[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 17.10.2008

COM(2008) 653 final

2008/0197 (ACC)

Propunere de

DECIZIE A CONSILIULUI

privind încheierea Acordului între Comunitatea Europeană și Australia privind comerțul cu vin

(prezentată de Comisie)

EXPUNERE DE MOTIVE

Noul Acord între CE și Australia privind comerțul cu vin, odată aprobat, va înlocui acordul din 1994.

După intrarea în vigoare a acordului din 1994, s-au purtat în continuare discuții bilaterale, pe baza unei cerințe integrate în acord, legate de abandonarea progresivă de către Australia a anumitor denumiri de vinuri din CE. Pe baza concluziilor Consiliului din octombrie 2000 cu privire la acordurile bilaterale privind vinul, aceste discuții au fost înlocuite de negocieri pentru un nou acord.

Aceste negocieri au fost încheiate și un nou proiect de acord între CE și Australia privind vinul a fost parafat de către ambele părți la 5 iunie 2007.

De la aprobarea sa de către Comisie la 20 noiembrie 2007 și prima prezentare către Consiliu (comitetul 133) la 22 februarie 2008, acestui proiect de acord i-au fost aduse următoarele modificări:

- modificări tehnice minore în text și la anexa I la proiectul de acord;

- includerea unor indicații geografice noi în anexa II la acord. Aceste indicații geografice noi au fost introduse de către CE și Australia între încheierea negocierilor și data parafării proiectului de acord, 5 iunie 2007. Noile indicații geografice prezentate de CE sunt, în principal, cele introduse de Bulgaria și România.

- actualizarea Schimbului de scrisori referitoare la relația dintre anumite indicații geografice și mărcile comerciale înregistrate cu câteva mărci comerciale suplimentare înregistrate în Australia, ca urmare a unui al doilea proces de verificare a mărcilor comerciale înregistrate de o parte în raport cu noile indicații geografice introduse de către cealaltă parte între încheierea negocierilor și parafarea proiectului de acord. Mărcile comerciale menționate în acest Schimb de scrisori pot fi utilizate în continuare, în condițiile în care consumatorii nu sunt induși în eroare în privința originii reale a vinului respectiv. În acest Schimb de scrisori se menționează, de asemenea, că o indicație geografică a CE face obiectul unui proces de verificare suplimentar în Australia, în raport cu mărci înregistrate corespondente din Australia. Odată finalizat acest proces și sub rezerva soluționării oricăror dezacorduri care ar putea decurge din el, părțile contractante vor depune toate eforturile pentru actualizarea rapidă a listei de indicații geografice din anexa II, prin intermediul procedurilor Comitetului mixt CE/Australia.

Aceste modificări au fost incluse în versiunea revizuită atașată a noului proiect de acord dintre CE și Australia privind comerțul cu vin.

Adaptări lingvistice au fost efectuate în diversele versiuni traduse ale proiectului de acord, ca rezultat al procesului de verificare realizat de Consiliu și de traducătorii australieni.

2008/0197 (ACC)

Propunere de

DECIZIE A CONSILIULUI

privind încheierea Acordului între Comunitatea Europeană și Australia privind comerțul cu vin

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 133 coroborat cu articolul 300 alineatul (2) primul paragraf prima teză și cu articolul 300 alineatul (4),

având în vedere propunerea Comisiei,

întrucât:

(1) Acordul între Comunitatea Europeană și Australia privind comerțul cu vin[1], aprobat prin Decizia Consiliului 94/184/CE[2], a impus negocieri suplimentare asupra perioadelor de tranziție pentru denumirile menționate la articolele 8 și 11 din respectivul acord.

(2) La 23 octombrie 2000, Consiliul a autorizat Comisia să negocieze un nou acord privind comerțul cu vin între Comunitate și Australia.

(3) Aceste negocieri au fost încheiate și un nou Acord între Comunitatea Europeană și Australia privind comerțul cu vin (denumit în continuare „acordul”) a fost parafat de ambele părți la 5 iunie 2007.

(4) Acest acord ar trebui, prin urmare, aprobat.

(5) Pentru a facilita punerea în aplicare și posibila modificare a anexelor la acord, Comisia ar trebui să fie autorizată să adopte măsurile necesare în conformitate cu procedura prevăzută de Regulamentul (CE) nr. 1493/1999 al Consiliului din data de 17 mai 1999 privind organizarea comună a pieței vitivinicole[3].

(6) De la data intrării în vigoare a prezentului acord, încetează acordul între Comunitatea Europeană și Australia privind comerțul cu vin, încheiat la Bruxelles și Canberra (26-31 ianuarie 1994), precum și protocoalele sale și schimburile de scrisori asociate,

DECIDE:

Articolul 1

Se aprobă, în numele Comunității, acordul dintre Comunitatea Europeană și Australia privind comerțul cu vin, inclusiv anexele, protocolul, declarațiile și schimbul consolidat de scrisori (denumit în continuare „acordul”).

Textul acordului, aprobat prin prezenta decizie, este anexat la aceasta.

Articolul 2

Președintele Consiliului este autorizat prin prezenta să desemneze persoana(ele) abilitată(e) să semneze acordul prin care Comunitatea își asumă obligații.

Articolul 3

În sensul articolului 29 alineatul (3) din acord, Comisia este autorizată să adopte, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 75 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1493/1999, măsurile necesare pentru punerea în aplicare a acordului și pentru modificarea anexelor și a protocolului la acesta, în conformitate cu articolele 29 și 30 din acord.

Articolul 4

Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .

Adoptată la Bruxelles,

Pentru Consiliu

Președintele

ANEXĂ

9 iunie 2008

ACORD

între Comunitatea Europeană și Australia privind comerțul cu vin

COMUNITATEA EUROPEANĂ, denumită în continuare „Comunitatea”,

pe de o parte, și

AUSTRALIA,

pe de altă parte,

denumite în continuare „părțile contractante”,

DORIND să îmbunătățească condițiile pentru dezvoltarea favorabilă și armonioasă a comerțului și promovarea cooperării comerciale în sectorul vinului pe baza egalității, a interesului comun și a reciprocității,

CONFIRMÂND că părțile contractante doresc să își consolideze legăturile în sectorul vinului pentru a facilita comerțul între părțile contractante,

AU CONVENIT DUPĂ CUM URMEAZĂ:

Articolul 1 Obiective

Părțile contractante se angajează să faciliteze și să promoveze, pe bază de nediscriminare și reciprocitate, comerțul cu vin originar din Comunitate și din Australia în condițiile prevăzute de prezentul acord.

Articolul 2 Sfera și domeniul de aplicare

Prezentul acord se aplică vinurilor care intră sub incidența poziției 22.04 din Sistemul armonizat instituit de Convenția internațională privind Sistemul armonizat de denumire și codificare a mărfurilor, adoptată la Bruxelles, la 14 iunie 1983[4].

Articolul 3 Definiții

În sensul prezentului acord, cu excepția cazului în care există dispoziții contrare, se înțelege prin:

(a) „vin originar din”, urmat de numele uneia dintre părțile contractante: un vin produs pe teritoriul părții contractante respective doar din struguri recoltați integral pe teritoriul acelei părți contractante;

(b) „indicație geografică”: o indicație în sensul definiției de la articolul 22 alineatul (1) din acordul TRIPS;

(c) „denumire tradițională”: o denumire utilizată în mod tradițional, care se referă în special la metoda de producție sau la calitatea, culoarea sau la tipul unui vin și care este recunoscută de legislația și dispozițiile administrative ale Comunității în scopul desemnării și prezentării unui vin originar de pe teritoriul Comunității;

(d) „desemnare”: termenii utilizați la etichetare, în documentele însoțitoare pe timpul transportului vinului, în documentele comerciale, în special pe facturile și notele de livrare, precum și în publicitate;

(e) „etichetare”: ansamblul desemnărilor și al celorlalte mențiuni, semne, ilustrații, indicații geografice sau mărci comerciale care identifică un vin și care apar pe același recipient, inclusiv pe dispozitivul de închidere sau pe eticheta atașată recipientului și pe învelișul existent pe gâtul sticlelor;

(f) „prezentarea”: termenii utilizați pe recipiente și pe sistemele de închidere a acestora, pe etichete și pe ambalaj;

(g) „ambalaj”: învelișurile de protecție, precum hârtia, împletiturile de paie de orice fel, cartoanele și casetele, utilizate pentru transportul unuia sau mai multor recipiente sau în vederea vânzării către consumatorul final;

(h) „acordul TRIPS”: Acordul privind aspectele comerciale ale drepturilor de proprietate intelectuală, atașat ca anexa 1C la acordul OMC;

(i) „acordul OMC”: Acordul de la Marrakesh de instituire a Organizației Mondiale a Comerțului, încheiat la 15 aprilie 1994;

(j) sub rezerva articolelor 29 alineatul (3) litera (e) și 30 alineatul (3) litera (c), referirea la o lege, dispoziție legală sau administrativă reprezintă trimiterea la respectiva lege, dispoziție legală sau administrativă astfel cum era în vigoare la data semnării acordului. Dacă, la data semnării, una dintre părțile contractante notifică celeilalte părți contractante faptul că trebuie să adopte legi, dispoziții legale sau administrative pentru a pune în aplicare obligațiile care îi revin din prezentul acord, atunci trimiterea la astfel de legi, dispoziții legale sau administrative reprezintă trimiterea la legile, dispozițiile legale și administrative respective în vigoare la data la care partea contractantă notifică celeilalte părți contractante îndeplinirea cerințelor sale legate de intrarea în vigoare a prezentului acord.

Articolul 4 Dispoziții generale

1. Cu excepția cazului în care se specifică altfel în prezentul acord, importul și comercializarea vinului se desfășoară în conformitate cu legile și dispozițiile administrative aplicabile pe teritoriul părții contractante importatoare.

2. Părțile contractante iau măsurile necesare pentru a se asigura îndeplinirea obligațiilor prevăzute de prezentul acord. Ele se asigură de îndeplinirea obiectivelor stabilite de prezentul acord.

TITLUL I Practicile și tratamentele oenologice și cerințele privind compoziția vinului

Articolul 5 Practicile și tratamentele oenologice existente și cerințele actuale privind compoziția vinului

1. Comunitatea autorizează, pentru consumul uman direct, importul și comercializarea pe teritoriul său ale tuturor tipurilor de vin originare din Australia și produse în conformitate cu:

(a) unul sau mai multe tratamente și practici oenologice enumerate în anexa I partea A alineatul (1); și

(b) cerințele privind compoziția stabilite la punctul I.1 din protocolul la acord.

2. Australia autorizează importul și comercializarea pe teritoriul ei pentru consumul uman direct ale tuturor vinurilor originare din Comunitate și produse în conformitate cu unul sau mai multe tratamente și practici oenologice enumerate în anexa I partea B alineatul (1).

3. Părțile contractante recunosc faptul că practicile și tratamentele oenologice enumerate în anexa I și cerințele privind compoziția prevăzute de protocol îndeplinesc obiectivele și cerințele stabilite la articolul 7.

Articolul 6 Introducerea de noi practici și tratamente oenologice, de noi cerințe privind compoziția vinului sau modificări ale acestora

1. Dacă una din părțile contractante propune, pentru uz comercial pe teritoriul său, autorizarea introducerii sau modificării unui tratament oenologic, a unei practici oenologice sau a unei cerințe privind compoziția vinului, deja existente, și dacă respectiva noutate sau modificare nu este autorizată de către cealaltă parte contractantă în virtutea articolului 5 și necesită modificări ale anexei I în temeiul articolului 11, partea care propune autorizarea respectivă notifică acest lucru în scris celeilalte părți contractante cât mai curând posibil și îi pune la dispoziție o posibilitate rezonabilă de a formula observații înainte de autorizarea finală a introducerii sau a modificării tratamentului, practicii oenologice sau a cerinței privind compoziția vinului.

2. De asemenea, pentru a facilita examinarea propunerii de către cealaltă parte contractantă, sub raportul obiectivelor și cerințelor stabilite la articolul 7, partea contractantă care propune autorizarea furnizează, la cerere, un dosar tehnic pentru justificarea introducerii sau modificării unui tratament oenologic, a unei practici oenologice sau a unei cerințe privind compoziția.

3. La examinarea propunerii, menționate la alineatul (1), de introducere sau modificare a unui tratament oenologic, a unei practici oenologice sau a unei cerințe privind compoziția, cealaltă parte contractantă are în vedere obiectivele și cerințele stabilite la articolul 7.

4. O parte contractantă notifică celeilalte părți contractante autorizarea introducerii sau modificării unui tratament oenologic, a unei practici oenologice sau a unei cerințe privind compoziția în termen de 30 de zile de la intrarea în vigoare a autorizării respective.

5. Notificarea prevăzută la alineatul (4) cuprinde o descriere a noului tratament oenologic, a noii practici oenologice sau a noii cerințe privind compoziția sau, respectiv, a modificării propuse la un tratament, o practică sau la o cerință existentă de compoziție a vinului.

6. Dacă nu s-a furnizat un dosar tehnic conform alineatului (2), partea contractantă care face notificarea furnizează, în cazul în care se solicită de către cealaltă parte contractantă, dosarul tehnic, conform dispozițiilor de la alineatul respectiv.

7. Prezentul articol nu se aplică în cazul în care una dintre părțile contractante adaptează un tratament oenologic sau o practică oenologică menționată în anexa I partea C doar din cauza condițiilor specifice de climă ale unui an comercial, cu condiția ca adaptarea să fie minoră și să nu modifice în mod substanțial tratamentul oenologic, practica oenologică sau cerința privind compoziția în cauză („adaptare tehnică”). Partea contractantă care propune realizarea adaptării tehnice notifică acest lucru celeilalte părți contractante de îndată ce este posibil, dar, în orice caz, înainte de comercializarea pe teritoriul respectivei părți contractante.

Articolul 7 Obiective și cerințe

1. Tratamentele, practicile oenologice sau cerințele privind compoziția, noi sau modificate, utilizate pentru producția vinului îndeplinesc următoarele obiective:

(a) protecția sănătății umane;

(b) protecția consumatorului împotriva practicilor frauduloase;

(c) conformitatea cu standardele de bune practici oenologice descrise la alineatul (2).

2. O bună practică oenologică este aceea care răspunde următoarelor cerințe:

I. nu este interzisă de legile și dispozițiile administrative ale țării de origine;

II. protejează autenticitatea produsului garantând că toate caracteristicile tipice ale vinului provin din strugurii din care este produs;

III. ia în considerare regiunea de cultivare și, în special, condițiile de climă, geologice și alte condiții de producție;

IV. se bazează pe o necesitate rezonabilă, tehnologică sau practică, de a îmbunătăți, între altele, calitățile de păstrare, stabilitatea sau nivelul de acceptare a vinului de către consumator;

V. garantează că tratamentele sau adaosurile sunt limitate la minimul necesar pentru a atinge efectul dorit.

Articolul 8 Autorizarea provizorie

Fără a se aduce atingere măsurilor prevăzute la articolul 35, vinurile produse conform unui tratament oenologic, unei practici oenologice sau unei cerințe privind compoziția, noi sau modificate, notificate de una dintre părțile contractante în temeiul articolului 6 alineatul (4), sunt autorizate provizoriu la import și comercializare pe teritoriul celeilalte părți contractante.

Articolul 9 Procedura de prezentare a opozițiilor

1. Partea contractantă care primește o notificare în temeiul articolului 6 alineatul (4) poate contesta în scris, în termen de 6 luni de la primirea notificării, tratamentul oenologic, practica oenologică sau cerința privind compoziția propuse spre autorizare de către cealaltă parte contractantă în temeiul faptului că acestea nu îndeplinesc obiectivul stabilit la articolul 7 alineatul (1) litera (b) și/sau litera (c). În cazul în care se înaintează o opoziție, oricare dintre părțile contractante poate solicita consultări, în conformitate cu articolul 37. În cazul în care problema nu este rezolvată în termen de 12 luni de la primirea notificării în baza articolului 6 alineatul (4), oricare dintre părțile contractante poate invoca arbitrajul în temeiul articolului 10.

2. În termen de două luni de la primirea notificării prevăzute la alineatul (1), partea contractantă poate cere informații sau un aviz de la Organizația Internațională a Viei și Vinului (OIV) sau de la un alt organism internațional competent. În cazul în care se solicită astfel de informații sau aviz, și fără a se aduce atingere celorlalte termene prevăzute la alineatul (1), părțile contractante pot stabili de comun acord să prelungească perioada de 6 luni pentru prezentarea unei opoziții de către partea contractantă în cauză.

3. Arbitrii menționați la articolul 10 decid dacă tratamentul oenologic, practica oenologică sau cerința privind compoziția, noi sau modificate, în legătura cu care s-a făcut notificarea îndeplinesc obiectivul stabilit la articolul 7 alineatul (1) litera (b) și/sau (c).

4. În legătură cu cererea unei părți contractante de autorizare a unui tratament oenologic, a unei practici oenologice sau a unei cerințe privind compoziția vinului care au fost autorizate deja de către cealaltă parte contractantă pentru uzul comercial al unei țări terțe, termenele prevăzute la alineatul (1) se reduc la jumătate.

Articolul 10 Arbitrajul în materie de practici oenologice

1. Oricare dintre părțile contractante poate recurge la procedura de arbitraj în conformitate cu articolul 9 prin notificarea în scris a celeilalte părți contractante cu privire la acest demers.

2. În termen de 30 de zile de la primirea notificării de la alineatul (1), fiecare parte contractantă desemnează un arbitru aplicând criteriile de la alineatul (6) și notifică celeilalte părți contractante desemnarea respectivă.

3. În termen de 30 de zile de la data desemnării celui de-al doilea arbitru, cei doi arbitri desemnați conform alineatului (2) desemnează de comun acord un al treilea arbitru. Dacă primii doi arbitri nu pot decide asupra celui de-al treilea arbitru, părțile contractante decid de comun acord, în termen de 30 de zile, asupra desemnării celui de-al treilea arbitru.

4. Dacă părțile contractante nu pot conveni asupra desemnării celui de-al treilea arbitru în termenul de 30 de zile menționat la alineatul (3), numirea respectivă se face, într-un termen suplimentar de 60 de zile, la cererea oricăreia dintre părțile contractante, de către președintele sau un membru al Curții Internaționale de Justiție (luați în considerare în ordinea vechimii în funcție), potrivit criteriilor prevăzute la alineatul (5) și în conformitate cu practica Curții.

5. Cel de-al treilea arbitru desemnat prezidează procedura de arbitraj și are pregătire juridică.

6. Arbitrii (alții decât membrul care prezidează) sunt experți de nivel internațional în domeniul oenologiei, a căror imparțialitate este deasupra oricărei îndoieli.

7. În termen de 30 de zile de la alegerea celui de-al treilea arbitru, cei trei arbitri determină împreună regulile de procedură care se aplică arbitrajului, luând în considerare Regulile opționale ale Curții Permanente de Arbitraj pentru arbitrarea disputelor între două state, cu mențiunea că părțile contractante pot elimina sau modifica oricând, de comun acord, regulile de procedură.

8. Cei trei arbitri ajung la o concluzie în legătură cu problema respectivă în termen de maximum 90 de zile de la desemnarea celui de-al treilea arbitru. Concluzia se stabilește pe bază de majoritate. În mod concret, arbitrii își prezintă decizia cu privire la problema definită la articolul 9 alineatul (3).

9. Costul arbitrajului, inclusiv costurile legate de remunerarea arbitrilor, se suportă în mod egal de către părțile contractante. Taxele și onorariile care se plătesc arbitrilor se încadrează în baremul stabilit de Comitetul mixt.

10. Decizia arbitrilor este finală și obligatorie.

Articolul 11 Modificarea anexei I

1. În conformitate cu articolul 29 alineatul (3) litera (a) sau cu articolul 30 alineatul (3) litera (a), părțile contractante modifică anexa I sau protocolul în vederea includerii tratamentului oenologic, a practicii oenologice sau a cerinței privind compoziția vinului, noi sau modificate, notificate conform articolului 6 alineatul (4), cât mai curând posibil, dar nu mai târziu de 15 luni de la data notificării.

2. Prin derogare de la alineatul (1), în cazul în care una din părțile contractante a recurs la procedura de opoziție prevăzută la articolul 9, părțile contractante acționează în conformitate cu rezultatul consultărilor, cu excepția cazului în care problema este supusă arbitrajului, situație în care:

(a) în cazul în care arbitrii decid că tratamentul oenologic, practica oenologică sau cerința privind compoziția, noi sau modificate, care fac obiectul notificării, îndeplinesc obiectivele stabilite la articolul 7 alineatul (1) litera (b) și/sau litera (c), în termen de 90 de zile de la data respectivei decizii, părțile contractante modifică anexa I sau protocolul în conformitate cu articolul 29 alineatul (3) litera (a) sau cu articolul 30 alineatul (3) litera (a) în vederea adăugării tratamentului oenologic, a practicii oenologice sau a cerinței privind compoziția, noi sau modificate;

(b) în cazul în care arbitrii decid, totuși, că tratamentul oenologic, practica oenologică sau cerința privind compoziția, noi sau modificate, care fac obiectul notificării, nu îndeplinesc obiectivele stabilite la articolul 7 alineatul (1) litera (b) și/sau litera (c), în termen de 90 de zile de la data respectivei decizii, încetează autorizarea provizorie pentru importul și comercializarea vinurilor originare de pe teritoriul părții contractante care notifică, vinuri produse conform tratamentului oenologic, practicii oenologice sau cerinței privind compoziția în cauză, prevăzute la articolul 8.

TITLUL II Protecția denumirilor de vinuri și dispoziții conexe privind utilizarea acestora la desemnare și prezentare

Articolul 12 Denumirile protejate

1. Fără a aduce atingere articolelor 15, 17 și 22, precum și protocolului, următoarele denumiri sunt protejate:

(a) în ceea ce privește vinurile de origine comunitară:

I. indicațiile geografice enumerate în anexa II partea A;

II. trimiterile la statul membru de origine al vinului sau alte denumiri folosite pentru a indica statul membru respectiv;

III. denumirile tradiționale enumerate în anexa III;

IV. categoriile de vinuri menționate la articolul 54 din Regulamentul (CE) nr. 1493/1999 al Consiliului privind organizarea comună a pieței vitivinicole în ceea ce privește vinurile de calitate produse în regiuni determinate și la care se face trimitere în anexa IV partea A, și

V. denumirea comercială menționată în anexa VIII partea D punctul 2 litera (c) prima liniuță din Regulamentul (CE) nr. 1493/1999 al Consiliului privind organizarea comună a pieței vitivinicole privind vinurile de calitate produse în regiuni determinate și care sunt menționate în anexa IV partea B;

(b) în ceea ce privește vinurile de origine australiană:

I. indicațiile geografice enumerate în anexa II partea B; și

II. trimiterile la „Australia” sau la alte denumiri folosite pentru a indica această țară.

2. Părțile contractante iau toate măsurile necesare pentru a evita ca, în cazul în care vinurile originare din părțile contractante sunt exportate și comercializate în afara teritoriilor acestora, denumirile protejate ale uneia dintre părțile contractante menționate la prezentul articol să nu fie folosite la desemnarea și prezentarea unui vin originar din cealaltă parte contractantă, cu excepția condițiilor prevăzute de prezentul acord.

Articolul 13 Indicațiile geografice

1. Cu excepția cazului în care prezentul acord prevede altfel:

(a) în Australia, indicațiile geografice ale Comunității enumerate în anexa II partea A:

I. sunt protejate și rezervate vinurilor originare din Comunitate; și

II. nu pot fi folosite de Comunitate altfel decât în condițiile prevăzute de dispozițiile legale și administrative comunitare; și

(b) în Comunitate, indicațiile geografice ale Australiei care sunt enumerate în anexa II partea B:

I. sunt protejate și rezervate vinurilor originare din Australia; și

II. nu pot fi folosite de Australia altfel decât în condițiile prevăzute de legile și dispozițiile administrative australiene.

2. Părțile contractante iau măsurile necesare, în conformitate cu prezentul acord, pentru protecția reciprocă a indicațiilor geografice enumerate în anexa II, care sunt folosite la desemnarea și prezentarea vinurilor originare din teritoriile părților contractante. Fiecare parte contractantă pune la dispoziția părților interesate mijloacele juridice necesare pentru prevenirea folosirii indicațiilor geografice enumerate în anexa II pentru identificarea unor vinuri care nu sunt originare din locul desemnat de indicația geografică în cauză.

3. Protecția prevăzută la alineatul (2) se aplică inclusiv în cazul în care:

(a) se indică originea adevărată a vinului;

(b) indicația geografică este folosită în traducere; sau

(c) indicațiile folosite sunt însoțite de expresii precum „gen”, „tip”, „stil”, „imitație”, „metodă” sau alte mențiuni similare.

4. Protecția prevăzută la alineatele (2) și (3) nu aduce atingere articolelor 15 și 22.

5. Înregistrarea unei mărci comerciale pentru vinuri care conțin sau cuprind o indicație geografică prin care se identifică un vin enumerat în anexa II este refuzată sau, după caz, dacă legislația internă permite acest lucru și la cererea unei părți interesate, se anulează în cazul vinurilor care nu sunt originare din locul desemnat de indicația geografică.

6. În cazul în care indicațiile geografice enumerate în anexa II sunt omonime, se asigură protecția fiecărei indicații cu condiția ca aceasta să fi fost folosită bună credință. Părțile contractante decid în comun cu privire la condițiile concrete de utilizare care permit diferențierea indicațiilor geografice omonime, luând în considerare necesitatea de a asigura un tratament echitabil pentru producătorii în cauză și de a evita inducerea în eroare a consumatorilor.

7. În cazul în care o indicație geografică enumerată în anexa II este omonimă cu o indicație geografică pentru o țară terță, se aplică articolul 23 alineatul (3) din acordul TRIPS.

8. Dispozițiile prezentului acord nu aduc sub nicio formă atingere dreptului oricărei persoane de a-și folosi, în cursul comercializării, numele propriu sau al predecesorului său, cu excepția cazului în care numele respectiv este folosit de o manieră menită să inducă în eroare consumatorii.

9. Nicio dispoziție din prezentul acord nu obligă vreuna din părțile contractante să protejeze o indicație geografică a celeilalte părți contractante enumerată în anexa II, care nu este protejată sau a încetat să mai fie protejată în țara sa de origine sau care a căzut în desuetudine în țara respectivă.

10. Părțile contractante declară că drepturile și obligațiile prevăzute de prezentul acord nu dau naștere altor indicații geografice în afara celor enumerate în anexa II. Fără a aduce atingere dispozițiilor acordului cu privire la protecția indicațiilor geografice, acordul TRIPS pentru protecția indicațiilor geografice se aplică în fiecare parte contractantă.

Articolul 14 Denumirile sau trimiterile la statele membre și la Australia

1. În Australia, trimiterile la statele membre ale Comunității și alte denumiri folosite pentru a indica un stat membru în scopul identificării originii vinului:

(a) sunt rezervate vinurilor originare din statul membru în cauză; și

(b) nu pot fi folosite de Comunitate altfel decât în condițiile prevăzute de dispozițiile legale și administrative comunitare.

2. În Comunitate, trimiterile la Australia și la alte denumiri folosite pentru a indica Australia în scopul identificării originii vinului:

(a) sunt rezervate vinurilor originare din Australia; și

(b) nu pot fi folosite de Australia altfel decât în condițiile prevăzute de legile și dispozițiile administrative australiene.

Articolul 15 Dispoziții tranzitorii

Protecția denumirilor menționate la articolul 12 alineatul (1) litera (a) punctul (I) și la articolul 13 nu împiedică utilizarea de către Australia a următoarelor denumiri pentru desemnarea și prezentarea unui vin în Australia, precum și în țările terțe unde legile și dispozițiile administrative permit acest lucru, pe durata următoarelor perioade de tranziție:

(a) 12 luni după intrarea în vigoare a prezentului acord, pentru următoarele denumiri: Burgundy, Chablis, Champagne, Graves, Manzanilla, Marsala, Moselle, Porto, Sauterne, Sherry și White Burgundy;

(b) 10 ani după intrarea în vigoare a prezentului acord, pentru denumirea Tokay.

Articolul 16 Denumirile tradiționale

1. Cu excepția cazului în care se prevede altfel în prezentul acord, în Australia, denumirile tradiționale pentru Comunitate, enumerate în anexa III:

(a) nu se folosesc la desemnarea sau prezentarea vinului originar din Australia; și

(b) nu pot fi folosite la desemnarea sau prezentarea vinului originar din Comunitate altfel decât în legătură cu vinuri originare, la categoria și în limbile enumerate în anexa III și în condițiile prevăzute de dispozițiile legale și administrative comunitare.

2. În conformitate cu prezentul acord, Australia ia măsurile necesare pentru protecția, în temeiul prezentului articol, a denumirilor tradiționale enumerate în anexa III, care sunt folosite la desemnarea și prezentarea vinurilor originare din teritoriul comunitar. În acest scop, Australia pune la dispoziție mijloacele juridice corespunzătoare pentru a asigura protecția eficientă și prevenirea utilizării denumirilor tradiționale pentru vinuri care nu au acest drept, inclusiv în cazurile în care denumirile tradiționale sunt însoțite de expresii precum „gen”, „tip”, „stil”, „imitație”, „metodă” sau alte expresii similare.

3. Protecția prevăzută la alineatul (2) nu aduce atingere articolelor 17 și 23.

4. Protecția unei denumiri tradiționale se aplică doar:

(a) limbii sau limbilor în care apare în anexa III; și

(b) la categoria de vin în legătură cu care este protejată pentru Comunitate, în conformitate cu anexa III.

5. Australia poate permite folosirea pe teritoriul său a unor termeni identici sau similari cu denumirile tradiționale enumerate în anexa III pentru vin care nu este originar din teritoriul părților contractante, cu condiția ca aceasta să nu inducă în eroare consumatorii, originea produsului să fie declarată, iar folosirea acestora să nu constituie concurență neloială, în sensul definiției de la articolul 10bis din Convenția de la Paris din 20 martie 1883 pentru Protecția Proprietății Industriale, astfel cum a fost modificată.

6. Prezentul acord nu aduce sub nicio formă atingere dreptului oricărei persoane de a-și folosi, în cursul comercializării, numele propriu sau al predecesorului său, cu excepția cazului în care numele respectiv este folosit de o manieră menită să inducă în eroare consumatorii.

7. Fără a limita aplicabilitatea alineatului (5), Australia nu permite înregistrarea sau folosirea pe teritoriul său a unei mărci comerciale care conține sau constă dintr-o denumire tradițională enumerată în anexa III pentru a desemna sau a prezenta un vin, cu excepția cazului în care prezentul acord permite folosirea denumirii tradiționale în legătură cu vinul în cauză. Cu toate acestea, prezenta cerință:

(a) nu se aplică în cazul mărcilor comerciale legal înregistrate și cu bună credință în Australia sau care au dobândit acest drept în mod legitim în Australia fiind folosite cu bună credință înainte de data semnării prezentului acord;

(b) în cazul denumirilor tradiționale incluse în anexa III după data semnării prezentului acord, nu se aplică mărcilor comerciale înregistrate cu bună credință în Australia sau celor care au dobândit acest drept în mod legitim în Australia fiind folosite cu bună credință înainte de protejarea denumirii tradiționale pertinente prin prezentul acord; și

(c) nu împiedică folosirea mărcilor înregistrate menționate la literele (a) și (b) în țările terțe unde, respectiv, legile și dispozițiile administrative permit acest lucru.

Prezenta dispoziție nu aduce atingere dreptului Comunității de a folosi denumirea tradițională în cauză în conformitate cu alineatul (1) litera (b).

8. Fără a limita aplicabilitatea alineatelor (5), (6) și (7) și a articolului 23, Australia nu permite folosirea, pe teritoriul său, a unei denumiri comerciale care conține sau constă dintr-o denumire tradițională enumerată în anexa III la prezentul acord pentru a desemna și a prezenta un vin. Cu toate acestea, prezenta cerință:

(a) nu se aplică în cazul denumirilor comerciale înregistrate legal, cu bună credință în Australia, înainte de data semnării prezentului acord;

(b) în cazul denumirilor tradiționale incluse în anexa III după data semnării, nu se aplică denumirilor comerciale înregistrate legal, cu bună credință, în Australia înainte ca denumirea tradițională relevantă să fie protejată prin prezentul acord; și

(c) nu împiedică folosirea unor astfel de denumiri comerciale în țările terțe în care legile și dispozițiile administrative respective permit acest lucru.

Literele (a), (b) și (c) nu permit folosirea denumirii comerciale de o manieră care să inducă în eroare consumatorii.

9. Nicio dispoziție din prezentul acord nu obligă Australia să protejeze o denumire tradițională enumerată în anexa III, care nu este protejată sau a încetat să mai fie protejată în țara sa de origine sau care a căzut în desuetudine în Comunitate.

Articolul 17 Dispoziții tranzitorii

Protecția denumirilor menționate la articolul 12 alineatul (1) litera (a) punctul (III) și la articolul 16 nu împiedică utilizarea de către Australia a următoarelor denumiri pentru a desemna și a prezenta un vin în Australia, precum și în țările terțe în care legile și dispozițiile administrative permit acest lucru, pe durata unei perioade de tranziție de 12 luni după intrarea în vigoare a prezentului acord: Amontillado, Auslese, Claret, Fino, Oloroso, Spatlese.

Articolul 18 Categorii de vinuri și denumiri la vânzare

1. Cu excepția cazului în care se prevede altfel în prezentul acord, în Australia categoriile de vinuri enumerate în anexa IV partea A și denumirile comerciale enumerate în anexa IV partea B:

a) sunt rezervate vinurilor originare din Comunitate; și

b) nu pot fi folosite de Comunitate altfel decât în condițiile prevăzute de dispozițiile legale și administrative comunitare.

2. Nicio dispoziție din prezentul acord nu obligă Australia să rezerve o categorie de vin sau denumire comercială enumerate în anexa IV, care nu este rezervată sau încetează să mai fie rezervată în țara sa de origine sau care a căzut în desuetudine în Comunitate.

TITLUL III Dispoziții speciale privind prezentarea și desemnarea

Articolul 19 Principiu general

Vinurile nu pot fi etichetate cu un termen care este fals sau care induce în eroare în privința caracterului, compoziției, calității sau originii vinului.

Articolul 20 Indicații facultative

1. Pentru comerțul cu vin între părțile contractante, vinul originar din Australia:

a) care poartă o indicație geografică enumerată în anexa II partea B, poate fi desemnat sau prezentat în Comunitate cu indicațiile facultative stabilite la alineatul (3), cu condiția ca folosirea indicațiilor să fie conformă cu regulile aplicabile producătorilor de vin din Australia și, în special, cu Legea privind Australian Wine and Brandy Corporation din 1980 (Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980) și cu Legea privind practicile comerciale din 1974 (Trade Practices Act 1974) și cu codul standardelor în alimentație în Australia și Noua Zeelandă (Australia New Zealand Food Standards Code); și

b) care nu poartă o indicație geografică enumerată în anexa II partea B, poate fi desemnat sau prezentat în Comunitate cu indicațiile facultative stabilite la alineatul (3) literele (d), (g) și (l), cu condiția ca folosirea indicațiilor să fie conformă cu regulile aplicabile producătorilor de vin din Australia și în special cu Legea privind Australian Wine and Brandy Corporation din 1980, cu Legea privind practicile comerciale din 1974 și cu Codul standardelor în alimentație în Australia și Noua Zeelandă.

2. Pentru comerțul cu vin între părțile contractante, vinul originar din Comunitate:

a) care poartă o indicație geografică enumerată în anexa II partea A, poate fi desemnat sau prezentat în Australia cu indicațiile facultative stabilite la alineatul (3), cu condiția ca vinul să fie etichetat în conformitate cu Capitolul II din Titlul V și anexele VII și VIII la Regulamentul (CE) nr. 1493/1999 al Consiliului și cu Regulamentul (CE) nr. 753/2002 al Comisiei, și cu condiția ca folosirea indicațiilor să nu fie falsă sau să inducă în eroare consumatorii în sensul Legii privind Australian Wine and Brandy Corporation din 1980 și al Legii privind practicile comerciale din 1974; și

b) care nu poartă o indicație geografică enumerată în anexa II partea A, poate fi desemnat sau prezentat în Australia cu indicațiile facultative stabilite la alineatul (3) literele (d), (g) și (l), cu condiția ca vinul să fie etichetat în conformitate cu Capitolul II din Titlul V și anexele VII și VIII la Regulamentul (CE) nr. 1493/1999 al Consiliului și cu Regulamentul (CE) nr. 753/2002 al Comisiei, și cu condiția ca folosirea indicațiilor să nu fie falsă sau să inducă în eroare consumatorii în sensul Legii privind Australian Wine and Brandy Corporation din 1980 și al Legii privind practicile comerciale din 1974.

3. Indicațiile facultative la care se face referire la alineatele (1) și (2) sunt:

a) anul recoltei corespunzător anului în care au fost recoltați strugurii, cu condiția ca cel puțin 85% din vin să rezulte din strugurii culeși în anul respectiv, cu excepția vinurilor din Comunitate obținute din strugurii recoltați în iarnă, caz în care se preferă evidențierea perioadei de începere a anului de comercializare curent decât anul recoltei;

b) denumirea soiului de viță-de-vie sau sinonimul său în conformitate cu articolul 22;

c) o indicație referitoare la un premiu, medalie sau concurs, iar în cazul unui premiu, al unei medalii sau concurs australian, cu condiția ca respectivul concurs să fi fost comunicat organismului competent al Comunității;

d) o indicație a tipului de produs după cum este specificat în anexa VI;

e) numele exploatației viticole;

f) în cazul unui vin originar din teritoriul Comunității, denumirea exploatației viticole, cu condiția ca strugurii să fie cultivați în respectiva exploatație viticolă, iar vinul să fie vinificat în acea exploatație viticolă;

g) o culoare specifică a vinului;

h) locul de îmbuteliere a vinului;

i) o indicație referitoare la metoda utilizată la producerea vinului, sub rezerva anexei VIII;

j) în cazul Comunității, o denumire tradițională enumerată în anexa III;

k) în cazul Australiei, un termen referitor la calitatea vinului, enumerat în anexa V;

l) numele, titlul și adresa unei persoanei implicate în comercializarea vinului.

Articolul 21 Prezentarea

1. Părțile contractante convin că, în cazul în care anumite indicații trebuie incluse în mod obligatoriu pe eticheta vinului în conformitate cu legile și dispozițiile administrative ale părții contractante importatoare, pot fi prezentate și alte indicații în cadrul aceluiași câmp vizual cu indicațiile obligatorii sau în altă parte a recipientului în care este îmbuteliat vinul.

2. Sub rezerva alineatului (1), în cazul în care un termen privind calitatea vinului enumerat în anexa V este folosit ca parte a denumirii comerciale principale pe o etichetă de vin, acesta trebuie inclus în același câmp vizual cu indicația geografică pentru Australia enumerată în anexa II partea B, cu caractere de aproximativ aceeași dimensiune. În sensul acestui alineat, ,,denumirea comercială principală” înseamnă denumirea produsului care apare pe partea recipientului de vin sau a pachetului care urmează a fi prezentată consumatorului în condiții normale de prezentare.

3. Părțile contractante convin că indicațiile la care se face referire la alineatul (1), inclusiv termenul privind calitatea vinului enumerat în anexa V, pot fi repetate oriunde pe recipientul de vin, indiferent dacă apar în același câmp vizual cu indicația geografică enumerată în anexa II.

4. Comunitatea este de acord ca un vin originar din Australia să fie desemnat sau prezentat în Comunitate cu indicația numărului de băuturi standard conținute în cantitatea de vin, cu condiția ca utilizarea indicațiilor să fie conformă cu regulile aplicabile producătorilor din Australia, și în special cu Legea privind Australian Wine and Brandy Corporation din 1980, cu Legea privind practicile comerciale din 1974 și cu codul standardelor în alimentație în Australia și Noua Zeelandă.

Articolul 22 Soiuri de viță-de-vie

1. Fiecare parte contractantă este de acord să permită celeilalte părți contractante să folosească pe teritoriul său denumirea unuia sau a mai multor soiuri de viță-de-vie sau, acolo unde este cazul, a sinonimelor acestora, pentru a desemna și a prezenta un vin, atâta timp cât sunt îndeplinite următoarele condiții:

a) soiurile de viță-de-vie sau sinonimele acestora apar în clasificarea soiurilor întocmită de Organizația Internațională a Viei și Vinului (OIV), de Uniunea pentru Protecția Varietăților de Plante (UPVP) sau de Consiliul Internațional pentru Resurse Fitogenetice (CIRFG);

b) în cazul în care vinul nu este compus în întregime din soiul (soiurile) de viță-de-vie denumit(e), sau din sinonimele acestora, cel puțin 85% din vin trebuie să fie obținut din soiul (soiurile) denumit(e) după deducerea cantității produselor utilizate pentru eventuala îndulcire și cultivare de microorganisme (a căror cantitate nu trebuie să depășească 5% din vin);

c) fiecare soi(uri) de viță-de-vie etichetat(e) sau sinonimele acestora trebuie să fie în proporție mai mare în compoziția vinului decât orice soi(uri) neetichetat(e);

d) în cazul în care sunt denumite două sau mai multe soiuri de viță-de-vie sau sinonimele acestora, acestea sunt indicate în ordinea descrescătoare a procentului folosit în compoziția vinului și cu caractere de orice mărime;

e) soiul(urile) de viță-de-vie sau sinonimele acestora trebuie incluse fie în cadrul aceluiași câmp vizual sau în exteriorul acestuia, în funcție de legislația internă a țării exportatoare;

f) denumirea soiului (soiurilor) sau sinonimele acestora nu trebuie folosite într-o manieră care să inducă în eroare consumatorii în privința originii vinului. În acest scop, părțile contractante pot stabili condițiile practice în care se poate folosi o denumire.

2. Fără a aduce atingere dispozițiilor alineatului (1) și articolului 12 alineatul (1) litera (a) punctul (I) și ale articolului 12 alineatul (1) litera (b) punctul (I), părțile contractante convin că:

a) dacă un soi de viță-de-vie sau sinonimul acestuia conține sau este format dintr-o indicație geografică enumerată în anexa II partea A pentru Comunitate, Australia poate folosi soiul de viță-de-vie sau sinonimul acestuia pentru denumirea sau prezentarea unui vin originar din teritoriul Australiei, dacă soiul viței-de-vie sau sinonimul acestuia este enumerat în anexa VII; și

b) dacă un soi de viță-de-vie sau sinonimul acestuia conține sau este format dintr-o indicație geografică enumerată în anexa II partea B pentru Australia, Comunitatea poate folosi soiul de viță-de-vie sau sinonimul acestuia pentru denumirea sau prezentarea unui vin originar din teritoriul Comunității, dacă soiul de viță-de-vie sau sinonimul acestuia a fost folosit cu bună credință înainte de data intrării în vigoare a prezentului acord.

3. Fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 12 și ale prezentului articol, părțile contractante convin ca, pe perioada de tranziție care se încheie după 12 luni de la intrarea în vigoare a prezentului acord, denumirea ,,Hermitage” să poată fi folosită pentru vinurile originare din Australia ca sinonim pentru soiul de viță-de-vie ,,Shiraz” pentru comercializarea în țările din afara Comunității, atâta timp cât legile și dispozițiile administrative din Australia și din alte țări permit acest lucru, cu condiția ca această denumire să nu fie folosită de o manieră care să inducă în eroare consumatorii.

4. Fără a aduce atingere dispozițiilor prezentului articol, părțile contractante convin ca, pe perioada de tranziție de 12 luni după intrarea în vigoare a prezentului acord, denumirea soiului de viță-de-vie ,,Lambrusco” să poată fi folosită pentru vinurile originare din Australia ca denumire pentru un stil de vin produs în mod tradițional și comercializat sub această denumire pentru vânzarea în țări din afara Comunității, atâta timp cât legile și dispozițiile administrative din Australia și din alte țări permit acest lucru, cu condiția ca această denumire să nu fie folosită de o manieră care să inducă în eroare consumatorii.

Articolul 23 Denumirile categoriei de calitate pentru vin

Australia poate folosi termenii enumerați în anexa V pentru a desemna și a prezenta un vin originar din Australia, în conformitate cu condițiile de utilizare stabilite în respectiva anexă și în conformitate cu articolul 20.

Articolul 24 Vinurile originare din Australia cu indicație geografică

Fără a aduce atingere legislației australiene mai restrictive, părțile contractante convin că Australia poate folosi o indicație geografică enumerată în anexa II partea B pentru a desemna și a prezenta un vin originar din Australia, în următoarele condiții:

(a) în cazul în care se folosește o singură indicație geografică, cel puțin 85% din vin se obține din strugurii recoltați în cadrul respectivei unități geografice;

(b) în cazul în care se folosesc până la trei indicații geografice pentru același vin:

I. cel puțin 95% din vin se obține din strugurii recoltați în respectivele unități geografice, cu condiția să existe un procent de cel puțin 5% din vin care să provină din oricare dintre indicațiile geografice menționate; și

II. indicațiile geografice sunt menționate pe etichetă în ordinea descrescătoare a proporției.

Articolul 25 Executarea cerințelor de etichetare

1. În cazul în care desemnarea sau prezentarea unui vin, în special pe etichetă, în documentele oficiale sau comerciale, sau în cadrul publicității, constituie încălcare a prezentului acord, părțile contractante aplică măsurile administrative sau procedurile judiciare corespunzătoare, în conformitate cu legile și dispozițiile lor administrative.

2. Măsurile și procedurile stabilite la alineatul (1) se adoptă în special în următoarele cazuri:

(a) în cazul în care traducerea denumirilor prevăzute de legislația comunitară sau australiană în limba sau în limbile celeilalte părți contractante conduce la apariția unui cuvânt care induce în eroare în privința originii, naturii sau calității vinului astfel desemnat sau prezentat;

(b) în cazul în care desemnările, mărcile comerciale, denumirile, inscripțiile sau ilustrațiile furnizează, direct sau indirect, informații false sau care induc în eroare în privința provenienței, originii, naturii, soiului de viță-de-vie sau calităților materiale ale vinului și apar pe recipiente, ambalaje, în publicitate sau în documente oficiale sau comerciale referitoare la vinurile ale căror denumiri sunt protejate prin prezentul acord;

(c) în cazul în care ambalajul este folosit astfel încât să inducă în eroare în privința originii vinului.

Articolul 26 Status quo

Părțile contractante nu impun, conform legislației interne, condiții mai puțin favorabile decât cele prevăzute de prezentul acord sau de legislația lor internă în vigoare începând cu data intrării în vigoare a prezentului acord, în special legislația menționată în anexa IX cu privire la desemnarea, prezentarea, ambalarea sau compoziția vinurilor provenite din cealaltă parte contractantă.

TITLUL IV Cerințe de certificare

Articolul 27 Certificarea

1. Comunitatea autorizează, fără nici o limită de timp, importul de vin originar din Australia, în conformitate cu prevederile simplificate de certificare stabilite la articolul 24 alineatul (2) al doilea paragraf și la articolul 26 din Regulamentul (CE) nr. 883/2001 al Comisiei de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1493/1999 al Consiliului privind comerțul cu produse vitivinicole cu țările terțe. În acest scop, și în conformitate cu dispozițiile menționate, Australia:

(a) furnizează documentele de certificare și raportul de analiză prin organismul competent; sau

(b) în cazul în care organismul competent prevăzut la litera (a) consideră că producătorii individuali sunt competenți să îndeplinească aceste obligații:

I. recunoaște în mod individual producătorii autorizați să întocmească documentele de certificare și rapoartele de analiză;

II. supraveghează și inspectează producătorii autorizați;

III. înaintează Comisiei de două ori pe an, în lunile ianuarie și iulie, numele și adresele producătorilor autorizați, împreună cu numerele lor oficiale de înregistrare;

IV. informează fără întârziere Comisia de orice modificare a numelor și adreselor producătorilor autorizați; și

V. informează fără întârziere Comisia asupra retragerii autorizației unui producător.

2. Fără a aduce atingere articolului 26 din Regulamentul (CE) nr. 883/2001 al Comisiei care se referă la formularul simplificat V I 1, se solicită numai informațiile următoare:

(a) în caseta 2 a documentului de certificare, numele și adresa importatorului sau a beneficiarului;

(b) în caseta 6 a documentului de certificare, „desemnarea produsului”, conținând: volumul nominal (de exemplu 750 ml), denumirea comercială (de exemplu „vin de Australia”), indicația geografică protejată (vezi anexa II partea B), termenii privind calitatea vinului (vezi anexa V), denumirea soiului (soiurilor) și anul recoltei, dacă acestea apar pe etichetă;

(c) în caseta 11 a documentului de certificare, numărul unic de analiză furnizat de către organismul competent din Australia.

3. În sensul acestui articol, organismul competent în cazul Australiei este Australian Wine and Brandy Corporation sau un alt organism similar care poate fi desemnat de către Australia în calitate de organism competent.

4. Sub rezerva articolului 28, Comunitatea nu supune importul vinului originar din Australia unui sistem mai restrictiv sau mai cuprinzător de certificare decât cel aplicat acestor importuri în Comunitate la 1 martie 1994, și decât cel care poate fi aplicat vinurilor importate din alte țări care aplică măsuri echivalente de monitorizare și control.

5. Sub rezerva articolului 28, Australia nu supune importul vinului originar din Comunitate unui sistem mai restrictiv sau mai cuprinzător de certificare decât cel care se aplica acestor importuri în Australia la 1 ianuarie 1992, și decât cel care poate fi aplicat vinurilor importate din alte țări care aplică măsuri echivalente de monitorizare și control.

Articolul 28 Certificarea temporară

1. Părțile contractante își rezervă dreptul de a introduce cerințe temporare suplimentare de certificare ca răspuns la preocupări legitime de interes public, cum ar fi sănătatea sau protecția consumatorului sau cu scopul de a lupta împotriva fraudei. În acest caz, celeilalte părți contractante i se furnizează în timp util informațiile corespunzătoare pentru a-i permite îndeplinirea acestor cerințe suplimentare.

2. Părțile contractante convin ca aceste cerințe suplimentare să nu fie extinse peste perioada de timp necesară pentru a rezolva problema specifică de interes public din cauza căreia au fost introduse.

TITLUL V Gestionarea acordului

Articolul 29 Cooperarea între părțile contractante

1. Părțile contractante mențin legătura cu privire la toate aspectele din prezentul acord, direct prin organismele lor reprezentative și prin Comitetul mixt instituit în temeiul articolului 30. În special, părțile contractante vor căuta să rezolve, în primă instanță, prin organismele lor reprezentative sau prin Comitetul mixt, orice problemă ivită între ele legată de aplicarea prezentului acord.

2. Australia desemnează Departamentul pentru Agricultură, Pescuit și Păduri (sau orice altă agenție succesoare în guvernului australian care asumă competențele acestui departament) în calitate de organism reprezentativ. Comunitatea desemnează Direcția Generală pentru Agricultură și Dezvoltare Rurală a Comisiei Europene în calitate de organism reprezentativ. Fiecare parte contractantă notifica celeilalte părți contractante schimbarea organismului reprezentativ.

3. Australia, reprezentată prin Departamentul pentru Agricultură, Pescuit și Păduri, și Comunitatea:

(a) pot conveni asupra modificării anexelor sau a protocolului la prezentul acord. Anexele sau protocolul se consideră în curs de modificare începând de la data convenită de părțile contractante;

(b) pot conveni asupra condițiilor practice prevăzute la articolele 13 alineatul (6) și 22 alineatul (1) litera (f);

(c) își comunică reciproc în scris intenția de a adopta noi reglementări sau de a modifica reglementările de interes public existente, în domenii cum sunt sănătatea sau protecția consumatorului, cu implicații pentru sectorul vitivinicol;

(d) își comunică reciproc în scris orice măsuri legislative sau administrative și decizii judiciare referitoare la aplicarea prezentului acord și se informează reciproc cu privire la măsurile adoptate pe baza unor asemenea decizii; și

(e) pot conveni că trimiterea la o lege sau o reglementare administrativă într-o dispoziție a prezentului acord se consideră trimitere la legea sau reglementarea respectivă în forma modificată și aflată în vigoare la o anumită dată, ulterioară semnării prezentului acord.

Articolul 30 Comitetul mixt

1. Se instituie un Comitet mixt format din reprezentanți ai Comunității și ai Australiei.

2. Comitetul mixt poate face recomandări și adopta decizii prin consens. Comisia își stabilește propriul regulament de procedură. Comitetul mixt se întrunește la cererea oricăreia dintre părțile contractante, alternativ în Comunitate și în Australia, la o dată, într-un loc și într-un mod (care poate include videoconferința) stabilite de părțile contractante de comun acord, dar nu mai târziu de 90 de zile de la formularea cererii.

3. Comitetul mixt poate decide:

(a) să modifice anexele sau protocolul la prezentul acord. Anexele sau protocolul se consideră în curs de modificare începând de la data convenită de părțile contractante;

(b) asupra condițiilor practice prevăzute la articolul 13 alineatul (6) și la articolul 22 alineatul (1) litera (f); și

(c) că trimiterea la o lege sau o reglementare administrativă în cadrul unei dispoziții din prezentul acord se consideră trimitere la legea sau reglementarea respectivă în forma modificată și aflată în vigoare la o anumită dată, ulterioară semnării prezentului acord.

4. Comitetul mixt urmărește, de asemenea, funcționarea adecvată a prezentului acord și poate lua în considerare orice aspect legat de punerea în aplicare și funcționarea sa. În special, răspunde de:

(a) schimbul de informații între părțile contractante în vederea optimizării funcționării acordului;

(b) formularea de recomandări în probleme de interes comun părților contractante în domeniul vitivinicol sau al băuturilor spirtoase;

(c) stabilirea baremului de taxe și onorarii menționat la articolele 10 alineatul (9) și 38 alineatul (7).

5. Comitetul mixt poate lua în discuție orice problemă de interes comun în domeniul vinului.

6. Comitetul mixt poate facilita contactele între producătorii de vin și reprezentanții industriei din părțile contractante.

Articolul 31 Aplicarea și funcționarea acordului

Părțile contractante desemnează punctele de contact stabilite în anexa X care sunt responsabile de aplicarea și funcționarea prezentului acord.

Articolul 32 Asistența reciprocă între părțile contractante

1. În cazul în care o parte contractantă are motive să suspecteze că:

(a) un vin sau un lot de vinuri conform definiției de la articolul 2, care sunt sau au fost comercializate între Australia și Comunitate, nu îndeplinesc dispozițiile legale comunitare sau australiene privind sectorul vitivinicol sau dispozițiile prezentului acord; și

(b) neîndeplinirea respectivelor dispoziții prezintă un interes particular pentru cealaltă parte contractantă și poate determina luarea de măsuri administrative sau instituirea de proceduri judiciare,

partea contractantă respectivă informează imediat, prin punctul său de contact desemnat, punctul de contact sau alte organisme competente ale celeilalte părți contractante.

2. Informațiile furnizate în conformitate cu alineatul (1) sunt însoțite de documentele oficiale, comerciale sau alte documente pertinente. De asemenea se indică măsurile administrative sau procedurile judiciare care pot fi luate, după caz. Informațiile includ, în special, următoarele detalii referitoare la vinul în cauză:

(a) producătorul și persoana care dispune de vin;

(b) compoziția și caracteristicile organoleptice ale vinului;

(c) descrierea și prezentarea vinului;

(d) detaliile privind neîndeplinirea dispozițiilor referitoare la producție și comercializare.

TITLUL VI Dispoziții generale

Articolul 33 Vinurile în tranzit

Titlurile I, II, III și IV nu se aplică vinurilor care:

(a) sunt în tranzit pe teritoriul unei părți contractante; sau

(b) provin de pe teritoriul uneia dintre părțile contractante și sunt expediate în cantități mici între părțile contractante în condițiile și în conformitate cu procedurile prevăzute la punctul II din protocol.

Articolul 34 Acordul OMC

Prezentul acord se aplică fără a aduce atingere drepturilor și obligațiilor părților contractante în temeiul acordului OMC.

Articolul 35 Măsurile sanitare și fitosanitare

1. Dispozițiile prezentului acord nu aduc atingere dreptului părților contractante de a lua măsurile sanitare și fitosanitare necesare pentru protecția vieții sau sănătății umane, animale sau a plantelor, cu condiția ca asemenea măsuri să nu fie neconforme cu prevederile acordului privind aplicarea măsurilor sanitare și fitosanitare inclus în anexa 1A la acordul OMC.

2. Fiecare parte va depune eforturile de a informa cealaltă parte conform procedurilor stabilite la articolul 29, într-un interval de timp rezonabil, cu privire la evoluțiile care ar putea conduce, în legătură cu comercializarea vinului pe teritoriul său, la adoptarea de măsuri impuse de necesitatea protecției vieții sau sănătății umane, animale sau a plantelor, în special a unor măsuri privind stabilirea unor limite specifice pentru nivelurile substanțelor contaminante și ale reziduurilor.

3. Fără a aduce atingere alineatului (2), în cazul în care o parte contractantă ia sau propune să ia măsuri sanitare sau fitosanitare urgente pe motiv că o practică oenologică autorizată, un tratament sau o cerință privind compoziția pune în pericol sănătatea umană, partea contractantă respectivă comunică cu cealaltă parte contractantă, fie prin organismele reprezentative respective, fie prin comitetul mixt, în termen de 30 de zile de la propunerea sau introducerea respectivei măsuri urgente, după caz, în vederea ajungerii la o abordare comună în materie.

Articolul 36 Domeniul teritorial de aplicare

Prezentul acord se aplică, pe de o parte, teritoriilor în care se aplică Tratatul de instituire a Comunității Europene în condițiile prevăzute de acesta și, pe de altă parte, teritoriului Australiei.

Articolul 37 Consultări

1. În cazul în care o parte contractantă consideră că cealaltă parte contractantă nu și-a îndeplinit o obligație conform prezentului acord și nu a fost posibil să rezolve situația în temeiul articolului 29 alineatul (1), aceasta poate cere în scris consultări cu cealaltă parte contractantă. În interval de 30 de zile de la primirea cererii, părțile contractante se consultă în vederea rezolvării problemei.

2. Partea contractantă care solicită consultările furnizează celeilalte părți contractante toate informațiile necesare pentru examinarea detaliată a problemei în cauză.

3. În cazurile în care orice întârziere poate pune în pericol sănătatea umană sau poate afecta eficiența măsurilor de control a fraudei, pot fi luate măsuri provizorii de protecție de către cealaltă parte, cu condiția ca respectivele consultări să se desfășoare imediat după luarea acestor măsuri.

4. Dacă problema nu a fost rezolvată în termen de 60 de zile de la primirea cererii privind consultările, părțile contractante pot, de comun acord:

(a) extinde perioada de consultare; sau

(b) prezenta problema spre soluționare unui organism competent.

Articolul 38 Arbitrajul

1. În cazul în care o problemă nu poate fi rezolvată conform articolului 37 (alta decât prezentarea unei opoziții conform articolului 9), părțile contractante pot, de comun acord, să supună problema unei proceduri de arbitraj, caz în care se vor informa reciproc cu privire la desemnarea unui arbitru în termen de 60 de zile, aplicând criteriile stabilite la alineatul (4).

2. În termen de 30 de zile de la data desemnării celui de-al doilea arbitru, cei doi arbitri desemnați conform alineatului (1) desemnează de comun acord un al treilea arbitru. Dacă primii doi arbitri nu se pot decide de comun acord asupra celui de-al treilea arbitru, părțile contractante decid de comun acord desemnarea celui de-al treilea arbitru în termen de 30 de zile.

3. Dacă părțile contractante nu pot desemna împreună cel de-al treilea arbitru în termenul de 30 de zile la care se face referire la alineatul (2), desemnarea respectivă se face, într-un termen suplimentar de 60 de zile, la cererea oricăreia dintre părțile contractante, de către președintele sau un membru al Curții Internaționale de Justiție (luați în considerare în ordinea vechimii în funcție), aplicând criteriile de la alineatul (4) al prezentului articol, în conformitate cu practica Curții.

4. Cel de-al treilea arbitru numit prezidează procedura de arbitraj și are pregătire juridică. Arbitrii (alții decât membrul care prezidează) au calificare corespunzătoare domeniului pentru care s-a constituit panelul de arbitraj.

5. În termen de 30 de zile de la alegerea celui de-al treilea arbitru, cei trei arbitri determină împreună regulile de procedură pe care le vor aplica pe parcursul procedurii de arbitraj, luând în considerare Regulile opționale ale Curții Permanente de Arbitraj pentru arbitrarea disputelor între două state, cu mențiunea că părțile contractante pot elimina sau modifica oricând, de comun acord, regulile de procedură.

6. Cei trei arbitri ajung la o concluzie în legătură cu problema supusă arbitrajului în termen de maximum 90 de zile de la desemnarea celui de-al treilea arbitru. Decizia se ia prin majoritate.

7. Costurile arbitrajului, inclusiv costurile legate de remunerarea arbitrilor, se suportă în mod egal de către părțile contractante. Taxele și onorariile plătite arbitrilor se încadrează în baremul stabilit de Comisia mixtă.

8. Decizia arbitrilor este finală și obligatorie.

9. Părțile contractante pot supune arbitrajului, de comun acord, în temeiul acestui articol, orice altă problemă legată de comerțul bilateral cu vin.

Articolul 39 Cooperarea în domeniul vitivinicol

1. Părțile contractante pot modifica, de comun acord, prezentul acord, în scopul de a consolida nivelul cooperării în domeniul vitivinicol. Părțile pot conveni să inițieze consultări în vederea armonizării normelor cu privire la etichetarea vinului.

2. În cadrul prezentului acord, oricare din părțile contractante poate înainta sugestii pentru lărgirea sferei de cooperare, luând în considerare experiența acumulată în aplicarea acordului.

Articolul 40 Stocurile existente

Vinurile care, la intrarea în vigoare a prezentului acord sau la sfârșitul perioadelor relevante de tranziție prevăzute la articolele 15, 17 sau 22 alineatele (3) și (4), au fost produse, desemnate și prezentate în mod legal, dar într-o manieră interzisă de către prezentul acord, pot fi comercializate în următoarele condiții:

(a) în cazul în care vinul a fost produs prin folosirea uneia sau mai multor practici sau tratamente oenologice care nu sunt prevăzute în anexa 1, vinurile pot fi comercializate până la epuizarea stocurilor;

(b) în cazul în care vinurile sunt desemnate și prezentate folosind termeni interziși de acord, vinurile pot fi comercializate:

I. de către comercianții cu ridicata:

A. pentru vinurile licoroase, pe o perioadă de cinci ani;

B. pentru alte vinuri, pe o perioadă de trei ani;

II. de către comercianții cu amănuntul până la epuizarea stocurilor.

Articolul 41 Acordul

Textul protocolului și al anexelor la prezentul acord face parte integrantă din acesta.

Articolul 42 Limbile oficiale

Prezentul acord se încheie în dublu exemplar în limbile bulgară, cehă, daneză, olandeză, engleză, estonă, finlandeză, franceză, germană, greacă, maghiară, italiană, letonă, lituaniană, malteză, polonă, portugheză, română, slovacă, slovenă, spaniolă și suedeză, fiecare dintre aceste texte fiind în mod egal autentic.

Articolul 43 Încetarea acordului din 1994

Părțile contractante convin că, de la data intrării în vigoare a prezentului acord, următoarele acte sunt abrogate:

(a) Acordul între Comunitatea Europeană și Australia privind comerțul cu vin, încheiat la Bruxelles și Canberra (26-31 ianuarie 1994), precum și protocolul la acesta;

(b) schimburile de scrisori realizate la Bruxelles și Canberra (26-31 ianuarie 1994) intitulate după cum urmează:

I. cu privire la condițiile de producere și de etichetare a vinurilor spumante „bottle fermented” (fermentate în sticlă) originare din Australia;

II. cu privire la condițiile de producere și de etichetare a vinurilor australiene desemnate și prezentate prin termenul „botrytis” sau prin alți termeni echivalenți, prin expresia „noble late harvested” (nobil cules târziu) sau „special late harvested” (special cules târziu);

III. cu privire la articolele 8 și 14 din acordul între Comunitatea Europeană și Australia [Australia și Comunitatea Europeană] privind comerțul cu vin;

IV. cu privire la raportul dintre acordul între Comunitatea Europeană și Australia [Australia și Comunitatea Europeană] privind comerțul cu vin și articolul 24 alineatul (1) din acordul privind aspectele comerciale ale drepturilor de proprietate intelectuală (TRIPS);

V. cu privire la acordul dintre Comunitatea Europeană și Australia [Australia și Comunitatea Europeană] privind comerțul cu vin;

VI. cu privire la utilizarea în Australia a termenului „Frontignac”.

Articolul 44 Intrarea în vigoare

1. Prezentul acord intră în vigoare în prima zi a celei de-a doua luni care urmează datei la care părțile contractante și-au notificat reciproc în scris îndeplinirea procedurilor necesare în acest sens.

2. Fiecare dintre părțile contractante poate rezilia prezentul acord prin notificarea celeilalte părți în scris, cu un preaviz de un an.

ANEXA I

Practicile oenologice prevăzute la articolul 5

PARTEA A Vinuri originare din Australia

1. Lista practicilor și tratamentelor oenologice autorizate pentru vinurile originare din Australia, în condițiile stabilite de reglementările australiene și, în special, prin Legea privind Australian Wine and Brandy Corporation din 1980, Legea privind practicile comerciale din 1974 și Codul standardelor în alimentație în Australia și Noua Zeelandă (cu excepția cazului unor dispoziții contrare stabilite în prezenta anexă), cu următoarele cerințe:

1. aerarea sau barbotarea cu argon, azot sau oxigen;

2. tratamentele termice;

3. utilizarea în vinurile seci, și în cantități care nu depășesc 5%, de drojdii de vin proaspete, în stare bună și nediluate care conțin levuri provenind din vinificarea recentă a vinurilor seci;

4. centrifugarea și filtrarea, cu sau fără agent inert de filtrare, cu condiția ca folosirea sa să nu lase reziduuri nedorite în produsul astfel tratat;

5. utilizarea levurilor de vinificare;

6. utilizarea dioxidului de carbon, a argonului sau a azotului, individual sau în amestec, cu singurul scop de a crea o atmosferă inertă care să permită manipularea produsului fără a intra în contact cu aerul;

7. adaosul de culturi microbiene, inclusiv de levuri libere, pure sau în combinație cu una sau mai multe dintre substanțele următoare, pentru a favoriza dezvoltarea levurilor:

– fosfat diamonic sau sulfat de amoniu;

– sulfit de amoniu sau bisulfit de amoniu;

– clorhidrat de tiamină;

8. utilizarea bacteriilor lactice în suspensie de vin;

9. adaosul de dioxid de carbon, cu condiția ca respectivul conținut de dioxid de carbon al vinului astfel tratat să nu fie depășească 2 grame pe litru;

10. utilizarea, în condițiile stabilite de normele comunitare, a anhidridei sulfuroase, a bisulfitului de potasiu sau a metabisulfitului de potasiu, numit, de asemenea, disulfit de potasiu sau pirosulfit de potasiu;

11. adaosul de acid sorbic sau de sorbat de potasiu, cu condiția ca respectivul conținut final de acid sorbic al produsului tratat să nu fie mai mare de 200 de miligrame pe litru în momentul introducerii sale pe piață în vederea consumului uman direct;

12. adaosul de acid L-ascorbic sau acid eritorbic (acid izoascorbic) în limita a 300 de miligrame pe litru;

13. adaosul de acid citric în vederea stabilizării vinului, cu condiția ca respectivul conținut final al vinului tratat să nu depășească de 1 gram pe litru;

14. utilizarea acidului tartric, a acidului lactic sau a acidului malic în scopul acidificării, cu condiția ca aciditatea inițială să nu fie mărită cu mai mult de 4,0 grame pe litru exprimată în acid tartric;

15. limpezirea prin intermediul uneia sau al mai multora dintre substanțele următoare pentru uz oenologic:

– gelatină alimentară;

– clei de pește;

– cazeină și cazeinat de potasiu;

– lapte sau lapte evaporat;

– albumină animală;

– bentonită;

– dioxid de siliciu sub formă de gel sau de soluție coloidală;

– caolin;

– tanin;

– enzime pectolitice;

– enzime aprobate pentru uz alimentar;

16. adaosul de tanin;

17. tratarea vinurilor cu cărbuni de uz oenologic (cărbuni activați);

18. tratare:

– a vinurilor albe și a vinurilor rosé cu ferocianură de potasiu;

– a vinurilor roșii cu ferocianură de potasiu sau cu fitat de calciu, cu condiția ca vinurile astfel tratate să conțină fier rezidual;

19. adaosul de acid metatartric în limita a 100 de miligrame pe litru;

20. utilizarea, pentru fabricarea vinurilor spumante obținute prin fermentare în sticlă și pentru care drojdiile s-au separat prin evacuare:

– de alginat de calciu sau

– de alginat de potasiu;

21. adaosul de bitartrat de potasiu pentru a favoriza precipitarea tartrului;

22. utilizarea de preparate din membrane celulare de levuri, în limita a 40 grame pe hectolitru;

23. utilizarea polivinilpolipirolidonei, cu condiția ca vinul astfel tratat să nu conțină mai mult de 100 miligrame pe litru de polivinilpolipirolidonă;

24. utilizarea de sulfat de cupru pentru eliminarea defectelor de gust sau de miros ale vinului, în limita a 1 gram pe hectolitru, cu condiția ca vinul astfel tratat să nu aibă un conținut de cupru mai mare de 1 miligram pe litru;

25. adaosul de caramel pentru a intensifica culoarea vinurilor licoroase;

26. adaosul de distilat de vin sau de stafide sau al unui alcool neutru de origine vinicolă pentru fabricarea vinurilor licoroase;

27. adaosul de must de struguri și de must de struguri concentrat pentru a îndulci vinul;

28. utilizarea de carbonat de calciu în scopul dezacidificării;

29. utilizarea rășinilor schimbătoare de cationi pentru stabilizarea vinului, cu condiția ca rășinile să aibă o stabilitate suficientă pentru a evita orice transfer de substanțe vinului în cantități susceptibile să dăuneze sănătății oamenilor[5];

30. utilizarea de bucăți de stejar;

31. utilizarea tehnologiei conului rotativ;

32. utilizarea gumei arabice/de acacia;

33. utilizarea tartratului de calciu în scopul dezacidificării;

34. utilizarea electrodializei;

35. utilizarea ureazei pentru a se reduce conținutul de uree din vin;

36. utilizarea lizozimei;

37. utilizarea procesului de osmoză inversă;

38. utilizarea dicarbonatului de dimetil;

39. utilizarea apei oxigenate în sucul de struguri, concentratul de struguri sau în must;

40. utilizarea extracției în curent invers;

41. utilizarea proteinelor din plante;

42. utilizarea citratului de cupru;

43. adaosul de alcool din struguri, brandy și zaharuri în vinurile spumante;

44. adaosul de mistelă.

2. Practici și tratamente oenologice noi sau modificate stabilite de comun acord de părțile contractante sau de comitetul mixt în conformitate cu procedurile prevăzute la articolul 29 sau 30.

PARTEA B Pentru vinuri originare din Comunitate

1. Lista practicilor și tratamentelor oenologice autorizate pentru vinurile originare din Comunitate, în conformitate cu condițiile stabilite de normele comunitare și, în special, de Regulamentul (CE) nr. 1493/1999 al Consiliului și Regulamentul (CE) nr. 1622/2000 al Comisiei (cu excepția cazului în care există dispoziții contrare), cu următoarele cerințe:

1. aerarea sau barbotarea cu argon, azot sau oxigen;

2. tratamentele termice;

3. utilizarea în vinurile seci, și în cantități care nu depășesc 5%, de drojdii de vin proaspete, în stare bună și nediluate care conțin levuri provenind din vinificarea recentă a vinurilor seci;

4. centrifugarea și filtrarea, cu sau fără agent inert de filtrare, cu condiția ca folosirea sa să nu lase reziduuri nedorite în produsul astfel tratat;

5. utilizarea levurilor de vinificare;

6. utilizarea de preparate din membrane celulare de levuri, în limita a 40 grame pe hectolitru;

7. utilizarea de polivinilpolipirolidonă, în limita a 80 grame pe hectolitru;

8. utilizarea bacteriilor lactice în suspensie de vin;

9. adaosul uneia sau a mai multora dintre substanțele următoare, pentru a favoriza dezvoltarea levurilor:

– adaosul de:

(i) fosfat diamonic sau de sulfat de amoniu, în limita a 0,3 grame pe litru;

(ii) sulfit de amoniu sau de bisulfit de amoniu, în limita a 0,2 grame pe litru.

Aceste produse pot fi de asemenea utilizate împreună în limita globală de 0,3 grame pe litru, fără a afecta limita de 0,2 grame pe litru menționată anterior;

– adaosul de clorhidrat de tiamină, în limita a 0,6 miligrame pe litru, exprimată în tiamină;

10. utilizarea dioxidului de carbon, a argonului sau a azotului, individual sau în amestec, cu singurul scop de a crea o atmosferă inertă care să permită manipularea produsului fără a intra în contact cu aerul;

11. adaosul de dioxid de carbon, cu condiția ca respectivul conținut de dioxid de carbon al vinului astfel tratat să nu depășească 2 grame pe litru;

12. utilizarea, în condițiile stabilite de normele australiene, a anhidridei sulfuroase, a bisulfitului de potasiu sau a metabisulfitului de potasiu, numit, de asemenea, disulfit de potasiu sau pirosulfit de potasiu;

13. adaosul de acid sorbic sau de sorbat de potasiu, cu condiția ca respectivul conținut final de acid sorbic al produsului tratat să nu fie mai mare de 200 de miligrame pe litru în momentul introducerii sale pe piață în vederea consumului uman direct;

14. adaosul de acid L-ascorbic în limita a 250 miligrame pe litru;

15. adaosul de acid citric în vederea stabilizării vinului, cu condiția ca respectivul conținut final al vinului tratat să nu depășească de 1 gram pe litru;

16. utilizarea acidului tartric în scopul acidificării, cu condiția ca aciditatea inițială să nu fie mărită cu mai mult de 2,5 grame pe litru, exprimată în acid tartric;

17. utilizarea, pentru dezacidificare, a uneia sau a mai multora dintre următoarele substanțe:

– tartrat neutru de potasiu;

– bicarbonat de potasiu;

– carbonat de calciu, conținând, eventual, mici cantități de sare dublă de calciu a acizilor L(+) tartric și L(–) malic;

– tartrat de calciu sau acid tartric;

– preparat omogen de acid tartric și de carbonat de calciu, în proporții echivalente și pulverizate fin;

18. limpezirea prin intermediul uneia sau al mai multora dintre substanțele următoare pentru uz oenologic:

– gelatină alimentară;

– proteine din plante;

– clei de pește;

– cazeină și cazeinat de potasiu;

– ovalbumină, lactalbumină;

– bentonită;

– dioxid de siliciu sub formă de gel sau de soluție coloidală;

– caolin;

– tanin;

– enzime pectolitice;

– preparate enzimatice de betaglucoză;

19. adaosul de tanin;

20. tratarea vinurilor cu cărbuni de uz oenologic (cărbuni activați), în limita a 100 grame de produs sec pe hectolitru;

21. tratare:

– a vinurilor albe și a vinurilor rosé cu ferocianură de potasiu;

– a vinurilor roșii cu ferocianură de potasiu sau cu fitat de calciu, cu condiția ca vinurile astfel tratate să conțină fier rezidual;

22. adaosul de acid metatartric în limita a 100 de miligrame pe litru;

23. utilizarea de acid de gumă arabică după terminarea procesului de fermentare;

24. utilizarea de acid DL tartric, numit de asemenea și acid racemic, sau a sării sale de potasiu neutre, pentru precipitarea calciului în exces;

25. utilizarea, pentru fabricarea vinurilor spumante obținute prin fermentare în sticlă și pentru care drojdiile s-au separat prin evacuare:

– de alginat de calciu sau

– de alginat de potasiu;

26. utilizarea de sulfat de cupru pentru eliminarea defectelor de gust sau de miros ale vinului, în limita a 1 gram pe hectolitru, cu condiția ca vinul astfel tratat să nu aibă un conținut de cupru mai mare de 1 miligram pe litru;

27. adaosul de bitartrat de potasiu sau tartrat de calciu pentru a favoriza precipitarea tartrului;

28. utilizarea rășinii de pin de Alep, cu scopul de a obține vin „retsina”, care poate fi produs numai în Grecia;

29. adaosul de caramel pentru a intensifica culoarea vinurilor licoroase;

30. utilizarea de sulfat de calciu pentru fabricarea anumitor v.l.c.p.r.d., cu condiția ca respectivul conținut de sulfat al vinului astfel tratat să nu depășească 2,5 grame pe litru, exprimat în sulfat de potasiu;

31. adaosul de distilat de vin sau de stafide sau al unui alcool neutru de origine vinicolă pentru fabricarea vinurilor licoroase;

32. adaosul de zaharoză, de must de struguri concentrat sau de must de struguri concentrat corectat pentru a mări tăria alcoolică naturală a strugurelui, a mustului sau a vinului;

33. adaosul de must de struguri sau de must de struguri concentrat corectat pentru a îndulci vinul;

34. electrodializa pentru a garanta stabilizarea tartrică a vinului;

35. utilizarea ureazei pentru a se reduce conținutul de uree din vin;

36. utilizarea lizozimei;

37. concentrarea parțială prin procese fizice, cum ar fi osmoza inversă, pentru a crește tăria alcoolică a mustului de struguri sau a vinului;

38. adăugarea de dicarbonat de dimetil (DMDC) în scopul stabilizării microbiologice;

39. utilizarea de bucăți de stejar în procesul de producție a vinului.

2. Practici și tratamente oenologice noi sau modificate stabilite de comun acord de părțile contractante sau de Comisia mixtă în conformitate cu procedurile prevăzute la articolul 29 sau 30.

PARTEA C Adaptările tehnice ale practicilor și tratamentelor oenologice prevăzute la articolul 6 alineatul (7)

Pentru Comunitate, practicile și tratamentele oenologice stabilite în anexa I, partea B:

16. utilizarea acidului tartric în scopul acidificării, cu condiția ca aciditatea inițială să nu fie mărită cu mai mult de 2,5 grame pe litru, exprimată în acid tartric;

32. adaosul de zaharoză, de must de struguri concentrat sau de must de struguri concentrat corectat pentru a mări tăria alcoolică naturală a strugurelui, a mustului sau a vinului;

37. concentrarea parțială prin procese fizice, cum ar fi osmoza inversă, pentru a crește tăria alcoolică a mustului de struguri sau a vinului;

Pentru Australia, practicile și tratamentele oenologice stabilite în anexa I partea A:

Nil

ANEXA II

Indicații geografice prevăzute la articolul 12

Indicațiile geografice care fac obiectul prezentului acord sunt următoarele:

PARTEA A. VINURI ORIGINARE DIN COMUNITATEA EUROPEANĂ

1. Indicații geografice din statele membre:

AUSTRIA

1. Vinuri de calitate produse într-o regiune determinată

Regiuni determinate |

Burgenland Carnuntum Donauland Kamptal Kärnten Kremstal Mittelburgenland Neusiedlersee Neusiedlersee-Hügelland Niederösterreich Oberösterreich Salzburg Steiermark Südburgenland Süd-Oststeiermark Südsteiermark Thermenregion Tirol Traisental Vorarlberg Wachau Weinviertel Weststeiermark Wien |

2. Vinuri de masă cu indicație geografică

Bergland Steirerland Weinland Wien |

BELGIA

1. Vinuri de calitate produse într-o regiune determinată

Numele regiunilor determinate |

Côtes de Sambre et Meuse Hagelandse Wijn Haspengouwse Wijn Heuvellandse wijn Vlaamse mousserende kwaliteitswijn |

2. Vinuri de masă cu indicație geografică

Vin de pays des jardins de Wallonie Vlaamse landwijn |

BULGARIA

1. Vinuri de calitate produse într-o regiune determinată

Regiuni determinate |

Асеновград (Asenovgrad) Черноморски район (Regiunea Mării Negre) Брестник (Brestnița) Драгоево (Dragoevo) Евксиноград (Evksinograd) Хан Крум (Han Krum) Хърсово (Harsovo) Хасково (Haskovo) Хисаря (Hisaria) Ивайловград (Ivailovgrad) Карлово (Karlovo) Карнобат (Karnobat) Ловеч (Loveci) Лозица (Lozița) Лом (Lom) Любимец (Liubimeț) Лясковец (Liaskoveț) Мелник (Melnik) Монтана (Montana) Нова Загора (Nova Zagora) Нови Пазар (Novi Pazar) Ново село (Novo Selo) Оряховица (Oriahovița) Павликени (Pavlikeni) Пазарджик (Pazardjik) Перущица (Peruștița) | Плевен (Plevna) Пловдив (Plovdiv) Поморие (Pomorie) Русе (Ruse) Сакар (Sakar) Сандански (Sandanski) Септември (Septemvri) Шивачево (Șivacevo) Шумен (Șumen) Славянци (Slavianți) Сливен (Sliven) Южно Черноморие (Litoralul de sud al Mării Negre) Стамболово (Stambolovo) Стара Загора (Stara Zagora) Сухиндол (Suhindol) Сунгурларе (Sungurlare) Свищов (Sviștov) Долината на Струма (Valea Strumei) Търговище (Targoviște) Върбица (Varbița) Варна (Varna) Велики Преслав (Veliki Preslav) Видин (Vidin) Враца (Vrața) Ямбол (Iambol) |

2. Vinuri de masă cu indicație geografică

Дунавска равнина ( Câmpia Dunării )

Тракийска низина ( Câmpia Traciei )

CIPRU

1. Vinuri de calitate produse într-o regiune determinată

Denumirea în limba greacă | Transcrierea în limba engleză |

Regiuni determinate | Subregiuni (precedate sau nu de numele regiunii determinate) | Regiuni determinate | Subregiuni (precedate sau nu de numele regiunii determinate) |

Κουμανδαρία Λαόνα Ακάμα Βουνί Παναγιάς – Αμπελίτης Πιτσιλιά Κρασοχώρια Λεμεσού | Αφάμης sau Λαόνα | Commandaria Laona Akama Vouni Panayia – Ambelitis Pitsilia Krasohoria Lemesou | Afames sau Laona |

2. Vinuri de masă cu indicație geografică

Denumirea în limba greacă | Transcrierea în limba engleză |

Λεμεσός Πάφος Λευκωσία Λάρνακα | Lemesos Pafos Lefkosia Larnaka |

REPUBLICA CEHĂ

1. Vinuri de calitate produse într-o regiune determinată

Regiuni determinate (urmate sau nu de numele subregiunii) | Subregiuni urmate sau nu de numele unei comune viticole și/sau de numele unei plantații viticole |

čechy Morava | litoměřická mělnická mikulovská slovácká velkopavlovická znojemská |

2. Vinuri de masă cu indicație geografică

české zemské víno moravské zemské víno |

FRANȚA

1. Vinuri de calitate produse într-o regiune determinată

Alsace Grand Cru, urmat de numele unei unități geografice mai restrânse Alsace, urmat sau nu de numele unei unități geografice mai restrânse Alsace sau Vin d'Alsace, urmat sau nu de „Edelzwicker” sau de numele unui soi de viță-de-vie sau de numele unei unități geografice mai restrânse Ajaccio Aloxe-Corton Anjou, urmat sau nu de Val de Loire sau Coteaux de la Loire sau Villages Brissac Anjou, urmat sau nu de „Gamay”, „Mousseux” sau „Villages” Arbois Arbois Pupillin Auxey-Duresses sau Auxey-Duresses Côte de Beaune sau Auxey-Duresses Côte de Beaune-Villages Bandol Banyuls Barsac Bâtard-Montrachet Béarn sau Béarn Bellocq Beaujolais Supérieur Beaujolais, urmat sau nu de numele unei unități geografice mai restrânse Beaujolais-Villages Beaumes-de-Venise, precedat sau nu de „Muscat de” Beaune Bellet sau Vin de Bellet Bergerac Bienvenues Bâtard-Montrachet Blagny Blanc Fumé de Pouilly Blanquette de Limoux Blaye Bonnes Mares Bonnezeaux Bordeaux Côtes de Francs Bordeaux Haut-Benauge Bordeaux, urmat sau nu de „Clairet” sau „Supérieur” sau „Rosé” sau „mousseux” Bourg Bourgeais Burgogne, urmat sau nu de „Clairet” sau „Rosé” sau de numele unei unități geografice mai restrânse Bourgogne Aligoté Bourgueil Bouzeron Brouilly Buzet Cabardès Cabernet d'Anjou Cabernet de Saumur Cadillac Cahors Canon-Fronsac Cap Corse, precedat de „Muscat du” Cassis Cérons Chablis Grand Cru, urmat sau nu de numele unei unități geografice mai restrânse Chablis, urmat sau nu de numele unei unități geografice mai restrânse Chambertin Chambertin Clos de Bèze Chambolle-Musigny Champagne Chapelle-Chambertin Charlemagne Charmes-Chambertin Chassagne-Montrachet sau Chassagne-Montrachet Côte de Beaune sau Chassagne-Montrachet Côte de Beaune-Villages Château Châlon Château Grillet Châteaumeillant Châteauneuf-du-Pape Châtillon-en-Diois Chenas Chevalier-Montrachet Cheverny Chinon Chiroubles Chorey-lés-Beaune sau Chorey-lès-Beaune Côte de Beaune sau Chorey-lès-Beaune Côte de Beaune-Villages Clairette de Bellegarde Clairette de Die Clairette du Languedoc, urmat sau nu de numele unei unități geografice mai restrânse Clos de la Roche Clos de Tart Clos des Lambrays Clos Saint-Denis Clos Vougeot Collioure Condrieu Corbières, urmat sau nu de Boutenac Cornas Corton Corton-Charlemagne Costières de Nîmes Côte de Beaune, urmat sau nu de numele unei unități geografice mai restrânse Côte de Beaune-Villages Côte de Brouilly Côte de Nuits Côte Roannaise Côte Rôtie Coteaux Champenois, urmat sau nu de numele unei unități geografice mai restrânse Coteaux d'Aix-en-Provence Coteaux d'Ancenis, urmat sau nu de numele unui soi de viță-de-vie Coteaux de Die Coteaux de l'Aubance Coteaux de Pierrevert Coteaux de Saumur Coteaux du Giennois Coteaux du Languedoc Picpoul de Pinet Coteaux du Languedoc, urmat sau nu de numele unei unități geografice mai restrânse Coteaux du Layon sau Coteaux du Layon Chaume Coteaux du Layon, urmat sau nu de numele unei unități geografice mai restrânse Coteaux du Loir Coteaux du Lyonnais Coteaux du Quercy Coteaux du Tricastin Coteaux du Vendômois Coteaux Varois Côte-de-Nuits-Villages Côtes Canon-Fronsac Côtes d'Auvergne, urmat sau nu de numele unei unități geografice mai restrânse Côtes de Beaune, urmat sau nu de numele unei unități geografice mai restrânse Côtes de Bergerac Côtes de Blaye Côtes de Bordeaux Saint-Macaire Côtes de Bourg Côtes de Brulhois Côtes de Castillon Côtes de Duras Côtes de la Malepère Côtes de Millau Côtes de Montravel Côtes de Provence, urmat sau nu de Sainte Victoire Côtes de Saint-Mont Côtes de Toul Côtes du Frontonnais, urmat sau nu de Fronton sau Villaudric Côtes du Jura Côtes du Lubéron Côtes du Marmandais Côtes du Rhône Côtes du Rhône Villages, urmat sau nu de numele unei unități geografice mai restrânse Côtes du Roussillon Côtes du Roussillon Villages, urmat sau nu de următoarele comune Caramany sau Latour de France sau Lesquerde sau Tautavel Côtes du Ventoux Côtes du Vivarais Cour-Cheverny Crémant d'Alsace Crémant de Bordeaux Crémant de Bourgogne Crémant de Die Crémant de Limoux Crémant de Loire Crémant du Jura Crépy Criots Bâtard-Montrachet Crozes Ermitage Crozes-Hermitage Echezeaux Entre-Deux-Mers sau Entre-Deux-Mers Haut-Benauge Ermitage Faugères Fiefs Vendéens, urmat sau nu de Mareuil sau Brem sau Vix sau Pissotte Fitou Fixin Fleurie Floc de Gascogne Fronsac Frontignan Gaillac Gaillac Premières Côtes Gevrey-Chambertin Gigondas Givry Grand Roussillon Grands Echezeaux Graves Graves de Vayres Griotte-Chambertin Gros Plant du Pays Nantais Haut Poitou Haut-Médoc Haut-Montravel Hermitage Irancy Irouléguy Jasnières Juliénas Jurançon L'Etoile, urmat sau nu de „mousseux” La Grande Rue Ladoix sau Ladoix Côte de Beaune sau Ladoix Côte de Beaune-Villages Lalande de Pomerol Languedoc, urmat sau nu de numele unei unități geografice mai restrânse Latricières-Chambertin Les-Baux-de-Provence Limoux Lirac Listrac-Médoc Loupiac Lunel, precedat sau nu de „Muscat de” Lussac Saint-Émilion Mâcon sau Pinot-Chardonnay-Macôn Mâcon, urmat sau nu de numele unei unități geografice mai restrânse Mâcon-Villages Macvin du Jura Madiran Maranges Côte de Beaune sau Maranges Côtes de Beaune-Villages Maranges, urmat sau nu de numele unei unități geografice mai restrânse Marcillac Margaux Marsannay Maury Mazis-Chambertin Mazoyères-Chambertin Médoc Menetou Salon, urmat sau nu de numele unei unități geografice mai restrânse Mercurey Meursault sau Meursault Côte de Beaune sau Meursault Côte de Beaune-Villages Minervois Minervois-la-Livinière Mireval Monbazillac Montagne Saint-Émilion Montagny Monthélie sau Monthélie Côte de Beaune sau Monthélie Côte de Beaune-Villages Montlouis, urmat sau nu de „mousseux” sau „pétillant” Montrachet Montravel Morey-Saint-Denis Morgon Moselle Moulin-à-Vent Moulis Moulis-en-Médoc Muscadet Muscadet Coteaux de la Loire Muscadet Côtes de Grandlieu Muscadet Sèvre-et-Maine Musigny Néac Nuits Nuits-Saint-Georges Orléans Orléans-Cléry Pacherenc du Vic-Bilh Palette Patrimonio Pauillac Pécharmant Pernand-Vergelesses sau Pernand-Vergelesses Côte de Beaune sau Pernand-Vergelesses Côte de Beaune-Villages Pessac-Léognan Petit Chablis, urmat sau nu de numele unei unități geografice mai restrânse Pineau des Charentes Pinot-Chardonnay-Macôn Pomerol Pommard Pouilly Fumé Pouilly-Fuissé Pouilly-Loché Pouilly-sur-Loire Pouilly-Vinzelles Premières Côtes de Blaye Premières Côtes de Bordeaux, urmat sau nu de numele unei unități geografice mai restrânse Puisseguin Saint-Émilion Puligny-Montrachet sau Puligny-Montrachet Côte de Beaune sau Puligny-Montrachet Côte de Beaune-Villages Quarts-de-Chaume Quincy Rasteau Rasteau Rancio Régnié Reuilly Richebourg Rivesaltes, precedat sau nu de „Muscat de” Rivesaltes Rancio Romanée (La) Romanée Conti Romanée Saint-Vivant Rosé des Riceys Rosette Roussette de Savoie, urmat sau nu de numele unei unități geografice mai restrânse Roussette du Bugey, urmat sau nu de numele unei unități geografice mai restrânse Ruchottes-Chambertin Rully Saint Julien Saint-Amour Saint-Aubin sau Saint-Aubin Côte de Beaune sau Saint-Aubin Côte de Beaune-Villages Saint-Bris Saint-Chinian Sainte-Croix-du-Mont Sainte-Foy Bordeaux Saint-Émilion Saint-Emilion Grand Cru Saint-Estèphe Saint-Georges Saint-Émilion Saint-Jean-de-Minervois, precedat sau nu de „Muscat de” Saint-Joseph Saint-Nicolas-de-Bourgueil Saint-Péray Saint-Pourçain Saint-Romain sau Saint-Romain Côte de Beaune sau Saint-Romain Côte de Beaune-Villages Saint-Véran Sancerre Santenay sau Santenay Côte de Beaune sau Santenay Côte de Beaune-Villages Saumur Champigny Saussignac Sauternes Savennières Savennières-Coulée-de-Serrant Savennières-Roche-aux-Moines Savigny sau Savigny-lès-Beaune Seyssel Tâche (La) Tavel Thouarsais Touraine Amboise Touraine Azay-le-Rideau Touraine Mesland Touraine Noble Joue Touraine, urmat sau nu de „mousseux” sau „pétillant” Tursan Vacqueyras Valençay Vin d'Entraygues et du Fel Vin d'Estaing Vin de Corse, urmat sau nu de numele unei unități geografice mai restrânse Vin de Lavilledieu Vin de Savoie sau Vin de Savoie-Ayze, urmat sau nu de numele unei unități geografice mai restrânse Vin du Bugey, urmat sau nu de numele unei unități geografice mai restrânse Vin Fin de la Côte de Nuits Viré Clessé Volnay Volnay Santenots Vosne-Romanée Vougeot Vouvray, urmat sau nu de „mousseux” sau „pétillant” |

2. Vinuri de masă cu indicație geografică

Vin de pays de l'Agenais Vin de pays d'Aigues Vin de pays de l'Ain Vin de pays de l'Allier Vin de pays d'Allobrogie Vin de pays des Alpes de Haute-Provence Vin de pays des Alpes Maritimes Vin de pays de l'Ardèche Vin de pays d'Argens Vin de pays de l'Ariège Vin de pays de l'Aude Vin de pays de l'Aveyron Vin de pays des Balmes dauphinoises Vin de pays de la Bénovie Vin de pays du Bérange Vin de pays de Bessan Vin de pays de Bigorre Vin de pays des Bouches du Rhône Vin de pays du Bourbonnais Vin de pays du Calvados Vin de pays de Cassan Vin de pays Cathare Vin de pays de Caux Vin de pays de Cessenon Vin de pays des Cévennes, urmat sau nu de Mont Bouquet Vin de pays Charentais, urmat sau nu de Ile de Ré sau Ile d'Oléron sau Saint-Sornin Vin de pays de la Charente Vin de pays des Charentes-Maritimes Vin de pays du Cher Vin de pays de la Cité de Carcassonne Vin de pays des Collines de la Moure Vin de pays des Collines rhodaniennes Vin de pays du Comté de Grignan Vin de pays du Comté tolosan Vin de pays des Comtés rhodaniens Vin de pays de la Corrèze Vin de pays de la Côte Vermeille Vin de pays des coteaux charitois Vin de pays des coteaux d'Enserune Vin de pays des coteaux de Besilles Vin de pays des coteaux de Cèze Vin de pays des coteaux de Coiffy Vin de pays des coteaux Flaviens Vin de pays des coteaux de Fontcaude Vin de pays des coteaux de Glanes Vin de pays des coteaux de l'Ardèche Vin de pays des coteaux de l'Auxois Vin de pays des coteaux de la Cabrerisse Vin de pays des coteaux de Laurens Vin de pays des coteaux de Miramont Vin de pays des coteaux de Montélimar Vin de pays des coteaux de Murviel Vin de pays des coteaux de Narbonne Vin de pays des coteaux de Peyriac Vin de pays des coteaux des Baronnies Vin de pays des coteaux du Cher et de l'Arnon Vin de pays des coteaux du Grésivaudan Vin de pays des coteaux du Libron Vin de pays des coteaux du Littoral Audois Vin de pays des coteaux du Pont du Gard Vin de pays des coteaux du Salagou Vin de pays des coteaux de Tannay Vin de pays des coteaux du Verdon Vin de pays des coteaux et terrasses de Montauban Vin de pays des côtes catalanes Vin de pays des côtes de Gascogne Vin de pays des côtes de Lastours Vin de pays des côtes de Montestruc Vin de pays des côtes de Pérignan Vin de pays des côtes de Prouilhe Vin de pays des côtes de Thau Vin de pays des côtes de Thongue Vin de pays des côtes du Brian Vin de pays des côtes de Ceressou Vin de pays des côtes du Condomois Vin de pays des côtes du Tarn Vin de pays des côtes du Vidourle Vin de pays de la Creuse Vin de pays de Cucugnan Vin de pays des Deux-Sèvres Vin de pays de la Dordogne Vin de pays du Doubs Vin de pays de la Drôme Vin de pays Duché d'Uzès Vin de pays de Franche-Comté, urmat sau nu de Coteaux de Champlitte Vin de pays du Gard Vin de pays du Gers Vin de pays des Hautes-Alpes Vin de pays de la Haute-Garonne Vin de pays de la Haute-Marne Vin de pays des Hautes-Pyrénées Vin de pays d’Hauterive, urmat sau nu de Val d'Orbieu sau Coteaux du Termenès sau Côtes de Lézignan Vin de pays de la Haute-Saône Vin de pays de la Haute-Vienne Vin de pays de la Haute vallée de l'Aude Vin de pays de la Haute vallée de l'Orb Vin de pays des Hauts de Badens Vin de pays de l'Hérault Vin de pays de l'Ile de Beauté Vin de pays de l'Indre et Loire Vin de pays de l'Indre Vin de pays de l'Isère Vin de pays du Jardin de la France, urmat sau nu de Marches de Bretagne sau Pays de Retz Vin de pays des Landes Vin de pays de Loire-Atlantique Vin de pays du Loir et Cher Vin de pays du Loiret Vin de pays du Lot Vin de pays du Lot et Garonne Vin de pays des Maures Vin de pays de Maine et Loire Vin de pays de la Mayenne Vin de pays de Meurthe-et-Moselle Vin de pays de la Meuse Vin de pays du Mont Baudile Vin de pays du Mont Caume Vin de pays des Monts de la Grage Vin de pays de la Nièvre Vin de pays d'Oc Vin de pays du Périgord, urmat sau nu de Vin de Domme Vin de pays de la Petite Crau Vin de pays des Portes de Méditerranée Vin de pays de la Principauté d'Orange Vin de pays du Puy de Dôme Vin de pays des Pyrénées-Atlantiques Vin de pays des Pyrénées-Orientales Vin de pays des Sables du Golfe du Lion Vin de pays de la Sainte Baume Vin de pays de Saint Guilhem-le-Désert Vin de pays de Saint-Sardos Vin de pays de Sainte Marie la Blanche Vin de pays de Saône et Loire Vin de pays de la Sarthe Vin de pays de Seine et Marne Vin de pays du Tarn Vin de pays du Tarn et Garonne Vin de pays des Terroirs landais, urmat sau nu de Coteaux de Chalosse sau Côtes de L'Adour sau Sables Fauves sau Sables de l'Océan Vin de pays de Thézac-Perricard Vin de pays du Torgan Vin de pays d'Urfé Vin de pays du Val de Cesse Vin de pays du Val de Dagne Vin de pays du Val de Montferrand Vin de pays de la Vallée du Paradis Vin de pays du Var Vin de pays du Vaucluse Vin de pays de la Vaunage Vin de pays de la Vendée Vin de pays de la Vicomté d'Aumelas Vin de pays de la Vienne Vin de pays de la Vistrenque Vin de pays de l'Yonne |

GERMANIA

1. Vinuri de calitate produse într-o regiune determinată

Numele regiunilor determinate (urmate sau nu de numele unei subregiuni) | Subregiuni |

Ahr Baden Franken Hessische Bergstraße Mittelrhein Mosel-Saar-Ruwer sau Mosel sau Saar sau Ruwer Nahe Pfalz Rheingau Rheinhessen Saale-Unstrut Sachsen Württemberg | Walporzheim sau Ahrtal Badische Bergstraße Bodensee Breisgau Kaiserstuhl Kraichgau Markgräflerland Ortenau Tauberfranken Tuniberg Maindreieck Mainviereck Steigerwald Starkenburg Umstadt Loreley Siebengebirge Bernkastel Burg Cochem Moseltor Obermosel Saar Ruwertal Nahetal Mittelhaardt / Deutsche Weinstraße (Weinstrasse) Südliche Weinstraße (Weinstrasse) Johannisberg Bingen Nierstein Wonnegau Mansfelder Seen Schloß Neuenburg Thüringen Elstertal Meißen Bayerischer Bodensee Kocher-Jagst-Tauber Oberer Neckar Remstal-Stuttgart Württembergisch Unterland Württembergischer Bodensee |

2. Vinuri de masă cu indicație geografică

Landwein | Tafelwein |

Ahrtaler Landwein Badischer Landwein Bayerischer Bodensee-Landwein Landwein Main Landwein der Mosel Landwein der Ruwer Landwein der Saar Mecklenburger Landwein Mitteldeutscher Landwein Nahegauer Landwein Pfälzer Landwein Regensburger Landwein Rheinburgen-Landwein Rheingauer Landwein Rheinischer Landwein Saarländischer Landwein der Mosel Sächsischer Landwein Schwäbischer Landwein Starkenburger Landwein Taubertäler Landwein | Albrechtsburg Bayern Burgengau Donau Lindau Main Mosel Neckar Oberrhein Rhein Rhein-Mosel Römertor Stargarder Land |

GRECIA

1. Vinuri de calitate produse într-o regiune determinată

Regiuni determinate |

Denumirea în limba greacă | Transcrierea în limba engleză |

Σάμος Μοσχάτος Πατρών Μοσχάτος Ρίου – Πατρών Μοσχάτος Κεφαλληνίας Μοσχάτος Λήμνου Μοσχάτος Ρόδου Μαυροδάφνη Πατρών Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας Σητεία Νεμέα Σαντορίνη Δαφνές Ρόδος Νάουσα Ρομπόλα Κεφαλληνίας Ραψάνη Μαντινεία Μεσενικόλα Πεζά Αρχάνες Πάτρα Ζίτσα Αμύνταιο Γουμένισσα Πάρος Λήμνος Αγχίαλος Πλαγιές Μελίτωνα | Samos Moschatos Patra Moschatos Riou Patra Moschatos Kephalinia Moschatos Lemnos Moschatos Rhodos Mavrodafni Patra Mavrodafni Kephalinia Sitia Nemea Santorini Dafnes Rhodos Naoussa Robola Kephalinia Rapsani Mantinia Mesenicola Peza Archanes Patra Zitsa Amynteon Goumenissa Paros Lemnos Anchialos Slopes of Melitona |

2. Vinuri de masă cu indicație geografică

Denumirea în limba greacă | Transcrierea în limba engleză |

Ρετσίνα Μεσογείων, urmat sau nu de Αττικής Ρετσίνα Κρωπίας sau Ρετσίνα Κορωπίου, urmat sau nu de Αττικής Ρετσίνα Μαρκοπούλου, urmat sau nu de Αττικής Ρετσίνα Μεγάρων, urmat sau nu de Αττικής Ρετσίνα Παιανίας sau Ρετσίνα Λιοπεσίου, urmat sau nu de Αττικής Ρετσίνα Παλλήνης, urmat sau nu de Αττικής Ρετσίνα Πικερμίου, urmat sau nu de Αττικής Ρετσίνα Σπάτων, urmat sau nu de Αττικής Ρετσίνα Θηβών, urmat sau nu de Βοιωτίας Ρετσίνα Γιάλτρων, urmat sau nu de Ευβοίας Ρετσίνα Καρύστου, urmat sau nu de Ευβοίας Ρετσίνα Χαλκίδας, urmat sau nu de Ευβοίας Βερντεα Ζακύνθου Αγιορείτικος Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Αναβύσσου Αττικός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Βιλίτσας Τοπικός Οίνος Γρεβενών Τοπ