În plus, pe baza cererii de contribuții, propunerile vizează îmbunătățirea normelor existente. Din analiza efectuată de Comisie a reieșit că actualul cadru poate fi aplicat într-un mod mai proporțional, care să țină cont în special de situația instituțiilor mai mici și mai puțin complexe în cazul cărora unele dintre cerințele actuale legate de divulgarea informațiilor, de raportare și de portofoliile de tranzacționare complexe nu par a fi justificate de considerente de ordin prudențial. În plus, Comisia a analizat riscurile legate de împrumuturile pentru IMM-uri și pentru finanțarea proiectelor de infrastructură și a constatat că, pentru unele dintre aceste împrumuturi, s-ar justifica aplicarea unor cerințe de fonduri proprii mai reduse decât cele aplicate în prezent. În consecință, prezentele propuneri vor corecta aceste cerințe și vor duce la un cadru prudențial mai proporțional pentru instituții. Capacitatea instituțiilor de a finanța economia va fi astfel consolidată, fără a se afecta stabilitatea cadrului de reglementare.

BCBS și ABE vor continua să colecteze datele necesare pentru monitorizarea indicatorului efectului de levier și a noilor măsuri în materie de lichidități, astfel încât să se poată realiza în viitor o evaluare a impactului noilor instrumente de politică. Exercițiile regulate efectuate în cadrul procesului de supraveghere și evaluare (Supervisory Review and Evaluation Process - SREP) și al simulărilor de criză vor contribui, de asemenea, la monitorizarea impactului noilor măsuri propuse asupra instituțiilor vizate și la evaluarea caracterului adecvat al flexibilității și al proporționalității prevăzute pentru a ține cont de caracteristicile specifice ale instituțiilor mai mici. În plus, serviciile Comisiei vor continua să participe la grupurile de lucru din cadrul BCBS și la grupul operativ comun instituit de Banca Centrală Europeană (BCE) și de ABE, care monitorizează dinamica fondurilor proprii ale instituțiilor și a pozițiilor de lichiditate, la nivel internațional și, respectiv, la nivelul UE.

Articolul 9 alineatul (2) se modifică pentru a încadra mai bine excluderile de la interdicția de a desfășura activitatea de preluare de depozite sau de alte fonduri rambursabile de la populație prevăzută în cazul persoanelor sau întreprinderilor care nu sunt instituții de credit. Se clarifică faptul că interdicția nu se aplică persoanelor sau întreprinderilor în cazul cărora accesul la activitate și desfășurarea activității sunt reglementate de alte acte legislative ale Uniunii în afară de CRD, în măsura în care activitățile lor care fac obiectul unor astfel de alte acte legislative ale Uniunii pot fi calificate drept preluare de depozite sau de alte fonduri rambursabile de la populație. Această dispoziție nu ar trebui să împiedice o entitate să facă obiectul autorizării atât în temeiul CRD, cât și al unor astfel de alte acte legislative ale Uniunii. În plus, se clarifică faptul că numai entitățile enumerate la articolul 2 alineatul (5) din CRD sunt exceptate de la interdicția prevăzută la articolul 9 alineatul (1) din CRD, deoarece fac obiectul unor cadre juridice naționale specifice, eliminându-se astfel ambiguitatea din formularea actuală.

Cerințe de capital și orientări în cadrul pilonului 2

Formularea actuală a normelor privind cerințele de capital suplimentar impuse de autoritățile competente în conformitate cu articolul 104 permite interpretări diferite ale cazurilor în care se pot impune aceste cerințe și ale modului în care se poziționează aceste cerințe în raport cu cerințele minime de capital stabilite la articolul 92 din Regulamentul privind cerințele de capital (CRR) și cu cerința privind amortizorul combinat (articolul 128). Aceste interpretări divergente au dus la impunerea de către statele membre a unor sume semnificativ diferite instituțiilor individuale, precum și la puncte de declanșare a restricțiilor privind distribuirea prevăzute la articolul 141 diferite. Mai mult, textul actual nu prevede nimic referitor la posibilitatea ca autoritățile competente să comunice instituțiilor așteptările pe care le au în ceea ce privește deținerea de către acestea de fonduri proprii în plus față de cerințele minime de capital, cerințele de fonduri proprii suplimentare și cerința privind amortizorul combinat. Articolul 104, astfel cum este modificat, enumeră printre celelalte competențe ale autorităților competente posibilitatea impunerii de cerințe de fonduri proprii suplimentare. Este introdus un nou articol, 104a, care precizează condițiile în care pot fi stabilite cerințe de fonduri proprii suplimentare și subliniază faptul că aceste cerințe se impun instituțiilor de la caz la caz. Este introdus un nou articol, 104b, pentru a se preciza principalele caracteristici ale orientărilor în materie de capital, iar articolul 113 este modificat pentru a prevedea că orientările în materie de capital ar trebui abordate, de asemenea, în cadrul colegiilor de supraveghere. Este introdus un nou articol, 141a, pentru a se clarifica mai bine, în ceea ce privește restricțiile privind distribuirile, relația dintre cerințele de fonduri proprii suplimentare, cerințele minime de fonduri proprii, cerința privind fondurile proprii și pasivele eligibile, MREL (minimum requirement for own funds and eligible liabilities), și cerința privind amortizorul combinat (așa-numita „ierarhie a cerințelor de capital”). În fine, articolul 141 este modificat pentru a reflecta ierarhia cerințelor de capital în ceea ce privește calcularea sumei maxime distribuibile.

Raportarea și divulgarea informațiilor în cadrul pilonului 2

Pentru a reduce sarcina administrativă și pentru a prevedea un sistem mai proporțional de raportare și divulgare a informațiilor în cadrul pilonului 2, propunerea modifică articolul 104 alineatul (1) din CRD pentru a limita marjele de apreciere ale autorităților competente atunci când impun instituțiilor obligații suplimentare de raportare sau de divulgare de informații . Autoritățile competente vor avea dreptul de a utiliza aceste competențe de supraveghere numai atunci când sunt respectate temeiurile juridice definite la noul alineat (2) al articolului 104.

Limitarea procesului de supraveghere și de evaluare (SREP) și a pilonului 2 la scopurile microprudențiale

Experiența recentă a arătat că ar fi indicat să se efectueze o delimitare mai clară între domeniile de responsabilitate ale autorităților competente și cele ale autorităților desemnate. Acest lucru este valabil în special în ceea ce privește procesul de supraveghere și de evaluare (SREP) și cerințele de supraveghere corespunzătoare. Autoritățile competente sunt responsabile de SREP și de impunerea de cerințe de supraveghere corespunzătoare specifice unei instituții (așa-numitele „cerințe prevăzute de pilonul 2”). În acest context, autoritățile competente ar putea evalua și riscul sistemic pe care îl reprezintă o anumită instituție și ar putea aborda un astfel de risc prin impunerea unor cerințe de supraveghere instituției respective. Într-o astfel de situație, utilizarea măsurilor prevăzute de pilonul 2 ar putea submina eficacitatea și eficiența altor instrumente macroprudențiale. Prin urmare, propunerea prevede că SREP și cerințele de supraveghere corespunzătoare ar trebui să se limiteze doar la o perspectivă microprudențială. Articolele 97, 98, 99 și 105 se modifică în consecință. Articolul 103 se elimină și se include o clarificare în noul articol 104a alineatul (1), care prevede că cerințele de fonduri proprii suplimentare menționate la articolul 104 litera (a) nu pot fi impuse pentru a acoperi riscul macroprudențial sau sistemic.

Introducerea unui cadru modificat pentru riscul de rată a dobânzii

Ca urmare a evoluțiilor înregistrate la nivel internațional în ceea ce privește măsurarea riscurilor de rată a dobânzii, articolele 84 și 98 din prezenta directivă și articolul 448 din CRR se modifică pentru a introduce un cadru revizuit care să capteze riscurile de rată a dobânzii pentru pozițiile din portofoliul bancar. Modificările includ introducerea unei abordări standardizate comune pe care ar putea-o utiliza instituțiile pentru a capta aceste riscuri sau pe care autoritățile competente ar putea să o impună unei instituții atunci când sistemele instituite de instituția respectivă pentru a capta aceste riscuri nu sunt satisfăcătoare, precum și un test pentru detectarea valorilor aberante îmbunătățit și cerințe de divulgare a informațiilor. În plus, prin articolul 84 din CRD ABE este mandatată să stabilească detaliile metodologiei standardizate privind criteriile și condițiile pe care instituțiile ar trebui să le respecte pentru a identifica, a evalua, a gestiona și a atenua riscurile de rată a dobânzii. ABE este mandatată, de asemenea, prin articolul 98 din CRD, să definească cele șase scenarii de șoc în materie de supraveghere aplicate ratelor dobânzii și ipoteza comună pe care trebuie să o aplice instituțiile în vederea efectuării testului pentru detectarea valorilor aberante.

Societățile financiare holding și societățile financiare holding mixte

Se introduc noi dispoziții și se efectuează ajustări ale mai multor articole din CRD și CRR, astfel încât societățile financiare holding și societățile financiare holding mixte să intre direct în domeniul de aplicare al cadrului prudențial al UE. Se introduce o cerință de autorizare, alături de competențele de supraveghere directă a societăților financiare holding și a societăților financiare holding mixte (articolul 21a din CRD). Articolul 11 din CRR este modificat pentru a se clarifica faptul că, atunci când la nivelul unei astfel de societăți holding cerințele se aplică pe bază consolidată, este direct responsabilă de asigurarea conformității societatea holding respectivă, și nu instituțiile care sunt filiale ale unei astfel de societăți holding. Articolele 13 și 18 din CRR sunt ajustate pentru a reflecta responsabilitatea directă a societăților financiare holding sau a societăților financiare holding mixte.

Întreprinderea-mamă din UE intermediară

Pentru a facilita transpunerea în dreptul Uniunii a standardelor convenite la nivel internațional privind capacitatea internă de absorbție a pierderilor pentru G-SII din afara UE și, la nivel mai general, pentru a simplifica și a consolida procesul de rezoluție a grupurilor din țări terțe care au activități semnificative în UE, articolul 21b din CRD introduce o nouă cerință, de înființare a unei întreprinderi-mamă din UE intermediare atunci când două sau mai multe instituții stabilite în UE au aceeași întreprindere-mamă de cel mai înalt rang într-o țară terță. Întreprinderea-mamă din UE intermediară poate fi o societate holding care face obiectul cerințelor prevăzute în CRR și în CRD sau o instituție din UE. Cerința se va aplica numai grupurilor din țări terțe identificate drept G-SII din afara UE sau care au entități pe teritoriul UE cu active totale în valoare de cel puțin 30 de miliarde EUR (vor fi luate în considerare la efectuarea calculului atât activele filialelor, cât și cele ale sucursalelor grupurilor din țările terțe respective).

Remunerarea

Comisia a analizat eficiența, punerea în aplicare și asigurarea respectării normelor în materie de remunerare ale CRD, așa cum se prevede la articolul 161 alineatul (2) din CRD. Rezultatele acestei analize, reflectate în raportul Comisiei COM(2016) 510, au fost în general pozitive. Analiza a arătat însă că unele norme, și anume cele privind reportarea și plata sub formă de instrumente, nu sunt viabile nici pentru instituțiile cele mai mici și cel mai puțin complexe, nici pentru personalul cu un nivel scăzut al remunerației variabile. De asemenea, analiza a arătat că proporționalitatea în ceea ce privește instituțiile cele mai mici și cel mai puțin complexe, astfel cum este reflectată la articolul 92 alineatul (2) din CRD, a fost interpretată în mod diferit, ceea ce a dus la aplicarea neuniformă a normelor în statele membre. Prin urmare, se propune o modificare bine țintită, pentru a răspunde problemelor întâmpinate în aplicarea normelor privind amânarea și plata sub formă de instrumente în ceea ce privește întreprinderile de mici dimensiuni și complexitate redusă și personalul cu un nivel scăzut al remunerației variabile. În acest sens, articolul 94 este modificat pentru a se clarifica faptul că normele se aplică tuturor instituțiilor și personalului identificat al acestora, cu excepția celor care se situează sub pragurile stabilite pentru derogări. În același timp, se oferă autorităților competente o anumită flexibilitate pentru a putea adopta o abordare mai strictă.

Modificările privind dispozițiile referitoare la remunerare urmăresc, de asemenea, să abordeze o altă nevoie identificată în analiza Comisiei, respectiv norme mai proporționale, permițând instituțiilor cotate la bursă să utilizeze instrumente legate de acțiuni pentru a îndeplini cerințele CRD.

2016/0364 (COD)

Propunere de

DIRECTIVĂ A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI