RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂȚILOR EUROPENE 
Bruxelles, 10.9.2009 
SEC(2009) 937 
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
 
Document de înso țire a 
REGULAMENTULUI CONSILIULUI 
 
Propunere modificat ă de  
 
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI 
 
privind instituirea sistemului  „EURODAC” pentru compararea  amprentelor digitale în 
scopul aplic ării eficiente a Regulamentului (CE) nr. […/…] [de stabilire a criteriilor și 
mecanismelor de determinare a statului me mbru responsabil de examinarea unei cereri 
de protec ție interna țională prezentate într-unul di ntre statele membre de c ătre un 
resortisant al unei țări terțe sau de c ătre un apatrid] 
 
(Versiune reformat ă) 
 
și a 
 
Propunerii de 
 
DECIZIE A CONSILIULUI 
 
privind cererea autorit ăților de aplicare a legii din statele membre și a Europol de 
comparare a datelor EURODAC în scopul aplic ării legii 
   
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI  
 
  
{COM(2009) 342 final} 
{COM(2009) 344 final} 
{SEC(2009) 936} 
RO 2   RO 1. DEFINIREA  PROBLEMEI 
În concluziile Comitetului mixt al Consiliului JAI din 12-13 iunie 2007 s-a considerat c ă, în 
vederea atingerii deplin e a obiectivului de îmbun ătățire a securit ății și de consolidare a luptei 
împotriva terorismului, ar trebui s ă se acorde accesul la sistemul „EURODAC” în anumite 
condiții serviciilor de poli ție și autorităților de aplicare a legii di n statele membre, precum și 
Europol, în cad rul exercit ării atribu țiilor în domeniul prevenirii, depist ării și cercetării 
infracțiunilor de terorism și a altor infrac țiuni grave. Prin urmare, acesta a invitat Comisia s ă 
prezinte cât mai curând posibil propunerile nece sare pentru atingerea acestui obiectiv. 
Absența posibilit ății ca autorit ățile de aplicare a legii s ă aibă acces la EURODAC în vederea 
combaterii terorismului și a altor infrac țiuni grave a fost, de asemenea, considerat drept un 
punct slab al Comunic ării Comisiei c ătre Consiliu și Parlamentul European din 24 noiembrie 
2005 privind o eficien ță mai ridicat ă, o mai mare interoperabilitate și sinergiile dintre bazele 
de date din Europa din domeniul justi ției și al afacerilor interne1.  
EURODAC este un sistem la nivel comunitar de comparare a amprentelor digitale ale 
solicitanților de azil. Acesta fost creat prin Regulamentul EURODAC, care a intrat în vigoare 
la 15 decembrie 2000 și care se aplic ă în toate statele care pun în  aplicare acquis-ul Dublin. 
Obiectivul sistemului EURODAC este de a facilita aplicarea Regulamentului Dublin2, menit 
să instituie un mecanism clar și operativ de determinare a responsabilit ății privind solicit ările 
de azil, în vederea prevenirii introducerii unor cereri multiple de azil („asylum shopping”) și 
garantării accesului efectiv la procedurile apli cabile. Acest obiectiv este realizat prin 
intermediul unui sistem de identificare a amprentelor digitale ale resortisan ților țărilor terțe 
care fac obiectul regulamentului, în confor mitate cu norme definite în mod strict și 
armonizate, referitoare la stocarea, compararea și ștergerea amprentelor digitale.  
Baza de date cuprinde doar urm ătoarele informa ții: amprentele digitale, statul membru de 
origine, locul și data cererii de azil, sexul, num ărul de referin ță utilizat în statul membru de 
origine, data lu ării amprentelor digitale și data la care acestea au fost transmise unit ății 
centrale. 
În domeniul aplic ării legii, în timp ce statele membre au acces f ără probleme la amprentele 
digitale ale solicitan ților de azil la nivel na țional, se pare c ă accesul la datele de baze ale altor 
state membre care con țin acest tip de informa ții este mai problematic. 
Cu toate c ă există în prezent anumite instrumente UE care permit consultarea de c ătre un stat 
membru a amprentelor digitale și a altor date privind aplicarea legii de ținute de alt stat 
membru, s-a identificat o carență structural ă în ceea ce prive ște informarea și verificarea  în 
domeniul schimbului transfrontal ier de date privind solicitan ții de azil, ceea ce a dus la 
proceduri foarte lungi și greoaie  în cazul unor astfel de cooper ări.  
Carența structural ă în ceea ce prive ște informarea și verificarea const ă în faptul c ă nu există în 
prezent un sistem unic accesibil autorit ăților de aplicare a legii, care s ă permită determinarea 
statului membru care de ține informa ții privind solicitantul de azil. Dac ă cererea emis ă de un 
sistem na țional de identificare automat ă a amprentelor digitale (A FIS), în temeiul Deciziei 
2008/615/JAI a Consiliului priv ind intensificarea cooper ării transfrontaliere, în special în 
domeniul combaterii terorismului și a criminalit ății transfrontaliere (Decizia Prüm) nu duce la 
                                                 
1 COM(2005) 597, p. 6.  
2 JO L 50, 25.2.2003, p. 1. 
RO 3   RO un rezultat pozitiv („hit”), nu exist ă certitudinea c ă niciun stat membru nu de ține vreo 
informație. Prin urmare, autorit ățile de aplicare a legii nu vor ști în continuare nu numai dac ă 
există informații disponibile și în ce stat membru, dar nici dac ă aceste informa ții se refer ă la 
aceeași persoană. Autoritățile de aplicare a legii vor ști dacă informațiile sunt disponibile în 
baza de date a altui stat membru numai dac ă autoritățile judiciare emit o cerere de asisten ță 
judiciară reciprocă prin care invit ă celelalte state membre s ă caute în bazele de date pe care le 
dețin și să transmită informațiile relevante în temeiul Conven ției privind asisten ța judiciar ă 
reciprocă în materie penal ă3. Decizia-cadru 2006/960/JAI privi nd simplificarea schimbului de 
informații și date operative între autorit ățile de aplicare a legii ar putea fi utilizat ă numai în 
cazul în care se cunoa ște statul membru care de ține datele solicitantului. 
Cooperarea este, de asemenea, afectat ă de faptul c ă instrumentele actuale nu permit schimbul 
acestui tip de informa ții în mod rapid și simplu.  Dacă o căutare de tip Prüm nu are niciun 
rezultat pozitiv, singura op țiune pe care o are la dispozi ție un stat membru este aceea de a 
adresa cereri de asisten ță judiciară reciprocă tuturor celorlalte stat e membre. În lipsa unor 
mijloace eficiente de determinare a existen ței informa țiilor în alt stat membru, ac țiunea 
autorităților publice devine excesiv de costisitoare, de lung ă durată și, prin urmare, afecteaz ă 
serios aplicarea legii. Este deosebit de important ca informa țiile să fie disponibile în timp util 
pentru a se preveni prejudiciile pr ovocate persoanelor sau bunurilor, precum și daunele 
provocate infrastructurilor critic e. Accesul rapid este, de asemenea, necesar pentru evitarea 
distrugerii dovezilor referitoare la comiterea unei infrac țiuni grave sau a unei tentative de 
infracțiune gravă.  
2. ANALIZA  PRINCIPIULUI  SUBSIDIARIT ĂȚII 
Dreptul Uniunii Europene de a ac ționa în acest domeniu este consacr at la titlul VI din Tratatul 
privind Uniunea European ă, referitor la cooperarea poli țienească și judiciar ă în materie 
penală. Instrumentele comunitare actuale de cooperare poli țienească sunt insuficiente pentru a 
facilita cooperarea dintre stat ele membre în domeniul consult ării și al schimbului de amprente 
digitale ale solicitan ților de azil. F ără măsuri corespunz ătoare la nivelul UE , autorit ățile de 
aplicare a legii nu vor putea s ă depășească această carență structural ă care exist ă la nivelul 
informării și al verific ării.  
Criminalitatea transfrontalier ă este în cre ștere și reprezint ă una dintre cele mai importante 
amenințări pentru societatea noastr ă, conform celor semnalate de Europol. F ără o cooperare 
adecvată și eficientă între autorit ățile de aplicare a legii din statele membre, inclusiv accesul la 
informațiile relevante de ținute în alte state membre, va fi foarte dificil, dac ă nu chiar 
imposibil, ca aceste autorit ăți să combată criminalitatea transfrontalier ă în mod eficace. 
Având în vedere îns ăși natura acestor infrac țiuni, sunt necesare instrumente la nivel european 
care să pună bazele cooper ării între statele membre. 
În plus, ac țiunile întreprinse la nivelul UE vor  fi utile pentru a asigura dispozi ții armonizate 
privind garantarea protec ției datelor, în timp ce, dac ă statele membre sunt l ăsate să legifereze 
independent, armonizarea acestor garan ții va fi dificil ă.  
Cu toate c ă este posibil ca num ărul potențial de solicitan ți de azil care ar putea fi implica ți în 
infracțiuni teroriste transfrontal iere sau în alte infrac țiuni să nu fie foarte mare, simplul fapt al 
                                                 
3 Actul Consiliului din 29 mai 2000 de elaborare, în temeiul articolului 34 din Tratatul privind Uniunea 
European ă, a Conven ției privind asisten ța judiciar ă reciprocă în materie penal ă între statele membre ale 
Uniunii Europene (OJ C 197, 12.7.2000, p. 1). 
RO 4   RO gravității acestor infrac țiuni și al impactului aces tora asupra societ ății și a vieții de zi cu zi ar 
trebui să reprezinte o justificare suficient ă pentru luarea de m ăsuri la nivelul UE. 
3. OBIECTIVELE  INIȚIATIVEI 
Obiectivele generale:  
• prevenirea, depistarea și cercetarea infrac țiunilor de terorism și a altor infrac țiuni grave; 
• protecția victimelor terorismului sau ale altor infrac țiuni grave. 
Obiective specifice: 
• consolidarea securit ății în UE, prin facilitarea verific ării identit ății anumitor categorii de 
resortisan ți ai țărilor terțe, prin remedierea caren ței structurale în ceea ce prive ște 
informarea și prin asigurarea unor proceduri rapide și mai puțin greoaie de verificare a 
identității acestor persoane; 
• facilitarea identific ării victimelor utilizând acelea și mijloace. 
Obiectivele de politic ă, menționate anterior, ar trebui urm ărite în paralel cu asigurarea faptului 
că drepturile fundamentale sunt întotdeauna  protejate, în spec ial dreptul la azil și dreptul la 
protecția datelor cu caracter persona l, prin impunerea unor condi ții și garanții de acces. 
4. OPȚIUNI  DE POLITIC Ă 
4.1. Neluarea niciunei m ăsuri în aceast ă privință la nivel european – Men ținerea 
status quo -ului (opțiunea A) 
Această opțiune de politic ă presupune ca UE s ă nu ia nicio m ăsură. Prin urmare, procesele de 
identificare și verificare ar fi în conti nuare lungi, procedurile excesiv  de greoaie, iar rezultatul 
acestora nesigur.  
4.2. Reglementarea accesului la EURODAC în scopul aplic ării legii (op țiunea B) 
Această opțiune de politic ă reprezint ă fundamentul accesului condi țional al autorit ăților de 
aplicare a legii din statele membre, precum și al Europol la EURODAC, pe baza unei 
modificări a Regulamentului EURODAC și prin reglementarea, prin intermediul unei 
propuneri anexe de decizie a Cons iliului, a accesului efectiv și a utilizării datelor cu caracter 
personal con ținute în EURODAC. Un rezultat pozitiv ar fi înso țit de informa ții privind tipul 
datelor con ținute în EURODAC. Solicit ările de informa ții suplimentare, ca urmare a unui 
rezultat pozitiv, nu ar fi reglementate de propune rea de decizie a Consiliului, ci ar face mai 
degrabă obiectul instrumentelor existent e, precum Decizia-cadru 2006/960/JAI și asistența 
judiciară reciprocă.  
Există două subopțiuni posibile: prevederea unor posibilit ăți de căutare în EURODAC (i) doar 
pe baza amprentelor digitale sau (ii) pe baza amprentelor digitale și a amprentelor latente. În 
prezent, EURODAC nu prevede posibilitatea c ăutării pe baza amprentelor latente, func ție care 
ar trebui ad ăugată sistemului. Cu toate acestea, c ăutarea pe baza amprentelor latente este o 
funcție fundamental ă pentru cazurile de aplicare a legii, în m ăsura în care la locul s ăvârșirii 
infracțiunii se pot preleva, de obicei, doar amprente latente. 
RO 5   RO 4.3. Reglementarea accesului la EURODAC în vederea aplic ării legii, precum și 
schimbul de informa ții suplimentare privind solicitan ții de azil (op țiunea C) 
Această opțiune de politic ă reprezint ă fundamentul accesului condi țional al autorit ăților de 
aplicare a legii din statele membre, precum și al Europol la EURODAC pe baza unei 
modificări a Regulamentului EURODAC și prin reglementarea, prin intermediul unei 
propuneri anexe de decizie a Cons iliului, a accesului efectiv și a utilizării datelor cu caracter 
personal con ținute în EURODAC. Un rezultat pozitiv ar fi înso țit de informa ții privind tipul 
datelor con ținute în EURODAC. De asemenea, pr opunerea ar presupune  instituirea unui 
proces specific prin care, în ur ma unui rezultat pozit iv, statul membru so licitant poate cere 
informații suplimentare de la statul membru de or igine referitor la solicitantul de azil c ăruia îi 
aparține amprenta digital ă, în loc s ă facă solicitarea utilizând instrumentele existente, ca în 
cazul opțiunii B.  
Există două subopțiuni posibile, ca în cazul op țiunii B: prevederea unor posibilit ăți de căutare în 
EURODAC (i) doar pe baza amprentelor digitale  sau (ii) pe baza amprentelor digitale și a 
amprentelor latente. 
4.4. Reglementarea accesului la datele na ționale privind solicitan ții de azil în scopul 
aplicării legii (op țiunea D) 
Această opțiune ar crea un mecanism des centralizat de punere în re țea care ar permite fiec ărui 
stat membru s ă efectueze c ăutări, în mod automat, în bazele de date na ționale privind 
solicitanții de azil ale tuturor celorlalte state membre.  Statele membre ar trebui s ă furnizeze 
baze de date na ționale separate, care ar fi utilizat e doar pentru aplicarea legii, precum și un 
mecanism separat care s ă pună în rețea bazele de date ale tuturor statelor membre.  Din punct 
de vedere al con ținutului, noua re țea ar copia datele înre gistrate în EURODAC și ar reproduce 
funcțiile sistemului EURODAC. Acest mode l ar fi similar modelului de c ăutare „hit/no hit” 
(rezultat pozitiv/negativ) instituit de Decizia Prüm. Accesul la informa țiile suplimentare s-ar 
realiza prin dispozi ții speciale ale Deciziei EURODAC sa u prin utilizarea instrumentelor 
existente.  
Costurile aferente acestei op țiuni ar fi dispropor ționate. Aceasta ar presupune crearea unor 
baze de date speciale în fiecare stat membru și a unei re țele complicate care ar lega bazele de 
date ale tuturor statelor membre între ele. Ar fi inutil și inadecvat s ă se creeze o arhitectur ă 
complet nou ă, complicat ă din punct de vedere tehnic, doa r pentru a permite ca autorit ățile de 
aplicare a legii s ă caute informa ții înregistrate deja într-o baz ă de date existent ă. Din aceste 
motive, aceast ă opțiune de politic ă nu este considerat ă proporțională și este respins ă în acest 
stadiu. 
5. EVALUAREA  IMPACTULUI 
Impactul op țiunilor de politic ă propuse este evaluat dup ă criteriile urm ătoare: 
– consolidarea securit ății în UE, prin facilitarea verific ării identit ății anumitor categorii de 
resortisan ți ai țărilor terțe și prin remedierea caren ței structurale în ceea ce prive ște 
informarea;  
– consolidarea securit ății în UE și facilitarea identific ării victimelor pr in asigurarea unor 
proceduri rapide și mai puțin greoaie de verificare a identit ății; 
RO 6   RO – impactul asupra drepturilor fundamental e, impactul asupra dreptului la azil și la protec ția 
datelor cu caracter personal; 
– costurile de punere în ap licare ce revin administra țiilor statelor membre; 
– bugetul UE. 
Opțiunile B și C ar avea un impact pozitiv echivalent asupra consolid ării securit ății în UE și 
același impact asupra drepturilor fundame ntale. Cu toate acestea, cele dou ă opțiuni difer ă în 
ceea ce prive ște costurile de punere în aplicare ce revin administra țiilor statelor membre, 
opțiunea C fiind mai costisitoare. Op țiunea C ar presupune costuri suplimentare, aferente 
creării unei noi arhitecturi administrative și tehnice pentru schimbul , informa țiilor 
suplimentare.  Aceste costuri ar putea fi considerab ile, deoarece statele membre trebuie s ă se 
asigure că informațiile suplimentare sunt disponibile în tr-un anumit termen. De asemenea, va 
fi necesar s ă se asigure punerea la dispozi ție în timp util în caz de urgen țe.  
6. COMPARAREA  OPȚIUNILOR 
Opțiunea „nicio m ăsură” nu îmbun ătățește securitatea în UE. Men ținerea status quo -ului ar 
însemna c ă autoritățile de aplicare a legii nu vor ști, în continuare, dac ă există sau nu 
informații privind o amprent ă digitală, în ce stat membru s unt acestea disponibile și dacă 
informațiile se refer ă la aceeași persoană și le va fi, în continuare, imposibil s ă obțină astfel de 
date. Alternativa care const ă în solicitarea unei ipotetice asisten țe judiciare reciproce din 
partea tuturor statelor membre este prea lent ă și greoaie pentru a constitui o op țiune realist ă.  
Opțiunile B și C, care prev ăd prezentarea propunerilor necesare pentru a permite accesul la 
EURODAC autorit ăților de aplicare a legii, prezint ă un avantaj clar care const ă în faptul c ă 
acestea contribuie la consolidarea securit ății în UE, prin facilitarea verific ării identit ății 
anumitor resortisan ți ai țărilor terțe, prin remedierea caren ței structurale în ceea ce prive ște 
informarea, prin asigurarea unor proceduri rapide și mai pu țin greoaie de verificare a 
identității acestor persoane și prin asigurarea posibilit ății efectuării de căutări în EURODAC 
pe baza amprentelor latente.  
Cu toate c ă aceste obiective ar fi îndeplinite în mod mai eficient în cadrul op țiunii C decât al 
opțiunii B, se consider ă că opțiunea C ar presupune costuri de punere în aplicare superioare 
celor aferente op țiunii B. În plus, în prezent nu exist ă indicații conform c ărora Decizia-cadru 
2006/960/JAI nu ar constitui un instrument suficient pentru schimbul de informa ții 
suplimentare.  
În cadrul op țiunii B, schimbul de informa ții suplimentare ar fi posibil și simplu, în paralel cu 
respectarea excep țiilor și a condițiilor existente în materie de schimb general de informa ții 
privind aplicarea legii. Nu pare s ă existe niciun motiv care s ă justifice crearea unor norme 
speciale de reglementare a schimbului de informa ții privind solicitan ții de azil. Mai mult, nu 
pare să existe niciun motiv care s ă justifice instituirea unei noi arhitecturi organiza ționale și 
tehnice (mai costisitoare) pentru schimbul informa țiilor suplimentare, având în vedere c ă 
sistemele actuale sunt adecvate și adaptate acestui obiectiv. Prin urmare, op țiunea B este cea 
preferată. 
Această opțiune ar putea cuprinde câteva subop țiuni. Alegerea între aceste diferite subop țiuni 
nu face obiectul prezentei evalu ări a impactului, aceasta este l ăsată la latitudinea factorilor 
politici de decizie.  
RO 7   RO Una dintre aceste subop țiuni se refer ă la domeniul de aplicare al instrumentului. Domeniul de 
aplicare s-ar limita la prevenirea, depistarea și cercetarea infrac țiunilor de terorism și a altor 
infracțiuni grave. Se sugereaz ă că termenul „infrac țiuni grave” s-ar putea referi la: (i) lista 
infracțiunilor grave, astfel cum acestea au fost descrise în Decizia-cadru privind mandatul 
european de arestare - la latitudinea statelor membre, (ii) o list ă mai restrâns ă de infrac țiuni 
care ar fi adoptat ă special pentru acest instrument și care ar exclude orice tip de infrac țiune 
care ar putea fi relevant ă în mod special pentru solicitan ții de azil, precum intrarea ilegal ă - la 
latitudinea exper ților în materie de libert ăți civile sau (iii) lista infrac țiunilor prev ăzută în 
cadrul mandatului european de arestare, înso țită de garan ții speciale pentru infrac țiuni 
relevante în mod special pentru solicitan ții de azil.  
Altă subopțiune s-ar putea referi la tipul autorit ăților publice care ar putea avea acces la datele 
EURODAC. Astfel de autorit ăți ar trebui s ă fie autorit ățile responsabile de prevenirea, 
depistarea și cercetarea infrac țiunilor de terorism și a altor infrac țiuni grave. Desemnarea 
acestor autorit ăți ar putea fi (i) în totalitate la lati tudinea statelor membre sau (ii) condi ționate 
de aprobarea Comisiei. În acest din urm ă caz, statele membre ar trebui s ă informeze Comisia.  
O a treia serie de subop țiuni se refer ă la durata instrumentului. Principala diferen ță dintre cele 
trei subop țiuni este dac ă acestea prev ăd o perioad ă limitată („sunset clause”) și, în caz 
afirmativ, durata acesteia.  
7. MONITORIZARE  ȘI EVALUARE 
Fiecare stat membru va efectua evalu ări anuale ale eficacit ății consult ărilor sistemului 
EURODAC, iar Comisia va evalua func ționarea accesului la EURODAC dup ă cinci ani de la 
intrarea acestuia în vigoare și va prezenta un raport Consiliului.