezent să fie nevoite să închidă. Daunele cele mai importante în materie de locuri de muncă s-au produs în sectorul turismului, unul dintre factorii economici cheie ai regiunii. Inundațiile au determinat scăderea cu peste 40 % a numărului de turiști în regiunea Liberec. Infrastructurile turistice au fost și ele grav afectate. În sectorul agricol, au fost distruse 165,5 ha de teren, iar 400 ha de cereale și 100 ha de rapiță nu au putut fi recoltate. În ansamblu, regiunea Liberec a înregistrat un declin economic de 15 % în decurs de 2 luni de la inundații. Mai mult, redresarea este puternic afectată de recesiunea economică din ultimii ani și de lipsa fondurilor publice necesare pentru repararea rapidă a infrastructurilor vitale și a altor daune. Se estimează că restabilirea deplină a condițiilor normale va dura mai mulți ani.

21. Costul acțiunilor eligibile în temeiul articolului 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 este estimat la 334 772 020 EUR și este defalcat în 4 categorii: A) repunerea în funcțiune imediată a infrastructurii, B) servicii provizorii de oferire a unui adăpost și de salvare, C) infrastructură de prevenire și protecția imediată a patrimoniului cultural și D) curățarea zonelor sinistrate. Cea mai mare pondere din costurile acțiunilor de urgență (195 de milioane EUR) revine sectorului infrastructurilor de transport.

22. Regiunea afectată este eligibilă ca „regiune de convergență” în temeiul fondurilor structurale (2007-2013). Autoritățile cehe au declarat că nu se vor realoca mijloace financiare zonelor respective.

23. În ceea ce privește posibila acoperire a daunelor eligibile de către asigurare, autoritățile cehe au menționat că nu există o astfel de acoperire pentru costurile eligibile.

2.4. Concluzie

În concluzie, din motivele expuse anterior, se propune acceptarea cererilor prezentate de Slovenia, Croația și Republica Cehă în legătură cu catastrofele provocate de inundațiile din august și septembrie 2010, precum și mobilizarea Fondului de solidaritate pentru fiecare dintre aceste cazuri.

3. FINANțARE

Bugetul anual total de care dispune Fondul de solidaritate este de 1 000 de milioane EUR. Având în vedere că solidaritatea reprezintă principala justificare pentru crearea fondului, Comisia consideră că ajutorul acordat din acest fond ar trebui să fie progresiv. Conform practicii anterioare, acest lucru implică faptul că partea din daune care depășește pragul (0,6 % din VNB sau 3 miliarde EUR la prețurile din 2002, luându-se în considerare cea mai mică sumă) ar trebui să beneficieze de o intensitate mai mare a ajutorului față de daunele inferioare pragului. Rata aplicată în trecut pentru definirea alocării ajutoarelor pentru catastrofe majore este de 2,5 % din daunele directe totale care nu depășesc pragul de mobilizare a fondului și 6 % din cele care îl depășesc. Rata aplicată pentru definirea alocării ajutoarelor pentru catastrofe excepționale care se produc la nivel regional sau într-o țară vecină este de 2,5 % din daunele directe totale. Metodologia pentru calculul ajutorului din Fondul de solidaritate a fost prezentată în raportul anual 2002-2003 privind Fondul de solidaritate și aprobată de Consiliu și de Parlamentul European.

Se propune aplicarea aceluiași procentaj în cazul de față și acordarea ajutoarelor după cum urmează:

(EUR) |

Stat beneficiar | Daune directe | Prag | Suma bazată pe 2,5 % | Suma bazată pe 6 % | Valoarea totală a ajutorului propus |

Slovenia – inundațiile din septembrie 2010 „catastrofă majoră” | 251 300 861 | 217 669 000 | 5 441 725 | 2 017 912 | 7 459 637 |

Croația – inundațiile din septembrie 2010 „criteriul țării învecinate” | 47 002 839 | 275 804 000 | 1 175 071 | - | 1 175 071 |

Republica Cehă – inundațiile din august 2010 | 436 477 560 | 824 029 000 | 10 911 939 | - | 10 911 939 |

Total | 19 546 647 |

În urma vărsării compensației, un procent de cel puțin 25 % din Fondul de solidaritate al Uniunii Europene va rămâne disponibil pentru alocare în ultimul trimestru al anului, astfel cum se prevede la articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) 2012/2002.

4. TABEL RECAPITULATIV PE RUBRICI ALE CADRULUI FINANCIAR

Cadrul financiar Rubrică/subrubrică | Cadrul financiar 2011 | Buget 2011 (inclusiv PBR 1/2011) | PBR 2/2011 | Buget 2011 (inclusiv PBR 1-2/2011) |

|CA |CP |CA |CP |CA |CP |CA |CP | | 1. CREȘTERE DURABILĂ | | | | | | | | | | 1a. Competitivitate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă |12 987 000 000 | |13 520 566 270 |11 627 802 798 | | |13 520 566 270 |11 627 802 798 | |1b. Coeziune pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă |50 987 000 000 | |50 980 593 784 |41 652 094 626 | | |50 980 593 784 |41 652 094 626 | | Total |63 974 000 000 | |64 501 160 054 |53 279 897 424 | | |64 501 160 054 |53 279 897 424 | | Marjă[4] | | |-27 160 054 | | | | -27 160 054 | | | 2. CONSERVAREA ȘI GESTIONAREA RESURSELOR NATURALE | | | | | | | | | | Din care cheltuieli de piață și plăți directe |47 617 000 000 | |42 891 201 900 |42 788 499 841 | | |42 891 201 900 |42 788 499 841 | | Total |60 338 000 000 | |58 659 248 389 |56 378 918 184 | | | 58 659 248 389 |56 378 918 184 | | Marjă | | |1 678 751 611 | | | | 1 678 751 611 | | | 3. CETĂȚENIE, LIBERTATE, SECURITATE ȘI JUSTIȚIE | | | | | | | | | | 3a. Libertate, securitate și justiție |1 206 000 000 | |1 138 954 740 |813 277 345 | | |1 138 954 740 |813 277 345 | |3b. Cetățenie |683 000 000 | |861 459 910 |824 531 910 |+18 371 576 |+18 371 576 |879 831 486 |842 903 486 | | Total |1 889 000 000 | |2 000 414 650 |1 637 809 255 |+18 371 576 |+18 371 576 |2 018 786 226 |1 656 180 831 | | Marjă[5] | | |67 148 260 | | | |67 148 260 | | | 4. UE CA ACTOR MONDIAL[6] |8 430 000 000 | | 8 758 125 360 |7 241 353 503 |+1 175 071 |+1 175 071 | 8 759 300 431 |7 242 528 574 | | Marjă | | | -70 439 377 | | | | -70 439 377 | | | 5. ADMINISTRAȚIE[7] |8 334 000 000 | |8 172 839 289 |8 171 544 289 | | |8 172 839 289 |8 171 544 289 | | Marjă | | | 243 160 711 | | | | 243 160 711 | | | TOTAL |142 965 000 000 |134 280 000 000 |142 091 787 742 |126 709 522 655 |+19 546 647 |+19 546 647 |142 111 334 389 |126 729 069 302 | | Marjă | | | 1 996 461 151 |7 934 866 238 | | | 1 996 461 151 |7 915 319 591 | |

[1] JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

[2] COM(2011) 9.

[3] Raportul anual 2002-2003 și Raportul privind experiența acumulată la un an de la aplicarea noului instrument, COM(2004) 397 final din 26.5.2004.

[4] Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) nu este inclus în calculul marjei de la rubrica 1a (500 de milioane EUR). Suma de 34 de milioane EUR peste plafon este finanțată prin mobilizarea instrumentului de flexibilitate.

[5] Valoarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (FSUE) este înscrisă prin adăugare la rubricile relevante, astfel cum de se prevede în AI din 17 mai 2006 (JO C 139, 14.6.2006).

[6] Marja pentru 2011 prevăzută la rubrica 4 nu ia în considerare creditele aferente rezervei pentru ajutoare de urgență (253,9 milioane EUR). Suma de 71 de milioane EUR peste plafon este finanțată prin mobilizarea instrumentului de flexibilitate.

[7] Pentru calcularea marjei sub plafonul prevăzut pentru rubrica 5, se ia în considerare nota de subsol (1) din cadrul financiar 2007-2013 pentru suma de 82 de milioane EUR privind contribuțiile personalului la sistemul de pensii.