COMUNICARE A COMISIEI

Supravegherea mai strictă - Grecia, noiembrie 2018

Context

La 20 august 2018, Grecia și-a încheiat cu succes programul de sprijin pentru stabilitate instituit în cadrul Mecanismului european de stabilitate (MES). După încheierea programului respectiv, Grecia a fost integrată în cadrul obișnuit de supraveghere economică pentru statele membre din zona euro în cadrul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice. Pentru a răspunde nevoilor și provocărilor specifice ale Greciei, Comisia a activat, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 472/2013, o supraveghere mai strictă pentru Grecia, care produce efecte din data de 21 august 2018. Decizia respectivă confirmă faptul că, pe termen mediu, Grecia trebuie să continue să adopte măsuri pentru a aborda sursele sau potențialele surse de dificultăți economice și financiare, punând în aplicare în același timp reforme structurale pentru a sprijini o creștere economică robustă și durabilă.

Grecia și-a afirmat angajamentul general în cadrul Eurogrupului din 22 iunie 2018 de a continua și finaliza reformele adoptate în cadrul programului MES, precum și de a se asigura că obiectivele reformelor importante adoptate în cadrul programelor de asistență financiară sunt protejate. În plus, autoritățile au elaborat o strategie de creștere și intenționează să monitorizeze punerea ei în aplicare.

Comisia va elabora trimestrial rapoarte privind supravegherea mai strictă, urmând un calendar care este aliniat la principalele etape ale semestrului european. În contextul unei supravegheri mai stricte, Comisia, în colaborare cu BCE și, după caz, cu FMI, organizează misiuni periodice de evaluare pentru a verifica progresele înregistrate; MES participă atât în contextul sistemului său de avertizare timpurie, cât și în conformitate cu Memorandumul de înțelegere din 27 aprilie 2018 privind relațiile de lucru dintre Comisie și MES. În vederea pregătirii prezentului raport, în perioada 10-14 septembrie 2018 a avut loc o misiune comună la Atena.

Acest prim raport privind supravegherea mai strictă a fost publicat împreună cu pachetul din toamna anului 2018 al semestrului european, care include o evaluare a proiectului de plan bugetar pentru 2019 transmis Comisiei de către autoritățile elene la 15 octombrie 2018. În urma prezentării proiectului de plan bugetar, a fost finalizat un pachet de măsuri discreționare pentru a fi incluse în bugetul pe 2019, care corespunde obiectivului convenit în ceea ce privește excedentul primar de 3,5 % din PIB. Comisia consideră că pachetul final constituie o abordare echilibrată în vederea îndeplinirii obiectivelor fiscale și economice convenite, într-un mod care sprijină, de asemenea, incluziunea socială.

Supravegherea mai strictă oferă un cadru cuprinzător pentru monitorizarea evoluțiilor economice și continuarea politicilor necesare pentru a asigura o redresare economică durabilă. Acesta include o evaluare a condițiilor economice și financiare în Grecia, precum și o evaluare a punerii în aplicare a angajamentelor generale și specifice de reformă asumate de Grecia față de partenerii săi europeni . Angajamentele specifice de finalizare a principalelor reforme structurale inițiate în cadrul programului acoperă șase arii cheie și au termele limită convenite până la mijlocul anului 2022, și anume: (i) politicile fiscale și fiscal-structurale, (ii) protecția socială, (iii) stabilitatea financiară, (iv) piața muncii și piețele de produse, (v) privatizarea și (vi) modernizarea administrației publice. În fine, raportul privind supravegherea mai strictă include o actualizare privind condițiile de finanțare a datoriei suverane, precum și o actualizare tehnică a analizei sustenabilității datoriei.

Eurogrupul din 22 iunie 2018 a convenit că pachetul de măsuri de reducere a datoriei pentru Grecia ar trebui să includă stimulente pentru a asigura o implementare consolidată și continuă a măsurilor de reformă convenite în cadrul programului. În acest scop, unele dintre măsurile convenite privind datoria vor fi puse la dispoziția Greciei de două ori pe an, până la jumătatea anului 2022, sub rezerva respectării angajamentelor sale privind continuarea și finalizarea reformelor și în baza unor rapoarte pozitive în cadrul supravegheri mai stricte. Acestea includ (i) restituirea sumelor echivalente veniturilor provenite din deținerile de obligațiuni grecești de către băncile centrale în temeiul Programului privind piețele titlurilor de valoare și al Acordului privind profitul din activele financiare nete și (ii) renunțarea la majorarea marjei de dobândă pentru o parte din împrumuturile acordate din Fondul european de stabilitate financiară. Cele două măsuri se ridică la 1,3 miliarde EUR și, respectiv, 0,2 miliarde EUR pe an.

Creștere constantă, dar cu riscuri și provocări

În prezent, Grecia înregistrează o perioadă de creștere constantă. Se estimează că PIB-ul real va crește cu 2 % în 2018, ajungând la 2,2 % din PIB în 2019 și la 2,3 % în 2020. Se preconizează că în 2019 creșterea va fi susținută de bugetul pentru 2019, care include măsuri discreționare pentru a atinge un excedent primar de 3,5 % din PIB, în conformitate cu obiectivele convenite. Se așteaptă ca cererea internă și, în special, investițiile private să devină motorul creșterii economice în anii următori, cu o creștere puternică a exporturilor preconizată a fi compensată de creșterea importurilor, pe fondul unei creșteri puternice a investițiilor. Se preconizează că redresarea pieței muncii va continua pe măsură ce activitatea economică se va extinde, susținută de reformele adoptate în cadrul programului. Rata șomajului a scăzut la 18,9 % în august 2018, în scădere față de rata de 20,8 % din anul precedent și față de rata de 24,5 % din august 2015, când a început programul MES. În pofida acestei tendințe pozitive, rata șomajului este în continuare foarte ridicată, în special în rândul tinerilor, situându-se la 38 % pentru grupa de vârstă sub 25 de ani, iar aproape trei din patru șomeri sunt șomeri de lungă durată. Punerea în aplicare pe deplin a reformelor în domeniul protecției sociale menite să îmbunătățească eficiența, eficacitatea și caracterul adecvat al sistemului elen de protecție socială ar putea sprijini o îmbunătățire a situației sociale în anii următori. Evoluțiile salariale au fost moderate, iar pentru viitor va fi esențial ca partenerii sociali și autoritățile elene să mențină evoluțiile salariale aliniate la creșterea productivității pentru a garanta creșterea competitivității salariilor și crearea de locuri de muncă în temeiul programului.

În pofida unor semne pozitive, condițiile de finanțare rămân dificile și ar putea împiedica redresarea. În urma încheierii cu succes a programului MES de către Grecia, a creării unei rezerve substanțiale de lichidități și a ajungerii la un acord cu privire la un pachet substanțial de măsuri menite să asigure sustenabilitatea datoriei publice, ratingurile de credit suverane ale Greciei s-au îmbunătățit. Cu toate acestea, spreadurile randamentelor obligațiunilor suverane au rămas ridicate pe fondul unui mediu extern dificil și al unor vulnerabilități interne. Acest context aduce provocări deosebite pentru sectorul privat. În ansamblu, echilibrul riscurilor macroeconomice este orientat spre o evoluție negativă, fiind legat de potențialul de derapaj în materie de politici la nivel național, de slaba capacitate de intermediere a sectorului bancar, precum și de evoluțiile externe negative, inclusiv de o încetinire semnificativă a comerțului mondial.

Criza din Grecia care durează de un deceniu are numeroase efecte moștenite, nu numai sub forma șomajului, ci și sub forma datoriei publice și private și a expunerilor neperformante. Eliminarea problemelor legate de bilanț sau de stoc necesită încă ani de creștere durabilă, sprijinită de implementarea continuă a reformelor structurale pentru a reduce efectele negative de durată, timp în care Grecia ar putea rămâne expusă la șocuri economice.

Un aspect esențial pentru asigurarea unei creșteri durabile care necesită o atenție specială este eroziunea stocului de capital. Investițiile anuale fixe ale Greciei au scăzut cu 65 % între perioada de vârf din 2007 și până în 2017. Decalajul în ceea ce privește fluxurile de investiții poate fi corectat în câțiva ani, iar un element central în acest sens vor fi eforturile de consolidare a mediului de afaceri, în special în ceea ce privește sistemul de justiție și înregistrarea proprietăților.

Un buget pentru 2019 în conformitate cu obiectivul în ceea ce privește excedentul primar de 3,5 % din PIB

După discuțiile care au avut loc în urma prezentării către Comisie a proiectului de plan bugetar, a fost finalizat de către autoritățile elene un pachet de măsuri discreționare care urmează să fie incluse în bugetul pentru 2019: Comisia estimează că bugetul pe 2019 va atinge obiectivul convenit în ceea ce privește excedentul primar de 3,5 % din PIB. Astfel cum s-a subliniat în avizul Comisiei privind proiectul de plan bugetar, pachetul respectă cerințele cadrului bugetar al Uniunii, deoarece garantează că în 2019 se va atinge un excedent primar de 3,5 % din PIB și un sold al bugetului general de 0,2 % din PIB.

Pachetul de măsuri discreționare este diferit de pachetul de măsuri neutre din punct de vedere bugetar legate de reduceri ale pensiilor, care urmează să intre în vigoare la 1 ianuarie 2019 și care au fost programate la mijlocul anului 2017. Autoritățile elene intenționează să pună în aplicare înghețarea pensiilor până în 2022, dar nu vor proceda la reducerea pensiilor asociată recalibrării imediate a așa-numitelor diferențe personale negative. În plus, autoritățile vizează consolidarea sistemului de prestații sociale prin lansarea unui nou ajutor pentru locuințe care presupune costuri de 400 milioane EUR în 2019. De asemenea, autoritățile intenționează să reducă contribuțiile la asigurările sociale pentru anumite categorii de lucrători care desfășoară o activitate independentă, să subvenționeze contribuțiile la asigurările sociale ale angajatorilor pentru persoanele cu vârsta sub 24 de ani, să reducă taxa pe proprietățile imobiliare (ENFIA), să scadă plafonul de cheltuieli pentru bugetul de investiții publice până la niveluri pe care autoritățile le consideră a fi mai realiste având în vedere persistența subutilizării creditelor, precum și să diminueze progresiv impozitele pe profit începând din 2020. Autoritățile elene nu au informat instituțiile că intenționează să modifice măsura programată referitoare la reducerea creditului pentru impozitul pe venit prevăzută pentru 1 ianuarie 2020.

Comisia consideră că pachetul final de măsuri discreționare care urmează să fie incluse în proiectul de buget pentru 2019 constituie o abordare echilibrată în vederea îndeplinirii obiectivelor fiscale și economice convenite, într-un mod care sprijină și incluziunea socială, din mai multe motive: