RO EN EN EN EN Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 66/1

Raport al Comisiei în conformitate cu articolul 28 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 980/2005 al Consiliului din 27 iunie 2005 de aplicare a unui sistem de preferințe tarifare generalizate

(2008/C 66/01)

CUPRINS

1. INTRODUCERE

1.1. Prezentare generală

1.2. Metodologie și terminologie

2. ANALIZA EVOLUȚIEI IMPORTURILOR PREFERENȚIALE

2.1. Regimul general

2.1.1 Aria de acoperire a regimului general

2.1.2. Rata de utilizare a regimului general

2.1.3. Promovarea din cadrul regimului general

2.2. Regimul special SPG+

2.2.1. Aria de acoperire a regimului SPG+

2.2.2. Rata de utilizare a regimului SPG+

2.2.3. Promovarea din cadrul regimul SPG+

2.3. Inițiativa „Totul, cu excepția armelor”

2.3.1. Aria de acoperire a regimului pentru țările cel mai puțin dezvoltate (LDC).

2.3.2. Rata de utilizare a regimului EBA

2.3.3. Promovarea din cadrul regimului EBA

3. MARJE PREFERENȚIALE ÎN CADRUL SPG

4. IMPACTUL ASUPRA BUGETULUI COMUNITAR

5. CONCLUZIE

ANNEX I: Beneficiary Countries under all GSP Arrangements

ANNEX II: Variation of Preferential Imports of the GSP

ANNEX III: Countries/Sectors Graduated from the General Arrangement

ANNEX IV: GSP — Statistics for All Beneficiary Countries

1. INTRODUCERE

1.1. Prezentare generală

Sistemul de preferințe generalizate (SPG) al Uniunii Europene (UE) este cel mai vechi și cel mai generos dintre toate sistemele de preferințe puse în aplicare de către țările dezvoltate, facilitând schimburile comerciale pentru 178 de țări în curs de dezvoltare. Obiectivul său este de a ajuta țările în curs de dezvoltare să reducă sărăcia, precum și să promoveze dezvoltarea durabilă și buna guvernare, contribuind la crearea de venituri prin integrarea în comerțul internațional, datorită unui acces mai bun la piața UE.

Aceste obiective trebuie să fie susținute fie printr-un acces total scutit de taxe al produselor la piața unică, fie prin aplicarea de reduceri tarifare pentru exporturile către această piață.

Pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și 31 decembrie 2008, sistemul reînnoit prevede trei tipuri de regimuri pentru beneficiarii săi: în primul rând, regimul general, în al doilea rând, regimul special în favoarea dezvoltării durabile și a bunei guvernări și, în al treilea rând, regimul în favoarea țărilor cel mai puțin dezvoltate (LDC – „least developed countries”), inițiativă cunoscută sub numele de „Totul, cu excepția armelor” (EBA – „Everything but Arms”).

Punerea în aplicare a SPG al UE (1) se realizează prin cicluri de zece ani, pentru a asigura o mai mare continuitate, precum și o mai bună stabilitate a sistemului. Orientările cele mai recente pentru perioada 2006-2015 au fost adoptate în 2004 (2).

În cadrul regimului general, care acoperă aproximativ 6 400 de produse din circa 10 000 de linii tarifare ale UE, produsele care nu sunt sensibile (puțin peste 3 200, adică reprezentând ușor peste jumătate din produsele acoperite) se bucură de un acces scutit de taxe vamale, în timp ce produsele sensibile (puțin sub 3 200 de linii tarifare, împărțite între produse agricole, textile, îmbrăcăminte, confecții, covoare și încălțăminte) beneficiază de o reducere tarifară de 3,5 puncte procentuale a taxelor ad valorem în raport cu tariful națiunii celei mai favorizate (NMF), precum și de o reducere de 30 % a taxelor specifice (cu câteva excepții) (3). Pentru textile și îmbrăcăminte, reducerea este de 20 % din taxa vamală ad valorem a NMF (4).

Regimul în favoarea dezvoltării durabile și a bunei guvernări (SPG+) permite intrarea scutită de taxe vamale pe piața UE a tuturor mărfurilor acoperite de sistemul general SPG (5). În prezent, regimul SPG+ cuprinde 15 țări: patru țări din Comunitatea Andină (Bolivia, Columbia, Ecuador și Peru), șase țări din America Centrală (Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua, Panama și Venezuela), două țări din Europa de Est (Republica Moldova și Georgia) și două țări din Asia (Sri Lanka și Mongolia).

Regulamentul SPG precedent prevedea un regim special pentru țările cel mai puțin dezvoltate, în cadrul căruia aceste țări beneficiau practic de aceleași preferințe ca și cele acordate în cadrul Acordului de la Lomé țărilor din zona ACP. În februarie 2001 (6), punerea în aplicare a inițiativei „Totul, cu excepția armelor” a permis lărgirea gamei de produse acoperite de acest regim special, prin includerea a 926 de noi linii tarifare (7). În prezent, inițiativa „Totul, cu excepția armelor” acordă celor 50 de țări cel mai puțin dezvoltate acces scutit de taxe vamale la piața UE pentru toate produsele, cu excepția armelor și a munițiilor, precum și 41 de linii tarifare de produse agricole, în principal orez și zahăr, care vor fi liberalizate în 2009.

Obiectivul de a concentra SPG asupra țărilor care au cel mai mult nevoie de acesta este gestionat prin „promovarea” celor mai competitive sectoare de produse ale anumitor beneficiari. Având în vedere nivelul lor înalt de competitivitate, nu mai există niciun motiv pentru a continua să profite de tarife preferențiale. Se aplică, astfel, tarifele NMF ale OMC. Promovarea din cadrul sistemului SPG reprezintă semnul că acest sistem a sprijinit cu succes integrarea unei anumite țări și a unei anumite secțiuni de produse în comerțul internațional, prin dobândirea competitivității.

În conformitate cu articolul 28 din Regulamentul (CE) nr. 980/2005 al Consiliului, Comitetului pentru preferințe generalizate i se solicită să examineze:

„efectele sistemului pe baza unui raport al Comisiei privind perioada de la 1 ianuarie 2006. Respectivul raport cuprinde toate regimurile preferențiale prevăzute la articolul 1 alineatul (2) și se prezintă în timp util pentru examinarea regulamentului următor”.

Prezentul raport examinează toate cele trei regimuri SPG. Acesta acoperă o perioadă de trei ani cuprinsă între 1 ianuarie 2004 și 31 decembrie 2006, deși o atenție deosebită este acordată anilor 2005 și 2006, atunci când noul SPG a intrat în vigoare.

1.2. Metodologie și terminologie

Anumite țări beneficiare ale SPG pot, de asemenea, beneficia de alte regimuri preferențiale, precum Acordul de la Cotonou sau un acord bilateral de liber schimb. Deoarece statisticile în materie de importuri nu furnizează întotdeauna informații clare asupra naturii preferințelor care au fost efectiv utilizate pentru importurile specifice, ar fi important să se analizeze rata globală de utilizare a preferințelor. Având în vedere faptul că Acordul de la Cotonou sau acordurile bilaterale de liber schimb merg mai departe, în termeni de acoperire și de profunzime a preferințelor, decât regimul general SPG, țările care beneficiau de aceste regimuri, respectiv în cadrul Acordului de la Cotonou, nu au avut interesul să treacă la regimurile SPG. Astfel, ratele de utilizare ale SPG pot fi influențate în jos.

Raportul examinează importurile preferențiale de la 107 beneficiari (8), și anume:

— 42 de țări care beneficiază de regimul general,

— 50 de țări cel mai puțin dezvoltate,

— 15 țări care beneficiază de regimul special în favoarea dezvoltării durabile și a bunei guvernări.

Volumul total de importuri acoperite de aceste țări este de 90 %.

Pentru a analiza acoperirea celor trei regimuri, raportul a luat în considerare numai anii 2005 și 2006, deoarece informațiile furnizate pentru anul 2004 ar fi fost redundante.

Calculul marjei preferențiale medii a fost realizat pe o bază teoretică, adăugând marja preferențială atribuită fiecărei linii tarifare în cadrul fiecărui regim și împărțind marja preferențială totală obținută la numărul total de linii tarifare prevăzute în regimul respectiv. Urmând această metodologie, am încercat să eliminăm toate distorsiunile posibile determinate de introducerea volumului de schimburi comerciale. Într-adevăr, volumul de schimburi comerciale ar putea influența rezultatul către regimul care utilizează cel mai mare număr de linii tarifare și/sau cel mai mare volum de schimburi prevăzut de fiecare linie tarifară.

În plus, în momentul calculării marjei preferențiale medii, se face referire exclusiv la tarifele aplicate, fără a efectua nicio conversiune a taxelor specifice asupra produselor în echivalenți tarifari.

Importuri eligibile: importuri de produse pentru care țara de origine are dreptul de a beneficia de tratamentul preferențial al SPG.

Importuri preferențiale: importuri de produse pentru care tratamentul preferențial al SPG a fost efectiv solicitat.

Rata de utilizare: raportul între importurile preferențiale și importurile eligibile. Acesta indică partea reprezentată de importurile pentru care au fost efectiv solicitate preferințe tarifare în volumul total de importuri pentru care aceste preferințe sunt disponibile.

„Pierdere” de venituri: pierderea potențială de venituri vamale ale UE datorită aplicării preferințelor, presupunând că schimburile comerciale ar rămâne neschimbate în cazul absenței preferințelor.

Marjă preferențială: diferența între tariful NMF și tariful preferențial exprimat în puncte procentuale. Exemplu: o preferință tarifară de 30 % în raport cu o taxă NMF de 10 % determină o marjă preferențială de 3 puncte procentuale și un tarif preferențial de 7 %.

Table X

Example for country X, fish products

(Euro Mio) Product MFN Tariff SPG Tariff Preferential Margin Eligible Imports Loss of Income 03056980 12 0 12 1,80 0,22 03061310 12 3,6 8,4 0,09 0,01 03061350 12 3,6 8,4 225,52 18,94 03061380 12 3,6 8,4 16,17 1,36 03061110 12,5 0 12,5 0,71 0,09 03061190 12,5 0 12,5 0,37 0,05 Total 10,37 244,66 20,66 10,37 = sum (preferential margins)/number of product lines.

Toate cifrele statistice au fost obținute de la EUROSTAT.

2. ANALIZA EVOLUȚIEI IMPORTURILOR PREFERENȚIALE

Având în vedere faptul că noul sistem se aplică doar de la 1 ianuarie 2006 (9) și că este probabil ca țările beneficiare să nu fi utilizat integral noile instrumente, este imposibil de a trage concluzii definitive.

Odată cu intrarea în vigoare a noului sistem SPG la 1 ianuarie 2006, aproximativ 250 de noi produse de interes pentru țările în curs de dezvoltare au fost introduse în lista de produse a SPG, cuprinzând în principal pește și fructe și legume preparate. În plus, marjele preferențiale (în prezent 3,5 puncte procentuale pentru produsele sensibile și 100 % pentru produsele care nu sunt sensibile) au fost menținute.

Importurile acestor produse recent introduse în SPG au crescut în 2006 cu 19 % (3,9 miliarde EUR) comparativ cu 2005 (3,3 miliarde EUR). Aspectul cel mai remarcabil este reprezentat de creșterea importurilor preferențiale, care aproape s-au triplat, ceea ce demonstrează faptul că noile produse incluse în SPG au o importanță deosebită pentru exporturile țărilor în curs de dezvoltare. Acestea cuprindeau în principal produse pescărești.

Table 1

All GSP countries: New GSP products

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 2 742 3 300 20 % 3 938 19 % 44 % Eligible imports 652 835 28 % 3 881 364 % 495 % Preferential imports 352 486 38 % 1 268 161 % 260 % Utilisation rate 54 % 58 % 8 % 33 % –44 % –39 % Statistical calculations include all 178 GSP countries.

Țările mici și mijlocii din Asia și America de Sud au beneficiat de noile preferințe (de exemplu: Vietnam, Filipine, Sri Lanka, Maldive, Ecuador, Columbia și El Salvador).

Dacă din totalul importurilor realizate în cadrul SPG în 2005 și 2006 au fost excluse importurile către UE ale celor mai mari exportatori beneficiari de SPG (10), valoarea importurilor provenind de la restul de 164 de exportatori mai mici din cadrul SPG a crescut cu 6 %, ajungând la 10,6 miliarde EUR.

Table 2

GSP Countries without 14 biggest economies

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 148 476 192 008 29 % 219 476 14 % 48 % Eligible imports 34 361 34 721 1 % 42 766 23 % 24 % Preferential imports 7 403 10 063 36 % 10 671 6 % 44 % Utilisation rate 22 % 29 % 35 % 25 % –14 % 16 % Statistical calculations include 164 GSP countries.

De asemenea, în primul an de punere în aplicare a noului sistem, importurile provenind de la economiile mici și țările cel mai puțin dezvoltate au înregistrat cele mai mari creșteri. Printre cele 50 de țări cu cele mai bune rezultate, numai patru sunt considerate economii mari. Douăzeci și șase de economii mici din cadrul acestui grup au crescut cu peste 100 % exporturile lor către UE în cadrul SPG. Importurile preferențiale ale UE provenind de la restul economiilor mai mari fie au crescut cu mai puțin de 30 % (14 % pentru India, 26 % pentru Brazilia), fie chiar au scăzut (–67 % pentru China, –36 % pentru Africa de Sud, –35 % pentru Rusia) (11).

În special în ceea ce privește sectorul produselor textile și de îmbrăcăminte (secțiunea XI din Nomenclatura Combinată) – un sector în care cel mai mare concurent al SPG prezent pe piața UE este promovat (China) – cele mai mari creșteri de importuri proveneau de la economii mici, precum Fiji, Haiti, Tunisia, Niger, Afganistan și Sri Lanka (în valoare relativă, nu absolută) (12).

2.1. Regimul general

2.1.1. Aria de acoperire a regimului general

Pentru 2006, regimul general include 6 379 de linii tarifare, dintre care 3 206 beneficiază de o rată preferențială de 100 % și 3 173 se bucură de o reducere tarifară în raport cu tariful NMF. Comparativ cu regimul precedent, în 2006, noul regim general a introdus 217 linii tarifare suplimentare, dintre care 16 se bucură de o rată preferențială suplimentară de 100 % (11 produse industriale și 5 produse agricole) și 201 beneficiază de o reducere tarifară în raport cu tariful NMF.

Numărul de linii tarifare descrise ca fiind „neincluse în SPG”, în tabelul 3, reflectă diferența dintre numărul total de linii tarifare care beneficiază de o preferință în cadrul regimului general SPG (6 379 pentru 2006) și numărul de linii tarifare din cadrul sistemului NMF care sunt supuse taxelor vamale (7 280). Sectorul agricol este cel care prezintă în continuare cel mai mare număr de linii tarifare care nu au fost încă liberalizate.

Table 3

Coverage in terms of number of lines by sectors of the general arrangement

GSP 2006 GSP 2005 GSP 2005-2006 Sector No lines 0 (13) <> 0 (14) not in GSP No lines 0 <> 0 not in GSP No lines 0 <> 0 not in GSP Agricultural 1 172 103 1 069 762 950 98 852 995 222 5 217 – 233 Textiles 1 169 0 1 169 7 1 172 0 1 172 7 –3 0 –3 0 Industrial 4 038 3 103 935 132 4 040 3 092 948 122 –2 11 –13 10 Total 6 379 3 206 3 173 901 6 162 3 190 2 972 1 124 217 16 201 – 223

Prima concluzie care poate fi trasă în urma acestei analize este aceea că regimul general a fost îmbunătățit, având în vedere faptul că acesta nu numai că include linii tarifare suplimentare, ci introduce, de asemenea, un tratament preferențial suplimentar.

2.1.2. Rata de utilizare a regimului general

Rata medie de utilizare a regimului general a rămas relativ stabilă, fiind în jur de 50 %, înregistrând o creștere în cazul produselor industriale și textile și o reducere pentru produsele agricole în cursul celor trei ani luați în considerare. Cu toate acestea, sectorul agricol este cel care înregistrează cele mai mari rate de utilizare, precum și cea mai puternică rată de creștere pentru importurile sale preferențiale (76 %).

În cazul în care comparăm rata de utilizare a regimului general cu rata medie de utilizare a celor trei regimuri, ratele anuale de utilizare ale celui dintâi se află toate sub media celor trei regimuri.

Totuși, această comparație nu arată performanța sectoarelor. Ratele de utilizare pentru sectoarele agricole și industriale s-au situat toate deasupra ratei medii de utilizare a celor trei regimuri. Cea mai slabă performanță a sectorului textil este cea care a compensat mai mult decât suficient cea mai bună performanță a celorlalte două sectoare.

Ratele de utilizare pentru fiecare dintre țări sunt disponibile în anexa IV.

Table 4

Development of preferential imports as well as their share in eligible imports, i.e. the utilisation rate of preferences available under the general arrangement

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Total imports 407 460 519 689 28 % 608 304 17 % 49 % Eligible imports 75 003 72 051 –4 % 85 338 18 % 14 % Preferential imports 35 386 39 443 11 % 42 430 8 % 20 % Utilisation rate 47 % 55 % 17 % 50 % –9 % 6 % Utilisation rate (average) 53 % 58 % 8 % 58 % 1 % 9 % Agricultural products (total) 31 625 34 312 8 % 37 560 9 % 19 % Eligible imports 6 966 8 375 20 % 13 205 58 % 90 % Preferential imports 4 022 4 677 16 % 7 096 52 % 76 % Utilisation rate 58 % 56 % –3 % 54 % –4 % –7 % Utilisation rate (average) 54 % 52 % –3 % 53 % 3 % –1 % Textile products (total) 34 503 40 611 18 % 45 072 11 % 31 % Eligible imports 19 021 14 945 –21 % 19 131 28 % 1 % Preferential imports 7 795 7 354 –6 % 8 393 14 % 8 % Utilisation rate 41 % 49 % 20 % 44 % –10 % 7 % Utilisation rate (average) 46 % 53 % 15 % 54 % 1 % 17 % Industrial products (total) 341 332 444 766 30 % 525 672 18 % 54 % Eligible imports 49 016 48 731 –1 % 53 002 9 % 8 % Preferential imports 23 569 27 412 16 % 26 941 –2 % 14 % Utilisation rate 48 % 56 % 17 % 51 % –9 % 6 % Utilisation rate (average) 47 % 49 % 5 % 46 % –6 % –1 %

2.1.3. Promovarea din cadrul regimului general

Noile dispoziții de promovare au îndeplinit în mod clar obiectivul mecanismului de promovare al SPG (15). Nouă țări care beneficiază de SPG (dintr-un total de 178) sunt promovate din sistem într-un sector sau în sectoare corespunzătoare unui produs specific (16). Țările promovate au o putere economică mai mare (17), importurile preferențiale din aceste țări în UE, în cadrul SPG, situându-se între1,3 miliarde EUR și peste 9,6 miliarde EUR în 2006. În ciuda promovării, nivelul importurilor de produse vizate de promovare, originare din țările beneficiare ale SPG menționate mai sus, în UE, nu a fost afectat în mod negativ. În majoritatea cazurilor, importurile totale ale produselor menționate, originare din țările promovate, au crescut în comparație cu 2005 (creșterile s-au situat între 3 % și 51 %) (a se vedea anexa III). Singurele excepții au fost sectorul echipamentelor de transport din China și sectorul produselor industriei alimentare din Brazilia, în cazul cărora importurile s-au redus cu 5 %, respectiv 8 % (tabelele 5 și 6).

Table 5

China S-XVII — Transport equipment

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 1 988 3 566 79 % 3 400 –5 % 71 % Eligible imports 1 436 2 053 43 % Preferential imports 1 080 1 550 44 % Graduated Utilisation rate 75 % 76 % 0 %





Table 6

Brazil S-IV — Prepared foodstuffs

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 3 815 278 3 725 793 –2 % 3 418 128 –8 % –10 % Eligible imports 138 2 –99 % Preferential imports 138 2 –99 % Graduated Utilisation rate 100 % 100 % 0 %

În plus, 5 dintre țările promovate și-au diversificat deja produsele importate de UE în cadrul SPG, ceea ce a dus la o creștere a importurilor preferențiale din cadrul SPG între 2005 și 2006 (creșterea s-a situat între 14 % și 45 %) (a se vedea anexa II).

În consecință, în privința promovării, se poate concluziona că în 2006, primul an de punere în aplicare a sistemului, cifrele în materie de schimburi comerciale arată că principalele obiective ale promovării au fost atinse. Într-adevăr, exporturile țărilor afectate de promovare au continuat să crească în sectoarele care au făcut obiectul promovării, în timp ce peste jumătate din țările promovate au reușit să își diversifice propriile importuri în cadrul SPG pe piața UE.

2.2. Regimul special SPG+

2.2.1. Aria de acoperire a regimului SPG+

Pentru anul 2006, regimul SPG+ include 6 454 de linii tarifare, din care numai 21 nu beneficiază de o rată preferențială de 100 %. În comparație cu regimul general, sistemul SPG+ include 75 de linii tarifare suplimentare care beneficiază de un tratament preferențial. Liniile tarifare de referință aplicate în cadrul SPG+ se aplicau deja în regimul anterior privind medicamentele. De asemenea, sistemul SPG+ a introdus în program 22 de noi linii tarifare și a aplicat o preferință tarifară de 100 % pentru 188 de noi linii (171 din sectorul agricol, 20 din cel industrial, în timp ce 3 linii tarifare au fost eliminate din sectorul textil).

Numărul liniilor tarifare cu mențiunea „neincluse în SPG” reflectă diferența dintre numărul total de linii tarifare care beneficiază de o preferință în cadrul regimului SPG+ (6 454 de linii pentru anul 2006) și numărul de linii tarifare din cadrul sistemului NMF (națiunea cea mai favorizată) care sunt supuse taxelor vamale (7 280). Și în acest caz, sectorului agricol îi corespunde cel mai mare număr de linii tarifare încă neliberalizate, totuși mai puține decât cele din cadrul regimului general (700).

Table 7

Coverage in terms of number of lines by sectors of the GSP+ arrangement

GSP+ 2006 GSP+ 2005 GSP+ 2005-2006 Sector No lines 0 <> 0 Not in GSP No lines 0 <> 0 Not in GSP No lines 0 <> 0 Not in GSP Agricultural 1 234 1 213 21 700 1 229 1 042 87 716 5 171 –66 –16 Textiles 1 169 1 169 0 7 1 172 1 172 0 7 –3 –3 0 0 Industrial 4 051 4 051 0 119 4 031 4 031 0 131 20 20 0 –12 Total 6 454 6 433 21 826 6 432 6 245 87 854 22 188 –66 –28

În concluzie, regimul SPG+ reflectă o îmbunătățire nu numai în privința numărului de linii tarifare (privind regimul medicamentelor), ci mai ales în privința numărului de linii tarifare care beneficiază de o rată preferențială de 100 %.

2.2.2. Rata de utilizare a regimului SPG+

Ratele de utilizare ale SPG+ sunt semnificativ mai mari (peste 70 %) decât în cazul celor din cadrul regimului general (cu puțin peste 50 %). Acest fapt se datorează cel mai probabil marjelor preferențiale mai atractive disponibile în cadrul regimului SPG+. În plus, această diferență de amploare între ratele de utilizare corespunzătoare celor două regimuri poate fi explicată, de asemenea, prin faptul că țările beneficiare ale regimului SPG+ nu mai beneficiază de niciun alt sistem preferențial în relațiile lor comerciale cu UE.

Compararea ratelor de utilizare ale SPG+ cu rata medie de utilizare a întregului program duce la concluzia potrivit căreia regimul SPG+ a dat rezultate mult peste medie, în special în cazul sectorului agricol, fiind de fapt cel mai performant dintre toate cele trei regimuri.

În ceea ce privește creșterea ratelor de utilizare, s-a observat o creștere de 8 % a ratei totale de utilizare de-a lungul celor trei ani luați în calcul, cu 1 % mai puțin față de media pentru cele trei regimuri. Sectorul textil s-a remarcat prin cea mai mare creștere, care a compensat pe deplin scăderea ușoară a creșterii ratei de utilizare în cazul produselor industriale și agricole.

Analiza statistică a datelor privind importurile prin intermediul SPG+ confirmă faptul că importurile preferențiale din cadrul SPG+ au crescut cu 15 % între 2005 și 2006. De asemenea, importurile preferențiale prin intermediul SPG+ în UE, originare din 12 din cele 15 țări beneficiare ale SPG+, a crescut în medie cu 28,5 %, în așa fel încât 9 din cele 15 țări beneficiare ale SPG+ au avansat pe lista de clasificare celor mai mari exportatori către UE în cadrul SPG+ (în principal Republica Moldova cu 36 %, Nicaragua cu 30 % și Bolivia cu 47 %) (a se vedea anexa II).

Ratele de utilizare corespunzătoare țărilor beneficiare ale regimului SPG+ sunt disponibile în anexa IV.

Table 8

Development of preferential imports as well as their share in eligible imports, i.e. the utilisation rate of preferences available for beneficiaries of the GSP+ arrangement

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth All products Total imports 15 342 17 969 17 % 22 444 25 % 46 % Eligible imports 3 788 5 151 36 % 5 720 11 % 51 % Preferential imports 2 696 3 831 42 % 4 401 15 % 63 % Utilisation rate 71 % 74 % 4 % 77 % 4 % 8 % Utilisation rate (average) 53 % 58 % 8 % 58 % 1 % 9 % Agricultural products (total) 5 348 6 404 20 % 7 092 11 % 33 % Eligible imports 1 715 2 648 54 % 3 010 14 % 76 % Preferential imports 1 522 2 267 49 % 2 644 17 % 74 % Utilisation rate 89 % 86 % –3 % 88 % 2 % –1 % Utilisation rate (average) 54 % 52 % –3 % 53 % 3 % –1 % Textile products (total) 1 186 1 215 2 % 1 475 21 % 24 % Eligible imports 1 057 1 142 8 % 1 378 21 % 30 % Preferential imports 426 551 29 % 825 50 % 94 % Utilisation rate 40 % 48 % 20 % 60 % 25 % 50 % Utilisation rate (average) 46 % 53 % 15 % 54 % 1 % 17 % Industrial products (total) 8 807 10 349 18 % 10 877 5 % 24 % Eligible imports 1 015 1 360 34 % 1 332 –2 % 31 % Preferential imports 747 1 011 35 % 931 –8 % 25 % Utilisation rate 74 % 74 % 0 % 70 % –5 % –5 % Utilisation rate (average) 47 % 49 % 5 % 46 % –6 % –1 %

Principala concluzie care se impune este că importurile preferențiale din toate sectoarele, cu excepția sectorului industrial, au avut o rată de creștere pozitivă, în 2006 acestea crescând practic mai repede decât importurile eligibile, ceea ce a dus la o creștere a ratelor de utilizare, care erau deja mari.

2.2.3. Promovarea din cadrul regimul SPG+

Nicio țară nu a făcut obiectul unei promovări de-a lungul anilor în care a fost pus în aplicare regimul.

2.3. Inițiativa „Totul, cu excepția armelor”

2.3.1. Aria de acoperire a regimului pentru țările cel mai puțin dezvoltate (LDC).

Pentru anul 2006, regimul EBA („Totul, cu excepția armelor”) include 7 216 linii tarifare, toate beneficiind de o rată preferențială de 100 %. În comparație cu regimul SPG+, acesta include 762 de linii tarifare suplimentare care beneficiază de scutiri de taxe vamale. Acest regim a înregistrat doar o ușoară modificare din cauza suprimării liniilor tarifare din Nomenclatura Combinată.

Numărul liniilor tarifare cu mențiunea „neincluse în EBA”reflectă diferența dintre numărul total de linii tarifare care beneficiază de o preferință în cadrul regimului EBA (7 216 linii pentru anul 2006) și numărul de linii tarifare din cadrul sistemului NMF, care sunt supuse taxelor vamale (7 280). În cadrul acestui program, articolele neincluse sunt „armele” și munițiile (23 de linii tarifare industriale) și 41 de linii privind produse agricole, în principal zahărul și orezul.

Table 9

Coverage in terms of number of lines by sectors of the arrangement for the LDCs

EBA 2006 EBA 2005 EBA 2006-2005 Sector No lines 0 <> 0 Not in EBA No lines 0 <> 0 Not in EBA No lines 0 <> 0 Not in EBA Agricultural 1 893 1 893 0 41 1 904 1 904 0 41 –11 11 0 0 Textiles 1 176 1 176 0 0 1 179 1 179 0 0 –3 –3 0 0 Industrial 4 147 4 147 0 23 4 138 4 138 0 24 9 9 0 –1 Total 7 216 7 216 0 64 7 221 7 221 0 65 –5 –5 0 –1

În consecință, regimul EBA este cel mai preferențial dintre cele trei regimuri ale sistemului SPG, atât în privința numărului de linii tarifare beneficiind de tratamentului preferențial, cât și în privința „amplorii” preferinței aplicate, aceasta întrucât toate produsele din cadrul acestui regim intră pe piața UE scutite de taxe vamale și de contingente.

2.3.2. Rata de utilizare a regimului EBA

Ratele de utilizare din cadrul inițiativei EBA sunt cele mai mici dintre ratele regimurilor preferențiale SPG (44 % în medie), ceea ce înseamnă că situația poate fi îmbunătățită. Într-adevăr, o comparație între ratele de utilizare ale regimului pentru LDC și rata medie de utilizare pentru întregul sistem scoate în evidență faptul că regimul EBA a înregistrat o evoluție sub media pe cei trei ani luați în calcul. Cu toate acestea, ratele anuale de utilizare pentru sectorul textil se situează cu mult peste medie, subliniind evoluția bună a acestui sector în cadrul regimului.

În orice caz, noul sistem pare să fi contribuit la obținerea unor rezultate pozitive, după cum o arată ratele de utilizare din 2006, care au înregistrat cea mai mare creștere (9 %) în comparație cu celelalte două regimuri (a se vedea tabelele 4 și 8).

Dacă analizăm utilizarea globală a preferințelor comunitare de către LDC, constatăm că țările LDC beneficiază de două regimuri preferențiale pentru accesul pe piața UE. Primul este regimul EBA înființat în cadrul SPG, iar al doilea este Acordul de la Cotonou. Regimul EBA este mai avantajos dar, pentru multe produse exportate de către LDC în EU, preferințele sunt identice. Întrucât țărilor LDC le-au fost acordate preferințe semnificative în cadrul acordurilor premergătoare celui de la Cotonou (Convențiile Lomé), care datează de la mijlocul anilor 70, și întrucât sistemul EBA a fost introdus abia în 2001, LDC care sunt eligibile pentru ambele sisteme continuă în multe cazuri să utilizeze preferințele prevăzute în Acordul de la Cotonou. Acest fapt poate explica procentul de utilizare de 70 % al preferințelor UE de către LDC, un procentaj care este mult mai mare față de cazul în care se ia în calcul doar rata de utilizare din cadrul sistemului EBA (48 %).

Table 10

Development of preferential imports as well as their share in eligible imports, i.e. the utilisation rate of preferences available for LDCs

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth All products Total imports 14 037 16 451 17 % 17 126 4 % 22 % Eligible imports 7 400 7 570 2 % 9 274 23 % 25 % Preferential imports 3 138 3 303 5 % 4 449 35 % 42 % Utilisation rate 42 % 44 % 5 % 48 % 9 % 14 % Utilisation rate (average) 53 % 58 % 8 % 58 % 1 % 9 % Agricultural products (total) 2 129 2 478 16 % 2 503 1 % 18 % Eligible imports 1 389 1 574 13 % 1 653 5 % 19 % Preferential imports 194 224 15 % 290 29 % 49 % Utilisation rate 14 % 14 % 0 % 18 % 29 % 29 % Utilisation rate (average) 54 % 52 % –3 % 53 % 3 % –1 % Textile products (total) 5 321 4 913 –8 % 6 141 25 % 15 % Eligible imports 4 771 4 554 –5 % 5 771 27 % 21 % Preferential imports 2 719 2 833 4 % 3 816 35 % 40 % Utilisation rate 57 % 62 % 9 % 66 % 6 % 16 % Utilisation rate (average) 46 % 53 % 15 % 54 % 1 % 17 % Industrial products (total) 6 586 9 058 38 % 8 481 –6 % 29 % Eligible imports 1 239 1 441 16 % 1 849 28 % 49 % Preferential imports 225 245 9 % 341 39 % 52 % Utilisation rate 18 % 17 % –6 % 18 % 6 % 0 % Utilisation rate (average) 47 % 49 % 5 % 46 % –6 % –1 %

Principala concluzie este aceea că, în ciuda ratelor de utilizare încă reduse, sistemul EBA înregistrează cea mai mare rată de creștere. În 2006, importurile preferențiale au crescut mai repede decât în anii precedenți, ceea ce a dus la atingerea unor rate de utilizare mai mari. Acesta este cazul în special în sectorul agricol.

2.3.3. Promovarea din cadrul regimului EBA

Întrucât regulile privind promovarea nu se aplică LDC, nicio țară beneficiară a acestui regim de sprijin special nu a făcut obiectul unei promovări în niciun sector.

3. MARJE PREFERENȚIALE ÎN CADRUL SPG

După cum a fost subliniat pe parcursul raportului, regimul EBA este cel mai avantajos regim în privința preferințelor acordate beneficiarilor acestuia. În mod corespunzător, marja preferențială medie pentru acest regim este cea mai mare (8,37 %), urmată la mică distanță de cea corespunzătoare regimului SPG+ (8,36 %), în timp ce marja preferențială în cazul regimului general este cea mai mică (3,21 %).

Principalele deosebiri între anii 2005 și 2006 corespund, în mod logic, sectorului agricol, asupra căruia noul sistem a avut cel mai mare impact: s-au introdus 222 de noi linii tarifare în cadrul regimului general (respectiv 5 linii scutite de taxe vamale și 217 linii beneficiind de o reducere tarifară în raport cu tariful NMF) și numai 5 noi linii tarifare în cadrul SPG+, ridicând totuși numărul liniilor tarifare beneficiare ale scutirilor de taxe vamale la accesul pe piața UE (171).

Tabelul de mai jos indică marja preferențială medie pentru fiecare dintre regimuri, pentru 2005 și 2006, în sectoarele agricol, industrial și textilÎn mod evident, regimul EBA înregistrează cea mai mare marjă preferențială, urmat îndeaproape de regimul SPG+, în timp ce regimul general înregistrează cea mai mică marjă preferențială.

Table 11

Average preferential margin (percentage points)

(%) Average preferential margin 2005 2006 GSP GSP+ EBA GSP GSP+ EBA Total 3,28 7,85 8,00 3,21 8,36 8,37 Agriculture 4,61 10,81 11,25 4,38 12,35 12,37 Textiles 1,67 8,34 8,34 1,67 8,33 8,33 Industrial 3,56 4,40 4,40 3,58 4,40 4,40

4. IMPACTUL ASUPRA BUGETULUI COMUNITAR

Impactul asupra bugetului comunitar este greu de apreciat. Este clar faptul că, fără preferențe, unele din aceste exporturi preferențiale nu ar putea fi efectuate niciodată. Chiar dacă ar exista o oarecare activitate de export către piața UE, volumul schimburilor comerciale ar fi mai mic ca urmare a creșterii prețurilor din cauza tarifului. Prin urmare, nu se poate înmulți marja preferențială ponderată a schimburilor comerciale (18) cu volumul schimburilor comerciale, în vederea obținerii unei valori estimative a „pierderilor” în venituri vamale ca urmare a preferințelor comerciale. De asemenea, sunt dificil de calculat costurile indirecte pentru consumatori și importatori sau tranzacțiile interne ale societăților în UE.

Ținând cont de aceste observații, pentru a oferi o perspectivă asupra sumelor, tabelul 12 prezintă volumul importurilor preferențiale în cadrul regimului general, al SPG și al regimului EBA, cu marjele preferențiale medii corespunzătoare schimburilor comerciale. Rezultatul înmulțirii celor două variabile de mai sus corespunde pierderii potențiale în venituri vamale generate în cazul în care toate importurile sunt supuse taxelor vamale corespunzătoare NMF. Această valoare se ridică la circa 2 miliarde EUR, care poate fi privită din perspectiva veniturilor vamale totale ale UE, de ordinul a circa 14 miliarde EUR în 2006 (19).

Table 12

Loss of income for the EU budget resulting from granting tariff preferences to imports under the general arrangement

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Preferential imports 34 821 37 521 8 % 42 276 13 % 21 % Average preferential margin 3,12 % 3,18 % 2 % 3,20 % 1 % 3 % Loss of income 1 086,4 1 193,2 10 % 1 352,8 13 % 25 %

Cei doi parametri (importurile preferențiale și marjele preferențiale) au contribuit la accentuarea ratei de creștere a pierderilor de venit pentru bugetul comunitar.

Table 13

Loss of income for the EU budget resulting from granting tariff preferences to imports from beneficiary countries of the GSP+ regime

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Preferential imports 2 590 3 273 26 % 4 347 33 % 68 % Average preferential margin 6,09 % 6,31 % 4 % 7,22 % 14 % 19 % Loss of income 157,7 206,5 31 % 313,9 52 % 99 %

Atât volumul importurilor preferențiale, cât și marja preferențială, au crescut de-a lungul celor 3 ani care s-au luat în calcul, contribuind la accentuarea pierderii de venit. Chiar dacă este cel mai redus în termeni absoluți, impactul regimului GSP+ asupra bugetului UE înregistrează în mod evident o creștere mai rapidă decât cea corespunzătoare celorlalte regimuri SPG.

Table 14

Loss of income for the EU budget resulting from granting tariff preferences to imports from LDCs

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Preferential imports 3 133 3 288 5 % 4 393 34 % 40 % Average preferential margin 7,32 % 6,99 % –5 % 6,99 % 0 % –5 % Loss of income 229,3 229,8 0,2 % 307,1 34 % 34 %

Accentuarea pierderii în bugetul comunitar se datorează în principal creșterii importurilor preferențiale.

5. CONCLUZIE

Prezentul raport are drept obiectiv evaluarea rezultatelor corespunzătoare celor trei regimuri în cadrul sistemului SPG pentru țări în curs de dezvoltare.

În conformitate cu articolul 28 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 980/2005, pe baza unui raport, Comisia examinează efectele sistemului, analizând toate regimurile preferențiale pentru perioada începând cu 1 ianuarie 2006.

Principala concluzie a acestei evaluări este aceea că noul regulament a introdus un sistem îmbunătățit în privința numărului de produse care beneficiază de preferință și la care țările beneficiare au acces, cât și a amplorii preferințelor de care se poate beneficia.

Date statistice recente demonstrează că conceptul SPG introdus în 2006 funcționează bine în practică, întrucât valoarea importurilor preferențiale în cazul regimului general a crescut cu 8 % de-a lungul anului trecut, în ciuda necesității de adaptare a țărilor în curs de dezvoltare la noile cerințe ale sistemului.

Pe de altă parte, SPG s-a dovedit eficient în promovarea exporturilor către UE din țările care au cel mai mult nevoie de acest lucru: atât volumul importurilor originare din LDC, în cadrul SPG, cât și numărul beneficiarilor sistemului SPG+, au crescut în 2006 cu 35 %, respectiv 15 %. În plus, ratele de utilizare ale acestor sisteme au crescut.

Mai mult decât atât, noile dispoziții privind promovarea au îndeplinit în mod clar obiectivul mecanismului de promovare din cadrul SPG, întrucât volumul importurilor în UE de produse promovate originare din țările care au fost obiectul promovării nu a fost afectat în mod negativ.

Totuși, situația poate fi îmbunătățită, în special în privința LDC, în cazul cărora ratele de utilizare sunt încă reduse, în ciuda înregistrării unui ritm de creștere bun al acestora. În cazul regimului general, ratele de utilizare au scăzut în toate sectoarele în perioada 2005-2006, dar au înregistrat totuși o creștere de 3 % între 2004 și 2006. Această evoluție trebuie urmărită îndeaproape în anii următori.

Analiza globală a SPG de-a lungul ultimilor trei ani și în special pe parcursul anului 2006 pune în evidență, totuși, rezultate diferite. Ținând cont de faptul că noul sistem a fost aplicat abia începând cu 1 ianuarie 2006 și că țările beneficiare s-ar fi putut să nu utilizeze noile instrumente la întreaga lor capacitate, nu se pot trage concluzii definitive, putând fi necesare analize suplimentare în anii următori.

(1) Regulamentul (CE) nr. 980/2005 al Consiliului din 27 iunie 2005 de aplicare a unui sistem de preferințe tarifare generalizate (JO L 169, 30.6.2005).

(2) Comunicare din 7 iulie 2004 [COM(2004) 461, JO C 242, 29.9.2004].

(3) Tarifele sunt suspendate în cazul în care tratamentul preferențial dă naștere unor taxe (ad valorem) de 1 % sau mai puțin sau unor taxe specifice de 2 EUR sau mai puțin.

(4) Această reducere vizează în principal produsele menționate în capitolele 50-63 din Nomenclatura Combinată.

(5) Pentru a fi eligibili, beneficiarii trebuie să îndeplinească o serie de criterii, în special să facă parte din țările vulnerabile (a se vedea mai jos) și să ratifice și să aplice efectiv principalele convenții internaționale privind drepturile fundamentale ale omului și ale muncii, precum și principiile privind protecția mediului și buna guvernare. În sensul regulamentului SPG, o țară este vulnerabilă în cazul în care cele mai mari cinci secțiuni de produse pe care aceasta le exportă către Comunitate în cadrul SPG reprezintă mai mult de 75 % din totalul exporturilor sale acoperite de SPG. Exporturile acestei țări, acoperite de SPG, trebuie, de asemenea, să reprezinte mai puțin de 1 % din totalul importurilor în Comunitate în cadrul SPG [a se include și criteriul definit de către Banca Mondială – a se vedea articolul 9 alineatul (3) din regulamentul SPG].

(6) Regulamentul (CE) nr. 416/2001 al Consiliului din 28 februarie 2001.

(7) Cu toate acestea, inițiativa „Totul, cu excepția armelor” nu a liberalizat imediat importurile de zahăr, orez și banane. Aceasta vizează în total un număr de 43 de linii tarifare, pentru care inițiativa „Totul, cu excepția armelor” prevede contingente scutite de taxe vamale. Aceste linii tarifare nu au fost incluse în cifra de 926.

(8) O listă cu aceste țări figurează în anexa I.

(9) În mod excepțional, sistemul de stimulente SPG+ a intrat în vigoare în formă accelerată, în mod provizoriu, la 1 iulie 2005.

(10) Țările ale căror exporturi către UE în cadrul SPG depășesc 1 miliard EUR și care reprezintă economii mai mari: India, Brazilia, Bangladesh, Thailanda, Vietnam, Indonezia, Pakistan, Malaezia, Arabia Saudită, Ucraina, China, Argentina, Rusia, Africa de Sud.

(11) A se vedea anexa II.

(12) A se vedea anexa III.

(13) 0: Products that enjoy 100 % preference thus enter the EU Market Duty free.

(14) <> 0: Dutable products. Products which benefit from a reduction from the MFN tariff but do not enter the EU Market duty free.

(15) Astfel cum se prevede în Comunicarea din 7 iulie 2004 [COM(2004) 461, JO C 242, 29.9.2004].

(16) Criterii de promovare prevăzute în articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 980/2005 al Consiliului.

(17) Brazilia, China, Algeria, Indonezia, India, Malaezia, Rusia, Thailanda și Africa de Sud.

(18) Marjă preferențială medie ponderată a schimburilor comerciale: media marjelor preferențiale ale unei liste de produse ponderată de volumul importurilor corespunzător fiecărui produs.

(19) Trebuie reamintit faptul că statele membre rețin 25 % din sumele percepute, reprezentând cheltuieli de colectare, ceea ce înseamnă că impactul financiar asupra bugetului comunitar este de numai 75 % din sumele percepute. Prin urmare, pierderea totală reflectată în bugetul comunitar s-ar ridica la circa 1,5 miliarde EUR.

ANNEX I BENEFICIARY COUNTRIES UNDER ALL GSP ARRANGEMENTS 1. Beneficiary countries under the general agreement List of 42 GSP beneficiary countries Basis for statistical analysis as countries comprise > 90 % of all imports of countries under the general agreement 1. Algeria 2. Argentina 3. Armenia 4. Azerbaijan 5. Bahrein 6. Belarus 7. Brazil 8. Brunei Darussalam 9. Chile 10. China (People's Republic) 11. Cuba 12. Egypt 13. India 14. Indonesia 15. Iran (Islamic Republic of) 16. Jordan 17. Kazakhstan 18. Kuwait 19. Kyrgyzstan 20. Lebanon 21. Libyan (Jamahiriya Arab) 22. Malaysia 23. Mexico 24. Morocco 25. Oman 26. Pakistan 27. Paraguay 28. Philippines 29. Qatar 30. Russian Federation 31. Saudi Arabia 32. South Africa 33. Syrian (Arab Republic) 34. Tajikistan 35. Thailand 36. Tunisia 37. Turkmenistan 38. Ukraine 39. United Arab Emirates 40. Uruguay 41. Uzbekistan 42. Vietnam List of 71 beneficiary countries These countries are not included in the statistical analysis as these are either ACP beneficiaries, have no major implications for analysis or for lack of available export statistics 1. American Samoa 2. Anguilla 3. Antartica 4. Antigua and Barbuda 5. Aruba 6. Bahamas 7. Barbados 8. Belize 9. Bermuda 10. Botswana 11. Bouvet Island 12. British Indian Ocean Territory 13. British Virgin Islands 14. Cameroon 15. Cayman Islands 16. Christmas Islands 17. Cocos Islands (or Keeling Islands) 18. Congo 19. Cook Islands 20. Cote d’Ivoire 21. Dominica 22. Dominican Republic 23. Falkland Islands 24. Federal States of Micronesia 25. Fiji 26. French Southern Territories 27. French Polynesia 28. Gabon 29. Ghana 30. Gibraltar 31. Greenland 32. Grenada 33. Guam 34. Guyana 35. Heard Island & MacDonald Island 36. Iraq 37. Jamaica 38. Kenya 39. Macao 40. Marshall Islands 41. Mauritius 42. Mayotte 43. Montserrat 44. Namibia 45. Nauru 46. Netherlands Antilles 47. New Caledonia 48. Nigeria 49. Niue Island 50. Norfolk Island 51. Northern Mariana Islands 52. Palau 53. Papua New Guinea 54. Pitcairn 55. Seychelles 56. South Georgia and South Sandwich Islands 57. St Helena 58. St Kitts and Nevis 59. St Lucia 60. St Pierre and Miquelon 61. St Vincent & Northern Grenadines 62. Surinam 63. Swaziland 64. Tokelau Islands 65. Tonga 66. Trinidad & Tobago 67. Turks and Caicos Islands 68. US Minor Outlying Islands 69. Virgin Islands (USA) 70. Wallis and Futuna 71. Zimbabwe 2. Beneficiary countries under the GSP+ arrangement List of 15 countries 1. Bolivia 2. Colombia 3. El Salvador 4. Guatemala 5. Nicaragua 6. Republic of Moldova 7. Peru 8. Venezuela 9. Costa Rica 10. Ecuador 11. Georgia 12. Honduras 13. Mongolia 14. Panama 15. Sri Lanka 3. Beneficiary countries under the EBA arrangement List of 50 least developed countries under the EBA scheme 1. Afghanistan 2. Bangladesh 3. Bhutan 4. Burkina Faso 5. Cape Verde 6. Chad 7. Democratic Rep. of Congo (Zaire) 8. Equatorial Guinea 9. Ethiopia 10. Guinea 11. Haiti 12. Laos 13. Liberia 14. Malawi 15. Mali 16. Mozambique 17. Nepal 18. Rwanda 19. Sao Tome & Principe 20. Sierra Leone 21. Somalia 22. Tanzania 23. Tuvalu 24. Uganda 25. Yemen 26. Angola 27. Benin 28. Burundi 29. Cambodia 30. Central African Republic 31. Comoros 32. Djibouti 33. Eritrea 34. Gambia 35. Guinea-Bissau 36. Kiribati 37. Lesotho 38. Madagascar 39. Maldives 40. Mauritania 41. Myanmar 42. Niger 43. Samoa 44. Senegal 45. Soloman Islands 46. Sudan 47. Timor-Leste 48. Togo 49. Vanuatu 50. Zambia

ANNEX II VARIATION OF PREFERENTIAL IMPORTS OF THE GSP Beneficiary countries (in 1000 EUR) Countries Preferential imports 2005 Preferential imports 2006 Change in % 2006/2005 1. Angola 0,3 12 520,59 4 173 430 % 2. Bhutan 0,27 88,29 32 600 % 3. New Caledonia 0,57 57,51 9 989 % 4. Mozambique 172,26 8 242,05 4 685 % 5. Burundi 2,18 48,57 2 128 % 6. Burkina Fasso 167,26 2 677,42 1 501 % 7. Pakistan 170 052,84 2 298 079,86 1 251 % 8. Marshall (islands) 5,49 55,63 913 % 9. Gambia 27,4 270,74 888 % 10. Guam 3,58 34,65 868 % 11. Togo 245,02 2 292,87 836 % 12. Fiji (islands) 135,91 929,11 584 % 13. Palaos 5,24 34,89 566 % 14. Sierra Leone 579,06 3 029,35 423 % 15. Papua New Guinea 101,95 495,12 386 % 16. Malawi 2 258,42 10 485,85 364 % 17. Ethiopia 4 732,59 19 636,56 315 % 18. Libyan (Jamahiriya Arab) 123 405,72 465 527,61 277 % 19. Turkmenistan 16 633,10 61 367,20 269 % 20. Bahamas 742,2 2 457,63 231 % 21. Niger 28,24 87,85 211 % 22. Mali 46,61 134,79 189 % 23. Iraq 27,95 66,94 139 % 24. Jordan 1 721,86 4 107,53 139 % 25. Zambia 4 898,52 11 139,47 127 % 26. Chile 34 801,11 77 953,67 124 % 27. Ivory Coast 2 625,30 5 250,64 100 % 28. Benin 2 729,08 5 043,76 85 % 29. Kenya 3 891,55 7 025,01 81 % 30. Antigua and Barbuda 302,93 546,02 80 % 31. Tunisia 25 938,50 45 930,68 77 % 32. Afghanistan 901,07 1 567,00 74 % 33. Swaziland 237,72 407,46 71 % 34. Saudi Arabia 1 210 864,13 2 011 219,21 66 % 35. The Netherlands Antilles 12 248,52 20 023,19 63 % 36. Mexico 41 243,23 63 958,56 55 % 37. Macao 11 268,06 17 404,28 54 % 38. Sri Lanka 618 999,91 937 521,93 51 % 39. Bolivia 17 110,77 25 121,24 47 % 40. Belize 199,39 290,97 46 % 41. Malaysia 1 451 797,42 2 102 764,01 45 % 42. Namibia 8 393,81 12 096,34 44 % 43. Panama 67 278,95 95 478,33 42 % 44. Argentina 1 086 668,99 1 536 933,70 41 % 45. The Maldives 31 382,61 44 322,75 41 % 46. Saint-Vincent-et the Grendaian 23,99 33,09 38 % 47. Gabon 367,98 506,65 38 % 48. The Congo (Democratic Republic of) 2 030,73 2 787,35 37 % 49. Yemen 63 465,46 86 486,20 36 % 50. Moldova (Republic of) 136 485,59 185 720,36 36 % 51. Bangladesh 2 648 038,85 3 566 426,65 35 % 52. Cambodia 355 495,18 474 710,41 34 % 53. Paraguay 14 323,88 18 995,08 33 % 54. Nicaragua 21 873,20 28 411,13 30 % 55. Nigeria 34 172,30 43 948,84 29 % 56. Brazil 3 567 498,58 4 522 398,81 27 % 57. Uruguay 137 316,34 172 828,18 26 % 58. Sudan 843,32 1 057,31 25 % 59. Oman 52 403,93 64 124,96 22 % 60. Honduras 78 080,81 95 500,05 22 % 61. Peru 533 685,11 646 110,45 21 % 62. Mongolia 9 810,15 11 856,92 21 % 63. Surinam 119,96 144,6 21 % 64. Ukraine 1 442 052,99 1 732 475,09 20 % 65. El Salvador 54 114,69 64 743,39 20 % 66. Ghana 2 167,20 2 589,64 19 % 67. Bélarus 409 388,61 488 192,28 19 % 68. Thailand 2 612 381,60 3 107 573,63 19 % 69. Senegal 8 117,30 9 610,54 18 % 70. Indonesia 2 436 304,90 2 881 934,82 18 % 71. Costa Rica 344 728,44 407 138,63 18 % 72. Egypt 167 456,03 197 659,46 18 % 73. Guatemala 114 404,22 134 398,64 17 % 74. Vietnam 2 565 978,80 3 009 954,18 17 % 75. Kazakhstan 422 503,55 494 225,98 17 % 76. Ecuador 662 100,64 769 661,87 16 % 77. Uzbekistan 55 534,74 64 290,05 16 % 78. The Philippines 682 938,84 786 985,02 15 % 79. St. Kitts and Nevis 26,68 30,7 15 % 80. India 8 478 128,71 9 668 342,69 14 % 81. Madagascar 5 521,49 6 292,16 14 % 82. Lao (People's Democratic Republic) 91 352,03 101 760,93 11 % 83. Kyrgyzstan 2 762,21 3 064,12 11 % 84. Iran (Islamic Republic of) 407 182,19 445 766,20 9 % 85. Dominican (Republic) 3 651,40 3 990,22 9 % 86. Morocco 51 152,54 55 875,92 9 % 87. Haiti 1 485,20 1 579,61 6 % 88. Syrian (Arab Republic) 11 271,35 11 801,13 5 % 89. Mauritania 765,57 777,55 2 % 90. Colombia 488 313,43 485 722,67 –1 % 91. Nepal 68 953,44 68 456,60 –1 % 92. Cuba 146 227,27 143 095,21 –2 % 93. Grenada 1,02 0,99 –3 % 94. Trinidad and Tobago 25 633,98 24 668,19 –4 % 95. Mauritius 2 617,88 2 296,91 –12 % 96. Rwanda 82,67 72,41 –12 % 97. Kuwait 559 105,96 480 386,06 –14 % 98. Georgia 95 572,82 77 013,15 –19 % 99. Uganda 2 441,33 1 960,88 –20 % 100. Qatar 146 884,96 109 966,20 –25 % 101. Lebanon 3 573,88 2 661,20 –26 % 102. Venezuela 588 737,86 437 589,70 –26 % 103. Bahrein 241 767,44 178 320,93 –26 % 104. Lesotho 846,01 614,54 –27 % 105. Cameroon 289,01 209,28 –28 % 106. Djibouti 375,7 260,8 –31 % 107. Armenia 181 895,48 122 567,40 –33 % 108. Azerbaijan 49 252,78 32 064,04 –35 % 109. Turks et Caïques (islands) 1,83 1,19 –35 % 110. Russia (Federation of) 2 156 654,47 1 391 302,62 –35 % 111. South Africa 2 066 749,65 1 316 357,93 –36 % 112. Brunéi Darussalam 426,13 264,14 –38 % 113. Tajikistan 30 495,05 18 374,15 –40 % 114. Tanzania (Republic of) 4 807,89 2 840,91 –41 % 115. Jamaica 350,95 198,42 –43 % 116. United Arab Emirates 1 294 710,98 615 157,93 –52 % 117. Chad 53,34 22,03 –59 % 118. Saint-Pierre-et-Miquelon 61,64 23,91 –61 % 119. Tokelau (Islands) 146,88 54,71 –63 % 120. Virgin British (Islands) 251,76 93,03 –63 % 121. British territory of the Indian Ocean 26,77 9,77 –64 % 122. China (People's Republic of) 4 839 500,88 1 618 369,40 –67 % 123. Liberia 162,32 49,72 –69 % 124. Comoros Islands (Islands) 77,68 22,9 –71 % 125. Zimbabwe 5 934,59 1 415,38 –76 % 126. Algeria 47 128,13 7 783,33 –83 % 127. French Polynesia 186,41 26,83 –86 % 128. Aruba 47 050,34 5 479,56 –88 % 129. Dominica 93,86 9,75 –90 % 130. Barbados 35,99 3,62 –90 % 131. Guyana 198,41 17,29 –91 % 132. The Solomon Islands 306,88 14,17 –95 % 133. Eritrea 52,26 0,55 –99 % 134. Virgin of the United States (Islands) 39 918,41 194,33 – 100 % 135. Gibraltar 8 496,70 0,73 – 100 % 136. Anguilla 7,87 0 – 100 % 137. Botswana 164,25 0 – 100 % 138. Bouvet (Island) 51,73 0 – 100 % 139. Cocos (Islands) (or Keeling Islands) 19,72 0 – 100 % 140. Cook (Islands) 13,15 0 – 100 % 141. Guinea 46,24 0 – 100 % 142. Mariannes of the North (Islands) 1,73 0 – 100 % 143. Mayotte 0,97 0 – 100 % 144. Nauru 10,75 0 – 100 % 145. Niue (Island) 7,87 0 – 100 % 146. Norfolk (Island) 0,51 0 – 100 % 147. Pitcairn 0,12 0 – 100 % 148. Seychelles 2 195,89 0 – 100 % 149. South Georgia and the Sandwich Southern Islands 2 375,47 0 – 100 % 150. The Congo 281,49 0 – 100 % 151. Vanuatu 61,72 0 – 100 % 152. Walles and Futuna 3,1 0 – 100 % 153. Saint Helena 0 0,97 154. Caïmanes (Islands) 0 1,39 155. Montserrat 0 2,02 156. Somalia 0 2,06 157. Timor-Leste 0 10,92 158. Sao Tome and Principle 0 14,65 159. Micronesia (Federate States of) 0 16,29 160. Cape Verde (Republic of) 0 23,75 161. American Samoa 0 62,59 162. Equatorial Guinea 0 1 566,49

ANNEX III COUNTRIES/SECTORS GRADUATED FROM THE GENERAL ARRANGEMENT (in 1000 EUR) INDONESIA S-3 Animal or vegetable fats, oils and waxes 611 725 S-9 Wood 341 357 Total imports 6 662 027 953 082 14,3 % MALAYSIA S-3 Animal or vegetable fats, oils and waxes 539 736 Total imports 5 289 934 539 736 10,2 % BRAZIL S-4 Prepared foodstuffs, brevages, spirits, vinegar 1 213 297 S-9 Wood 332 648 Total imports 5 645 233 1 545 945 27,4 % ALGERIA S-5 Mineral Products 1 073 116 Total imports 1 291 750 1 073 116 83,1 % CHINA S-6 Products of the chemical industries 2 157 039 S-7 Plastics and rubber 3 101 833 S-8 Raw hides, skins and leather 3 730 823 S-9 Wood 322 255 S-10 Pulp of wood and paper 535 877 S-11 Textiles 12,5 % 11 632 933 S-12 Footwear etc. 3 409 209 S-13 Stones, glass and ceramic products 1 062 408 S-14 Pearls and precious metals 602 946 S-15 Base metals 4 146 914 S-16 Machinery and mechanical appliances 15 148 264 S-17 Transport equipment 987 986 S-18 Optical and musical instruments, clocks and watches 3 346 338 S-20 Miscellaneous 9 649 497 Total imports 60 977 956 59 834 321 98,1 % INDIA S-14 Pearls and precious metals 275 970 S-11 Textiles 12,5 % 4 141 454 Total imports 9 916 656 4 417 424 44,5 % THAILAND S-14 Pearls and precious metals 476 916 S-17 Transport equipment 1 060 654 Total imports 7 113 130 1 537 570 21,6 % RUSSIA S-15 Base metals 1 937 467 S-6 Products of the chemical industries 1 310 066 S-10 Pulp of wood and paper 230 913 Total imports 5 921 440 3 478 446 58,7 % SOUTH AFRICA S-17 Transport Equipment 916 899 Total imports 5 237 945 916 899 17,5 %