RO    RO RO 
 
RO    RO  COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 14.7.2010 
SEC(2010) 877 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
  
Document înso țitor pentru 
  
Propunerea de Regulament (UE) nr . xx/yy al Parlamentului European şi al Consiliului 
privind transportul rutier tran sfrontalier profesionist de numerar în euro între statele 
membre din zona euro 
  
și 
 
 
Propunerea de Regulament (UE) nr. zz/yy al  Consiliului privind extinderea domeniului 
de aplicare al Regulamentului (UE) nr. xx/yy al Parlamentului European şi al 
Consiliului privind transportul rutier transfro ntalier profesionist de numerar în euro 
între statele membre din zona euro 
 
{COM(2010)377 final} 
{SEC(2010) 878final} 
 
 
 
 
RO 2   RO DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
 
 
Document înso țitor pentru 
  
Propunerea de Regulament (UE) nr . xx/yy al Parlamentului European şi al Consiliului 
privind transportul rutier tran sfrontalier profesionist de numerar în euro între statele 
membre din zona euro 
  
și 
  
Propunerea de Regulament (UE) nr. zz/yy al  Consiliului privind extinderea domeniului 
de aplicare al Regulamentului (UE) nr. xx/yy al Parlamentului European şi al 
Consiliului privind transportul rutier transfro ntalier profesionist de numerar în euro 
între statele membre din zona euro 
 
RO 3   RO 1. D EFINIREA PROBLEMEI  
Cele 16 state membre care au adoptat pân ă acum moneda euro utilizeaz ă aceleași 
bancnote și monede. Cu toate acestea, din cauza diferen țelor semnificative dintre 
legislațiile naționale, în practic ă transportul rutier profesionist de numerar în euro între 
statele membre din zona euro este foarte dificil și, prin urmare, se efectueaz ă foarte 
puține transporturi transfront aliere terestre. Faptul c ă frontierele constituie bariere în 
calea transportului pr ofesionist al monedei unice în zona euro este un paradox. 
Având în vedere natura bunur ilor transportate, sectorul transporturilo r de fonduri ( cash-
in-transit,  CIT) este expus, de asemenea, la riscur i semnificative privind securitatea. Prin 
urmare, este extrem de important ca transportul transfrontalier de numerar s ă se 
desfășoare în condi ții care asigur ă un nivel înalt de securita te pentru personalul CIT și 
pentru publicul larg. Datorit ă tradițiilor naționale și mediilor de risc diferite, cerin țele de 
securitate sunt interpretate îns ă foarte diferit în statele membre ale zonei euro, 
determinând diferen țe considerabile între normele na ționale într-un num ăr mare de 
domenii, precum tipurile de transport autorizat, blindajul și echipamentul vehiculelor de 
transport de fonduri, utilizar ea sistemelor inteligente de  neutralizare a bancnotelor 
(IBNS), num ărul membrilor personalului de la bordul  vehiculelor de tran sport de fonduri, 
posesia și portul de arme de foc de c ătre personalul CIT, cerin țele de formare, informarea 
poliției, normele privind acordarea licen țelor și sancțiunile.  
Din cauza acestor diferen țe dintre reglement ările naționale, băncile comerciale, sectorul 
marii distribu ții și alți profesioni ști care manipuleaz ă numerar sunt de fapt de cele mai 
multe ori împiedica ți să încheie un contract cu o societat e de transport de  fonduri din alt 
stat membru, chiar dac ă aceasta ar putea furniza cele mai eficiente ( și cele mai scurte) 
circuite de livrare și colectare de numerar. De asemenea, ei nu se pot folosi de serviciile 
de numerar ale celei mai apropiate sucursale a b ăncii centrale na ționale sau ale celui mai 
apropiat centru de numerar al unui transportato r de fonduri, în cazul în care acestea sunt 
situate în alt stat membru. În fine, societ ățile de transport de fonduri care efectueaz ă 
transporturi în regiuni frontaliere nu î și pot planifica rutele de transport și logistica în 
modul cel mai eficient dac ă potențialii clien ți sunt situa ți de ambele p ărți ale grani ței. 
Această situație presupune o organizare deficitar ă a ciclului numerarului în aceste regiuni 
și, prin urmare, în întreaga zon ă euro. La rândul s ău, aceasta presupune un cost mai 
ridicat al numerarului și/sau un nivel mai sc ăzut al serviciilor pentru clien ți comparativ 
cu o situa ție în care nu ar exis ta bariere legislative na ționale în calea transportului 
transfrontalier de numerar. 
Pentru a le permite p ărților interesate s ă se foloseasc ă în întregime de avantajele monedei 
unice, obstacolele din calea liberei circula ții a numerarului în euro în cadrul zonei euro ar 
trebui eliminate, asigurându-se totodat ă un nivel ridicat de secu ritate pentru personalul 
CIT și pentru publicul larg.  
În același timp, pia ța transporturilor de fonduri ar e un caracter local, iar pia ța 
transfrontalier ă potențială vizează în principal regiuni le frontaliere. Pia ța geografic ă 
potențială poate fi estimat ă la aproximativ 100 km de fiecare parte a grani ței pentru 
majoritatea transporturilor. Prin urmare, m ăsurile de ridicare a barierelor din calea 
transportului transfrontal ier de numerar trebuie s ă fie propor ționate. 
 
RO 4   RO 2. A NALIZA SUBSIDIARIT ĂțII 
Alternativa la ac țiunea la nivelul UE ar reprezenta-o acordurile bilaterale voluntare între 
statele membre sau chiar acordurile multilaterale. Cu toate acestea, ac țiunea la nivelul 
UE permite economii de scar ă importante comparativ cu ac țiunile bilaterale sau 
multilaterale. Numai ac țiunea la nivelul UE permite s ă se țină cont de viitoarea extindere 
a zonei euro, întrucât normele UE privind transportul transfr ontalier pot fi utilizate de 
orice nou stat membru participant, ceea ce nu es te valabil în cazul acordurilor bilaterale 
sau multilaterale. 
În plus, chiar dac ă există o cerere exprimat ă în special de sectorul bancar, statele membre 
nu au încheiat înc ă niciun acord pentru facilitarea transportului transfrontalier 
profesionist de numerar, la peste opt ani de  la introducerea numerarului în euro. Acest 
lucru sugereaz ă că, în practic ă, acțiunea UE este singura modalitate posibil ă de 
reconciliere a reglement ărilor divergente (actualmente în num ăr de 16), cuprinzând o 
gamă largă de aspecte complexe în care exist ă o interac țiune între aspectele legate de 
securitate (de exemplu portul de arme) și considerentele privind pia ța muncii. 
3. O BIECTIVE  
Obiectivul general al prezentei ini țiative a Comisiei este de a facilita libera circula ție a 
numerarului în euro în zona euro prin înl ăturarea obstacolelor din calea transportului 
rutier profesionist de numerar în euro într e statele membre din zona euro, garantând în 
același timp că transportul se desf ășoară în condiții care ofer ă un nivel înalt de siguran ță 
pentru personalul CIT și pentru publicul larg. 
Facilitarea transportului profesionist tran sfrontalier de numerar în euro este, de 
asemenea, un complement natural și necesar al foii de parcurs a B ăncii Centrale 
Europene pentru o convergen ță mai mare a serviciilor de numerar ale b ăncilor centrale 
naționale (BCN) și al creării unei zone unice de numerar în euro pentru profesioni știi 
care manipuleaz ă numerar. De asemenea, este complementar ă Directivei privind 
serviciile de plat ă1 și zonei unice de pl ăți în euro - SEPA – care urm ărește ca plățile 
electronice transfront aliere în euro s ă devină la fel de u șoare ca pl ățile interne. 
În ceea ce prive ște libera circula ție a euro, datorit ă caracterului local al pie ței 
transporturilor de fonduri, obiectivul specific ar trebui s ă fie, prin urmare, facilitarea 
transportului în zonele frontaliere dintre statele membre ale zonei euro. 
În ceea ce prive ște securitatea personalului CIT și a publicului larg, at acurile trebuie pe 
cât posibil contracarate și, în cazul în care totu și se produce un atac, acesta trebuie s ă 
provoace pagube umane minime. Obiectivul specific ar trebui s ă fie ca transportul 
transfrontalier s ă fie cel pu țin la fel de sigur ca transportul intern.  
Cu toate acestea, o cre ștere a transporturilor transfrontaliere de numerar poate s ă aibă și 
efecte negative asupra ni velurilor salariilor și/sau asupra ocup ării forței de munc ă în 
sectorul transporturilor de fondur i într-un anumit stat membru gazd ă, dacă există 
                                                 
1 Directiva 2007/64/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 noiembrie 2007 privind 
serviciile de plat ă în cadrul pie ței interne, 5.12.2007. 
 
RO 5   RO diferențe salariale semnificative comparativ cu țările învecinate. De și, în general, statele 
membre nu trebuie împiedicate s ă se foloseasc ă de avantajele lor comparative, ar trebui 
totodată asigurată o protecție socială minimă în statul membru gazd ă pentru personalul 
din sectorul CIT, în conformitate cu principiile exis tente ale legisla ției UE. 
4. O PțIUNI DE POLITIC Ă șI EVALUAREA OP țIUNILOR GENERALE  
Evaluarea a fost organizat ă în două etape: o evaluare global ă a opțiunilor generale de 
politică, urmată de o evaluare mai detaliat ă a opțiunilor considerate a avea poten țialul de 
a atinge obiectivele. 
Evaluarea impactului a avut în vedere cinci op țiuni generale de atingere a obiectivului: 
(1) un scenariu de referin ță, statu-quo; (2) acorduri bilate rale sau multilaterale între 
statele membre cu poten țialul de a fi cele mai afectate de transporturile transfrontaliere; 
(3) un set de norme comune numai pentru  transporturile transfrontaliere; (4) 
recunoașterea reciproc ă integrală; și (5) armonizarea integral ă a reglement ării tuturor 
transporturilor de fonduri. 
În plus, s-au avut în  vedere trei sub-op țiuni: (a) extinderea domeniului de aplicare al 
normelor la statele membre ale UE care nu au adoptat euro; (b) extinderea domeniului de 
aplicare la alte valute și posibil la alte valori; și (c) restric ționarea domeniului de aplicare 
numai la transportul de la un punct la altul. 
Din evaluarea impactului reiese c ă opțiunile 1 (statu-quo) și 2 (acorduri 
bilaterale/multilaterale) nu ar fi eficiente pe ntru îndeplinirea obiectivului de a facilita 
libera circula ție a numerarului în euro, deoarece pa re improbabil ca astf el de acorduri s ă 
se concretizeze în mod spontan la scar ă mai largă. Acest lucru este c onfirmat de faptul c ă 
în perioada de pest e opt ani de la intr oducerea bancnotelor și monedelor euro nu s-a 
încheiat înc ă niciun acord. În plus, chiar în cazu l unui astfel de acord, acesta nu ar 
acoperi decât o parte din zona euro și nu ar permite s ă se țină cont de extinderile viitoare 
ale acesteia. Astfel, un acord la nive lul UE pare o abordare mai eficient ă și, în practic ă, 
singura posibil ă pentru a facilita transportul transfrontalier de numerar între toate țările în 
cauză. 
Opțiunea 3 (un set de norme comune aplicabile numai transporturilor transfrontaliere de 
fonduri) ar îndeplini obiectivul  de a facilita libera circula ție a numerarului în euro. 
Întrucât este limitat ă la transporturile transfrontaliere, aceasta nu ar dep ăși ceea ce este 
necesar pentru a atinge obiectivele.  
Opțiunea 4  (recunoașterea reciproc ă integrală) ar îndeplini obiectivul  global de a facilita 
libera circula ție a numerarului în euro, îns ă ar însemna c ă societățile de transport de 
fonduri ar avea dreptul s ă desfășoare activit ăți transfrontaliere în temeiul mai multor 
norme na ționale diferite. Acest lucru ar fi  foarte derutant pentru autorit ățile naționale 
competente de supraveghere și aplicare a legii. O astfel de situa ție ar fi inacceptabil ă 
într-un sector care, prin natura activit ății sale, este expus unor riscuri semnificative de 
securitate și nu ar îndeplini obiectivul de a garanta c ă transportul se desf ășoară în condiții 
care asigur ă un nivel înalt de securita te pentru personalul CIT și pentru publicul larg. De 
asemenea, aceast ă opțiune ar putea fi considerat ă dispropor ționată deoarece ar putea 
afecta întreg teritoriul statelor membre gazd ă, cu excep ția cazului în care domeniul de 
aplicare al op țiunii este restric ționat în mod specific la opera țiunile transfrontaliere. 
 
RO 6   RO Opțiunea 5 (armonizarea integral ă) ar îndeplini obiectivul de a facilita libera circula ție a 
numerarului în euro și ar fi în concordan ță cu o zon ă unică a numerarului în euro și cu 
piața unică. Cu toate acestea, întrucât transportu l transfrontalier de numerar în euro 
vizează numai o parte limitat ă a transporturilor de numerar în euro, aceast ă opțiune nu ar 
fi propor ționată față de obiectivul declarat de a armoniza normele pentru toate 
transporturile de fonduri, indiferent dac ă sunt transfrontaliere  sau nu. O armonizare 
deplină ar fi, în plus, foarte dificil ă având în vedere numeroasele aspecte sensibile și 
legate de securitate pe care le presupune domeniul transportu lui de fonduri, nu în ultimul 
rând privind de ținerea și portul de arme.  
Cele trei sub-op țiuni sunt considerate relevante. Cu to ate acestea, includ erea unor articole 
atât de diverse cum sunt valorile în domen iul de aplicare al normelor comune este 
respinsă, întrucât risc ă să complice efortul legislativ și să îl devieze de la obiectivul de 
bază al inițiativei. 
Prin urmare, analiza detaliat ă a impactului vizeaz ă un set de norme comune pentru 
transportul transfrontalier, al ături de sub-op țiunea a), o parte din sub-op țiunea b) și sub-
opțiunea c).  
5. A NALIZA DETALIAT Ă A IMPACTULUI  
Evaluarea din a doua etap ă cuprinde o evaluare detaliat ă a impactului economic, social și 
ecologic al op țiunii generale 3 – norme tr ansfrontaliere comune – și a celor trei sub-
opțiuni. De asemenea, se evalueaz ă impactul posibil asupra securit ății transportului.  
Diferitele efecte depind în mare m ăsură de dimensiunea pie ței potențiale și de gradul în 
care aceasta poate fi realizat ă. Pentru a colecta informa ții privind actuala pia ță a 
transporturilor de fonduri și pentru a estima dimensiunea pie ței poten țiale a 
transporturilor rutiere transfront aliere de numerar în euro, dac ă se elimin ă actualele 
obstacole legislative din calea acestor tran sporturi, DG ECFIN a la nsat un studiu extern 
care a fost efectuat de Ramböll Management2. Conform studiului, se estimeaz ă că piața 
potențială pe termen lung, presupunând c ă se elimin ă toate obstacolele din calea 
transportului rutier transfrontalier profesioni st de numerar în euro, s-ar ridica la 
aproximativ 2,6% din pia ța totală (exprimat ă ca valoarea întregului numerar în euro 
comandat societ ăților de transport de fonduri), ceea ce înseamn ă că aproximativ 77 000 
de transporturi transfrontaliere3 ar putea fi efectuate în fiecare an în cele 11 țări din zona 
euro care au frontiere terestre cu alte țări din zona euro. Aceasta reprezint ă o creștere 
semnificativ ă comparativ cu situa ția actuală și arată că există potențial pentru o cre ștere 
considerabil ă a transportului transfrontalier de numera r în euro în cazul în care se elimin ă 
obstacolele legislative. 
Estimarea de mai sus se bazeaz ă pe fluxurile actuale ale trafic ului. Cu toate acestea, este 
dificil să se prevad ă care ar putea fi efectele deschiderii pie ței transfrontaliere. 
Transportul transfrontalier de numerar înseamn ă nu numai servicii eventual mai ieftine, 
                                                 
2 Disponibil pe site-ul web al Comisiei Europene la adresa: 
http://ec.europa.eu/economy_finance/articles/ euro/2010-02-26-cross-border-cash_en.htm   
3 Un transport înseamn ă că un vehicul de transport de fonduri traverseaz ă frontiera de dou ă ori, o 
dată la plecare și o dată la întoarcere. 
 
RO 7   RO ci și servicii mai bune pentru care clien ții ar putea fi dispu și să plătească mai mult. De 
exemplu, un mare distribuitor ar putea fi dese rvit mai bine de un centru de numerar din 
străinătate care ar putea s ă livreze/colecteze mai u șor numerarul zilnic, și nu săptămânal. 
Eliminarea obstacolelor din calea transportului transfrontalier ar putea, în acest exemplu, 
să aibă un impact pozitiv asupra costurilor și riscurilor distribuitorului (mai pu ține costuri 
legate de depozitare și securitate și mai puține riscuri implicate), având totodat ă un 
impact pozitiv asupra societ ății de transport de fonduri deoarece livr ăr i l e  a r  f i  m a i  
frecvente și cifra de afaceri mai mare.  
Facilitarea transportului transfronta lier de numerar poate, de asemenea, s ă producă 
anumite avantaje pentru mediu, datorit ă transporturilor mai scurte la nivel global.  
Cu toate acestea, o cre ștere semnificativ ă a transporturilor transfrontaliere poate s ă aibă și 
efecte sociale negative în statele membre gazd ă. Este vorba în pr incipal de un efect 
posibil asupra nivelu rilor salariilor și/sau asupra ocup ării forței de munc ă în sectorul 
transporturilor de fonduri înt r-un anumit stat membru gazd ă, dacă există diferențe 
salariale semnificative comparativ cu țările învecinate. Evaluarea impactului arat ă că par 
să existe diferen țe semnificative între unele state memb re învecinate din zona euro. În 
plus, diferen țele salariale sunt foarte substan țiale între unele din st atele membre care nu 
au adoptat înc ă euro și vecinii lor din zona euro. Prin urmare, pare justificat ă reducerea 
impactului social poten țial din statul membru gazd ă, asigurând o protec ție minim ă a 
lucrătorilor, în conformitate cu principiile legisla ției UE existente.  
Directiva 96/71/CE privind deta șarea lucrătorilor are scopul de a asigura un nivel minim 
de protecție care trebuie s ă fie respectat în țara gazdă în cazul lucr ătorilor deta șați pentru 
a desfășura munc ă temporar ă. Cu toate acestea, având în vedere natura specific ă a 
serviciilor de transport de  fonduri, în special frecven ța ridicată și durata scurt ă a 
potențialelor perioade de lucru în str ăinătate și diferitele situa ții contractuale, este 
necesară asigurarea aplic ării analoage a Directivei 96/71 /CE în cazul tuturor serviciilor 
de transport transfrontalier de numerar  pentru a asigura certitudinea juridic ă pentru 
operatori și aplicabilit atea practic ă a directivei în acest sect or. Prin urmare, propunerea 
cuprinde unele dispozi ții specifice pentru a crea certitudine juridic ă pentru operatorii în 
cauză, în special prin asigurarea faptului c ă lucrătorilor transfrontalieri CIT li se 
garanteaz ă nivelurile minime de remunera ție aplicabile în țara gazdă, în conformitate cu 
directiva. 
Opțiunea general ă 3 este împ ărțită în continuare în patru op țiuni specifice pentru a ține 
cont de aspectele le gate de securitate și de alte aspecte sensibile: 
Opțiunea A.  Normele na ționale privind de ținerea de arme de c ătre personalul CIT r ămân 
în întregime în vigoare. 
Opțiunea B . Se stabilesc o serie de tipuri de tr ansporturi de fonduri, cu posibilitatea 
statelor membre de a nu le autoriza pe toate. 
Opțiunea C.  Restricționarea transportului transfrontalier la o zi și la durata zilei, ceea ce 
presupune c ă vehiculul de transport de fonduri pleac ă și se întoarce în statul membru de 
origine în aceea și zi, iar transportul se desf ășoară pe durata zilei. 
 
RO 8   RO Opțiunea D.  Majoritatea livr ărilor/colect ărilor de numerar efectuate de un vehicul de 
transport de fonduri pe parcursul zilei trebuie ef ectuate pe teritoriul statului sau statelor 
membre gazd ă. 
Consultarea cu administra țiile statelor membre și cu alte p ărți interesate a indicat c ă 
aceste excep ții sunt considerate necesare pentru a asigura un nivel înal t de securitate și că 
reprezintă o condiție preliminar ă necesară pentru a atinge un consens suficient privind 
normele transfrontaliere comune pentru transportul de numerar. 
Analiza a ar ătat că, deși aceste op țiuni pot presupune o reducere a poten țialei piețe 
transfrontaliere, nu se a șteaptă ca acestea s ă creeze obstacole majore pentru transporturile 
transfrontaliere, iar propunerea prevede în toat e cazurile solu ții care s ă faciliteze 
transporturile transfrontaliere (seif pentru armele din vehicul care poate fi deschis numai 
de la distan ță de către camera de control, op țiuni de transport standardizate, 
recunoașterea form ării echivalente în dome niul armelor etc.).  
În ceea ce prive ște securitatea transporturilor, pr opunerea prevede standarde înalte în 
domeniile relevante legate de securitate, men ținerea normelor na ționale în domenii 
sensibile precum legisla ția în domeniul armelor și posibilitatea ca statele membre s ă nu 
aplice anumite tipuri de transporturi dac ă nu le consider ă compatibile cu contextul 
național. Prin urmare, se concluzioneaz ă că normele comune preconizate asigur ă un nivel 
înalt de securitate pentru transporturile transfrontaliere. 
În fine, sarcina administrativ ă este considerat ă a fi relativ limitat ă și ar viza, în cazul 
societăților de transport de fonduri, numai societ ățile care aleg s ă solicite o licen ță pentru 
transportul transfr ontalier de fonduri. 
6. C OMPARAREA OP țIUNILOR  
Evaluarea impactului concluzioneaz ă că opțiunea preferat ă este un set de norme comune 
care ar fi valabile în toate statele membre ale zonei euro, dar s-ar limita la transporturile 
transfrontaliere (op țiunea 3), împreun ă cu derog ările și restricțiile specifice ale 
domeniului de aplicare prev ăzute la op țiunile specifice A-D. Aceast ă opțiune de politic ă 
ar îndeplini obiectivul de a facilita libera circula ție a numerarului în euro în zona euro și 
ar realiza acest lucru în  modul cel mai eficient în raport cu celelalte op țiuni generale de 
politică, garantând totodat ă că transporturile se desf ășoară în condi ții care asigur ă un 
nivel ridicat de securita te pentru personalul CIT și pentru publicul larg. În plus, se 
recomand ă ca opțiunea 3 s ă se extind ă la teritoriul statelor membre care urmeaz ă să 
introducă în curând euro, întrucât va exista, în  mod normal, o nevoie tot mai mare de 
transport transfrontalier de numerar în euro înainte de adopt area monedei unice. 
Extinderea ar trebui s ă se aplice de la data deciziei Consiliului de a abroga derogarea de 
la participarea la zona euro. 
7. M ONITORIZARE șI EVALUARE  
Ar trebui s ă se înfiin țeze un Comitet pentru transportul transfrontalier de numerar în 
euro, care s ă cuprindă reprezentan ți ai Comisiei, ai statelor membre care intr ă sub 
incidența normelor comune și ai Băncii Centrale Europene, pent ru a monitoriza punerea 
în aplicare a noilor norme și, eventual, pentru a propune m ăsuri de îmbun ătățire a 
 
RO 9   RO funcționării acestora. Comitetul ar trebui, de asemenea, s ă consulte p ărțile interesate, 
inclusiv partenerii sociali, și să țină cont de opiniile acestora într-un mod adecvat. 
De asemenea, ar trebui s ă se prevad ă o revizuire oficial ă, care să constea într-un raport al 
Comisiei c ătre Parlamentul European și Consiliu la cel mult doi ani de la intrarea în 
vigoare a normelor comune. Revizuirea ar trebui s ă includă, de asemenea, consultarea 
părților interesate din sector, inclusiv a partener ilor sociali. Pe baza r ezultatului revizuirii, 
Comisia ar putea înainta o propunere de revizu ire a regulamentului. Revizuirea ar trebui 
repetată ulterior la fiecare cinci ani.