d)o evidență detaliată a criteriilor avute în vedere pentru recomandarea privind posibila activare în totalitate sau în parte a cuantumului suplimentar opțional.”

c)o evaluare a REM, inclusiv a indicatorilor și criteriilor de performanță, precum și a contribuției acestora la realizarea obiectivelor stabilite de prezenta decizie;

Pe baza acestei evaluări, Comisia propune acordarea celor 3 miliarde EUR opționale la momentul evaluării la jumătatea perioadei, păstrând aceeași repartizare în funcție de plafonul regional ca înainte. În plus, s-a considerat esențială sporirea flexibilității BEI de a efectua schimburi între sumele din cadrul plafoanelor regionale alocate (de la 10 % în prezent între regiuni la un nivel de 20 %), însă numai din nevoia de a răspunde urgențelor și situațiilor de criză care ar putea apărea în perioada mandatului și care sunt recunoscute ca priorități importante pentru politica externă a Uniunii, în special în Ucraina și în regiunile vizate de răspunsul la criza migrației, sau oricăror provocări viitoare care pot apărea în cursul mandatului 2014-2020. Realocarea nu s-ar putea aplica în cazul noului mandat de 2,3 miliarde EUR destinat sectorului privat în ceea ce privește migrația și nici în cazul celor 1,4 miliarde EUR destinate proiectelor sectorului public care abordează criza migrației.

Previziunile BEI privind utilizarea mandatului de 27 de miliarde EUR în diferite regiuni sunt ilustrate în tabelul 1 . Se poate remarca faptul că, printr-o astfel de contribuție la împrumuturile acordate Ucrainei, BEI epuizează plafonul pentru țările de vecinătatea estică mai rapid decât se estimase la momentul stabilirii inițiale a plafoanelor. Plafonul pentru țările din vecinătatea estică va fi atins la jumătatea anului 2017, iar BEI nu va mai putea continua să acorde împrumuturi în regiune pentru întreaga perioadă a mandatului de acordare a împrumuturilor externe. De exemplu, menținerea până în 2020 a nivelurilor de activitate actuale de 1,5 miliarde EUR în țările din vecinătatea estică (în special în Ucraina) ar necesita o suplimentare cu 5,2 miliarde EUR a mandatului de acordare a împrumuturilor externe. În plus, având în vedere categoriile de risc în care sunt incluse țările din vecinătatea estică, posibilitatea de a conta pe facilitățile de finanțare pe risc propriu ale BEI pentru acordarea de împrumuturi în regiune este limitată.

În plus, în martie 2014, Uniunea s-a angajat să acorde Ucrainei un pachet financiar de sprijin și a solicitat BEI să contribuie cu investiții de ordinul a 3 miliarde EUR pentru perioada 2014-2016. Trebuie notat faptul că, până la sfârșitul anului 2016, BEI își va fi respectat, cel mai probabil, angajamentul de a spori activitățile de creditare în Ucraina cu 3 miliarde EUR pe o perioadă de trei ani.

Până la sfârșitul anului 2015, după un an și jumătate de activități de finanțare în baza mandatului 2014-2020 (21 % din timpul de implementare s-a scurs), împrumuturile semnate cumulate în cadrul mandatului s-au ridicat la 6,9 miliarde EUR, corespunzând unei rate de utilizare de 26 %. Rata de utilizare în țările din vecinătatea estică depășește deja 50 %, țările respective fiind urmate de cele din Asia și America Latină și din Africa de Sud cu 41 % și, respectiv, 36 %. Nivelul scăzut de absorbție de până în prezent consemnat în țările aflate în fază de preaderare este generat de factori ciclici, care se disipează deja și nu reflectă nevoile preconizate. Nivelul scăzut de absorbție din regiunea mediteraneeană se datorează faptului că, în 2014, banca a semnat operațiuni în valoare de aproape 1 miliard EUR pentru a utiliza integral mandatul anterior. Această situație a lăsat foarte puțin loc pentru noi operațiuni în 2014 în cadrul mandatului actual de acordare a împrumuturilor externe (2014-2020) și reduce drastic, prin urmare, capacitatea mandatului de a răspunde priorităților Uniunii și posibilelor provocări viitoare în unele regiuni.

Mandatul de acordare a împrumuturilor externe (32 300 de milioane EUR) Împărțirea la nivel regional, Decizia 2014 27 de miliarde EUR împărțite în % Cuantum suplimentar opțional (+ 3 miliarde) 3 miliarde EUR împărțite în % Împărțirea la nivel regional a 30 de miliarde EUR Componenta 3 2,3 miliarde EUR Împărțirea la nivel regional a 32,3 miliarde EUR Țări aflate în faza de preaderare 8 739 32 % 500 17 % 9 239 440 9 679 Vecinătate și parteneriat 14 437 53 % 2 077 69 % 16 514 1 860 18 374 Țări mediteraneene 9 606 36 % 900 30 % 10 506 1 860 12 366 Țări din vecinătatea estică 4 831 18 % 1 177 39 % 6 008 0 6 008 Țări din Asia și America Latină 3 407 13 % 378 13 % 3 785 0 3 785 Țări din Asia (excluzând Asia Centrală) 936 3 % 104 3 % 1 040 0 1 040 Țări din Asia Centrală 182 1 % 20 1 % 202 0 202 Țări din America Latină 2 289 8 % 254 8 % 2 543 0 2 543 Africa de Sud 416 2 % 46 2 % 462 0 462 Total general 27 000 100 % 3 000 100 % 30 000 2 300 32 300

3.2 Obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD)

Începând cu 2015, Uniunea s-a angajat să contribuie la atingerea ODD. Anul 2016 a deschis calea lansării oficiale a Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă , adoptată de liderii mondiali în septembrie 2015 în cadrul ONU. Noua agendă solicită depunerea de eforturi pentru atingerea celor 17 obiective de dezvoltare durabilă în următorii 15 ani. Mai exact, obiectivele și operațiunile mandatului de acordare a împrumuturilor externe sunt aliniate în mare măsură cu ODD și se estimează că vor contribui direct la îndeplinirea unor obiective, precum apă curată și canalizare, energie curată și la prețuri accesibile, industrie, inovare și infrastructură, orașe și comunități sustenabile, politici climatice, muncă decentă și creștere economică. În plus, mandatul de acordare a împrumuturilor externe contribuie indirect la următoarele ODD, în mare parte prin dezvoltarea unor infrastructuri în anumite sectoare (agricultură, educație etc.) despre care se estimează că vor avea impact asupra următoarelor obiective: eradicarea sărăciei și a foametei, sănătate și bunăstare, educație de calitate, egalitate de gen, reducerea inegalităților, consumul și producția responsabile, viața de sub apă, pace, justiție și instituții și parteneriate solide pentru atingerea obiectivelor. În acest context, mandatul BEI trebuie să își consolideze contribuția la atingerea ODD, în special axându-se pe dezvoltarea economică durabilă, care este unul dintre cele trei obiective de nivel înalt ale mandatului.

3.3 Acordul de la Paris privind schimbările climatice

Prin Acordul de la Paris privind schimbările climatice, guvernele au convenit să limiteze încălzirea globală la mult sub nivelul de 2 °C peste nivelurile preindustriale și, prin urmare, să realizeze reduceri rapide ale emisiilor de gaze cu efect de seră utilizând cele mai bune tehnici disponibile. De asemenea, guvernele s-au angajat să acorde sprijin țărilor în curs de dezvoltare, în cadrul eforturilor acestora de adaptare la schimbările climatice.

În acest cadru, Uniunea ia deja măsuri pentru îndeplinirea obiectivului său de reducere a emisiilor cu cel puțin 40 % până în 2030. Operațiunile de finanțare ale BEI derulate în cadrul mandatului fac parte din acest efort. Mandatul contribuie în mod semnificativ la atingerea obiectivelor de combatere a schimbărilor climatice (unul dintre cele trei obiective de nivel înalt ale sale), cu un volum de fonduri ce reprezintă 40 % din totalul operațiunilor de finanțare ale BEI, axându-se puternic pe operațiunile de atenuare a schimbărilor climatice (92 % din operațiunile BEI) și pe adaptarea la schimbările climatice (8 % din operațiunile BEI). Mandatul este aliniat în mod corespunzător la efortul constant al Uniunii și al comunității internaționale de atingere a obiectivelor de combatere a schimbărilor climatice (reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră).

3.4 Diplomația economică

Discuțiile în curs referitoare la strategia Uniunii în ceea ce privește internaționalizarea întreprinderilor europene vizează sprijinirea celor care doresc să desfășoare activități comerciale în străinătate, promovând standarde comune pentru întreprinderi și, în paralel, atrăgând investiții în Uniune. Discuțiile curente s-au axat pe nevoia de coordonare, de aliniere și de optimizare a efortului Uniunii în domeniul politicilor, precum și a actorilor și a instrumentelor care contribuie deja la diplomația economică. În al doilea rând, accesul la finanțare constituie obstacolul principal în calea internaționalizării întreprinderilor din Uniune. Diplomația economică a Uniunii ar trebui să se axeze pe condițiile de finanțare pentru a elimina obstacolele precum limitarea accesului la finanțare din calea internaționalizării întreprinderilor din UE. În acest domeniu, se estimează că BEI va juca un rol esențial, mai ales pentru că mandatul său vizează operațiuni în afara Uniunii și promovează operatori economici din UE, inclusiv IMM-uri, în străinătate.

4. CONSTATĂRILE EVALUĂRII LA JUMĂTATEA PERIOADEI

Concluziile evaluării externe sunt următoarele: