Raportul special Mecanismul de protecție 
civilă al Uniunii: 
coordonarea răspunsului  
la dezastre survenite în 
afara UE a fost, în linii mari, 
eficaceRO 2016  nr. 33
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ

CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ  
12, rue Alcide de Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
Întrebări:  eca.europa.eu/ro/Pages/ContactForm.aspx
Website:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa (http://europa.eu).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2016
Print ISBN 978-92-872-6592-0 ISSN 1831-0966 doi:10.2865/501846 QJ-AB-16-034-RO-C
PDF ISBN 978-92-872-6619-4 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/977156 QJ-AB-16-034-RO-N
EPUB ISBN 978-92-872-6640-8 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/968280 QJ-AB-16-034-RO-E
© Uniunea Europeană, 2016
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Pentru utilizarea sau reproducerea în orice fel a imaginilor 1 și 2, trebuie să se solicite acordul direct de la deținătorul 
drepturilor de autor.
Mecanismul de protecție 
civilă al Uniunii: 
coordonarea răspunsului 
la dezastre survenite în 
afara UE a fost, în linii mari, 
eficace
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) al doilea 
paragraf TFUE]Raportul specialRO 2016  nr. 33
02
 Echipa de audit
Rapoartele speciale ale Curții de Conturi Europene prezintă rezultatele unor audituri de conformitate sau ale unor 
audituri ale performanței care au ca obiect domenii specifice ale bugetului sau aspecte specifice legate de gestiu -
ne. Curtea selectează și concepe aceste sarcini de audit astfel încât impactul lor să fie maxim, luând în considerare 
riscurile existente la adresa performanței sau a conformității, nivelul de venituri sau de cheltuieli implicat, schimbările 
preconizate și interesul existent în mediul politic și în rândul publicului larg.
Acest audit al performanței a fost efectuat de Camera III – condusă de domnul Karel Pinxten, membru al Curții de 
Conturi Europene – cameră specializată pe domeniile de cheltuieli aferente acțiunilor externe, securității și justiției. 
Auditul a fost condus de domnul Hans Gustaf Wessberg, membru al Curții de Conturi Europene, beneficiind de spriji -
nul unei echipe formate din: Peter Eklund, șef de cabinet; Emmanuel-Douglas Hellinakis, atașat în cadrul cabinetului; 
Sabine Hiernaux-Fritsch, manager principal; Michiel Sweerts, coordonator; Mirko Iaconisi, Kristina Maksinen și Dirk 
Neumeister, auditori.
De la stânga la dreapta:  M. Iaconisi, D. Neumeister, E.-D. Hellinakis, H. G. Wessberg,  
K. Maksinen, M. Sweerts, P . Eklund.

03
 Cuprins
Puncte
 Acronime
I-VII  Sinteză
1-11  Introducere
1-2 Context
3-4 Cadrul juridic
5-9 Mecanismul de protecție civilă al Uniunii
10 -11  Finanțarea Mecanismului de protecție civilă al Uniunii
12-16  Sfera și abordarea auditului
17-71  Observații
17- 48  Comisia a utilizat structurile de coordonare existente, dar unele dintre aceste instrumente ar fi 
putut fi mai bine exploatate
17-19  Comisia a activat în timp util mecanismul pentru a răspunde la situații de urgență, dar ar fi putut câștiga 
mai mult timp pentru mobilizarea resurselor dacă ar fi utilizat mai bine faza de prealertă
20-27  Echipele de protecție civilă ale UE au facilitat coordonarea pe teren, dar procesul lor de selecție și 
raportarea de la fața locului prezentau deficiențe
28-33  Deși rezerva voluntară prezenta încă, la momentul crizelor examinate, doar o utilitate limitată, Comisia 
a jucat un rol activ în extinderea capacităților acesteia
34-37  Echipele de protecție civilă ale UE au beneficiat de un sprijin considerabil din partea delegațiilor UE
38-40  Comisia a făcut apel la rețeaua existentă pe teren a DG ECHO, dar s-ar putea urmări obținerea unor sinergii 
mai bune în materie de protecție civilă
41-46  Comisia a respectat rolul de lider al Oficiului pentru coordonarea afacerilor umanitare (OCHA) al ONU și 
a adoptat structuri flexibile de coordonare în concordanță cu configurația globală a ONU
47-48  Comisia a luat măsuri pentru a asigura o tranziție fără probleme către etapa de redresare
04 Cuprins 
49-69  Comisia a stabilit un cadru pentru colectarea, difuzarea și schimbul de informații, însă se mai pot 
aduce îmbunătățiri în ceea ce privește raportarea
49-54  Platforma de comunicare CECIS a Comisiei este utilă pentru schimbul de informații, dar sunt necesare 
îmbunătățiri suplimentare pentru a-i spori impactul
55-57  Materialele de informare și hărțile au fost distribuite pe scară largă și există indicii că au fost utile
58-60  Comisia a organizat reuniuni deschise tuturor părților implicate, urmărind să promoveze schimbul de 
informații cu organismele UE și coerența în furnizarea asistenței
61-66  Funcționând ca un forum pentru schimbul de informații, Grupul operativ pentru epidemia de Ebola 
a contribuit cu valoare adăugată la răspunsul furnizat, dar crearea acestui grup ar fi trebuit să intervină mai 
devreme
67-69  Comisia nu exploatează la maximum informațiile pe care le are la dispoziție pentru a raporta cu privire atât 
la propria performanță, cât și la performanța globală a UCPM
70-74  Concluzii și recomandări
 Anexa I —  Activarea Mecanismului de protecție civilă al Uniunii în caz de dezastre survenite 
în afara Uniunii
 Anexa II —  Mecanismul de protecție civilă al Uniunii – relațiile dintre diverșii intervenienți 
(situația la 31 august 2016)
 Anexa III — Imagine de ansamblu asupra celor trei dezastre examinate
 Anexa IV — Trimiterea pe teren a unor epidemiologi din partea UE în Guineea
 Anexa V —  Cronologia evenimentelor în cursul epidemiei de boală virală Ebola în 
perioada 2014-2015
 Răspunsul Comisiei
05
 Acronime
CECIS : Sistemul comun de comunicare și informare în caz de urgență ( Common Emergency Communication and 
Information System )
CSS : Comitetul pentru securitate sanitară
DG DEVCO : Direcția Generală Cooperare Internațională și Dezvoltare
DG ECHO : Direcția Generală Protecție Civilă și Operațiuni Umanitare Europene
DG NEAR : Direcția Generală Vecinătate și Negocieri privind Extinderea
DG SANTE : Direcția Generală Sănătate și Siguranță Alimentară
ECDC : Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor
ERCC : Centrul de coordonare a răspunsului la situații de urgență
EUFOR : Forța Militară a Uniunii Europene
FPI: Serviciul Instrumente de Politică Externă ( Service for Foreign Policy Instruments )
GOARN : Rețeaua mondială de alertă și reacție a OMS ( Global Outbreak Alert and Response Network )
MFF : Medici fără Frontiere
OCHA : Oficiul pentru coordonarea afacerilor umanitare ( Office for the Coordination of Humanitarian Affairs )
OMS : Organizația Mondială a Sănătății
OSOCC : Centrul de coordonare a operațiunilor la fața locului ( On-site Operations Coordination Centre )
PAM : Programul Alimentar Mondial
SEAE : Serviciul European de Acțiune Externă
UCPM : Mecanismul de protecție civilă al Uniunii ( Union Civil Protection Mechanism )
UNDAC : Misiunile ONU de evaluare a dezastrelor și de coordonare ( United Nations Disaster Assessment and 
Coordination )
06
 Sinteză
I
Dezastrele pot lovi oriunde și în orice moment. Indiferent că sunt naturale sau că sunt provocate de om, acestea pot 
avea un impact considerabil pe plan uman și economic, precum și asupra mediului. Atunci când survine un dezas -
tru, reacția trebuie să fie rapidă. O bună gestionare a dezastrelor poate salva vieți, iar o coordonare eficace între 
diferitele organisme de intervenție este indispensabilă pentru a se asigura reușita pregătirii și a reacției în caz de 
dezastre.
II
Mecanismul de protecție civilă al Uniunii (UCPM) a fost creat pentru a se promova o cooperare operațională rapidă 
și eficientă între serviciile naționale de protecție civilă și urmărește două obiective principale. În primul rând, el are 
drept scop consolidarea cooperării dintre Uniune și statele participante (statele membre plus alte șase țări din afara 
UE). În al doilea rând, el vizează facilitarea coordonării în domeniul protecției civile în vederea îmbunătățirii eficien -
ței sistemelor de prevenire, pregătire și răspuns la dezastre.
III
Mecanismul este gestionat de Comisia Europeană. Curtea a examinat dacă facilitarea de către Comisie, prin interme -
diul UCPM, a coordonării răspunsurilor în caz de dezastre survenite în afara Uniunii fusese eficace. Curtea a analizat, 
în acest scop, activarea UCPM ca reacție la trei dezastre internaționale recente: inundațiile din Bosnia și Herțegovina 
(2014), epidemia de boală virală Ebola din Africa de Vest (2014-2016) și cutremurul din Nepal (2015).
IV
Curtea concluzionează că, de la începutul anului 2014, facilitarea de către Comisie a coordonării răspunsurilor în caz 
de dezastre survenite în afara Uniunii a fost, în general, eficace.
V
Pentru fiecare dintre cele trei dezastre examinate de Curte, activarea UCPM a fost realizată în timp util, iar echipele 
de protecție civilă ale UE au facilitat coordonarea pe teren cu echipele statelor participante. Facilitarea de către 
Comisie a coordonării este consolidată grație difuzării pe scară largă a unor materiale de informare. Coordonarea 
între serviciile Comisiei, precum și cu alte organisme din UE și din afara UE a urmat o abordare deschisă tuturor păr -
ților. De asemenea, Comisia a respectat rolul general de lider al ONU și a luat măsuri pentru a asigura o tranziție fără 
probleme către etapa de redresare.
07 Sinteză 
VI
Fără a aduce atingere concluziei generale a Curții, s-au identificat totuși o serie de domenii care necesită îmbunătă -
țiri suplimentare. Printre acestea, se pot enumera: realizarea unor posibile economii de timp în etapele timpurii ale 
răspunsului în caz de dezastre, CECIS (platforma de comunicare și de informare a Comisiei), coordonarea pe teren și 
sinergiile, mecanismele administrative și financiare din cadrul ECDC și al Comisiei pentru acțiunile de anvergură de 
trimitere a unor epidemiologi pe teren prin intermediul UCPM și raportarea cu privire la performanța UCPM.
VII
Curtea recomandă așadar Comisiei următoarele:
(a) să identifice eventualele modalități prin care se poate câștiga timp în cursul fazei de prealertă și în timpul selec -
ției și al trimiterii pe teren a echipelor de protecție civilă ale UE;
(b) să dezvolte anumite funcționalități ale CECIS pentru a se îmbunătăți imaginea de ansamblu a asistenței oferite și 
solicitate, pentru a se permite o mai bună urmărire a priorităților și pentru a se spori ușurința în utilizare;
(c) să consolideze coordonarea pe teren prin îmbunătățirea raportării realizate de echipele de protecție civilă ale 
UE, prin exploatarea prezenței experților din cadrul rețelei de pe teren a DG ECHO și prin implicarea într-o mai 
mare măsură a delegațiilor UE;
(d) să evalueze, împreună cu ECDC, realizarea unor posibile modificări necesare pentru consolidarea mecanismelor 
de mobilizare pe teren, prin UCPM, a experților din partea ECDC în afara Uniunii;
(e) să îmbunătățească raportarea prin automatizarea producției de statistici și de indicatori, consolidând astfel 
răspunderea pentru actul de gestiune.
08
 Introducere
Context
01 
Dezastrele pot lovi oriunde și în orice moment. Indiferent că sunt naturale sau 
că sunt provocate de om, acestea pot avea un impact considerabil pe plan uman 
și economic, precum și asupra mediului. Conform unei estimări, între 1994 și 
2013 au avut loc 6 873 de dezastre naturale la nivel mondial, care s-au soldat cu 
pierderea a 1,35 milioane de vieți omenești – aproximativ 68 000 în medie pe an1. 
Potrivit unei estimări a ONU, pierderile economice cauzate de dezastre în perioa -
da 2005-2015 se ridică la 1 300 de miliarde de dolari americani2.
02 
Atunci când survine un dezastru, oamenii, comunitățile, guvernele, organizațiile 
internaționale și donatorii trebuie să acționeze foarte rapid. O bună gestionare 
a dezastrelor3 poate salva vieți, iar o coordonare eficace între diferitele orga -
nisme de intervenție este indispensabilă pentru a se asigura reușita pregătirii și 
a reacției în caz de crize și de dezastre.
Cadrul juridic
03 
Competențele UE în materie de protecție civilă sunt consacrate în articolul 196 
din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, care prevede că acțiunea 
Uniunii ar trebui să urmărească să promoveze o cooperare operațională rapidă și 
eficientă, în cadrul Uniunii, între serviciile naționale de protecție civilă, precum și 
consecvența acțiunilor întreprinse la nivel internațional în materie de protecție 
civilă.
04 
Mecanismul de protecție civilă al Uniunii ( Union Civil Protection Mechanism  – 
UCPM) a fost creat inițial în 2001. Actualul cadru juridic a fost stabilit prin Decizia 
nr. 1313/2013, care se aplică de la 1 ianuarie 2014 (denumită în continuare „deci -
zia”)4. Mecanismul urmărește două obiective principale. În primul rând, acesta 
are drept scop consolidarea cooperării dintre Uniune și statele participante5. În al 
doilea rând, el vizează facilitarea coordonării în domeniul protecției civile în ve -
derea îmbunătățirii eficienței sistemelor de prevenire, de pregătire și de răspuns 
la dezastre naturale și provocate de om.1 Centrul de Cercetare privind 
Epidemiologia Dezastrelor, 
The Human Cost of Natural 
Disasters 2015: A global 
perspective , 2015.
2 Estimările din Cadrul de la 
Sendai pentru reducerea 
riscurilor de dezastre pentru 
perioada 2015-2030.
3 Definită de Federația 
Internațională a Societăților de 
Cruce Roșie și Semilună Roșie 
ca fiind organizarea și 
gestionarea resurselor și 
a responsabilităților în tratarea 
tuturor aspectelor umanitare 
și de protecție civilă ale 
situațiilor de urgență, în 
special reziliența (atenuare, 
prevenire și pregătire), 
răspunsul (ajutoare și 
redresare rapidă) și 
recuperarea (reabilitare și 
reconstrucție), în vederea 
atenuării impactului 
dezastrelor.
4 Decizia nr. 1313/2013/UE 
a Parlamentului European și 
a Consiliului din 17 decembrie 
2013 privind un mecanism de 
protecție civilă al Uniunii 
(JO L 347, 20.12.2013, p. 924).
5 Toate statele membre ale UE, 
plus Norvegia, Islanda, 
Muntenegru, Serbia, fosta 
Republică iugoslavă 
a Macedoniei și Turcia. Acestea 
sunt denumite de Comisie 
„state participante”, termen 
care va fi utilizat în tot 
cuprinsul raportului de față.
09 Introducere 
Mecanismul de protecție civilă al Uniunii
05 
UCPM ține de responsabilitatea Direcției Generale Ajutor Umanitar și Protecție Ci -
vilă (DG ECHO) din cadrul Comisiei Europene. În centrul acestui mecanism se află 
Centrul de coordonare a răspunsului la situații de urgență ( Emergency Response 
Coordination Centre  – ERCC), care este operațional în mod permanent și dispune 
de o celulă de supraveghere operațională 24 de ore din 24, 7 zile pe săptămână. 
Printre alte roluri operaționale principale, acest centru servește drept platformă 
a Comisiei și a UE de monitorizare a crizelor și de coordonare, funcționează ca 
punct nodal de comunicare între statele participante, statul afectat și experții 
trimiși pe teren, elaborează și difuzează materiale de informare și facilitează 
cooperarea între serviciile de protecție civilă și operațiunile de ajutor umanitar. 
Aceste funcții sunt sprijinite cu ajutorul unei aplicații web de notificare și alertă 
denumite CECIS ( Common Emergency Communication and Information System  – 
Sistemul comun de comunicare și informare în caz de urgență)6.6 Responsabilitatea Comisiei de 
a gestiona CECIS este 
prevăzută la articolul 8 din 
decizie.
7 Evaluarea impactului care 
însoțește propunerea 
legislativă de decizie de 
instituire a mecanismului de 
protecție civilă al Uniunii 
[Commission Staff Working 
Paper  — Impact Assessment — 
201 1 review of the Civil 
Protection regulatory 
framework  – Document de 
lucru al serviciilor Comisiei – 
Evaluare a impactului – 
Revizuirea din 2011 a cadrului 
de reglementare în domeniul 
protecției civile, care însoțește 
documentul Decizia 
Parlamentului European și 
a Consiliului privind un 
mecanism de protecție civilă 
al Uniunii și de instituire a unui 
instrument financiar de 
protecție civilă pentru 
perioada 2014-2020, SEC(2011) 
1632 final, 20.12.2011] 
a identificat o serie de 
deficiențe în capacitatea de 
răspuns a UE în caz de 
dezastre, pe care noua 
legislație a urmărit să le 
remedieze.Centrul de coordonare a răspunsului la situații de urgențăImaginea 1
© UE/ECHO/Ezequiel Scagnetti, 2015.
06 
Centrul de coordonare a răspunsului la situații de urgență este completat de 
Capacitatea europeană de răspuns la situații de urgență, care constă dintr-un an -
samblu de resurse de răspuns la dezastre angajate în prealabil și puse în comun 
pe bază voluntară de statele participante. Aceste resurse sunt menținute în rezer -
vă și sunt utilizate doar atunci când Comisia solicită acest lucru. Această rezervă 
voluntară este una dintre numeroasele inovații introduse de noua decizie cu 
scopul de a remedia deficiențele care afectau mecanismul anterior7. Ea urmărește, 
în special, să contribuie la atingerea următoarelor obiective: să efectueze tranziția 
de la o coordonare reactivă și ad hoc  la un sistem planificat în prealabil, presta -
bilit și previzibil și să identifice și să elimine, într-un mod eficient din punctul de 
vedere al costurilor, lacunele critice în materie de capacitate de răspuns în caz de 
dezastre. O prezentare a rezervei voluntare este furnizată în caseta  1.

10 Introducere Caseta 1Prezentarea rezervei voluntare
Capacitatea europeană de răspuns la situații de urgență (sau „rezerva voluntară”) reunește o serie de echipe, 
de experți și de echipamente de intervenție din mai multe state membre ale UE. Aceste mijloace sunt menți -
nute în rezervă și sunt puse la dispoziție imediat ce ele devin necesare pentru misiunile UE de protecție civilă 
din întreaga lume.
De la lansarea acestei capacități în octombrie 2014, zece țări au pus la dispoziția acestei rezerve resurse (sau 
„capacități”) în materie de reacție. Au fost înregistrate 35 de unități de intervenție („module de răspuns”), care 
cuprind, de exemplu, echipe de căutare și salvare în zone urbane, resurse specializate pentru evacuarea me -
dicală pe calea aerului, echipamente de purificare a apei, instalații de pompare de mare capacitate și echipe 
pentru combaterea incendiilor forestiere. Înregistrarea altor resurse din partea statelor membre continuă și în 
prezent.
Țările care participă la această rezervă pot beneficia de sprijin financiar din partea UE pentru modernizarea 
mijloacelor naționale de răspuns oferite, pentru achitarea costurilor de certificare și de formare, precum și 
pentru acoperirea costurilor (în proporție de până la 85 %) aferente transportului echipelor și al mijloacelor 
către zonele afectate de dezastre.
Evoluția rezervei voluntare 
(doar modulele înregistrate – situația la 20 iunie 2016)
Numărul modulelor înregistrateDimensiunea rezervei 
voluntareModule în curs de înregistrareModule înregistrate și incluse în rezerva voluntară
2016-T2 2016-T1 2015-T4 2015-T3 2015-T2 2015-T1 2014-T440
35
30
25
20
15
10
5
035 3432
2927
43
Sursa:  Comisia Europeană, analiza Curții de Conturi Europene.
11 Introducere 
07 
Mecanismul de protecție civilă al Uniunii poate fi activat în urma unor solicitări 
de asistență din partea țărilor afectate sau din partea ONU8. El poate fi, de ase -
menea, activat la solicitarea unui stat membru al UE pentru acordarea de sprijin 
pentru asistența consulară în favoarea cetățenilor Uniunii afectați de dezastre în 
țări terțe.
08 
Activitățile de prevenire, de pregătire și de răspuns vizează intervenții în caz de 
dezastre (potențiale) survenite pe teritoriul UE, deși mecanismul poate fi activat 
și în caz de dezastre produse în afara Uniunii. De altfel, dintre cele 224 de soli -
citări de asistență formulate în perioada 2002-2015, 63 % se refereau la dezastre 
care s-au produs în afara UE, așa cum o ilustrează figura  1. Modul în care funcțio -
nează Mecanismul de protecție civilă al Uniunii este ilustrat în anexa  I.8 Începând cu 2014, organizațiile 
ONU și alte organizații 
internaționale desemnate – 
Organizația Internațională 
pentru Migrație (OIM), 
Federația Internațională 
a Societăților de Cruce Roșie și 
Semilună Roșie (FISCR) și 
Organizația pentru 
Interzicerea Armelor Chimice 
(OIAC) – au, de asemenea, 
posibilitatea de a solicita 
asistență.Figura 1Solicitări de asistență din partea Mecanismului de protecție civilă al Uniunii  
(pe teritoriul UE și în afara UE)
Sursa:  Comisia Europeană.InterneExterne
2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007 2006 2005 2004 2003 200230
25
20
15
10
5
012 13
1213
1417 18
1689
6
42
748
411 10
41086
1537
09 
Responsabilitatea principală pentru protecția civilă revine statelor participante, 
acestea fiind, de asemenea, cele care determină nivelul de asistență pe care îl 
angajează pentru orice răspuns în caz de dezastre – precum și măsura în care 
această asistență va fi oferită prin intermediul Mecanismului de protecție civilă 
al Uniunii. Comisia nu exercită sau nu deține niciun control asupra echipelor, 
a modulelor sau a altor mijloace puse la dispoziție de statele participante, aceste 
resurse fiind trimise pe teren în mod voluntar. Rolul UE este mai degrabă acela de 
a sprijini statele participante să consolideze acțiunile de prevenire, de pregătire 
și de răspuns în caz de dezastre prin facilitarea cooperării și a coordonării. Pentru 
o imagine de ansamblu a relațiilor din cadrul Mecanismului de protecție civilă al 
Uniunii, a se vedea anexa  II.
12 Introducere 
Finanțarea Mecanismului de protecție civilă al Uniunii
10 
În figura  2 sunt prezentate creditele bugetare anuale alocate, pentru perioada 
2014-2016, Mecanismului de protecție civilă al Uniunii. Pentru funcționarea meca -
nismului se alocă aproximativ 50 de milioane de euro pe an, din care aproximativ 
o treime este consacrată unor intervenții de răspuns în țări terțe. Această sumă 
include și cofinanțarea de către UE a operațiunilor de transport al modulelor în 
țările afectate. Costurile pe care le implică funcționarea echipelor și a mijloacelor 
de protecție civilă sunt suportate de statele participante.
11 
Comisia va efectua în 2017 o evaluare intermediară privind punerea în aplicare 
a deciziei. Figura 2Execuția bugetului alocat UCPM în perioada 2014-2016
milioane de euro Prevenirea dezastrelor și 
pregătirea în caz de dezastru în cadrul UniuniiPrevenirea dezastrelor și 
pregătirea în caz de dezastru în /uni021Bări ter/uni021BeInterven/uni021Bii de răspuns pe 
teritoriul UniuniiInterven/uni021Bii de răspuns în /uni021Bări ter/uni021Be
2016 2015 201460
50
40
30
20
10
012,01 14,9
11,4
1 Pentru 2016: sumele înscrise în buget.
Sursa:  Comisia Europeană, analiza Curții de Conturi Europene.
13
 Sfera și abordarea auditului
12 
În cadrul auditului, s-a urmărit să se evalueze dacă facilitarea de către Comisie 
a coordonării răspunsurilor în caz de dezastre survenite în afara Uniunii fusese 
eficace de la instituirea, în 2014, a Mecanismului de protecție civilă al Uniunii. Este 
vorba, în special, de facilitarea coordonării cu statele participante, cu alte insti -
tuții și agenții ale UE, cu ONU, cu țara afectată și cu alți actori relevanți. Curtea 
a analizat modul în care această coordonare a fost pusă în aplicare în cadrul 
structurilor și al proceselor existente și a examinat colectarea, difuzarea și schim -
bul de informații cu toate părțile interesate menționate anterior.
13 
Criteriile de audit au fost stabilite pe baza dispozițiilor deciziei (a se vedea punc -
tul 4). Sfera auditului nu a inclus activitățile de prevenire și de pregătire, eficacita -
tea intervențiilor în sine și nici concepția mecanismului.
14 
Trei dezastre internaționale în urma cărora a fost activat UCPM au fost selectate în 
vederea unei examinări detaliate9. Selectarea lor s-a realizat în funcție de o serie 
de criterii, printre care tipul și amploarea dezastrului, rolul Mecanismului de pro -
tecție civilă al Uniunii, anvergura răspunsului UE și distribuția geografică. Dezas -
trele examinate au fost inundațiile din Bosnia și Herțegovina (mai 2014), epidemia 
de boală virală Ebola din Africa de Vest (martie 2014-ianuarie 2016) și cutremurul 
din Nepal (25 aprilie 2015). Pentru o prezentare generală detaliată a dezastrelor 
examinate, a se vedea anexa  III.
15 
Activitățile de audit s-au realizat în perioada decembrie 2015-mai 2016. Auditorii 
Curții au avut întrevederi cu reprezentanți ai Comisiei Europene10, ai Serviciului 
European de Acțiune Externă (SEAE) – inclusiv reprezentanți ai delegației UE pe 
lângă Organizația Națiunilor Unite de la Geneva – și ai Centrului European de 
Prevenire și Control al Bolilor (ECDC). De asemenea, au avut loc întrevederi cu 
reprezentanți ai Oficiului pentru coordonarea afacerilor umanitare al ONU ( Office 
for the Coordination of Humanitarian Affairs  – OCHA), ai Organizației Mondiale 
a Sănătății (OMS), ai Programului Alimentar Mondial (PAM) și ai organizației 
Medici fără Frontiere (MFF). A fost efectuată o vizită pe teren în Bosnia și Herțe -
govina, în cursul căreia s-au purtat discuții cu reprezentanți ai delegației UE și ai 
biroului reprezentantului special al Uniunii Europene, ai Forței Militare a Uniunii 
Europene (EUFOR) și ai Programului Națiunilor Unite pentru Dezvoltare, precum 
și cu reprezentanți ai autorităților de la nivel național, de entitate, cantonal și 
local implicați în răspunsul la inundații și ai organizației Crucea Roșie din Bosnia și 
Herțegovina.9 În perioada 2014-2015, au 
existat 25 de solicitări de 
asistență în afara Uniunii. Cele 
trei dezastre selectate s-au 
numărat printre crizele care au 
necesitat intervențiile de cea 
mai mare anvergură, având 
nevoie așadar de un nivel 
semnificativ de coordonare.
10 Reprezentanții din partea 
Comisiei proveneau de la 
Direcția Generală Ajutor 
Umanitar și Protecție Civilă 
(ECHO), Direcția Generală 
Sănătate și Siguranță 
Alimentară (SANTE), Direcția 
Generală Cooperare 
Internațională și Dezvoltare 
(DEVCO) și Direcția Generală 
Vecinătate și Negocieri privind 
Extinderea (NEAR).
14 Sfera și abordarea auditului 
16 
Activitățile Curții s-au bazat în principal pe examinarea documentelor furnizate 
de Comisia Europeană și de SEAE. Auditorii au avut, de asemenea, acces la CECIS. 
Curtea a colectat percepțiile utilizatorilor cu privire la mecanism și la răspunsurile 
furnizate la cele trei situații de criză, prin intermediul unui chestionar transmis 
către 11 state participante, la care acestea au răspuns în totalitatea lor. Auditorii 
Curții au participat, de asemenea, în octombrie 2015, la conferința organizată 
de Comisie în Luxemburg cu privire la învățămintele pentru sănătatea publică 
desprinse din epidemia de Ebola din Africa de Vest și la o sesiune de informare 
organizată de către serviciile de salvare aeriană din Luxemburg, în februarie 2016, 
cu privire la pregătirea evacuărilor medicale.
15
 Observații
Comisia a utilizat structurile de coordonare existente, 
dar unele dintre aceste instrumente ar fi putut fi mai 
bine exploatate
Comisia a activat în timp util mecanismul pentru a răspunde 
la situații de urgență, dar ar fi putut câștiga mai mult timp 
pentru mobilizarea resurselor dacă ar fi utilizat mai bine faza 
de prealertă
17 
Atunci când primește o solicitare de asistență, Comisia trebuie să notifice în acest 
sens statele participante în cel mai scurt timp posibil11. În cazul tuturor celor trei 
dezastre, Comisia a transmis solicitarea în timp util, achitându-se așadar de obli -
gația de a notifica statele participante fără întârziere.
18 
Lansarea oficială a răspunsului coordonat al UE în caz de dezastre are loc la acti -
varea mecanismului în urma primirii unei solicitări de asistență. Cu toate acestea, 
pot exista indicii că un dezastru este iminent înainte de prezentarea unei astfel 
de solicitări. Comisia are posibilitatea, dar nu și obligația, de a deschide, înainte 
de activarea mecanismului, o procedură de urgență în CECIS în așa-numitul regim 
de „prealertă”. Aceasta dă posibilitatea statelor participante să își mobilizeze mij -
loacele înainte de o posibilă activare. Regimul de prealertă a fost utilizat în cazul 
tuturor celor trei dezastre. În cazul inundațiilor din Bosnia și Herțegovina (care 
pot fi considerate ca fiind un dezastru „cu debut lent”), amploarea amenințării 
a devenit deja clară în momentul în care a fost declarată la nivel local starea de 
dezastru natural. Cu toate acestea, regimul de prealertă a fost inițiat la o zi după 
acest moment, adică numai cu patru ore înainte de activarea oficială a mecanis -
mului. O activare mai rapidă a prealertei ar fi putut câștiga mai mult timp pentru 
mobilizarea resurselor.
19 
Comisia nu a păstrat nicio evidență scrisă a eventualelor contacte informale cu 
statele participante care au legături strânse cu țara afectată și o bună cunoaștere 
a acesteia. Astfel de evidențe ar putea permite urmărirea activărilor anterioare, 
lucru care ar putea contribui la elaborarea unei abordări sistematice, economi -
sindu-se timp prețios în etapa de activare și asigurându-se identificarea rapidă 
a statelor participante care se află într-o poziție bună pentru a oferi asistență unei 
țări afectate.11 Articolul 16 alineatul (3) 
litera (a) punctul (i) din decizie.
16 Observații 
Echipele de protecție civilă ale UE au facilitat coordonarea 
pe teren, dar procesul lor de selecție și raportarea de la fața 
locului prezentau deficiențe
20 
În cazul în care se dovedește a fi necesar ca UE să asigure coordonarea pe teren 
după acceptarea de către partea solicitantă a ofertelor de asistență din partea 
statelor participante, Comisia ar trebui să constituie o echipă de coordonare și de 
evaluare a protecției civile (echipa UE de protecție civilă), aceasta urmând să fie 
trimisă imediat pe teren în țara afectată12. Scopul acestei echipe este de a coordo -
na activitatea diverselor echipe și module trimise pe teren de statele participan -
te13, precum și de a furniza consultanță tehnică și de a facilita coordonarea cu țara 
afectată. Așa cum se arată în anexa  I, echipele sunt selectate de către Comisie, 
în urma desemnării experților de către statele participante, și fiecare echipă este 
însoțită de un ofițer de legătură detașat de Comisie.
21 
În cazul dezastrelor din afara Uniunii, mobilizarea echipelor de protecție civilă 
ale UE nu depinde de aprobarea țării solicitante/afectate. Prin urmare, Centrul 
de coordonare a răspunsului la situații de urgență (ERCC) are dreptul de a trimite 
statelor participante cereri de desemnare imediat ce este primită o solicitare de 
asistență. În cazurile din Nepal și Bosnia și Herțegovina, au existat indicii timpurii 
că era vorba de dezastre majore și că, în consecință, urma să fie cel mai probabil 
necesară coordonarea din partea UE. Cu toate acestea, în cazul ambelor dezastre, 
intervalul de timp care s-a scurs între primirea solicitării oficiale de asistență și ce -
rerea introdusă în CECIS pentru desemnarea persoanelor din prima echipă a fost 
de 21,4 ore în cazul Bosniei și Herțegovinei și de 22,8 ore în cazul Nepalului, după 
cum se arată în figurile 3 și 4. Figura 3Cronologia selectării experților în materie de protecție civilă din partea UE – Bosnia 
și Herțegovina
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.12 Articolul 16 alineatul (3) 
litera (a) punctul (ii) din decizie.
13 COM(2010) 600 final din 
26 octombrie 2010: 
Consolidarea răspunsului 
european în caz de dezastre: 
rolul protecției civile și al 
asistenței umanitare. Modulele 
pot fi constituite din mijloace 
de protecție civilă sau din 
resurse umane ori din ambele.
6,4 15,9 21,4 4,1 52,6
ore
Termenul 
de depunere 
a ofertelorSolicitare 
de exper/uni021BiSolicitare 
de asisten/uni021BăAcceptare Prealertă Inunda/uni021Bii100 80 60 40 20 01/uni00A0zi și 19/uni00A0ore între solicitarea de asisten/uni021Bă și desemnarea 
persoanelor în echipa de protec/uni021Bie civilă a UE
17 Observații Figura 4Cronologia selectării experților în materie de protecție civilă din partea UE - Nepal
Sursa : Curtea de Conturi Europeană.5,0 21,8 22,8 4,8 8,42/uni00A0zile și 2/uni00A0ore între solicitarea de asisten/uni021Bă și desemnarea persoanelor în echipa de protec/uni021Bie civilă a UE
ore
Acceptare Termenul 
de depunere 
a ofertelorSolicitare 
de asisten/uni021BăPrealertă Solicitare 
de exper/uni021BiCutremur70 60 50 40 30 20 10 0
22 
Cererile de desemnare a experților sunt transmise prin CECIS, cu un termen care 
este stabilit de la caz la caz. Durata termenului a fost diferită de la un caz la altul: 
în Bosnia și Herțegovina, termenul a fost stabilit la 15,9 ore (în cazul de față, fiind 
vorba de un dezastru cu un debut lent) de la cererea de desemnare a experților, 
în timp ce, în cazul Nepalului, termenul echivalent a fost de 21,8 ore (dezastru cu 
debut brusc). Auditorii nu au identificat existența unor standarde interne în acest 
sens.
23 
După expirarea termenului pentru desemnare, a fost nevoie de alte 5-6 ore pen -
tru selectarea experților și dotarea cu personal a echipei. Deși legislația stabilește 
criterii exigente pentru selectarea experților, Curtea a constatat că nu se recurgea 
la o abordare predefinită pentru a se determina tipurile de experți de care era 
nevoie și numărul acestora pentru fiecare tip. Mai mult, nu au fost găsite dovezi 
care să ateste că se foloseau criterii predefinite pentru selecția fiecărui tip de 
expert, sub formă de liste de verificare care să fie folosite în timpul procesului de 
selecție. Lipsa unor criterii de selecție clare a fost recunoscută într-o evaluare rea -
lizată în decembrie 201414, care a recomandat utilizarea unor „profiluri de experți 
pentru selecția echipelor de protecție civilă”.
24 
O componență standard și predefinită a echipei în funcție de regiune și de tipul 
de dezastru ar permite Comisiei să economisească timp prețios înainte să trimită 
cererea inițială de desemnare a persoanelor. Pentru selectarea ulterioară din rân -
dul candidaților nominalizați, o listă de verificare clară ar putea accelera procesul, 
chiar și în perioadele în care ERCC ar funcționa la capacitate redusă (de exemplu, 
în timpul schimbului de noapte sau la sfârșit de săptămână). Un astfel de proces 
ar putea, în plus, să permită elaborarea unor liste scurte de potențiali membri ai 
echipei înainte de termenul -limită pentru desemnarea candidaților.14 ICF International, Ex-post 
evaluation of Civil Protection 
Financial Instrument and 
Community Civil Protection 
Mechanism (recast) 2007-2013  
[Evaluarea ex post  
a Instrumentului financiar de 
protecție civilă și 
a Mecanismului comunitar de 
protecție civilă 
(reformare) 2007-2013], raport 
final, 16 decembrie 2014.
18 Observații 
25 
Performanța diverșilor experți nu este evaluată. Deși evaluarea experților no -
minalizați de statele participante poate fi o chestiune sensibilă, adoptarea unei 
abordări structurate pentru evaluarea și documentarea performanței lor ar putea 
economisi timp în cursul procedurii de selecție. Un exemplu de acest tip de 
proces se regăsește în cadrul misiunilor de observare a alegerilor (MOA) finanțate 
de UE15, în cazul cărora se efectuează sistematic evaluări inter  pares  pentru fiecare 
observator trimis de statele membre, cu scopul de a se înregistra rezultatele lor 
profesionale și comportamentul individual în timpul unei misiuni a UE de ob -
servare a alegerilor pentru a se facilita și mai mult și a se îmbunătăți procesul de 
selecție efectuat de statele membre și de Comisia Europeană16.
26 
Comisia ar trebui să sprijine realizarea de evaluări comune ale nevoilor prin 
prezența unor experți ai UE în materie de protecție civilă și/sau prin oferirea 
de consiliere cu privire la asistența solicitată în raport cu nevoile17. De îndată ce 
solicitantul (un stat afectat sau un organism al ONU) își exprimă nevoile, ERCC se 
asigură că acestea sunt comunicate tuturor statelor participante prin intermediul 
CECIS. Există, de asemenea, dovezi clare care atestă că membrii echipelor UE de 
protecție civilă au participat la diferite exerciții de evaluare pe teren. În cazul în 
care membrii echipei de protecție civilă a UE sunt integrați în echipele misiunilor 
ONU de evaluare a dezastrelor și de coordonare (UNDAC) din partea Oficiului 
pentru coordonarea afacerilor umanitare (OCHA) al ONU, așa cum a fost cazul în 
Nepal, evaluările comune sunt realizate, de regulă, prin intermediul ONU. O con -
secință neintenționată a acestei integrări este însă aceea că ea limitează posibi -
litatea identificării contribuției individuale a UE la aceste evaluări (a se vedea, de 
asemenea, punctele 41-45).15 Instrumentul  european pentru 
democrație și drepturile 
omului (IEDDO).
16 Guidelines for EU Election 
Observer Evaluation  (Orientări 
pentru evaluarea 
observatorilor electorali ai UE) 
(FPI 4), p. 1, primul alineat.
17 Articolul 16 alineatul (3) 
litera (a) punctele (ii) și (v) și 
articolul 16 alineatul (3) 
litera (b).
Experți ai UE în vizită la un spital din Kathmandu după 
cutremurImaginea 2
© UE/ECHO/Pierre Prakash, 2015.

19 Observații 
27 
Chiar și în cazurile în care coordonarea asigurată de UE nu era pe deplin in -
tegrată cu coordonarea asigurată de ONU, așa cum s-a întâmplat în Bosnia și 
Herțegovina, Curtea a identificat puține probe care să ateste o legătură de 
cauzalitate între evaluările nevoilor realizate pe teren de către membrii echipelor 
de protecție civilă ale UE și listele nevoilor specifice care erau transmise statelor 
participante. Calitatea raportării varia între diversele echipe de protecție civilă ale 
UE, însă, în general, această raportare se axa pe schimbul de informații și pe acti -
vitățile planificate și finalizate. Rapoartele zilnice nu dispuneau de secțiuni speci -
fice consacrate identificării nevoilor și urmăririi concrete a evoluției acestora.
Deși rezerva voluntară prezenta încă, la momentul crizelor 
examinate, doar o utilitate limitată, Comisia a jucat un rol 
activ în extinderea capacităților acesteia
Rezerva voluntară prezenta doar o utilitate limitată la momentul 
crizelor examinate
28 
Printre obligațiile Comisiei față de statele participante se numără formularea 
de recomandări oportune, având la bază necesitățile de pe teren, și invitarea 
statelor participante să trimită pe teren resurse specifice18. Pentru a fi în măsură 
să formuleze recomandări pertinente privind trimiterea pe teren a unor capaci -
tăți, Comisia trebuie să aibă cunoștință de resursele care sunt disponibile pentru 
trimiterea imediată.
29 
La momentul la care s-au produs dezastrele examinate, numărul mijloacelor care 
fuseseră înregistrate în rezerva voluntară era foarte limitat. În consecință, Comisia 
nu a fost, în general, în măsură să formuleze recomandări privind trimiterea pe 
teren sau să solicite statelor participante să trimită pe teren capacități din rezerva 
voluntară.
30 
În octombrie 2015, la un an după lansarea rezervei voluntare, nu fuseseră înre -
gistrate în aceasta decât un număr foarte redus de module. Potrivit declarațiilor 
statelor participante care au fost întrebate, motivul principal care explica dezvol -
tarea lentă a rezervei era sarcina administrativă considerabilă implicată de înre -
gistrarea și certificarea unităților/modulelor de intervenție, care, în unele cazuri, 
puteau presupune demersuri administrative suplimentare la nivel național.18 Articolul 16 alineatul (3) 
litera (b) din decizie.
20 Observații 
Comisia a jucat un rol activ în extinderea capacităților rezervei 
voluntare
31 
Necesitatea existenței unui serviciu de evacuare medicală a personalului medi -
cal și a lucrătorilor umanitari de pe teren a fost subliniată de mai mulți actori pe 
măsură ce a evoluat epidemia de Ebola. Cadrul juridic19 prevedea doar un serviciu 
general pentru „evacuarea medicală pe calea aerului a victimelor dezastrelor”20; 
deci nu a anticipat un serviciu special adaptat pentru evacuarea membrilor 
(potențial) afectați ai personalului medical sau a lucrătorilor umanitari (potențial) 
infectați. Cu toate acestea, Comisia a jucat un rol activ, încurajând o abordare 
flexibilă și includerea unor capacități suplimentare în rezerva voluntară. Deși OMS 
era singura entitate autorizată să solicite evacuări medicale, ERCC a jucat un rol 
important, acționând ca dispecerat, răspunzând la eventualele întrebări adresate 
de părțile interesate (OMS, statele participante, agenții ale ONU, ONG-uri etc.) 
în diferitele etape ale evacuărilor medicale și trimițând pe teren avioanele care 
fac parte din rezerva voluntară. Activitățile de coordonare și de colaborare care 
sunt necesare pentru dezvoltarea acestor capacități sunt descrise în detaliu la 
punctul 66.
32 
Ca reacție directă la lipsa de personal medical în timpul epidemiei de Ebola, 
Comisia a creat Corpul medical al UE ca o nouă componentă în cadrul rezervei 
voluntare, cu scopul de a mobiliza experți și echipe în domeniul medical și al 
sănătății publice pentru operațiuni de pregătire sau de răspuns atât pe teritoriul, 
cât și în afara UE21.
33 
ECDC a adus o contribuție importantă la răspunsul UE la epidemia de Ebola 
grație „evaluărilor sale rapide ale riscurilor” și coordonării trimiterii pe teren, în 
regiunea afectată, a unor experți epidemiologi din partea ECDC și din statele 
membre (deși, în cea mai mare parte, aceștia au fost trimiși după perioada de vârf 
a cazurilor înregistrate, așa cum se arată în anexa  IV). Regulamentul de înființare 
a ECDC22 nu interzice acestuia să trimită epidemiologi pe teren în țări din afara 
UE. Cu toate acestea, mecanismele administrative și financiare existente în cadrul 
ECDC, precum și cele existente între Comisie și ECDC, nu se pretează bine acțiu -
nilor de anvergură de trimitere a unor experți pe teren în afara UE, în special prin 
intermediul Mecanismului de protecție civilă al Uniunii. ECDC nu este echipat 
din punctul de vedere al personalului și al proceselor esențiale pentru a sprijini 
acțiuni sustenabile de trimitere a unor resurse pe teren și, întrucât mandatul său 
se axează în primul rând pe amenințările care pot afecta UE, nu au fost puse la 
dispoziție resurse bugetare speciale pentru a sprijini astfel de acțiuni în afara 
Uniunii. Dată fiind absența unui mecanism specific al UE pentru trimiterea pe te -
ren a unor epidemiologi, s-au trimis experți prin intermediul Rețelei mondiale de 
alertă și reacție a OMS. Cu toate acestea, în conformitate cu termenii de referință 
ai acestor misiuni de trimitere pe teren, sunt aplicabile anumite restricții referi -
toare la informații, iar experții în cauză nu au fost autorizați să raporteze direct 
către ECDC și către Comisie.19 Decizia de punere în aplicare 
a Comisiei 2014/762/UE din 
16 octombrie 2014 de stabilire 
a normelor de punere în 
aplicare a Deciziei 
nr. 1313/2013/UE 
a Parlamentului European și 
a Consiliului privind un 
mecanism de protecție civilă 
al Uniunii și de abrogare 
a Deciziilor 2004/277/CE, 
Euratom și 2007/606/CE, 
Euratom ale Comisiei 
(JO L 320, 6.11.2014, p. 1).
20 Punctul 10 din anexa II la 
decizia de punere în aplicare.
21 Această componentă este 
operațională de la începutul 
anului 2016, iar în mai 2016 
a fost mobilizată o echipă care 
cuprindea epidemiologi din 
partea ECDC pentru 
a răspunde la o epidemie de 
febră galbenă în Africa.
22 Regulamentul (CE) 
nr. 851/2004 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
21 aprilie 2004 de creare 
a unui Centru European de 
Prevenire și Control al Bolilor 
(JO L 142, 30.4.2004, p. 1).
21 Observații 
Echipele de protecție civilă ale UE au beneficiat de un sprijin 
considerabil din partea delegațiilor UE
34 
Delegația UE în țara afectată are obligația de a furniza sprijin logistic echipelor de 
protecție civilă ale UE, care, la rândul lor, au obligația de a lua legătura cu delega -
ția UE23. În cazul tuturor crizelor examinate, delegațiile UE au furnizat – în limita 
capacităților disponibile – sprijin substanțial în ceea ce privește logistica, instruc -
tajele de securitate, facilitarea întrevederilor cu autoritățile locale, consilierea și 
interpretarea cu ajutorul personalului local24.
35 
Auditorii au identificat probe care demonstrau o colaborare eficace între experții 
UE în domeniul protecției civile și delegațiile UE. Echipele de protecție civilă ale 
UE au făcut în mod regulat schimb de informații cu personalul delegațiilor. Echi -
pele de protecție civilă au utilizat spațiile delegațiilor UE ca bază a operațiunilor 
lor, desfășurându-și în aceste spații reuniunile de coordonare periodice.
36 
În Bosnia și Herțegovina, autoritățile naționale au solicitat misiunii de politică 
de securitate și apărare comună „EUFOR Althea” să furnizeze sprijin de primă 
intervenție. Comisia a implicat încă de la început EUFOR în reuniunile de coordo -
nare organizate de ERCC, dând astfel EUFOR posibilitatea de a furniza informații 
cu privire la acțiunile pe care acesta le întreprinsese. Coordonarea la fața locului 
între echipa de protecție civilă a UE și EUFOR a fost facilitată în principal de de -
legația UE/biroul reprezentantului special al UE, care a coordonat, de asemenea, 
activitățile diferiților intervenienți din partea UE și misiunile statelor membre. În 
acest context, echipa de protecție civilă a UE a beneficiat de asistență directă din 
partea EUFOR prin punerea la dispoziție a unui elicopter, care a fost ulterior utili -
zat pentru realizarea unei evaluări din aer a situației și pentru o vizită pe teren.
37 
Nu toate delegațiile UE în țările afectate cunoșteau la fel de bine ce capacități 
putea pune la dispoziție Mecanismul de protecție civilă al Uniunii sau modul 
în care țările afectate puteau solicita asistență prin acesta. Nu există puncte 
de contact specializate pe problema protecției civile în cadrul delegațiilor UE. 
Delegația UE din Bosnia și Herțegovina dispunea de experiență anterioară în ceea 
ce privește declanșarea mecanismului. În schimb, delegațiile UE în țările afectate 
de epidemia de Ebola aveau doar cunoștințe limitate cu privire la posibilitățile 
oferite de UCPM la începutul crizei, în ciuda notei trimise de DG ECHO în 201225. În 
luna august 2014, cu ocazia unei reuniuni a Comitetului pentru securitate sanitară 
(CSS), DG ECHO a informat statele membre că luase inițiativa de a lua legătura cu 
țările afectate. Totuși, Curtea nu a reușit să identifice probe directe care să ateste 
măsuri proactive adoptate de Comisie, fie direct, fie prin intermediul SEAE, pen -
tru a încuraja țările afectate să solicite activarea.23 Articolul 16 alineatul (5) din 
decizie.
24 În Nepal, cu două luni înainte 
de cutremur, șeful delegației 
UE a semnalat nivelul 
insuficient de pregătire al 
Delegației UE în cazul celui 
mai pesimist scenariu. Deși 
amploarea dezastrului a fost 
considerabilă, acesta a fost 
mai puțin grav decât cel 
prevăzut de scenariul cel mai 
pesimist și, prin urmare, 
delegația UE a fost în măsură 
să furnizeze sprijinul necesar 
echipei de protecție civilă 
a UE.
25 Comisia a trimis o serie de 
note șefilor delegațiilor UE în 
2012 și la sfârșitul anului 2014, 
în care se explica funcționarea 
Mecanismului de protecție 
civilă al Uniunii și modul în 
care țările afectate puteau 
solicita asistență.
22 Observații 
26 Articolul 16 alineatul (11) din 
decizie.
27 Articolul 16 alineatul (2) din 
decizie. Obligația în ceea ce 
privește integrarea în materie 
de coordonare se aplică numai 
pentru OCHA și nu pentru alte 
organizații ale ONU.
28 Draft operational guidelines for 
field cooperation between EU 
civil protection and UNDAC 
teams: Civil Protection 
Committee, Information 
Exchange on Ongoing Activities  
(Proiectul de orientări 
operaționale pentru 
cooperarea pe teren între 
echipele de protecție civilă ale 
UE și echipele UNDAC: 
Comitetul pentru protecția 
civilă, schimb de informații 
privind activitățile în curs), 
21-22 octombrie 2009.Comisia a făcut apel la rețeaua existentă pe teren a DG ECHO, 
dar s-ar putea urmări obținerea unor sinergii mai bune în 
materie de protecție civilă
38 
În urma activării, Comisia ar trebui să urmărească realizarea de sinergii între 
UCPM și alte instrumente ale Uniunii, în special ajutorul umanitar furnizat de UE26. 
Normele de aplicare a deciziei Comisiei nu abordează în mod explicit aspectul 
sinergiilor, iar Comisia nu a determinat care sunt acțiunile concrete pe care le im -
plică realizarea acestora. Analizând cele trei dezastre, Curtea a identificat anumite 
eforturi de coordonare și de corelare cu alte instrumente, în special cu ajutorul 
umanitar și ajutorul pentru dezvoltare, deși aceste eforturi au fost, în mare parte, 
punctuale.
39 
În toate cele trei cazuri examinate, experții din partea rețelei de pe teren 
a DG ECHO au fost trimiși la fața locului în același timp cu echipele și modulele de 
protecție civilă ale UE, furnizând informații către ERCC și participând la reuniunile 
de coordonare. În acest mod, Comisia a valorificat în mod eficace rețeaua existen -
tă în cadrul răspunsului său global.
40 
Cu toate acestea, nu toate sinergiile potențiale între domeniul protecției civile și 
cel al asistenței umanitare au fost exploatate la maximum. Membrii personalului 
rețelei de pe teren a DG ECHO sunt experți în sistemele de ajutor umanitar ale 
ONU, dar, în mod normal, nu dispun de o formare în materie de protecție civilă. În 
raportul privind învățămintele desprinse în urma dezastrului din Nepal, Comisia 
a recunoscut că protecția civilă ar putea să recurgă mai mult/mai rapid, în scopul 
evaluărilor, la rețeaua de parteneri din domeniul ajutorului umanitar.
Comisia a respectat rolul de lider al Oficiului pentru 
coordonarea afacerilor umanitare (OCHA) al ONU și 
a adoptat structuri flexibile de coordonare în concordanță cu 
configurația globală a ONU
41 
În conformitate cu cadrul juridic, activitățile de coordonare ale Comisiei ar trebui 
să fie integrate pe deplin în eforturile de coordonare generală efectuate de 
Oficiul Organizației Națiunilor Unite pentru coordonarea afacerilor umanitare 
(OCHA) și să respecte rolul de lider al acestuia27. Cu toate că nu se definește mai în 
detaliu ce anume presupune „integrarea deplină”, proiectul de orientări operațio -
nale pentru cooperarea pe teren între echipele de protecție civilă ale UE și echi -
pele UNDAC menționează trei domenii în care „integrarea deplină este posibilă și 
de dorit”: evaluarea, coordonarea și gestionarea informațiilor28.
23 Observații 
42 
În practică, integrarea în sistemul ONU poate lua o varietate mare de forme. Pot 
exista misiuni comune UE/UNDAC de evaluare, echipe de protecție civilă ale 
UE care să fie integrate în Centrul de coordonare a operațiunilor la fața locului 
(On-site Operations Coordination Centre  – OSOCC) creat de UNDAC, echipe para -
lele ale UE și ale UNDAC sau situații în care să nu fie implicată nicio echipă din 
partea UNDAC; nu există o soluție universală pentru toate cazurile. Cât de bine 
se vor integra echipele de protecție civilă ale UE în structura generală de coor -
donare depinde în mare măsură de context: cu cât este mai mare contribuția UE 
la operațiunile de salvare, cu cât este mai mare necesitatea unui puternic rol de 
coordonare din partea UE.
43 
Aceasta este ilustrată de marea eterogenitate a structurilor de coordonare care 
au fost stabilite cu ONU pentru cele trei dezastre care au făcut obiectul examină -
rii. În Bosnia și Herțegovina, deoarece nu exista nicio echipă UNDAC, coordona -
torul rezident din partea ONU și șeful delegației UE/reprezentantul special al UE 
au convenit neoficial să încredințeze echipei de protecție civilă a UE responsabi -
litatea de a coordona asistența care urma să fie acordată în domeniul protecției 
civile. În același timp, UE a respectat rolul de lider al ONU în ceea ce privește 
coordonarea ajutorului umanitar prin „sistemul de clustere” ( cluster system )29 in-
stituit de Programul Națiunilor Unite pentru Dezvoltare în Bosnia și Herțegovina. 
În Nepal, echipele de protecție civilă ale UE au fost integrate în structura OSOCC 
a ONU și în „sistemul de clustere”. În timpul epidemiei de Ebola, experții din par -
tea UE au fost trimiși pe teren în echipele UNDAC ca membri asociați. Deși toate 
aceste cazuri erau diferite, Curtea a constatat că, în toate cele trei cazuri, Comisia 
a respectat rolul de lider al ONU.
44 
Integrarea experților în materie de protecție civilă din partea UE în structura 
OSOCC în Nepal a făcut dificilă identificarea în mod clar de către Curte a contribu -
ției individuale a UE la eforturile generale de coordonare și a valorii sale adăuga -
te. Deși rapoartele de activitate ale echipei de protecție civilă a UE evidențiau un 
contact periodic cu modulele mobilizate prin intermediul UCPM și furnizau infor -
mații din surse directe statelor participante și ERCC, modulele erau, în principal, 
coordonate prin intermediul sistemului ONU (în ceea ce privește, de exemplu, 
alocarea zonelor de operare sau a sarcinilor concrete).
45 
Deși în cadrul OSOCC pot fi mobilizați ofițeri de legătură și experți ai UE în 
materie de protecție civilă din partea unor mecanisme regionale precum UCPM, 
integrarea lor nu constituie o bază suficientă pentru a permite organizațiilor 
regionale să faciliteze coordonarea operațională a membrilor lor30. Prin urmare, 
Comisia a fost invitată de către ONU, în 2016, să definească cu mai mare precizie 
un rol specific pentru mecanismele regionale de coordonare în cadrul operațiu -
nilor OSOCC. Intenția este să se îmbunătățească coordonarea operațională în rân -
dul propriilor lor membri, permițând realizarea mai multor evaluări ale nevoilor și 
analize ale situației comune31.29 Clusterele sunt grupuri de 
organizații umanitare, 
indiferent că ele țin de ONU 
sau nu, în fiecare dintre 
sectoarele principale ale 
intervențiilor umanitare, de 
exemplu, apă, sănătate. Ele 
sunt create în contextul în care 
într-un sector există nevoi 
umanitare clare, numărul 
actorilor din cadrul sectoarelor 
este mare și autoritățile 
naționale au nevoie de sprijin 
pentru coordonare.
30 DG ECHO, 2016, A new role for 
regional coordination 
mechanisms in the framework 
of the OSOCC  (Un nou rol 
pentru mecanismele regionale 
de coordonare în cadrul 
OSOCC), document de 
dezbatere pentru evenimentul 
Humanitarian Networks and 
Partnership Week , Geneva, 
2-5 februarie.
31 Ibid.
24 Observații 
46 
Cooperarea se bazează în mare parte pe un nivel ridicat de încredere; așadar, 
relațiile personale joacă un rol important. Comisia a recunoscut totuși nevoia 
de a oficializa relațiile sale cu Oficiul pentru coordonarea afacerilor umanitare 
(OCHA) al ONU și cu alte agenții ale ONU, în vederea consolidării cooperării și 
a coordonării în domeniul pregătirii și al reacției în caz de dezastre. Din 2015, Co -
misia a semnat acorduri de cooperare oficiale cu OCHA și cu Programul Alimentar 
Mondial (PAM) și este planificată semnarea altor acorduri cu OMS și cu Organiza -
ția Internațională pentru Migrație (OIM).
Comisia a luat măsuri pentru a asigura o tranziție fără 
probleme către etapa de redresare
47 
Atunci când se apropie sfârșitul stării de dezastru, în faza de încheiere a interven -
ției de protecție civilă, Comisia are obligația de a facilita predarea fără dificultăți 
a responsabilităților între diferiții intervenienți32. În acest scop, pentru toate cele 
trei dezastre au fost organizate reuniuni de predare a responsabilităților, menite 
să asigure o tranziție fără probleme către faza de acordare a ajutorului umanitar/
de realizare a unor investiții suplimentare (a se vedea caseta  2).
48 
Pentru fiecare dintre cele trei dezastre, au fost efectuate evaluări ale nevoilor 
post-dezastru în comun de către ONU, Banca Mondială și Comisia Europeană. 
După inundațiile din Bosnia și Herțegovina, ERCC a participat activ la procesul 
de selecție a experților pentru realizarea evaluării nevoilor în faza de redresare 
și a efectuat o misiune de pregătire conexă. De asemenea, DG ECHO a colaborat 
îndeaproape cu DG NEAR înainte de conferința internațională a donatorilor în 
favoarea acestei țări, din iulie 2014.32 Articolul 16 alineatul (3) 
litera (e) din decizie.Caseta 2Coordonarea tranziției către faza de redresare în Bosnia și Herțegovina
Pentru a se da un exemplu de predare riguroasă a responsabilităților, se poate cita cazul modulului austriac de 
purificare a apei în cantonul Posavina din Bosnia și Herțegovina. Pe măsură ce asistența intra în faza de înche -
iere, echipa de protecție civilă a UE a colaborat cu grupul de lucru local – în care erau reprezentate administra -
țiile locale, furnizorii de apă, echipele internaționale și mai multe ONG-uri – pentru a conveni cu privire la 
o strategie vizând asigurarea alimentării cu apă potabilă până la controlarea și eventual curățarea unui număr 
suficient de puțuri de apă. Drept urmare, echipa austriacă s-a văzut nevoită să își prelungească șederea cu încă 
două luni. Capacitatea mare a acesteia a făcut posibilă o retragere eșalonată a celorlalte echipe și a asigurat, 
de asemenea, conectarea grupului de lucru la clusterul WASH33 național condus de UNICEF.
33 Water, sanitation and hygiene  (apă, salubrizare și igienă).
25 Observații 
34 European Emergency Disaster 
Response Information System  
(Sistemul european de 
informare privind răspunsul în 
situații de urgență și în caz de 
dezastre). EDRIS este un sistem 
informațional web utilizat 
pentru identificarea 
contribuțiilor din partea UE 
pentru ajutor umanitar. EDRIS 
nu face parte din UCPM.Comisia a stabilit un cadru pentru colectarea, 
difuzarea și schimbul de informații, însă se mai pot 
aduce îmbunătățiri în ceea ce privește raportarea
Platforma de comunicare CECIS a Comisiei este utilă pentru 
schimbul de informații, dar sunt necesare îmbunătățiri 
suplimentare pentru a-i spori impactul
49 
Schimbul de informații stă la baza Mecanismului de protecție civilă al Uniunii și 
joacă un rol esențial pentru o coordonare eficace. El este facilitat de principalul 
instrument de comunicare al ERCC, denumit CECIS. Acesta oferă o platformă 
centrală pentru emiterea de actualizări privind evoluția situațiilor de urgență, 
pentru distribuirea unor materiale informative și pentru obținerea unei imagini 
de ansamblu a asistenței solicitate, oferite și acceptate sau refuzate.
50 
Imaginea de ansamblu a asistenței este o funcție esențială a CECIS pentru reacția 
în caz de dezastru. Statele participante și-au exprimat în mod deosebit aprecierea 
față de această caracteristică. Curtea a constatat însă că se mai pot aduce 
îmbunătățiri în ceea ce privește atât prezentarea imaginilor de ansamblu, cât și 
eficiența elaborării acestora. De exemplu, deși aplicația oferă o sinteză a solicitări -
lor și a ofertelor, ea nu indică, pentru fiecare solicitare, totalul ofertelor acceptate 
și cel al nevoilor restante și nici nu indică statutul solicitării. Solicitările satisfăcute 
deja pot fi distinse de cele care sunt încă în așteptarea unor oferte, dar această 
informație nu poate fi obținută decât manual. Acest lucru se dovedește dificil 
atunci când există un volum mare de solicitări. Limitările de acest tip îngreunează 
citirea și înțelegerea sintezei și afectează capacitatea ERCC de a furniza statelor 
participante o imagine de ansamblu centralizată în timp real. Statele participante 
au confirmat că aceasta constituie o limitare semnificativă.
51 
O altă provocare este reprezentată de ținerea unei evidențe a tuturor contribuți -
ilor în natură și financiare în cursul unei crize multidimensionale (precum epide -
mia de Ebola), în care asistența de protecție civilă și ajutorul umanitar se supra -
pun adesea. În raportul său privind învățămintele desprinse în urma epidemiei 
de Ebola, Comisia a evidențiat existența unor deficiențe în EDRIS34 și a descris 
măsurile imediate adoptate pentru a le remedia. În luna aprilie 2016, Comisia 
a autorizat o legătură în timp real între EDRIS și CECIS cu scopul de a oferi o ima -
gine de ansamblu consolidată a asistenței în materie de protecție civilă și a aju -
torului umanitar. Întrucât această funcționalitate nu era disponibilă la momentul 
auditului, Curtea nu a fost în măsură să îi evalueze utilitatea.
26 Observații 
52 
Lipsa unui acces mobil la CECIS constituie o limitare importantă pentru echipele 
de protecție civilă ale UE care se află pe teren. Posibilitatea unui acces simplificat, 
în regim doar de consultare, la sinteza solicitărilor și a ofertelor (a se vedea punc -
tul 50) ar putea oferi o imagine de ansamblu completă a ofertelor UE acceptate 
și a celor în așteptarea unui răspuns, permițând echipei să asigure o mai bună 
coordonare pe teren.
53 
Mesajele schimbate între ERCC și statele participante – putând exista sute de ast -
fel de mesaje în cazul unui singur dezastru – care figurează în jurnalul CECIS nu 
pot fi filtrate cu ușurință. Analiza Curții cu privire la acest jurnal a pus în lumină 
faptul că nu se face nicio distincție între mesajele operaționale și comunicările de 
natură administrativă35, lucru care ar putea îngreuna urmărirea rapidă a proble -
melor operaționale importante. În urma unui audit intern privind CECIS din 2012, 
Comisia a subliniat utilizarea în măsură insuficientă a sistemului de filtrare, în 
special de către statele participante, și a recomandat o campanie de sensibilizare 
îndreptată în special către agenții de serviciu ai ERCC și către statele participante. 
Deși o astfel de campanie a avut loc, situația a rămas în mare parte neschimbată.
54 
Procedura actuală de introducere a solicitărilor de ajutor pentru transport este 
în mare parte manuală și, prin urmare, consumă mult timp atât pentru ERCC, cât 
și pentru statele participante. Ea antrenează o sarcină administrativă inutilă, în 
special în contextul declanșării crizei. O serie de informații utile cu privire la livra -
rea asistenței (ora plecării, ora sosirii etc.) rămân blocate în formulare pe hârtie în 
loc să fie înregistrate în baza de date CECIS, făcându-le astfel să fie inutilizabile 
pentru sistem atunci când se elaborează rapoarte și sinteze privind transportul.
Materialele de informare și hărțile au fost distribuite pe scară 
largă și există indicii că au fost utile
55 
Comisia ar trebui să partajeze evaluările și analizele cu toți partenerii relevanți36. 
Curtea a identificat, în cazul tuturor celor trei dezastre examinate, probe sufici -
ente care indicau că Comisia a pus la dispoziția statelor participante evaluările și 
analizele, publicând periodic mesaje privind protecția civilă, rapoarte de situație 
și buletine de știri referitoare la crize în CECIS.35 De exemplu, coexistă mai 
multe tipuri de comunicări: 
mesaje operaționale 
importante (precum 
solicitările de asistență sau 
detaliile relevante legate de 
logistică), comunicări 
administrative (de exemplu, 
solicitările de cofinanțare 
a transportului și notificările 
de acordare a finanțărilor), 
rapoarte și procese-verbale ale 
reuniunilor.
36 Articolul 16 alineatul (3) 
litera (a) punctul (iii) din 
decizie.
27 Observații 
56 
Serviciul de gestionare a situațiilor de urgență Copernicus al Comisiei, care furni -
zează informații geospațiale obținute prin teledetecție prin satelit, a fost activat 
pentru toate cele trei dezastre. Producerea de hărți a fost coordonată cu serviciul 
de cartografiere al ONU, UNOSAT37, și nu au fost găsite probe care să indice supra -
punerea acțiunilor. Hărțile produse de serviciul Copernicus erau disponibile pe 
site-ul acestuia38, care este accesibil publicului.
57 
Pentru fiecare dintre dezastrele examinate au fost produse numeroase hărți, însă, 
în mod firesc, nu este ușor să se identifice probe documentate cu privire la utili -
tatea lor în cursul intervențiilor. Cu toate acestea, Curtea a identificat un exemplu 
în care o hartă Copernicus a contribuit direct la procesul decizional în timpul 
inundațiilor din Bosnia și Herțegovina (a se vedea caseta 3).
Comisia a organizat reuniuni deschise tuturor părților 
implicate, urmărind să promoveze schimbul de informații cu 
organismele UE și coerența în furnizarea asistenței
58 
Comisia ar trebui să facă schimb de evaluări și analize nu numai cu partenerii săi 
în domeniul protecției civile, dar și cu SEAE, asigurându-se astfel coerența între 
operațiunile de protecție civilă și relațiile generale ale Uniunii cu țara afectată39. 
Comisia poate, de asemenea, să întreprindă acțiuni suplimentare de sprijin sau 
acțiuni complementare pentru a asigura coerența în ceea ce privește furnizarea 
asistenței40. DG ECHO a organizat, pentru toate cele trei crize examinate, reuniuni 
de coordonare interservicii la care au participat toate direcțiile generale și agen -
țiile UE relevante și SEAE41, utilizând ERCC drept platformă centrală de întrunire. 
Conform probelor obținute de Curte, aceste reuniuni s-au dovedit a fi deschise 
tuturor părților și au încercat să atenueze riscul suprapunerii/duplicării eforturilor 
în reacția furnizată de UE.37 Curtea a identificat dovezi ale 
unui dialog purtat între 
UNOSAT și ERCC, aceste 
entități având acces reciproc la 
instrumentele lor.
38 http://emergency.copernicus.
eu/mapping/ .
39 Articolul 16 alineatul (3) 
litera (a) punctul (iii) și 
articolul 16 alineatul (4) din 
decizie.
40 Articolul 16 alineatul (8) din 
decizie.
41 Bosnia și Herțegovina: 
DG NEAR și EUFOR; Ebola: 
DG DEVCO, Serviciul 
Instrumente de Politică 
Externă (FPI), DG SANTE, 
DG MOVE, DG RTD, ECDC, 
Eurocontrol; Nepal: DG DEVCO 
și Serviciul Instrumente de 
Politică Externă (FPI).Caseta 3Harta Copernicus a contribuit la un mai bun proces decizional în Bosnia și 
Herțegovina
În mai 2014, municipalitatea Odžak, un oraș situat în cantonul Posavina din nordul Bosniei și Herțegovinei, 
a fost grav afectată de inundații în urma revărsării râului Sava. La 26 mai 2014, echipa daneză, bazată la Mo -
driča, era pregătită pentru pomparea apei într-un cartier deosebit de afectat de inundații din orașul Odžak. 
Într-o etapă ulterioară, după ce stația locală de pompare a fost redemarată cu ajutorul unor ingineri locali și 
al unor experți tehnici danezi, echipa daneză și cea germană au procedat la realizarea unei evaluări comune 
a zonei, utilizând hărți furnizate de serviciul de cartografiere al UE, Copernicus. Hărțile au fost puse la dispo -
ziție de Centrul UE de coordonare a operațiunilor la fața locului (OSOCC), care era amplasat pe stadionul de 
fotbal de la Orašje. Hărțile au fost utilizate pentru a se determina adâncimea nămolului și starea terenului 
de dedesubt. S-a ajuns la concluzia că se putea pur și simplu săpa mai adânc în condiții de siguranță, pentru 
a permite apei să se evacueze în sol, în loc să se opteze pentru pompare, opțiune care ar fi avut nevoie de mai 
mult timp. Opțiunea de a se săpa a făcut să dispară, de asemenea, necesitatea transferării apei după pompare. 
Fără o astfel de hartă, echipa nu ar fi fost în măsură să evalueze situația în mod corect și, cel mai probabil, nu 
și-ar fi asumat riscul de a săpa în loc de a pompa apa.
28 Observații 
42 În 2013, o misiune de explorare 
comună DG ECHO-SEAE 
efectuată în Nepal 
a recomandat elaborarea unui 
plan de pregătire comun la 
nivelul UE pentru consolidarea 
coordonării privind unele 
chestiuni consulare (iar 
această recomandare a fost 
reiterată în urma unei misiuni 
de urmărire a situației 
acțiunilor întreprinse din 
2014). O astfel de misiune 
specifică proactivă constituie 
un exemplu de bună practică, 
dar planul de pregătire nu 
a sfârșit prin a fi elaborat.59 
Comisia a implicat SEAE (atât serviciile centrale, cât și delegațiile UE) încă de la 
începutul crizelor analizate, prin includerea acestor servicii în cadrul reuniunilor 
de coordonare și printr-un schimb regulat de informații. De fapt, în toate cele trei 
cazuri, ERCC intrase în contact cu SEAE chiar înainte de activarea oficială a UCPM. 
În cazul niciunuia dintre dezastrele examinate, statele membre nu au solicitat 
activarea UCPM pentru a obține sprijin sub formă de protecție civilă pentru asis -
tență consulară. Totuși, în cazul Nepalului, SEAE și-a activat instrumentul online 
Consular Online  (CoOL) pentru a face schimb de informații cu statele membre și 
cu ERCC; DG ECHO a furnizat SEAE în principal informații de zbor pe baza sinteze -
lor disponibile prin CECIS42.
60 
Coordonarea și colaborarea între serviciile Comisiei au funcționat în general bine. 
DG DEVCO a dat dovadă de flexibilitate prin furnizarea timpurie de asistență 
umanitară suplimentară pentru DG ECHO, în timpul epidemiei de Ebola, grație 
realocării de fonduri din rezerva B a FED, precum și grație mobilizării rapide pe 
teren a laboratoarelor sale mobile chimice, biologice, radiologice și nucleare. În 
plus, DG ECHO s-a coordonat în mod riguros cu DG DEVCO pentru Conferința la 
nivel înalt din martie 2015, din timpul epidemiei de Ebola.
Funcționând ca un forum pentru schimbul de informații, 
Grupul operativ pentru epidemia de Ebola a contribuit cu 
valoare adăugată la răspunsul furnizat, dar crearea acestui 
grup ar fi trebuit să intervină mai devreme
61 
Epidemia de Ebola din Africa de Vest a fost un dezastru atipic din punctul de 
vedere al Mecanismului de protecție civilă al Uniunii. Comisia și agențiile UE au 
reacționat rapid la primele semnalări privind epidemia: ECDC a distribuit, în mar -
tie 2014, prima sa evaluare rapidă a riscurilor pe această temă; laboratorul mobil 
european a fost trimis pe teren în regiune în luna aprilie; epidemia a fost discuta -
tă de mai multe ori de către Comitetul pentru securitate sanitară în perioada apri -
lie-august 2014; și au fost rapid mobilizate fonduri pentru unii dintre principalii 
parteneri ai DG ECHO. Reacția inițială nu a beneficiat însă de o abordare strategi -
că și nu s-a luat o decizie privind cui îi revenea responsabilitatea. După agravarea 
crizei și declararea unei urgențe la nivel internațional în domeniul sănătății publi -
ce de către OMS la 8 august 2014, au fost organizate reuniuni de coordonare, deși 
acestea nu erau în general orientate spre rezultate și, prin urmare, nu aveau pe 
ordinea de zi puncte referitoare la acțiuni concrete și la urmărirea punerii lor în 
aplicare.
29 Observații 
62 
Un grup operativ pentru epidemia de Ebola a fost creat în luna octombrie, aproxi -
mativ la șase săptămâni după ce Consiliul European a solicitat, la 30 august 2014, 
intensificarea coordonării și adoptarea unui cadru cuprinzător de răspuns. Acest 
cadru a fost elaborat în cursul lunii septembrie și a făcut obiectul a numeroase 
revizuiri în săptămânile care au urmat. Toate acestea au avut loc la câteva luni 
după apariția primului focar. La sfârșitul lunii octombrie, comisarul pentru ajutor 
umanitar și gestionarea crizelor a fost numit de către Consiliul European drept 
coordonator al UE privind Ebola, încredințându-i-se rolul de coordonare politică.
63 
Coordonatorul a jucat un rol important în a atrage atenția statelor membre 
asupra acțiunilor cu importanță critică și a sprijinului necesar pentru intensifi -
carea răspunsului (de exemplu, prin organizarea în octombrie 2014 a unei vizite 
comune în Africa de Vest și a unor reuniuni la nivel înalt, precum și a conferinței 
donatorilor de la Bruxelles din martie 2015). După cum se poate observa în ane -
xa V, aceste evoluții, deși erau necesare, au survenit după ce numărul de cazuri 
atinsese deja nivelul cel mai ridicat.
64 
Înființarea Grupului operativ pentru epidemia de Ebola – care era găzduit de 
ERCC – a fost foarte apreciată de toate părțile interesate ca o etapă importantă 
pentru întărirea coordonării și conceperea răspunsului UE. Mandatul acestuia 
avea o natură operațională și includea asigurarea complementarității și identi -
ficarea sinergiilor. Abordarea grupului dădea dovadă de o mare deschidere: la 
reuniunile acestuia au participat, pe lângă alte servicii ale Comisiei, SEAE, agen -
țiile UE, Secretariatul Consiliului și statele membre (inclusiv unii coordonatori 
naționali privind epidemia de Ebola), precum și reprezentanți din partea OMS, 
a OCHA, a PAM, a UNICEF, a Parteneriatului umanitar internațional43 și a unor 
diverse ONG-uri care acționează în prima linie a răspunsului. Potrivit numeroase -
lor părți interesate, actualizările în timp real privind situația existentă comunicate 
de către delegațiile UE și de către reprezentanții rețelei de pe teren a DG ECHO 
au fost deosebit de utile. Curtea a constatat că Grupul operativ pentru epidemia 
de Ebola a servit în principal mai degrabă ca platformă de schimb de informații 
pentru promovarea coordonării decât ca organ decizional.
65 
În pofida unor deficiențe la nivelul gestionării informațiilor (supraîncărcarea cu 
informații, liste de distribuție care nu erau întotdeauna de actualitate), Grupul 
operativ pentru epidemia de Ebola a reușit să contribuie la asigurarea unui grad 
mai mare de coordonare și la furnizarea consecventă a răspunsului. Acest fapt 
poate fi ilustrat de trei exemple:
(a) În urma unor discuții care au avut loc în cadrul Grupului operativ pentru 
epidemia de Ebola, a reieșit că, la sfârșitul lunii octombrie 2014, urmau să fie 
organizate două misiuni separate pe teren, una de către SEAE și cealaltă de 
către Comisie (DG ECHO, DG DEVCO, DG SANCO și Serviciul Instrumente de 
Politică Externă). Au fost luate măsuri pentru a se reduce riscul de suprapune -
re și duplicare, prin redactarea unui raport de misiune comună.43 Parteneriatul umanitar 
internațional este o rețea care 
reunește șapte agenții 
europene de gestionare 
a situațiilor de urgență. Țările 
membre în acest parteneriat 
sunt, în același timp, state 
participante la UCPM, dar ele 
au oferit totuși o prezentare în 
fața Grupului operativ pentru 
epidemia de Ebola cu privire la 
activitățile lor în calitate de 
membri ai parteneriatului.
30 Observații 
(b) DG SANTE a fost în măsură să canalizeze informațiile partajate în cadrul 
grupului operativ către Comitetul pentru securitate sanitară și să contribuie 
la planificarea și conceperea atelierelor organizate de DG SANTE și DG ECHO 
(privind, de exemplu, aspectele legate de securitate și de control și Corpul 
medical european).
(c) Personalul ECDC și epidemiologii din cadrul programelor de burse oferite de 
ECDC au fost trimiși pe teren prin intermediul Rețelei mondiale de alertă și 
reacție a OMS ( Global Outbreak Alert and Response Network  – GOARN), pentru 
a sprijini investigațiile epidemiologice la nivel local, care presupuneau inclusiv 
detectarea cazurilor și depistarea contacților. Deși s-a considerat că, în ansamblu, 
cooperarea dintre epidemiologi și OMS a funcționat bine, ECDC a comunicat gru -
pului operativ că experții trimiși pe teren s-au confruntat cu probleme considera -
bile de natură logistică. Ulterior, DG ECHO a lansat o misiune pentru a identifica 
eventualele modalități de îmbunătățire a sprijinului furnizat echipelor.
66 
În cursul epidemiei de Ebola, faptul că nu exista nicio garanție a unei evacuări 
medicale pentru personalul sanitar și lucrătorii umanitari internaționali (poten -
țial) infectați a descurajat astfel de persoane să accepte să fie trimise pe teren în 
regiune. Colaborarea dintre DG ECHO, DG SANTE și OMS, atât în cadrul grupului 
operativ, cât și în afara acestuia, în vederea creării unui sistem de evacuare medi -
cală al UE constituie un exemplu de coordonare eficace, deși dezvoltarea aces -
tui sistem a durat mult timp, având în vedere urgența și importanța deosebită 
a acestei nevoi (a se vedea caseta  4).Caseta 4Dezvoltarea sistemului de evacuare medicală al UE a fost o operațiune complexă și 
de lungă durată
Nevoia acută de evacuări medicale ale lucrătorilor umanitari și ale celor sanitari a fost exprimată de organiza -
ția Medici fără Frontiere (MFF) și de Organizația Națiunilor Unite în luna august și, respectiv, în luna septem -
brie 201444. DG ECHO a colaborat îndeaproape cu DG SANTE și cu OMS pentru a elabora procedurile standard 
de operare pentru un sistem de evacuare medicală al UE, care au fost aprobate de Comitetul pentru securitate 
sanitară la 14 octombrie. În paralel, Comisia a căutat să identifice mijloace de transport (avioane) atât în do -
meniul civil/comercial45, cât și în cel militar46. După ce Comisia a eșuat în încercarea de a obține angajamente 
din partea statelor participante de a pune la dispoziție resurse civile pentru eforturile de evacuare medicală, la 
5 septembrie 2014, DG ECHO a solicitat în mod oficial ca SEAE să își activeze celula de planificare și de trans -
port a UE ( EU Movement and Planning Cell  – EUPMC), cu scopul de a găsi o soluție care să implice utilizarea 
unor resurse militare. În ciuda colaborării strânse dintre DG ECHO și EUPMC, disponibilitatea statelor membre 
de a angaja resurse militare era foarte limitată. Lipsa de experiență anterioară în acest domeniu, absența unor 
soluții tehnice prestabilite și timpul necesar pentru a adapta mijloacele și a le înregistra au creat în continuare 
piedici considerabile pentru livrarea la timp. În cele din urmă, sistemul de evacuare medicală al UE a fost fina -
lizat în momentul în care Luxemburgul a promis două avioane pentru rezerva voluntară, astfel încât sistemul 
a devenit disponibil începând cu jumătatea lunii februarie 2015.
44 Nevoia acută de evacuări medicale a fost exprimată în mod explicit de MFF la 11 august 2014; OCHA a adresat către ERCC și NATO o solicitare de 
capacități de evacuare medicală la 1 septembrie 2014.
45 Deși statele membre erau în măsură să efectueze evacuări medicale pe bază bilaterală, iar Comisia dispunea de o opțiune comercială, aceste 
posibilități nu au fost considerate suficiente.
46 Sprijinul militar poate fi activat printr-o solicitare oficială din partea DG ECHO atunci când alternativele civile nu pot răspunde nevoilor în cazul 
unei crize date (în principiu, ar trebui să se recurgă la soluții militare doar în ultimă instanță).
31 Observații 
Comisia nu exploatează la maximum informațiile pe care le 
are la dispoziție pentru a raporta cu privire atât la propria 
performanță, cât și la performanța globală a UCPM
67 
În planurile anuale de gestiune și rapoartele anuale de activitate ale DG ECHO, 
Comisia a definit un indicator în legătură cu faza de reacție în urma unui dezas -
tru47, și anume promptitudinea în furnizarea răspunsului. Indicatorul acoperă însă 
elemente care se află în afara controlului Comisiei48, ceea ce face dificilă raporta -
rea cu privire la performanță din perspectiva acestui indicator.
68 
Principalul instrument de comunicare al UCPM, CECIS, nu surprinde datele privind 
performanța într-un mod structurat și automatizat, astfel încât identificarea date -
lor referitoare la performanță constituie un exercițiu manual care consumă mult 
timp. Întrucât setul de date care poate fi exploatat în mod automat de sistemul 
CECIS este limitat, acest sistem nu poate produce rapoarte detaliate sau informa -
ții de gestiune privind eficiența operațională a diferitelor etape ale unui răspuns 
la o situație de urgență – indiferent dacă aceste etape se află sau nu sub controlul 
direct al Comisiei. Mai multe state participante au declarat că și-ar dori ca CECIS 
să genereze mai multe informații agregate privind performanța.
69 
Inexistența unor statistici privind performanța din punct de vedere cantitativ, re -
feritoare, de exemplu, la promptitudine sau la solicitările aflate încă în așteptarea 
unor oferte, privează Comisia și statele participante de anumite informații esenți -
ale pentru măsurarea performanței UCPM și a valorii sale adăugate, care ar putea 
contribui la consolidarea acceptării acestui mecanism de către părțile interesate.47 Indicatorul de rezultat 1: viteza 
medie a intervențiilor în cadrul 
UCPM (de la acceptarea ofertei 
până la trimiterea pe teren).
48 De exemplu, resursele puse la 
dispoziție de statele 
participante sau nominalizarea 
experților de către statele 
participante.
32
 Concluzii și recomandări
70 
Curtea concluzionează că, de la începutul anului 2014, facilitarea de către Comisie 
a coordonării răspunsurilor în caz de dezastre survenite în afara Uniunii a fost, 
în general, eficace. Evaluarea generală a Curții a fost confirmată de toate statele 
participante care au răspuns la chestionarul său. Aceste state și-au exprimat satis -
facția în legătură cu rolul jucat de Comisie în facilitarea coordonării.
71 
Pentru fiecare dintre cele trei dezastre examinate de Curte, activarea Mecanis -
mului de protecție civilă al Uniunii (UCPM) a fost realizată în timp util (a se vedea 
punctele 17-19), iar echipele de protecție civilă ale UE au facilitat coordonarea 
pe teren cu echipele statelor participante (a se vedea punctele 26 și 27). Facili -
tarea de către Comisie a coordonării este consolidată grație difuzării pe scară 
largă a unor materiale de informare, care au fost considerate utile (a se vedea 
punctele 55-57).
72 
Comisia a adoptat o abordare deschisă tuturor părților față de coordonarea între 
propriile sale servicii, precum și cu alte organisme din UE și din afara UE (a se 
vedea punctele 34-37 și punctele 58-66). Deși gradul în care activitățile de coor -
donare ale UE au fost integrate în sistemul ONU a variat între cele trei dezastre, 
concluzia Curții este că Comisia a respectat rolul general de lider al ONU (a se 
vedea punctele 41-46). Rolul de coordonare al Comisiei s-a prelungit până în eta -
pa de încheiere a răspunsurilor, Comisia luând măsuri pentru a asigura o tranziție 
fără probleme către etapa de redresare (a se vedea punctele 47 și 48).
73 
O inovație importantă a legislației de instituire a Mecanismului de protecție civilă 
al Uniunii a constat în crearea capacității europene de răspuns la situații de ur -
gență (sau „rezerva voluntară”), care stabilește resurse alocate în prealabil pentru 
răspuns. Construirea rezervei voluntare a fost un proces lent, ceea ce înseamnă că 
Comisia nu a fost în măsură să recomande trimiterea anumitor mijloace pe teren 
ca parte a răspunsului său la dezastrele examinate de Curte. Cu toate acestea, Co -
misia a jucat un rol important în extinderea capacității rezervei voluntare, atunci 
când a fost necesar (a se vedea punctele 28-32).
33 Concluzii și recomandări 
74 
Fără a aduce atingere concluziei generale a Curții, s-au identificat totuși o serie 
de domenii care necesită îmbunătățiri suplimentare. Comisia ar putea să câști -
ge timp în cursul fazei de prealertă și în timpul selecției și al trimiterii pe teren 
a echipelor de protecție civilă ale UE (a se vedea punctele 20-25). O serie de 
funcționalități din CECIS, platforma de comunicare și de informare a Comisiei, ar 
mai putea fi îmbunătățite (a se vedea punctele 49-54). Pot fi aduse în continuare 
îmbunătățiri în ceea ce privește consolidarea coordonării pe teren și s-ar putea 
urmări obținerea mai multor sinergii între operațiunile de protecție civilă și cele 
de ajutor umanitar (a se vedea punctele 38-40). Mecanismele administrative 
și financiare din cadrul ECDC și al Comisiei nu s-au pretat bine, în timpul crizei 
epidemiei de Ebola, acțiunilor de anvergură de trimitere a unor epidemiologi pe 
teren prin intermediul UCPM (a se vedea punctul 33). Nu în ultimul rând, Comisia 
ar putea îmbunătăți raportarea cu privire la performanța UCPM (a se vedea punc -
tele 67-69). Curtea formulează cele cinci recomandări de mai jos pentru remedie -
rea problemelor semnalate.
Recomandarea 1 – Câștigarea de timp în etapele inițiale 
critice ale furnizării răspunsului
Comisia ar trebui:
(a) să recurgă mai devreme la faza de prealertă din CECIS în cazul dezastrelor cu 
debut lent – imediat ce apar primele indicii ale impactului și/sau ale even -
tualelor nevoi – pentru a da posibilitatea statelor participante să mobilizeze 
resurse înainte de activarea UCPM;
(b) în urma unor solicitări de asistență, să trimită imediat cererile de desemnare 
a experților în cazul în care se poate preconiza în mod rezonabil un răspuns 
substanțial din partea statelor participante la un dezastru major;
(c) să identifice modalități de accelerare a selecției și a trimiterii pe teren a echi -
pelor de protecție civilă ale UE, să invite statele participante să elaboreze, 
împreună cu Comisia, evaluări inter  pares  ale performanței experților și să 
organizeze sesiuni de feedback post-misiune între echipă și serviciile centrale 
ale Comisiei;
(d) să țină o evidență scrisă a tuturor contactelor realizate cu statele participante 
care au legături strânse cu țara afectată și care se pot afla deci într-o poziție 
bună pentru a oferi asistență.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: sfârșitul primului 
semestru al anului 2017
34 Concluzii și recomandări 
Recomandarea 2 – Îmbunătățirea funcționalităților CECIS
Pentru a îmbunătăți imaginea de ansamblu a asistenței oferite și solicitate, pentru 
a permite o mai bună urmărire a priorităților și pentru a spori ușurința în utilizare, 
Comisia ar trebui să reproiecteze o serie de funcționalități-cheie ale CECIS, de 
exemplu:
(a) să automatizeze analizele deficitului între solicitările formulate și solicitările 
satisfăcute și să introducă o opțiune de sortare;
(b) să pună la dispoziția echipelor de protecție civilă ale UE de pe teren, în timp 
real, o versiune simplificată a sintezei solicitărilor și a ofertelor;
(c) să automatizeze fluxul de lucru pentru solicitările de ajutor pentru transport, 
pentru a permite desfășurarea unui proces mai rapid de la un capăt la altul și 
elaborarea de statistici și de sinteze în timp real;
(d) să adopte măsuri suplimentare pentru a asigura filtrarea eficace a mesajelor 
operaționale și a celor administrative și să identifice eventualele măsuri de 
consolidare a utilizării acestei funcționalități.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării:
Acordul cu părțile interesate asupra cerințelor și a planului de acțiune: sfâr -
șitul primului semestru al anului 2017
Achiziția publică, implementarea și testarea: sfârșitul anului 2018
Recomandarea 3 – Consolidarea coordonării și a sinergiilor 
potențiale pe teren
Comisia ar trebui:
(a) să îmbunătățească raportarea realizată de pe teren de echipele de protecție 
civilă ale UE, solicitând descrieri mai clare ale evaluărilor nevoilor efectuate și 
urmărirea concretă a satisfacerii sau nu a nevoilor identificate;
(b) să identifice modul în care ar putea fi mai bine exploatată rețeaua de pe te -
ren a DG ECHO pentru a se sprijini activitatea echipelor de protecție civilă ale 
UE, în general, și evaluările situației și ale nevoilor, în mod specific;
(c) să identifice mai multe ocazii de consolidare a cunoașterii reciproce între 
furnizorii de protecție civilă și cei de asistență umanitară, inclusiv cei din 
sistemul de clustere al ONU;
(d) să desemneze „puncte de contact în materie de protecție civilă” în cadrul bi -
rourilor naționale și regionale ale rețelei de pe teren a DG ECHO, precum și să 
desemneze – împreună cu SEAE – „puncte de contact în materie de protecție 
civilă” din rândul personalului delegațiilor UE în țările expuse la risc. Acestor 
puncte de contact li se vor pune la dispoziție formări periodice cu privire la 
evoluțiile Mecanismului de protecție civilă al Uniunii și la procedurile de acti -
vare a acestuia.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: sfârșitul anului 2017
35 Concluzii și recomandări 
Recomandarea 4 – Explorarea realizării unor posibile 
modificări la nivelul modalităților de trimitere pe teren 
a epidemiologilor
În eventualitatea în care UE decide să trimită pe teren epidemiologi prin inter -
mediul UCPM, ca răspuns la viitoare situații grave de urgență din afara Uniunii ce 
pot avea consecințe asupra sănătății, și ținând pe deplin seama de rolul de lider al 
OMS în această privință, Comisia și ECDC ar trebui să exploreze împreună realiza -
rea unor posibile modificări la nivelul mecanismelor financiare și administrative 
existente, de natură să faciliteze mobilizarea pe teren a resurselor într-un mod 
rapid și flexibil.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: începutul anului 2018
Recomandarea 5 – Consolidarea răspunderii pentru actul de 
gestiune prin îmbunătățirea raportării
Pentru a pune la dispoziția sa, cât și la dispoziția statelor participante informații 
care ar putea spori și mai mult performanța, valoarea adăugată și acceptarea 
Mecanismului de protecție civilă al Uniunii, Comisia ar trebui:
(a) să stabilească indicatori-cheie de performanță pentru acele componente ale 
răspunsului care intră în sfera sa de control și pentru care poate fi trasă la 
răspundere;
(b) să elaboreze statistici și rapoarte care să fie generate automat pe baza 
datelor din CECIS, cu scopul de a compara răspunsurile cu diferitele situații 
de activare a mecanismului și de a identifica domeniile în care sunt necesare 
îmbunătățiri ale UCPM.
Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării:
Definirea indicatorilor-cheie de performanță: sfârșitul primului semestru al 
anului 2017
Generarea de statistici și de rapoarte: sfârșitul anului 2018 (a se vedea 
recomandarea 2)
Prezentul raport a fost adoptat de Camera III, condusă de domnul Karel PINXTEN, 
membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 8 noiembrie 2016.
 Pentru Curtea de Conturi
 Klaus-Heiner LEHNE
 Președinte

36
 Anexe
Activarea Mecanismului de protecție civilă al Uniunii în caz de dezastre survenite în 
afara UniuniiAnexa I Activarea Mecanismului de protec/uni021Bie civilă al Uniunii
în caz de dezastre survenite în afara Uniunii
Solicitare de asisten/uni021Bă
O solicitare de asisten/uni021Bă poate ﬁ depusă de:
– statul afectat– organiza/uni021Bii interna/uni021Bionale (ONU, OIAC, FISCR, OIM)
O solicitare de asisten/uni021Bă cuprinde, de regulă,
o listă ini/uni021Bială a nevoilor.Activări
Din 2002, Mecanismul de protec/uni021Bie civilă a fost activat de 229* de ori în regimul de „solicitare de asisten/uni021Bă”, în special pentru dezastre 
survenite în afara UE.  [*Situa/uni021Bia în noiembrie 2015]
Total activări Distribu/uni021Bie geograﬁcă
Transportul
UCPM oferă următoarele solu/uni021Bii:
– coﬁnan/uni021Barea costurilor de transport  (la o rată de 55 %)– punerea în comun a mijloacelor de transport– recurgerea la un intermediar în materiede transport din UE.
Rezerva voluntară
Statele membre pot afecta module rezervei voluntare pentru o perioadă de doi ani,
beneﬁciind astfel de:
- coﬁnan/uni021Barea costurilor de adaptare- ﬁnan/uni021Barea costurilor de certiﬁcare- creșterea ratei de coﬁnan/uni021Bare a transportului  (85 %)Exper/uni021Bi în materie de protec/uni021Bie civilă
Exper/uni021Bii în materie de protec/uni021Bie civilă sunt propuși de
statele participante și sunt selecta/uni021Bi, instrui/uni021Bi și trimișipe teren de către ERCC. Exper/uni021Bii pot forma o echipă de protec/uni021Bie civilă a UEsau pot ﬁ integra/uni021Bi în echipele UNDAC ca membriasocia/uni021Bi.
Echipa de protec/uni021Bie civilă a UE
Echipele de protec/uni021Bie civilă ale UE pot ﬁ alcătuite dintr-un oﬁ/uni021Ber de legătură din partea ERCC și mai mul/uni021Biexper/uni021Bi în materie de protec/uni021Bie civilă din partea statelorparticipante. Printre sarcinile poten/uni021Biale ale unei echipede protec/uni021Bie civilă a UE, se pot enumera:– coordonarea la fa/uni021Ba locului a modulelor din partea UE– evaluarea nevoilor– sprijin logisticMijloace/module Exper/uni021BiSurvenirea
dezastrului
ERCC activează UCPM
Statele participante
oferă module și mijloace
în CECISÎn CECIS se publică nevoile
detaliate, care sunt în
așteptarea unor oferteSolicitare
de asisten/uni021Bă
Ofertele sunt acceptate
sau refuzate de către solicitant
Se poate organiza transportul
pentru ofertele/echipele
acceptate
Modulele și echipele sunt trimise 
pe teren în /uni021Bara afectatăSe lansează o cerere de
exper/uni021Bi în materie de
protec/uni021Bie civilă în CECIS
Exper/uni021Bii propuși de statele
participante sunt selecta/uni021Bi
de către ERCC
Exper/uni021Bii pot forma o echipă
de protec/uni021Bie civilă a UE
sau pot face parte dintr-o
echipă UNDACStatele participante
își propun exper/uni021Bii
în CECISÎn afara UE
Pe teritoriul
UEMonitorizare
PrealertăSolicitare de asisten/uni021Bă
229113
3734%
66%
CV
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
37 Anexe 
Mecanismul de protecție civilă al Uniunii – relațiile dintre diverșii intervenienți (situ -
ația la 31 august 2016)Anexa II
Mecanismul de protec/uni021Bie civilă al Uniunii – rela/uni021Biile dintre diver/uni0219ii intervenien/uni021Bi
Furnizează expertiză
speci/f_ică
Sinergii
cu alte
instrumente
ale UE
DG/uni00A0HOME
[…]Schimbde informa/uni021Bii
- Coordonare cu ac/uni021Biunile umanitare- Schimb de informa/uni021Bii […]OXFAM
MFF
Corpul Medical
Interna/uni021BionalFISCR
OIM
Banca MondialăOrganiza/uni021Bii interna/uni021Bionale
Schimb deinforma/uni021BiiCoordoneazăsosirea ajutorului din partea UE
- Coordonare
- Alertare reciprocă- Schimb de rapoarte- Solicită asisten/uni021Bă- Solicită exper/uni021Bi pentru echipa UNDAC
Sprijină
opera/uni021BiunileDG/uni00A0ECHOPartenerii umanitari
(ONG-uri/organiza/uni021Bii ale societă/uni021Bii civile)Statele participante
Delega/uni021Biile UEFurnizează rapoarte/uni0219i hăr/uni021Bi
DG SANTEOCHA*Organiza/uni021Biile
ONU- Solicită asisten/uni021Bă- Acceptă/refuză ofertele
DG ECHO- Solicită module /uni0219i exper/uni021Bi
- Invită trimiterea pe teren a modulelor
Oferă module /uni0219i exper/uni021Bi/uni021Aara afectatăMobilizează pe teren ofertele acceptate
JRCDG MOVE
Celula de
supraveghere
EUMPCDG DEVCOERCC
SEAESchimbde informa/uni021Bii
* Intervenient principal din partea Secretariatului ONU
** Organiza/uni021Bia Interna/uni021Bională pentru Migra/uni021Bie a devenit o organiza/uni021Bie asociată ONU la 16 septembrie 2016PAMOMS
Comisia Europeană
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
38 Anexe Anexa IIIImagine de ansamblu asupra celor trei dezastre examinate
Ebola în Africa de Vest Cutremur în Nepal Inundații în Bosnia și Herțegovina
Tipul de criză Epidemie Cutremur Inundații/alunecări de teren
Debut martie 2014 25 aprilie 2015 13-15 mai 2014
Durata sprijinului la fața 
locului22 de luni ~ 3 săptămâni ~ 2,5 săptămâni
Populația afectată> 28 000 de cazuri de infecție
> 11 200 de decese800 000 de persoane afectate
8 700 de decese
2 200 de răniți3 000 000 de persoane afectate
76 de decese
Impactul crizeiEfecte devastatoare asupra securității, 
a sănătății și a economiei în întreaga 
regiune.Mai multe sate distruse.
> 510 000 de case distruse
> 286 767 de case avariateSute de mii de oameni și-au pierdut 
mijloacele de subzistență și au fost 
deteriorate infrastructuri importante
Activarea UCPM 
solicitată deOrganizația Mondială a Sănătății 
(OMS), prin intermediul OCHAAutoritățile nepalezeMinisterul Securității din Bosnia și 
Herțegovina
Data de activare a UCPM 14 august 2014 26 aprilie 2015 17 mai 2014 
State participante la 
UCPM care au luat parte 
la intervenția de răspuns14 17 19
Rolul ONUOMS conducea acțiunea de răspuns, 
fiind sprijinită de UNMEER, UE, SUA, 
Regatul Unit, Franța
Echipă UNDAC prezentă Echipă UNDAC prezentă și sistemul de 
clustere al ONU activatNu a existat o echipă UNDAC, iar 
sistemul de clustere nu a fost activat în 
mod oficial, deși erau instituite efectiv 
structuri similare
Principalii actori 
internaționaliOMS, UNMEER, Grupul operativ al UE 
pentru epidemia de Ebola (în principal: 
DG ECHO, DG DEVCO, DG SANCO, 
DG MOVE, ECDC, SEAE), SUA, Regatul 
Unit, Franța, MFF, alte ONG-uri și alți 
donatori bilaterali.Organizația Națiunilor Unite (OCHA, 
UNDAC, UNICEF, PAM), Relief Internatio -
nal, donatori bilaterali, ONG-uri.ONU, Banca Mondială, donatori bilate -
rali, Crucea Roșie, EUFOR, ONG-uri.
Echipa de protecție civilă 
a UE trimisă pe teren4 experți în materie de protecție civilă 
din partea UE (ca membri ai echipei 
UNDAC)
1 coordonator logistic regional din 
partea DG ECHO3 ofițeri de legătură din cadrul ERCC
10 experți în materie de protecție civilă 
din partea UE2 ofițeri de legătură din cadrul ERCC
10 experți în materie de protecție civilă 
din partea UE
1 asistent tehnic din partea DG ECHO
Asistența oferită prin 
intermediul UCPM •Ajutor alimentar, truse medicale 
etc.
 •Pături și clor
 •Laboratoare mobile, centre de 
tratament
 •Ambulanțe și spitale de campanie
 •Sprijin logistic, transport aerian, 
nave ale marinei
 •Evacuare medicală •Echipe de căutare și salvare; bază 
de operațiuni
 •Module de purificare a apei
 •Echipe medicale
 •Corturi, pături, saci de dormit, 
adăposturi •Pompe de apă
 •Unități de purificare a apei
 •Saci cu nisip
 •Ajutor alimentar
 •Elicoptere, bărci de salvare
 •Corturi, pături, radiatoare, prosoape
39 Anexe Anexa IVTrimiterea pe teren a unor epidemiologi din partea UE în Guineea
Sursa:  OMS, ECDC, Curtea de Conturi Europeană.02468101214161820
0501001502002503002014-S112014-S122014-S132014-S142014-S152014-S162014-S172014-S182014-S192014-S202014-S212014-S222014-S232014-S242014-S252014-S262014-S272014-S282014-S292014-S302014-S312014-S322014-S332014-S342014-S352014-S362014-S372014-S382014-S392014-S402014-S412014-S422014-S432014-S442014-S452014-S462014-S472014-S482014-S492014-S522015-S022015-S032015-S042015-S052015-S082015-S092015-S102015-S112015-S132015-S142015-S152015-S162015-S172015-S182015-S192015-S202015-S212015-S222015-S232015-S242015-S252015-S262015-S272015-S282015-S292015-S302015-S312015-S322015-S332015-S342015-S362015-S382015-S402015-S412015-S422015-S522015-S53Numărul mediu de epidemiologi pe teren
Cazuri conﬁrmate de Ebola (Sursa: OMS)Epidemiologi pe teren Cazuri de EbolaGuineea — Numărul cazurilor de Ebola raportat la prezenţa epidemiologilor pe teren
Săptămâni calendaristice
40 Anexe Anexa VCronologia evenimentelor în cursul epidemiei de boală virală Ebola în 
perioada 2014-2015
05001 0001 5002 000S11S12S13S14S15S16S17S18S19S20S21S22S23S24S25S26S27S28S29S30S31S32S33S34S35S36S37S38S39S40S41S42S43S44S45S46S47S48S49S50S51S52S01S02S03S04S05S06S07S08S09S10S11S12S13S14S15S16S17S18S19S20S21S22S23S24S25S26S27S28S29S30S31S32S33S34S35S36S37S38S39Avioanele luxemburgheze de evacuare medicală devin opera/uni021Bionale
Prima evacuare medicală realizată cu mijloace din partea rezervei voluntare
Numirea noii Comisii
Numirea coordonatorului UE privind Ebola
Misiune comună a comisarilor în /uni021Bările afectate
Crearea Grupului operativ pentru epidemia de Ebola
Aprobarea procedurilor standard de operare pentru ac/uni021Biunile UE de evacuare medicală
Semnarea memorandumului de în/uni021Belegere cu SUA pentru Phoenix
Crearea UNMEER (Misiunea ONU pentru ac/uni021Biuni de urgen/uni021Bă contra Ebola)
OCHA solicită din partea protec/uni021Biei civile a UE echipe medicale 
și ac/uni021Biuni de evacuare medicală
Primul expert epidemiologic trimis pe teren 
de către ECDC (prin GOARN)
OMS declară epidemia ca /f_iind o urgen/uni021Bă la nivel
interna/uni021Bional în domeniul sănătă/uni021Bii publiceActivarea UCPM
MFF declară epidemia de Ebola ca /f_iind
scăpată de sub control
Trimiterea pe teren a primului 
laborator mobil din partea UE
Prima reuniune de
coordonare referitoarela Ebola condusă deDG/uni00A0ECHO 
Trimiterea pe teren a unui laborator din partea Belgiei inclus în rezerva voluntarăCea de a doua misiune a vasului „Karel Doorman”
Prima evacuare medicală realizată prin Phoenix
Luxemburg demarează adaptarea a două avioane pentru ac/uni021Biunile UE de evacuarea medicală
Sunt trimiși pe teren primii membri ai personalului din partea ECDC
Prima misiune a vasului „Karel Doorman”
2014 2015
Cazuri con/f_irmate de Ebola pe săptămână
3 persoane medie mobilă (cazuri con/f_irmate de Ebola pe săptămână)
Eveniment interna/uni021Bional
Reac/uni021Bia UE
Sursa:  OMS, Comisia Europeană, Curtea de Conturi Europeană.
41 Răspunsul  
Comisiei
Sinteză
VI
Comisia salută poziția constructivă adoptată de Curte, care identifică posibilități de îmbunătățire. Prezentul raport 
conține recomandări pragmatice, care, după ce vor fi puse în aplicare, vor îmbunătăți contribuția mecanismului de 
protecție civilă al Uniunii (UCPM) în ceea ce privește capacitatea statelor participante, precum și derularea de acțiuni 
de salvare și ajutor pentru persoanele aflate în dificultate.
VII
Comisia acceptă toate recomandările.
Introducere
Caseta 1 – Prezentarea rezervei voluntare
La 1 octombrie 2016, existau 78 de capacități în materie de reacție puse sau în curs de a fi puse la dispoziția rezervei 
voluntare de către 16 state membre.
Aceste state sunt Belgia, Republica Cehă, Danemarca, Finlanda, Franța, Germania, Grecia, Italia, Luxemburg, Țările de 
Jos, Polonia, România, Slovacia, Slovenia, Spania și Suedia. Până în prezent, capacitățile din cadrul rezervei voluntare 
au fost trimise pe teren de opt ori, și anume cu ocazia răspunsului la epidemia de Ebola și la focarele de febră gal -
benă din 2016, la incendiile forestiere din statele membre ale UE, la cutremurul din 2016 din Ecuador și la uraganul 
Matthew (2016) din Haiti.
Aceste operațiuni au presupus unități de purificare a apei, avioane pentru stingerea incendiilor forestiere, labora -
toare de sănătate publică și laboratoare mobile, precum și echipe de asistență tehnică și de sprijin. Operațiunile 
demonstrează valoarea adăugată a rezervei, indicând și faptul că activele din rezervă vor fi utilizate din ce în ce mai 
des.
Observații
18
Din 2016, Comisia a început să utilizeze regimul de „prealertă” de fiecare dată când s-au detectat/prognozat astfel 
de indicii, luând în considerare activarea unei prealerte în special în cazul unei alerte roșii în Sistemul mondial de 
alertă și coordonare în caz de dezastre (GDACS) (coroborând și potențialul impact umanitar). Regimul de „prealertă” 
a fost utilizat până în prezent de peste 12 ori. De exemplu, în cazul cutremurului din Ecuador (aprilie 2016, o catas -
trofă naturală cu un debut brusc), prealerta a fost activată cu aproape 2 ore înainte ca ONU să solicite expertiză și cu 
16 ore înainte de primirea solicitării de ajutor din partea țării afectate. De asemenea, în timpul uraganului Matthew 
din Haiti (octombrie 2016, cu debut lent), prealerta a fost activată cu 1,5 zile înainte de primirea solicitării de ajutor 
din partea țării afectate.
21
Această abordare a fost folosită în cazul cutremurului din Ecuador (aprilie 2016), când statele participante au fost 
informate în legătură cu trimiterea pe teren a echipei de protecție civilă a UE cu două ore înainte de trimiterea și 
acceptarea ofertei privind o echipă de căutare și salvare.
Răspunsul Comisiei 42
Răspuns comun la punctele 23 și 24
Comitetul pentru protecție civilă a instituit un grup de lucru specific pentru politica în materie de formare în cadrul 
căruia se analizează profilurile experților din echipele de protecție civilă ale UE și funcțiile lor în cadrul acestor 
echipe. Cu toate acestea, Comisia a convenit cu Comitetul pentru protecție civilă ca, în prima jumătate a anului 
2017, să prezinte o altă propunere privind o eventuală înscriere în rezerva voluntară pe categorii de experți în loc de 
experți desemnați individual.
25
Comisia, în noul ciclu de formare demarat în mai 2016, a început să pună în aplicare în cursurile de formare princi -
piul conform căruia candidații pentru echipele de protecție civilă ale UE sunt evaluați de către formatori și primesc 
feedback individual la încheierea formării. În plus, coordonatorul național pentru formare poate solicita formularele 
de evaluare pentru un anumit expert care deține aceeași cetățenie.
29
Având în vedere creșterea semnificativă a activelor preplanificate în 2016, se preconizează că utilizarea rezervei 
voluntare va crește în mod semnificativ în viitor. Există însă și disproporții, iar Comisia va adopta în lunile următoare 
un raport privind lacunele în materie de capacități din rezerva voluntară.
38
În urma recentelor lecții învățate privind Centrul de coordonare a răspunsului la situații de urgență (ERCC), Comisia 
a promovat niveluri progresive de coordonare și cooperare strânsă între protecția civilă a UE și instrumentele de 
ajutor umanitar. Printre altele, au fost discutate diferite mecanisme formale de către actori ai Comisiei implicați atât 
în protecția civilă, cât și în ajutorul umanitar, inclusiv cei de pe teren, prin seminare regionale și la sediul central.
40
O mai bună cooperare și coordonare între echipele de protecție civilă ale UE și rețeaua din domeniul ajutorului uma -
nitar a făcut posibilă, de exemplu, în cursul recentei activări a UCPM în cazul uraganului Matthew în Haiti (octombrie 
2016), identificarea celor mai multe dintre lacunele în materie de necesități prin intermediul rețelei de ajutor uma -
nitar a Comisiei. Cu toate acestea, Comisia este de acord că implicarea colegilor din antenele ECHO și din delegațiile 
UE trebuie să devină mai sistematică.
50
Întrucât Comisia a indicat deja că funcționalitatea „imaginea de ansamblu a asistenței” ar trebui să fie reproiectată 
în strânsă colaborare cu utilizatorii, al 12-lea Comitet de protecție civilă (iunie 2016) a hotărât să solicite reunirea 
grupului director al CECIS în scopul de a răspunde acestor solicitări și de a le reglementa.
51
Legătura în timp real dintre EDRIS și CECIS este în prezent implementată în CECIS. Toate acțiunile întreprinse în con -
textul unei crize, bazate pe un identificator comun, se afișează acum pe același ecran, atât cele legate de protecția 
civilă, cât și cele legate de ajutorul umanitar. Această funcționalitate a EDRIS a fost lansată încă din 2016.
Răspunsul Comisiei 43
52
Deși securitatea sistemului CECIS reprezintă o preocupare reală și permanentă pentru statele participante, în Proiec -
tul de program de lucru pentru anul 2017 s-a prevăzut faptul că va fi avută în vedere includerea opțiunii de a dez -
volta servicii sau o pagină web ca interfață pentru a exporta informații CECIS în alte instrumente de informare ERCC, 
cum ar fi portalul ERCC pentru activitățile desfășurate pe teren.
53
Întrucât Comisia a indicat deja că jurnalul CECIS ar trebui să fie reproiectat în strânsă colaborare cu utilizatorii, al 
12-lea Comitet de protecție civilă (iunie 2016) a hotărât să solicite reunirea grupului director al CECIS în scopul de 
a răspunde acestor solicitări și de a le reglementa.
54
Proiectul de program de lucru pentru protecția civilă pe anul 2017 prevede facilitarea în CECIS a unui proces mai 
rapid în ceea ce privește transportul și reducerea fluxului administrativ al solicitărilor de ajutor.
66
Au fost necesare eforturi semnificative pentru a institui un proces de evacuare sigur și funcțional, care să combine 
cerințele medicale și logistice ale pacienților, securitatea aeronavei și a piloților și capacitatea entității medicale de 
primire.
Răspuns comun la punctele 67-69
Comisia ia notă de concluziile raportului și va urma îndeaproape recomandările pentru a aborda problema, în plus 
față de dezvoltările planificate în următorii ani pentru îmbunătățirea utilizării și performanțelor CECIS.
Concluzii și recomandări
73
Punerea de active la dispoziția rezervei voluntare a sporit în mod semnificativ în ultima jumătate a anului 2016. La 
1 octombrie 2016, existau 78 de capacități în materie de reacție puse sau în curs de a fi puse la dispoziția rezervei 
voluntare.
74
Comisia salută poziția constructivă adoptată de Curte, care a identificat posibilități de îmbunătățire. Prezentul 
raport conține recomandări pragmatice, care, după ce vor fi puse în aplicare, vor îmbunătăți contribuția UCPM în 
ceea ce privește capacitatea statelor participante, precum și derularea de acțiuni de salvare și ajutor pentru per -
soanele aflate în dificultate. În plus, Comisia va utiliza elementele de noutate introduse de legislația de instituire 
a UPCM pentru extinderea utilizării resurselor atunci când va fi necesar.
Recomandarea 1
Comisia acceptă recomandarea.
Răspunsul Comisiei 44
Recomandarea 2
Comisia acceptă recomandarea. În următorii ani sunt prevăzute îmbunătățiri semnificative pentru ameliorarea 
utilizării CECIS în diferite domenii. Aceste puncte vor fi abordate cu un grup de coordonare/de utilizatori pentru a se 
defini prioritățile.
Recomandarea 3
Comisia acceptă recomandarea.
Recomandarea 4
Comisia acceptă recomandarea.
Recomandarea 5
Comisia acceptă recomandarea.
CUM VĂ PUTE/uni021AI PROCURA PUBLICA/uni021AIILE UNIUNII EUROPENE?
Publica/uni021Bii gratuite:
  un singur exemplar:  
pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  mai multe exemplare/postere/hăr/uni021Bi:  
de la reprezentan/uni021Bele Uniunii Europene (http://ec.europa.eu/represent_ro.htm),  
de la delega/uni021Biile din /uni021Bările care nu sunt membre ale UE (http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm)  
sau contactând re/uni021Beaua Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm)  
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).
(*)  Informa/uni021Biile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine  
telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).
Publica/uni021Bii contra cost:
 pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Etapă Data
Adoptarea planului de audit/Demararea auditului 24.11.2015
Trimiterea oficială către Comisie (sau către o altă entitate auditată) a proiectului de 
raport28.9.2016
Adoptarea raportului final după procedura contradictorie 8.11.2016
Primirea răspunsurilor Comisiei (sau ale altei entități auditate) în toate versiunile 
lingvistice7.12. 2016
Dezastrele pot lovi oriunde și în orice moment. Atunci 
când survine un dezastru – indiferent că este natural sau 
că este provocat de om –, reacția trebuie să fie rapidă. 
O bună gestionare a dezastrelor poate salva vieți, iar 
o coordonare eficace între diferitele organisme de 
intervenție este indispensabilă pentru a se asigura reușita 
reacției. Mecanismul de protecție civilă al Uniunii (UCPM) 
a fost creat pentru a se promova o cooperare operațională 
rapidă și eficientă între serviciile naționale de protecție 
civilă, Comisiei Europene revenindu-i rolul important de 
a facilita coordonarea între acestea. Curtea a examinat 
dacă Comisia a asigurat în mod eficace această coordonare 
prin intermediul UCPM în urma a trei dezastre 
internaționale recente: inundațiile din Bosnia și 
Herțegovina (2014), epidemia de boală virală Ebola din 
Africa de Vest (2014-2016) și cutremurul din Nepal (2015). 
Concluzia Curții este că, de la începutul anului 2014, 
Comisia a dat în general dovadă de eficacitate în rolul său 
de coordonare. Curtea formulează o serie de recomandări 
menite să îmbunătățească și mai mult funcționarea UCPM 
în faza de reacție.
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ