RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 24/51

Avizul Comitetului Economic și Social European privind rolul societății civile în acordul de liber schimb dintre UE și India (aviz din proprie inițiativă)

2012/C 24/10

Raportor: dna Madi SHARMA

La 14 septembrie 2010, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă cu privire la

Rolul societății civile în acordul de liber schimb dintre UE și India.

Secțiunea pentru relații externe, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 5 octombrie 2011.

În cea de-a 475-a sesiune plenară, care a avut loc la 26 și 27 octombrie 2011 (ședința din 27 octombrie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 152 de voturi pentru, 3 voturi împotrivă și 5 abțineri.

1. Concluzii și recomandări

1.1 Comitetul Economic și Social European (CESE) consideră că un acord de liber schimb (ALS) între UE și India ar putea fi avantajos atât pentru Europa, cât și pentru India, deoarece are potențialul de a genera creștere, competitivitate, bunăstare și locuri de muncă. Comerțul reprezintă un instrument important pentru a sprijini dezvoltarea și a reduce sărăcia. Totuși, efectele sale economice, sociale și de mediu trebuie evaluate cu atenție, în mod transparent și cuprinzător, în interesul tuturor părților. În acest context, societății civile îi revine un rol conducător.

1.2 Procesul de negociere a acestui ALS, inclusiv identificarea efectelor potențiale, are mai multe puncte slabe, care trebuie abordate de ambele părți înainte de a fi încheiat. În documentul de poziție al serviciilor Comisiei se afirmă că „s-ar fi putut acorda o mai mare atenție efectelor asupra ocupării informale a locurilor de muncă” și că o analiză mai detaliată a efectelor acordului asupra relocării forței de muncă ar „permite previziuni mai exacte referitoare la alte efecte sociale, cum ar fi efectele asupra sărăciei, sănătății și educației” (1).

1.3 CESE reamintește că, în temeiul articolului 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, politica comercială comună a UE trebuie să fie aplicată „în cadrul principiilor și obiectivelor acțiunii externe a Uniunii” și că, în temeiul articolului 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, ea trebuie să contribuie, printre altele, la dezvoltare durabilă, la eradicarea sărăciei și la protecția drepturilor omului. Comerțul nu este un scop în sine.

1.4 CESE recomandă realizarea imediată a unor noi studii care să țină seama în mod expres de impactul real al ALS asupra societăților civile din UE și India (în special asupra Modului 4, IMM-urilor, drepturilor lucrătorilor, femeilor, protecției consumatorilor, economiei informale, agriculturii, sărăciei și impactului asupra accesului la produse de bază, cum sunt medicamentele vitale). În interesul transparenței, aceste studii ar trebui realizate pe baza unor studii științifice publice și a unor ateliere la care să participe societatea civilă. Rezultatele acestor studii ar putea fi apoi luate în considerare în cadrul negocierilor, care se află în prezent în stadiul final.

1.5 CESE recomandă Consiliului, Parlamentului și Comisiei să ia măsuri astfel încât, înainte de încheierea unui acord, UE:

— să țină seama de punctele de vedere și de preocupările societății civile din UE;

— să evalueze efectul asupra scenariilor probabile în Modul 4, examinând calitatea și cantitatea de muncă pe fiecare sector de activitate și stat membru, în consultare strânsă cu partenerii sociali;

— să-și respecte obligația juridică de a veghea ca ALS să nu mărească sărăcia;

și ca acordul:

— să aibă la bază o clauză eficientă privind drepturile omului, în consens cu practica și politicile UE susținute în trecut;

— să includă un capitol ambițios în materie de dezvoltare durabilă, care să conțină dispoziții privind munca și mediul aplicabile prin proceduri obișnuite de soluționare a diferendelor, cu măsuri corective eficiente;

— să creeze, în special, un cadru bazat pe drepturile OIM pentru cei care lucrează în economia informală;

— să includă o clauză bilaterală de protecție socială care să țină seama nu numai de riscurile pentru industria internă atât în UE, cât și în India, ci și de riscurile pentru societate, inclusiv relocarea locurilor de muncă.

1.5.1 CESE recomandă instituirea unui mecanism de monitorizare al societății civile. Mecanismul de monitorizare ar trebui să includă competența de a formula recomandări specifice cu privire la nevoia de activare a clauzei de protecție socială, la care autoritățile competente ar trebui să aibă obligația de a da un răspuns motivat. Ar trebui sprijinite formarea și consolidarea capacităților societății civile în legătură cu această monitorizare.

1.6 Conținutul acordului de liber schimb UE-India rămâne în prezent confidențial și, prin urmare, particularitățile sale nu pot fi discutate în acest aviz.

2. Introducere

2.1 Un acord de liber schimb UE-India ar acoperi mai mult de o cincime din populația mondială, devenind astfel unul dintre cele mai importante acorduri de liber schimb din lume. Acesta are potențialul de a aduce avantaje semnificative societății, atât în UE, cât și în India.

2.2 Atât Europa, cu populația sa în curs de îmbătrânire și piețele sale saturate, cât și India, cu populația sa uriașă și creșterea gradului de urbanizare, se confruntă cu provocări economice importante. Liberalizarea și deschiderea în continuare a ambelor piețe, ținând seama de gradul inegal de dezvoltare a celor două regiuni, pot fi benefice pentru populațiile ambelor părți.

2.3 Organizațiile întreprinderilor din UE și India recunosc că pot apărea anumite relocări ale locurilor de muncă. Totuși, prin deschiderea în continuare a ambelor piețe și prin dezvoltarea competențelor, prin programe de formare, prin transferul de cunoștințe în ambele sensuri, precum și prin dezvoltarea infrastructurii, crearea de lanțuri de aprovizionare și înființarea întreprinderi mixte, comerțul între India și UE ar putea genera creștere susținută, competitivitate sporită și mai multe locuri de muncă pe termen lung. Centrul European de Afaceri și Tehnologii (EBTC), creat pentru a oferi soluții practice întreprinderilor care pătrund pe piața indiană, va juca un rol de frunte în abordarea unora dintre provocări.

2.4 Promovarea inovării prin intermediul unui ALS poate asigura viitoarea competitivitate a întreprinderilor. Întreprinderile europene și indiene cooperează într-o măsură din ce în ce mai mare în scopul progresului tehnologic într-o serie de sectoare. India are o forță de muncă ieftină, cu un înalt nivel de educație și cu o capacitate substanțială în cercetare-dezvoltare. Cu toate acestea, ambele părți necesită un mediu care să poată încuraja investițiile durabile în inovare. Experiența și competența întreprinderilor europene în India și a celor indiene în Europa pot reprezenta un avantaj important pentru a răspunde acestor cerințe.

2.5 ALS are, de asemenea, implicații importante pentru investițiile străine. Din 1991, India și-a liberalizat și simplificat regimul investițiilor străine directe pentru a atrage investiții mai mari, ceea ce a condus la o creștere a fluxului acestora. ALS ar valorifica această bază, oferind întreprinderilor din UE acces pe piață și securitate juridică (2). În noul context creat de ALS trebuie evaluate cu atenție efectele pe care le are asupra Indiei deschiderea sectorului serviciilor de vânzare cu amănuntul către investițiile străine directe și este necesară o abordare graduală.

2.6 Acest aviz nu analizează potențialele beneficii economice ale ALS, ci tratează efectele sociale și de mediu incerte pentru UE, în special din perspectiva Modului 4 și pentru segmentele mai sărace din societatea indiană. Aceste efecte sunt o componentă importantă a intereselor întreprinderilor europene în materie de diligență necesară și protecția mărcilor. Chestiunile legate de responsabilitatea socială a întreprinderilor, drepturile lucrătorilor și drepturile omului se extind dincolo de granițele Europei pentru întreprinderile europene care desfășoară activități economice cu terții.

3. Procesul de negociere

3.1 Negociatorii au consultat întreprinderi mari atât din UE, cât și din India. Cu toate acestea, CESE, ca organ consultativ reprezentând toate segmentele societății civile, este preocupat de faptul că negociatorii nu consultă pe picior de egalitate toate părțile interesate din societate și îndeamnă Comisia să țină seama pe deplin de toate punctele de vedere de ambele părți. Comitetul recomandă Comisiei să se consulte cu: IMM-urile, asupra efectelor posibile; cu sindicatele, asupra lipsei de claritate în chestiunea garanțiilor privind forța de muncă și Modul 4; cu grupurile de consumatori și sectoarele agricole, asupra siguranței alimentelor și securității alimentare, ca și asupra economiei informale din India.

3.2 Mai multe ONG-uri și sindicate, din UE și India, precum și fundații din UE și întreprinderi informale din India și-au exprimat preocuparea atât în ceea ce privește efectele nefaste care ar putea decurge din ALS, cât și modul în care s-au desfășurat negocierile în anumite sectoare (3). Deși recunoaște importanța confidențialității negocierilor comerciale, din motive de transparență tot atât de importante, CESE îndeamnă Comisia Europeană să clarifice orice neînțelegeri și să facă publice propunerile sale referitoare la aceste chestiuni.

3.3 CESE consideră că comerțul nu poate fi omis din competențele SEAE. Coerența politicilor este esențială în păstrarea valorilor și principiilor europene. Comitetul recomandă ca pe întregul parcurs al negocierilor să fie informate toate direcțiile generale relevante.

4. Evaluarea impactului asupra dezvoltării durabile (EID)

4.1 Comisia Europeană a comandat efectuarea unei evaluări a impactului asupra dezvoltării durabile (EID) de către consultanți independenți și aceștia și-au prezentat raportul în 2009 (4). Potrivit EID, pentru UE, impactul social al ALS UE-India ar fi neglijabil, neafectând salariile și provocând doar o relocare minoră a forței de muncă (5), în timp ce pentru India s-ar înregistra o creștere a salariilor lucrătorilor calificați și necalificați de 1,7 % pe termen scurt și de 1,6 % pe termen lung, precum și o anumită mobilitate a lucrătorilor în direcția unor locuri de muncă mai bine plătite (6).

4.2 CE folosește mult această EID ca argument, atunci când subliniază avantajele generale ale ALS (7). Cu toate acestea, este important de menționat că aceeași evaluare avertizează asupra potențialelor riscuri sociale și de mediu.

4.3 Sindicatele din UE își exprimă preocuparea în legătură cu drepturile lucrătorilor din UE și solicită o evaluare a impactului pentru scenariile probabile din Modul 4, înainte de încheierea negocierilor. O astfel de evaluare ar trebui să cuprindă impactul asupra calității și cantității muncii în fiecare sector și stat membru. De asemenea, ar trebui să includă consultarea detaliată cu partenerii sociali, să se desfășoare atât înaintea, cât și după introducerea ALS și să prevadă recomandări obligatorii privind prevenirea sau atenuarea oricărui efect negativ identificat.

4.4 Evaluarea caracterizează efectele ALS asupra standardelor de muncă și condițiilor de lucru din India ca fiind „incerte”. Conform statisticilor guvernamentale, aproximativ 90 % din economia indiană este informală (neorganizată), o cifră care se preconizează că va rămâne stabilă în viitorul apropiat (8). Conform cifrelor OIM/OMC, persoanele care muncesc în sectorul informal trăiesc cu mai puțin de 2 USD pe zi (9). Majoritatea femeilor (peste 95 %) din forța de muncă lucrează în sectorul informal și sunt expuse riscului în mod disproporționat.

4.5 EID menționează și potențialele efecte asupra mediului, observând că este posibil să existe efecte negative moderate asupra atmosferei (10), calității solului (11), biodiversității (12) și calității apei (13). CESE consideră că de aceste avertismente trebuie să se țină seama.

4.6 Metodologia EID este insuficientă pentru a capta efectele reale. EID s-a concentrat în primul rând asupra economiei formale, pentru care modelarea economică este, comparativ, simplă (14). În schimb, analiza efectelor sociale și de mediu se bazează pe o metodologie calitativă mai puțin transparentă. EID nu analizează corespunzător nici impactul asupra emisiilor de dioxid de carbon, a siguranței consumatorului sau a securității alimentare.

4.7 Potrivit documentului de poziție al serviciilor Comisiei, ar fi putut să se acorde mai multă atenție efectelor acordului asupra muncii decente, a ocupării informale a forței de muncă și a relocării locurilor de muncă. Aceasta „ar permite previziuni mai exacte referitoare la alte efecte sociale, cum ar fi efectele asupra sărăciei, sănătății și educației” (15).

4.8 În mod surprinzător, EID nu abordează numeroase alte studii care au subliniat potențialele consecințe grave ale ALS în India (16) și nici îngrijorările UE, în special cele legate de Modul 4 în raport cu ocuparea forței de muncă în UE.

4.9 CESE a adoptat recent un aviz privind EID, care prezintă orientări pentru o metodologie bazată pe cele mai bune practici, ce trebuie utilizată la evaluarea impactului general al unui ALS (17).

4.10 CESE recomandă realizarea unor noi studii pe baza acestor orientări, care să țină seama în mod expres de impactul real al ALS asupra societății din UE și India, în special asupra Modului 4, IMM-urilor, drepturilor lucrătorilor, femeilor, protecției consumatorilor, economiei informale, mediului, agriculturii (incluzând aici și securitatea alimentară), sărăciei și schimbărilor climatice. Aceste noi studii ar trebui realizate pe baza unor studii științifice și ateliere publice și independente.

4.11 Nimic din toate acestea nu înseamnă că ALS va avea în mod necesar un impact negativ. Dar, cel puțin la prima vedere, se pare că este posibil ca ALS să aibă un asemenea impact. Acest lucru este suficient pentru a impune o examinare suplimentară de către CE, în special dat fiind faptul că, așa cum se discută mai jos, CE are o răspundere juridică privind evaluarea impactului politicii sale externe în UE și în țări terțe.

5. Responsabilitățile UE

5.1 Guvernul care negociază liberalizarea comerțului este primul responsabil să țină seama de impactul economic și social al politicilor sale. Nu există nicio îndoială că India este în principal responsabilă pentru efectele politicilor sale asupra populației. CESE recunoaște provocările cu care se confruntă CE în discuțiile cu India, care este convinsă, pe bună dreptate, că este cazul să abordeze în manieră proprie drepturile omului, standardele de muncă, dezvoltarea durabilă și societatea civilă. Dar aceasta nu înseamnă că UE nu are nicio responsabilitate independentă în această privință. Într-adevăr, aceasta este o obligație juridică.

5.1.1 În temeiul articolului 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), comerțul și politicile de dezvoltare ale UE trebuie desfășurate în cadrul principiilor și al obiectivelor acțiunii externe a Uniunii. Acestea sunt stabilite la articolul 21 din TEU și includ, ca principii,

universalitatea și indivizibilitatea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, respectarea demnității umane, principiile egalității și solidarității, precum și respectarea principiilor Cartei Organizației Națiunilor Unite și a dreptului internațional

în scopul

promovării dezvoltării durabile pe plan economic, social și de mediu a țărilor în curs de dezvoltare, cu scopul primordial de a eradica sărăcia.

5.2 CESE solicită Comisiei să își îndeplinească obligația juridică de a garanta că ALS UE-India respectă drepturile omului și nu subminează eforturile de eradicare a sărăciei și de promovare a dezvoltării economice, sociale și de mediu durabile. Comitetul insistă asupra importanței creării unui cadru bazat pe drepturile OIM pentru cei care lucrează în economia informală.

6. Monitorizarea și adaptarea ALS

6.1 UE trebuie să se asigure că este improbabil ca politicile sale să aibă efecte negative asupra sărăciei și că ele contribuie la eradicarea sărăciei. Această obligație poate fi îndeplinită prin introducerea în ALS a unor clauze prin care liberalizarea comerțului prevăzută să poată fi modificată în cazul în care se manifestă astfel de efecte, precum și prin crearea unui mecanism de monitorizare eficient pe baza căruia astfel de clauze să poată fi activate.

6.2 Clauza privind drepturile omului

6.2.1 UE are o tradiție de includere în acordurile sale bilaterale a unor dispoziții care să asigure că acordurile nu subminează obiectivele sociale. Din 1995, UE are o politică de includere a unei clauze privind drepturile omului în fiecare acord comercial și de cooperare cu țări terțe (18). Mai de curând, s-a dezvoltat practica de a încheia acordurile ulterioare cu referire la clauze privind drepturile omului din acordurile-cadru existente. Acest lucru se poate dovedi eficient din punct de vedere juridic, în funcție de formularea clauzei originale privind drepturile omului și a clauzei „de indexare” din acordul ulterior.

6.2.2 Este esențial ca acest ALS să conțină o clauză eficientă privind drepturile omului, indiferent de modul în care se realizează acest lucru. Acordul de cooperare dintre CE și India din 1994 conține o clauză în acest sens, dar de un tip mai vechi. Așa cum s-a pronunțat Curtea Europeană de Justiție, funcția aceste clauze este de a permite suspendarea acordului de cooperare (19), fără a permite suspendarea altor acorduri, precum ALS (20). Este esențial ca, fie pe calea unei noi clauze privitoare la drepturile omului, fie printr-o clauză de indexare atent formulată, ALS să respecte politica UE privind clauzele referitoare la drepturile omului.

6.2.3 CESE subliniază că este esențial ca, fie pe calea unei noi clauze privitoare la drepturile omului, fie printr-o clauză de indexare atent formulată, acest ALS să respecte politica UE privind clauzele referitoare la drepturile omului. Această poziție a fost sprijinită și de Parlamentul European (21).

6.3 Dispoziții privind dezvoltarea durabilă

6.3.1 La fel de important este să se continue și să se consolideze bunele practici ale UE referitoare la includerea mediului și a standardelor de muncă în ALS. Atât ALS UE-Coreea, cât și Acordul de parteneriat economic (APE) Cariforum-UE conțin dispoziții care cer părților să asigure respectarea principalelor standarde de muncă ale OIM (un standard absolut) și să nu reducă nivelurile existente de protecție a mediului și a muncii (un standard relativ), precum și alte dispoziții conexe.

6.3.2 CESE salută angajamentul exprimat de comisarul De Gucht față de capitolele social și de mediu (22). Cu toate acestea, solicită și Comisiei să ia măsuri pentru ca, spre deosebire de acordurile menționate mai sus, aceste dispoziții să fie însoțite de aceleași măsuri ferme de aplicare care sunt disponibile în cazul încălcării altor părți din ALS sau, de exemplu, dispozițiilor echivalente din ALS ale SUA (23). De asemenea, CESE recomandă Comisiei să creeze stimulente prin programele de cooperare sau mecanisme similare, susținute de un sistem de amenzi eficiente în cazul încălcării acestor dispoziții, astfel cum recomandă Parlamentul European (24).

6.3.3 CE trebuie să includă dispoziții executorii privind condițiile de muncă și mediul în ALS UE-India, a căror aplicare să poată fi asigurată prin procedurile normale de soluționare a diferendelor ale ALS, cu măsuri corective care să includă suspendarea obligațiilor comerciale, precum și amenzi.

7. Clauza de protecție socială

7.1 Toate ALS conțin clauze de protecție care permit suspendarea liberalizării comerțului în cazul în care se înregistrează prejudicii aduse industriei interne sau perturbări ale acesteia. Se așteaptă ca ALS să includă dispoziții în acest sens. Astfel de dispoziții trebuie să vizeze riscurile respective.

7.2 CESE recomandă Comisiei să asigure includerea unei clauze bilaterale de protecție socială care să țină seama nu numai de riscurile pentru industria internă atât în UE, cât și în India, ci și de riscurile pentru societate, inclusiv relocarea locurilor de muncă. Această clauză ar trebui formulată după modelul articolului 25 alineatul (2) litera (b) din Acordul de parteneriat economic Cariforum-UE, în care se afirmă că măsuri de protecție „pot fi adoptate atunci când un produs originar din una dintre părți este importat pe teritoriul celeilalte părți în cantități atât de importante și în astfel de condiții încât cauzează sau riscă să cauzeze disfuncționalități într-un sector al economiei, ”.

8. Mecanismul de monitorizare al societății civile

8.1 Societățile civile din UE și India sunt ambele foarte organizate și proactive. Ar fi avantajos pentru autoritățile ambelor părți să asigure un mecanism de natură să crească transparența și consultarea și totodată să atenueze temerile, asigurând accesul direct al societății civile la factorii de decizie.

8.2 CESE recomandă instituirea unui mecanism de monitorizare al societății civile care să includă actori din partea întreprinderilor, sindicatelor, ONG-urilor, mediului academic și altor sectoare, așa cum se recomandă în EID. CESE ar putea fi parte a acestui proces (25). Mecanismul ar putea fi instituit după modelul ALS UE-Coreea sau al Acordului de parteneriat economic Cariforum-UE, care include mai multe părți interesate din societatea civilă, formate și finanțate cu scopul de a asigura un mecanism de monitorizare eficient (26).

8.3 Atât EID, cât și documentul de poziție al serviciilor CE recomandă instituirea unui mecanism de monitorizare (27).

8.3.1 Un astfel de mecanism de monitorizare ar trebui să aibă și o funcție concretă legată de clauza de protecție socială. În mod normal, aplicarea efectivă a clauzelor de protecție depinde de gradul de organizare al sectorului afectat. Această aplicare este în mod evident mult mai dificilă în cazul economiei informale.

8.3.2 CESE recomandă ca mecanismul de monitorizare al societății civile să includă competența de a face recomandări în mod specific cu privire la nevoia de activare a clauzei de protecție socială, recomandări la care autoritățile competente ar trebui să aibă obligația de a da un răspuns motivat.

Bruxelles, 27 octombrie 2011 Președintele Comitetului Economic și Social European Staffan NILSSON

(1) Documentul de poziție al serviciilor Comisiei - Evaluarea impactului comerțului asupra dezvoltării durabile pentru ALS UE-India, 31.5.2010.

(2) JO C 318, 29.10.2011, p. 150.

(3) Mai multe studii evidențiază dificultăți create de efectele: Acordului TRIPS-plus asupra dispozițiilor DPI, liberalizării și dereglementării serviciilor financiare, liberalizării comerțului cu mărfuri din sectorul agricol, intrării pe piață a lanțurilor importante de distribuitori, liberalizării practicilor de investiții și achiziții publice, interdicțiilor în materie de restricționare a exporturilor. A se vedea, de exemplu, S Polaski et al, India’s Trade Policy Choices: Managing Diverse Challenges (Carnegie, 2009), S Powell, The EU India FTA: Initial Observations from a Development Perspective (Traidcraft, 2008), C Wichterich, Trade Liberalisation, Gender Equality, Policy Space: The Case of the Contested EU-India FTA (WIDE, 2009), K Singh, India-EU FTA: Should India Open Up Banking Sector? Special Report (Delhi, 2009), CEO/India FDI Watch, Trade Invaders: How Big Business is Driving the EU-India FTA Negotiations (2010).

(4) ECORYS, CUTS, Centad, Trade SIA FTA EU and India – TRADE07/C1/C01, 18.5.2009.

(5) Ibid, p. 17-18. Conform estimărilor, între 250 și 360 la 100 000 de locuri de muncă vor fi relocate.

(6) Ibid. Conform estimărilor, între 1 830 și 2 650 la 100 000 de locuri de muncă vor fi relocate.

(7) Scrisoarea comisarului De Gucht către membrii PE, 16.2.2011.

(8) Comisia națională pentru întreprinderi și sectorul neorganizat, The Challenge of Employment in India: An Informal Economy Perspective, volumul 1, raportul principal (New Delhi, aprilie 2009), p. 2.

(9) Bacchetta et al, Globalization and Informal Jobs in Developing Countries (ILO/WTO: Geneva, 2009).

(10) A se vedea nota de subsol 4, p. 277 (SIA din 2009 – a se vedea nota de subsol 4 pentru referința completă).

(11) Ibid, p. 278.

(12) Ibid, p. 279.

(13) Ibid, p. 280.

(14) Ibid, p. 51.

(15) A se vedea nota de subsol 1.

(16) A se vedea nota de subsol 4.

(17) CESE, SID și politica comercială a UE, 5.5.2011, JO C 218, 23.7.2011, p. 14.

(18) Comunicarea CE privind includerea respectării principiilor democratice și a drepturilor omului în acordurile dintre Comunitate și țările terțe, COM(95) 216.

(19) Cauza C-268/1994, Portugalia v Consiliu [1996] ECR I-6177, paragraful 27.

(20) L Bartels, Human Rights Conditionality in the EU’s International FTAs (Oxford: OUP, 2005), 255. Poziția este diferită în cazul acordurilor în care clauza principală este însoțită de o clauză neexecutorie care prevede „măsuri corespunzătoare”.

(21) Rezoluția PE din 26.3.2009, punctul 43, care „subliniază că clauzele privind drepturile omului și democrația sunt un element esențial al ALS”. A se vedea de asemenea politica generală reflectată în Rezoluția PE din 11 mai 2011, în care PE „sprijină ferm practica includerii în toate acordurile internaționale ale UE a unor clauze obligatorii din punct de vedere juridic referitoare la drepturile omului, care să includă un mecanism de consultare clar și precis elaborat după modelul articolului 96 al Acordului de la Cotonou” și Rezoluția PE privind clauza „drepturile omului și democrația” în acordurile UE [2005/2057(INI)].

(22) A se vedea nota de subsol 7.

(23) De exemplu, articolul 17 alineatul (2) litera b) din ALS SUA-Iordania.

(24) Rezoluția PE din 25.11.2010 referitoare la drepturile omului și standardele sociale și de mediu în acordurile comerciale internaționale, paragraful 2.

(25) A se vedea nota de subsol 3, p. 275-280.

(26) A se vedea nota de subsol 18.

(27) A se vedea nota de subsol 4, p. 288; a se vedea nota de subsol 1, p. 2.