COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 7.6.2011 
SEC(2011) 813 final 
  
Recomandare de 
RECOMANDARE A CONSILIULUI 
privind Programul na țional de reform ă din 2011 al Țărilor de Jos 
  
și care include avizul Consiliului 
 
privind Programul de stabilitate actualizat al Țărilor de Jos pent ru perioada 2011-2015
{SEC(2011) 727 final} 
 
 
RO 2   RO Recomandare de 
RECOMANDARE A CONSILIULUI 
privind Programul na țional de reform ă din 2011 al Țărilor de Jos 
  
și care include avizul Consiliului 
 
privind Programul de stabilitate actualizat al Țărilor de Jos pentru perioada 2011-2015 
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, 
având în vedere Tratatul privind func ționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 
alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4), 
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind 
consolidarea supravegherii pozi țiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor 
economice
1, în special articolul 5 alineatul (3), 
având în vedere recomandarea Comisiei Europene2, 
având în vedere concluziile Consiliului European, având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea for ței de munc ă, 
după consultarea Comitetului economic și financiar, 
întrucât: (1) La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei Europene de 
lansare a unei noi strategii pentru ocuparea for ței de munc ă și creștere economic ă, 
Strategia Europa 2020, bazat ă pe o coordonare sporit ă a politicilor economice, care se 
va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare ac țiuni în vederea stimul ării 
potențialului de cre ștere durabil ă și de competitivitate al Europei. 
(2) Consiliul a adoptat, la 13 iulie 2010, o recomandare privind orient ările generale pentru 
politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2 014), iar la 21 
octombrie 2010, o decizie privind orient ările pentru politicile de ocupare a for ței de 
muncă ale statelor membre
3, care formeaz ă împreună „orientările integrate”. Statele 
membre au fost invitate s ă țină seama de orient ările integrate în cadrul politicilor 
economice și de ocupare a for ței de munc ă naționale. 
                                                 
1 JO L 209, 2.8.1997, p. 1. 
2 JO C , p. . 
3 Men ținute pentru 2011 prin Decizia 2011/308/UE a Consiliului din 19 mai 2011. 
 
RO 3   RO (3) La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima Analiz ă anuală a creșterii, marcând 
începutul unui nou ciclu de guvernan ță economic ă în UE și primul „semestru 
european” de coordonare ex-ante și integrat ă a politicilor, care se înscrie în cadrul 
Strategiei Europa 2020.  
(4) La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat priorit ățile privind consolidarea 
bugetară și reforma structural ă (în conformitate cu concluziile Consiliului din 15 
februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a Analizei anuale a cre șterii efectuate de 
Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete 
solide și sustenabilit ății finanțelor publice, reducerii șomajului prin intermediul 
reformelor de pe pia ța muncii și depunerii de noi eforturi în vederea consolid ării 
creșterii economice. Consiliul European a solicitat statelor membre s ă transpună aceste 
priorități în măsuri concrete, pe care s ă le includ ă în programele de stabilitate sau de 
convergen ță și în programele na ționale de reform ă.  
(5) La 25 martie 2011, Consiliul European a invitat totodat ă statele membre care particip ă 
la Pactul Euro Plus s ă își prezinte angajamentele în timp util pentru a pu tea fi incluse 
în programele de stabilitate sau de convergen ță și în programele na ționale de reform ă. 
(6) La 29 aprilie 2011, Țările de Jos au prezentat Programul de stabilitate actualizat pentru 
2011, care se refer ă la perioada 2011-2015, al ături de Programul na țional de reform ă 
2011. Pentru a se ține seama de leg ăturile dintre cele dou ă programe, acestea au fost 
evaluate în acela și timp. 
(7) În ciuda unor rezultate anterioare solide, odat ă cu intensificarea  crizei economia 
olandeză a avut mult de suferit din cauza caracterului s ău deschis. În 2009, PIB-ul real 
s-a contractat cu aproape 4%. Redresarea a început în a doua jum ătate a anului 2009, 
determinat ă de creșterea cererii externe, și a devenit din ce în ce mai dinamic ă în 
prima jum ătate a anului 2010, având drept rezultat cre șterea PIB-ului cu 1,8%. 
Impactul crizei asupra pie ței muncii a fost relativ limitat. Se estimeaz ă că, în următorii 
doi ani, șomajul va sc ădea treptat de la 4,5% în 2010 la 4% în 2012. Criza a avut 
efecte puternice asupra finan țelor publice ale Țărilor de Jos; astfel , deficitul public a 
atins 5,5% din PIB în 2009 și 5,4% în 2010. Opera țiunile guvernului de sus ținere a 
instituțiilor financiare și de stabilizare a pie țelor financiare au determinat cre șterea 
ponderii datoriei publice în PIB cu 15 puncte  procentuale, atingând 60,8% din PIB în 
2009. 
(8) Pe baza evalu ării Programului de stabilitate actua lizat în temeiul Regulamentului (CE) 
nr. 1466/97 al Consiliului,  Consiliul este de p ărere că scenariul macroeconomic pe 
care se bazeaz ă proiecțiile bugetare prezentate în Pr ogramul de stabilitate este 
plauzibil. Comparativ cu previziunile serviciilor Comisiei din prim ăvara anului 2011, 
programul are la baz ă previziuni ceva mai prudente referitoare la cre ștere pentru 2011 
și 2012. Programul de stabilitate vizeaz ă reducerea deficitului public sub valoarea de 
referință de 3% în 2012, respectiv cu un an în ainte de termenul stabilit în cadrul 
procedurii de deficit excesiv. Pornind de la cifrele prezentate  în Programul de 
stabilitate, obiectivul pe  termen mediu (OTM), și anume o valoare a deficitului 
structural de 0,5% din PIB, va fi aproape atins pân ă la finalul perioadei la care se 
referă programul, având în vedere c ă soldul structural calculat  de Comisie va ajunge la 
-0,8% din PIB în 201 5. Strategia bugetar ă este sus ținută în totalitate de m ăsuri 
suficient de detaliate pân ă în 2015, îns ă implementarea lor poate fi afectat ă de anumite 
riscuri, în principal legate de capacitatea de contrabalansare a dep ășirilor din sectorul 
 
RO 4   RO sănătății și de monitorizare a cheltuielilor administra țiilor locale. Efortul bugetar anual 
mediu este de 0,75% din PIB în perioada 2011-2013, în conformitate cu recomandarea 
Consiliului din 2 decembrie 2009 formulat ă în temeiul procedurii de deficit excesiv. 
Pentru anii ulteriori termenului de corectare a deficitului excesiv (2014 și 2015), 
soldul structural recalculat se îmbun ătățește cu 0,25 % în 2014 și cu 0,5 % în 2015, 
așadar ușor sub valoarea de 0,5 % cerut ă pentru îmbun ătățirea soldului structural pân ă 
la atingerea OTM. 
(9) Consolidarea bugetar ă planificat ă și implementat ă de autorit ățile olandeze se bazeaz ă 
în mare m ăsură pe reduceri mai ales ale cheltuie lilor structurale, în valoare de 
aproximativ 3% din PIB pân ă la finalului perioadei acoperite de program (2015) 
comparativ cu scenariul de baz ă. Traiectoria de ajustare rezultat ă prevede reducerea 
deficitului public de la 3,8% din PI B în 2011 la 2,4% din PIB în 2012, urmat ă de 
reduceri anuale de circa 0,5% în perioada 2013-2015. Țările de Jos sunt ferm hot ărâte 
să realizeze aceste obiective. Anumite domenii de politic ă generatoare de cre ștere, 
cum ar fi înv ățământul, vor fi scutite de reducer ile bugetare; astfel nu se va 
compromite poten țialul viitor de cre ștere economic ă și se va da un impuls eforturilor 
de corecție sustenabil ă a deficitului excesiv. 
(10) Alături de consolidarea pe termen scurt, printre principalele provoc ări se num ără 
îmbunătățirea sustenabilit ății pe termen lung a finan țelor publice, afectat ă de creșterea 
semnificativ ă a cheltuielilor legate de îmb ătrânirea popula ției. Costul pe termen lung 
al îmbătrânirii demografice se situeaz ă, fără echivoc, deasupra mediei din UE, cu 
precădere în ceea ce prive ște îngrijirile pe termen lung și pensiile. Cre șterea 
preconizat ă a cheltuielilor aferente îngrijirilor pe termen l ung este cea mai mare din 
Europa, dup ă cum reiese din Raportul Comisiei din 2009 privind îmb ătrânirea 
populației. Principala cauz ă a acestei situa ții este existen ța în Țările de Jos a unui 
sistem deja extins de îngrijiri formale pe termen lung (de exemplu, asigur ări publice pe 
termen lung care acoper ă îngrijiri personale, asisten ță medicală, ajutor, tratament și 
spitalizare), în timp ce îngrijirile informale joac ă un rol mai pu țin important. 
(11) Piața muncii din Țările de Jos se caracterizeaz ă prin niveluri de participare relativ 
ridicate, productiv itate mare pe or ă lucrată și o rată scăzută a șomajului. În aceste 
condiții, principala provocare c ăreia va trebui s ă-i facă față piața muncii este cre șterea 
utilizării potențialului latent în materie de for ță de muncă, pentru a compensa mai ales 
scăderea preconizat ă a popula ției apte de munc ă, determinat ă de îmb ătrânirea 
demografic ă. Numărul mediu de ore lucrate pe an este cel mai sc ăzut din UE, dup ă 
cum confirm ă și cele mai recente cifre disponibile. Num ărul redus de ore lucrate este o 
consecință a proporției foarte mari reprezenta te de persoanele, în special femei, care au 
program redus de lucru în virtutea preferin țelor personale, dar și a existen ței 
contrastimulentelor financiare  pentru intrarea pe pia ța muncii sau pentru prelungirea 
programului de lucru. Actualmente, în cazul persoanelor care contribuie cu al doilea 
salariu la veniturile familiei, unul dintre pr incipalele contrastimulente pentru intrarea 
pe piața muncii din Țările de Jos sau pentru prelungirea programului de lucru este rata 
mare de impozitare marginal ă aplicată celui de-al doilea venit. Impozitul poate dep ăși 
în unele cazuri 80 %, de exemplu ca urmare a creditului fiscal general și a reducerii 
beneficiilor calculate în func ție de venituri, cum ar fi aloca țiile pentru îngrijirea 
copiilor.  
(12) În cazul unui grup eterogen și tot mai numeros format din persoane cu handicap par țial 
aflate de mult timp în șomaj, grup care se confrunt ă cu un risc tot mai accentuat de 
 
RO 5   RO șomaj structural, implementarea politicilor active pentru pia ța muncii nu a generat, pe 
cât se pare, rezultate pozitive. Cet ățenii din afara UE întâmpin ă în mod deosebit 
dificultăți, fapt care amplific ă decalajele persistente de pe pia ța forței de munc ă.  
(13) Cu toate c ă sistemul olandez al cercet ării și inovării a reușit să-și păstreze capacitatea 
inovatoare, contribu ția scăzută a sectorului privat la investi țiile în cercetare și 
dezvoltare ar putea avea efecte negative asupra cre șterii economice viitoare și a 
competitivit ății economiei Țărilor de Jos. Guvernul î și propune s ă creeze un climat 
stimulator pentru firmele cu activit ăți intensive de cercetare și inovare, inclusiv pentru 
firmele str ăine; aceasta s-ar traduce prin s timulente fiscale, libertate de mi șcare pentru 
întreprinz ători și excelen ță în domeniul cercet ării. Având în vedere consolidarea 
bugetară care se impune în acest an, anumite subven ții acordate companiilor ar putea fi 
totuși sistate, în timp ce altele  ar putea fi eficientizate și orientate înspre domenii 
economice de vârf, dar și convertite în instrumente fiscale mai generice. 
(14) Mediul de afaceri este afectat de  congestia traficului rutier și feroviar, ale c ărei 
niveluri sunt printre cele mai ridicate din UE. În acest context, infrastructura de transport relativ ineficient ă are efecte negative asupra mobilit ății forței de munc ă și, 
prin intermediul productivit ății, implicit asupra cre șterii poten țiale. Angaja ții pierd 
mult timp cu naveta, nu se pot baza pe orarele mijloacelor de transport și au de 
suportat costuri ridicate generate de congestia  traficului. În cazul în care nu au loc 
schimbări de politic ă, până în 2020 aceste costuri vor cre ște probabil și mai mult. 
Utilizarea mai eficient ă a infrastructurii, de exemplu prin m ăsuri de tarificare rutier ă, 
ar contribui la cre șterea mobilit ății forței de munc ă și a productivit ății și implicit la 
creșterea poten țială.  
(15) La 4 aprilie 2011, Țările de Jos au anun țat o serie de angajamente luate în cadrul 
Pacului Euro Plus
4. Printre acestea se num ără măsuri care vizeaz ă promovarea 
competitivit ății (o nouă politică în domeniul într eprinderilor, bazat ă pe care s ă aibă la 
bază reducerea generalizat ă a fiscalit ății și a procedurilor administrative) și a ocupării 
forței de munc ă (un sistem de asigur ări sociale mai stimulator, reducerea dependen ței 
de ajutorul de șomaj), îmbun ătățirea în continuare a sustenabilit ății finanțelor publice 
(includerea dispozi țiilor Pactului de stabilitate și creștere în legisla ția națională) și 
creșterea stabilit ății financiare (mai multe competen țe acordate institu țiilor de 
supraveghere). Angajamentele enumerate se refer ă la toate domeniile pactului. Ele 
reprezintă o continuare a agendei de reforme pr ezentate în Programul de stabilitate și 
în Programul na țional de reform ă. Se remarc ă însă lipsa detaliilor referitoare la 
calendarul angajamentelor și la măsurile necesare pentru implementarea lor. 
Angajamentele au fost evaluate și luate în considerare în formularea recomand ărilor. 
(16) Comisia a evaluat Progr amul de stabilitate și Programul na țional de reform ă, inclusiv 
angajamentele asumate în cadrul Pactului Euro Plus5. Ea a ținut seama nu numai de 
relevanța acestora pentru o politic ă bugetară și socioeconomic ă sustenabil ă în Țările de 
Jos, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea 
consolidării guvernan ței economice globale a Uniunii Europene prin asigurarea 
contribuției Uniunii la deciziile na ționale viitoare. Comisia consider ă că strategia de 
                                                 
4 Mai multe detalii privind angajamentele asumate în cadrul Pactului Euro Plus pot fi consultate în 
documentul SEC(2011) 727. 
5 SEC(2011) 727. 
 
RO 6   RO consolidare bugetar ă a Țărilor de Jos, prezentat ă în detaliu, trebuie aplicat ă așa cum s-
a prevăzut, în paralel cu men ținerea cheltuielilor în domeniile generatoare de cre ștere 
pe termen lung. Este necesar s ă se ia noi m ăsuri de îmbun ătățire a sustenabilit ății pe 
termen lung a finan țelor publice, în special în sectorul pensiilor și în cel al îngrijirilor 
pe termen lung, de cre ștere a particip ării și integrării pe piața muncii și de soluționare 
a problemei congestie i transporturilor. 
(17) În lumina prezentei evalu ări și ținând seama totodat ă de Recomandarea Consiliului din 
2 decembrie 2009 formulat ă în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul 
privind func ționarea Uniunii Europene, Consiliul a examinat actualizarea din 2011 a 
Programului de stabilitate al Țărilor de Jos, iar avizul s ău6 se regăsește în special în 
recomand ările de la punctele (1) și (2) de mai jos. Luând în considerare concluziile 
Consiliului European din 25 martie 2011, Consiliul a examinat Programul na țional de 
reformă prezentat de Țările de Jos, 
RECOMAND Ă Țărilor de Jos s ă ia măsuri în perioada 2011-2012 astfel încât: 
(1) Să implementeze strategia bugetar ă pentru anul 2012 și pentru perioada ulterioar ă, 
după cum s-a prev ăzut, și să garanteze c ă eforturile de corectare a deficitului excesiv 
sunt sustenabile și favorabile cre șterii, protejând cheltuielile în domenii direct legate 
de creșterea economic ă, cum ar fi cercetarea și inovarea, înv ățământul și formarea 
profesional ă. 
(2) Să asigure cre șterea vârstei legale de pensionare prin corelarea ei cu speran ța de viață 
și să asocieze aceste m ăsuri altor ac țiuni menite s ă ducă la creșterea vârstei efective 
de pensionare și la îmbun ătățirea sustenabilit ății pe termen lung a finan țelor publice. 
Să elaboreze un plan de reform ă a sistemului de îngrijiri pe termen lung având în 
vedere fenomenul de îmb ătrânire a popula ției.  
(3) Să stimuleze participarea la pia ța muncii prin reducerea contrastimulentelor fiscale 
pentru persoanele ce contribuie cu al doilea salariu la veniturile familiei și să 
stabileasc ă măsuri de sus ținere a celor mai vulnera bile categor ii de popula ție în 
vederea reintegr ării pe piața muncii.  
(4) Să promoveze inovarea, investi țiile private în cercetare-dezvoltare și legăturile mai 
strânse dintre cercet ători și mediul de afaceri prin acord area unor stimulente adecvate 
în contextul noii politici dedicate întreprinderilor (‘Naar de top’).  
(5) Să reducă în continuare costurile ridi cate generate de  congestia re țelelor de transport 
prin trecerea de la taxe fixe la taxe va riabile pentru transpor tul rutier, extinderea 
orientată a rețelei feroviare și introducerea tarific ării rutiere.  
Adoptată la Bruxelles, 
 Pentru Consiliu 
 Pre ședintele 
                                                 
6 Prev ăzut la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.