RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA EUROPEAN Ă  
Bruxelles,  30.9.2010 
SEC(2010) 1127 
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI  
 
Document de înso țire pentru 
 
 
Propunere de  
 
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI  
 
privind Agen ția european ă pentru securitatea re țelelor și a informa țiilor (ENISA) 
  
{COM(2010) 521 final } 
{SEC(2010) 1126}  
RO 2   RO REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI  
1. DOMENIU DE APLICARE șI CONTEXT  
1.1. Domeniul de aplicare 
Prezenta evaluare a impactului se concentreaz ă pe modul optim în care o agen ție modernizat ă 
pentru securitatea re țelelor și a informa țiilor („network and information security” – NIS), care 
este recunoscut ă pe scară largă ca fiind un instru ment de politic ă adecvat şi necesar pentru a 
face faţă provocărilor din sfera NIS, ar trebui s ă fie structurat ă pentru a sprijini organismele 
statelor membre și Comisia în realizarea obiectivelor de politic ă în materie de NIS, în 
contextul în care mandatul Agen ției europene pent ru securitatea re țelelor și a informa țiilor 
(„European Network and Information Security Agency” – ENISA) expir ă, în martie 2012.  
1.2. Context 
În lumea de ast ăzi, societatea şi economia se bazeaz ă în mod fundamental pe func ţionarea 
corespunz ătoare a tehnologiilor informa ţiei şi comunica ţiilor (TIC). Prin urmare, este extrem 
de important s ă se garanteze c ă sistemele sunt stabile şi că utilizatorii au încredere în ele. 
Creşterea num ărului de amenin ţări, atacuri și de programe „malware” utilizate împotriva 
sistemelor ar putea pune în pericol buna func ţionare a infrastructurii de baz ă a rețelelor și 
informaţiilor. Dat fiind faptul c ă aceste sisteme şi reţele sunt transna ţionale, este necesar ă o 
reacție european ă la provocarea reprezentat ă de securitatea re țelelor și a informa țiilor (NIS). 
Pentru solu ționarea acestor probleme, în 2004 a fost creat ă Agenția european ă pentru 
securitatea re țelelor și a informa țiilor (ENISA)1, pentru o perioad ă de cinci ani, în vederea 
„asigurării unui nivel ridicat și eficient al securit ății rețelelor informatice și a datelor în 
Comunitate și al dezvolt ării unei culturi a securit ății rețelelor informatice și a datelor în 
beneficiul cet ățenilor, consumatorilor, întreprinderilor și organiza țiilor din sectorul public al 
Uniunii Europene, contribuind astfel la func ționarea normal ă a pieței interne (...) .” 
De atunci, provoc ările din sfera NIS sunt în continu ă schimbare, ca rezultat al dezvolt ării 
tehnologice şi al evolu ției pieţei. Prin urmare, cu mult înainte de expirarea Regulamentului 
ENISA în martie 2009, Comisia a demarat, împreun ă cu părţile interesate, un proces de 
determinare a propunerilor de politici care ar serv i cel mai bine obiectivele UE în materie de 
NIS începând cu anul 2009. În urma unei evalu ări intermediare2 a ENISA în 2007 şi a unei 
consultări publice3, la 24 septembrie 2008, Consiliul şi Parlamentul European au adoptat un 
regulament de prelungire a mandatului ENISA cu trei ani, pân ă la 13 martie 20124. În 
considerentele respectivul ui regulament, Consiliul şi Parlamentul European au f ăcut un apel 
pentru „continuarea discu ţiilor cu privire la agen ţiei şi [o examinare pe viitor] a direc ției 
                                                 
1 Regulamentul (CE) nr. 460/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind 
instituirea Agen ției Europene pentru Securitatea Re țelelor Informatice și a Datelor. 
2 Comunicarea Comisiei c ătre Parlamentul European și Consiliu privind evaluarea Agen ției Europene 
pentru Securitatea Re țelelor Informatice și a Datelor (ENISA), COM(2007) 285, 1.6.2007, 
 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/Le xUriServ.do?uri=CELEX :52007DC0285:EN:NOT. 
3 Consultarea na țională s-a derulat între 13 iunie și 7 septembrie 2007. 
4 Regulamentul (CE) nr. 1007/2008  al Parlamentului European și al Consiliului din 24 septembrie 2008 
de modificare a Regulamentului (CE) nr. 460/2004 privind instituirea Agen ției Europene pentru 
Securitatea Re țelelor Informatice și a Datelor, în ceea ce prive ște durata de func ționare a acesteia (JO L 
293, 31.10.2008). 
RO 3   RO generale urm ărite de eforturile europene de dezvoltare a securit ății rețelelor informatice și 
a datelor.”   
Comisia a facilitat dezbaterea pr in lansarea unei noi consult ări publice la nivelul UE, în 
noiembrie 2008, cu privire la posib ilele obiective ale un ei politici consolidate în materie de 
NIS şi la mijloacele de realizare a acestor obiective5. În decembrie 2008, Comisia a organizat 
de asemenea un atelier de lucru cu exper ţi în NIS provenind de la organismele competente ale 
statelor membre, având ca tem ă instrumentele şi mecanismele unei politici consolidate a UE 
în materie de NIS. În plus, în martie 2009 Comisia a adoptat o co municare privind protec ţia 
infrastructurilor critice de informa ţii (CIIP)6, care stabile şte un rol-cheie pentru ENISA în 
sprijinirea UE pentru înt ărirea securit ății, a rezilien ței şi a gradului de preg ătire. Aceast ă 
abordare a fost aprobat ă în cadrul Conferin ţei ministeriale privind CIIP care a avut loc la 
Tallinn în 27 şi 28 aprilie 2009. Una dintre concluziile conferin ței a fost c ă „provocările noi și 
pe termen lung din viitor necesit ă o regândire atent ă și o reformulare a mandatului 
agenției (ENISA) pentru a se concen tra mai bine asupra priorit ăților și necesităților UE;  
pentru a ob ține o capacitate de reac ţie mai flexibil ă; pentru a dezvolta abilit ăți și competen țe 
europene, precum și pentru a spori eficien ța operațională a agenției și impactul general al 
acesteia. În acest fel, ENIS A poate deveni un activ permanent pentru fiecare stat membru și 
pentru Uniunea European ă în ansamblu. ”  
La 18 decembrie 2009, Cons iliul a adoptat o rezolu ţie privind „ o abordare european ă a 
securității rețelelor și a informa țiilor bazat ă pe colaborare ”7, care a subliniat c ă „ENISA, 
prin mandatul revizuit, ar trebui s ă serveasc ă drept centru de expertiz ă al UE pe probleme 
de securitate a re țelelor și a informa țiilor la nivelul UE. ”  
În strategia Comisiei „Europa 2020 pentru o cre ştere inteligent ă, durabilă și favorabil ă 
incluziunii”8 – una dintre ini ţiativele emblematice care promoveaz ă Europa 2020 este Agenda 
digitală european ă, în cadrul c ăreia NIS joac ă un rol central. Obiectivul acestei ini ţiative 
politice în favoarea încrederii şi securității din Agenda digital ă european ă e s t e  d e  a  
permite UE, statelor membre şi părţilor interesate s ă dezvolte o capacitatea şi un grad 
de pregătire de nivel înalt pentru prevenirea și detectarea problemelor din sfera NIS şi 
pentru a r ăspunde mai bine la acestea.  Acest fapt va contribui la cre şterea încrederii şi a 
securităţii pe piaţa digitală unică a Europei şi la îmbun ătăţirea competitivit ății întreprinderilor 
europene. 
2. DEFINIREA PROBLEMEI  
2.1. În ce const ă problema? 
Au fost identifica ți următorii factori cauzatori de probleme care expun p ărţile interesate la 
ameninţările și la incidentele NIS. To ți acești factori arat ă că este nevoie de o structur ă de 
încredere la nivelul UE pe ntru a aborda problema şi pentru a ține pasul, în întreaga Europ ă, cu 
evoluția constant ă a tehnologiei şi a condiţiilor de pia ţă în materie de NIS.  
                                                 
5 Din 7 noiembrie 2008 pân ă în 9 ianuarie 2009; raportul poate fi consultat la adresa:  
http://ec.europa.eu/information_society/policy/nis/nis_public_consultation/index_en.htm. 
6 Comunicare a Comisiei c ătre Parlamentul european și Consiliu privind protec ţia infrastructurilor critice 
de informa ţie, COM(2009) 149 final, 30.3.2009. 
7 Rezolu ția Consiliului din 18 decembrie 20 09 privind o abordare european ă a securit ății rețelelor și a 
informațiilor bazat ă pe colaborare, (2009/C 321/01). 
8 COM(2010) 2020. 
RO 4   RO • Diversitatea şi fragmentarea abord ărilor naţionale.  Problemele din sfera NIS nu se 
limitează la graniţele naţionale şi, prin urmare, nu pot fi rezolvate în mod eficace doar la 
nivel naţional. În acela şi timp, problema este tratat ă în multe moduri diferite de c ătre 
autorităţile publice din diferite stat e membre. Multiplele cerin ţe în materie de securitate 
aflate în vigoare în diferite state membre implic ă un cost pentru în treprinderile care 
operează la nivelul UE, ceea ce conduce la fragmentare şi la lipsa de competitivitate pe 
piaţa internă european ă.  
• Capacitate limitat ă în materie de alert ă rapidă și de reac ție la nivel european. 
Sistemele na ţionale actuale de alert ă rapidă şi de gestionare a incidentelor difer ă în mod 
semnificativ de la un stat membru la altul, în timp ce la nivelul UE nu exist ă niciun astfel 
de sistem. Este nevoie de instrumente de politic ă la nivelul UE care s ă permită identificarea 
riscurilor şi a vulnerabilit ăţilor în materie de NIS, stabil irea de mecanisme adecvate de 
reacție şi garantarea faptului c ă aceste mecanisme de reac ție sunt cunoscute şi aplicate de 
către părţile interesate. 
• Lipsa de date fiabile și cunoașterea limitat ă a problemelor evolutive.  Există foarte 
puţine informa ţii cantitative fiabile disponi bile cu privire la impa ctul sau chiar la apari ţia 
incidentelor NIS, ceea ce face dificil ă adoptarea m ăsurilor politice adecvate de c ătre 
factorii de decizie politic ă şi luarea de decizii privind investi ţiile în domeniul securit ăţii de 
către întreprinderi.  
• Nivelul foarte redus de con știentizare a riscurilor și provocărilor în materie de NIS 
Responsabilitatea pentru asigurarea NIS revine, în mod individual, p ărţilor interesate; cu 
toate acestea, responsabilit ăţile acestora nu sunt întotdeauna definite şi comunicate în mod 
clar. Pe de o parte, consumatorii subestimeaz ă deseori riscurile în materie de NIS şi ignoră 
responsabilitat ea lor personal ă pentru securizarea propriilor sisteme TIC. Pe de alt ă parte, 
întreprinderile v ăd în principal costurile legate de NIS şi nu poten ţialele economii pe care 
le-ar putea genera.  
• Dimensiunea interna ţională a problemelor legate de securitatea re țelelor și a 
informaţiilor. Ameninţările la adresa NIS şi orice fel de incidente care pot rezulta în urma 
acestora sunt, prin natura lor, interna ţionale, astfel încât ac ţiunile UE risc ă să devină mai 
puţin eficace în cazul în care problemele NI S nu sunt de asemenea abordate, în mod 
adecvat, la nivel interna ţional. Trebuie s ă elaborăm o strategie şi un punct de referin ţă 
pentru NIS la nivelul Uniunii Eur opene, pentru a pune UE într-o pozi ţie mai bun ă pe plan 
internaţional.   
• Nevoia de modele de colaborare pentru a asigura implementarea adecvat ă a 
politicilor. Implementarea adecvat ă a politicilor NIS necesit ă modele de colaborare la 
nivelul UE. P ărţile interesate au nevoie de orient ări pentru a identifica amenin ţările NIS şi 
a elabora bune practici în ceea ce prive ște implementarea politicilor NIS existente.   
• Necesitatea unor ac ţiuni mai eficiente împotriva criminalit ăţii cibernetice. Eforturile 
în materie de NIS au fost organizate în  principal în cadrul fostului prim pilon, și anume 
chestiuni dezb ătute între institu ţii. Cu toate acestea, odat ă cu intrarea în vigoare a 
Tratatului de la Li sabona, pentru o agen ţie NIS este necesar s ă se ia în considerare un 
pachet de sarcini mai amplu, care s ă acopere, de asemenea, domenii apar ținând celui de-al 
doilea şi celui de-al treilea pilon, şi anume chestiuni în cazul c ărora decizia apar ținea în 
exclusivitate Consiliului.  
RO 5   RO 2.2. Pe cine afecteaz ă cel mai mult aceast ă problemă? 
Incidentele NIS ar putea avea un impact  foarte mare asupra unor diverse p ărţi interesate, 
printre care se num ără întreprinderile mari şi mici, autorit ăţile și administra ţiile publice, 
precum şi cetăţenii. Cu alte cuvinte, problemele din sfera NIS privesc pe toat ă lumea și sunt 
responsabilitat ea tuturor. 
Nu există (sau exist ă foarte pu ţine) informa ţii cantitative obiective disponibile cu privire la 
numărul exact de incidente NIS şi/sau respectivele lor impactur i economice. Un indiciu este 
dat de studiul de pia ţă IDC EMEA9, care a afirmat c ă 28 % dintre familiile din UE-27 s-au 
confruntat cu probleme le gate de spam sau viru şi în cursul ultimelor 12 luni. În medie, 
aproximativ 7 % dintre întreprinde rile utilizatoare au suferit un incident de securitate în 
ultimul an.  
3. JUSTIFICAREA AC țIUNII UE,  VALOARE AD ĂUGATĂ șI SUBSIDIARITATE  
Interdependen ţa reţelelor şi a sistemelor informatice face ca pentru actorii individuali s ă fie 
extrem de dificil, dac ă nu imposibil, s ă evalueze în mod corect impactul economic şi societal 
global al m ăsurilor lor de protec ție împotriva incidentelor NIS. Politicile şi practicile na ţionale 
diferite perturb ă piaţa internă, atât din cauza efectelor extern e negative ale incidentelor NIS 
(politicile inadecvate afecteaz ă pieţele din alte state membre), cât și datorită efectelor pozitive 
ale bunelor practici NIS (bunele practic i aplicate într-un stat membru îmbun ătăţesc NIS în 
ansamblu, creând astfel un beneficiu societal evident). Prin urmare, ac țiunea politic ă a UE 
este justificat ă, deoarece ar aduce o valoare ad ăugată reală bunei func ţionări a pieţei interne. 
Această valoare ad ăugată a fost de asemenea recunoscut ă prin Regulamentul (CE) 
nr. 460/2004 de instituire a ENISA; conform prevederilor acestuia, competen ţele ENISA 
trebuie să contribuie la buna func ţionare a pie ţei interne.  
În plus, interven ţia UE în materie de politic ă NIS este justificat ă de principiul subsidiarit ăţii. 
După cum s-a men ţionat în comunicarea CIIP, o strategie de strict ă neinterven ţie a UE în 
politicile NIS na ţionale ar echivala cu a cere fiec ărui stat membru s ă își păzească doar ograda 
proprie, ignorând interdependen ţa sistemelor informatice. Un  grad adecvat de coordonare 
între statele membre, care s ă garanteze c ă implicaţiile transfrontaliere ale riscurilor în materie 
de NIS pot fi bine gestionate este, prin urmare, conform cu principiul subsidiarit ăţii. În plus, 
acţiunea UE ar îmbun ătăţi eficacitatea tuturor politicilor na ţionale în vigoare.  
Cetăţenii UE î și încredin ţează tot mai adesea datele personale unor sisteme informatice 
complexe (de exemplu „cloud computing”). Prin urmare, o ac ţiune concertat ă şi bazată pe 
colaborare în materie de politic ă NIS poate avea un impact puternic și benefic asupra 
protecţiei eficace a drepturilor fundamentale  şi în special asupra dreptului la protecţia datelor 
cu caracter personal şi a vieţii private . Acesta este un alt mo tiv pentru care o nou ă acţiune 
politică la nivelul UE pare pe deplin justificat ă.  
                                                 
9 IDC EMEA, The European Network and Information Security Market, Scenario, Trends and 
Challenges , aprilie 2009, cu referire la ancheta Eurobarometru privind comunica țiile electronice, aprilie 
2007. 
RO 6   RO 4. OBIECTIVE DE POLITIC Ă  
Prezenta evaluare a impactului examineaz ă în ce măsură o agenție pentru securitatea re țelelor 
și a informa țiilor modernizat ă, recunoscut ă pe scară largă ca fiind structura organiza țională 
cea mai adecvat ă, ar putea fi structurat ă în mod optim pentru a contribui, împreun ă cu alte 
instrumente ale UE, la atingerea obiectivelor de politic ă. 
Obiectivul general este de a permite UE, statelor membre și părților interesate s ă atingă 
un grad înalt de preg ătire şi capacitate de a preveni, a detecta şi a răspunde mai bine la 
problemele din sfera NIS. Aceasta va contribui la cre şterea încrederii şi a securit ăţii pe piaţa 
digitală unică a Europei şi la îmbun ătăţirea competitivit ății întreprinderilor europene. 
Acest obiectiv este împ ărțit în șapte obiective specifice : 
(1) coerenţa abordărilor în materie de reglementare  – furnizarea de orient ări și 
consultan ță Comisiei şi statelor membre cu privire la actualizarea şi dezvoltarea unui 
cadru normativ global în domeniul NIS; 
(2) prevenire, detectare şi reacție – îmbunătăţirea gradului de preg ătire, prin contribu ții 
la capacitatea european ă de alertă rapidă şi de reac ție la incidente, prin planuri şi 
exerciţii de urgen ţă paneuropene; 
(3) sprijin la elaborarea politicilor  – furnizarea de asisten ţă şi consultan ţă Comisiei şi 
statelor membre; 
(4) responsabilizarea p ărţilor interesate  – dezvoltarea unei culturi a securit ății şi a 
gestionării riscurilor prin stimularea schimbului de informa ţii şi a cooper ării pe scar ă 
largă între actorii din sectorul public şi privat, totodat ă în beneficiul direct al 
cetăţenilor şi al IMM-urilor, precum şi prin dezvoltarea unei culturi de sensibilizare în 
materie de NIS; 
(5) a face din Europa un actor viabil în context interna ţional  – atingerea unui nivel 
ridicat de cooperare cu ţările terţe şi organiza ţiile interna ţionale pentru promovarea 
unei abord ări globale comune a NIS şi pentru a da un impact ini ţiativelor 
internaţionale de înalt nivel în Europa; 
(6) implementare bazat ă pe colaborare  – facilitarea colabor ării în ceea ce prive ște 
implementarea politicilor NIS; 
(7) lupta împotriva criminalit ăţii cibernetice  – elaborarea unui mecanism de reac ție 
eficace pentru abordarea aspectelor criminalit ății cibernetice din sfera NIS, prin 
cooperarea cu autorit ățile din cadrul celui de-al doilea şi de-al treilea (fost) pilon, de 
exemplu cu Europol. 
5. POSIBILE FORME DE ORGANIZARE ŞI OPțIUNI DE POLITIC Ă 
În evaluarea impactului sunt examinate ma i multe forme de organizare posibile pentru 
implementarea op ţiunilor politice de mai sus (capitolul 4 şi anexa 4), printre care: (i) o 
agenţie, (ii) un partener iat public-privat (PPP) mai mult sau mai pu ţin oficializat, (iii) o re ţea 
de contact neoficial ă, (iv) o re ţea permanent ă de organisme competente şi (v) încorporarea 
directă într-un serviciu al Comisiei.  
Comparând aceste diferite forme de organizare, agen ţia pare s ă corespund ă cel mai bine 
rolului de instrument de politic ă preferat, datorit ă avantajelor sale cu privire la: (1) 
RO 7   RO certitudinea juridic ă a structurii orga nizatorice, precum şi de fond, (2) gradul de adecvare 
pentru preocup ările specifice unui sector atât de sensibil cum este  NIS (nivelul de expertiz ă 
externă, coordonare rela ţiilor cu p ărţile interesate, implicarea/angajamentul statelor membre) 
şi (3) acceptarea ENISA şi reputaţia acesteia în cadrul comunit ății NIS. 
Prin urmare, au fost elaborate şi evaluate în detaliu urm ătoarele op ţiuni de politic ă referitoare 
la organizarea sub forma unei agen ţii. 
Opțiunea de politic ă 1: Nicio politic ă 
În cadrul op ţiunii „Nicio politic ă” se presupune c ă ENISA ar înceta s ă existe dup ă luna martie 
2012 şi că nicio altă instituţie a UE nu va prelua în întregime sau par țial activităţile curente ale 
ENISA.  
Închiderea ENISA ar însemna retragerea tuturor investi ţiilor realizate pân ă acum, de exemplu, 
în constituirea unei organiza ţii care este capabil ă de a atrage personal de înalt ă specializare, în 
acumularea de experien ţă, precum și în crearea de re ţele cu şi între părţile interesate şi cu 
instituţiile interna ţionale, într-un moment în care agen ţia existent ă a atins viteza de croazier ă.  
Natura complex ă a problemei NIS în Europa necesit ă modernizarea şi consolidarea agen ţiei 
existente, nu închiderea acesteia. Acest lucru es te confirmat de rolul explicit acordat ENISA, 
de exemplu în cadrul de reglementare reformat privind comunica ţiile electronice10 şi de 
sprijinul general exprimat de p ărţile interesate în favoarea acord ării unui rol mai important 
unei agen ţii NIS europene.  
Opțiunea de politic ă 2: Statu-quo 
Opţiunea 2 reprezint ă scenariul „business as us ual”, cu alte cuvinte men ținerea instrumentului 
de politic ă existent într-o form ă identică şi cu acelea şi resurse. Între p ărţile interesate exist ă un 
consens general în ceea ce prive ște faptul c ă ENISA s-a maturizat, devenind un punct de 
referinţă credibil pentru problemele de natur ă NIS şi un centru de excelen ţă în domeniul s ău 
de activitate.  
Având în vedere restric ţiile actuale privind personalul şi bugetul, impactul agen ţiei se va 
limita la un num ăr foarte limitat de probleme NIS. Cu toate acestea, acest lucru este în 
contradicție cu aşteptările generale ale p ărţilor interesate. Dac ă nu se acord ă agenţiei 
posibilitatea de a evolua în continuare şi de a se ridica la în ălțimea acestor a şteptări, acest fapt 
ar putea conduce în final la o criz ă de credibilitate.  
Opțiunea de politic ă 3: Extinderea func ţiilor atribuite în prezent ENISA şi adăugarea de 
agenții responsabile cu aplicarea legii și protejarea vie ţii private, cu titlul de p ărţi interesate 
cu drepturi depline 
Conform acestei op ţiuni, rolul unei agen ţii NIS ar fi extins, axându-se pe: 
• construirea şi menţinerea unei re ţele de leg ătură între părţile interesate şi construirea unei 
reţele de cuno ştinţe; 
• funcționarea ca centru de spri jin în materie de NIS, pentru elaborarea şi implementarea 
politicilor [în special cu privire la protec ția vieții private în mediul electronic (e-privacy), 
                                                 
10 A se vedea: http://eur-lex.europa.eu/JOHtml.do?uri=OJ:L:2009:337:SOM:EN:HTML 
RO 8   RO semnătura electronic ă (e-sign), cartea de identitate electronic ă (e-ID) şi standardele privind 
achiziţiile publice pentru NIS]; 
• sprijinirea politicii UE referitoare la CIIP și reziliență (de exemplu prin exerci ţii, EP3R11, 
Sistemul european de alert ă și schimb de informa ții etc.); 
• crearea unui cadru UE pentru colectarea datelor NIS, inclusiv dezvoltarea de metode şi 
practici de raportare juridic ă şi de partajare; 
• studierea aspectelor  economice ale NIS și elaborarea de rapoarte în materie; 
• stimularea cooper ării cu ţări terţe şi cu organiza ţii interna ţionale pentru a promova o 
abordare global ă comună a NIS şi pentru a asigura impactul ini ţiativelor interna ţionale de 
înalt nivel în Europa);  
• desfășurarea de activit ăţi neoperaţionale legate de aspectele NIS din sfera aplic ării legii şi a 
cooperării judiciare.  
Agenţia ar dispune de toate resursele necesare pentru a î și desfășura activit ăţile într-un mod 
satisfăcător și în profunzime, producând cu alte cuvi nte un impact real. Având mai multe 
resurse la dispozi ție, ENISA ar putea avea un rol mult mai proactiv şi ar putea lua mai multe 
iniţiative pentru a stimula participarea activ ă a părţilor interesate. Mai mult decât atât, aceast ă 
nouă situaţie ar permite o mai mare flexibilitate pentru a reac ţiona rapid la schimb ările 
petrecute într-un mediu NIS aflat în continu ă evoluţie. 
Opțiunea de politic ă 4: Adăugarea de func ţii operaţionale în domeniul luptei împotriva 
atacurilor cibernetice şi al reacției la incidentele informatice 
În plus fa ţă de activit ăţile stabilite în cadrul op ţiunii 3, agen ţia ar îndeplini func ţii 
operaţionale, cum ar fi asumarea unui rol mai activ în CIIP a UE, de exemplu în prevenirea şi 
reacția la incidente, ac ționând în mod concret ca o echip ă de interven ție în caz de urgen țe 
informatice („Computer Emergency Response Team” – CERT) a UE în domeniul NIS şi 
coordonând CERT na ţionale în calitate de centru de criz ă NIS al UE, atât în ceea ce prive ște 
activităţile de gestionare de zi cu zi, cât și serviciile de urgen ţă. 
Această opţiune ar necesita o cre ştere substan ţială a bugetului şi a resurselor umane ale 
agenţiei, fapt ce ridic ă semne de întrebare cu privir e la capacitatea sa de absorb ţie şi de 
utilizare eficient ă a bugetului în raport cu beneficiile preconizate.  
Opțiunea de politic ă 5: Adăugarea de func ții operaţionale pentru sprijinirea autorit ăţilor 
judiciare și a autorit ăților responsabile cu aplicarea legii în lupta împotriva criminalit ăţii 
cibernetice 
Pe lângă activitățile enumerate la op țiunea 4, aceast ă opțiune ar include func ții ale agen ției 
referitoare la: 
• acordarea de sprijin în materie de  drept procedural (cf. Conven ţia privind criminalitatea 
cibernetic ă): de exemplu colectarea datelor de trafic, interceptarea datelor privind 
conținutul, monitorizarea fluxurilor în cazul atacu rilor de tipul refuzului de prestare a 
serviciului („denial-of-service”); 
• funcționarea ca centru de expertiz ă pentru anchetele pe nale cu profil NIS. 
                                                 
11 Parteneriatul public-privat european pentru rezilien ță, a se vedea COM(2009) 149. 
RO 9   RO La fel ca și în cazul op țiunii 4, aceast ă opțiune ar presupune o cre ştere substan ţială a bugetului 
agenției și ar ridica preocup ări similare referitoare la capacitatea de absorb ție și de utilizare 
eficientă a bugetului. 
6. COMPARAREA OP ŢIUNILOR DE POLITIC Ă ŞI EVALUAREA IMPACTURILOR  
O analiză a posibilelor impacturi de natur ă economic ă, socială şi de mediu arat ă că opţiunea 1  
ar produce efecte negative în toate privin ţele şi că situaţia s-ar agrava.  
Opţiunea 2  nu oferă rezultate optime, deoarece agen ţia nu ar avea resursele necesare pentru a 
aborda în mod corespunz ător provoc ările dintr-un peisaj NIS aflat în continu ă schimbare, ceea 
ce ar putea conduce la erodarea reputa ţiei agenției şi – în cele din urm ă – la o criz ă de 
credibilitate. 
În cazul opțiunii 3 , o agenție NIS modernizat ă ar contribui la: 
Reducerea fragment ării abordărilor naţionale (factorul 1); consolidarea elabor ării de politici și 
a luării deciziilor pe baza datelor și a cuno ștințelor/informa țiilor (factorul 3); cre şterea 
gradului de sensibilizare general ă şi ameliorarea abord ării riscurilor și a provoc ărilor din sfera 
NIS (factorul 4), contribuind la: 
• o colectare mai eficient ă a informa țiilor relevante privind riscurile, amenin țările și 
vulnerabilit ățile de către fiecare stat membru în parte; 
• creşterea disponibilit ăţii informa ţiilor privind provoc ările şi riscurile actuale şi 
viitoare din sfera NIS; 
• elaborarea de c ătre statele membre a unor politici NIS de mai bun ă calitate.  
Îmbunătățirea capacit ății europene de alert ă rapidă și de reacție (factorul 2) prin: 
• acordarea de asisten ță Comisiei și statelor membre la organizarea de exerci ții 
paneuropene, realizând as tfel economii de scar ă în ceea ce prive ște reacția la 
incidente la nivelul UE; 
• facilitarea func ționării EP3R, ceea ce ar putea conduce cu timpul la cre șterea 
volumului de investi ții, datorită obiectivelor de politic ă comune și standardelor în 
materie de securitate și reziliență uniformizate la nivelul UE. 
Promovarea unei abord ări generale comune a problemelo r din sfera NIS (factorul problem ă 5) 
prin: 
• ameliorarea schimburilor de informa ții și cunoștințe cu țările nemembre ale UE. 
Combaterea criminalit ății cibernetice cu mai mult ă eficiență și eficacitate (factorul problem ă 
7) prin: 
• implicarea în sarcini neopera ționale din sfera NIS referi toare la aplicarea legii și la 
cooperarea judiciar ă, cum ar fi schimburile bidirec ționale de informa ții și acțiunile 
de formare (de exemplu în cooperare cu Colegiul european de poli ție – CEPOL). 
RO 10   RO Opţiunea 4  ar produce un impact mai mare la nivel opera ţional, în plus fa ţă de impacturile 
realizate în cadrul op ţiunii 3. Ac ţionând ca o CERT a UE în domeniul NIS şi prin coordonarea 
CERT na ţionale, agen ţia ar contribui la reali zarea unor economii de scar ă mai mari în ceea ce 
privește reacția la incidente la nivelul UE şi la limitarea riscurilor opera ţionale pentru 
întreprinderi, datorit ă, printre altele, unor niveluri mai ridicate de securitate şi rezilienţă. 
Opţiunea 5  ar conduce la o mai ma re eficacitate în lupt a împotriva criminalit ăţii cibernetice în 
comparație cu opţiunile 3 şi 4, prin ad ăugarea func ţiilor opera ţionale în sprijinul autorit ăţilor 
judiciare și al autorit ăților responsabile cu aplicarea legii. 
Cu toate acestea, de și opţiunile 4 şi 5 ar avea un impact pozitiv mai mare decât op ţiunea 3, ele 
ar fi „sensibile” din punct de vedere polit ic pentru statele membre în ceea ce prive şte 
responsabilit ăţile lor în materie de CIIP (cu alte cuvi nte, anumite state membre nu ar fi de 
acord cu centralizarea func ţiilor opera ţionale). În plus, extinderea mandatului în conformitate 
cu opţiunile 4 şi 5 poate plasa agen ția într-o pozi ţie ambigu ă. Mai mult, ad ăugarea acestor 
sarcini opera ţionale noi și complet diferite la mandatul agen ţiei se poate dovedi foarte dificil ă 
pe termen scurt şi există un risc semnificativ ca agen ţia să nu poată duce la îndeplinire în mod 
corespunz ător acest tip de sarcin ă într-un interval de timp rezonabil. În sfâr șit, dar nu în 
ultimul rând, costul de punere în aplicare a op ţiunilor 4 şi 5 este prohibitiv – bugetul necesar 
ar fi de patru sau de cinci ori mai mare decât bugetul actual al ENISA. 
În urma compar ării impactului tuturor celor cinci op ţiuni de politic ă pentru forma de 
organizare a unei agen ţii NIS modernizate, op ţiunile 1 şi 2 trebuie eliminate, deoarece niciuna 
dintre ele nu ar permite abordarea corespunz ătoare a problemelor complexe din sfera NIS la 
nivelul UE. Pe de alt ă parte, op ţiunile 3, 4 şi 5 ar permite UE s ă abordeze viitoare op ţiuni de 
politică NIS în mod corespunz ător. Opţiunile 4 şi 5 par în prezent exagerat de ambi țioase, atât 
în ceea ce prive şte sensibilit ăţile politice ale majorit ăţii statelor membre, cât şi în ceea ce 
priveşte implica ţiile bugetare. Prin urmare, opţiunea 3 pare a fi varianta optim ă de abordare, 
în modul cel mai eficient, a celor şapte problemele NIS identificate.  
7. MONITORIZARE șI EVALUARE : CUM TREBUIE EVALUATE COSTURILE ŞI BENEFICIILE 
REALE ŞI OBțINEREA EFECTELOR DORITE ? 
Conform acestei ini ţiative de politic ă, vor fi prev ăzute evalu ări periodice care vor fi transmise 
de către Comisie Parlamentului European şi Consiliului şi vor fi f ăcute publice. Aceste 
evaluări vor lua în considerare puncte le de vedere ale tuturor p ărţilor interesate în cauz ă, pe 
baza termenilor de referin ţă conveniţi cu consiliul de administra ţie al agen ţiei şi vor evalua 
eficacitatea agen ţiei în îndeplinirea obiectiv elor sale, apreciind dac ă agenţia este în continuare 
un instrument eficace şi dacă trebuie adus ă vreo modificare mandatului agen ţiei şi/sau altor 
aspecte ale regulamentului s ău de instituire. În urma evalu ărilor, consiliul de administra ţie al 
agenţiei va emite recomand ări Comisiei cu privire la ori ce fel de modificare corespunz ătoare 
care urmeaz ă să fie adusă regulamentului. Consiliul de administra ţie şi directorul executiv al 
agenţiei vor trebui s ă ia în considerare rezultatele evalu ărilor în planificarea multianual ă a 
agenţiei. 
Activitățile agenției fac obiectul supravegherii de c ătre Ombudsman în conformitate cu 
dispozițiile articolului 228 din tratat.