RO   RO 
 
 
 COMISIA  
EUROPEANĂ   
Strasbourg, 14.12.2021  
SWD(2021) 473 final  
 
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI  
 
REZUMAT AL RAPORTULUI PRIVIND EVALUAREA IMPACTULUI  
 
care însoţeşte documentul  
Propunere de  
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI  
 
privind orientările Uniunii pentru dezvoltarea re țelei transeuropene de transport, de 
modificare a Regulamentului  (UE)  2021/1153 și a Regulamentului  (UE) nr.  913/2010 și 
de abrogare a Regulamentului  (UE) nr.  1315/2013  
 
 
{COM(2021)  812 final}  - {SEC(2021)  435 final}  - {SWD(2021)  471 final}  -
 {SWD(2021)  472 final}   
 
1 Fișă rezumat  
Evaluarea impactului propunerii de revizuire a Regulamentului  (UE) nr.  1315/2013  – Orientările Uniunii pentru 
dezvoltarea rețelei transeuropene de transport (TEN -T). 
A. Necesitatea de a acționa  
De ce? Care este problema abordată?  
Prezenta evaluare a impactului stă la baza unei propuneri legislative de revizuire a Regulamentului  (UE) 
nr. 1315/2013  – Orientările Uniunii pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport (TEN -T). Aceasta este 
o acțiune -cheie a Pactului verde europe an și a Strategiei pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă. Scopul 
Regulamentului TEN -T este de a construi o rețea multimodală eficientă la nivelul UE de căi ferate, căi navigabile 
interioare, transport maritim pe distanțe scurte și drumuri conectat e la nodurile urbane, porturile maritime și 
interioare, aeroporturile și terminalele din întreaga UE. Problemele abordate în cadrul revizuirii sunt standardele 
insuficiente și/sau incomplete privind infrastructura TEN -T și o lipsă de integrare a standardel or privind 
infrastructura pentru combustibili alternativi în rețeaua TEN -T, cu efecte negative asupra climei și mediului. În al 
doilea rând, rețeaua TEN -T este afectată de blocaje în materie de capacitate și de o conectivitate insuficientă a 
rețelei la toa te regiunile, ceea ce limitează multimodalitatea. În al treilea rând, trebuie abordată problema 
nivelului insuficient de siguranță și fiabilitate a infrastructurii TEN -T. În cele din urmă, instrumentele de 
guvernanță sunt inadecvate în comparație cu noile nevoi, iar modul în care este concepută rețeaua TEN -T se 
impune a fi revizuit pentru a spori coerența cu alte politici.  
Ce se așt eaptă de la această inițiativă?  
Revizuirea TEN -T vizează atingerea a patru obiective principale. În primul rând, aceasta vizează ecologizarea 
transporturilor prin asigurarea unei baze adecvate a infrastructurii pentru a atenua congestionarea traficului și 
pentru a reduce emisiile de GES și poluarea aerului și a apei prin stimularea orientării cererii de transport către 
forme durabile de transport, de exemplu prin aplicarea noilor standarde TEN -T. În al doilea rând, vizează 
facilitarea unui transport fluid și eficient, promovarea multimoda lității și a interoperabilității între modurile de 
transport TEN -T și o mai bună integrare a nodurilor urbane în rețea. În al treilea rând, revizuirea urmărește să 
sporească reziliența TEN -T la schimbările climatice și la alte dezastre naturale sau provoca te de om. În cele din 
urmă, dar nu în ultimul rând, revizuirea indică nevoia de îmbunătățire a eficienței instrumentelor de guvernanță 
TEN-T, de optimizare a instrumentelor de raportare și monitorizare, precum și de revizuire a modului în care 
este concepu tă rețeaua TEN -T.  
Care este valoarea adăugată a acțiunii la nivelul UE?  
Valoarea adăugată europeană însemnată a TEN -T a fost una dintre principalele concluzii ale evaluării actualului 
Regulament TEN -T. Concentrarea eforturilor în direcția creării unei r ețele de transport comune la nivel 
european, axându -se pe eliminarea blocajelor și a legăturilor lipsă, în special la nivel transfrontalier, este 
recunoscută în mod clar ca o viziune care înregistrează progrese semnificative în perspectiva realizării, ale cărei 
beneficii depășesc acțiunea izolată la nivel național. Asigurarea unei baze comune și coerente la nivelul UE 
pentru identificarea „proiectelor de interes comun” și, în consecință, pentru alinierea eforturilor de planificare și 
punere în aplicare depu se de o gamă largă de actori este extrem de importantă.  
B. Soluții  
Ce opțiuni de politică legislative și nelegislative au fost luate în considerare? Există sau nu o 
opțiune preferată? De ce?  
Pentru a aborda în mod adecvat obiectivele revizuirii TEN -T, au fost evaluate trei opțiuni de politică (OP) în ceea 
ce privește impactul economic, soc ial și de mediu al acestora. OP  1 vizează actualizarea cerințelor și 
standardelor existente în materie de calitate a infrastructurii TEN -T și oferă o bază adecvată a i nfrastructurii 
pentru implementarea combustibililor alternativi și a sistemelor de transport inteligente. În plus, aceasta include 
măsuri de armonizare și raționalizare a actualelor instrumente de monitorizare și de raportare TEN -T. În ceea ce 
privește reț eaua TEN -T, aceasta include, de asemenea, o revizuire a rețelei de transport și a nodurilor de 
transport. OP  2, întemeindu -se pe OP  1, reprezintă o schimbare radicală prin introducerea unor standarde noi, 
mai ambițioase pentru toate modurile de transport, cu scopul de a facilita decarbonizarea, reducerea poluării, 
digitalizarea, reziliența și siguranța sistemului infrastructurii de transport. În plus, o mai bună integrare a nodurilor 
urbane în rețeaua TEN -T este asigurată prin cerințe specifice de gestionar e a traficului de călători și de mărfuri 
către/dinspre orașe. OP  3, opțiunea preferată, accelerează finalizarea rețelei TEN -T prin devansarea termenului 
de realizare a anumitor standarde și tronsoane de rețea din 2050 pentru anul 2040, păstrând totodată 
standardele și cerințele ambițioase introduse prin OP  2. De asemenea, asigură o dezvoltare amplă și coerentă a 
rețelei, care se traduce printr -o revizuire substanțială a modului în care este concepută rețeaua TEN -T.  
 
2 Care sunt susținătorii fiecărei opțiuni?   
Rezultatele activităților de consultare relevă faptul că marea majoritate a părților interesate și -au exprimat 
preferința ca TEN-T să se concentreze pe o combinație de măsuri care vizează decarbonizarea, digitalizarea și 
implementarea infrastructurii fizice („hard”), corespunzătoare filozofiei opțiunii 3. În fapt, 34  % dintre respondenți 
au plasat această opțiune pe primul loc, iar 12  % pe locul al doilea. Autoritățile publice (44  %), întreprinderile 
(35 %) și cetățenii (17  %) și -au exprimat cea mai largă susținere, plasând această opțiune pe primul loc.  
C. Impactul opțiunii preferate  
Care sunt beneficiile opțiunii preferate (sau ale opțiunilor principale, dacă nu există o opțiune 
preferată)?   
OP 3 aduce beneficii economice semnificative, în special o creștere a PIB -ului cu 0,4  % în 2030, cu 1,3  % în 
2040 și cu 2,4  % până în 2050 în raport cu scenariul de referință. Aceasta înseamnă o creștere a PIB -ului cu 
57 de miliarde  EUR față de scenariul de referință în 2030, cu 229  de miliarde  EUR în 2040 și cu 467  de 
miliarde  EUR în 2050. Creșterea investițiilor în TEN -T creează totodată locuri de muncă, ceea ce duce la o 
creștere est imată a ocupării forței de muncă cu 0,1  % în 2030 față de scenariul de referință, cu 0,3  % în 2040 și 
cu 0,5  % până în 2050, echivalentul a 200  000 de angajați suplimentari în 2030, 561  000 în 2040 și 840  000 
până în 2050. OP 3 înregistrează bune rezultate  și în ceea ce privește reorientarea activităților de transport de 
mărfuri și de persoane către moduri de transport mai durabile. Se preconizează că punerea în aplicare 
anticipată a unui nou standard în materie de transport feroviar de călători (viteza pe linie de 160  km/h), 
introducerea gabaritului de încărcare P400 (care permite circulația semiremorcilor pe vagoane feroviare), 
precum și extinderea anumitor standarde feroviare de la rețeaua centrală la rețeaua globală, coroborate cu 
extinderea acesteia din  urmă, vor intensifica activitatea de transport feroviar. Aceasta se reflectă, de asemenea, 
într-o pondere mai mare a transportului feroviar în cadrul repartizării modale, în defavoarea sectorului rutier. 
Deși ponderea modală a transportului pe căi navigab ile interioare și a transportului maritim se menține, în linii 
mari, la un nivel stabil, punerea în aplicare a noilor standarde permite sectorului să absoarbă creșterea 
preconizată a volumelor de trafic din UE -27 și a traficului maritim în interiorul UE. Î n plus, se preconizează că 
tranziția de la transportul rutier la moduri de transport cu emisii mai reduse, favorizată de pachetul de măsuri 
incluse în OP 3, va determina reducerea emisiilor de CO 2 și a emisiilor de poluanți atmosferici. Reducerea 
costurilo r externe ale emisiilor de CO 2 este estimată la aproximativ 387  de milioane  EUR față de scenariul de 
referință pentru perioada 2021 -2050, exprimată ca valoare actualizată, în timp ce reducerea costurilor externe 
ale poluării atmosferice se ridică la aproxi mativ 420  de milioane  EUR. În plus, se aduc îmbunătățiri siguranței 
rutiere prin extinderea standardelor pentru autostrăzi și a elementelor de siguranță aferente la toate tronsoanele 
de rețea care depășesc un anumit prag zilnic de trafic, ceea ce va conduc e la scăderea numărului de decese și 
de persoane vătămate. Reducerea costurilor externe ale accidentelor este estimată la aproximativ 3  930 de 
milioane  EUR față de scenariul de referință pentru perioada 2021 -2050, exprimată ca valoare actualizată. 
Reducere a costurilor externe ale congestionării traficului rutier interurban este estimată la aproximativ 2  891 de 
milioane  EUR față de scenariul de referință pentru perioada 2021 -2050.  
Care sunt costurile opțiunii preferate (sau ale opțiunilor principale, dacă n u există o opțiune 
preferată)?   
Opțiunea preferată asigură cel mai bun echilibru între obiectivele atinse și costurile totale de punere în aplicare. 
Valoarea investițiilor pentru punerea în aplicare a  tuturor măsurilor în cadrul OP  3 este estimată la 
247,5  miliarde  EUR față de scenariul de referință, exprimată ca valoare actualizată pentru perioada 2021 -2050. 
În plus, costurile administrative pentru sectorul privat sunt estimate la 8,6  milioane  EUR față de scenariul de 
referință, exp rimate ca valoare actualizată pentru perioada 2021 -2050, iar cele pentru autoritățile publice la 
25,4 milioane  EUR. Se preconizează că alte impacturi, legate de emisiile sonore și de pierderea potențială a 
biodiversității, se vor menține la un nivel foarte  redus. Cu toate acestea, cuantificarea este un proces dificil, dat 
fiind că impactul zgomotului depinde în mare măsură de situația locală (a traficului) și de biodiversitatea de la 
locația specifică, precum și de caracteristicile infrastructurii. În ambel e cazuri, în revizuirea TEN -T sunt incluse 
măsuri care respectă, de asemenea, principiul „de a nu aduce prejudicii semnificative” („DNSH”).  
Care va fi impactul asupra societăților, a IMM -urilor și a microîntreprinderilor?  
Modernizarea infrastructurii pentru transportul feroviar combinat și a terminalelor va genera oportunități de 
creare de servicii pentru IMM -uri, chiar dacă pe unele segmente sunt prezenți și operatori mari. Principalele părți 
interesate sunt întreprinderile feroviare de pe piața trans portului de marfă, operatorii terminalelor de marfă, 
companiile de camioane și operatorii din cadrul terminalelor pentru călători. În sectorul rutier, îmbunătățirea 
spațiilor de servicii și a parcărilor pentru camioanele care efectuează curse regionale și pe distanțe lungi va 
aduce beneficii numărului mare de companii mici de camioane deținute de conducători auto, care se numără, în 
fapt, printre cele mai mici întreprinderi din domeniul transporturilor, deoarece acestea depind de o rețea densă și 
de calitat e de zone de parcare.   
 
3 Va exista un impact semnificativ  asupra bugetelor și a administrațiilor naționale?   
Costurile administrative suplimentare în raport cu scenariul de referință sunt moderate, în special în comparație 
cu planurile ambițioase de revizu ire din cadrul OP 3. Exprimate ca valoare actualizată pentru perioada 2021 -
2050, costurile administrative pentru autoritățile publice sunt estimate a se ridica la 25,4  milioane  EUR (și anume 
15,8 milioane  EUR pentru Comisia Europeană și 9,6  milioane  EUR pe ntru autoritățile publice ale statelor 
membre). În plus, se estimează că investițiile provin în cea mai mare parte din fonduri publice (fonduri publice 
naționale, fonduri ale UE) și s -ar ridica la valoarea de 244,2  miliarde  EUR față de scenariul de referin ță, 
exprimate ca valoare actualizată pentru perioada 2021 -2050.  
Vor exista și alte efecte semnificative?   
OP 3 adaugă o dimensiune importantă obiectivului de coeziune al TEN -T prin identificarea nodurilor urbane și 
integrarea terminalelor de călători/marfă pe întreg teritoriul UE, având un rol esențial în ceea ce privește 
conectivitatea regională. De asemenea, OP  3 stimulează cel mai bine reziliența și adaptarea infrastructurii rețelei 
TEN-T la schimbările climatice. În cele din urmă, OP  3 ada ugă o valoare importantă pentru asigurarea coerenței 
cu alte politici prin revizuirea modului în care este concepută rețeaua TEN -T (de exemplu, prin crearea 
coridoarelor europene de transport, înlocuind cele două tipuri de coridoare existente  – coridoarele  rețelei 
centrale și coridoarele de transport feroviar de marfă).  
D. Acțiuni ulterioare  
Când va fi reexaminată politica?  
Se preconizează că propunerea legislativă de revizuire a Regulamentului  (UE) nr.  1315/2013 va fi prezentată în 
decembrie  2021.