RO    RO  
 COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 14.3.2012  
SEC(2011) 1131 final /2 
  
CORRIGENDUM Annule et remplace le docu ment SEC(2011)1131 du 6/10/2011 
Concerne les versions linguistiques suivante s : BG, CS, DA, EL, ES, MT, NL, PL, PT, RO. 
Révision linguistique. 
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMAT AL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
care înso țește documentul 
Propunerea de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL 
CONSILIULUI 
privind Fondul social european și de abrogare a Regulament ului (CE) nr. 1081/2006 
{COM(2011) 607 final} 
{SEC(2011) 1130 final} 
 
 
RO 2   RO DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMAT AL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
care înso țește documentul 
Propunerea de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL 
CONSILIULUI 
privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 
REZUMAT  AL EVALUĂRII  IMPACTULUI 
ASPECTE PROCEDURALE șI CONSULTAREA P ĂRțILOR INTERESATE  
Fondul social european este reglementa t de Cadrul strategic comun, împreun ă cu Fondul 
european de dezvoltare regional ă, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru 
dezvoltare rural ă și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime. Aceste instrumente 
financiare sunt reglementate prin intermediul unui regulament de stabilire a unor dispozi ții 
comune privind Fondul european de dezvoltare regional ă, Fondul social european, Fondul de 
coeziune, Fondul european agrico l pentru dezv oltare rural ă și Fondul european pentru pescuit 
și afaceri maritime, care fac obiectul cadrului strategic comun, precum și de stabilire a unor 
dispoziții generale privind Fondul eur opean de dezvoltare regional ă, Fondul social european 
și Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 (denumit în 
continuare „regulamentul de  stabilire a unor dispozi ții comune”). Evalu ări ale impactului care 
examineaz ă valoarea ad ăugată, performan ța și punerea în aplicare a pol iticii la nivel european 
au fost elaborate pentru regulame ntul de stabilire a unor dispozi ții comune și pentru 
regulamentele specifi ce. În ceea ce prive ște evaluarea impactului FSE, se pune accentul pe 
viitorul domeniu de aplicare al instrumentului și pe un aspect specific al simplific ării, și 
anume modul de contabilizare a costului. Alte  aspecte sunt reglementate în evaluarea 
impactului pentru regulamentul de stabilire a unor dispozi ții comune. 
Evaluarea impactului privind FSE se refer ă, de asemenea, la coordonarea între instrumentele 
financiare aflate la dispozi ția DG Ocuparea for ței de munc ă, afaceri sociale și incluziune al 
Comisiei, în special Fondul so cial european (FSE), Fondul european de ajustare la 
globalizare, programul Progress, EURES și instrumentul de microfinan țare Progress. 
1.1. Consultare și expertiz ă 
Ample consult ări publice au fost efectuate atât privind politica de coeziune în ansamblu1 , cât 
și în special privind FSE. Sfaturi de la exper ți au fost furnizate de grupul ad-hoc al 
Comitetului FSE privind viitorul Fondului Soci al European. Acest grup informal de exper ți 
din statele membre și partenerii sociali s-au reunit de șapte ori între decembrie 2009 și martie 
2011. De asemenea, contacte profesionale permanente cu autorit ățile de management și cu 
                                                 
1 A se vedea evaluarea impactului regulamentului de stabilire a unor dispozi ții comune. 
 
RO 3   RO alte părți interesate (de exemplu, prin intermediul comitetelor de monitorizare a programelor 
FSE sau a grupului de lucru te hnic al FSE) au permis s ă se dobândeasc ă cunoștințe privind 
dificultățile și preocupările cotidiene în cadrul pro cesului de implementare.  
Conferința „Modelarea viitorului FSE – FSE & Europa 2020” ținută la Bruxelles la 23 și 24 
iunie 2010 a reunit peste 450 de reprezentan ți la nivel înalt din partea autorit ăților publice, a 
partenerilor sociali și a societ ății civile la nivelurile UE și național, precum și din partea 
țărilor terțe2. ONG-urile și partenerii sociali au fost consulta ți în mod specific cu privire la 
viitorul FSE, în decembrie 2010. 
La 7 octombrie 2010, Parlamentu l European a adoptat rezolu ții privind viitorul politicii de 
coeziune3 și al FSE4. Atât Comitetul Economic și Social (la 15 martie 20115), cât și Comitetul 
Regiunilor (la 30 martie 20116) au adoptat avize exploratorii la  cererea Comisiei. În plus, atât 
EMCO7, cât și CPS8 au emis avize, precum și Comitetul FSE în iunie 2010 și martie 20119. 
S-au organizat dou ă conferințe10 ale părților interesate pentru a disc uta despre viitorul FEG la 
25 și 26 ianuarie 2011 și 8 martie 2011. Sfaturi ale exper ților au fost furnizate prin 
intermediul unor chestionare în august și octombrie 2010 și în februarie 2011. Reuniuni ale 
experților au avut loc în septembrie 2010 și în martie 2011. În se ptembrie 2010, Parlamentul 
European a adoptat o rezolu ție11 privind func ționarea și finanțarea FEG. 
În cadrul reexamin ării actualului program PROGRESS, Co misia a organizat o consultare în 
două etape: un grup de lucr u care reunea reprezentan ți12 ai principalelor p ărți interesate de 
program și o consultare public ă online care s-a derulat între aprilie și mai 2011. În cadrul 
reuniunilor din 2011 ale grupului de lucru EURES și ale responsabililor  serviciilor publice 
pentru ocuparea for ței de munc ă (PES) au avut loc discu ții specifice privind viitorul EURES. 
                                                 
2 Raportul privind conferin ța este disponibil la adresa:  
http://ec.europa.eu/employment_social/esf/docs/100907-conference-report-final_en.pdf . 
3 http://www.europarl.europa.eu/sides/ge tDoc.do?type=TA&re ference=P7-TA-2010-
0356&language=EN&ring=B7-2010-0539 . 
4 http://www.europarl.europa.eu/sides/getD oc.do?pubRef=-//EP// TEXT+TA+P7-TA-2010-
0357+0+DOC+XML+V0//EN . 
5 http://www.toad.eesc.europa.eu/AgendaDocuments.aspx?  
pmi=ha5jDW%2bOWSEKS2CtbtA2nl2VJruX4mnzBdsQyM7Dy60  %3d. 
6 http://www.cor.europa. eu/pages/PressTemplate.aspx?view= detail&id=b0a92bb4-7fbd-4cea-aade-
1cf0a26429aa . 
7 http://ec.europa.eu/social/m ain.jsp?catId=115&langId=en . 
8 http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2009_2014/documents/empl/dv/empl_spc_on_esf_/  
empl_spc_on_esf_en.pdf . 
9 http://ec.europa.eu/esf/main.jsp?catId=445&langId=en. 
10 http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=326&langId=en&eventsId=320&furtherEvents=yes . 
11 http://www.europarl.europa.eu/sides/getD oc.do?type=REPORT&reference=A7-2010-
0236&language=EN. 
12 Autorit ăți naționale, parteneri sociali și rețele europene ale organiza țiilor societ ății civile. Grupul s-a 
reunit de dou ă ori, în ianuarie și februarie 2011. . 
 
RO 4   RO DEFINIREA PROBLEMEI  
Peste tot în Europa, societatea se confrunt ă cu provoc ări multiple, care rezult ă din concuren ța 
mondială tot mai mare, ritmul rapid al  progresului tehnologic, tendin țele demografice și 
schimbările climatice13. Aceste provoc ări au fost agravate de recenta criz ă financiar ă și 
economic ă care a condus la niveluri record ale șomajului în unele state membre, în special în 
rândul grupurilor celo r mai vulnerabile și al tinerilor. În acela și timp, deficitul de competen țe 
și o mobilitate sc ăzută a forței de munc ă persistă. 
Numeroase state membre și regiuni se confrunt ă cu dificult ăți în efectuarea tranzi ției către 
activități mai competitive și mai exist ă încă diferențe considerabile în privin ța ocupării forței 
de muncă, incluziunii sociale,  nivelurilor de s ănătate și în ceea ce prive ște disponibilitatea și 
accesul la educa ție. 
De asemenea, criza a subliniat leg ăturile strânse și efectul de contagiune între economiile 
țărilor din UE-27, în special în zona euro, ceea ce înseamn ă că reformele derulate într-o țară 
sau absen ța acestora afecteaz ă performan țele celorlalte țări. Sprijinul financiar european poate 
contribui la coordonarea efor turilor în vederea dezvolt ării și introducerii unor politici active în 
domeniul pie ței forței de munc ă, a unei înv ățări de-a lungul vie ții eficiente, a unor instrumente 
de promovare a mobilit ății forței de munc ă și a unor sisteme de securitate social ă 
corespunz ătoare. Este necesar s ă se acționeze la nivel european, cu atât mai mult cu cât o lips ă 
de coeziune social ă, economic ă și teritorial ă ar putea s ă împiedice dezvoltarea ulterioar ă a 
Uniunii Europene și ar submina legitimitatea UE în ochii cet ățenilor săi.  
Asigurarea protec ției egale a cet ățenilor europeni la locul de munc ă, în special în sectoarele 
considerate ca fiind expuse riscului și pentru categoriile de lucr ători cele mai vulnerabile 
(tinerii, lucr ătorii cu contract pe perioad ă determinat ă și lucrătorii cu o calificare redus ă, 
migranți etc.) necesit ă consolidarea legisla ției UE.  
Părțile interesate, evalu ările și studiile sunt de acord, în  general, cu faptul c ă diversele 
instrumente contribuie pozitiv la ocuparea for ței de munc ă și incluziunea social ă. Deși este 
dificil de cuantificat valoarea ad ăugată european ă a sprijinului european, analiza calitativ ă 
oferă dovezi conving ătoare cu privire la eficacitatea FSE nu doa r în ceea ce prive ște calitatea 
politicilor active ale pie ței forței de munc ă, în special în multe state membre și regiuni r ămase 
în urmă, cât și în ceea ce prive ște cantitatea.  
Totuși, atunci când este vorba de implementare, lucrurile nu mai sunt la fel de clare. În 
perioada actual ă, programele FSE au început cu întârziere și ratele reale de plat ă sunt cu mult 
sub cele aplicate la aceea și dată în perioada de programare anterioar ă. Ratele de eroare au 
scăzut dar se situeaz ă încă peste nivelul de materialitate stabilit de Curtea de Conturi 
European ă, ceea ce indic ă faptul că există încă un drum lung de parcurs pentru a simplifica și 
raționaliza punerea în aplicare. În ceea ce prive ște FEG, acesta a fost conceput ca un 
instrument de urgen ță și chiar dac ă dispozițiile sale sunt într-adev ăr foarte flexibile în ceea ce 
privește ajutorarea lucr ătorilor afecta ți de restructurare, durata medie de desf ășurare de 11 luni 
trebuie s ă fie scurtat ă. Diferitele instrument e de gestionare direct ă s u n t  a f e c t a t e  d e  
implementarea în mod independent unele de altele și separat de FSE, în timp ce p ărțile 
interesate și experții confirm ă că multe dintre obiectivele pe care doresc s ă le atingă sunt 
relevante în mod general.  
                                                 
13 COM (2010) 2020. 
 
RO 5   RO Acțiunea UE  se justific ă pe baza principiului subsidiarit ății, obiectivelor stabilite la articolul 
174 din Tratatul privind func ționarea Uniunii Europene (den umit în continuare „TFUE”), 
articolul 175 din TFUE, care solicit ă în mod explicit Uniunii s ă urmărească aceste obiective 
prin intermediul f ondurilor structurale și al obiectivelor Fondului  Social European (FSE) 
definite la articolul 162 din TFUE. Temeiul juridic pentru FEG îl reprezint ă al treilea paragraf 
din articolul 175 din TFUE care prevede alte ac țiuni specifice în afar a fondurilor structurale. 
Temeiul juridic pentru programul PROGRESS  îl constituie articolele 149 și 153 din TFUE, 
care prevăd coordonarea politicilor sociale14 și de ocupare a for ței de munc ă. Temeiul juridic 
actual pentru instrumentul de microfinan țare Progress  este al treilea paragraf al articolului 
175 din Tratatul privind func ționarea Uniunii Europene. EURES  se bazeaz ă pe articolul 45 
din TFUE, care urm ărește să asigure libera circula ție a lucrătorilor, una dintre cele patru 
libertăți consacrate în TFUE. 
OBIECTIVE  
Obiectivul general al instrumentelor  financiare pentru promovarea pie ței forței de munc ă și 
incluziunii sociale este de a sprijini UE în dezvoltarea unei economii inteligente, durabile și 
favorabile incluziunii, cu nivel uri ridicate de ocupare a for ței de munc ă, de productivitate și 
de coeziune social ă, și anume s ă contribuie pe deplin la Strategia Europa 2020, în 
conformitate cu Actul privind pia ța unică din aprilie 201115.  
1.2. Obiective specifice 
Pe lângă principalul obiectiv specifi c privind asigurarea coeren ței între diferitele instrumente, 
fiecare instrument are propr iile obiective specifice. 
Pentru FSE, acestea sunt de a promova (i) ocuparea for ței de munc ă și mobilitatea, (ii) 
competen țele în materie de educa ție și formare profesional ă, (iii) incluziunea social ă și (iv) 
capacitatea institu țională. Acest lucru va fi monitorizat utilizând cei patru indicatori și cele 
patru obiective ale stra tegiei Europa 2020 care privesc în  mod direct instrumentele pie ței 
forței de munc ă/incluziunii sociale. Obiectivele FSE la nivelul UE nu pot fi stabilite deoarece 
implementarea este efectuat ă în conformitate cu programele opera ționale na ționale și 
regionale. FSE și FEG contribuie, de asemenea, în mod in direct la alte obiective strategice, 
cum ar fi tranzi ția către o economie cu emisii sc ăzute de carbon și rezistente la schimb ările 
climatice, precum și la agenda digital ă. 
Obiectivul specific pentru FEG este de a sprijini lucr ătorii care au fost concedia ți ca urmare a 
unei schimb ări structurale majore. 
În ceea ce prive ște instrumentele care fac obiectul unei gestion ări directe, obiectivele specifice 
sunt derivate din temeiu rile juridice care justific ă acțiunile UE și se vor reg ăsi în propunerile 
legislative. În sc opul prezentei evalu ări a impactului, obiectivul sp ecific cel mai relevant îl 
reprezintă îmbunătățirea coeren ței și eficacității politicilor prin activit ăți transversale între 
diversele domenii de ac țiune și prin complementaritatea cu alte instrumente financiare ale UE, 
în special FSE.  
                                                 
14 În realitate, programul PROGRESS are un temeiul juridic triplu. Cu toate acestea, ac țiunile puse în 
aplicare în temeiul articolului 19 din TFUE se înscriu în aria de competen țe a DG JUST și vor face 
parte din programele viitoare care se vor desf ășura după anul 2013. 
15 http://ec.europa.eu/internal_market/smact/index_en.htm. 
 
RO 6   RO 1.3. Obiective opera ționale 
Obiectivul opera țional pentru FSE este de a simplifi ca punerea în aplicare. Indicatorii direc ți 
ai gradului de simplificare ale și sunt urm ătorii: (i) absorb ția (obiectiv: 100% sau nicio 
dezangajare din oficiu), (ii) ra ta de eroare (obiectiv: mai pu țin de 2%) și (iii) utilizarea 
opțiunilor simplificate în materie de costuri (obiectiv: cel pu țin 75% din costul total al 
subvențiilor). Con ținutul obiectivelor opera ționale va fi definit în programele opera ționale. 
Obiectivele opera ționale pentru FEG sunt de a aduce un sprijin mai rapid lucr ătorilor 
concediați (< 8 luni) și de a se str ădui ca cel pu țin 50% din lucr ătorii care au beneficiat de un 
sprijin să-și găsească un nou loc de munc ă stabil, în termen de 12 luni.  
Obiective opera ționale sunt, de asemenea, definite pent ru instrumentele de gestionare direct ă.  
OPțIUNI DE POLITIC Ă 
Opțiunile examinate acoper ă următoarele dimensiuni: (i) domeni ul de aplicare al FSE, (ii) 
posibilitățile de a simplifica contabilizarea costurilor FSE, (iii) statutul FEG și legătura cu 
FSE, (iv) rela ția dintre instrumentele de gestionare direct ă și legătura cu FSE. Pentru fiecare 
dimensiune, gama de op țiuni avute în vedere a fost modelat ă prin dialogul cu p ărțile interesate 
și recomand ările rezultate în urma cercet ării în domeniu. 
Opțiunile pentru domeniul de aplicare al FSE variaz ă de la un domeniu de aplicare concentrat 
asupra ocup ării forței de munc ă și a mobilit ății până la un domeniu de aplicare mult mai vast, 
incluzând m ăsuri de sprijin pentru venit. Op țiunile de simplificare se disting în principal prin 
măsura în care diferitele op țiuni de rambursare simplificate pot sau trebuie s ă fie introduse și 
prin posibilitatea eventual ă de a stabili o leg ătură cu rezultatele. Acestea reflect ă o discuție în 
cadrul evalu ării impactului regulamentului de stabilire a unor dispozi ții comune pentru Fondul 
european de dezvoltare regional ă (FEDER), Fondul social eu ropean (FSE), Fondul de 
coeziune (FC). 
Opțiunile avute în vedere pentru FEG16 variază între men ținerea statu-quo-ului și acordarea 
unui buget propriu, fie în cadrul FSE, fie ca un instrument de sine st ătător.  
Opțiunile avute în vedere pentru in strumentele de gestionare direct ă sunt men ținerea statu-
quo-ului, un program integrat  unic de gestionare direct ă și integrarea instrumentelor de 
gestionare direct ă în cadrul FSE. 
Opțiunea de nefinan țare a fost eliminat ă într-un stadiu incipient. Aceasta ar însemna 
întreruperea sprijinului financiar eur opean pentru politicile active pe pia ța forței de munc ă, a 
învățării eficiente pe tot parcursul vie ții, a promov ării mobilit ății forței de munc ă, precum și a 
moderniz ării sistemelor de securitate social ă. Acest lucru ar afecta direct milioane de cet ățeni 
în fiecare an, ar pune cap ăt celei mai tangibile expresii a solidarit ății UE și ar diminua 
considerabil capacitatea de a promova obiectivele UE privind ocuparea for ței de munc ă și 
politica social ă. 
                                                 
16 Propunerea CFM 2014-2020 extinde domeniul de aplicare al FEG pentru a include acordarea de 
asistență agricultorilor a c ăror subzisten ță poate fi afectat ă de globalizare. Aceast ă dispoziție a răspuns 
necesității de a facilita adapt ările impuse prin acorduri comerciale interna ționale. 
 
RO 7   RO ANALIZA șI COMPARAREA OP țIUNILOR  
Această analiză este în principal calitativ ă și se concentreaz ă pe impacturile sociale și 
economice. Dintr-un punct de vedere foarte general, toate instru mentele ar trebui s ă faciliteze 
sau să atenueze schimb ările structurilor economice, inclusiv  structurile pentru ocuparea for ței 
de muncă. Astfel cum se men ționează în secțiunea privind obiectivele,  politica în domeniul 
social și al ocupării forței de munc ă ar trebui s ă faciliteze tranzi ția către o economie cu emisii 
scăzute de carbon, dar aceste efect e depind de implementarea concret ă și nu în mod direct de 
dispozițiile juridice.  
1.4. Domeniul de aplicare al FSE 
Din punct de vedere economic, un FSE axat exclusiv pe politici și acțiuni care conduc în mod 
direct la ocuparea for ței de munc ă (inclusiv acordarea de sprijin pentru educa ție, dar doar 
pentru înv ățământul superior și cel profesional) va asigura a priori  că FSE se concentreaz ă 
asupra sarcinilor relevante din punct de vedere  economic. Cu toate acestea, un accent pus pe 
piața forței de munc ă ar putea s ă implice o aten ție deosebit ă asupra persoanelor, în timp ce 
barierele din calea ocup ării forței de munc ă pot să rezide, de exemplu, în gospod ărie. 
Concentrarea FSE exclusiv asupra integr ării pe pia ța forței de munc ă și a form ării 
profesionale este posibil s ă fie prea restrictiv ă. 
La cealalt ă extremă, extinderea domeniului de aplicare al FSE pent ru a include sprijinul 
pentru venit nu reprezint ă o soluție foarte apreciat ă. Cheltuielile statelor membre și ale 
autorităților regionale în favoarea m ăsurilor pasive sunt în cu totul alt ă categorie fa ță de 
fondurile care ar putea fi puse la dispozi ția FSE17. Mai mult, furnizarea de sprijin pentru venit 
este, în primul rând, o obliga ție națională sau regional ă. Sprijinirea m ăsurilor pasive ar 
schimba caracterul FSE și ar putea chiar s ă încalce dispozi țiile tratatului. În plus, orice sum ă 
cheltuită pentru m ăsuri pasive nu este disponibil ă pentru alte activit ăți care ar putea s ă 
prezinte o valoare ad ăugată european ă. 
Diferitele op țiuni prev ăzute pentru domeniul de aplicare sunt, de asemenea, analizate în 
funcție de contribu ția lor la obiectivele specifice ale FSE. Contribu țiile reale vor depinde de 
deciziile de finan țare privind sumele care vor fi al ocate unui anumit domeniu de ac țiune. 
Acestea vor fi luate în considerare doar în c ontextul negocierilor cu statele membre privind 
programele opera ționale. Prin urmare, ev aluarea este calitativ ă și se bazeaz ă pe o ierarhie a 
obiectivelor. 
Un domeniu de aplicare vast al FSE, dar care nu include m ăsuri de sprijin pentru venit, 
reprezintă opțiunea preferat ă. Este posibil s ă se favorizeze eficien ța deoarece mai mul ți actori 
pot fi implica ți, iar programele pot fi mai u șor adaptate la necesit ățile și la sistemele de punere 
în aplicare existente la nivel local. 
                                                 
17 Pe parcursul perioadei de programare 2007 – 2013, bugetul disponibil pentru FSE a fost aproape de 76 
de miliarde de euro. CFM prevede ca FSE s ă primeasc ă cel puțin 84 de miliarde EUR pentru perioada 
de programare de șapte ani 2014 – 2020. 
 
RO 8   RO Tabelul 1. Compara ție între op țiunile privind domeniul de aplicare 
 Obiective specifice  
Opțiuni Ocuparea for ței 
de muncă Educație Incluziune  Dezvoltarea 
capacității 
instituționale  Costuri de 
oportunitate  
1.1 – 
Politică 
neschimbat ă 0 0 0 0 0 
1.2 – 
Concentrare pe ocuparea 
forței de 
muncă
 + -- -- -- + 
1.3 – 
Domeniu de 
aplicare 
extins  = = + ++ - 
1.4. Domeniu de 
aplicare 
extins, 
incluzând 
măsuri 
pasive
 -- - - + - 
Legendă: + înseamn ă un impact crescut (sau cost de oportunitate) în compara ție cu „politic ă neschimbat ă”; - 
înseamnă un impact redus (sau cost de oportunitate)  
1.5. Simplificare 
Opțiunile se disting prin m ăsura în care sistemele standardizate de calculare și de rambursare 
a costurilor sunt introduse și dacă acestea pot sau nu s ă fie legate de performan ță. În cadrul 
unei politici neschimbate, înso țită de o utilizare voluntar ă a unor astfel de sisteme, autorit ățile 
de management vor începe încetul cu încetul s ă utilizeze mai mult aceste posibilit ăți. 
Opțiunea 3 ar consta în subordonarea tuturor pl ăților unor niveluri de performan ță convenite 
anterior. În timp ce aceast ă opțiune ar simplifica implementar ea programelor, aceasta ar putea 
să crească considerabil complexitatea formul ării acestora. Necesitatea  de a conveni asupra 
nivelurilor de performan ță poate avea drept rezultat „omogenizarea” efectelor și descurajarea 
în ceea ce prive ște întreprinderea unora ac țiuni ai inovatoare. Op țiunea 2 ofer ă o flexibilitate 
sporită (comparativ cu op țiunile 1 și 3), acordând autorit ăților de management o gam ă cât mai 
largă de posibilit ăți pentru a introduce simplific ările care le inspir ă încredere și care 
corespund necesit ăților lor. Aceast ă opțiune ar trebui s ă permită realizarea în mare parte a 
obiectivului opera țional și, prin urmare, este op țiunea preferat ă. 
Tabelul 2. Compara ție între op țiunile de simplificare  
 2.1 – Politic ă 
neschimbat ă 2.2 - Abordare 
proporțională 2.3 - Abordare 
prescriptiv ă 
Eficiență 0 ++ + 
Flexibilitate  0 + - 
 
RO 9   RO Sarcină administrativ ă  0 + - 
Legendă: + înseamn ă o îmbunătățire în compara ție cu „ politica neschimbat ă”; - înseamn ă o înrăutățire. 
1.6. Rela ția dintre FEG și FSE 
Integrarea FEG în FSE sau crearea unui instru ment independent cu buget propriu ar trebui s ă 
permită o punere în aplicare mai rapid ă decât în prezent. Totu și, acest lucru ar modifica 
caracterul și profilul interven ției care ar trebui s ă rămână excepțională. Aceasta ar fi, de 
asemenea, asociat ă cu o rigiditate mai mare din punct de vedere al bugetului, în timp ce 
nevoile reale sunt în mod natural foarte imprevizibile. Op țiunea politicii neschimbate ofer ă 
cea mai mare flexibilitate și nu împiedic ă reforme suplimentare în vederea acceler ării 
procesului decizional.  
Tabelul 3. Compara ție între op țiunile privind FEG  
 3.1 – Politic ă 
neschimbat ă 3.2 -Integrarea FEG în 
cadrul FSE  3.3 - Fond autonom cu 
linie bugetar ă proprie  
Rapiditatea punerii în 
aplicare  0 + + 
Eficiență 0 - - 
Eficacitate  0 0 0 
 
1.7. Leg ături între FSE și instrumentele de gestionare direct ă 
Rezultatele PROGRESS vor fi utilizate pentru ini țiative care se bazeaz ă, după caz, pe 
propriile evalu ări ale impactului. Evaluarea imp acturilor sociale, de mediu și economice 
trebuie să fie la nivelul acestor ini țiative politice. Analiza op țiunilor și compara ția ulterioar ă a 
acestora este, prin urmare, limitat ă la criteriile de eficacitate, eficien ță și coerență. 
În cadrul op țiunii „ politică neschimbat ă”, PROGRESS, EURES și instrumentul european de 
microfinan țare continu ă să existe ca instrumente distincte în  paralel cu FSE. Oportunitatea de 
a crește coeren ța politicilor prin stabilirea unei leg ături între instrumentul PROGRESS și 
sprijinul oferit prin inst rumentul de microfinan țare în favoarea ocup ării forței de munc ă și a 
spiritului antreprenorial și mobilitatea intra-UE a lucr ătorilor promovat ă de EURES este 
ratată. Nu exist ă creșteri de eficien ță care ar putea rezulta din ra ționalizarea instrumentelor 
financiare. Pentru toate aceste motive, opțiunea 4.1  este respins ă.  
Opțiunea 4.2  este opțiunea preferat ă. Aceasta necesit ă un nou program integrat pentru 
ocuparea for ței de munc ă, politici sociale și incluziune, care reune ște PROGRESS, EURES și 
instrumentul de microfinan țare. Aceast ă opțiune permite Comisiei s ă sporeasc ă coerența 
politicii și impactul instrumentelor sale care urm ăresc obiective comune de politic ă. Aceasta 
permite, de asemenea, cre șterea eficien ței în compara ție cu opțiunea 4.1  în ceea ce prive ște 
raționalizarea considerabil ă a instrumentelor de  gestionare direct ă, simplificarea normelor și 
procedurilor de ges tionare a acestora și flexibilitatea prin alocarea resurselor pentru 
prioritățile politice în schimbare. Accentul es te pus pe moduri inovatoare de a r ăspunde 
provocărilor sociale de lung ă durată (învățarea reciproc ă, parteneriatele între actorii sectorului 
public, privat și ai vieții asociative, investi țiile în întreprinderile sociale). Sinergia și 
 
RO 10   RO complementaritatea cu FSE ar putea fi ma i bine realizate prin coordonare adecvat ă cu 
Comisia, mai degrab ă decât prin fuzionarea acestor instrumente cu FSE, astfel cum prevede 
opțiunea 4.3 .  
Principala diferen ță între opțiunea 4.2  și opțiunea 4.3  constă în faptul c ă aceasta din urm ă 
propune ca toate cele trei instrumente s ă fie regrupate ca o component ă a FSE pentru 
gestionare direct ă. Un astfel de instrument unic ar cre ște, cu siguran ță, coerența sprijinului 
bugetar al UE, ar m ări volumul resurselor (cu partea FSE) și ar îmbun ătăți coerența 
implement ării. Pe de alt ă parte, aceasta ar cre ște riscul unei eficien țe reduse din cauza unei 
complexit ăți crescute. Cu toate acestea, un instrument unic ar necesita dou ă componente 
principale, implementate în conformitate cu norme de implementare complet diferite ( și 
anume, gestionare partajat ă, directă și comună). În plus, aceast ă opțiune implic ă riscuri 
politice și instituționale inerente adopt ării unui regulament privind FSE excesiv de complicat. 
Prin urmare, opțiunea 4.3  ar trebui s ă fie respins ă.  
Tabelul 4. Compara ție între op țiunile privind instrumentele de gestionare direct ă 
 4.1 – Politic ă 
neschimbat ă 4.2 - Program integrat 
de gestionare direct ă  4.3 – Integrarea în FSE 
ca o component ă de 
gestionare direct ă 
Eficiență 0 + - 
Masă critică 0 + + 
Coerență și eficacitate  0 ++ + 
Riscurile politice și 
instituționale  0 + - 
Legendă: + înseamn ă o îmbunătățire în compara ție cu „ politica neschimbat ă”; - înseamn ă o înrăutățire. 
MONITORIZARE șI EVALUARE  
1.8. FSE 
În temeiul actualelor regulamente privi nd fondurile structurale, monitorizarea și evaluarea 
sunt, în principal, responsabilitatea statelor membre; autorit ățile de management ale acestora 
au obligația de a institui un sistem de monitorizare și de a furniza rapoarte anuale și un raport 
final de implementare. Repartizarea general ă a responsabilit ăților va rămâne neschimbat ă. Cu 
toate acestea, exist ă unele deficien țe în actualele sisteme de monitorizare și evaluare a FSE: 
calitatea datelor este inegal ă, metodele de colectare a datelor variaz ă foarte mult între statele 
membre și nu sunt furnizate informa ții privind intensitatea sprijinului acordat pentru 
persoanele fizice. Aceasta face dificil ă agregarea rezultatelor la nivelul UE sau evaluarea 
efectelor pe termen lung ale interven țiilor FSE asupra participan ților individuali și asupra 
economiilor și sistemelor statelor membre în general. 
În acest context, viitorul  sistem de monitorizare și evaluare se va concentra în principal pe 
stabilirea unor standarde de calitate minime și pe introducerea unui set de indicatori comuni 
obligatorii.  Aceasta ar trebui s ă garanteze c ă monitorizarea produce date solide și fiabile și că 
evaluarea se concentreaz ă pe examinarea eficien ței și impactului sprijinului FSE. 
 
RO 11   RO 1.1. FEG 
Monitorizarea și evaluarea sunt, în principal, respons abilitatea statelor membre. În viitor, 
statele membre vor fi obligate s ă monitorizeze în mod specifi c realizarea obiectivelor 
operaționale, în ceea ce prive ște persoanele care s-au  reintegrat pe pia ța forței de munc ă după 
12 și 24 de luni de implementa re. O evaluare intermediar ă în scopul evalu ării eficien ței și 
viabilității rezultatelor va fi realizat ă de Comisie și va fi urmat ă de o evaluare ex-post. 
1.9. Programul integrat pentru ocuparea for ței de munc ă, politici sociale și 
incluziune (Agenda pentru dezvoltarea social ă) 
Programul integrat pentru ocuparea for ței de munc ă, politici sociale și incluziune va r ămâne 
concentrat pe rezultate și realizări, mai degrab ă decât pe resurse și activități. În acest scop, 
programul integrat va fi monitorizat pe o baz ă anuală în vederea evalu ării progresului 
înregistrat în realizarea obiectivelor sale specifice și operaționale în temeiul unor indicatori 
clari18 și, de asemenea, pentru a se perm ite efectuarea eventualelor ajust ări necesare ale 
politicilor și priorităților de finan țare. Programul integrat va fa ce, de asemenea, obiectul unei 
evaluări intermediare și a uneia ex post . Posibilitatea de a reuni trei instrumente va permite 
Comisiei s ă raționalizeze dispozitivele de evaluare și să le reducă costurile. 
                                                 
18 Indicatorii vor fi elabora ți în cadrul evalu ării ex-ante  a programului integrat .