RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 20.6.2007 
COM(2007) 341 final 
  
RAPORT AL COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CĂTRE 
CONSILIU 
Regiunea Administrativ ă Specială Hong Kong (RASHK): Raport anual pentru 2006 
 
RO 2   RO RAPORT AL COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CĂTRE 
CONSILIU 
Regiunea Administrativ ă Specială Hong Kong (RASHK): Raport anual pentru 2006 
În comunicarea sa emis ă imediat dup ă retrocedarea Hong Kong-ului c ătre China în 1997 
(1997 COM 171), Comisia s-a angajat s ă elaboreze un raport anual privind evolu ţiile 
înregistrate în cadrul Regiunii Administrativ e Speciale Hong Kong. Prezentul raport este al 
nouălea de acest gen. 
Hong Kongul este un pa rtener important al Uniunii Europene, împ ărtăşind acelea şi valori şi 
interese în domenii precum cel economic, al reglement ării, al educa ţiei şi cel cultural. 
Relaţiile dintre Uniunea European ă şi Hong Kong au continuat s ă se dezvolte în aceste 
domenii înc ă din 1997, fiind şi în continuare pragmatice şi bazate pe interesul reciproc.  
Evoluţii politice şi constitu ţionale  
La începutul lunii ianuarie 2006 Donald Tsang, şeful executivului, a efectuat prima remaniere 
guvernamental ă important ă de la instalarea sa în func ţie, în 2005. Joseph Wong a fost numit 
secretar pentru comer ţ, industrie şi tehnologie, John Tsang şef al cabinetului şefului 
executivului, iar Denise Yue a fost numit ă în fruntea administra ţiei publice.  
În luna iulie guvernul RASHK a emis un document consultativ privind evolu ţia viitoare a 
activităţii politice în cadrul administra ţiei publice. Acesta a propus crearea a dou ă noi tipuri de 
funcţii politice, şi anume cele de directori adjunc ţi ai cabinetului şi cele de asisten ţi ai 
directorilor cabinetului, în vederea sprijinirii secretarilor din domeniul activit ăţii politice. 
Procesul de consultare va fi finalizat la sfâr şitul lunii noiembrie, anun ţarea deciziei guvernului 
fiind preconizat ă pentru primul semestru al anului 2007. 
La începutul anului 2006, ca urmare a înfrângerii suferite de guvern în fa ţa Consiliului 
Legislativ în decembrie 2005 în leg ătură cu propunerile de reform ă constituţională, relaţiile cu 
membrii pro-democra ţi ai Consiliului legislativ şi cu cei ai partidelor politice au r ămas 
încordate.  
În luna martie „grupul sus ţinătorilor articolului 45” au înfiin ţat Partidul Civic, compus, în 
special, din juri şti şi profesori, inclusiv şase membri ai Consiliului Legislativ, condus de c ătre 
Audrey Eu. Acest nou partid sus ţine o tranzi ţie rapidă către votul universal, justi ţia socială, 
introducerea salariului minim şi a timpului de lucru standard.  
Partidul Democrat (cel mai mare dintre partid ele pro-democratice) a fost în mod constant 
scena unor lupte interne de-a lungul anului 2006. În luna decembrie a anului 2006 Lee Wing 
Tat, liderul acestuia, a demisionat în favoarea unui alt mebru al Consiliului Legislativ, Albert Ho.  
Cel de-al doilea discurs politic adre sat Consiliului Legislativ de c ătre Donald Tsang, privind 
restul său de mandat ca şef al executivului (pân ă la 30 iunie 2007), a fost formulat în luna 
octombrie.  Acesta a anun ţat, în special, m ăsuri care s ă răspundă îngrijorării crescânde a 
publicului pentru aspectele lega te de mediu. Tsang nu a aborda t propunerile privind taxarea 
mărfurilor şi serviciilor şi a respins pentru viitorul apropiat orice ini ţiativă de legiferare în 
 
RO 3   RO domeniul salariului minim, atr ăgând critici pentru ceea  ce a fost calificat ă drept o încercare de 
a evita aspectele sensibile pentru restul mandatului s ău. 
Comentatorii au fost unanimi în a aprecia c ă Donald Tsang va fi reales ca şef al executivului 
în alegerile care ar trebui s ă aibă loc în martie 2007, cu toate c ă, în decembrie 2006, înc ă nu 
îşi depusese candidatura. 
După mai multe luni de specula ţii, Anson Chan a anun ţat în luna septembrie c ă nu va candida 
pentru pozi ţia de şef al executivului. Partidele democra tice s-au pus de acord, în cele din 
urmă, asupra unui candidat comun, Alan Leong, avocat şi membru al Consiliului Legislativ 
din partea Partidului Civic.  
În data de 10 decembrie, în cadrul alegerilor pentru formarea comitetului de 800 de membri 
care desemneaz ă şeful executivului, pro-democra ţii au obţinut 134 de mandate - peste pragul 
minim de 100 de mandate necesare pentru nominal izarea cu succes a unui candidat în cadrul 
alegerilor pentru pozi ţia de şef al executivului f ăcând, astfel, probabil ă nominalizarea lui 
Leong drept candidat.  
Anul 2006 nu a adus niciun progres semnificativ în direc ţia stabilirii votului universal, în 
ciuda unei dezbateri prelungite şi animate, reflectat ă într-o larg ă acoperire mediatic ă.  
Propunerile formulate de c ătre guvernul RASHK la sfâr şitul anului 2005 nu au beneficiat de 
suficient sprijin pentru a fi aprobate în cad rul Consiliului Legislativ. Acest fapt a sugerat 
susţinerea scăzută a Consiliului Legislativ şi a comitetului elector pentru alegerea şefului 
executivului. În urma acestei înfrângeri, Donald Tsang a precizat c ă guvernul RASHK nu va 
mai formula propuneri pentru reforma constitu ţională înainte de alegerile pentru Consiliul 
legislativ din 2008, fapt ce a condus la suspendarea oric ărui dialog formal pe durata anului 
2006. La începutul anului 2007 este de a şteptat un raport al Comisi ei pentru dezvoltare 
strategică care să prezinte op ţiunile disponibile şi un posibil modus operandi  pentru a asigura 
o mai larg ă participare la vot. 
Cu toate acestea, dezbaterile publice au con tinuat. Politicieni precum Anson Chan, fostul 
secretar principal, Regina Ip, fostul  secretar pentru securitate, precum şi Joseph Zen, 
cardinalul catolic al Hong Kong-ului, s-au al ăturat dezbaterilor publice privind evolu ţiile 
politice, solicitând introdu cerea votului universal – mul ţi precizând ca termen alegerile pentru 
şeful executivului din 2012. Partidele poli tice pro-democratice, inclusiv fac ţiunea pro-
democratic ă din cadrul Consiliului Legislativ, solicit ă, în prezent, votul universal pentru 
alegerea direct ă a şefului executivului, în 2012. Pe durata anului 2006, sondaje de opinie 
independente au pus în eviden ţă faptul că aproximativ 60% din popula ţia Hong Kong-ului 
sprijină şi solicită continuarea progreselor în direc ţia democra ţiei şi votului universal. 
În data de 31 martie 2006, Comitetul Na ţiunilor Unite pentru Drepturile Omului a publicat 
concluziile sale referitoare la al doilea ra port privind RASHK, în lumina prevederilor 
Convenţiei interna ţionale privind drepturile civile şi politice (CIDCP). Acesta a precizat c ă 
trebuie luate toate m ăsurile necesare pentru alegerea prin vot universal şi egal a Consiliului 
Legislativ, solicitând RASHK s ă furnizeze informa ţii, în termen de un an, cu privire la 
măsurile ulterioare luate în urma recomand ărilor formulate. 
Uniunea European ă sprijină democraţia la nivel global, promovând-o ca principal mijloc de a 
crea guverne legitime, st abile, responsabile şi transparente, care s ă protejeze drepturile si 
libertăţile fundamentale şi să garanteze statul de drept. Uniunea European ă sprijină progresul 
 
RO 4   RO urgent şi semnificativ în Hong Kong spre atingerea obiectivului final al votului universal, 
după cum este stipulat în cadrul legii fundamentale şi în acord cu aspira ţiile popula ţiei Hong 
Kong-ului. Comisia a comentat pe  larg în rapoartele anuale anterioare (în special cele din 
2004 şi 2005) evolu ţia constitu ţională a Hong Kong-ului şi interpret ările formulate de 
Congresul Na ţional al Poporului pe marginea  legii fundamentale a RASHK. 
Guvernului chinez de la Beijing a ar ătat semne de interes în cadrul acestei dezbateri şi, ca un 
corolar, a exercitat presiuni asup ra guvernului RASHK. Conducerea chinez ă a făcut apel la 
dezbateri constructive, pentru a se  ajunge la un consens asupra evolu ţiei democratice a 
RASHK, în conformitate cu legea fundamental ă.  
Cu toate acestea, Comisia recunoa şte că, în general, principiul „o ţară, două sisteme” a fost 
respectat şi funcţionează bine pentru popula ţia Hong Kong-ului. Uniunea European ă sprijină 
acest principiu, în special respectul pentru drepturile şi libertăţile fundamentale, a şa cum sunt 
consacrate în legea fundamental ă, de care trebuie s ă s e  b u c u r e  t o ţi cetăţenii RASHK. Este 
important ca guvernul RASHK s ă se bucure de un grad înalt de autonomie în domeniile 
economic, comercial, fiscal, financiar şi de reglementare, şi ca popula ţia Hong Kong-ului s ă 
beneficieze de un sistem juridi c propriu, de un stat de drep t independent, de dreptul de 
proprietate privat ă, de libertatea de expresie şi de sistemul economiei de pia ţă.  
Evoluţii economice, comerciale şi aspecte sectoriale  
Economia Hong Kong-ului a continuat s ă aibă un ritm viguros de cre ştere în primele trei 
trimestre ale anului 2006. Economia Chinei continentale a oferit un impuls puternic cre şterii 
susţinute a sectoarelor bunurilor şi serviciilor; cheltuielile globale privind investi ţii au rămas 
solide; pia ţa imobiliar ă a rămas stabil ă, iar piaţa forţei de munc ă s-a îmbun ătăţit, rata 
şomajului situându-se la cel mai sc ăzut nivel din ultimii cinci ani. Concomitent cu o puternic ă 
cerere intern ă au existat semne ale cre şterii indicelui pre ţului de consum. 
Indicatori economici  ai Hong Kong-ului: 
 Cre şterea 
PIB-ului  Rata infla ţiei Rata şomajului  Serviciile ca procent din 
PIB 
2005 7,3% 1% 5,6% 90,6%
2006 (Q1-Q3)  6,8% 2,3% 4,7% N/A
Între diveritele sectoare al e economiei, serviciil e financiare, importurile, exporturile şi 
serviciile de transport au fo st elementele cele mai dinamice ale economiei în anul 2006. Hong 
Kongul şi-a menţinut poziţia de centru regional în domeniul serviciilor financiare, comerciale, 
logistice şi de transport. De asemenea, Hong Kongul a înregistrat rezultate foarte bune într-o 
serie de sondaje interna ţionale coordonate de institu ţii internaţionale de eval uare, din punctul 
de vedere al existen ţei unui mediu favorabil afacerilor.  
Performan ţa remarcabil ă a sectorului financiar, în special la nivelul bursei, a avut la baz ă 
nivelul enorm al lichidit ăţii din regiune. Activit ăţile de pe pia ţa de capital legate de 
întreprinderile din China continental ă au înflorit. În 2006, Hong Kongul a cotat la burs ă cu 
succes o serie de întreprinderi chineze importante, inclusiv cea mai mare ofert ă publică 
iniţială de acţiuni pentru Banca Industrial ă şi Comercial ă a Chinei. Fondurile totale acumulate 
pe parcursul anului au atins un nivel record, volumul acestora rivalizând cu cele din Londra şi 
New York. Reflectând perspectivele unei pie ţe puternice, atât indicele Hang Seng cât şi 
 
RO 5   RO volumul tranzac ţiilor la bursa din Hong Kong au atins pr aguri istorice pe parcursul anului 
2006. 
Piaţa de capital a Hong Kong-ului continu ă să joace un rol important în finan ţarea reform ării 
întreprinderilor de stat chineze, a expansiunii întreprinderilor private şi a programului imens 
de dezvoltare a infrastructurii. Prevederile favorabile din cadrul CEPA (Acordului pentru un 
parteneriat economic mai strâns) au facil itat accesul furnizorilor serviciilor bancare şi 
financiare din Hong Kong pe teritoriul Chinei. La sfâr şitul anului 2006, din declara ţiile 
politice ini ţiale ale autorit ăţilor chineze a rezultat c ă China este preg ătită să consolideze şi mai 
mult rolul de lider financiar pe plan interna ţional al Hong Kong-ului pentru China, de 
exemplu, prin includerea Hong Kong-ului în posibilele m ăsuri de extindere şi liberalizare a 
pieţelor pentru instrumentele fina nciare de tip Yuan-Renminbi. 
Interesele comerciale ale Chinei şi Hong Kong-ului continu ă să se întrep ătrundă şi să 
conveargă, în special în zona deltei râului  Zhu Jiang (Râul Perlelor). Institu ţii oficiale au fost 
create pentru a facilita cooperarea şi circulaţia bunurilor, serviciilor şi persoanelor între cele 
două teritorii, cuprinzând şi încheierile succesive ale Ac ordului pentru un parteneriat 
economic mai strâns (CEPA), a Acor dului-cadru de cooperare regional ă în zona deltei râului 
Zhu Jiang (Râul Perlelor) şi a Regimului de admisie privind calitatea imigran ţilor. În timp ce 
Hong Kongul are nevoie de un hinterland care s ă îi susţină creşterea continu ă şi dezvoltarea 
economic ă, o altă provocare este aceea de a- şi menţine cadrul cosmopolit şi liberal, precum şi 
practicile de afaceri specifice unei pie ţe libere, pe m ăsura integr ării progresive a celor dou ă 
economii. 
Pe plan bugetar, în iulie 2006, guvernul  Hong Kong-ului a lansat un exerci ţiu de consultare 
privind introducerea unei taxe cu o baz ă largă de impozitare (GST), pe bunuri şi servicii, într-
o încercare de a l ărgi baza restrâns ă de impozitare şi de a facilita colectarea veniturilor 
bugetare ale statului. Având în  vedere sarcina financiar ă pe termen lung, rezultanta unei 
populaţii aflate într-un proces de îmb ătrânire rapid ă, precum şi volatilitatea surselor prezente 
importante de venit, guvernul H ong Kong-ului a considerat necesar ă introducerea unor 
reforme fiscale care s ă asigure o baz ă financiar ă mai durabil ă. Cu toate acestea, propunerea 
introducerii GST nu a fost primit ă favorabil de c ătre partidele politice, de mediul de afaceri şi 
de către publicul larg. În luna decembrie, în fa ţa opoziţiei larg şi vehement exprimate, 
guvernul a suspendat propunerea sa pentru introducerea GST. Hong Kongul este una din 
rarele economii dezvoltate, cu venituri ridicate, ca re nu dispune de o tax ă pe valoare ad ăugată 
cu bază largă de aplicare. 
Relaţiile comerciale şi economice dintre UE şi Hong Kong sunt prospere şi caracterizate 
rareori de fric ţiuni. Autorit ăţile din Hong Kong men ţin contacte frecvente şi regulate cu 
asociaţiile de afaceri, atât str ăine cât şi locale, fiind receptive la preocup ările acestora. Cvasi-
absenţa problemelor la nivel micro a fost pus ă în eviden ţă de către elogiile generale ale 
membrilor OMC privind regimul politicii co merciale a Hong Kong-ul ui, pe durata exerci ţiului 
de evaluare a politicilor comerc iale care a avut loc la data de 15 decembrie, la Geneva.  
Comerţul bilateral dintre UE şi Hong Kong a înregistrat o cre ştere puternic ă în 2006. În 2006 
UE a devenit al doilea partener al Hong Kong-ului, dup ă China. Elementele cheie ale cre şterii 
au fost echipamentele de birou şi textilele.  
Comerţul UE cu Hong Kong  
 
RO 6   RO Anul Importurile UE 
provenind din 
Hong Kong 
(în miliarde 
euro) Evoluţie 
procentual ă 
anuală 
 Exporturile 
UE în Hong 
Kong 
(în miliarde 
euro) Evoluţie 
procentual ă 
anuală Excedentul 
comercial al 
UE 
(în miliarde 
euro) Comerţul 
total în 
miliarde 
euro 
2006 14,2 33,9 21,5 5,3 7,2  35,8  
       
Sursa: Eurostat      
Drepturile de proprietate intelectual ă (DPI). Comisia European ă apreciaz ă eforturile 
susţinute ale Hong Kong-ului pentru protejarea acestor drepturi. M ăsurile întreprinse de 
guvernul Hong Kong-ului – consolid area parteneriatului cu  industria, sensibilizarea publicului 
asupra importan ţei drepturilor de proprietate intelectual ă, introducerea unei noi legisla ţii şi 
intensificarea eforturilor de ap licare a acesteia - au condus la progrese notabile în domeniul 
protecţiei drepturilor de proprietate intelectual ă. Cu toate acestea, Comisia consider ă că, în 
anumite domenii, nu au fost rezolvate toate probl emele legate de drepturile de proprietate 
intelectual ă. Comisia este îngrijorat ă de faptul c ă Hong Kongul continu ă să permită 
companiilor s ă se înregistreze sub nume identice sau foarte asem ănătoare numelor m ărcilor 
bine cunoscute la nivelul UE, aducând, astfel, atingere drepturilor companiilor din UE prin 
folosirea acestora pe teritoriul Chinei continentale. Comisia este îngrijorat ă, de asemenea, de 
faptul că deţinătorii de brevete ale produselor fa rmaceutice nu sunt suficient proteja ţi de 
sistemul actual de înregistrare.  
Dreptul concuren ţei. Comisia European ă salută atenţia acordat ă de guvernul RASHK 
redactării unei legisla ţii noi, cuprinz ătoare, în domeniul concuren ţei. În raportul s ău din iunie, 
Comitetul de evaluare a politicii concuren ţei a concluzionat c ă Hong Kongul are nevoie de o 
lege trans-sectorial ă în domeniul concuren ţei, care s ă vizeze anumite tipuri de practici 
anticoncuren ţiale şi care să fie aplicat ă de către o comisie independent ă cu competen ţe 
specifice în domeniu. Guvernul Hong Kong-ului a lasat o consultare public ă pe aceast ă temă, 
care va fi finalizat ă în luna februarie a a nului 2007. Comisia continu ă să monitorizeze cu mare 
interes evolu ţiile din acest domeniu.  
Aviaţia civilă. Comisia a propus un dialog cu guvernul RASHK privind necesitatea amend ării 
actualelor acorduri bilatera le privind serviciile aeriene dintre Hong Kong şi statele membre 
ale UE, pentru a le armoniza cu legisla ţia comunitar ă. Comisia a invitat guvernul RASHK s ă 
restabileasc ă, în interesul reciproc , certitudinea juridic ă în privinţa acestor acorduri, cu titlu de 
prioritate. În acest sens, Comisia a pr opus un „acord orizontal” între cele dou ă părţi, care să 
ofere o baz ă juridică solidă pentru toate acordurile existente. Comisia a luat not ă de 
îngrijorările exprimate de guvernul RASHK şi salută acceptul acestuia de a demara dialogul 
cu Comisia.  
Taxa pe vinuri. Comisia European ă a fost dezam ăgită să constate c ă guvernul Hong Kong-
ului nu a mic şorat acciza foarte ridicat ă pe vinuri pe parcursu l anului bugetar 2006-2007, 
aceasta fiind men ţinută la nivelul de 80%.  
Directiva UE privind impunerea veniturilor din economii. În 2006 Comisia s-a ar ătat 
interesată de iniţierea unor discu ţii preliminarii cu guvernul SAR, în vederea promov ării 
introducerii unor m ăsuri echivalente celor ale Directivei  UE privind impunerea veniturilor din 
 
RO 7   RO economii. În conformitate cu politica fiscal ă consacrat ă de a promova principii de bun ă 
guvernare acceptate pe plan interna ţional la o scar ă cât mai extins ă posibil, Comisia propune 
colaborarea cu Hong Kongul în vederea îmbun ătăţirii transparen ţei şi schimbului de 
informaţii, consolid ării măsurilor de aplicare pentru evitarea evaziunii şi fraudelor fiscale şi, 
în special, promovarea aplic ării măsurilor echivalente celor aplicat e la nivelul UE în domeniul 
impunerii veniturilor din economii. Comisia salut ă acceptul guvernului RASHK de a ini ţia 
discuţii de lucru preliminare referitoare la acest subiect.  
Acordul pentru un parteneriat economic mai strâns (CEPA). Primul acord de liber schimb 
între Hong Kong şi China continental ă, semnat în 2003, a intrat în cea de-a patra sa faz ă. 
Suplimentul III (CEPA IV) a fost semn at la 27 iunie 2006. China continental ă şi Hong Kong-
ul au continuat s ă coopereze pentru îmbun ătăţirea accesului pe pia ţă al ambelor p ărţi şi au 
convenit suplimentarea m ăsurilor de liberalizar e aplicabile bunurilor şi serviciilor, precum şi 
asupra unor m ăsuri de facilitare a protec ţiei drepturilor de proprietate intelectual ă. Începând 
cu 1 ianuarie 2006 toate produsele or iginare din Hong Kong (cu excep ţia anumitor articole 
interzise) beneficiaz ă de scutire de taxe în momentul import ării acestora în China 
continental ă, în condi ţiile respect ării regulilor de origine stipul ate în cadrul CEPA. Un num ăr 
de 27 de sectoare din domeniul serviciilor au  fost liberalizate în contextul CEPA, din 
momentul punerii sale integrale în practic ă în 2004. Acordul de liber schimb stipuleaz ă 
accesul mai rapid şi mai larg pe pia ţă pentru furnizorii de servicii din Hong Kong, în timp ce 
anumite sectoare beneficiaz ă chiar de tratamentul OMC plus, precum turismul, serviciile 
juridice, serviciile din do meniul audio-vizualului, serviciile de transport şi de distribu ţie. 
Dispoziţiile preferen ţiale oferite sectoarelor serviciilor au consolidat şi mai mult pozi ţia Hong 
Kong-ului ca centru furnizor de servicii.  
Mediu.  Este bine cunoscut ă prioritatea pe care UE o acord ă problematicii schimb ării 
climatice, polu ării aerului, apei şi altor forme de poluare. Comisia consider ă cooperarea 
transfrontalier ă în aceast ă privinţă ca fiind esen ţială şi benefic ă tuturor. Comisia salut ă 
propunerile guvernului Hong Kong-ului pentru noi m ăsuri în domeniul protec ţiei mediului, 
definite în cadrul celui de -al doilea disc urs politic al şefului executivului, sus ţinut în luna 
octombrie 2006 - în special referirea la  propunerea de aplicare a standardelor şi orientărilor 
EURO şi aplicarea acestora. Comisia este preg ătită să coopereze cu Hong Kongul, s ă sprijine 
şi să încurajeze implementarea unor asemenea m ăsuri şi să exploreze posibilitatea unei 
cooperări trilaterale cu China continental ă, dacă este cazul. 
Relaţiile dintre UE şi Hong Kong  
În data de 26 octombrie1 Comisia a doptat o comunicare intitulat ă „Uniunea European ă, Hong 
Kongul şi Macao: posibilit ăţi de cooperare între 2007-201 3”, care a fost aprobat ă în cadrul 
concluziilor Consiliului din 12 decembrie. Comunicarea a identificat şapte sectoare cheie 
pentru a progresa în domeniul cooper ării: comer ţul şi vămile, domeniul financiar, leg ăturile 
dintre oameni (inclusiv cele din lumea academic ă), transporturile, mediul, s ănătatea, şi 
securitatea alimentar ă. Aceasta a propus, de asemenea, existen ţa unui dialog regulat structurat 
între Comisie şi RASHK, în ceea ce prive şte aspectele care sunt în sfera de competen ţă a 
acesteia. 
În data de 21 decembrie, Consiliul a adoptat un  instrument financiar pentru cooperarea cu 
ţările industrializate şi cu alte ţări şi teritorii cu un venit ri dicat, inclusiv Hong Kongul. 
                                                 
1 „Uniunea European ă, Hong Kongul şi Macao: posibilit ăţi de cooperare între 2007-2013”. Comunicarea 
Comisiei c ătre Consiliul European şi Parlamentul European. COM(2006) 648 final, 26.10.2006 
 
RO 8   RO Comisia va discuta şi conveni cu Hong Kongul elementele unui program de cooperare care va 
începe pân ă la sfârşitul anului 2007.  
În data de 7 decembrie, la Bruxelles, pre şedintele Barroso l-a pr imit pe Donald Tsang, şeful 
exectivului din Hong Kong. Ce i doi lideri au convenit c ă „Hong Kongul şi Uniunea 
European ă trebuie s ă dezvolte, s ă lărgească şi să aprofundeze cooperarea în domeniile de 
interes comun”. Au convenit, de asemenea, stabilirea unui dialog structurat pentru a men ţine 
contacte strânse la  toate nivelurile şi pentru a se asigura c ă relaţiile se dezvolt ă într-o manier ă 
pozitivă, recunoscând şi răspunzând tuturor provoc ărilor şi oportunit ăţilor în mod rapid şi 
eficient.  
În anul 2006 s-au desf ăşurat o serie de reuniuni şi misiuni la nivel înalt între Comisia 
European ă şi Hong Kong, care au co nsolidat aceste rela ţii. 
• Comitetul de readmisie UE-Hong Kong care s- a reunit în luna ianuarie, la Hong Kong şi 
care a trecut în revist ă punerea în practic ă a acordului de read misie EU-Hong Kong.  
• Markos Kyprianou, Comisarul pentru s ănătate şi protecţia consumatorilor a condus o 
misiune important ă la Hong Kong, pentru a discuta gradul de preg ătire în caz de declan şare 
a unei posibile pandemii, vizitând şi instituţiile de sănătate din Hong Kong. 
• Klaus Regling, director gene ral pentru afaceri economice şi financiare şi Jose Manuel 
Gonzales-Paramo, membru al Comitetului executiv al B ăncii Centrale Europene, au 
condus, în februarie, o conferin ţă important ă în Hong Kong pe tema " Moneda EURO - 
Lecţii pentru pie ţele financiare europene şi asiatice", în cooperare cu dl. Joseph Yam, 
director general al Autorit ăţii monetare din Hong Kong, în februarie. 
• În luna mai, dl. Charlie McCreevy, Comisar pentru pia ţa internă, a efectuat o vizit ă în 
cadrul căreia a avut întrevederi cu Frederick Ma , secretarul serviciilor financiare ale 
trezoreriei, cu înal ţi funcţionari ai Comisi ei pentru opera ţiuni cu titluri de valoare şi 
contracte la termen, ai Autorit ăţii monetare şi ai Bursei de valori din Hong Kong.  
• În luna decembrie, dna Viviane Redi ng, comisar pentru societate informa ţională şi media, 
a participat în cadrul Conferin ţei interna ţionale din Hong Kong a Uniunii Interna ţionale a 
Telecomunica ţiilor - Telecom World 2006.  
Reprezentan ţa Comisiei Europene la Hong Kong a fost creat ă în 1993, 16 state membre ale 
Uniunii Europene având acreditate misiuni  diplomatice permanente care gestioneaz ă relaţiile 
cu Hong Kongul (cea a Po rtugaliei este situat ă în apropiere, la Maca o). Conform statisticilor 
guvernului Hong Kong-ului, începând cu luna august 2006, 37 000 de cet ăţeni ai Uniunii 
Europene erau reziden ţi în Hong Kong. 
În 2006 diploma ţia oficială a UE în Hong Kong a fost consolidat ă. Pe toată durata anului, 
reprezentan ţa Comisiei Europene la Hong Kong a desf ăşurat un program diplomatic şi de 
informare activ şi extins, proiectând prin intermediul media şi al societ ăţii din Hong Kong 
valorile şi politicile UE în domenii precum cel economic, al reglement ării, social, educativ 
sau cultural. În plus, în 2006, pentru a discuta şi explora aceste aspecte şi, eventual, pentru a 
dezvolta şi extinde viitoarea cooperare dintre UE şi Hong Kong în domenii de interes comun, 
au avut loc 8 seminarii cons ultative, organizate de c ătre Reprezentan ţa Comisiei Europene la 
Hong Kong, la care au participat peste 200 de reprezentan ţi din diverse sectoare ale societ ăţii 
din Hong Kong: educa ţie şi cercetare, mediu, s ănătate, alimenta ţie şi securitatea alimentar ă, 
 
RO 9   RO comerţ, economie şi finanţe, camerele europene de comer ţ, comunitatea de  afaceri a UE 
stabilită în Hong Kong, precum şi exportatorii c ătre pieţele europene. De asemenea, au fost 
organizate seminarii pentru şefii de misiune şi comisarii pentru comer ţ ai statelor membre 
reprezentate în Hong Kong.