[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 15.12.2010

COM(2010) 743 final

COMUNICAREA COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR

Planul european de acțiune privind guvernarea electronică 2011-2015 Exploatarea TIC pentru promovarea unei guvernări inteligente, sustenabile și inovatoare

SEC(2010) 1539 final

COMUNICAREA COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR

Planul european de acțiune privind guvernarea electronică 2011-2015 Exploatarea TIC pentru promovarea unei guvernări inteligente, sustenabile și inovatoare

Agenda digitală pentru Europa[1] definește guvernarea electronică în cadrul unui set cuprinzător de măsuri care vizează exploatarea beneficiilor tehnologiilor informaţiei şi comunicaţiilor (TIC) în întreaga Europă. Într-un moment în care resursele publice sunt foarte limitate, TIC pot ajuta sectorul public în dezvoltarea unor metode inovatoare de furnizare a serviciilor sale pentru cetăţeni, conducând la o explozie de eficienţă şi la reducerea costurilor.

Punerea în aplicare a primului Plan european de acţiune privind guvernarea electronică[2] a ocazionat schimbul de bune practici între toate guvernele statelor membre şi a avut ca rezultat crearea unei serii de proiecte-pilot pe scară largă, prin care se elaborează soluţii concrete pentru implementarea de servicii de guvernare electronică transfrontaliere[3]. O comunitate online formată din practicieni[4], înfiinţată în 2002, a focalizat o dezbatere între 80 000 de participanţi referitoare la potenţialul de a oferi soluţii inovatoare în domenii cum ar fi guvernarea electronică, serviciile de sănătate şi incluziunea. S-au făcut de asemenea progrese în reutilizarea informaţiilor din sectorul public[5] şi a fost creată o platformă electronică de achiziţii publice, pentru a permite companiilor din întreaga Europă să îşi ofere serviciile și altor țări, în afara ţării lor de origine[6]. Au început să apară sisteme de identitate electronică la nivelul întregii UE, ceea ce va permite oamenilor să acceseze servicii publice pe cale electronică, pe tot teritoriul UE[7].

Disponibilitatea tehnologiilor inovatoare, cum ar fi reţelele sociale, a mărit aşteptările cetăţenilor în ceea ce priveşte timpul de reacţie la accesarea diferitelor tipuri de servicii online. Cu toate acestea, serviciile de guvernare electronică transfrontaliere sunt puţine, iar atunci când sunt oferite, majoritatea cetăţenilor UE le folosesc cu reticență[8]. Este în mod evident necesar să ne îndreptăm spre un model de proiectare, producţie şi furnizare de servicii online mai deschis, profitând de posibilitatea oferită de colaborarea între cetăţeni, antreprenori şi societatea civilă. Combinaţia de noi tehnologii, specificaţii deschise, arhitecturi inovatoare şi disponibilitatea informaţiilor din sectorul public poate oferi cetăţenilor o valoare mai mare, cu mai puţine resurse.

Comisia propune, prin urmare, un al doilea Plan de acţiune privind guvernarea electronică, care își propune să realizeze viziunea ambiţioasă prezentată în declaraţia făcută la cea de a 5-a Conferinţă ministerială privind guvernarea electronică („Declaraţia de la Malmö”[9]), care a fost de asemenea susţinută de industria de sector[10] şi de un grup de reprezentanți ai cetăţenilor[11].

Conform acestei viziuni ambițioase, până în 2015, administrațiile publice europene vor trebui să fie „ recunoscute ca fiind deschise, flexibile și cooperante în raporturile lor cu cetățenii și cu întreprinderile. Ele folosesc guvernarea electronică pentru a-și spori eficienţa şi eficacitatea şi pentru a îmbunătăţi în mod constant serviciile publice astfel încât să vină în întâmpinarea diferitelor nevoi ale utilizatorului şi să maximizeze valoarea publică, sprijinind astfel tranziţia Europei către o economie avansată bazată pe cunoaştere.”

Declarația de la Malmö stabilește patru priorități politice pentru toate administrațiile publice europene în următorii cinci ani:

- Cetăţenii şi întreprinderile sunt responsabilizați prin servicii de guvernare electronică concepute în funcție de nevoilor utilizatorilor şi dezvoltate în colaborare cu părţi terţe, precum şi prin accesul sporit la informaţiile publice, consolidarea transparenţei şi prin mijloace eficiente de implicare a părţilor interesate în procesul politic,

- Mobilitatea pe piaţa unică este sporită prin servicii de guvernare electronică neîntrerupte care permit înființarea și administrarea unei activități comerciale, studiul, exercitarea unei profesiuni, domicilierea şi pensionarea oriunde în Uniunea Europeană,

- Eficienţa şi eficacitatea sunt stimulate printr-un efort constant de a utiliza guvernarea electronică pentru a reduce povara administrativă, a îmbunătăţi procesele organizaţionale şi a promova o economie sustenabilă cu emisii reduse de carbon,

- Punerea în aplicare a priorităţilor de politică este posibilă prin crearea facilitatorilor-cheie corespunzători şi prin stabilirea condiţiilor juridice şi tehnice preliminare necesare.

Administrațiile publice trebuie să furnizeze servicii publice mai bune cu resurse mai puţine. Fiecare dintre priorităţile politice de mai sus servește acestui scop, asigurând în același timp modalităţi noi şi mai bune de a interacționa cu cetăţenii. Apariţia unor tehnologii inovatoare, cum ar fi „arhitecturile orientate spre servicii” (AOS), sau „norii” de servicii, împreună cu specificaţiile mai deschise, care permit o mai bună partajare, reutilizare şi interoperabilitate consolidează capacitatea TIC de a juca un rol-cheie în această căutare a eficacității în sectorul public.

Ca parte a eforturilor depuse la nivelul Comisiei pentru promovarea unei economii inteligente, durabile şi incluzive pentru Uniunea Europeană, aşa cum se subliniază în strategia Europa 2020[12], acest plan de acţiune contribuie la îndeplinirea a două obiective-cheie ale Agendei digitale pentru Europa, și anume:

- până în 2015, un anumit număr de servicii transfrontaliere esențiale vor fi disponibile online, permițând antreprenorilor să înființeze și să administreze o întreprindere oriunde în Europa, independent de locația inițială și permițând cetățenilor să studieze, să lucreze, să locuiască sau să se pensioneze oriunde în Uniunea Europeană.

- până în 2015, 50 % din cetățenii UE vor fi utilizat serviciile de guvernare electronică.

Deoarece serviciile de guvernare electronică sunt de mare importanţă și pentru întreprinderi, acest plan de acţiune își propune totodată că până în 2015, 80 % din întreprinderi să fi utilizat guvernarea electronică.

SFERA DE APLICARE A PLANULUI DE ACțIUNE

Acest plan de acţiune vizează maximizarea caracterului complementar al instrumentelor de politică naţionale şi europene. El susţine tranziţia de la guvernarea electronică actuală la o nouă generaţie de servicii de guvernare electronică deschise, flexibile, bazate pe colaborare și neîntrerupte, la nivel local, regional, naţional şi european, care va responsabiliza cetăţenii şi întreprinderile.

Există motive politice şi economice puternice pentru a susţine colaborarea europeană în materie de guvernare electronică. Acţiunea comună în materie de guvernare electronică poate contribui la depăşirea crizei economice actuale, prin utilizarea mai eficientă a resurselor publice şi prin reducerea cheltuielilor publice. Serviciile de guvernare electronică pot fi dezvoltate mai economic prin coordonarea şi punerea în comun a resurselor publice şi private.

Având în vedere rolul central al administrațiilor naţionale în punerea în aplicare a acestui plan de acţiune, responsabilitatea principală a Comisiei Europene este de a îmbunătăţi condiţiile pentru dezvoltarea de servicii de guvernare electronică transfrontaliere oferite cetăţenilor şi întreprinderilor, indiferent de ţara lor de origine. Aceasta include stabilirea unor condiţii preliminare, cum ar fi interoperabilitatea, semnătura electronică şi identificarea electronică. Aceste servicii consolidează piața internă a UE şi completează actele legislative, sporindu-le eficacitatea[13], într-o serie de domenii în care TIC poate îmbunătăţi furnizarea de servicii, cum ar fi cel al achiziţiilor, justiţia, sănătatea, mediul, mobilitatea şi asigurările sociale şi sprijinirea punerii în aplicare a iniţiativelor cetăţenilor[14], cu ajutorul instrumentelor TIC. Obiectivul Comisiei este de a oferi un bun exemplu.

PRIORITățI șI ACțIUNI

În cele ce urmează sunt propuse diverse acţiuni legate de cele patru priorităţi politice identificate, împreună cu calendarul prevăzut. Acestea pot fi clasificate în trei grupe, în funcţie de actorii implicaţi şi de competenţele definite în tratat:

- În cazul în care statele membre au inițiativa şi recurg la resurse proprii, Comisia le va ajuta prin sprijinirea şi coordonarea activităţilor. Măsurile propuse se vor concentra pe stabilirea obiectivelor împreună cu statele membre şi pe modul de a realiza aceste obiective prin intermediul unor măsuri cum ar fi schimbul de bune practici şi de informaţii, efectuarea de studii şi analize comparative ( benchmarking ).

- În cazul în care Comisia şi statele membre lucrează în comun pentru a dezvolta, implementa sau a îmbunătăţi serviciile transfrontaliere , Comisia va prelua inițiativa în ceea ce privește activităţile pentru care sunt utilizate resursele comune, în timp ce statele membre vor purta responsabilitatea finală pentru punerea în aplicare a activităţilor pentru care utilizează propriile resurse. Măsurile propuse vor include cercetarea şi dezvoltarea, proiectele-pilot, dezvoltarea bazată pe colaborare a serviciilor de către statele membre şi transferul de cunoştinţe către piaţă.

- În cazul în care Comisia poate crea condiţii favorabile , măsurile propuse vor include adoptarea de instrumente juridice, stabilirea de standarde, formularea de cadre comune, implementarea instrumentelor generice, furnizarea de module tehnice (reutilizabile) şi asigurarea interoperabilităţii.

Responsabilizarea utilizatorului

Responsabilizarea înseamnă creşterea capacităţii cetăţenilor, a întreprinderilor şi a altor organizaţii de a fi proactivi în cadrul societății prin utilizarea de noi instrumente tehnologice. Serviciile publice pot deveni mai eficiente, iar utilizatorii mai satisfăcuți, prin mai buna îndeplinire a aşteptărilor utilizatorilor şi prin proiectarea acestor servicii în funcție de nevoile utilizatorilor şi în colaborare cu ei, ori de câte ori este posibil. Responsabilizarea înseamnă de asemenea că administrațiile trebuie să ofere un acces uşor la informaţiile publice, să îmbunătăţească transparenţa şi să permită implicarea efectivă a cetăţenilor şi a întreprinderilor în procesul de elaborare a politicilor.

Servicii proiectate în funcție de nevoile utilizatorilor și servicii incluzive

Mărirea eficacității guvernării electronice înseamnă că serviciile sunt concepute în funcție de nevoile utilizatorilor şi oferă modalităţi flexibile şi personalizate de interacţiune şi de efectuare a demersurilor pe lângă administraţiile publice. De exemplu, pentru a urmări acordarea alocațiilor sau a indemnizațiilor, pentru a se înscrie în şcoli sau universităţi, a solicita şi a primi certificatele civile online sau pentru a depune declaraţii fiscale online. În plus, gradul de utilizare a serviciilor de guvernare electronică şi accesul la aceste servicii trebui îmbunătăţite prin furnizarea de servicii de guvernare electronică prin canale multiple (de exemplu internet, TV, telefon, dispozitive mobile, sau, după caz, prin intermediari).

2011-2013 | Comisia va sprijini statele membre în dezvoltarea serviciilor de guvernare electronică concepute în funcție de nevoile utilizatorilor şi în asigurarea incluziunii şi a accesibilității, prin: stabilirea, împreună cu statele membre, a unor obiective şi criterii de evaluare comune, organizarea unor schimburi de expertiză de valoare la nivel naţional, regional sau local pentru a sprijini adoptarea pe scară mai largă, sprijinirea unor soluţii eficiente şi concrete privind accesibilitatea, conforme cu standardele europene şi internaţionale pertinente atunci când acestea sunt disponibile, prin intermediul demonstrațiilor |

2013 | Statele membre vor dezvolta servicii online personalizate, inclusiv funcţii cum ar fi monitorizarea evoluției demersurilor pe lângă administraţiile publice. |

Crearea de servicii bazată pe colaborare

- Reţelele sociale şi instrumentele de colaborare (de exemplu, tehnologiile Web 2.0) permit utilizatorilor să joace un rol activ în proiectarea şi producerea de servicii publice. Deşi încă puține, există un număr tot mai mare de servicii orientate spre nevoile cetăţenilor, deseori dezvoltate de către organizaţiile societăţii civile și care sunt bazate pe colaborarea eficientă dintre sectorul privat şi sectorul public[15]. Cu toate acestea, trebuie determinate instrumentele cele mai potrivite şi modul cel mai adecvat de aplicare a acestora, astfel încât întreprinderile, societatea civilă şi cetăţenii să fie angajați în mod efectiv.

Într-o primă etapă, este necesară efectuarea unei analize a tehnicilor de producţie TIC bazate pe colaborare, a rentabilității și a capacității lor de a furniza servicii publice de înaltă calitate şi fiabile. Pornind de la aceste rezultate, obiectivul trebuie să fie angajarea părţilor terţe în dezvoltarea serviciilor.

2011 | Pe baza unui studiu, Comisia va evalua mai întâi modul în care va implica utilizatorii în mod activ în proiectarea şi producţia de servicii de guvernare electronică, iar apoi va elabora recomandări/orientări împreună cu şi pentru statele membre. |

2011-2013 | Comisia va facilita schimbul de cunoştinţe şi experienţă între părţile interesate şi va stabili împreună cu statele membre obiective comune privind implementarea serviciilor bazate pe colaborare. |

Reutilizarea informațiilor din sectorul public

Sectorul public reprezintă o mină de aur în ceea ce privește cantitatea de informaţii[16]. O mare parte a datelor colectate de autorităţile publice nu sunt folosite sau servesc doar unui scop limitat. Divulgarea datelor publice fără caracter personal (geografice, demografice, statistice, de mediu etc.), în special atunci când sunt furnizate în format electronic, permite cetăţenilor și întreprinderilor găsirea de noi modalităţi de a le folosi şi a crea produse şi servicii noi, inovatoare.

Comisia şi statele membre s-au angajat să maximizeze valoarea reutilizării informaţiilor din sectorul public, de exemplu prin punerea la dispoziție a datelor şi a documentelor brute pentru a fi reutilizate, într-o mare varietate de formate (inclusiv cel electronic) şi limbi, precum şi prin înfiinţarea de portaluri ISP[17]. În acest domeniu, acţiunile vor fi legate de punerea în aplicare şi de revizuirea Directivei privind reutilizarea informaţiilor din sectorul public (directiva ISP)[18], de revizuirea deciziei Comisiei privind reutilizarea informaţiilor Comisiei[19], precum şi de cooperarea eficientă în cadrul grupului ISP[20].

2011 | Statele membre vor conveni asupra unui set comun de indicatori pentru reutilizarea ISP. |

2011 | Comisia va efectua un studiu pentru a evalua în ce măsură cataloagele de date libere şi/sau portalurile ISP(de exemplu, data.gov.uk) au fost elaborate şi puse în aplicare de către statele membre. |

2011-2013 | Comisia va facilita schimbul de bune practici şi de activităţi de sensibilizare şi va adopta propria sa strategie internă de reutilizare a ISP, pe baza unei revizuiri a Deciziei ISP. |

2011-2012 | Comisia va revizui Directiva ISP, așa cum se indică în Agendă digitală pentru Europa şi va lua în considerare posibilitatea unei strategii extinse privind informațiile din sectorul public european. |

Mărirea transparenței

Transparenţa în materie de luare a deciziilor şi de utilizare a datelor cu caracter personal ajută la construirea încrederii cetăţenilor şi la responsabilizarea crescută a factorilor de decizie politică. Deşi multe dintre statele membre au stabilit obiective de transparenţă, nu există încă obiective europene comune.

Sondajele arată că noile tehnologii şi servicii cu ajutorul cărora utilizatorii pot să urmărească propriile date cu caracter personal stocate de către administraţiile publice, permiţând utilizatorilor să verifice cine a accesat fişierele lor administrative şi oferind utilizatorilor o perspectivă asupra procesului de luare a deciziilor, figurează printre cele mai solicitate servicii de guvernare electronică. Măsurile întreprinse în acest domeniu trebuie să fie conforme cu Directiva privind protecţia datelor (Directiva 95/46/CE).

2011 | Comisia şi statele membre vor stabili obiective comune voluntare în materie de transparenţă şi vor face schimb de cunoștințe disponibile. |

2013 | Statele membre şi Comisia vor furniza acces online la informaţiile privind legislația, reglementările, politicile şi finanțele publice. |

2014 | În conformitate cu Directiva 95/46/CE privind protecţia datelor, statele membre vor permite cetăţenilor să aibă acces electronic la acele date personale care sunt deţinute de respectivele state atunci când datele sunt disponibile în format electronic şi vor informa pe cale electronică cetățenii ori de câte ori aceste date sunt prelucrate prin mijloace automate, într-un mod simplu şi lipsit de ambiguitate. |

Implicarea cetăţenilor şi a întreprinderilor în procesul de decizie politică

Statele membre se angajează la dezvoltarea şi promovarea de modalități mai practice şi mai adaptate, bazate pe soluţii TIC, permițând întreprinderilor şi cetăţenilor să participe la consultările și dezbaterile privind politicile publice şi la procesul de decizie politică. Noi instrumente de guvernare şi de modelare politică, elaborate în prezent în temeiul celui de-Al şaptelea program-cadru al UE pentru cercetare, dezvoltare tehnologică şi activităţi demonstrative (PC7)[21], vor sprijini administrațiile în ceea ce privește elaborarea de politici mai inteligente, orientate şi adaptive, cu o mai bună înţelegere a rentabilității şi a impactului acestora.

Acţiunile avute în vedere vor îmbunătăţi capacitatea cetățenilor de a-și face auzită vocea şi de a formula sugestii în legătură cu acţiunile de politică de la nivelul statelor membre şi al Uniunii Europene în ansamblu. Aceste acţiuni vor porni de la proiecte privind participarea electronică lansate deja în cadrul Programului-cadru Competitivitate şi Inovare (PCI), prin utilizarea de exemplu a unor instrumente TIC de petiţionare electronică pentru a sprijini iniţiativele cetăţenilor[22], sau de la noi cereri de propuneri de proiecte care urmează să fie lansate în contextul celui de-Al şaptelea program-cadru al UE (PC7).

2011 | Comisia va colabora cu statele membre referitor la dezvoltarea de servicii electronice în sprijinul „iniţiativelor cetăţenilor” (cum este prevăzut la articolul 11 din Tratatul privind Uniunea Europeană). |

2011 | Comisia va evalua proiectele de cercetare existente şi va lansa noi proiecte în cadrul obiectivului „TIC în sprijinul guvernanței şi al modelării politicilor” al Programului de lucru 2011-2012 al PC7 şi va asigura schimburi ulterioare de cunoştinţe şi bune practici. |

2011-2015 | Statele membre, Comisia şi alte instituţii reprezentative, cum ar fi parlamentele, trebuie să dezvolte servicii care implică părţile interesate în dezbateri publice şi în procesele de decizie politică, bazându-se pe proiecte-pilot şi pe demonstraţie. |

Piața internă

Cele mai mare parte a serviciilor publice online nu funcţionează dincolo de frontiere sau implică proceduri greoaie pentru a fi accesibile. Cetățenii unei țări a UE nu pot apela cu ușurință la serviciile publice dintr-o altă ţară decât cea în care sunt stabiliţi, folosind de exemplu cărţi de identitate naţionale electronice. Acest lucru afectează serios mobilitatea întreprinderilor şi a cetăţenilor. Pentru a sprijini piaţa internă, administrațiile trebuie să dezvolte servicii „neîntrerupte”, astfel încât antreprenorii să poată crea şi administra o întreprindere oriunde în Europa, iar persoanele fizice să poată studia, lucra, domicilia, beneficia de asistenţă medicală şi să se poată pensiona oriunde în Uniunea Europeană.

Servicii neîntrerupte pentru întreprinderi

Întreprinderile ar trebui să poată să vândă şi să ofere servicii şi produse în întreaga UE, prin intermediul unui sistem simplificat de achiziţii publice electronice şi prin punerea în aplicare efectivă a serviciilor care oferă puncte unice de contact pentru relația întreprinderilor cu administrația. Au fost luate două inițiative majore în ambele domenii pe parcursul ultimilor doi ani:

- Inițiativa SPOCS ( Simple Procedures Online for Cross-border Services – Proceduri simple online pentru serviciile transfrontaliere[23] ) are drept scop eliminarea barierelor administrative cu care se confruntă întreprinderile europene atunci când doresc să îşi ofere serviciile în străinătate, prin susţinerea implementării noii generații de puncte de contact unice şi a procedurilor electronice asociate.

- Inițiativa PEPPOL ( Pan-European Public eProcurement On-Line – Achiziții publice electronice paneuropene online[24] ) îşi propune să testeze o soluţie interoperabilă la nivelul UE privind achizițiile publice electronice care permite antreprenorilor să efectueze întreaga procedură de achiziţie online, de la comandă, la facturare şi la accesul la cataloage. Avantajele preconizate ale punerii în aplicare a acestei soluții sunt reducerea poverii administrative, creşterea transparenţei şi o reducere potenţială de anvergură a costurilor.

Pe baza rezultatelor iniţiativelor prezentate mai sus, acţiunile avute în vedere ar trebui să fie: o infrastructură transfrontalieră şi interoperabilă a achizițiilor publice electronice, pornind de la rezultatele proiectului-pilot la scară largă PEPPOL, precum şi dezvoltarea unei „noi generații” de puncte de contact unic, alături de o extindere a Directivei privind serviciile şi la alte domenii de activitate. Acest lucru ar însemna că, până în 2015, întreprinderile din Europa vor fi în măsură să vândă mărfuri şi să furnizeze servicii către administraţiile publice din alte ţări la fel de uşor precum o fac în prezent în ţara lor de origine. Extinderea unei afaceri în alte ţări şi înregistrarea se va putea face de la distanţă, adică fără a părăsi biroul.

2011 | Statele membre şi Comisia vor evalua rezultatele PEPPOL și SPOCS şi vor asigura monitorizarea lor durabilă. |

2011 | Comisia va publica o Carte albă privind măsurile practice de interconectare a capacităţii achizițiilor publice electronice pe piaţa internă[25]. |

2012-2014 | Statele membre trebuie să implementeze servicii transfrontaliere pe baza rezultatelor PEPPOL şi SPOCS. |

2013 | Statele membre se vor asigura că punctele de contact unic de „nouă generaţie” vor funcţiona ca niște veritabile centre de guvernare electronică, dincolo de cerinţele şi de domeniile vizate de Directiva privind serviciile[26]. |

Mobilitatea personală

Cetăţenii Europei ar trebui să poată circula şi domicilia liber pe întreg teritoriul Europei[27]. În acest domeniu, statele membre şi Comisia vor colabora pentru a dezvolta servicii vizând creşterea mobilităţii persoanelor care doresc să se deplaseze între ţările europene, de exemplu pentru studiu, muncă, îngrijirea sănătății, domiciliere şi/sau pensionare.

Acţiunile avute în vedere ar trebui să asigure dezvoltarea unor servicii interoperabile care să permită cetăţenilor să comunice, să efectueze tranzacţii, să trimită şi să primească documente electronice şi informaţii către şi de la administraţiile publice din întreaga UE. Aceasta va permite asigurarea unui schimb transfrontalier sigur şi stocarea în condiţii de siguranţă a informaţiilor electronice (furnizarea electronică de documente şi informaţii). Cetățenii vor putea avea acces la documente personale (cum ar fi certificatele de naştere) din orice punct al Europei, vor fi eligibili și vor primi drepturile de pensie atunci când se vor pensiona în altă ţară decât cea în care au lucrat, sau se vor putea înscrie electronic la orice universitate europeană.

2012-2014 | Comisia va sprijini schimbul de bune practici şi va coordona eforturile statelor membre de a dezvolta şi înfiinţa în comun servicii interoperabile de furnizare electronică. |

2015 | Statele membre vor furniza cetățenilor servicii transfrontaliere interoperabile de furnizare electronică, astfel încât aceștia să poată de exemplu studia, lucra, domicilia, beneficia de asistenţă medicală şi să se poată pensiona oriunde în Uniunea Europeană. |

Implementarea serviciilor transfrontaliere la scara întregii UE

Comisia şi statele membre își vor comunica reciproc rezultatele experienţelor de succes obținute în cadrul proiectelor-pilot pe scară largă[28] , pentru a determina şi a se pune de acord cu privire la serviciile transfrontaliere esențiale care pot fi deja implementate durabil pe întreg teritoriul UE. Statele membre şi Comisia vor evalua maturitatea acestor proiecte prin analiza barierelor organizaţionale, juridice, tehnice şi semantice care ar putea împiedica implementarea lor definitivă.

Vor fi puse la dispoziție mai multe servicii transfrontaliere în UE, iniţial prin sprijinul acordat noilor programe-pilot pe scară largă bazate pe nevoi bine definite (de exemplu, în domenii precum justiţia electronică sau mediul electronic) şi pe posibilităţile de reutilizare a infrastructurilor existente. Acţiunile avute în vedere vor crea premisele pentru ca statele membre să se angajeze în implementarea deplină a serviciilor transfrontaliere pe întreg teritoriul UE şi să lanseze alte noi servicii.

.

2011 | Comisia va efectua un studiu, împreună cu statele membre, cu privire la cererea de servicii transfrontaliere şi va evalua barierele de ordin organizatoric, juridic, tehnic şi semantic. |

2011 | Statele membre vor conveni asupra unui anumit număr de sectoare-cheie ale serviciilor publice transfrontaliere care vor trebui implementate între 2012 şi 2015 şi vor identifica evenimentele și etapele de viață la care acestea se raportează[29]. |

2012-2015 | Comisia va sprijini şi coordona eforturile statelor membre de a implementa proiecte-pilot de mare anvergură şi de a lansa altele noi, încurajând în acelaşi timp coordonarea şi reutilizarea rezultatelor şi a soluţiilor între acestea. |

2012-2015 | Comisia va colabora cu statele membre şi cu părţile interesate la implementarea serviciilor transfrontaliere electronice de mediu[30]. |

Eficiența și eficacitatea administrațiilor și guvernelor

În ceea ce privește această prioritate, acţiunile se vor axa pe utilizarea TIC şi vor avea ca obiectiv să permită modificări de ordin organizaţional pentru a oferi servicii publice mai bune, mai puţin intruzive, mai durabile şi mai rapide, prin reducerea poverii administrative, îmbunătăţirea proceselor organizaţionale şi promovarea unei economii durabile cu emisii scăzute de dioxid de carbon.

Ameliorarea procesului organizațional

Guvernarea electronică este un instrument al schimbării, destinat ameliorării proceselor organizaţionale şi reducerii costurilor serviciilor administrative. De exemplu, în cadrul procedurilor electronice de achiziţii publice este posibilă reducerea costului de facturare, mărind în același timp eficienţa, de exemplu, printr-o procesare mai rapidă a datelor. Funcţionarii publici vor avea de câștigat prin sporirea competențelor lor digitale şi învăţând din experienţa administrațiilor din alte părţi ale Europei referitoare la modalităţile de ameliorare a proceselor organizaţionale. Portalul ePractice.eu va juca un rol esenţial în acest sens.

În plus, Comisia va da un bun exemplu şi va aplica tehnologiile și politicile de guvernare electronică cele mai recente şi mai adaptate în cadrul proprii organizații. Planul de acţiune Comisia online (eCommission) 2011-2015 va sprijini procesele administrative simplificate, va facilita schimbul de informaţii şi va simplifica interacţiunea cu Comisia.

2011 | Comisia va facilita schimbul de experienţă, încurajând reutilizarea soluţiilor şi a aplicaţiilor de succes şi studiind noi abordări pentru a sprijini statele membre în ameliorarea proceselor organizaţionale. |

2011-2012 | Comisia va transforma portalul ePractice.eu într-un instrument eficient al schimbului de experienţă şi de informații pentru practicienii din domeniul guvernării electronice din statele membre. |

2011-2015 | Comisia va pune în aplicare un ambiţios Plan de acţiune eCommission pentru perioada 2011-2015, care va prevedea trecerea în totalitate la achiziţiile publice electronice, o strategie a informaţiilor din sectorul public şi o politică de transparenţă.[31] |

2013 | În strânsă cooperare cu statele membre, Comisia va stabili un program de schimb de personal între administraţiile din diferitele state membre. |

Reducerea poverilor administrative

Pentru mulţi cetățeni şi întreprinderi, administrația cea mai bună este aceea care trece neobservată. În practică însă, multe proceduri şi cerinţe îngreunează raporturile cu administrația din punct de vedere al timpului şi al resurselor consumate. Prin urmare, simplificarea sau eliminarea proceselor administrative trebuie să fie un obiectiv important, astfel cum este prevăzut în Programul de acţiune privind reducerea poverii administrative în Uniunea Europeană[32].

Acţiunile avute în vedere ar trebui să ajute statele membre la eliminarea poverilor administrative inutile. Acest lucru se poate realiza, de exemplu, prin utilizarea inteligentă de către autorităţile publice a informaţiilor personale disponibile şi prin aplicarea principiului înregistrării datelor ”doar o singură dată”, conform căruia informaţiile solicitate cetățenilor sunt colectate o singură dată, cu condiţia respectării cerinţelor privind protecţia datelor cu caracter personal și a vieţii private.

2011-2013 | Comisia va organiza schimbul de experienţă cu statele membre privind punerea în aplicare a principiului de înregistrare „doar o singură dată”, va efectua o analiză a rentabilității şi va elabora o foaie de parcurs pentru punerea în aplicare în continuare referitoare la procedurile și comunicaţiile electronice, care au devenit un mijloc dominant de furnizare a serviciilor de guvernare electronică. |

Guvernarea ecologică

Recomandarea Comisiei privind mobilizarea tehnologiilor informaţiei şi comunicaţiilor în vederea facilitării tranziţiei spre o economie eficientă din punct de vedere energetic, cu emisii reduse de carbon[33] vizează organizaţiile publice, dar obiectivele specifice referitoare la guvernarea electronică lipsesc, ele trebuind stabilite şi evaluate.

Acţiunile avute în vedere și descrise mai jos vor avea ca scop reducerea amprentei de carbon a administraţiilor din statele membre, de exemplu prin punerea în aplicare a arhivării electronice, apelarea la videoconferinţe în locul deplasărilor etc.

2012 | Comisia va efectua un studiu privind potenţialul guvernării electronice de reducere a amprentei de carbon a administrațiilor, inclusiv privind cele mai bune practici. |

2013 | Statele membre trebuie să elaboreze şi să stabilească indicatori şi proceduri de evaluare pentru a măsura reducerea amprentei de carbon a propriilor administraţii, datorită serviciilor de guvernare electronică. |

Condiții preliminare pentru dezvoltarea guvernării electronice

Un anumit număr de condiţii tehnice şi juridice prealabile trebuie să fie îndeplinite pentru a permite punerea în aplicare a acţiunilor, care vor consolida serviciile de guvernare electronică în Europa. Acestea includ promovarea interoperabilităţii dincolo de frontiere, care va permite - printre altele - schimbul de informaţii, implementarea abordărilor de tip „ghișeu unic”, utilizarea în întreaga Europă a sistemelor (naţionale) de identificare şi plată electronice. Interoperabilitatea este susţinută prin specificaţii deschise şi dezvoltarea de facilitatori-cheie, cum ar fi gestionarea identităţii electronice şi stimularea inovaţiei în materie de guvernare electronică.

Specificații deschise și interoperabilitate

Interoperabilitatea este capacitatea sistemelor şi a mașinilor de a schimba, procesa şi a interpreta corect informaţiile. Este mai mult decât o provocare de ordin tehnic, deoarece implică totodată aspecte juridice, organizatorice şi semantice de procesare a datelor. Interoperabilitatea este o condiţie prealabilă esenţială pentru furnizarea deschisă și flexibilă a serviciilor de guvernare electronică și va permite colaborarea între administraţiile din Europa. În special, standardele şi platformele deschise oferă oportunităţi pentru o utilizare a resurselor şi o furnizare de servicii mai avantajoase din punct de vedere economic.

Acţiunile avute în vedere vor conduce la dezvoltarea unei strategii comune de realizare a interoperabilităţii între statele membre, la nivel european.

2011-2015 | Comisia (prin intermediul programului ISA) va desfășura activităţi pentru a implementa Cadrul european pentru interoperabilitate (CEI) şi Strategia europeană pentru interoperabilitate (SEI), care ar trebui adoptate în 2010. |

2012 | Comisia va organiza schimburi de experienţă şi va promova reutilizarea şi partajarea de soluţii vizând punerea în aplicare a serviciilor de guvernare electronică interoperabile. Aceasta include crearea de interfeţe care să permită accesul la sursele naţionale autentice şi utilizarea acestora. |

2013 | Statele membre trebuie să fi aliniat propriile cadre naţionale de interoperabilitate la CEI[34]. |

Facilitatori-cheie

Pentru multe servicii online, identificarea şi autentificarea persoanei fizice sau juridice căreia îi va fi furnizat serviciul este esenţială. Tehnologiile de identificarea electronică (eID) şi serviciile de autentificare sunt esenţiale pentru securitatea tranzacţiilor electronice (atât în sectorul public, cât şi în cel privat). Astăzi, cea mai comună cale de autentificare este prin intermediul parolelor, dar devine tot mai necesară găsirea unor soluţii mai sigure, care să protejeze viaţa privată. Europa are nevoie de o mai bună cooperare administrativă pentru a dezvolta şi implementa servicii publice online transfrontaliere, inclusiv soluții practice privind identificarea şi autentificarea electronică. Au fost deja demarate iniţiative, cum ar fi programul de anvergură STORK, care urmăreşte să stabilească o Platformă europeană de interoperabilitate a identificării electronice, care va permite cetăţenilor să acceseze serviciile de guvernare electronică pe teritoriul şi în afara ţării lor de origine, prin utilizarea identității lor electronice naţionale.

Acţiunile avute în vedere vor contribui la construirea unui cadru paneuropean pentru recunoașterea reciprocă a identității electronice[35], permiţând cetăţenilor şi întreprinderilor să se identifice pe cale electronică în întreaga Europă. Abordarea trebuie să se bazeze pe rezultatele iniţiativelor de mai sus, în special STORK, bazându-se pe identităţi autentificate, conforme cu datele şi prevederile privind protecţia vieţii private. Această activitate va completa şi va ţine cont de Planul (european) de acţiune privind semnăturile electronice şi identificarea electronică[36] şi de revizuirea Directivei semnăturii electronice planificate în 2011.

2011 | Comisia va propune o revizuire a Directivei semnăturii electronice în vederea furnizării unui cadru juridic pentru recunoașterea și interoperabilitatea transfrontalieră a sistemelor de autentificare electronică securizată (secure eAuthentication systems)[37]; |

2012 | Comisia va propune o decizie a Parlamentului European și a Consiliului care să asigure recunoașterea reciprocă a identificării și a autentificării electronice în întreaga UE, pe baza „serviciilor de autentificare” online urmând a fi furnizate în toate statele membre (care pot să utilizeze documentele oficiale de identificare cele mai adecvate, eliberate de sectorul public sau privat)[38]. |

2012-2014 | Statele membre trebuie să aplice şi să implementeze soluțiile de identificare electronică, pe baza rezultatelor STORK şi ale altor proiecte în materie. |

Guvernare electronică inovativă

Noua generaţie de servicii de guvernare electronică va trebui să se bazeze pe abordările tehnice inovatoare şi să beneficieze de pe urma acestora; sunt incluși aici „norii” de servicii publice şi arhitectura orientată spre servicii (AOS), care au ca scop dezvoltarea de servicii de guvernare electronică deschise, flexibile şi bazate pe colaborare, reducând în acelaşi timp costurile TIC. Vor fi lansate proiecte-pilot pentru a promova disponibilitatea şi utilizarea unui acces la cerere, convenabil, la resursele şi serviciile partajate pentru furnizarea de servicii de guvernare electronică. În plus, administraţiile vor trebui să ia măsuri pentru actualizarea la nivel IPv6 a infrastructurii de guvernare electronică relevantă (portaluri, site-uri web, aplicații etc.) şi a serviciilor online de interes public, având în vedere epuizarea de adrese IPv4. Această adoptare a IPv6 va fi benefică pentru autorităţile publice din statele membre, promovând aplicaţiile şi serviciile inovatoare, eficiente şi accesibile[39].

Acţiunile avute în vedere au ca scop identificarea şi diseminarea soluţiilor testate şi sigure pentru „norii” de servicii publice, AOS şi pentru strategiile de tranziţie de la IPv4 la IPv6.

2011 | Comisia va lansa un studiu şi va recomanda acţiuni privind modul de aplicare a noilor tehnologii şi paradigme (cum ar fi AOS şi „norii” de servicii publice) în sectorul public. |

2011 | Comisia va lansa activităţi în cadrul programului PIC pentru a sprijini administraţiile în testarea actualizării la nivel IPv6, oferind astfel expunere şi creând un nou impuls pentru trecerea la IPv6 pe scară largă. |

2012 | Comisia va lansa proiecte-pilot pentru a demonstra modul în care administraţiile publice pot oferi servicii de guvernare electronică într-o manieră mai flexibilă şi mai eficientă cu ajutorul arhitecturii şi al tehnologiilor inovatoare. |

GUVERNANțA

Statele membre sunt pe deplin angajate în direcția priorităţilor politice ale Declaraţiei de la Malmö. Ele au invitat, de asemenea, Comisia Europeană să organizeze guvernanța în comun a acestui plan de acţiune, permițând participarea activă a statelor membre la punerea sa în aplicare.

În acest scop, Comisia Europeană va institui şi va prezida un Grup de experţi la nivel înalt al reprezentanţilor statelor membre, responsabil cu strategiile naţionale de guvernare electronică. Acest Grup de experţi la nivel înalt va informa Grupul de experţi la nivel înalt pentru Agenda digitală şi va asigura coordonarea cu Comitetul programului ISA. Alte forme de cooperare vor fi, de asemenea, încurajate.

Este necesară înființarea unui cadru coerent pentru discutarea politicilor, monitorizarea şi evaluarea planului de acţiune şi schimbul de experienţă. O evaluare intermediară a punerii în aplicare a acestui plan de acţiune va fi realizată în 2013. Aceasta va examina măsura în care obiectivele din planul de acţiune au fost atinse, progresele realizate şi dificultăţile întâmpinate. În funcţie de rezultatele evaluării intermediare, vor fi revizuite toate ajustările necesare ale obiectivelor şi activităţilor din planul de acţiune, în colaborare cu Grupul de experţi la nivel înalt propus.

Progresele generale realizate în ceea ce privește planul de acţiune şi guvernarea electronică vor fi măsurate anual, folosind o combinație adecvată de instrumente [evaluare comparativă ( benchmarking ), învățare comparativă, autoevaluare etc.] şi de metode (cercetare web, analiza datelor publice, testarea utilizatorilor, interviuri etc.). Statele membre vor împărtăşi iniţiativele de evaluare comparativă relevante cu Comisia Europeană şi cu alte state membre, în scopul de a permite dezvoltarea de exerciţii comune de măsurare în rândul părţilor interesate.

2011 | Comisia va institui un Grup de experţi la nivel înalt al reprezentanţilor statelor membre şi va propune un mandat adecvat. |

2012 | Statele membre vor informa Comisia şi Grupul de experţi la nivel înalt în legătură cu modul în care priorităţile politice ale Declaraţiei ministeriale de la Malmö au fost sau vor fi reflectate în respectivele lor strategii naţionale de guvernare electronică. |

2013 | Toate statele membre vor fi încorporat priorităţile politice ale Declaraţiei de la Malmö în propriile strategii naţionale. |

2013 | Planul de acţiune privind guvernarea electronică va fi evaluat, iar concluziile vor fi utilizate pentru a actualiza Planul de acţiune. |

2015 | Toate statele membre vor informa Comisia şi Grupul de experţi la nivel înalt cu privire la modul în care au fost atinse priorităţile politice ale Declaraţiei de la Malmö. |

[1] COM(2010) 245.

[2] eGovernment Action Plan 2006 , COM 2006/173 din 25.4.2006.

[3] Programul de sprijin al politicii TIC din cadrul PIC: http://ec.europa.eu/information_society/activities/egovernment/implementation/ict_psp/index_en.htm

[4] http://www.epractice.eu/

[5] http://www.eid-stork.eu

[6] Directiva 2003/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 noiembrie 2003 privind reutilizarea informațiilor din sectorul public, JO L345, 31.12.2003, p. 90-96.

[7] http://www.peppol.eu

[8] Raport privind competitivitatea digitală a Europei 2010, p. 88.A se vedea http://intra.infso.cec.eu.int/C4/docs/main%20page/european_competitiveness_report_2010.pdf

[9] Până în 2015, administrațiile publice europene vor trebui să fie recunoscute ca fiind „deschise, flexibile și cooperante în raportul lor cu cetățenii și cu întreprinderile. Ele folosesc guvernarea electronică pentru a-și spori eficienţa şi eficacitatea şi pentru a îmbunătăţi în mod constant serviciile publice astfel încât să vină în întâmpinarea diferitelor nevoi ale utilizatorului şi să maximizeze valoarea publică, sprijinind astfel tranziţia Europei către o economie avansată bazată pe cunoaştere.” A se vedea http://www.egov2009.se/wp-content/uploads/Ministerial-Declaration-on-eGovernment.pdf. Această acțiune este definită în Agenda digitală pentru Europa și are ca punct de plecare reuniunile ministeriale bienale anterioare care au avut loc la Bruxelles (2001), Como (2003), Manchester (2005) și Lisabona (2007). A se vedea http://ec.europa.eu/information_society/activities/egovernment/library/index_en.htm. Sunt incluse de asemenea angajamentele din partea țărilor candidate și a țărilor AELS.

[10] Declarația „Digital Europe”, a se vedea 2010http://www.digitaleurope.org/index.php?id=106809:37 id_article=3902010 [pic]http://www.digitaleurope.org/index.php?id=1068&id_article=390

[11] Declarația deschisă privind serviciile publice 2.0, http://eups20.wordpress.com/the-open-declaration

[12] COM (2010) 2020.

[13] Printre aceste acte legislative ale UE se numără: Directiva privind serviciile (2006/123/CE), Directiva privind un cadru comunitar pentru semnăturile electronice (1999/93/CE), directivele privind achiziţiile publice (2004/17/CE şi 2004/18/CE), Directiva privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (95/46/CE) , Directiva privind reutilizarea informaţiilor din sectorul public (2003/98/CE), Directiva de instituire a unei infrastructuri pentru informații spațiale în Comunitatea Europeană (Directiva INSPIRE 2007/2/CE), Directiva privind accesul publicului la informaţiile despre mediu (2003/4/CE).

[14] Articolul 11 din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolul 24 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

[15] De exemplu, fixmystreet.com

[16] Comisia şi statele membre recunosc această valoare de mulţi ani şi au adoptat Directiva privind reutilizarea informaţiilor din sectorul public (directiva ISP).

[17] De exemplu, data.gov.uk

[18] Directiva 2003/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 noiembrie 2003 privind reutilizarea informațiilor din sectorul public, JO L345, 31.12.2003, p. 90-96.

[19] Decizia 2006/291/CE a Comisiei din 7 aprilie 2006 privind reutilizarea informațiilor Comisiei.

[20] Grupul ISP este format din funcţionari ai statului membru, din autorităţi locale sau regionale şi din reprezentanţi ai organizaţiilor din sectorul privat, care se întâlnesc în mod regulat pentru a face schimb de bune practici privind reutilizarea ISP şi sprijinirea iniţiativelor de reutilizare a ISP şi pentru a discuta probleme practice legate de transpunerea directivei ISP.

[21] Al șaptelea program-cadru al UE pentru cercetare, dezvoltare tehnologică şi activităţi demonstrative (PC7) http://ec.europa.eu/informhttp://ec.europa.eu/information_society/activities/egovernment/research/fp7/index_en.htmation_society/policy/psi/index_en.htm

[22] Articolul 11 din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolul 24 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

[23] SPOCS ( Simple Procedures Online for Cross-border Services – proceduri simple online pentru serviciile transfrontaliere) ( http://www.eu-spocs.eu).

[24] PEPPOL (Pan-European Public Procurement Online - Achiziții publice electronice panerupone online) (http://www.peppol.eu).

[25] Această acțiune este definită în Agenda digitală pentru Europa.

[26] Această acțiune este definită în Agenda digitală pentru Europa.

[27] Implementarea directivei privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora.

[28] STORK (Secure identiTy acrOss boRders linKed) (https://www.eid-stork.eu/). epSOS (Smart Open Services for European Patients) (http://www.epsos.eu).

[29] Această acțiune este definită în Agenda digitală pentru Europa.

[30] Această acțiune este definită în Agenda digitală pentru Europa.

[31] Această acțiune este definită în Agenda digitală pentru Europa.

[32] COM(2007) 23.

[33] COM(2009) 111.

[34] Această acțiune este definită în Agenda digitală pentru Europa.

[35] Această acțiune este definită în Agenda digitală pentru Europa.

[36] COM(2008) 798.

[37] Această acțiune este definită în Agenda digitală pentru Europa.

[38] Această acțiune este definită în Agenda digitală pentru Europa.

[39] În conformitate cu COM(2008) 313, Comisia va pregăti un Document de lucru în 2011, identificând toate măsurile de monitorizare necesare.