Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Mecanisme fiscale de reducere a emisiilor de CO2”

(aviz din proprie inițiativă)

(2020/C 364/03)

Raportor: Krister ANDERSSON

Decizia Adunării Plenare 20.2.2020 Temei juridic Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură Secțiunea competentă Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială Data adoptării în secțiune 24.6.2020 Data adoptării în sesiunea plenară 16.7.2020 Sesiunea plenară nr. 553 Rezultatul votului (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) 209/1/6

1. Concluzii și recomandări

1.1. CESE consideră că există motive întemeiate pentru a stabili norme uniforme la nivelul UE pentru combaterea încălzirii globale și, pe baza acestora, pentru a lansa discuții internaționale cu alte blocuri comerciale.

1.2. Până în prezent, discuțiile s-au concentrat asupra reglementărilor și a taxelor de mediu, în special asupra taxelor de reducere a emisiilor. CESE susține că încălzirea globală trebuie abordată într-o manieră globală, cuprinzătoare și simetrică, ținând cont de nivelul de CO 2 din atmosferă.

1.3. În activitatea sa de reducere a emisiilor de dioxid de carbon, Comisia s-a axat pe sistemul de comercializare a certificatelor de emisii. CESE consideră că, în viitor, ar putea fi util și necesar să se elaboreze, de asemenea, noi măsuri fiscale care să poată completa sistemul actual de comercializare a certificatelor de emisii și taxele pe carbon de la nivel național, pentru a realiza un cadru de politică eficace și simetric în vederea gestionării volumului tot mai mare de emisii de CO 2 .

1.4. CESE salută abordarea Comisiei, întrucât aceasta pare o măsură adecvată pentru creșterea eficacității procesului de stabilire a tarifelor pentru emisiile de carbon la nivelul întregii economii. Un astfel de instrument ar trebui să fie coordonat cu alte instrumente suplimentare, inclusiv cu o nouă abordare în materie fiscală în cadrul pieței interne a UE, într-un cadru de politică coerent, precum și cu alte instrumente similare puse în aplicare în alte jurisdicții de la nivel mondial.

1.5. CESE încurajează Comisia Europeană să întreprindă inițiative concrete pentru a institui taxe pe carbon similare în statele membre, cu scopul de a armoniza eforturile în direcția unei reduceri eficace a nivelului de CO 2 . Un rezultat ideal ar trebui să creeze condiții uniforme la nivelul pieței unice a UE în ceea ce privește emisiile/reducerile ce urmează a fi impozitate, precum și metodele și cotele de impozitare specifice pentru un impact egal asupra nivelului de CO 2 din atmosferă.

1.6. CESE consideră că, inclusiv în condițiile punerii în aplicare a noilor taxe și a măsurilor suplimentare, sunt șanse ca încălzirea globală să continue dacă volumul de CO 2 emis deja nu poate fi eliminat din atmosferă.

1.7. CESE încurajează dezvoltarea, prin investiții dedicate, a tehnologiilor de captare și stocare a dioxidului de carbon (CSC) și de captare, utilizare și stocare a dioxidului de carbon (CUSC), atât la nivelul UE, cât și la nivel național, întrucât acestea contribuie la obiectivul de reducere a impactului emisiilor de CO 2 și, la un nivel mai general, la atingerea obiectivelor de dezvoltare durabilă promovate de ONU și a obiectivelor Acordului de la Paris privind schimbările climatice.

1.8. Statele membre ar trebui să adopte, în special, o politică simetrică și cuprinzătoare privind taxa de mediu, care să abordeze efectul CO 2 asupra încălzirii globale. Trebuie introduse taxe cu cote atât pozitive, cât și negative. Veniturile obținute din taxele pe CO 2 ar trebui folosite pentru finanțarea stimulentelor pentru tehnicile de reducere a CO 2 aplicate la nivel local, regional și național.

1.9. CESE atrage atenția asupra altor instrumente de politică pentru reducerea dioxidului de carbon. Acestea pot lua forme variate, de la noi tehnologii până la practici de amenajare a teritoriului, și ar trebui să fie încurajate și sprijinite atât la nivelul UE, cât și la nivel național. În primul rând, pădurile elimină dioxidul de carbon în mod natural, iar copacii sunt extrem de utili pentru stocarea carbonului eliminat din atmosferă prin fotosinteză. Măsuri precum extinderea, restaurarea și gestionarea corectă a pădurilor pot valorifica puterea fotosintezei de a reduce CO 2 .

1.10. Pe lângă faptul că vânzarea de produse forestiere este impozitată la nivelul venitului proprietarului, ar trebui recunoscut faptul că plantarea copacilor și amenajarea de păduri reduc CO 2 din atmosferă și, prin urmare, într-o abordare fiscală simetrică în ceea ce privește încălzirea globală, astfel de acțiuni ar trebui să fie încurajate printr-o taxă negativă pe CO 2 . Aceasta ar constitui o măsură importantă pentru atingerea obiectivelor climatice.

1.11. CESE ar dori să sublinieze necesitatea punerii în aplicare a unor măsuri eficiente, într-o manieră acceptabilă din punct de vedere social pentru toată lumea.

2. Observații generale

2.1. Încălzirea globală reprezintă o preocupare pentru toată lumea, iar guvernele caută metode eficiente de limitare a creșterii globale a temperaturii. Mai mulți factori contribuie la încălzirea globală, însă emisiile de dioxid de carbon (CO 2 ) sunt deosebit de importante.

2.2. 2 este gazul cu efect de seră produs cel mai frecvent ca urmare a activităților umane, contribuind la 64 % din încălzirea globală provocată de om COeste gazul cu efect de seră produs cel mai frecvent ca urmare a activităților umane, contribuind la 64 % din încălzirea globală provocată de om ( 1 ) . Concentrația de gaze cu efect de seră în atmosferă a înregistrat o creștere substanțială în ultimele decenii și, în prezent, este cu 40 % mai mare decât era atunci când a început industrializarea.

2.3. Temperatura medie a suprafeței Pământului a crescut cu 0,9 grade Celsius de la sfârșitul secolului al XIX-lea ( 2 ) . Această schimbare a fost determinată de creșterea emisiilor de dioxid de carbon și a altor emisii generate de oameni în atmosferă, care, potrivit mai multor cercetători, sunt responsabile pentru creșterea generală a temperaturii globale.

2.4. Activitățile umane modifică ciclul dioxidului de carbon atât adăugând CO 2 în atmosferă – influențând capacitatea absorbanților naturali, precum pădurile, de a elimina CO 2 din atmosferă -, cât și influențând capacitatea solului de a stoca carbon. Principala activitate umană care generează CO 2 este arderea combustibililor fosili – cărbune, gaze naturale și petrol – pentru energie și transport, urmată de anumite procese industriale și anumite practici de utilizare a terenurilor.

2.5. În prezent, Asia este cea mai mare sursă regională de emisii din lume, reprezentând 53 % din emisiile globale, din care 10 miliarde de tone (deci peste un sfert din totalul global) provin din China, în timp ce America de Nord este a doua sursă de emisii (18 % din emisiile globale), urmată îndeaproape de Europa cu 17 % ( 3 )

2.6. Impactul emisiilor de CO 2 asupra temperaturii Pământului și a schimbărilor climatice devine din ce în ce mai relevant pentru opinia publică și pentru societatea civilă, dar și pentru partidele politice, atât la nivel european, cât și la nivel național.

2.7. Comisia Europeană, la rândul său, a tratat cu prioritate dezvoltarea de inițiative concrete de combatere a schimbărilor climatice în agenda sa politică, de exemplu în Pactul verde european ( 4 ) , înainte să fie obligată să se concentreze asupra urgenței generate de pandemia de COVID-19 în primele luni ale anului 2020.

2.8. Pactul verde ( 5 ) este o piatră de temelie a noii agende politice a Comisiei Europene. Acesta vizează furnizarea unui răspuns eficace la provocările de mediu întâmpinate în prezent și reprezintă o strategie de creștere menită să asigure reducerea la zero a emisiilor nete de gaze cu efect de seră în UE până în 2050.

2.9. Pactul verde vizează sectoare majore ale economiei europene, precum transporturile, energia, agricultura, clădirile, dar și industrii specifice, precum industria oțelului, a cimentului, TIC, industria textilă și industria chimică. Comisia lucrează la prima „Lege europeană a climei” și la strategii și investiții suplimentare specifice pentru stimularea creșterii economice verzi. Fondul pentru o tranziție justă este important, dar ar putea avea nevoie de resurse suplimentare ( 6 )

3. Posibile instrumente de politică ce pot fi folosite pentru reducerea CO2 (7)

3.1. Multe activități poluează, afectând alți actori din economie. Aceste efecte nu pot fi luate în considerare atunci când se iau decizii cu privire la efectuarea anumitor activități. Astfel, activitatea este desfășurată fără a se ține cont de externalitățile pe care le creează. Cu alte cuvinte, nu se ia în considerare costul social adevărat al activității. Este important ca, atunci când se iau decizii, să se aibă în vedere și costul social al poluării. Acest lucru se poate face prin impunerea unei taxe asupra activității în cauză. Astfel, externalitatea va fi internalizată în decizie și poluarea va fi redusă în funcție de costurile pe care le generează.

3.2. Cu toate acestea, o activitate poate genera și o reducere a nivelului global al poluării, creând astfel o externalitate pozitivă. Astfel de activități ar trebui stimulate, ca să crească într-o asemenea măsură încât beneficiile aduse să fie recompensate pe deplin. Acest lucru se poate face acordând o subvenție sau o taxă negativă.

3.3. 2 are un caracter global, prețul poluării ar trebui să fie același pretutindeni în cazul impacturilor negative echivalente. Doar atunci se va putea impune taxa într-o manieră eficientă din punctul de vedere al costurilor. Prin urmare, este necesară o abordare globală Întrucât impactul emisiilor de COare un caracter global, prețul poluării ar trebui să fie același pretutindeni în cazul impacturilor negative echivalente. Doar atunci se va putea impune taxa într-o manieră eficientă din punctul de vedere al costurilor. Prin urmare, este necesară o abordare globală ( 8 )

3.4. Cu toate acestea, este dificil de evaluat exact cât CO 2 generează fiecare activitate și nu există o piață globală unde să se poată impune o taxă uniformă pe activitățile generatoare de CO 2 . Prin urmare, țările s-au văzut nevoite să apeleze la măsuri fragmentate. Este important ca măsurile adoptate să fie extinse la regiuni mai mari și la mai multe activități poluante.

3.5. CESE consideră că există motive întemeiate pentru a stabili norme uniforme la nivelul UE și, pe baza acestora, pentru a lansa discuții internaționale cu alte blocuri comerciale.

3.6. Utilizarea sistemului de comercializare a certificatelor de emisii în UE și în alte regiuni reprezintă o metodă de a aborda necesitatea impunerii unui preț uniform pe tona de CO 2 emisă.

3.7. Totuși, până în prezent, discuțiile s-au concentrat asupra reglementărilor și a taxelor de mediu, în special asupra taxelor de reducere a emisiilor. CESE susține că încălzirea globală trebuie abordată într-o manieră cuprinzătoare și simetrică, ținând cont de nivelul de CO 2 din atmosferă.

3.8. Întrucât reducerea nivelului de CO 2 din atmosferă combate încălzirea globală, reducerea emisiilor de CO 2 cu o anumită cantitate, pe de o parte, sau eliminarea cantității respective de CO 2 din atmosferă, pe de altă parte, au același efect benefic. Prin urmare, acțiunile de creștere sau de reducere a nivelului ar trebui tratate într-o manieră simetrică. Aceasta înseamnă că adăugarea de CO 2 în atmosferă (poluare) ar trebui să genereze un cost suplimentar (taxă), în timp ce activitățile care reduc nivelul de CO 2 ar trebui să beneficieze de o subvenție (taxă negativă).

3.9. Totuși, până în prezent, s-a pus accentul aproape exclusiv pe prevenirea emisiilor suplimentare. Inclusiv în condițiile punerii în aplicare a noilor taxe și a măsurilor suplimentare, sunt șanse ca încălzirea globală să continue dacă volumul de CO 2 emis deja nu poate fi eliminat din atmosferă. Prin urmare, CESE consideră că statele membre ar trebui să introducă măsuri simetrice.

3.10. 2 în atmosferă este acela de a influența comportamentul și de a internaliza externalitatea încălzirii globale. Cu toate acestea, taxa/subvenția va afecta producția și oportunitățile de ocupare a forței de muncă în toate sectoarele economice. A priori , nu este evident faptul că cota de impozitare pozitivă și cea negativă ar trebui să aibă aceeași valoare Scopul unei taxe pe emisiile de dioxid de carbon și al unei taxe negative pe reducerea nivelului de COîn atmosferă este acela de a influența comportamentul și de a internaliza externalitatea încălzirii globale. Cu toate acestea, taxa/subvenția va afecta producția și oportunitățile de ocupare a forței de muncă în toate sectoarele economice., nu este evident faptul că cota de impozitare pozitivă și cea negativă ar trebui să aibă aceeași valoare ( 9 )

3.11. Este deosebit de important să se armonizeze diversele stimulente pentru investițiile durabile, cu condiția justificării externalităților pozitive asociate. O metodologie armonizată pentru indicatorii de emisii scăzute de dioxid de carbon ar trebui să servească drept ghid pentru luarea în calcul a altor influențe.

3.12. Pentru ca tranziția la o economie fără emisii de dioxid de carbon să devină mai solidă din punct de vedere economic și mai credibilă din punct de vedere politic, ar trebui luate cât mai repede măsuri de reducere a subvențiilor directe și indirecte pentru sectorul combustibililor fosili, care este responsabil pentru costuri de mediu semnificative.

3.13. Dat fiind că nevoile în materie de finanțare ale Pactului verde european sunt foarte mari, iar resursele bugetare comune ale UE sunt destul de limitate, rolul sectorului privat este considerabil. Un acord privind cadrul financiar multianual trebuie să țină cont de aceste aspecte. Cu toate acestea, taxa pe emisiile de CO 2 se datorează în principal nevoii de a schimba comportamentul gospodăriilor, al firmelor și al entităților publice și nu este văzută ca o sursă de venit. CESE ar dori să sublinieze necesitatea punerii în aplicare a unor măsuri eficiente, într-o manieră acceptabilă din punct de vedere social pentru toată lumea.

4. Sistemele de comercializare a certificatelor de emisii

4.1. 2 este sistemul european de comercializare a certificatelor de emisii (ETS) Un posibil instrument de politică pentru reducerea emisiilor de COeste sistemul european de comercializare a certificatelor de emisii (ETS) ( 10 ) . Acesta are la bază principiul sistemului de limitare și tranzacționare. Potrivit acestui principiu, se stabilește un plafon al volumului global de anumite gaze cu efect de seră care pot fi emise de instalațiile care fac obiectul sistemului. Plafonul se reduce în timp, astfel încât emisiile totale trebuie să scadă. În limitele acestui plafon, societățile comerciale supuse sistemului primesc sau cumpără certificate de emisii, care pot fi comercializate la nevoie ( 11 )

4.2. Pactul verde european [COM(2019) 640], pentru a reduce emisiile de gaze cu efect de seră, Comisia va revizui mai multe instrumente de politică relevante legate de climă până în iunie 2021 Potrivit comunicării privind[COM(2019) 640], pentru a reduce emisiile de gaze cu efect de seră, Comisia va revizui mai multe instrumente de politică relevante legate de climă până în iunie 2021 ( 12 ) . Această revizuire va viza sistemul ETS actual, inclusiv luând în considerare o posibilă extindere a sistemului existent către noi sectoare, dar și intervenții suplimentare privind: (i) obiectivele statelor membre de a reduce emisiile în sectoarele care nu fac obiectul sistemului de comercializare a certificatelor de emisii; (ii) Regulamentul privind exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură.

4.3. CESE salută abordarea Comisiei, întrucât aceasta pare o măsură adecvată pentru sporirea eficacității procesului de stabilire a tarifelor pentru emisiile de carbon la nivelul întregii economii. Un astfel de instrument ar trebui să fie coordonat cu alte instrumente suplimentare, inclusiv cu o nouă abordare în materie fiscală în cadrul pieței interne a UE, într-un cadru de politică coerent, precum și cu alte instrumente similare puse în aplicare în alte jurisdicții de la nivel mondial.

4.4. Dintr-o perspectivă internațională, numărul de sisteme de comercializare a certificatelor de emisii din lume a crescut. Pe lângă sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii (ETS), sunt deja funcționale sau sunt în curs de dezvoltare sisteme naționale sau subnaționale în Canada, China, Japonia, Noua Zeelandă, Coreea de Sud, Elveția și Statele Unite.

4.5. CESE salută inițiativele regionale care vizează reducerea substanțială a CO 2 , ca măsuri necesare pentru a gestiona în mod eficace schimbările climatice generate de emisiile de CO 2 . În acest sens, CESE încurajează Comisia Europeană să își îmbunătățească în continuare eforturile de a transforma Europa într-o regiune-lider în acest domeniu.

5. Taxele pe dioxid de carbon

5.1. Un alt posibil instrument de politică sunt taxele pe dioxid de carbon. Acestea reduc emisiile, în principal, în două moduri: i) majorând costul combustibililor și al energiei electrice pe bază de carbon; ii) motivând, prin urmare, societățile comerciale să treacă la energie curată, de exemplu la energie hidroelectrică, solară sau eoliană.

5.2. Dacă sunt concepute în mod corect, taxele pe dioxid de carbon respectă principiul „poluatorul plătește”, potrivit căruia poluatorul ar trebui să suporte costul măsurilor necesare pentru reducerea poluării în mod proporțional cu daunele aduse societății, după cum se arată în Declarația de la Rio a ONU (1992) ( 13 ) și în Directiva 2004/35/CE privind răspunderea pentru mediul înconjurător în legătură cu prevenirea și repararea daunelor aduse mediului ( 14 )

5.3. 2 . O coordonare a eforturilor la nivel global este extrem de importantă, după cum a explicat FMI În activitatea sa de reducere a emisiilor de dioxid de carbon, Comisia s-a axat pe sistemul de comercializare a certificatelor de emisii. CESE consideră că, în viitor, ar putea fi util și necesar să se elaboreze, de asemenea, noi măsuri fiscale care să poată completa sistemul actual de comercializare a certificatelor de emisii și taxele pe carbon de la nivel național, pentru a realiza un cadru de politică eficace și simetric în vederea gestionării volumului tot mai mare de emisii de CO. O coordonare a eforturilor la nivel global este extrem de importantă, după cum a explicat FMI ( 15 )

5.4. În Europa, mai multe țări au impus taxe pe energie sau taxe pe energie bazate parțial pe conținutul de dioxid de carbon. Printre acestea se numără Suedia, Danemarca, Finlanda, Țările de Jos, Norvegia, Slovenia, Elveția și Regatul Unit ( 16 )

5.5. Suedia aplică cea mai ridicată cotă de impozitare a emisiilor de carbon, de 112,08 EUR pe tona de emisii de dioxid de carbon, și și-a redus emisiile cu 23 % în ultimii 25 de ani. Taxa pe dioxid de carbon a fost instituită în Suedia în 1991, având o valoare inițială de 250 SEK (23 EUR) pe tona de dioxid de carbon fosil emis; ea a crescut treptat până la 1 190 SEK (110 EUR) în 2020 și rămâne un element fundamental al politicii climatice a Suediei ( 17 )

5.6. Taxa pe dioxid de carbon din Suedia a stimulat reducerea consumului de energie, îmbunătățirea eficienței energetice și creșterea utilizării alternativelor care implică energia din surse regenerabile. Prin majorarea treptată a nivelului taxei, părțile interesate au avut timp să se adapteze, ceea ce a îmbunătățit acceptarea politică a majorărilor taxei de-a lungul timpului.

5.7. În general, experiența Suediei arată că este posibil să se reducă emisiile, chiar dacă aceasta necesită o transformare substanțială a economiei. În perioada 1990-2017, PIB-ul a crescut cu 78 %, în timp ce emisiile interne de gaze cu efect de seră au scăzut cu 26 % în același interval de timp, astfel încât Suedia ocupă locul al optulea în indicele competitivității globale.

5.8. Finlanda a fost prima țară din lume care a introdus o taxă pe dioxid de carbon, în 1990. Inițial, taxa era stabilită doar în funcție de conținutul de dioxid de carbon aferent generării de energie termică și de energie electrică. Ulterior, domeniul său de aplicare s-a extins, astfel încât sunt impozitate atât dioxidul de carbon, cât și energia, și au fost incluși, de asemenea, combustibilii folosiți în transporturi.

5.9. Danemarca a introdus o taxă pe dioxid de carbon în 1992, care viza întregul consum de combustibili fosili (gaze naturale, țiței și cărbune). În Norvegia, peste 55 % din totalul emisiilor sunt supuse taxei pe dioxid de carbon; restul emisiilor fac obiectul sistemului național de comercializare a certificatelor de emisii ( 18 )

5.10. CESE încurajează Comisia Europeană să întreprindă inițiative concrete pentru a institui taxe pe carbon similare în statele membre, cu scopul de a armoniza eforturile în direcția unei reduceri eficace a nivelului de CO 2 . Un rezultat ideal ar trebui să creeze condiții uniforme la nivelul pieței unice a UE în ceea ce privește emisiile/reducerile ce urmează a fi impozitate, precum și metodele și cotele de impozitare specifice pentru un impact egal asupra nivelului de CO 2 din atmosferă. Obținerea unui astfel de rezultat ar putea, totuși, să necesite timp, în funcție de necesitățile specifice ale fiecărei țări.

5.11. Adoptarea unor taxe similare pe CO 2 la nivelul statelor membre ar trebui folosită pentru a-i influența pe partenerii comerciali să ia măsuri similare, extinzând astfel eforturile la nivel global și limitând impactul asupra competitivității europene. Este necesară o soluție globală, pentru a evita să se ajungă la norme de compensare complicate.

5.12. În plus, dacă sunt concepute corect, taxele ar putea contribui la creșterea economică, generând, printre altele, investiții productive în noi tehnologii. Acest lucru se întâmplă mai ales în cazul dezvoltării de tehnologii pentru a reduce nivelurile de CO 2 existente în atmosferă.

6. Tehnologiile CSC și CUSC

6.1. Un alt posibil instrument de politică se referă la utilizarea tehnicilor de reducere a nivelurilor de CO 2 existente în atmosferă. Astfel de tehnici sunt necesare ca o completare a ETS și a taxelor pe CO 2 . Este nevoie de o abordare simetrică. Activitățile care reduc nivelul CO 2 aflat deja în atmosferă sunt la fel de benefice pentru limitarea încălzirii globale ca și reducerea activităților care generează CO 2 .

6.2. 2 sunt tehnologia de captare și stocare a carbonului (CSC) și tehnologia de captare, utilizare și stocare a carbonului (CUSC) 2 din atmosferă, îl comprimă și îl transportă într-un spațiu de stocare. Tehnologiile au un potențial semnificativ de a combate schimbările climatice Principalele tehnologii care vizează reducerea nivelurilor de COsunt tehnologia de captare și stocare a carbonului (CSC) și tehnologia de captare, utilizare și stocare a carbonului (CUSC) ( 19 ) . Ambele tehnologii extrag COdin atmosferă, îl comprimă și îl transportă într-un spațiu de stocare. Tehnologiile au un potențial semnificativ de a combate schimbările climatice ( 20 ) . Există și alte tehnologii și se preconizează că multe altele vor fi dezvoltate în viitorul apropiat.

6.3. Diferența între CSC și CUSC constă în destinația finală a CO 2 captat. În cazul CSC, CO 2 captat este transferat într-un loc adecvat pentru stocarea pe termen lung, în timp ce, în cazul CUSC, CO 2 captat este transformat în produse comerciale.

6.4. CUSC se referă la captarea și utilizarea CO 2 ca materie primă pentru producerea de minerale, substanțe chimice, combustibili sintetici și materiale de construcții. Această tehnică poate fi folosită pentru a limita emisiile de CO 2 prin reciclarea CO 2 în produse, sechestrând permanent CO 2 în materiale de construcții, de exemplu în beton, precum și recirculând CO 2 cu captarea directă a aerului. De asemenea, ea poate oferi opțiuni de stocare a energiei electrice prin producerea de metan sintetic.

6.5. UE a instituit un cadru de reglementare pentru comercializarea și subvenționarea acestei noi tehnologii, deși costul captării și al stocării reprezintă în continuare un factor advers semnificativ. În prezent, componenta de captare este cel mai costisitor element al procesului.

6.6. Actualmente, cele mai mari instalații de CSC și CUSC se află în Statele Unite.

6.7. 2 pe an, provenite din producția de gaze naturale în mai multe instalații dedicate, au fost captate și stocate în locuri adecvate, aceasta fiind cea mai de succes experiență europeană în utilizarea CSC până în prezent. În ultimii ani, au fost dezvoltate alte forme suplimentare de tehnologii CSC și CUSC în Suedia, Țările de Jos, Belgia, Franța și Irlanda În Europa, Norvegia folosește tehnici de CSC și CUSC încă din 1996 ( 21 ) . Milioane de tone de COpe an, provenite din producția de gaze naturale în mai multe instalații dedicate, au fost captate și stocate în locuri adecvate, aceasta fiind cea mai de succes experiență europeană în utilizarea CSC până în prezent. În ultimii ani, au fost dezvoltate alte forme suplimentare de tehnologii CSC și CUSC în Suedia, Țările de Jos, Belgia, Franța și Irlanda ( 22 )

6.8. CESE încurajează dezvoltarea, prin investiții dedicate, a tehnologiilor CSC și CUSC, atât la nivelul UE, cât și la nivel național, întrucât acestea contribuie la obiectivul de reducere a impactului emisiilor de CO 2 și, la un nivel mai general, la obiectivele de dezvoltare durabilă promovate de ONU și la obiectivele Acordului de la Paris privind schimbările climatice.

6.9. Dacă se dorește reducerea încălzirii globale într-o manieră eficientă și eficace din punctul de vedere al costurilor, trebuie promovate tehnologiile CSC și CUSC ( 23 ) . În special, bugetele naționale ar trebui să joace un rol crucial în direcția unei utilizări sporite a acestor tehnologii, promovând investițiile publice și stimulentele fiscale. În acest sens, Comisia Europeană ia în considerare revizuirea orientărilor relevante privind ajutoarele de stat, inclusiv a orientărilor privind energia și mediul înconjurător, care vor fi modificate până în 2021 pentru a oferi statelor membre o flexibilitate sporită.

6.10. Statele membre ar trebui să adopte, în special, o politică simetrică și cuprinzătoare privind taxa de mediu, care să abordeze efectul CO 2 asupra încălzirii globale. Trebuie introduse taxe cu cote atât pozitive, cât și negative. Veniturile obținute din taxele pe CO 2 ar putea fi folosite, de preferință, pentru finanțarea stimulentelor pentru tehnicile de reducere a CO 2 .

6.11. Fondurile europene dedicate cercetării în domeniul CSC și CUSC ar putea fi consolidate din punct de vedere financiar și ar putea fi orientate strategic în direcția obținerii unor rezultate concrete superioare în ceea ce privește alternativele de captare și de stocare a CO 2 .

6.12. Rolul normelor privind achizițiile publice nu ar trebui subestimat ( 24 ) . Obiectivele verzi și instrumentele ecologice specifice prevăzute în Directiva 2014/24/UE ( 25 ) , în Directiva 2014/25/UE ( 26 ) și în Directiva 2014/23/UE ( 27 ) privind achizițiile publice și contractele de concesiune ar trebui să fie exploatate mai mult și mai bine de către guvernele naționale și de către administrațiile publice locale. Astfel, investițiile naționale și cheltuielile publice, pe de o parte, ar putea acționa în sinergie cu măsurile prevăzute în Pactul verde european, pe de altă parte.

7. Instrumente suplimentare pentru reducerea emisiilor

7.1. În sfârșit, CESE atrage atenția asupra altor instrumente de politică pentru reducerea dioxidului de carbon. Acestea pot lua forme variate, de la noi tehnologii până la practici de amenajare a teritoriului, și ar trebui să fie încurajate și sprijinite atât la nivelul UE, cât și la nivel național. În primul rând, pădurile elimină dioxidul de carbon în mod natural, iar copacii sunt extrem de utili pentru stocarea carbonului eliminat din atmosferă prin fotosinteză. Măsuri precum extinderea, restaurarea și gestionarea corectă a pădurilor pot valorifica puterea fotosintezei de a reduce CO 2 .

7.2. Pe lângă faptul că vânzarea de produse forestiere este impozitată la nivelul venitului proprietarului, ar trebui recunoscut faptul că plantarea copacilor și amenajarea de păduri reduc CO 2 din atmosferă și, prin urmare, într-o abordare fiscală simetrică în ceea ce privește încălzirea globală, astfel de acțiuni ar trebui să fie încurajate printr-o taxă negativă pe CO 2 . Aceasta ar constitui o măsură importantă pentru atingerea obiectivelor climatice.

7.3. În plus, solurile stochează în mod natural carbon. Ultima PAC a introdus o serie de măsuri de ecologizare menite să majoreze contribuția agriculturii europene la creșterea verde în Europa. Aceste măsuri ar trebui încurajate în măsura în care sunt compatibile cu necesitatea de a mări producția de alimente și cu atingerea obiectivelor de mediu. Economia circulară poate oferi, de asemenea, posibilități sporite în ceea ce privește atingerea obiectivelor în materie de mediu și climă.

Bruxelles, 16 iulie 2020. Președintele Comitetului Economic și Social European Luca JAHIER

(1) Cauzele schimbărilor climatice, Comisia Europeană (Energie, schimbări climatice, mediu), https://ec.europa.eu/clima/change/causes_ro

(2) Schimbări climatice globale, NASA, https://climate.nasa.gov/evidence

(3) Global Carbon Project, Emisiile de CO2, http://www.globalcarbonatlas.org/en/CO2-emissions

(4) A se vedea Comunicarea Comisiei intitulată „Pactul verde european – Să fim primul continent neutru din punct de vedere climatic”.

(5) A se vedea avizul CESE intitulat „Planul de investiții al Pactului verde european” (în curs) și avizul CESE (JO C 282, 20.8.2019, p. 51).

(6) A se vedea avizul CESE intitulat „Fondul pentru o tranziție justă și modificările aduse Regulamentului privind dispozițiile comune” (JO C 311, 18.9.2020, p. 55).

(7) A se vedea Raportul privind decalajul în materie de emisii 2019 al UNEP privind eforturile globale.

(8) În cazul în care nu se găsește o soluție cu o reală aplicabilitate globală, chestiunea privind modul în care trebuie tratate produsele din țări terțe devine o problemă și apar necesitatea și consecințele unui mecanism de ajustare fiscală la frontieră.

(9) S-ar putea susține că subvenția pe tona de reducere a CO2 ar trebui să fie mai mare decât cota de impozitare asupra emisiilor de CO2 întrucât este foarte posibil ca reducerea activităților generatoare de CO2 să conducă la șomaj de lungă durată. De asemenea, probabil că susținerea publicului ar putea fi mai ușor de obținut în cazul unei modificări structurale a economiei, care să conducă la dezvoltarea de noi tehnologii, decât în cazul reducerii metodelor de producție existente.

(10) A se vedea avizul CESE privind revizuirea sistemului de comercializare a certificatelor de emisii al UE (ETS) (JO C 71, 24.2.2016, p. 57).

(11) ETS și stabilirea prețurilor pentru certificate au declanșat multe dezbateri. Numărul de autorizații și ciclul de activitate economică au tendința de a influența în mare măsură prețul certificatelor. Este, de asemenea, probabil ca actuala situație economică, ca urmare a crizei cauzate de pandemia de COVID-19, să conducă la reluarea discuțiilor privind ETS.

(12) A se vedea avizul CESE intitulat „Planul de investiții pentru o Europă durabilă” (JO C 311, 18.9.2020, p. 63).

(13) Raportul Conferinței Națiunilor Unite privind Mediul și Dezvoltarea.

(14) JO L 143, 30.4.2004, p. 56.

(15) IMF Fiscal Monitor, How to Mitigate Climate Change („Modalități de combatere a schimbărilor climatice”), 2019, potrivit căruia „diferite instrumente de politică prezintă aspecte pozitive și negative, însă criza climatică are un caracter urgent și existențial, iar părțile interesate-cheie trebuie să pună în aplicare toate măsurile de politică adecvate. Miniștrii de finanțe pot gestiona această criză prin stabilirea unei taxe pe dioxid de carbon sau prin politici similare, astfel încât combaterea schimbărilor climatice să devină mai acceptabilă, prin măsuri complementare, în materie fiscală sau de cheltuieli, asigurând o bugetare adecvată pentru investițiile în tehnologii curate și coordonându-și strategiile la nivel internațional”, p. IX.

(16) Introducerea sau creșterea taxelor pentru emisiile de carbon implică adesea compromisuri dificile. Taxele creează o anumită necesitate de a reforma tehnicile de producție și mijloacele de transport, reformă care poate duce la șomaj în anumite sectoare și la necesitatea unei tranziții către alte tipuri de muncă. Pentru persoanele afectate, costurile sociale pot fi ridicate. Țările au diferite posibilități de a oferi protecție socială, iar acest lucru trebuie să fie luat în considerare pentru a face orice punere în aplicare acceptabilă din punct de vedere social.

(17) Taxa pe dioxid de carbon din Suedia, Biroul Guvernamental al Suediei, https://www.government.se/government-policy/taxes-and-tariffs/swedens-carbon-tax

(18) Stabilirea unui preț pentru dioxidul de carbon printr-o taxă – Grupul Băncii Mondiale, https://www.worldbank.org/content/dam/Worldbank/document/SDN/ background-note_carbon-tax.pdf

(19) The potential for CCS and CCU in Europe („Potențialul tehnologiilor CSC și CUSC în Europa”), Comisia Europeană, https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/iogp_-_report_-_ccs_ccu.pdf

(20) A se vedea avizul CESE (JO C 341, 21.11.2013, p. 82).

(21) CSC, Societatea Norvegiană de Petrol, https://www.norskpetroleum.no/en/environment-and-technology/carbon-capture-and-storage

(22) How European CO2 Transport and Storage Infrastructure can enable an Innovative Industrial Transition („În ce mod infrastructura europeană de transport și de stocare a CO2 poate permite o tranziție industrială inovatoare”), Parlamentul European, https://zeroemissionsplatform.eu/wp-content/uploads/ZEP-Conference-Presentations.pdf

(23) O comisie guvernamentală din Suedia a concluzionat în 2020 că Suedia ar putea deveni neutră din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon până în 2045, dacă s-ar folosi veniturile din taxele pe CO2 pentru a subvenționa eliminarea CO2 din atmosferă. Cota de impozitare pozitivă și cea negativă ar avea aceeași valoare. A se vedea SOU 2020:4, investigații publice ale guvernului suedez.

(24) Acest lucru a fost subliniat în publicația „Achiziții publice pentru o economie circulară” a Comisiei Europene, octombrie 2017, https://ec.europa.eu/environment/gpp/circular_procurement_en.htm. Banca Mondială a subliniat, de asemenea, rolul normelor privind achizițiile publice în cadrul propriilor achiziții: https://www.worldbank.org/en/about/corporate-procurement/vendors

(25) JO L 94, 28.3.2014, p. 65.

(26) JO L 94, 28.3.2014, p. 243.

(27) JO L 94, 28.3.2014, p. 1.