[pic] | COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE |

Bruxelles, 22.12.2009

COM(2009)695 final

R APORTUL COMISIEI CĂTRE CONSILIU, PARLAMENTUL EUROPEAN, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR

Raport privind evaluarea ex-post a programului Erasmus Mundus 2004-2008

CUPRINS

RAPORTUL COMISIEI CĂTRE CONSILIU, PARLAMENTUL EUROPEAN, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR Raport privind evaluarea ex-post a programului Erasmus Mundus 2004-2008 1

1. Introducere 3

2. Contextul evaluării externe 3

3. Evaluarea externă 4

3.1. Condițiile evaluării 4

3.2. Metodologia 4

3.3. Concluziile evaluatorului 4

3.3.1. Calitatea cursurilor Erasmus Mundus 4

3.3.2. Calitatea studenților și a cadrelor didactice universitare din cadrul programului Erasmus Mundus 5

3.3.3. Impactul asupra „ofertei” de învățământ superior în Europa 5

3.3.4. Impactul asupra cererii internaționale de învățământ superior european 6

3.3.5. Impactul asupra studenților și cadrelor didactice universitare 6

3.3.6. Durabilitate 7

3.3.7. Conceperea și structura programului 7

3.3.8. Gestionarea programului 8

3.3.9. Eficiența programului 8

4. Principalele recomandări în cadrul evaluării externe și observațiile Comisiei 8

4.1. Eficacitate 8

4.2. Durabilitate 10

4.3. Eficiența – conceperea și gestionarea programului 10

5. Concluziile comisiei 11

Anexe statistice referitoare la candidaturile depuse și selectate 12

RAPORTUL COMISIEI CĂTRE CONSILIU,PARLAMENTUL EUROPEAN, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR

Raport privind evaluarea ex-post a programului Erasmus Mundus 2004-2008

(Text cu relevanță pentru SEE )

1. INTRODUCERE

Prezentul raport este prezentat în temeiul articolului 12 din Decizia 2317/2003/CE[1] din 5 decembrie 2003 de stabilire a programului Erasmus Mundus, care prevede realizarea unei evaluări ex-post a programului care urmează a fi desfășurat. Acesta prezintă poziția Comisiei cu privire la principalele concluzii și recomandări ale evaluării ex-post, care se pot obține accesând link-ul: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm . Aceste concluzii și recomandări se bazează pe studii aprofundate realizate în rândul participanților la programul Erasmus Mundus și al principalelor părți interesate.

2. CONTEXTUL EVALUăRII EXTERNE

Programul Erasmus Mundus 2004-2008 a fost un program de cooperare și mobilitate în domeniul învățământului superior, al cărui scop a fost acela de a promova Uniunea Europeană ca centru de excelență pentru învățământ la nivel mondial. Acest program a vizat sprijinirea organizării unor cursuri de master europene de cea mai înaltă calitate și sporirea vizibilității și a atractivității învățământului superior european în țările terțe. Printre obiectivele strategice ale programului s-au numărat îmbunătățirea calității învățământului superior în Europa și promovarea înțelegerii interculturale prin cooperarea cu țările terțe.

Obiectivele specifice ale programului au fost: promovarea calității și a excelenței în învățământul superior european; încurajarea mobilității absolvenților licențiați și a cadrelor didactice universitare din țări terțe către UE; promovarea cooperării structurate cu instituțiile de învățământ superior din țările terțe; și îmbunătățirea profilului, vizibilității și accesibilității învățământului superior european la nivel mondial.

Programul 2004-2008 a inclus patru acțiuni principale: Acțiunea 1 – Cursuri de master Erasmus Mundus, cursuri integrate la nivel de master oferite de cel puțin trei universități din trei țări europene diferite; Acțiunea 2 – Burse Erasmus Mundus pentru studenți și cadre didactice universitare din țări terțe; Acțiunea 3 – Parteneriate cu instituții de învățământ superior din țări terțe, inclusiv burse pentru studenți și cadre didactice universitare din țări UE destinate sprijinirii mobilității către țări terțe; Acțiunea 4 – Proiecte de sporire a atractivității învățământului superior european la scară internațională.

3. EVALUAREA EXTERNă

3.1. Condițiile evaluării

Societatea ECOTEC Research and Consulting a fost solicitată să desfășoare evaluarea în temeiul contractului-cadru încheiat cu Comisia[2]. Evaluarea ex-post a avut ca obiect perioada 2004-2008, pe parcursul căreia au fost lansate o serie de cereri de propuneri în vederea punerii în aplicare a programului, acordându-se o atenție deosebită perioadei ulterioare evaluării intermediare a programului din 2006-2007. În timp ce cursurile de master Erasmus Mundus, bursele și „proiectele de atractivitate” (acțiunile 1, 2 și 4) au fost demarate în anul universitar 2004-2005, parteneriatele (acțiunea 3) au început un an mai târziu, în 2005-2006.

Obiectivele principale ale evaluării au fost evaluarea impactului primului program Erasmus Mundus și analizarea lecțiilor învățate pentru sprijinirea aplicării programului următor. Prin urmare, evaluarea s-a concentrat pe „eficacitatea” programului Erasmus Mundus – măsura în care programul a atins obiectivele stabilite la început. Pe lângă atenția arătată efectelor pe termen scurt și lung, evaluarea a analizat și „eficiența” cu care programul Erasmus Mundus a realizat aceste efecte[3] și durabilitatea pe termen lung a cursurilor pe care le-a sprijinit.

3.2. Metodologia

Metodologia a cuprins cercetarea literaturii de specialitate; o anchetă în rândul instituțiilor participante la cursurile de master Erasmus Mundus, parteneriate și proiectele de atractivitate (acțiunile 1, 3 și 4) și în rândul studenților și cadrelor didactice universitare participante din UE și țări terțe; precum și interviuri cu părțile interesate, inclusiv structurile naționale ale programului Erasmus Mundus și participanții la cele patru acțiuni ale programului. Au fost desfășurate vizite pentru studii de caz care acoperă 12 cursuri de master Erasmus Mundus (EMMC). Triangulația și verificările încrucișate ale datelor colectate au fost prezente pe tot parcursul analizei.

3.3. Concluziile evaluatorului

Bilanțul datelor colectate pentru evaluarea ex-post a programului Erasmus Mundus sugerează faptul că programul și-a dovedit eficiența în atingerea obiectivelor stabilite și a creat o valoare adăugată comunitară semnificativă. Programul Erasmus Mundus a reușit să adune laolaltă unele dintre cele mai bune instituții de învățământ superior din UE care să ofere 103 programe comune de master noi și inovatoare, care nu ar fi putut fi create în lipsa programului. Aceste programe de master sunt considerate a fi de înaltă calitate atât de cadrele universitare, cât și de foștii și actualii studenți ai programului Erasmus Mundus consultați pe parcursul evaluării, reușind, per ansamblu, să atragă un număr mare de candidaturi din partea studenților din țări terțe.

3.3.1. Calitatea cursurilor Erasmus Mundus

Datele culese în cadrul evaluării atestă înalta calitate a cursurilor de master sprijinite de program. Excelența instituțiilor implicate și a cadrelor lor rămâne un garant fundamental al calității academice. În timp ce distribuția geografică a instituțiilor participante a fost, în general, echilibrată, instituțiile din noile state membre au rămas insuficient reprezentate.

Nivelul academic ridicat și conținutul cursurilor au fost caracteristicile cel mai frecvent observate de coordonatorii de curs ca adăugând valoare în plus față de cursurile (interne) de master „principale” din aceeași disciplină. De asemenea, coordonatorii de curs și absolvenții au remarcat că mobilitatea integrată în cursurile Erasmus Mundus și „experiența interculturală” pe care o asigură reprezintă componente importante ale valorii lor adăugate.

În general, calitatea sprijinului acordat studenților și unităților academice a fost considerată de către studenți ca fiind ridicată. Cu toate acestea, evaluarea sugerează că, în anumite cazuri, se putea face mai mult pentru îmbunătățirea coerenței dintre programele de învățământ predate în cadrul diferitelor instituții participante și diferitele metode de formare oferite studenților. Un număr mai mare de formate structurate, cu cursuri comune și un număr limitat de direcții de studiu, poate facilita integrarea cursurilor.

3.3.2. Calitatea studenților și a cadrelor didactice universitare din cadrul programului Erasmus Mundus

Cu puține excepții, cursurile Erasmus Mundus au reușit să atragă un număr mare de candidați din țări terțe. Cu toate acestea, cursurile au întâmpinat deseori dificultăți în ceea ce privește recrutarea numărului preconizat de studenți din UE. Această situație s-a datorat de multe ori taxelor percepute de cursuri (care pot depăși valoarea taxelor programelor „naționale”) și absenței burselor pentru studenții din UE în cadrul programului 2004-2008.

Datele culese în cadrul evaluării sugerează că, în ansamblu, nivelul academic al studenților selectați pentru cursurile Erasmus Mundus este unul ridicat. Un procent de 55% dintre coordonatorii și partenerii care au răspuns la sondajul online au afirmat că nivelul academic mediu al studenților Erasmus Mundus s-a situat „net deasupra” nivelului mediu al studenților la nivel de master din cadrul catedrelor lor.

Finanțările suplimentare pentru selecția orientată a studenților din anumite țări și regiuni geografice ca parte a acțiunii 2 („ferestrele”) nu au fost întotdeauna utilizate în conformitate cu obiectivul principal al programului în ceea ce privește excelența academică. Într-un număr limitat de cazuri, există date potrivit cărora principalul criteriu geografic introdus de „ferestre” a determinat selectarea unor studenți cu un nivel academic inferior mediei.

Datele culese în cadrul evaluării indică faptul că nivelul academic general al cadrelor didactice universitare sprijinite prin acțiunea 2 a fost unul ridicat. Cu toate acestea, peste 75% dintre cadrele didactice universitare care au beneficiat de sprijin au fost bărbați. Acest nivel pare să fie disproporționat, chiar și în cazul în care se ține seama de posibila variație a profilului cadrelor universitare din diferite discipline în sensul procentului dintre bărbați și femei.

3.3.3. Impact ul asupra „ofertei” de învățământ superior în Europa

Programul Erasmus Mundus a îmbogățit oferta preexistentă de învățământ la nivel de master din UE atât din punct de vedere cantitativ, cât și calitativ. Noile cursuri organizate au fost, în general, suplimentare ofertei existente a învățământului superior, fiind păstrate în paralel și cursurile „interne”. De asemenea, programul a sporit și calitatea generală prin crearea unui nou tip de cursuri de calitate superioară, rareori întâlnit anterior demarării programului.

Pe lângă impactul direct al creării de noi cursuri, datele culese în cadrul evaluării ilustrează faptul că programul Erasmus Mundus a avut un impact suplimentar, indirect asupra catedrelor și instituțiilor participante. În special, procesul introducerii și aplicării unor cursuri comune pare să fi consolidat un proces dublu de „europenizare” a ofertei (întrucât instituțiile de învățământ din diferite țări au colaborat) și de „internaționalizare” a cererii (întrucât instituțiile au urmărit să atragă un număr mai mare de studenți din străinătate și să răspundă cerințelor acestora).

Evaluarea a constatat că, în general, programul Erasmus Mundus a contribuit în mod pozitiv la atingerea obiectivelor strategice ale UE în domeniul învățământului superior. În special, caracterul integrat, transnațional al cursurilor a impus instituțiilor participante să se implice direct, concentrându-se asupra aplicării aspectelor Procesului de la Bologna, în special Sistemul european de credite transferabile. Aceasta a sporit și conștientizarea reciprocă în cadrul comunității academice în ceea ce privește caracteristicile și funcționarea sistemelor de învățământ superior din alte state membre.

Experiența acumulată într-un număr de cursuri demonstrează că, în domeniul diplomelor (titlurilor) comune, sunt necesare activități suplimentare pentru înlăturarea obstacolelor din legislația națională care împiedică acreditarea diplomelor comune. Nivelul sporit de asigurare a calității comune și de recunoaștere reciprocă a diplomelor comune poate contribui la dezvoltarea în continuare a Spațiului european de învățământ superior.

3.3.4. Impact ul asupra cererii internaționale de învățământ superior european

Există date care atestă faptul că programul Erasmus Mundus a determinat creșterea numărului de studenți din țări terțe înscriși la diferite catedre și instituții, deși această tendință nu este raportată la nivel global, fiind posibil ca anumiți studenți din țări terțe, care ar fi venit oricum în Europa, să fi optat pentru cursuri Erasmus Mundus. În niciunul dintre cazurile analizate în cadrul evaluării nu au fost disponibile date consolidate cu privire la numărul de studenți din țări terțe înscriși la instituții individuale, în ciuda faptului că aceste date ar constitui un mijloc neprețuit de explorare a efectelor cantitative ale unor programe precum Erasmus Mundus.

Mulți dintre reprezentanții de curs consultați pe parcursul evaluării au remarcat faptul că programul Erasmus Mundus a permis catedrelor lor să atragă studenți originari din mai multe țări terțe, depășind, astfel, metodele tradiționale de recrutare.

3.3.5. Impactul asupra studenților și cadrelor didactice universitare

Rezultatele obținute prin Studiul de impact asupra absolvenților arată că, în general, absolvenții programului Erasmus Mundus consideră că au dobândit competențe și experiențe prețioase și relevante de la cursuri. Cu toate acestea, deși datele disponibile cu privire la evoluția academică sau profesională pe termen lung a absolvenților după terminarea cursurilor sunt în general pozitive, ele sunt neconcludente în prezent.

Rezultatele sondajului online efectuat în rândul cadrelor didactice universitare care au beneficiat de un sprijin în cadrul acțiunii 2 arată faptul că programul Erasmus Mundus i-a ajutat să-și consolideze propriile rețele (asociate cercetării) și să-și îmbunătățească cunoștințele și înțelegerea în ceea ce privește învățământul superior din UE. Se pare că impactul personal al participării în cadrul programului și impactul asupra catedrelor-gazdă și a cursurilor este sporit în cazul în care cadrele didactice universitare sunt direct implicate în susținerea cursurilor – ceea ce nu a fost întotdeauna valabil.

3.3.6. Durabilitate

Evaluarea a dovedit faptul că majoritatea coordonatorilor și a partenerilor implicați în prezent în programul Erasmus Mundus nu întrevăd continuarea cursurilor în care sunt implicați în forma lor actuală în lipsa unei finanțări europene permanente.

Venite din partea beneficiarilor de finanțări europene, aceste concluzii nu sunt poate surprinzătoare, în special în țările în care sistemele de învățământ superior se confruntă cu limitări drastice ale surselor de finanțare. Cu toate acestea, având în vedere că durabilitatea pe termen lung a programului Erasmus Mundus este posibil să impună reducerea nivelului de finanțare europeană acordată burselor asociate cursurilor individuale, este evident că trebuie găsite soluții altele decât „status quo-ul”, dacă se urmărește continuarea multor cursuri Erasmus Mundus.

În principiu, calitatea excelentă la nivel internațional a cursurilor ar trebui să permită celor mai bune dintre acestea să recruteze studenți cu nivel ridicat de pregătire și mijloace de autofinanțare din țări terțe, în special deoarece tradiția de a plăti pentru un învățământ de înaltă calitate este mult mai împământenită în afara UE decât în interiorul ei. Dacă programul Erasmus Mundus a sprijinit probabil un număr mare de studenți care nu și-ar fi putut permite altfel să studieze în Europa, este la fel de probabil că programul a sprijinit și studenți care și-ar fi putut achita cel puțin parțial costul studiilor.

Deși procesul diversificării surselor de finanțare a studenților este deja inclus în proiectul noului program Erasmus Mundus, evaluarea sugerează că trebuie sporită conștientizarea responsabililor de cursuri cu privire la necesitatea îmbunătățirii autofinanțării și a surselor alternative de finanțare.

3.3.7. Conceperea și structura programului

În timp ce evaluarea a ajuns la concluzia că cursurile de master din cadrul acțiunii 1 și bursele pentru studenți din cadrul acțiunii 2 au fost clar complementare, colaborând în mod eficient, datele referitoare la eficacitatea burselor pentru cadrele didactice universitare din cadrul acțiunii 2, a parteneriatelor din cadrul acțiunii 3 și a proiectelor din cadrul acțiunii 4 sunt mai puțin convingătoare.

Impactul finanțării pentru cadrele didactice universitare din cadrul acțiunii 2 privind calitatea cursurilor nu a fost întotdeauna evident. Contribuția finanțării în temeiul acestei acțiuni este posibil a fi sporită atunci când cadrele didactice universitare sunt angajate anume pentru a contribui la cursul în cauză (mai ales prin predare).

Deși acțiunea 3 a adăugat, în anumite cazuri, o dimensiune suplimentară prețioasă cursurilor Erasmus Mundus, activitățile de parteneriat au fost adesea insuficient integrate în cursurile de care sunt legate, iar acțiunea, per ansamblu, a atras mai puțini participanți decât se preconizase. Acest aspect a fost soluționat în noul program Erasmus Mundus prin acordarea unei posibilități instituțiilor din țări terțe de a deveni parteneri cu drepturi depline ai consorțiului.

Evaluatorii au fost de părere că, în timp ce acțiunea 4 a sprijinit o serie de proiecte interesante și posibil eficiente, finanțarea acordată acțiunii a fost distribuită prea sumar între multe proiecte cu obiective diferite. Acțiunea 4 ar fi putut fi mai eficientă dacă resursele s-ar fi concentrat asupra unui număr mai limitat de proiecte mai ample.

3.3.8. Gestionarea programului

Procedurile de gestionare a programului Erasmus Mundus au fost considerate ca fiind corespunzătoare și, în general, eficiente. În special, beneficiarii programului nu au raportat dificultăți majore în ceea ce privește procedurile de selecție și de monitorizare a programului. Evaluatorii consideră, cu toate acestea, că, fără eforturi suplimentare considerabile, calitatea datelor consolidate de monitorizare pentru program ar putea fi îmbunătățită. În special, ar fi necesare date mai complete privind numărul de studenți și rata de absolvire/finalizare, deoarece sunt indicatori simpli, dar prețioși ai „rezultatelor”.

3.3.9. Eficiența programului

Evaluatorii consideră că programul a atins, per ansamblu, un grad ridicat de eficiență. În special, sumele relativ modeste alocate consorțiilor Erasmus Mundus pentru administrarea cursurilor par să fi avut un efect de pârghie, deoarece în punerea în aplicare a acestora au fost investite resurse suplimentare considerabile (în special timpul personalului administrativ).

Având în vedere procentul ridicat de studenți Erasmus Mundus înscriși la cursurile individuale care beneficiază de burse integrale, eficiența globală poate fi îmbunătățită prin depunerea eforturilor necesare asigurării unui număr mai mare de studenți la cursuri care să fie sprijiniți din alte surse de finanțare.

4. PRINCIPALELE RECOMANDăRI ÎN CADRUL EVALUăRII EXTERNE șI OBSERVAțIILE COMISIEI

Principalele recomandări ale evaluatorului sunt prezentate în caractere aldine, în timp ce răspunsurile Comisiei sunt prezentate în caractere italice.

4.1. Eficacitate

Recomandarea 1

Factorii care explică permanenta „reprezentare insuficientă” a instituțiilor din noile state membre în cadrul programului Erasmus Mundus ar trebui explorați mai mult și, în sfera de competență a UE în domeniu, ar trebui adoptate măsuri corespunzătoare pentru soluționarea problemelor identificate.

Comisia se declară de acord cu această recomandare. Pentru a crește gradul de participare a țărilor UE mai puțin reprezentate în program, Comisia sprijină un proiect în cadrul acțiunii 3 (coordonat de Structura națională din Slovacia), al cărui scop este acela de a difuza informații referitoare la participarea și la oferirea de sprijin potențialilor participanți din noi state membre. Evaluarea impactului acestui proiect va fi posibilă în vara anului 2010.

Recomandarea 2

Pe parcursul monitorizării continue a cursurilor Erasmus Mundus, ar trebui să se acorde o atenție deosebită nivelului de integrare în programa de învățământ și în direcțiile de studiu oferite.

Comisia salută această recomandare ca o metodă de promovare a importanței integrării. Pe viitor, candidaților ar trebui să li se solicite să explice și să dovedească mai clar nivelul de integrare al cursului lor, iar evaluatorilor de propuneri ar trebui să li se solicite să acorde o atenție deosebită analizei mecanismelor de integrare și de mobilitate.

Recomandarea 3

Deși bursele acordate studenților din UE au fost introduse în cadrul noului program Erasmus Mundus în vederea creșterii procentului de studenți din UE în cadrul cursurilor Erasmus Mundus, ratele efective de înscriere și numărul studenților din UE selectați ar trebui să fie monitorizate îndeaproape pe parcursul punerii în aplicare a programului.

Comisia este de acord cu această recomandare și va monitoriza îndeaproape ratele de înscriere și de selecție ale studenților din UE, la fel cum a procedat până acum cu studenții din țări terțe. Aceste informații sunt esențiale pentru ca viitoarea aplicare a programului să fie cât mai eficientă posibil.

Recomandarea 4

În cadrul noului program Erasmus Mundus, consorțiilor ar trebui să li se solicite să acorde o atenție mai mare proporției dintre femei și bărbați în rândul cadrelor didactice universitare care beneficiază de sprijin în cadrul cursului lor de master .

În principiu, Comisia se declară de acord cu această recomandare și va depune toate eforturile necesare creșterii conștientizării acestei probleme în rândul participanților la program.

Recomandarea 5

În vederea monitorizării impactului programului Erasmus Mundus asupra numărului de studenți cu nivel ridicat de pregătire din țări terțe care vin în Europa, sunt necesare date îmbunătățite. Prin urmare, instituțiilor participante ar trebui să li se solicite să furnizeze date cu privire la numărul total de studenți din țări terțe pe care îi recrutează pentru a permite efectuarea unei analize mai sistematice a impactului programului în acest sens.

Comisia salută această recomandare, care va fi utilizată pentru stimularea instituțiilor participante în a furniza informații statistice mai actualizate și mai precise cu privire la numărul și la performanțele studenților lor. Aceste informații ar trebui puse la dispoziție prin intermediul bazei de date existente a studenților (gestionată de Agenția Executivă), care ar trebui să fie cât mai ușor de utilizat.

Recomandarea 6

Studiul de impact asupra absolvenților ar trebui desfășurat și în anii următori, utilizând un chestionar mai sistematic, dar mai scurt, adaptat pentru măsurarea impactului pe termen lung al programului asupra studenților participanți.

Comisia se declară de acord cu această recomandare. Studiul de impact asupra absolvenților reprezintă un instrument-cheie pentru înțelegerea și interpretarea tendințelor trecute și viitoare ale programului. În prezent, se poartă discuții cu contractantul responsabil pentru acest studiu pentru a conveni asupra unui chestionar mai eficace pentru studenți și absolvenți.

4.2. Durabilitate

Recomandarea 7

Pentru a asigura durabilitatea celor mai bune cursuri Erasmus Mundus, maximizând, în același timp, impactul generat de finanțările europene, programul Erasmus Mundus ar trebui să se detașeze de situația actuală în care majoritatea covârșitoare a studenților din țări terțe din cadrul cursurilor Erasmus Mundus beneficiază de o bursă integrală. Cursurile existente ar trebui încurajate mai mult să se îndrepte către un sistem mai diferențiat de sprijinire a studenților, un număr mai mare de studenți beneficiind de finanțări din alte surse decât bursele Erasmus Mundus.

Comisia este de acord cu necesitatea asigurării durabilității cursurilor Erasmus Mundus și a accentuat puternic acest aspect în prima cerere a noului program. Cu toate acestea, Comisia consideră că este necesar să se reflecteze mai mult asupra viitorului sistemului de burse. Spre exemplu, acesta se poate separa pe viitor de sprijinul acordat cursurilor excelente, bursele fiind acordate în funcție de capacitatea cursurilor de a atrage studenți.

Recomandarea 8

Acțiunea 3 a noului program Erasmus Mundus ar trebui să adopte o abordare mai strategică decât cea din cadrul acțiunii 4 a programului anterior, finanțând un număr limitat de proiecte în domenii prioritare clar stabilite și încurajând activitățile de formare de „clustere”. Ar trebui asigurată o publicitate orientată și consolidată pentru cursurile Erasmus Mundus, în special în cadrul instituțiilor de învățământ superior de elită din țările terțe cu venituri mari și medii și din Europa, pentru încurajarea cererii (autofinanțate) pentru cursurile Erasmus Mundus.

Comisia împărtășește preocuparea evaluatorilor în ceea ce privește lipsa unei metode strategice precise în stabilirea obiectivelor specifice din cadrul acțiunii 3. În acest an, Comisia a decis să evite organizarea unei cereri deschise de propuneri și să lanseze, pentru prima dată, o cerere de formare de„clustere”, cu scopul de a valorifica pe cât posibil proiectele anterioare din cadrul acțiunii 4. Mai mult decât atât, viitoarele cereri de propuneri se vor concentra asupra unui număr limitat de domenii prioritare. Comisia va continua, de asemenea, să finanțeze anumite acțiuni din Proiectul de promovare globală a Erasmus Mundus, pentru a contribui la promovarea învățământului superior european la nivel mondial.

4.3. Eficiența – conceperea și gestionarea programului

Recomandarea 9

În contextul noului program Erasmus Mundus, cadrelor didactice universitare aflate în vizită ar trebui să li se solicite să contribuie direct la cursul pentru care primesc subvenția Erasmus Mundus, pentru a spori calitatea cursului în cauză.

Comisia consideră interesantă această recomandare. Până în prezent, bursele acordate cadrelor didactice universitare aveau drept scop principal desfășurarea de activități de predare sau de cercetare legate de curs. O contribuție directă la curs ar putea implica o participare anterioară a cadrelor didactice universitare la stabilirea programei de învățământ. Anumite cursuri pot necesita deja o contribuție directă, caz în care această bună practică ar putea fi făcută cunoscută și altor consorții.

Recomandarea 10

Ar trebui revizuite formatele de prezentare ale rapoartelor intermediare și finale pentru cursurile Erasmus Mundus, pentru a asigura colectarea unor date complete cu privire la numărul de studenți (din UE și din țări terțe) și la ratele de absolvire.

În ceea ce privește recomandarea 5, Comisia împărtășește opinia potrivit căreia cursurile ar trebui stimulate pentru a furniza informații statistice mai actualizate și mai precise cu privire la numărul și la performanțele studenților lor. În special, ar trebui declarate ratele de absolvire pentru a permite o analiză mai transparentă a succesului cursului.

5. CONCLUZIILE COMISIEI

Comisia împărtășește aprecierea globală a evaluatorilor potrivit căreia programul Erasmus Mundus a contribuit substanțial la internaționalizarea învățământului superior european. Programul rămâne un instrument relevant pentru a ajuta instituțiile europene de învățământ superior să facă față provocărilor, în special în actualul climat economic mondial, și trezește un grad ridicat de entuziasm în rândul coordonatorilor, partenerilor, studenților și cadrelor didactice universitare. Rezultatele evaluării arată că Erasmus Mundus continuă să-și îndeplinească obiectivele politice și operaționale, precum și obiectivele articolului 149 din tratat.

Calitatea fundamentală a cursurilor de master Erasmus Mundus, a instituțiilor din spatele acestora și a studenților și cadrelor universitare pe care îi/le atrag este esențială pentru dezvoltarea și siguranța viitoare a programului. Comisia salută concluziile pozitive ale evaluatorului în acest sens și a insistat mai mult asupra rolului asigurării calității în cadrul noului program Erasmus Mundus.

Noul program a fost conceput astfel încât să nu mai prezinte anumite deficiențe structurale identificate în programul 2004-2008, oferind burse studenților din UE și oferind instituțiilor din țări terțe posibilitatea de a participa în calitate de parteneri cu drepturi depline la programele comune, spre exemplu. Comisia ia notă de concluziile acestei evaluări, identificând aspectele care necesită îmbunătățiri, și va ține seama de acestea pe parcursul perioadei rămase din programul 2009-2013.

ANEXE STATISTICE REFERITOARE LA CANDIDATURILE DEPUSE șI SELECTATE

Țările UE + AELS/SEE | Număr de candidaturi introduse de instituții de învățământ superior care propun cursuri de master Erasmus Mundus (1) | Număr de candidaturi introduse de instituții de învățământ superior care propun cursuri de master Erasmus Mundus care au fost selectate (1) | Număr de instituții de învățământ superior participante la cursuri de master selectate în cadrul Erasmus Mundus |

Austria | 32 | 7 | 4 |

Belgia | 133 | 21 | 7 |

Bulgaria | 2 | 0 | 0 |

Cipru | 1 | 0 | 0 |

Republica Cehă | 56 | 9 | 4 |

Danemarca | 72 | 14 | 7 |

Estonia | 25 | 3 | 2 |

Finlanda | 59 | 11 | 5 |

Franța | 465 | 65 | 49 |

Germania | 320 | 54 | 33 |

Grecia | 43 | 5 | 4 |

Ungaria | 74 | 10 | 4 |

Irlanda | 44 | 6 | 5 |

Italia | 361 | 44 | 26 |

Letonia | 21 | 0 | 0 |

Lituania | 35 | 2 | 2 |

Luxemburg | 7 | 1 | 1 |

Malta | 17 | 1 | 1 |

Țările de Jos | 162 | 29 | 14 |

Polonia | 123 | 16 | 8 |

Portugalia | 170 | 26 | 11 |

România | 14 | 0 | 0 |

Slovacia | 14 | 1 | 1 |

Slovenia | 24 | 3 | 2 |

Spania | 464 | 62 | 27 |

Suedia | 140 | 22 | 11 |

Regatul Unit | 257 | 42 | 28 |

Islanda | 5 | 0 | 0 |

Liechtenstein | 0 | 0 | 0 |

Norvegia | 63 | 14 | 9 |

Total | 3 195 | 468 | 265 |

Țările UE + AELS/SEE | Număr de candidaturi introduse de instituții de învățământ superior care propun proiecte în cadrul acțiunii 4 a programului Erasmus (1) | Număr de candidaturi introduse de instituții de învățământ superior care propun proiecte în cadrul acțiunii 4, care au fost selectate (1) | Număr de instituții de învățământ superior participante la proiectele selectate în cadrul acțiunii 4 a programului Erasmus Mundus |

Austria | 41 | 8 | 6 |

Belgia | 84 | 18 | 16 |

Bulgaria | 18 | 2 | 2 |

Cipru | 5 | 2 | 2 |

Republica Cehă | 27 | 4 | 3 |

Danemarca | 22 | 6 | 4 |

Estonia | 20 | 5 | 5 |

Finlanda | 53 | 17 | 12 |

Franța | 135 | 26 | 20 |

Germania | 108 | 16 | 10 |

Grecia | 27 | 5 | 3 |

Ungaria | 41 | 4 | 2 |

Irlanda | 11 | 3 | 3 |

Italia | 144 | 15 | 12 |

Letonia | 11 | 3 | 2 |

Lituania | 23 | 4 | 3 |

Luxemburg | 2 | 0 | 0 |

Malta | 9 | 3 | 1 |

Țările de Jos | 73 | 14 | 9 |

Polonia | 60 | 12 | 9 |

Portugalia | 55 | 10 | 7 |

România | 31 | 3 | 3 |

Slovacia | 30 | 6 | 3 |

Slovenia | 17 | 1 | 1 |

Spania | 133 | 32 | 18 |

Suedia | 51 | 11 | 8 |

Regatul Unit | 99 | 22 | 15 |

Islanda | 2 | 2 | 1 |

Liechtenstein | 1 | 1 | 1 |

Norvegia | 24 | 11 | 9 |

Total | 1 357 | 266 | 190 |

Număr de candidaturi primite de la studenți | Număr de burse Erasmus Mundus acordate | Număr de burse acordate pentru “Ferestre” | Număr total de burse acordate |

2004-05 | nu există | 140 | 0 | 140 |

2005-06 | 3 030 | 455 | 353 | 808 |

2006-07 | 5 500 | 741 | 636 | 1 377 |

2007-08 | 12 766 | 1 196 | 629 | 1 825 |

2008-09 | 18 820 | 1 957 | 74 | 2 031 |

Total | 40 116 | 4 489 | 1692 | 6 181 |

[1] JO L 345, 31.12.2003.

[2] Contractul-cadru pentru evaluarea, serviciile asociate evaluării și sprijinul evaluării impactului (EAC/03/06 – Reînnoirea 1).

[3] Măsura în care efectele programului au fost atinse la costuri rezonabile.