Fondul își îndeplinește, de asemenea, obiectivul în materie de adiționalitate. Proiectele care beneficiază de sprijin bugetar prin intermediul fondului trebuie să fie adiționale, în sensul că trebuie să remedieze disfuncționalitățile pieței sau cazurile de investiții sub nivelul optim și trebuie să nu fi beneficiat de finanțare în cursul aceleiași perioade sau în aceeași măsură. Evoluția volumului de semnături anuale ale Grupului Băncii Europene de Investiții în perioada 2014-2017 arată că, deși volumul total al împrumuturilor anuale a rămas mai mult sau mai puțin stabil, ponderea „activităților speciale” a crescut brusc odată cu executarea fondului, ajungând la 17,9 miliarde EUR în 2017, față de 4,6 miliarde EUR în 2014. În plus, Regulamentul „FEIS 2.0”, care a prelungit durata de viață a Fondului european pentru investiții strategice până la sfârșitul anului 2020, a introdus o definiție mai detaliată a adiționalității și a prevăzut o transparență sporită a deciziilor în materie de investiții.

Printre misiunile atribuite Platformei europene de consiliere în materie de investiții se numără sprijinul oferit Centrului de studii clinice din Rijeka (Croația) pentru a construi un complex spitalicesc modern și integrat. De asemenea, platforma furnizează consiliere pentru revitalizarea zonei metropolitane Rotterdam-Haga (Țările de Jos). Alături de Roadmap Next Economy, aceasta contribuie la elaborarea unei strategii de investiții pentru a obține finanțare în vederea punerii în aplicare a foii de parcurs și pentru a evalua potențialul de creare a unei platforme de investiții. Portul din Leixões (Portugalia) a solicitat finanțare pentru a îmbunătăți accesibilitatea portului în cadrul unui plan de investiții mai amplu menit să contribuie la dezvoltarea coridorului rețelei centrale „Atlantic” din cadrul rețelei transeuropene de transport. Platforma a sprijinit autoritățile portuare în evaluarea maturității proiectului și a metodologiei lor de analiză cost-beneficiu pentru a îndeplini cerințele prevăzute în cadrul cererii de propuneri mixte a Mecanismului pentru interconectarea Europei.

Platforma europeană de consiliere în materie de investiții și Portalul european pentru proiecte de investiții contribuie la concretizarea proiectelor. Platforma, o inițiativă comună a Comisiei și a Grupului Băncii Europene de Investiții, oferă un punct unic de acces la serviciile de consiliere și de asistență tehnică. Aceasta a tratat deja 860 de cereri din partea tuturor statelor membre. Mai mult, platforma a semnat peste 20 de acorduri cu băncile și instituțiile naționale de promovare și cu Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare, cu scopul de a dezvolta capacitatea acestor instituții de a sprijini rezervele de proiecte de investiții și de a îmbunătăți furnizarea de asistență la nivel local. În acest scop, în decembrie 2017 a fost lansată o cerere de propuneri. Opt bănci și instituții naționale de promovare și-au depus deja candidatura și numeroase alte instituții și-au exprimat interesul în ceea ce privește dezvoltarea capacității lor de consiliere. În plus, platforma Urban Investment Advisory Support (URBIS), lansată în noiembrie 2017, este o nouă platformă de consiliere consacrată investițiilor urbane chiar în cadrul platformei europene de consiliere. URBIS a fost înființată pentru a oferi sprijin consultativ autorităților urbane în vederea facilitării, a accelerării și a deblocării unor proiecte, programe și platforme de investiții urbane. Până în prezent, cele 36 de cereri alocate URBIS provin de la 17 state membre.

Planul de investiții a contribuit în mod semnificativ la crearea de locuri de muncă și la creșterea economică. Departamentul economic al Băncii Europene de Investiții și Centrul Comun de Cercetare al Comisiei estimează că Fondul european pentru investiții strategice a sprijinit deja peste 750 000 de locuri de muncă. Se preconizează că această cifră va crește la 1,4 milioane de locuri de muncă până în 2020. În plus, calculele arată că Planul de investiții a antrenat deja o majorare cu 0,6 % a produsului intern brut al UE și se preconizează că acesta va genera o creștere a produsului intern brut al UE cu 1,3 % până în 2020. Pe lângă acest efect pozitiv preconizat, o analiză efectuată de Centrul Comun de Cercetare al Comisiei indică faptul că impactul macroeconomic combinat al punerii în aplicare integrale și în timp util a reformelor în materie de reglementare identificate în domeniul pieței unice digitale, al Strategiei privind piața unică, al uniunii piețelor de capital și al uniunii energetice poate să ducă la crearea a încă 1 milion de locuri de muncă, urmând a fi create până în 2030, precum și la o creștere ulterioară de 1,5 % a produsului intern brut al UE până în 2030. Această analiză se bazează pe eliminarea sau reducerea preconizată a barierelor existente din calea investițiilor grație propunerilor legislative adoptate de Comisie în cadrul acestor patru pachete de măsuri de politică.

Biovet este o întreprindere din domeniul sănătății animalelor care își desfășoară activitatea la nivel mondial și are sediul la Sofia, în Bulgaria. Banca Europeană de Investiții acordă un împrumut de 100 de milioane EUR pentru a finanța impulsionarea nivelurilor de producție și a capacității de cercetare și dezvoltare aferente acestei întreprinderi. Proiectul prevede construirea a două noi infrastructuri: un centru de fermentare la Peshtera, în sudul Bulgariei, și o nouă instalație la Razgrad, în nord-estul Bulgariei, pentru fabricarea de vaccinuri pentru animale. Proiectul îi va permite, de asemenea, întreprinderii să desfășoare activități de cercetare și dezvoltare în domeniul microbiologiei și al dezvoltării de noi produse, cum ar fi vaccinurile și enzimele.

Este necesar să se investească în oameni, în competențele și în cunoștințele lor pentru a stimula competitivitatea Europei și a atrage investiții. Această abordare a investițiilor sociale se reflectă în Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat de Parlamentul European, Comisie și Consiliu în noiembrie 2017. În plus, în 2016, Comisia a adoptat Agenda cuprinzătoare pentru competențe în Europa. Cele 10 acțiuni-cheie ale agendei promovează actualizarea competențelor și învățarea pe tot parcursul vieții și asigură faptul că europenii au competențele cerute de piețele noastre ale muncii. În plus, ca răspuns la solicitările șefilor de stat sau de guvern, Comisia instituie Spațiul european al educației. În cele din urmă, având în vedere îmbătrânirea societăților și diminuarea forței de muncă, este primordial să se realizeze alte investiții în infrastructura socială, inclusiv în domeniul sănătății și al îngrijirii pe termen lung.

Uniunea piețelor de capital are un vast potențial de stimulare a investițiilor în UE prin eliminarea obstacolelor din calea liberei circulații a capitalurilor la nivel transfrontalier în Europa, prin sprijinirea convergenței economice și prin extinderea accesului la surse vitale de finanțare bazate pe piață. Acest lucru contribuie la finanțarea inovării și la crearea de locuri de muncă. Piețele de capital profunde și lichide susțin, de asemenea, rolul monedei euro pe plan internațional, consolidează uniunea economică și monetară și îmbunătățesc reziliența economiei UE, prin protejarea cetățenilor și a întreprinderilor europene din zona euro și din afara acesteia de șocurile economice care afectează regiunea lor. Până acum, Comisia a prezentat o serie de propuneri privind principalele elemente constitutive ale uniunii piețelor de capital, după cum a anunțat în 2015 și în 2017. Colegiuitorii nu au adoptat până acum decât 3 dintre aceste propuneri legislative. Adoptarea propunerilor pendinte este o chestiune urgentă.

În plus, condiționalitățile ex ante, introduse pentru a spori eficacitatea fondurilor structurale și de investiții europene în perioada de punere în aplicare 2014-2020, au dus la înlăturarea obstacolelor din calea investițiilor în statele membre și în regiunile în cauză în diferite sectoare [prin intermediul unor condiții orizontale, de exemplu în domeniul achizițiilor publice, al normelor privind ajutoarele de stat și al inițiativei în favoarea întreprinderilor mici („Small Business Act”] și în interiorul sectoarelor care beneficiază de sprijin din partea acestor fonduri (cum ar fi sectorul transporturilor, sectorul digital, cel energetic, cel al economiei albastre, cel al deșeurilor și cel al apei). Aceste măsuri au declanșat reforme de politică în statele membre și au dus la adoptarea unor noi cadre strategice și de politică pentru sprijinul public și pentru investițiile în sectorul privat, contribuind, totodată, la îmbunătățirea capacității administrative a administrațiilor publice. În următoarea perioadă de programare, condiționalitățile ex ante vor fi înlocuite de „condiții favorizante”, care ar urma să asigure condițiile prealabile necesare pentru utilizarea eficace și eficientă a fondurilor UE.

Pentru următorul cadru financiar multianual, Comisia a propus o reducere semnificativă a sarcinii administrative pentru persoanele care solicită utilizarea fondurilor structurale. Comisia a propus reducerea birocrației și proceduri de control mai puțin stricte pentru întreprinderile și antreprenorii care beneficiază de sprijin din partea UE. Mai mult, Comisia a propus un set unic de norme pentru șapte fonduri ale UE care sunt puse în aplicare împreună cu statele membre, inclusiv fondurile aferente politicii de coeziune. Evoluția politicii agricole comune de la o abordare bazată pe conformitate la o abordare bazată pe performanță ar trebui să reducă, de asemenea, birocrația. O altă reducere importantă a sarcinilor administrative în următoarea perioadă bugetară decurge din propunerea referitoare la programul InvestEU, care simplifică și reunește o serie de fonduri existente.

Ajutoare de stat

Ca urmare a adoptării Planului de investiții, Comisia a simplificat normele privind ajutoarele de stat. Comisia a furnizat orientări detaliate pentru a ajuta investitorii să identifice situațiile în care măsurile de sprijin public, inclusiv investițiile în infrastructură, nu intră sub incidența normelor UE privind ajutoarele de stat. Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare a fost extins pentru a permite adoptarea unor măsuri de sprijin public pentru porturi, aeroporturi și infrastructura culturală. În prezent, până la 97 % din totalitatea măsurilor de ajutor de stat sunt, în condiții clare, acordate fără aprobarea prealabilă a UE ca ajutoare de stat. Mai recent, în iunie 2018, Comisia a adoptat o propunere de modificare țintită a Regulamentului de abilitare, pentru a însoți următorul cadru financiar multianual. Efectul combinat al acestor măsuri a condus la creșterea substanțială a securității juridice și la simplificarea procedurilor, permițând astfel stimularea investițiilor, în special în infrastructură.

3.2 Eliminarea barierelor la nivel național și regional

Reformele structurale naționale abordează adesea deficiențele identificate în mediul de afaceri și blocajele care afectează eficiența întreprinderilor și împiedică investițiile. Semestrul european ajută statele membre să își coordoneze în mod mai eficace politicile bugetare, macroeconomice și structurale, prin alinierea acestora la normele și obiectivele convenite la nivelul UE. Semestrul european oferă, de asemenea, oportunități pentru un dialog multilateral privind politicile fiscal-bugetare, economice și sociale, precum și programele naționale de reformă, inclusiv privind abordarea provocărilor în materie de investiții. Rapoartele de țară publicate de Comisia Europeană fac un bilanț al reformelor prioritare care au fost propuse și puse în aplicare în acest context. Conform celor mai recente rapoarte, publicate în martie 2018, se înregistrează, în prezent, progrese în ceea ce privește abordarea provocărilor în materie de investiții într-o serie de domenii (a se vedea anexa 2). Analiza anuală a creșterii pentru 2015 a prezentat, pentru prima oară, abordarea integrată a Comisiei în ceea ce privește politica economică, concentrându-se pe stimularea investițiilor în paralel cu promovarea reformelor structurale și asigurarea responsabilității fiscale. Până în momentul de față, aceasta rămâne abordarea predominantă din cadrul semestrului european.

În unele state membre, este necesar un impuls mai puternic pentru punerea în aplicare a reformelor structurale restante. Aproximativ două treimi din toate recomandările au indicat că s-au înregistrat cel puțin „unele progrese” la nivelul punerii în aplicare. Cu toate acestea, este necesar să se dea dovadă și de vigilență pentru a se asigura că reformele nu sunt retrase. În plus, rezultatele obținute cu punerea în aplicare a reformelor nu sunt uniforme în toate statele membre.

Comisia a oferit statelor membre o imagine de ansamblu a principalelor provocări în contextul investițiilor la nivel național și al reformelor corespunzătoare. Potențialele provocări în ceea ce privește investițiile au fost clasificate în cinci mari categorii: (i) administrația publică/mediul de afaceri; (ii) piața muncii/educația, (iii) sectorul financiar/impozitarea; (iv) cercetarea, dezvoltarea și inovarea și (v) reglementarea sectorială. În consecință, Comisia a încurajat o serie de discuții în cadrul Consiliului cu privire la obstacolele din calea investițiilor în domenii de politică specifice. Aceste discuții s-au axat, printre altele, pe eforturile ce vizau facilitarea desfășurării de către întreprinderi a activităților lor, pe investițiile în active necorporale, pe cadrele de insolvență, pe parteneriatele public-privat și pe investițiile în industriile de rețea (a se vedea anexa 1).

Principalele elemente de politică: reformele realizate de Finlanda în sectorul comerțului cu amănuntul Timp de mulți ani, sectorul comerțului cu amănuntul din Finlanda a fost caracterizat de norme excesiv de prescriptive care reglementau instituirea și funcționarea punctelor de vânzare cu amănuntul. Aceasta a condus la o absență a concurenței și la obstacole importante la intrarea pe piață. Consumatorii finlandezi s-au confruntat cu prețuri mai mari și cu o ofertă mai redusă față de consumatorii din alte state membre. În urma unor recomandări repetate formulate în contextul semestrului european ce vizau diminuarea restricțiilor și deschiderea spre concurență a sectorului comerțului cu amănuntul, Finlanda a liberalizat programul de lucru și și-a reformat normele de planificare municipale și regionale. Se preconizează că facilitarea intrării pe piața cu amănuntul va avea efecte pozitive asupra investițiilor în tehnologia informației și comunicațiilor, va spori ocuparea forței de muncă și va reduce costurile aferente magazinelor mari, ceea ce ar trebui să aducă beneficii cetățenilor.

În ultimii ani, statele membre au înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește asigurarea unor condiții favorabile investițiilor. S-au înregistrat îmbunătățiri majore pentru aproape toți indicatorii de măsurare a mediului administrativ. Majoritatea statelor membre s-au concentrat pe îmbunătățirea condițiilor pentru demararea unei afaceri și pentru desfășurarea unor activități economice transfrontaliere. Printre exemplele de bune practici se numără înregistrarea online a noilor întreprinderi, înființarea unor ghișee unice pentru înregistrarea întreprinderilor sau pentru soluționarea problemelor comune, precum și eliminarea sau reducerea taxelor parafiscale și a altor taxe comerciale. Statele membre s-au implicat în procesul de reforme în domeniul justiției și au reușit să îmbunătățească și mai mult eficacitatea sistemului lor de justiție. Au fost luate, de asemenea, măsuri pentru reformarea piețelor muncii și produselor, pentru sprijinirea cercetării, a dezvoltării și a inovării în sectorul privat și pentru îmbunătățirea accesului la finanțare, de exemplu prin reducerea stocului de credite neperformante.

Îmbunătățirea nivelurilor de competențe și corelarea acestora cu nevoile pieței forței de muncă sunt esențiale pentru creșterea productivității și a adaptabilității forței de muncă, exercitând astfel o influență pozitivă asupra investițiilor. Sistemele de educație și de formare performante și favorabile incluziunii pot contribui la prevenirea sau la reducerea riscurilor legate de lipsa de personal calificat și de neconcordanța de competențe, fenomene costisitoare pentru societate, atât din punct de vedere economic, cât și din punct de vedere social, date fiind ratarea unor posibilități de creștere și reducerea oportunităților de angajare pentru anumite grupuri de populație. Prin prisma acestor elemente, începând din 2015, statele membre au pus, într-adevăr, un accent sporit pe politicile care vizează promovarea competențelor.

Principalele elemente ale politicii: accesul la finanțare în Slovenia Accesul la finanțare în Slovenia s-a îmbunătățit datorită măsurilor care vizează sprijinirea întreprinderilor mici și mijlocii în vederea accesării unor tipuri alternative de finanțare, atât sub formă de capitaluri proprii, cât și sub formă de împrumuturi. Aceste măsuri includ o nouă inițiativă transfrontalieră de finanțare prin capital propriu, primul program sloven de investiții pentru creșterea capitalului și instrumentele financiare cofinanțate din fondurile structurale și de investiții europene, în valoare de 253 de milioane EUR. Accesul la finanțare s-a îmbunătățit, de asemenea, datorită unei reduceri considerabile a ratei creditelor neperformante, de la 22,8 % la sfârșitul anului 2014 la 11,4 % în al doilea trimestru al anului 2017.

În pofida progreselor importante realizate în ceea ce privește îmbunătățirea mediului de investiții, există încă provocări majore în această privință, iar finalizarea punerii în aplicare a reformelor în curs este o prioritate. Statele membre ar trebui să își intensifice eforturile pentru a pune în aplicare reformele necesare menite să elimine obstacolele din calea investițiilor. În acest context, este esențială instituirea unor sisteme de justiție eficace, inclusiv respectarea deplină a statului de drept. Aceste reforme reprezintă o condiție imperioasă pentru susținerea și creșterea nivelurilor de investiții în statele membre, ținând seama de particularitățile naționale. În acest context și în vederea pregătirii următorului semestru european, Comisia evaluează, de asemenea, în Analiza anuală a creșterii pentru 2019, provocările cu care se confruntă mediile de investiții ale statelor membre.

4. Concluzii și domenii-cheie pentru întreprinderea unor acțiuni prioritare

Ratele de investiții au crescut semnificativ de la lansarea Planului de investiții pentru Europa, chiar dacă rămân sub nivelul de dinaintea crizei. Fondul european pentru investiții strategice s-a dovedit a fi un instrument eficient pentru remedierea decalajelor în materie de investiții din economia UE, prin mobilizarea finanțării în sectoarele-cheie care au de suferit de pe urma disfuncționalităților pieței și a cazurilor de investiții suboptime. Garanția bugetară care stă la baza fondului a contribuit la creșterea considerabilă a numărului de operațiuni mai riscante finanțate de Grupul Băncii Europene de Investiții. Prin propunerea sa privind programul InvestEU, Comisia își propune să aducă sprijinul pentru investiții în UE la nivelul următor. Colegiuitorii sunt invitați să adopte propunerea în mod prioritar, pentru a permite continuarea neîntreruptă a sprijinului pentru investiții în cursul următoarei perioade bugetare. În paralel, sunt necesare progrese rapide în ceea ce privește negocierile pentru noua propunere simplificată a Comisiei privind Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională.

Pe lângă stimularea investițiilor interne, este necesar să se instituie un mediu mai favorabil investițiilor pentru a consolida poziția UE în economia globală ca destinație atrăgătoare pentru investiții. Finalizarea pieței unice, a uniunii piețelor de capital, a pieței unice digitale și a uniunii energetice, concomitent cu asigurarea respectării normelor în materie de concurență în toate sectoarele, ar elimina marea majoritate a barierelor rămase în calea investițiilor la nivel european. Uniunea piețelor de capital este deosebit de importantă în acest context, întrucât cel mai mare centru financiar din Europa este pe punctul de a părăsi piața unică. Pentru a se adapta la această nouă realitate, este necesar ca piețele de capital din UE-27 să continue să evolueze și să beneficieze de o integrare mai profundă; de asemenea, este necesar ca piețele de capital locale să fie consolidate și dezvoltate în continuare. Comisia invită, așadar, colegiuitorii să accelereze adoptarea inițiativelor restante în vederea finalizării pieței unice, a uniunii piețelor de capital și a uniunii energetice și să realizeze progrese cu privire la propunerile referitoare la următorul cadru financiar multianual.

În cadrul semestrului european, Comisia va continua să identifice prioritățile de politică și să monitorizeze progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a reformelor, care este încă inegală de la un stat membru la altul și de la un domeniu de politică la altul. Legăturile existente între finanțarea UE și semestrul european vor fi consolidate, asigurând sinergii și complementaritatea între analiza și coordonarea politicilor economice și a cheltuielilor la nivelul UE. În acest scop, semestrul european 2019 va pune un accent mai puternic pe identificarea și clasificarea în funcție de prioritate a nevoilor de investiții la nivel național pentru a orienta deciziile de programare privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european și Fondul de coeziune. În plus, statele membre sunt invitate să pregătească și să prezinte planuri naționale de înaltă calitate în domeniul energiei și al climei, care să acopere perioada 2021-2030, pentru a asigura un cadru de reglementare stabil și favorabil investițiilor în domeniul energiei și al climei.