Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2022/C 272/05)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICARE A UNEI MODIFICĂRI STANDARD CARE VIZEAZĂ DOCUMENTUL UNIC

„Pfalz”

PDO-DE-A1272-AM01

Data comunicării: 20.4.2022

DESCRIEREA ȘI MOTIVELE MODIFICĂRII APROBATE

1. Descrierea vinului/produselor vitivinicole și a caracteristicilor analitice și/sau organoleptice

Descriere:

Modificarea tăriei alcoolice naturale minime și a densității minime a mustului (care au fost mutate de la punctul 5.1 la punctul 3.2 al caietului de sarcini al produsului) în cazul vinului de calitate (Qualitätswein) obținut din soiul de struguri Dornfelder în anii cu condiții meteorologice excepționale.

Valorile standard aferente vinului de calitate obținut din soiul Dornfelder: 8,8 % vol. alcool potențial/68 °Oechsle.

ADĂUGIRE

„Tăria alcoolică naturală minimă/densitatea minimă a mustului în cazul utilizării soiului de struguri Dornfelder pot fi stabilite la 8,3 % vol. alcool/65° Oechsle în anii cu condiții meteorologice excepționale, printr-o decizie a consiliului de conducere al asociației de protecție a vinului «Pfalz» recunoscute (Schutzgemeinschaft Pfalz). Aceste măsuri se aplică doar în cazul anului de recoltă pentru care a fost luată decizia. Decizia asociației de protecție Pfalz va fi anunțată printr-o metodă de publicare adecvată.”

Diferitele produse sunt identificate prin denumire, fiind furnizate informații privind tăria alcoolică naturală minimă/densitatea minimă a mustului și o descriere a caracteristicilor lor organoleptice.

ADĂUGIRE

„Concentrația alcoolică totală a vinului «Pfalz» DOP produs fără îmbogățire poate depăși 15 % în volume.”

Motive:

Scopul ușoarei reduceri a tăriei alcoolice minime/densității minime a mustului în cazul soiului Dornfelder este de a se permite recoltarea mai devreme, pentru a se minimiza efectele negative ale unor noi organisme dăunătoare. De exemplu, în 2014, Drosophila suzukii a devenit o amenințare pentru soiurile de struguri roșii cu coacere timpurie. Amânarea recoltării din cauza densității minime a mustului aplicabile până acum implică un risc de reducere semnificativă a calității și volumului strugurilor recoltați în astfel de ani.

Descrierile caracteristicilor organoleptice au fost nuanțate pentru a reflecta mai bine diferitele produse.

Prin adăugarea tăriei alcoolice totale a vinurilor produse fără îmbogățire, se aplică clauza inițială din regulamentul UE.

2. Soiul de struguri de vin

Descriere:

Până în prezent, au fost indicate următoarele soiuri de viță-de-vie:

Vinuri albe

„Albalonga, Auxerrois, Bacchus, Chardonnay, Ehrenbreitsteiner, Ehrenfelser, Faberrebe, Früher Malingre, Gelber Muskateller, Grüner Veltliner, Hölder, Huxelrebe, Johanniter, Juwel, Kanzler, Kerner, Kernling, Mariensteiner, Morio-Muskat, Müller-Thurgau, Muskat-Ottonel, Nobling, Optima, Orion, Ortega, Perle, Phoenx, Prinzipal, Regner, Reichensteiner, Rieslaner, Riesling, Roter Elbling, Roter Gutedel, Roter Muskateller, Roter Traminer, Ruländer (Grauer Burgunder), Saphira, Sauvignon Blanc, Scheurebe, Schönburger, Siegerrebe, Silvaner, Sirius, Solaris, Staufer, Weißer Burgunder, Weißer Elbling, Weißer Gutedel, Würzer”

Vinuri roșii

„Accent, Acolon, Allegro, Blauer Frühburgunder, Blauer Limberger, Blauer Portugieser, Blauer Spätburgunder, Blauer Trollinger, Blauer Zweigelt, Bolero, Cabernet Carbon, Cabernet Carol, Cabernet Cortis, Cabernet Cubin, Cabernet Dorio, Cabernet Dorsa, Cabernet Franc, Cabernet Mitos, Cabernet Sauvignon, Dakapo, Deckrot, Domina, Dornfelder, Dunkelfelder, Färbertraube, Früher Roter Malvasier, Helfensteiner, Heroldrebe, Merlot, Müllerrebe, Muskat Hamburg, Palas, Portugieser, Prior, Regent, Rondo, Saint-Laurent, Syrah”

MODIFICARE

Se adaugă următoarele soiuri de viță-de-vie:

Vinuri albe

„Blauer Silvaner, Bronner, Cabernet Blanc, Calardis Blanc, Chardonnay rosé, Felicia, Früher Roter Malvasier, Goldmuskateller, Goldriesling, Hibernal, Muscaris, Osteiner, Roter Müller-Thurgau, Roter Riesling, Ruländer, Sauvignon Gryn, Sauvignon Sary, Sauvitage, Souvignier Gris, Trebbiano di Soave, Villaris”

Vinuri roșii

„Baron, Blauburger, Cabernet Cantor, Cabertin, Calandro, Muskattrollinger, Pinotin, Piroso, Reberger, Rosenmuskateller, Tauberschwarz, Wildmuskat.”

Au fost adăugate sinonimele corespunzătoare pentru soiurile de struguri.

Se elimină următoarele soiuri de viță-de-vie:

Vinuri albe

„Mariensteiner”

Vinuri roșii

„Muskat Hamburg”

„Früher Roter Malvasier” (denumire greșită)

Motive:

Lista soiurilor de viță-de-vie este incompletă și a fost extinsă pentru a enumera toate soiurile de struguri clasificate până acum, soiuri care se găsesc în regiunea viticolă. Se elimină soiul Mariensteiner; acesta nu este autorizat nici pe lista Bundessortenamt (Oficiul Federal pentru Soiuri de Plante), nici în Landesverordnung (ordonanța respectivă a landului). Muskat Hamburg este un strugure de masă și, prin urmare, nu este autorizat. Früher Roter Malvasier este eliminat din categoria vinurilor roșii, deoarece este un vin alb.

3. Cerințele aplicabile în temeiul legislației UE sau al legislației naționale

Descriere:

Punctul 9 din caietul de sarcini (care urmează să devină punctul 10) prevede cerințele suplimentare în materie de etichetare.

Unități geografice mai restrânse:

ADĂUGIRE

„De asemenea, registrul plantației de viță-de-vie este lista tuturor denumirilor suprafețelor, ale plantațiilor de viță-de-vie pe scară largă și ale plantațiilor de viță-de-vie individuale, precum și ale sistemelor în câmp deschis care ar putea fi utilizate ca unități geografice mai restrânse. Indică limitele siturilor și ale suprafețelor cu ajutorul referințelor din cadastru (diviziune cadastrală, subdiviziune cadastrală, sistem în câmp deschis, parcelă). Registrul este gestionat de Camera de agricultură a landului Renania-Palatinat. Registrul plantației de viță-de-vie este instituit și menținut pe următoarele temeiuri juridice:

— secțiunea 23 punctele 3 și 4 din Legea privind vinul (Weingesetz)

— secțiunea 29 din Ordonanța privind vinul (Weinverordnung)

— Legea landului referitoare la determinarea siturilor și a suprafețelor și la registrul plantațiilor de viță-de-vie [Landesgesetz über die Festsetzung von Lagen und Bereichen und über die Weinbergsrolle (Weinlagengesetz)]

— secțiunea 2 punctul 16 din Ordonanța landului privind competențele din domeniul legislației privind vinul (Landesverordnung über Zuständigkeiten auf dem Gebiet des Weinrechts).

Delimitarea unităților geografice mai mici poate fi modificată numai cu acordul organizațiilor competente, în conformitate cu secțiunea 22g din Legea privind vinul. Orice modificare trebuie notificată Oficiului Federal pentru Agricultură și Alimentație (Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung – BLE) de către organizația competentă în conformitate cu secțiunea 22g din Legea privind vinul.”

Motive:

Dispozițiile referitoare la etichetare ar trebui completate pentru a include unitățile geografice mai restrânse, pentru a reflecta legislația în vigoare.

4. Delimitarea arealului

Descriere

Arealul „Pfalz” DOP a fost delimitat din nou.

ADĂUGIRE:

„Arealul este restrâns la Vorderpfalz/Rheinpfalz; adică de la marginile muntoase ale Pădurii Palatinat la vest, prin Haardtrand, până la câmpia Vorderpfalz, în partea centrală și estică. Viticultura se practică predominant în Haardtrand și pe interfluviile și platourile acoperite de loess. Limitele naturale ale regiunii sunt Haardtrand în vest, Rinul în est, Alsacia (Franța) sau granița cu Bienwald în sud, granița cu Worms în nord-est, iar Kirchheimbolanden, Stetten, Gauersheim și Zellertal, incluzând comunele Albisheim, Einselthum și Zell, în nord-vest.”

Au fost enumerate localitățile individuale, inclusiv subdiviziunile cadastrale.

Delimitarea exactă poate fi văzută pe hărțile care arată plantațiile de viță-de-vie din localitățile sus-menționate, delimitate per parcelă. Hărțile pot fi vizionate la adresa www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein.

Motive:

Această modificare referitoare la delimitarea arealului nu este arbitrară, ci necesară pentru prevenirea unor dezavantaje semnificative pentru viticultură și agricultură, și pentru peisajul cultivat al regiunii Pfalz, care s-a dezvoltat de-a lungul secolelor în limitele geografice specifice ale unităților cadastrale relevante, așa cum este cazul tuturor zonelor viticole tradiționale europene.

Motivele delimitării arealului sunt explicate mai detaliat în cele ce urmează:

Plantațiile de viță-de-vie împrejmuite sunt necesare în scopul asigurării calității, mai ales prin prisma măsurilor de protecție a plantelor.

Măsurile de protecție a plantelor utilizate în viticultură nu sunt întotdeauna compatibile cu alte culturi și viceversa. Juxtapunerea plantațiilor de viță-de-vie cu terenurile cu alte utilizări cauzează așadar probleme care ar trebui evitate pe cât posibil:

— Cu cât mai puține sunt punctele de contact dintre terenurile utilizate pentru cultivarea viței-de-vie și terenurile cu alte utilizări (culturi arabile, culturi de fructe, pășuni etc.), cu atât mai puține sunt efectele negative aferente asupra culturilor de viță-de-vie și asupra calității vinurilor.

Este vorba despre cerințele de gestionare specifice din arealul în care se cultivă vița-de-vie, în special în ceea ce privește protecția plantelor. Unele dintre produsele de protecție a plantelor utilizate diferă considerabil, în special în ceea ce privește obiectivul urmărit, autorizația specifică pentru fiecare cultură, perioadele de așteptare.

— Chiar și în cazul unei aplicări corespunzătoare, produsele de protecție a plantelor pot ajunge, prin derivă, pe parcelele învecinate, care au alte utilizări, provocând astfel daune vegetative nedorite pe suprafețe care nu sunt vizate, diminuând calitatea și vandabilitatea produselor, din cauza prezenței anumitor reziduuri. De exemplu, în cazul în care utilizarea erbicidelor sistemice în zonele învecinate duce la devieri nedorite, acest lucru poate influența formarea fructelor în cazul în care contaminarea are loc înainte ca vița-de-vie să înflorească. În cazul în care se utilizează erbicide de contact, devierile nedorite pot provoca arsuri în părțile afectate ale frunzișului/lăstarilor viței-de-vie. În schimb, pot apărea probleme și în cazul în care fungicidele utilizate în cultivarea viței-de-vie ajung pe terenurile arabile învecinate. Această problemă ar apărea în special în Pfalz, întrucât cea mai întinsă zonă legumicolă contiguă din Germania se învecinează cu arealul DOP „Pfalz”. Această proporție ridicată de culturi specializate face și mai necesară delimitarea plantațiilor viticole de suprafețele agricole, așa cum s-a întâmplat și până în prezent. Deoarece unele dintre produsele de protecție a plantelor nu pot fi aplicate tuturor culturilor prezente acolo, rezultatul testelor referitoare la reziduuri, date fiind precizia analizelor și limitele maxime scăzute în materie de reziduuri, poate fi că produsele (în special legumele proaspete) nu sunt vandabile. Același lucru este valabil și pentru soluțiile pe bază de cupru utilizate în viticultura ecologică. În practică, apar frecvent astfel de situații și, prin urmare, trebuie evitate.

Activitățile de protecție a plantelor care vizează culturile respective pot cauza daune atât pe terenurile arabile, cât și pe plantațiile viticole.

Plantațiile de viță-de-vie împrejmuite permit aplicarea unor metode de gestionare și de protecție eficace în domeniul viticulturii.

Strategiile de protecție a plantelor cu impact redus, dar cu beneficii calitative, de mediu și economice sunt importante pentru asigurarea producției durabile de vinuri de calitate superioară:

— De exemplu, pentru combaterea Eudemisului sunt utilizați feromoni. Această măsură de protecție funcționează doar dacă dozatoarele de feromoni necesare pentru limitarea reproducției și pentru zăpăcirea dăunătorilor sunt răspândite pe un teritoriu cât mai vast. Ca parte a acestei măsuri, este semnificativ mai ieftin dacă se evită dubla amplasare a dozatoarelor la margini (la hotarele cu alte culturi, alte tipuri de utilizări sau altă vegetație). Totuși, acest lucru poate fi realizat numai în cazul plantațiilor de viță-de-vie împrejmuite.

— Plantațiile de viță-de-vie împrejmuite sunt necesare și din punct de vedere tehnic și economic, în scopul protejării strugurilor copți împotriva daunelor provocate de păsări, aceasta fiind singura modalitate de asigurare a unei protecții eficace.

— De asemenea, împrejmuirea plantațiilor de viță-de-vie contribuie la prevenirea daunelor provocate de animalele sălbatice: Limitarea animalelor de vânat este un factor foarte important din perspectiva cultivării viței-de-vie. Această limitare este necesară, printre altele, deoarece în Renania-Palatinat nu sunt, în mod normal, compensate daunele provocate de animalele sălbatice pe plantațiile de viță-de-vie. De asemenea, împrejmuirea plantațiilor de viță-de-vie reduce riscul focarelor de pestă porcină africană, care fac obiectul unei obligații de notificare și care generează un risc semnificativ pentru creșterea animalelor în Germania. Combaterea problemei porcilor mistreți este mai facilă și mai puțin costisitoare în cazul plantațiilor de viță-de-vie împrejmuite decât în cazul suprafețelor unde se alternează diferite culturi (de exemplu, viticultură, culturi arabile și livezi), care oferă posibilități de refugiu și surse de hrană.

— Irigarea prin picurare devine tot mai importantă, în special în cazul plantațiilor de viță-de-vie tinere. Aceasta este utilizată pentru cultivarea viței-de-vie. Plantațiile de viță-de-vie împrejmuite sunt un atu considerabil când este vorba despre construirea și funcționarea infrastructurii necesare (puțuri, țevi etc.). În felul acesta, atât aprovizionarea comună cu apă, cât și utilizarea în comun a liniilor de transport și de distribuție eficientizează și reduc costurile.

— Cerințele pentru o rețea de benzi în viticultură sunt diferite de cele aplicabile în agricultura arabilă, de exemplu, astfel încât suprafețele viticole utilizate anterior, cu structura de benzi corespunzătoare, ar putea îngreuna sau împiedica în mod semnificativ utilizarea terenurilor pentru agricultura arabilă și/sau ca pășuni. Acest lucru se datorează faptului că, de obicei, plantațiile viticole nu sunt concepute pentru a utiliza acolo vehicule și utilaje mari și grele, așa cum acestea sunt necesare și utilizate pentru gestionarea terenurilor în agricultura arabilă. Dacă toate aceste terenuri ar trebui proiectate astfel încât să suporte sarcini mai mari, acest lucru ar crea o povară financiară mai mare pentru toți proprietarii de terenuri din zonă. Peisajul cultivat, care a evoluat în timp, și priveliștile naturale, care includ plantațiile de viță-de-vie tradiționale, caracterizează arealul DOP „Pfalz” și reputația sa.

— Cultivarea viței-de-vie pe plantații tradiționale care marchează peisajul definește caracterul regiunii viticole pentru rezidenții locali, membrii industriei vinicole a regiunii, specialiști și consumatori, în special când vine vorba de regiunea Pfalz, care este cea mai întinsă regiune viticolă consolidată. Acest lucru este evident și datorită faptului că, atunci când este prezentată regiunea viticolă, în publicitatea pentru vinuri se utilizează regulat fotografii realizate pe plantații tradiționale.

— Transferarea producției vitivinicole spre terenuri arabile ar modifica peisajul caracteristic și, prin urmare, ar avea un impact asupra peisajului cultivat care a evoluat de-a lungul timpului.

— Vinul are un rol important și în domeniul turismului – în legătură cu regiunea dedicată prin tradiție cultivării viței-de-vie și cu plantațiile tradiționale.

— Vinurile prezentate în publicații specializate, care modelează puternic percepția și reputația denumirii de origine protejate „Pfalz”, provin adesea de pe plantații de viță-de-vie tradiționale, cum ar fi Schweigener Sonnenberg, Birkweiler Kastanienbusch, Forster Kirchenstück, Kallstadter Saumagen. Datorită acestor factori, denumirea de origine protejată „Pfalz” se bucură de reacții pozitive în rândul comercianților și consumatorilor.

— Cumpărarea și consumarea vinului din Pfalz invocă, în mințile consumatorilor, imagini cu plantațiile de viță-de-vie tradiționale, care sunt, eventual, și mai puternice datorită unor experiențe de vacanță. Acest lucru face ca denumirea de origine protejată „Pfalz” să fie excepțională și unică.

— Multe plantații viticole tradiționale ar fi expuse riscului năpădirii de către tufăriș, dat fiind că acestea nu sunt adecvate pentru utilaje de mari dimensiuni și pentru alte utilizări, diferite de cultivarea viței-de-vie, din cauza dimensiunilor mici, a caracteristicilor lor și a accesibilității adesea reduse. Acest lucru ar fi deja în detrimentul arealului viticol din punct de vedere pur estetic și, prin urmare, și din punct de vedere economic și turistic. În plus, pe aceste suprafețe necultivate ar putea începe să crească plante, precum cele de mur, care să găzduiască dăunători nedoriți precum Drosophila suzukii, ceea ce ar fi o amenințare pentru sănătatea și calitatea strugurilor de pe plantațiile de viță-de-vie vecine.

Din motivele prezentate mai sus rezultă că, în mod clar, cultivarea viței-de-vie pe o suprafață unică și, preferabil, împrejmuită prezintă multe avantaje diferite atât pentru proprietarii și operatorii plantațiilor de viță-de-vie, cât și pentru mediu. Așadar, proporția plantațiilor de viță-de-vie care sunt răzlețite în mai multe locuri diferite, care în prezent este foarte scăzută, nu ar trebui să crească, date fiind numeroasele dezavantaje prezentate mai sus.

5. Autoritate de control

Descriere:

Adăugiri privind organismele de control indicate la punctul 10 (care urmează să devină punctul 11) din caietul de sarcini al produsului și atribuțiile lor.

ADĂUGIRE

La îndeplinirea sarcinilor sale de control, Camera de agricultură va fi asistată de

Landesuntersuchungsamt Rheinland-Pfalz Mainzer Straße 112 56068 Koblenz

Tel. 02 61/91 49-0

Fax 02 61/91 49 19-0

E-mail: poststelle@lua.rlp.de

Motive:

Oficiul de inspecție din Renania-Palatinat (Landesuntersuchungsamt Rheinland-Pfalz) ar trebui adăugat ca autoritate de control, deoarece îndeplinește sarcini de control în acest domeniu.

6. Altele

Descriere:

Modificări de formulare, în conformitate cu cerințele UE.

Motive:

În scopul îndeplinirii cerințelor UE, au trebuit să fie efectuate modificări de formulare.

DOCUMENT UNIC

1. Denumirea produsului

Pfalz

2. Tipul indicației geografice

DOP – Denumire de origine protejată

3. Categoriile de produse vitivinicole

1. Vin

5. Vin spumant de calitate

8. Vin petiant

4. Descrierea vinului/vinurilor

1. Vin de calitate alb

DESCRIERE TEXTUALĂ CONCISĂ

În Pfalz, se produc în mod tradițional vinuri albe, roșii și roze și – într-o mai mică măsură – vinuri Rotling. Aceste tipuri de vin pot fi, de asemenea, comercializate ca Prädikatsweine (vinuri cu mențiune). Produsele cu denumire de origine protejată „Pfalz” sunt utilizate, de asemenea, pentru producerea vinurilor petiante și a vinurilor spumante de calitate.

Vinuri albe

De regulă, vinurile albe prezintă arome care variază de la fructat și proaspăt la fructat și exotic. În funcție de soiul de struguri și de metoda de învechire, vinurile sunt caracterizate de arome de verde, de note de mirodenii și de afumat, precum și de note minerale. În funcție de procesul de vinificare, prin contactul cu lemnul, buchetul aromatic poate fi completat cu arome precum cea de vanilie, de prăjit și de nucă de cocos. Tehnicile de maturare reductivă pot adăuga arome de silex și trufe, în timp ce tehnicile de maturare oxidativă pot adăuga arome oxidate de mere și de nuci.

Acestea se caracterizează prin echilibrul dintre aciditate și gustul dulce, de obicei cu o corpolență ridicată combinată cu o aciditate pronunțată până la moderată.

Culoarea variază de obicei de la galben deschis cu reflexe verzi până la galben-pai și galben-auriu. În funcție de soiul de struguri, acestea pot prezenta și nuanțe pale de roșu.

Concentrația alcoolică totală a vinului „Pfalz” DOP produs fără îmbogățire poate depăși 15 % în volume.

În cazul caracteristicilor analitice, când nu este indicată nicio cifră, se aplică legislația în vigoare.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) Aciditatea totală minimă Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

2. Vin de calitate roșu

DESCRIERE TEXTUALĂ CONCISĂ

În Pfalz, se produc în mod tradițional vinuri albe, roșii și roze și – într-o mai mică măsură – vinuri Rotling. Aceste tipuri de vin pot fi, de asemenea, comercializate ca Prädikatsweine (vinuri cu mențiune). Produsele cu denumire de origine protejată „Pfalz” sunt utilizate, de asemenea, pentru producerea vinurilor petiante și a vinurilor spumante de calitate.

Vinuri roșii

Vinurile roșii se caracterizează în special prin arome de bace și fructe roșii. De asemenea, acestea pot prezenta arome de verde. În funcție de metoda de învechire și de maturare, la contactul cu lemnul, se adaugă arome de mirodenii, cum ar fi vanilie, note de prăjit, ciocolată și cocos, precum și note reductive, cum ar fi silexul și trufele. În general vinurile cu o corpolență ridicată se caracterizează printr-o aciditate delicată până la intensă.

Culoarea roșie variază, de obicei, de la roșu-cireașă, până la roșu închis, precum culoarea fructelor de soc.

Concentrația alcoolică totală a vinului „Pfalz” DOP produs fără îmbogățire poate depăși 15 % în volume.

În cazul caracteristicilor analitice, când nu este indicată nicio cifră, se aplică legislația în vigoare.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) Aciditatea totală minimă Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

3. Vin de calitate roze Weißherbst, Blanc de Noir

DESCRIERE TEXTUALĂ CONCISĂ

În Pfalz, se produc în mod tradițional vinuri albe, roșii și roze și – într-o mai mică măsură – vinuri Rotling. Aceste tipuri de vin pot fi, de asemenea, comercializate ca Prädikatsweine (vinuri cu mențiune). Produsele cu denumire de origine protejată „Pfalz” sunt utilizate, de asemenea, pentru producerea vinurilor petiante și a vinurilor spumante de calitate.

Vin roze, Weißherbst, Blanc de Noir

Aceste tipuri de vin sunt obținute prin presarea soiurilor de struguri roșii. Vinurile Blanc de Noir au spectrul cromatic al vinurilor albe, în timp ce vinurile roze și vinurile Weißherbst au culori ce variază de la roz-pal la roșu-aprins. Deoarece musturile sunt maturate la fel ca vinul alb, aceste vinuri au, în general, o aromă fructată și proaspătă de bace, de fructe roșii și de fructe albe/galbene. De asemenea, în funcție de soiul de struguri utilizat, vinurile pot prezenta note de piper verde și de ierburi aromatice, iar dacă sunt maturate în lemn, arome de vanilie și note de prăjit și de nuci de cocos. Vinurile roze au o tărie alcoolică mai moderată și, în ceea ce privește gustul, pot produce o senzație mai intensă de aciditate.

Concentrația alcoolică totală a vinului „Pfalz” DOP produs fără îmbogățire poate depăși 15 % în volume.

În cazul caracteristicilor analitice, când nu este indicată nicio cifră, se aplică legislația în vigoare.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) Aciditatea totală minimă Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

4. Vin de calitate roșu Rotling

DESCRIERE TEXTUALĂ CONCISĂ

În Pfalz, se produc în mod tradițional vinuri albe, roșii și roze și – într-o mai mică măsură – vinuri Rotling. Aceste tipuri de vin pot fi, de asemenea, comercializate ca Prädikatsweine (vinuri cu mențiune). Produsele cu denumire de origine protejată „Pfalz” sunt utilizate, de asemenea, pentru producerea vinurilor petiante și a vinurilor spumante de calitate.

Rotling

Aceste vinuri, obținute din amestecuri de struguri roșii și albi sau cu must, sunt foarte asemănătoare cu vinurile roze din punctul de vedere al caracteristicilor organoleptice.

Concentrația alcoolică totală a vinului „Pfalz” DOP produs fără îmbogățire poate depăși 15 % în volume.

În cazul caracteristicilor analitice, când nu este indicată nicio cifră, se aplică legislația în vigoare.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) Aciditatea totală minimă Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

5. Vin cu mențiunea „Kabinett”

DESCRIERE TEXTUALĂ CONCISĂ

În Pfalz, se produc în mod tradițional vinuri albe, roșii și roze și – într-o mai mică măsură – vinuri Rotling. Aceste tipuri de vin pot fi, de asemenea, comercializate ca Prädikatsweine (vinuri cu mențiune).

Vin cu mențiunea „Kabinett”

Aceste vinuri se caracterizează, de obicei, prin arome proaspete și fructate de fructe albe, galbene și exotice, putându-se distinge note de iarbă verde și note de mirodenii. Acestea au o tărie alcoolică scăzută până la moderată. Ele exprimă în mod clar caracteristicile soiurilor de struguri din care sunt obținute, combinate cu o senzație de aciditate în general moderată până la intensă. Culorile corespund descrierilor vinurilor de calitate, în funcție de tipul de vin.

Concentrația alcoolică totală a vinului „Pfalz” DOP produs fără îmbogățire poate depăși 15 % în volume.

În cazul caracteristicilor analitice, când nu este indicată nicio cifră, se aplică legislația în vigoare.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) Aciditatea totală minimă Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

6. Vin cu mențiunea „Spätlese”

DESCRIERE TEXTUALĂ CONCISĂ

În Pfalz, se produc în mod tradițional vinuri albe, roșii și roze și – într-o mai mică măsură – vinuri Rotling. Aceste tipuri de vin pot fi, de asemenea, comercializate ca Prädikatsweine (vinuri cu mențiune).

Vin cu mențiunea „Spätlese”

Deoarece aceste vinuri au o densitate mai mare a mustului decât vinurile cu mențiunea „Kabinett”, ele exprimă în mod clar caracteristicile soiurilor de struguri din care sunt obținute, de obicei cu o corpolență mai ridicată și o tărie alcoolică mai mare. Acest lucru se reflectă în special în aromele fructate și în notele dulci-picante. Spectrul cromatic al vinurilor este cel al tipului relevant de Qualitätswein (vin de calitate).

Concentrația alcoolică totală a vinului „Pfalz” DOP produs fără îmbogățire poate depăși 15 % în volume.

În cazul caracteristicilor analitice, când nu este indicată nicio cifră, se aplică legislația în vigoare.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) Aciditatea totală minimă Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

7. Vin cu mențiunea „Auslese”

DESCRIERE TEXTUALĂ CONCISĂ

În Pfalz, se produc în mod tradițional vinuri albe, roșii și roze și – într-o mai mică măsură – vinuri Rotling. Aceste tipuri de vin pot fi, de asemenea, comercializate ca Prädikatsweine (vinuri cu mențiune).

Vin cu mențiunea „Auslese”

Utilizarea strugurilor ajunși la maturitatea lor deplină sau a strugurilor supracopți face ca toate caracteristicile specifice ale soiurilor utilizate pentru producerea acestor vinuri să fie resimțite intens. Pe lângă strugurii care s-au concentrat prin stafidirea pe buturugă, pot fi utilizați și strugurii care s-au concentrat prin acțiunea putregaiului nobil (Botrytis cineria). Buchetul aromatic este de obicei dominat de arome intens fructate, alături de nuanțe de fructe exotice, miere și fructe uscate. În plus, acestea se caracterizează, de obicei, printr-o dulceață reziduală pronunțată. Culorile corespund descrierilor vinurilor de calitate, în funcție de tipul de vin.

Concentrația alcoolică totală a vinului „Pfalz” DOP produs fără îmbogățire poate depăși 15 % în volume.

În cazul caracteristicilor analitice, când nu este indicată nicio cifră, se aplică legislația în vigoare.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) Aciditatea totală minimă Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

8. Vin cu mențiunea „Beerenauslese”

DESCRIERE TEXTUALĂ CONCISĂ

În Pfalz, se produc în mod tradițional vinuri albe, roșii și roze și – într-o mai mică măsură – vinuri Rotling. Aceste tipuri de vin pot fi, de asemenea, comercializate ca Prädikatsweine (vinuri cu mențiune).

Vin cu mențiunea „Beerenauslese”

Aceste vinuri au un conținut ridicat de zaharuri datorită utilizării unor strugurii sănătoși, ajunși la maturitatea lor deplină sau supracopți sau a unor boabe stafidite, concentrate prin acțiunea putregaiului nobil. Utilizarea din ce în ce mai frecventă a strugurilor afectați de putregaiul nobil face ca unele dintre aromele tipice soiurilor utilizate să treacă în plan secund, în timp ce mierea, fructele uscate, stafidele, caramelul și aromele fructelor exotice devin, de obicei, mai pronunțate. Deoarece aceste vinuri conțin în general zahăr rezidual, ele au un conținut de alcool foarte scăzut până la moderat. Spectrul cromatic al vinurilor este cel al tipului relevant de Qualitätswein (vin de calitate).

Concentrația alcoolică totală a vinului „Pfalz” DOP produs fără îmbogățire poate depăși 15 % în volume.

În cazul caracteristicilor analitice, când nu este indicată nicio cifră, se aplică legislația în vigoare.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) Aciditatea totală minimă Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

9. Vin cu mențiunea „Eiswein”

DESCRIERE TEXTUALĂ CONCISĂ

În Pfalz, se produc în mod tradițional vinuri albe, roșii și roze și – într-o mai mică măsură – vinuri Rotling. Aceste tipuri de vin pot fi, de asemenea, comercializate ca Prädikatsweine (vinuri cu mențiune).

Vin cu mențiunea „Eiswein”

Ca urmare a înghețării apei pe plantațiile viticole, strugurii sunt foarte puțin afectați de putregaiul nobil, iar ingredientele lor sunt concentrate. Aceasta înseamnă că vinurile cu mențiunea „Eiswein” au, în general, o aciditate mai mare și arome mai intense ale soiurilor utilizate. Aceste caracteristici depind de timpul de care este nevoie pentru atingerea temperaturilor scăzute necesare odată ce strugurii au ajuns la maturitatea lor deplină. În special, predomină aromele de fructe galbene și exotice, acestea fiind completate de arome dulci și de mirodenii, cum ar fi mierea și fructele uscate. Culorile corespund descrierilor vinurilor de calitate, în funcție de tipul de vin.

Concentrația alcoolică totală a vinului „Pfalz” DOP produs fără îmbogățire poate depăși 15 % în volume.

În cazul caracteristicilor analitice, când nu este indicată nicio cifră, se aplică legislația în vigoare.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) Aciditatea totală minimă Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

10. Vin cu mențiunea „Trockenbeerenauslese”

DESCRIERE TEXTUALĂ CONCISĂ

În Pfalz, se produc în mod tradițional vinuri albe, roșii și roze și – într-o mai mică măsură – vinuri Rotling. Aceste tipuri de vin pot fi, de asemenea, comercializate ca Prädikatsweine (vinuri cu mențiune).

Vin cu mențiunea „Trockenbeerenauslese”

Aceste vinuri au un conținut ridicat de zaharuri datorită utilizării unor strugurii sănătoși, ajunși la maturitatea lor deplină sau supracopți sau a unor boabe stafidite, concentrate prin acțiunea putregaiului nobil. Utilizarea din ce în ce mai frecventă a strugurilor afectați de putregaiul nobil face ca unele dintre aromele tipice soiurilor utilizate să treacă în plan secund, în timp ce mierea, fructele uscate, stafidele, caramelul și aromele fructelor exotice devin, de obicei, mai pronunțate. Deoarece aceste vinuri conțin în general zahăr rezidual, ele au un conținut de alcool foarte scăzut până la moderat. Spectrul cromatic al vinurilor este cel al tipului relevant de Qualitätswein (vin de calitate).

Vinurile „Trockenbeerenauslese” diferă de vinurile „Beerenauslese” prin faptul că conținutul lor de zaharuri tinde să fie mai mare, iar aromele și culoarea lor sunt mai intense. De asemenea, în funcție de soiul de struguri, acestea pot avea o aciditate mai concentrată.

Concentrația alcoolică totală a vinului „Pfalz” DOP produs fără îmbogățire poate depăși 15 % în volume.

În cazul caracteristicilor analitice, când nu este indicată nicio cifră, se aplică legislația în vigoare.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) Aciditatea totală minimă Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

11. Vin spumant de calitate

DESCRIERE TEXTUALĂ CONCISĂ

În Pfalz, se produc în mod tradițional vinuri albe, roșii și roze și – într-o mai mică măsură – vinuri Rotling. Aceste tipuri de vin pot fi, de asemenea, comercializate ca Prädikatsweine (vinuri cu mențiune). Produsele cu denumire de origine protejată „Pfalz” sunt utilizate, de asemenea, pentru producerea vinurilor petiante și a vinurilor spumante de calitate.

Vin spumant de calitate

Aceste vinuri sunt produse fie din vinuri de bază (albe, roze, roșii, Rotling), fie din amestecuri de vinuri albe și struguri roșii presați rapid. Conținutul moderat de zahăr al strugurilor păstrează aciditatea mai ridicată. Vinurile spumante de calitate se caracterizează prin aromele caracteristice soiurilor care stau la baza lor, precum și prin influența senzorială a păstrării pe drojdii după a doua fermentare. Acest lucru se poate manifesta prin note delicate de nucă și brioșă. Când vinurile de bază sunt maturate în butoaie de lemn, acestea pot avea arome de prăjit și de mirodenii. Vinurile spumante de calitate sunt în general proaspete, cu aciditate pronunțată și nu au un grad de alcool ridicat. Zahărul rezidual variază de la foarte puțin perceptibil la foarte dulce. Spectrul cromatic variază, în general, de la galben-pal, cu reflexe verzi până la un galben precum culoarea florilor de tei, dar și roz și roșu.

Vinurile spumoase de calitate denumite „Crémant” sunt de obicei fructate delicat, cu o aciditate pregnantă. În general, culoarea lor este albă sau roz. Perioada de păstrare minimă mai îndelungată produce vinuri spumante „Crémant” fine, cremoase și echilibrate, cu o efervescență delicată.

Concentrația alcoolică totală a vinului „Pfalz” DOP produs fără îmbogățire poate depăși 15 % în volume.

În cazul caracteristicilor analitice, când nu este indicată nicio cifră, se aplică legislația în vigoare.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) Aciditatea totală minimă Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

12. Vin petiant

DESCRIERE TEXTUALĂ CONCISĂ

În Pfalz, se produc în mod tradițional vinuri albe, roșii și roze și – într-o mai mică măsură – vinuri Rotling. Aceste tipuri de vin pot fi, de asemenea, comercializate ca Prädikatsweine (vinuri cu mențiune). Produsele cu denumire de origine protejată „Pfalz” sunt utilizate, de asemenea, pentru producerea vinurilor petiante și a vinurilor spumante de calitate.

Vin petiant

Vinurile petiante au o tărie alcoolică moderată și o efervescență delicată. Acestea prezintă, în general, arome fructate și arome tipice pentru soiurile de struguri din care au fost obținute. Soiurile aromate cel mai frecvent utilizate produc arome florale și note exotice de fructe, precum și note de bace și fructe roșii. Atunci când sunt utilizate soiuri albe, spectrul cromatic include, de obicei, tonuri de galben-pal cu reflexe verzi până la un galben precum culoarea florii de tei. Atunci când se utilizează soiuri roșii, culorile sunt roz și roșu.

Concentrația alcoolică totală a vinului „Pfalz” DOP produs fără îmbogățire poate depăși 15 % în volume.

În cazul caracteristicilor analitice, când nu este indicată nicio cifră, se aplică legislația în vigoare.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) Aciditatea totală minimă Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

5. Practici vitivinicole

5.1. Practici oenologice specifice

1. Toate produsele Practică oenologică specifică Se aplică legislația în vigoare.

2. Toate produsele Restricții relevante privind producerea vinurilor Se aplică legislația în vigoare.

3. Toate produsele Practici de cultivare Se aplică legislația în vigoare.

5.2. Randamente maxime

1. 105 hectolitri la hectar

6. Arealul geografic delimitat

Arealul este restrâns la Vorderpfalz/Rheinpfalz; adică de la marginile muntoase ale Pădurii Palatinat la vest, prin Haardtrand, până la câmpia Vorderpfalz, în partea centrală și estică. Viticultura se practică predominant în Haardtrand și pe interfluviile și platourile acoperite de loess. Limitele naturale ale regiunii sunt Haardtrand în vest, Rinul în est, Alsacia (Franța) sau granița cu Bienwald în sud, granița cu Worms în nord, în est Kirchheimbolanden, Stetten, Gauersheim și Zellertal, incluzând comunele Albisheim, Einselthum și Zell, în vest.

Arealul DOP cuprinde plantațiile de viță-de-vie din următoarele localități: Albersweiler (5426), Albisheim (Pfrimm) (4555), Altdorf (5470), Annweiler am Trifels (Gräfenhausen (5424), Queichhambach (5421)), Bad Bergzabern (5372), Bad Dürkheim (Bad Dürkheim (4351), Grethen (4354), Leistadt (4356), Seebach (4353), Ungstein (4358)), Barbelroth (5360), Battenberg (Pfalz) (4396), Bellheim (5619), Billigheim-Ingenheim (Appenhofen (5383), Billigheim (5386), Ingenheim (5384), Mühlhofen (5385)), Birkweiler Birkweiler (5393), Bischheim (4571), Bissersheim (4404), Bobenheim am Berg (4379), Bobenheim-Roxheim (3951), Bockenheim an der Weinstraße (Großbockenheim (4414), Kleinbockenheim (4415)), Böbingen (5472), Böchingen (5399), Böhl-Iggelheim (Böhl (4006), Iggelheim (4007)), Bolanden (4573), Bornheim (Südliche Weinstraße) (5516), Bubenheim (Donnersbergkreis) (4550), Burrweiler (5491), Dackenheim (4375), Dannstadt-Schauernheim (Dannstadt (3994)), Deidesheim (4310), Dierbach (5358), Dirmstein (4408), Dörrenbach (5366), Ebertsheim (4420), Edenkoben (Edenkoben (5466), 4 Mittelhainger (5467)), Edesheim (Edesheim (5479), 3 Mittelhainger (5480)), Einselthum (4554), Ellerstadt (4339), Erpolzheim (4366), Eschbach (Südliche Weinstraße) (5390), Essingen (5517), Flemlingen (5483), Forst an der Weinstraße (4309), Frankweiler (Südliche Weinstraße) (5397), Freckenfeld (5676), Freimersheim (Pfalz) (5476), Freinsheim (4369), Freisbach (5601), Friedelsheim (4337), Fußgönheim (3978),, Gauersheim (4567), Gerolsheim (4407), Gleisweiler (5493), Gleiszellen-Gleishorbach (5374), Göcklingen (5388), Gönnheim (4338), Gommersheim (5474), Großfischlingen (5478), Großkarlbach (4405), Großniedesheim (3962), Grünstadt (Asselheim (4426), Grünstadt (4427), Sausenheim (4428)), Hainfeld (5485), Haßloch (4301), Hergersweiler (5359), Herxheim am Berg (4373), Herxheim bei Landau/Pfalz (5527), Herxheimweyher (5526), Heßheim (3965), Heuchelheim bei Frankenthal (3963), Heuchelheim-Klingen (Heuchelheim (5381), Klingen (5382)), Hochdorf-Assenheim (Assenheim (3995), Hochdorf (3996)), Hochstadt (Pfalz) (Niederhochstadt (5519), Oberhochstadt (5518)), Ilbesheim bei Landau in der Pfalz (5389), Immesheim (4548), Impflingen (5387), Insheim (5529), Kallstadt (4371), Kandel (5671), Kapellen-Drusweiler (5363), Kapsweyer (5355), Kindenheim (4416),, Kirchheim an der Weinstraße (4402), Kirchheimbolanden (4577), Kirrweiler (Pfalz) (5455), Kleinfischlingen (5477), Kleinkarlbach (4400), Kleinniedesheim (3961), Klingenmünster (5375), Knittelsheim (5618), Knöringen (5403), Lambsheim (3971), Landau in der Pfalz (Arzheim (5560), Dammheim (5555), Godramstein (5558), Landau (5551), Mörlheim (5553), Mörzheim (5562), Nußdorf (5556), Queichheim (5554), Wollmesheim (5561)), Laumersheim (4406), Leinsweiler (5391), Lingenfeld (5599), Lustadt (Niederlustadt (5597), Oberlustadt (5596)), Maikammer (5453),, Marnheim (4572), Meckenheim (4306), Mertesheim (4418), Minfeld (5675), Morschheim (4570), Neuleiningen (4398), Neustadt an der Weinstraße (Diedesfeld (4254), Duttweiler (4252), Geinsheim (4251), Gimmeldingen (4259), Haardt (4258), Hambach (4256), Königsbach (4260), Lachen-Speyerdorf (4253), Mußbach (4261), Neustadt (4257)), Niederhorbach (5362),, Niederkirchen bei Deidesheim (4308), Niederotterbach (5357), Oberhausen (Südliche Weinstraße) (5361), Oberotterbach (5364), Obersülzen (4409), Obrigheim (Pfalz) (Albsheim an der Eis (4411), Colgenstein- Heidesheim (4410), Mühlheim (4412), Obrigheim (4413)), Offenbach an der Queich (5515), Ottersheim (4549), Ottersheim bei Landau (5617), Pleisweiler-Oberhofen (5373), Ranschbach (5392), Rhodt unter Rietburg (Rhodt unter Rietburg (5487), 3 Mittelhainger (5488)), Rittersheim (4568), Rödersheim-Gronau (Alsheim-Gronau (3992), Rödersheim (3991)), Römerberg (Berghausen (4071), Heiligenstein (4072), Mechtersheim (4073)), Rohrbach (Südliche Weinstraße) (5530), Roschbach (5481), Rüssingen (4547), Ruppertsberg (4307), Sankt Martin (5451), Schwegenheim (5600), Schweigen-Rechtenbach (Rechtenbach (5353), Schweigen (5351)), Schweighofen (5354), Siebeldingen (5395), Speyer (4101), Steinfeld (5356), Steinweiler (5673), Stetten (4566), Venningen (5468), Vollmersweiler (5677), Wachenheim an der Weinstraße (4336), Walsheim (5401), Weingarten (Pfalz) (5602), Weisenheim am Berg (4377), Weisenheim am Sand (4367), Westheim (Pfalz) (5598), Weyher in der Pfalz (Weyher in der Pfalz (5489), 3 Mittelhainger (5490)), Winden (Germersheim) (5674), Zeiskam (5616), Zellertal (Harxheim (4551), Niefernheim (4552), Zell (4553)).

Delimitarea exactă poate fi văzută pe hărțile care arată plantațiile de viță-de-vie din localitățile sus-menționate, delimitate per parcelă. Hărțile pot fi vizionate la adresa www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein.

Vinul de calitate (Qualitätswein), vinul cu mențiune (Prädikatswein), vinul spumos de calitate din regiuni delimitate (Sekt b.A.) sau vinul petiant de calitate din regiuni delimitate (Qualitätsperlwein b.A.) care poartă denumirea protejată „Pfalz” poate fi produs într-o zonă diferită de arealul specificat în care au fost recoltați strugurii și care este indicat pe etichetă, cu condiția ca zona de producție să se afle în același land sau într-un land învecinat.

7. Soiul/soiurile de struguri de vinificație

Accent

Acolon

Albalonga

Allegro

Auxerrois – Auxerrois blanc, Pinot Auxerrois

Bacchus

Baron

Blauburger

Blauer Frühburgunder – Frühburgunder, Pinot Noir Precoce, Pinot Madeleine, Madeleine Noir

Blauer Limberger – Limberger, Lemberger, Blaufränkisch

Blauer Portugieser – Portugieser

Blauer Silvaner

Blauer Spätburgunder – Spätburgunder, Pinot Nero, Pinot Noir, Samtrot,

Blauer Trollinger – Trollinger, Vernatsch

Blauer Zweigelt – Zweigelt, Zweigeltrebe, Rotburger

Bolero

Bronner

Cabernet Blanc

Cabernet Carbon

Cabernet Carol

Cabernet Cortis

Cabernet Cubin – Cubin

Cabernet Dorio – Dorio

Cabernet Dorsa – Dorsa

Cabernet Franc

Cabernet Mitos – Mitos

Cabernet Sauvignon

Cabertin

Calandro

Chardonnay

Chardonnay Rosé

Dakapo

Deckrot

Domina

Dornfelder

Dunkelfelder

Ehrenbreitsteiner

Ehrenfelser

Faberrebe – Faber

Früher Malingre – Malinger

Früher Roter Malvasier – Malvoisie, Malvasier, Früher Malvasier

Färbertraube

Gelber Muskateller – Muskateller, Muscat Blanc, Muscat, Moscato

Goldriesling

Grüner Silvaner – Silvaner, Sylvaner

Grüner Veltliner – Veltliner

Helfensteiner

Heroldrebe

Hibernal

Huxelrebe – Huxel

Hölder

Johanniter

Juwel

Kanzler

Kerner

Kernling

Merlot

Morio Muskat

Muscaris

Muskat Ottonel

Muskat Trollinger

Müller Thurgau – Rivaner

Müllerrebe – Schwarzriesling, Pinot Meunier

Nobling

Optima 113 – Optima

Orion

Ortega

Osteiner

Palas

Perle

Phoenix – Phönix

Pinotin

Piroso

Prinzipal

Prior

Reberger

Regent

Regner

Reichensteiner

Rieslaner

Rondo

Roter Elbling – Elbling Rouge

Roter Gutedel – Chasselas Rouge

Roter Muskateller

Roter Riesling

Roter Traminer – Traminer, Gewürztraminer, Clevner

Ruländer – Pinot Gris, Pinot Grigio, Grauburgunder, Grauer Burgunder

Saint Laurent – St. Laurent, Sankt Laurent

Saphira

Sauvignon Blanc

Sauvignon Gryn

Sauvignon Sary

Scheurebe

Schönburger

Siegerrebe – Sieger

Sirius

Solaris

Souvignier Gris

Staufer

Syrah – Shiraz

Tauberschwarz

Villaris

Weißer Burgunder – Pinot Blanc, Pinot Bianco, Weißburgunder

Weißer Elbling – Elbling

Weißer Gutedel – Chasselas, Chasselas Blanc, Fendant Blanc. Gutedel

Weißer Riesling – Riesling, Riesling renano, Rheinriesling, Klingelberger

Wildmuskat

Würzer

8. Descrierea legăturii (legăturilor)

Din punct de vedere structural și geologic, Haardtrand și câmpia Vorderpfalz fac parte din Oberrheingraben (Câmpia Rinului Superior), o falie tectonică orientată NNE-SSV. Arealul viticol din Pfalz este restrâns la Vorderpfalz/Rheinpfalz; adică de la marginile muntoase ale Pădurii Palatinat la vest, prin Haardtrand, până la câmpia Vorderpfalz, în partea centrală și estică. Plantațiile viticole sunt situate, în medie, la aproximativ 170 m deasupra nivelului mării. Viticultura se practică predominant în Haardtrand și pe interfluviile și platourile acoperite de loess. Declivitățile cele mai abrupte, cu înclinații de până la 60 % (plantații viticole pe pantă abruptă), sunt situate în vest, pe marginile Pădurii Palatinat și în Haardtrand. Plantațiile viticole pe teren plat se află pe interfluvii și pe platouri (înclinație mai mică de 10 %). Gradul de înclinație mediu al plantațiilor viticole din Pfalz este de aproximativ 4,5 %. Valoarea medie a expunerii este de 140° (sud-est).

La est, Pădurea Palatinat trece peste marginile dealurilor Haardtrand, care reprezintă adevărata zonă de falie din Oberrheingraben (Câmpia Rinului Superior). Această zonă, cu o lățime de doar câțiva kilometri, prezintă o structură geologică foarte eterogenă. Pe lângă sedimentele terțiare, se pot găsi, în locuri, roci mezozoice. La rândul lor, aceste roci sunt adesea acoperite în întregime de sedimente cuaternare mai mult sau mai puțin groase. În regiunea viticolă Pfalz, o proporție semnificativă a viței-de-vie este plantată pe loess și pe argilă de loess. Vița-de-vie se găsește, de asemenea, pe argilă fluviatilă cuaternară, nisip și pietriș. Calcarele terțiare și marna sunt al treilea cel mai răspândit tip de sol în funcție de suprafață. Deși doar într-o măsură limitată, vița-de-vie este cultivată și pe gresie Rotliegend și pe gresie vărgată. Calcarul, marna și dolomita din Muschelkalk, Keuper și Jurasic sunt în esență roci exotice. Pot fi găsite, de asemenea, depozite complet singulare de roci vulcanice Rotliegend și terțiare, precum și de roci din Paleozoicul timpuriu.

În ceea ce privește compoziția solului, loessul și argila de loess constituie sedimentul principal, aici dezvoltându-se solurile brune levigate, cernoziomurile sau rendzinele. Pe sedimentele fluviatile, solurile cel mai frecvent întâlnite sunt regosolurile și solurile brune, iar în zonele inundabile, solurile aluvionare și gleiosolurile. Pe sedimentele terțiare s-au format o multitudine de tipuri de sol, printre care Ferrallite, Fersiallite și Terrae calcis. În ciuda săpăturilor adânci (rigole) create pentru cultivarea viței-de-vie, tipurile naturale de sol sunt încă adesea recognoscibile.

Din punct de vedere climatic, arealul viticol din Pfalz poate fi descris după cum urmează: temperatura medie anuală este de aproximativ 10 °C. Temperatura medie în sezonul de vegetație este de 14,7 °C. În principiu, temperaturile cresc de la vest (Haardtrand) la est (câmpia Rinului). Media anuală a precipitațiilor este de aproximativ 655 mm, din care în medie 60 % (390 mm) cad în timpul sezonului de vegetație. La sud-vest de regiunea viticolă Pfalz se înregistrează cea mai mare cantitate de precipitații, în timp ce cantitatea cea mai scăzută de precipitații medii anuale se înregistrează în nord-estul regiunii. Pe parcursul sezonului respectiv, vița-de-vie din arealul „Pfalz” beneficiază, în medie, de aproximativ 665 000 Wh/m2 de lumină solară directă.

Factori umani: Viticultorii cultivă parcele contigue de mari dimensiuni, ceea ce înseamnă că terenurile pot fi mecanizate și prelucrate în mod corespunzător din punct de vedere economic. Aceștia apreciază gama de soiuri de viță-de-vie și potențialul de creștere al acestora oferit de diferitele profiluri de sol, producând o paletă largă de arome pentru consumatori. Sectorul vitivinicol a căpătat o dinamică deosebită în ultimii 20 de ani. Numărul din ce în ce mai mare de tineri producători de top este o dovadă a acestei dinamici. Influența umană se bazează pe tradiția seculară a cultivării viței-de-vie.

9. Alte condițiile esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Vin, vin spumant de calitate și vin petiant

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

Descriere

Înainte să poată fi utilizate pe etichete mențiunile tradiționale [„Qualitätswein” (vin de calitate), „Prädikatswein” (vin cu mențiune), „Qualitätsperlwein b.A.” (vin petiant de calitate din regiuni delimitate) sau „Sekt b.A.” (vin spumos de calitate din regiuni delimitate)], vinul trebuie să treacă printr-un control oficial. Numărul inspecției emis („amtliche Prüfungsnummer” sau „AP-Nummer”) trebuie să fie menționat pe etichetă. Acest număr înlocuiește numărul lotului.

În plus față de denumirea protejată existentă a vinului, pe etichetele vinurilor și ale produselor vitivinicole trebuie să figureze una dintre mențiunile tradiționale enumerate la punctul 5 litera (a) din caietul de sarcini al produsului. Utilizarea mențiunilor tradiționale enumerate la punctul 5 litera (b) din caietul de sarcini al produsului este opțională.

De asemenea, registrul plantației de viță-de-vie este lista tuturor denumirilor suprafețelor, ale plantațiilor de viță-de-vie pe scară largă și ale plantațiilor de viță-de-vie individuale, precum și ale sistemelor în câmp deschis care ar putea fi utilizate ca unități geografice mai restrânse. Indică limitele siturilor și ale suprafețelor cu ajutorul referințelor din cadastru (diviziune cadastrală, subdiviziune cadastrală, sistem în câmp deschis, parcelă).

Registrul este gestionat de Camera de agricultură a landului Renania-Palatinat.

Registrul plantației de viță-de-vie este instituit și menținut pe următoarele temeiuri juridice:

— secțiunea 23 punctele 3 și 4 din Legea privind vinul (Weingesetz)

— secțiunea 29 din Ordonanța privind vinul (Weinverordnung)

— Legea landului referitoare la determinarea siturilor și a suprafețelor și la registrul plantațiilor de viță-de-vie [Landesgesetz über die Festsetzung von Lagen und Bereichen und über die Weinbergsrolle (Weinlagengesetz)]

— secțiunea 2 punctul 16 din Ordonanța landului privind competențele din domeniul legislației privind vinul (Landesverordnung über Zuständigkeiten auf dem Gebiet des Weinrechts)

Delimitarea unităților geografice mai mici poate fi modificată numai cu acordul organizațiilor competente, în conformitate cu secțiunea 22g din Legea privind vinul. Orice modificare trebuie notificată Oficiului Federal pentru Agricultură și Alimentație (Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung – BLE) de către organizația competentă în conformitate cu secțiunea 22g din Legea privind vinul.

Link către caietul de sarcini al produsului

http://www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein

(1) JO L 9, 11.1.2019, p. 2.