RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 261/5

COMUNICAREA COMISIEI

Linii directoare privind evaluarea capabilității de management al riscului

(2015/C 261/03)

Cuprins

1. Introducere 5

2. Domeniu de aplicare și obiective 6

2.1. Domeniul de aplicare al liniilor directoare 6

2.2. Obiective 6

3. Metodologie 6

3.1. Actori și termene 6

3.2. Procedură 7

3.2.1. Evaluarea riscurilor 7

3.2.2. Planificarea managementului riscurilor 7

3.2.3. Punerea în aplicare a măsurilor de prevenire a riscurilor și de pregătire 7

3.3. Rolul liniilor directoare 8

4. Conținutul evaluării 8

4.1. Evaluarea riscurilor 8

4.2. Planificarea managementului riscurilor 11

4.3. Punerea în aplicare a măsurilor de prevenire a riscurilor și de pregătire 14

5. Sinteză 18

6. Listă de referințe și de documente relevante 23

1. INTRODUCERE

Având în vedere creșterea semnificativă din ultimii ani a numărului și gravității dezastrelor naturale și provocate de om, cauzate în mare parte de schimbările climatice, și riscul ca dezastrele viitoare să fie mai grave, mai complexe și să aibă consecințe ample și pe termen mai lung, prevenirea dezastrelor are o importanță majoră pentru a asigura un nivel mai ridicat de protecție și de reziliență împotriva dezastrelor. În acest sens, sunt necesare acțiuni suplimentare și o abordare integrată a gestionării riscurilor de dezastre, care să stabilească legături între prevenirea riscurilor, măsurile de pregătire și răspuns.

În temeiul Deciziei privind un mecanism de protecție civilă al Uniunii (denumită în continuare „decizia”) (1), care a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2014, statele membre au convenit să desfășoare o serie de acțiuni de prevenire a dezastrelor, inclusiv să își transmită „… evaluarea capabilității lor de management al riscurilor la nivel național sau la un nivel subnațional corespunzător o dată la trei ani după finalizarea liniilor directoare relevante” (2). Conform dispozițiilor deciziei, Comisia elaborează, împreună cu statele membre, linii directoare „cu privire la conținutul, metodologia și structura acestor evaluări” (3).

Prin urmare, următoarele linii directoare au fost pregătite împreună cu experți din statele membre, pe baza noii decizii și ținând cont de bunele practici existente în statele membre, precum și de experiența recentă acumulată în elaborarea evaluărilor naționale de risc (4). Liniile directoare se bazează, de asemenea, pe concluziile unui atelier organizat de președinția italiană a Consiliului în iulie 2014 și pe concluziile ulterioare ale Consiliului privind evaluarea capabilității de management al riscurilor (denumite în continuare „concluziile Consiliului”), adoptate în luna octombrie 2014 (5). În plus, liniile directoare se sprijină pe Orientările Comisiei privind evaluările naționale de risc în vederea gestionării dezastrelor (denumite în continuare „Orientările privind evaluarea riscurilor”) (6).

Scopul prezentelor linii directoare este de a oferi statelor membre o metodologie cuprinzătoare și flexibilă, cu caracter neobligatoriu, care să le sprijine în procesul de autoevaluare a capabilității de management al riscurilor.

Liniile directoare pot fi revizuite din perspectiva experienței practice dobândite în urma punerii în aplicare în statele membre.

2. DOMENIU DE APLICARE ȘI OBIECTIVE

2.1. Domeniul de aplicare al liniilor directoare

Decizia definește „capabilitatea de management al riscurilor” drept „capacitatea unui stat membru sau a regiunilor acestuia de a reduce, de a se adapta sau de a atenua riscurile (impactul și probabilitatea unui dezastru) identificate în cadrul evaluărilor proprii privind riscurile la niveluri acceptabile în statul membru respectiv”.

Fiecare stat membru este liber să decidă ce niveluri sunt acceptabile în funcție de contextul specific și pentru diversele riscuri. Decizia a introdus această flexibilitate pentru a se ține seama de existența unor situații diferite în state membre diferite. Cu toate acestea, determinarea nivelurilor acceptabile este, de regulă, un element implicit în orice evaluare a capabilității. Cu timpul și odată cu acumularea experienței, unele dintre alegerile făcute în această privință pot fi formulate mai explicit în cadrul evaluărilor naționale. Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică („OCDE”) a recomandat recent definirea unor metode pentru a sprijini părțile interesate de la toate nivelurile să determine nivelurile acceptabile de risc; aceste metode și rezultatele lor ar trebui publicate în mod transparent pentru a sensibiliza toate grupurile de părți interesate (7).

Conform deciziei, capabilitatea de management al riscurilor se evaluează din perspectiva capacității tehnice, financiare și administrative a unui stat membru, la nivel național sau la un nivel subnațional corespunzător, de a realiza în mod adecvat: (a) evaluări ale riscurilor; (b) planificarea managementului riscurilor pentru prevenire și pregătire; și (c) măsuri de prevenire a riscurilor și de pregătire. Evaluarea capabilității de management al riscurilor acoperă, prin urmare, întregul ciclu de gestionare a riscurilor.

Statele membre pot evalua capabilitățile de management al riscurilor pentru riscurile individuale sau pot evalua capabilitatea globală de management al riscurilor într-o abordare de tip multirisc. Prezentele linii directoare recomandă acoperirea dezastrelor naturale și a celor provocate de om, astfel cum prevede articolul 1 alineatul (2) din Decizia privind un mecanism de protecție civilă al Uniunii.

2.2. Obiective

Liniile directoare au următoarele obiective:

1. să sprijine autoritățile statelor membre să înțeleagă mai bine punctele forte și potențialele puncte slabe ale propriilor sisteme de gestionare a dezastrelor, să identifice bunele practici și să inițieze un proces de ameliorare;

2. să contribuie la dezvoltarea și partajarea politicilor și practicilor de gestionare a dezastrelor bazate pe cunoștințe și elemente concrete între nivelurile administrative relevante din statele membre și între diferitele sectoare, precum și între competențele de politică diferite, dar care prezintă totuși elemente comune;

3. să faciliteze cooperarea dintre statele membre în cadrul eforturilor de management al riscurilor în contextul mecanismului de protecție civilă al Uniunii și al altor sisteme relevante de gestionare a dezastrelor.

După cum prevede decizia, Comisia va sprijini statele membre să atingă aceste obiective prin mai multe mijloace, inclusiv prin facilitarea schimbului de experiență privind capabilitatea de management al riscurilor și evaluarea acesteia (8).

3. METODOLOGIE

3.1. Actori și termene

Experiența acumulată de statele membre și de alte țări demonstrează avantajele de a coordona evaluarea capabilității de management al riscurilor la nivel național de către o singură entitate. În special, desemnarea unui organism de coordonare care să contribuie la orientarea evaluării poate garanta aplicarea unei metodologii coerente și poate încuraja schimbul de bune practici. În același timp, nivelul la care se va realiza evaluarea – nivelul național sau un nivel subnațional corespunzător – va fi decis de fiecare stat membru, în funcție de propriul său sistem de guvernanță.

Statele membre au convenit să realizeze aceste evaluări o dată la trei ani, prima evaluare urmând a fi prezentată la trei ani după finalizarea liniilor directoare. Este important să se efectueze o evaluare periodică pentru a asigura o îmbunătățire continuă a capabilității de management al riscurilor, inclusiv pentru a identifica nevoile și a pune apoi în aplicare măsurile relevante.

3.2. Procedură

Evaluarea capabilității de management al riscurilor acoperă întregul ciclu de gestionare a riscurilor, și anume evaluarea riscurilor, planificarea managementului riscurilor pentru prevenire și pregătire și punerea în aplicare a măsurilor de prevenire a riscurilor și de pregătire.

3.2.1. Evaluarea riscurilor

Obiectivul unei evaluări a riscurilor ar trebui să fie acela de a ajunge, cu toate părțile interesate relevante, la o înțelegere comună a riscurilor și a priorității lor. Riscurile care au fost identificate, evaluate și ierarhizate în ordinea priorității în evaluarea riscurilor reprezintă baza pentru planificarea managementului riscurilor și pentru punerea în aplicare ulterioară a măsurilor de prevenire a riscurilor și de pregătire (9). După cum se recomandă în Orientările privind evaluarea riscurilor, statele membre care efectuează pentru prima dată procesul de evaluare națională a riscurilor ar trebui să se concentreze asupra celor mai importante scenarii de risc (10).

3.2.2. Planificarea managementului riscurilor

Planificarea managementului riscurilor se poate efectua pentru fiecare risc individual sau printr-o abordare integrată, transsectorială sau chiar de tip multirisc. Scopul specific pe durata planificării este de a stabili modul în care fiecare risc poate fi redus, adaptat sau atenuat din punctul de vedere al impacturilor și al probabilității de apariție prin punerea în aplicare a măsurilor de prevenire și pregătire selectate (11). Planificarea ar trebui să indice, de asemenea, resursele necesare și termenele care trebuie respectate și să atribuie responsabilități, după caz.

Măsurile corespunzătoare trebuie mai întâi identificate, ierarhizate în ordinea priorității și apoi selectate în cadrul unui proces decizional care să implice suficient toate părțile interesate relevante, astfel încât să se asigure o bună înțelegere a măsurilor, a necesității și a priorității acestora, ceea ce le va asigura un sprijin larg. În secțiunea privind „Evaluarea riscurilor” (12), Orientările privind evaluarea riscurilor furnizează primele elemente privind metodologia de identificare și ierarhizare în ordinea priorității a unor astfel de măsuri. Printre alte exemple care pot fi consultate de statele membre se numără instrumentul de evaluare a capabilității în ceea ce privește gestionarea situațiilor de urgență legate de apărarea civilă, dezvoltat de Ministerul apărării civile și al gestionării situațiilor de urgență din Noua Zeelandă (13), strategia de siguranță și securitate națională a Țărilor de Jos sau documentul Organisation de la Réponse de Sécurité Civile (ORSEC) al Direcției apărării și a securității civile din Franța (14). O listă mai cuprinzătoare a bunelor practici este disponibilă pe platforma Climate-Adapt a UE (15). Extinderea de-a lungul timpului a listei de bune practici și de exemple ar putea contribui la procesul de evaluare.

Metodologiile pentru planificarea managementului riscurilor la nivel național sau subnațional vor trebui adaptate în funcție de necesitățile și structurile de guvernanță din statele membre. Metodologiile pot include un plan de management al riscurilor pentru fiecare risc sau pentru toate riscurile combinate, care să detalieze principalele riscuri în operațiuni concrete, și anume, măsuri de prevenire și de pregătire, menite să reducă, să adapteze sau să atenueze riscurile identificate la niveluri acceptabile. De asemenea, se poate face o comparație a diferitelor măsuri în ceea ce privește impactul lor pozitiv net și costurile de punere în aplicare a măsurilor respective.

Este important ca procesul de planificare să identifice și să conducă la o selecție a unor măsuri de prevenire și de pregătire adecvate și concrete care să fie puse în aplicare, pe baza rezultatelor evaluării riscurilor.

3.2.3. Punerea în aplicare a măsurilor de prevenire a riscurilor și de pregătire

În cadrul celei de a treia dimensiuni a evaluării capabilității de management al riscurilor, statele membre ar trebui să evalueze propria capacitate de a pune în aplicare a măsurilor identificate în planificarea managementului riscurilor. Punerea în aplicare include atribuirea responsabilităților și alocarea resurselor, atribuții de monitorizare, precum și un proces de evaluare și desprindere a unor învățăminte.

3.3. Rolul liniilor directoare

Liniile directoare propun o metodologie de evaluare care nu este exhaustivă și va trebui să fie adaptată la nevoile fiecărui stat membru. Liniile directoare ar trebui considerate ca un punct comun de pornire și ar trebui să promoveze înțelegerea comună a elementelor pe care ar trebui să le includă evaluarea națională a capabilității de management al riscurilor.

Evaluarea capabilității de management al riscurilor ar trebui să înceapă cu o descriere detaliată (calitativă și, după caz, cantitativă) a ciclului de management al riscurilor de dezastre. Întrebările enumerate în secțiunea 4 sunt concepute pentru a ghida entitățile naționale sau subnaționale ale statelor membre în evaluarea propriei capabilități de management al riscurilor pe baza unui set de criterii legate de capacitatea administrativă, tehnică și financiară. La completarea răspunsurilor la aceste întrebări esențiale, este important să se acopere situația din punct de vedere calitativ și, pe cât posibil, din punct de vedere cantitativ, precum și să se precizeze ce nevoi au fost identificate și ce măsuri au fost sau pot fi luate.

Pentru a evalua în mod corespunzător cele trei dimensiuni ale ciclului de gestionare a dezastrelor, sunt importante atât evaluarea capacității generale la nivel administrativ, tehnic și financiar, cât și evaluarea capabilității din perspectiva riscurilor clasate în funcție de prioritate (inclusiv a riscurilor identificate în cursul procesului național de evaluare a riscurilor), astfel încât să se ajungă la o evaluare realistă a managementului riscurilor concrete.

Evaluarea capabilității de management al riscurilor ar putea fi sintetizată cu ajutorul modelului prezentat în secțiunea 5, care a fost conceput pentru a oferi o scurtă sinteză a autoevaluării capabilității de management al riscurilor de dezastre.

4. CONȚINUTUL EVALUĂRII

În conformitate cu decizia, evaluarea la nivel național și/sau la nivelul subnațional corespunzător ar trebui să cuprindă trei secțiuni: evaluările riscurilor, planificarea managementului riscurilor și punerea în aplicare a măsurilor de prevenire a riscurilor și de pregătire. Fiecare secțiune ar trebui să se concentreze pe o serie de elemente referitoare la capacitățile administrative, tehnice și financiare, cum ar fi cadrul, coordonarea, expertiza, părțile interesate, informarea și comunicarea, metodologia, infrastructura, echipamentele și finanțarea.

4.1. Evaluarea riscurilor

Această secțiune cuprinde o serie de întrebări care se referă la capacitățile administrative, tehnice și financiare de a efectua evaluări ale riscurilor.

Pentru evaluarea capacității administrative, este important să se aibă în vedere existența unui cadru relevant, repartizarea competențelor și a responsabilităților, existența expertizei necesare, gradul de implicare a părților interesate externe și comunicarea.

Pentru evaluarea capacității tehnice, este important să se pună accentul pe evaluarea utilizării metodologiilor și a infrastructurii adecvate. O evaluare cuprinzătoare a riscurilor ar putea include, de asemenea, dimensiunile transfrontaliere și transsectoriale ale riscurilor, atunci când aceste aspecte sunt relevante, precum și impactul acestora asupra infrastructurii.

Pentru evaluarea capacității financiare, este important să se pună accentul pe evaluarea disponibilității resurselor financiare.

Pentru a furniza răspunsuri suficient de detaliate la fiecare întrebare, trebuie furnizate explicații privind tipul evaluărilor riscurilor, modul de realizare a acestora și momentul efectuării lor, precum și date, cifre și referințe, după caz și în funcție de disponibilitate.

Cadrul

Evaluările riscurilor ar trebui definite și ar trebui să facă parte dintr-un cadru global.

Întrebarea 1: Evaluarea riscurilor se înscrie într-un cadru global? Explicație: clarificați dacă acest cadru este de natură juridică sau procedurală și dacă este definit la nivel național și/sau la un nivel subnațional corespunzător.

Coordonare

O structură de management al riscurilor atribuie responsabilități clare tuturor entităților implicate în evaluarea riscurilor, astfel încât să se evite suprapunerile și neconcordanțele între responsabilități și capabilități.

Întrebarea 2: Entităților relevante care participă la evaluarea riscurilor li s-au atribuit responsabilități și roluri/funcții definite în mod clar? Explicație: descrieți pe ce bază sunt atribuite responsabilitățile pentru evaluarea riscurilor în cadrul administrației, precizați dacă această bază sau procedurile corespunzătoare sunt documentate în scris (de exemplu, în texte juridice), dacă există suprapuneri sau nevoi, precum și modul în care acestea sunt abordate.

Întrebarea 3: Responsabilitățile de a evalua riscurile specifice sunt atribuite entităților celor mai relevante? Explicație: descrieți procesul prin care entitățile relevante sunt implicate în evaluarea riscurilor și modul în care este asigurată responsabilitatea pentru riscurile specifice sau asumarea acestora în urma evaluării riscurilor.

Întrebarea 4: Dimensiunea transsectorială a riscurilor a fost integrată în evaluările riscurilor? Explicație: descrieți care dintre riscurile evaluate includ o dimensiune transsectorială și multirisc și în ce măsură aceasta este inclusă în definirea scenariului de risc. După caz, descrieți natura cooperării cu alte autorități de la nivel național și/sau de la nivelul subnațional corespunzător în efectuarea acestor evaluări ale riscurilor.

Expertiză

Experții care efectuează evaluarea riscurilor ar trebui să aibă competențele și responsabilitățile necesare și să fi beneficiat de formare adecvată pentru realizarea evaluării riscurilor.

Întrebarea 5: Atribuirea responsabilităților pentru evaluarea riscurilor este revizuită în mod regulat? Explicație: descrieți entitățile sau departamentele care participă la evaluarea riscurilor, modul în care acestea sunt identificate/selectate și competențele care sunt luate în considerare la atribuirea responsabilităților.

Întrebarea 6: Experții responsabili pentru evaluarea (evaluările) riscurilor dispun de informațiile, formarea și experiența corespunzătoare în ceea ce privește evaluarea riscurilor? Explicație: precizați dacă experții beneficiază de formare și descrieți tipul acesteia, nivelul de experiență al experților, expertiza tehnică și instrumentele care sunt utilizate și considerate necesare pentru efectuarea evaluărilor riscurilor.

Alte părți interesate

Capabilitatea de a evalua riscurile depinde din ce în ce mai mult de implicarea unor diverși actori din sectorul public și privat. Entitățile care efectuează evaluări ale riscurilor pot coopera cu o serie de părți interesate, inclusiv din sectorul privat, cu mediul academic și cu alte entități publice care nu sunt direct implicate în procesul de evaluare.

Întrebarea 7: Părțile interesate relevante sunt implicate în procesul de evaluare a riscurilor? Explicație: descrieți gama de părți interesate relevante care sunt implicate în procesul de evaluare a riscurilor. Dintre acestea pot face parte mediul academic, organizațiile de cercetare, sectorul privat, precum și autoritățile guvernamentale care nu contribuie direct la procesul de evaluare, inclusiv cele din alte state membre sau organizații internaționale. Statele membre ar putea scoate în evidență orice învățăminte desprinse care ar putea fi împărtășite celorlalți.

Informare și comunicare

Pentru evaluarea riscurilor sunt necesare sisteme eficace de informare și comunicare. Înțelegerea capacității administrative necesare pentru a comunica rezultatele evaluărilor riscurilor și a relevanței acesteia pentru o strategie globală de comunicare a riscurilor poate contribui la îmbunătățirea schimbului de informații, a schimbului de date și a comunicării cu părțile interesate relevante.

Întrebarea 8: Există capacitatea administrativă necesară pentru a comunica publicului rezultatele evaluărilor riscurilor? Explicație: prezentați detaliat modul în care este organizată comunicarea cu cetățenii privind diseminarea rezultatelor evaluării riscurilor.

Întrebarea 9: Există capacitatea administrativă necesară pentru a comunica la nivel intern rezultatele evaluărilor riscurilor, inclusiv scenariile, învățămintele desprinse etc.? Explicație: descrieți modul în care fluxul de informații este organizat între diferitele autorități publice și între diferitele niveluri ale administrației.

Întrebarea 10: Rezultatele evaluărilor riscurilor sunt integrate într-o strategie de comunicare a riscurilor? Explicație: descrieți modul în care diseminarea către public a rezultatelor evaluării riscurilor este inclusă într-o strategie națională și/sau subnațională de comunicare a riscurilor.

Metodologie

Întrebarea 11: Entitatea națională sau subnațională a dezvoltat o metodologie pentru evaluarea riscurilor? Este această metodologie stabilită sau publicată și care sunt principalele sale elemente? Explicație: descrieți abordarea națională sau subnațională de evaluare a riscurilor (de la caz la caz, scenarii, exemple din viața reală, exemple generice), descrieți metodologia utilizată pentru a analiza eventualele impacturi, metodologia de calcul al probabilităților, considerațiile sau metodologia de stabilire a priorităților și de eliminare a riscurilor, precizați dacă evaluările riscurilor sunt reexaminate și în ce interval de timp, dacă metodologia este compilată într-un document, dacă metodologia de evaluare a riscurilor este difuzată și către cine, dacă unele informații din evaluarea riscurilor sunt puse la dispoziția publicului.

Întrebarea 12: Dimensiunea transfrontalieră a riscurilor a fost integrată în evaluările riscurilor? Explicație: descrieți riscurile evaluate care includ o dimensiune transfrontalieră și măsura în care această dimensiune transfrontalieră este inclusă în evaluarea riscurilor (de exemplu, elaborarea de scenarii). După caz, statele membre ar putea descrie natura cooperării lor cu alte state membre pentru efectuarea evaluărilor de risc cu o dimensiune transfrontalieră.

Întrebarea 13: Infrastructura este inclusă în evaluarea riscurilor? Explicație: identificați tipurile de infrastructură critică (atât la nivel național, cât și la nivel european) care sunt incluse în elaborarea scenariilor și în evaluarea riscurilor. Acestea pot include, printre altele, drumuri, clădiri, diguri, căi ferate, poduri, sateliți, sisteme subterane, cabluri, spitale, adăposturi.

Tehnologia informației și comunicațiilor

Întrebarea 14: Este disponibilă o infrastructură TIC relevantă pentru a efectua evaluările riscurilor? Explicație: descrieți tipurile de infrastructură disponibile pentru a efectua evaluări ale riscurilor, care pot include instrumente TIC, sateliți etc. Statele membre ar putea descrie cercetările în curs pentru dezvoltarea de noi infrastructuri TIC menite să sprijine evaluarea riscurilor. În cazul în care infrastructura este partajată cu alte țări, statele membre ar putea, de asemenea, să descrie tipul de cooperare existentă (de exemplu, imagini prin satelit).

Întrebarea 15: Sunt disponibile informații și date adecvate (inclusiv date istorice) pentru efectuarea evaluărilor riscurilor? Explicație: descrieți sursele de informații și datele utilizate și precizați dacă există baze de date pentru efectuarea evaluărilor riscurilor. Statele membre ar putea descrie noile evoluții aflate în curs pentru a îmbunătăți colectarea de date și de informații.

Finanțare

Finanțarea include identificarea globală, estimarea și rezervarea fondurilor necesare pentru efectuarea și actualizarea evaluărilor riscurilor.

Întrebarea 16: Este disponibilă o capacitate financiară adecvată pentru realizarea și actualizarea activităților legate de evaluările riscurilor? Explicație: precizați dacă sunt disponibile resurse financiare pentru a efectua evaluări ale riscurilor și pentru a asigura actualizarea evaluărilor existente.

4.2. Planificarea managementului riscurilor

Această secțiune cuprinde o serie de întrebări care se referă la capacitățile administrative, tehnice și financiare pentru planificarea managementului riscurilor.

Pentru evaluarea capacității administrative, este important să se aibă în vedere coordonarea procesului, existența expertizei necesare, existența metodologiilor relevante, gradul de implicare a părților interesate externe și comunicarea.

Pentru evaluarea capacității tehnice, este important să se pună accentul pe evaluarea utilizării echipamentelor adecvate.

Pentru evaluarea capacității financiare, este important să se pună accentul pe evaluarea disponibilității resurselor financiare.

Pentru a furniza răspunsuri suficient de detaliate la fiecare întrebare, trebuie furnizate explicații privind acțiunile întreprinse, modul de realizare a acestora și momentul efectuării lor, precum și date, cifre și referințe, după caz și în funcție de disponibilitate.

Coordonare

O structură de management al riscurilor atribuie responsabilități clare tuturor celor implicați în planificarea managementului riscurilor, astfel încât să se evite suprapunerile și neconcordanțele între responsabilități și capabilități.

Întrebarea 17: Entităților care participă la planificarea măsurilor de prevenire a riscurilor și de pregătire li s-au atribuit responsabilități și roluri/funcții definite în mod clar? Explicație: descrieți pe ce bază sunt atribuite responsabilitățile pentru procesul de planificare în cadrul administrației, precizați dacă această bază sau procedurile corespunzătoare sunt documentate în scris (de exemplu, în texte juridice), dacă există suprapuneri sau nevoi, modul în care acestea sunt abordate, dacă este acoperită dimensiunea transsectorială.

Întrebarea 18: Sunt asigurate și evaluate în mod periodic responsabilitățile de planificare a riscurilor specifice? Explicație: descrieți modul în care este asigurată responsabilitatea de planificare a riscurilor specifice și precizați dacă există un proces pentru evaluarea alocării responsabilităților pentru riscurile specifice.

Expertiză

Ar trebui stabilite metodologii pentru planificarea resurselor de personal, astfel încât să se asigure nivelul optim de personal. Experții care au primit sarcina de a efectua planificarea managementului riscurilor ar trebui să dispună de informațiile necesare și să beneficieze de o formare adecvată.

Întrebarea 19: Sunt disponibili suficienți experți pentru a efectua planificarea măsurilor de prevenire și de pregătire pe baza riscurilor identificate în evaluarea riscurilor? Explicație: descrieți entitățile sau departamentele care participă la procesul de planificare, modul în care acestea sunt identificate/selectate, dacă resursele de personal sunt considerate adecvate.

Întrebarea 20: Este disponibilă o formare eficace, la diferite niveluri, pentru experții responsabili de planificarea măsurilor de prevenire și de pregătire? Explicație: precizați dacă este disponibilă vreo formare și tipul acesteia pentru experții care desfășoară activitățile de planificare.

Întrebarea 21: Experții implicați în planificarea măsurilor de prevenire și de pregătire sunt informați cu privire la obiectivele de politică/prioritățile globale legate de managementul riscurilor de dezastre? Explicație: precizați dacă există o strategie de management al riscurilor și, în caz afirmativ, descrieți modul în care obiectivele, prioritățile și procesele sunt comunicate experților implicați în planificarea măsurilor de prevenire și de pregătire.

Întrebarea 22: Există o procedură prin care să se asigure conservarea și dezvoltarea ulterioară a cunoștințelor experților care au sarcina planificării măsurilor de prevenire și de pregătire? Explicație: descrieți modul în care cunoștințele sunt partajate între experții implicați în procesul de planificare, precum și modul în care se asigură conservarea cunoștințelor.

Metodologie

Entitatea națională sau subnațională ar trebui să dezvolte o metodologie pentru planificarea managementului riscurilor pentru impacturile preconizate ale riscurilor identificate care sunt evaluate în conformitate cu o metodologie elaborată și ierarhizată în consecință.

Întrebarea 23: Diferitele entități responsabile au elaborat metodologii pentru planificarea managementului riscurilor? Care sunt principalele elemente ale acestor metodologii? Explicație: descrieți abordările naționale sau subnaționale privind planificarea, descrieți metodologiile utilizate pentru a elabora măsuri de prevenire și de pregătire și pentru a analiza posibilele impacturi ale acestora asupra diminuării riscurilor.

Întrebarea 24: Metodologiile pentru planificarea managementului riscurilor includ identificarea infrastructurii relevante pentru atenuarea riscurilor identificate? Explicație: descrieți modul în care este identificată infrastructura relevantă, modul în care este evaluată starea acesteia în perspectiva atenuării riscurilor, precizați dacă este întocmită și revizuită periodic o listă a infrastructurii relevante și dacă sunt identificate nevoile de investiții.

Alte părți interesate

Capabilitatea de a gestiona riscurile depinde din ce în ce mai mult de implicarea și cooperarea cu diferite părți interesate publice și private, cum ar fi agențiile de management al riscurilor de dezastre, serviciile de sănătate, serviciile de pompieri, forțele de poliție, operatorii de transport/energie electrică/comunicații, organizațiile de voluntariat, cetățenii/voluntarii, experții științifici, forțele armate sau organizații din alte state membre.

Întrebarea 25: Părțile interesate relevante, publice și private, sunt informate și implicate în procesul de planificare? Explicație: descrieți abordarea în privința implicării părților interesate din domeniul public/privat, tipul de părți interesate care contribuie la procesul de planificare și eventualele învățăminte care ar putea fi împărtășite celorlalți.

Întrebarea 26: Riscurile identificate în evaluările riscurilor sunt comunicate întreprinderilor publice sau private și, în caz afirmativ, cum este încurajată planificarea măsurilor de prevenire și de pregătire de către public și de către aceste întreprinderi? Explicație: descrieți interacțiunea cu organizațiile partenere în procesul de planificare, precizați dacă sunt instituite acorduri pentru a încuraja o calitate suficientă și care este natura acestora și explicați cum contribuie cu adevărat măsurile de prevenire și de pregătire panificate de aceste organizații la atenuarea riscurilor preconizate.

Întrebarea 27: Entitățile naționale sau subnaționale sunt implicate în planificarea transfrontalieră a măsurilor de prevenire și de pregătire? Explicație: descrieți acțiunile de planificare transfrontaliere la care au participat recent aceste entități, dacă din acest proces de planificare comună au luat naștere măsuri concrete pentru cooperarea viitoare (de exemplu, memorandumuri de înțelegere sau acorduri privind nivelul serviciilor), precum și orice experiențe sau lecții învățate care ar putea fi împărtășite celorlalți.

Informare și comunicare

Pentru gestionarea riscurilor complexe sunt necesare sisteme eficace de informare și comunicare pentru planificarea managementului riscurilor în ceea ce privește măsurile de prevenire și pregătire. Prin urmare, entitățile naționale sau subnaționale trebuie să se asigure că dispun de norme și proceduri care să permită schimbul de informații, schimbul de date și comunicarea cu diverse părți interesate.

Întrebarea 28: Părțile interesate relevante, inclusiv cetățenii, sunt informate cu privire la principalele elemente ale planificării managementului riscurilor? Explicație: descrieți modul în care este organizat fluxul de informații dintre diferitele părți interesate publice și private, precum și dintre diferitele niveluri ale administrației, pentru a se asigura faptul că părțile interesate sunt informate și sunt în măsură să contribuie cu cunoștințele lor. Statele membre ar putea, de asemenea, să furnizeze detalii referitoare la modul în care este organizată comunicarea cu cetățenii privind planificarea anumitor măsuri de prevenire și de pregătire și la eventualele învățăminte care ar putea fi împărtășite celorlalți.

Echipament

Această secțiune din evaluarea capacității tehnice analizează dacă este disponibil echipamentul necesar pentru a planifica măsurile de prevenire și de pregătire. Acest echipament poate consta în instrumente informatice care sprijină procesul de planificare.

Întrebarea 29: Sunt disponibile echipamentul și instrumentele necesare pentru a susține și/sau a efectua planificarea măsurilor de prevenire și de pregătire? Explicație: precizați dacă sunt disponibile echipamente și instrumente și descrieți tipul acestora, precum și dacă există alte nevoi suplimentare, neconcordanțe și/sau suprapuneri.

Finanțare

Finanțarea include identificarea globală, estimarea și rezervarea fondurilor considerate necesare pentru îndeplinirea obligațiilor financiare potențiale ale managementului riscurilor (finanțarea măsurilor de prevenire și de pregătire), care rezultă din stabilirea priorității riscurilor. Aceasta include, de asemenea, participarea părților interesate la finanțarea managementului riscurilor, după caz.

Întrebarea 30: Ca parte a procesului de planificare, sunt estimate nevoile de finanțare pentru punerea în aplicare a măsurilor de prevenire și de pregătire și sunt identificate sursele posibile de finanțare? Explicație: precizați dacă există o metodologie pentru estimarea nevoilor de finanțare, menționați ce surse de finanțare sunt identificate și dacă s-a solicitat sau se va solicita finanțare europeană.

Întrebarea 31: Ca parte a procesului de planificare, sunt luate în considerare planuri de investiții viitoare și eventualul rol al finanțării acordate de sectorul privat? Explicație: precizați dacă procesul de planificare contribuie la identificarea viitoarelor priorități de investiții și descrieți modul în care o face, în ce măsură sunt implicate în acest proces organizațiile private și dacă se urmărește cooperarea cu sectorul privat pentru finanțarea investițiilor prioritare.

Întrebarea 32: Ca parte a procesului de planificare, sunt identificate sau instituite proceduri ori planuri înainte de a se asigura finanțarea măsurilor de prevenire și de pregătire necesare pentru a atenua riscurile identificate? Explicație: descrieți modul în care sunt tratate în procesul de planificare problemele juridice și bugetare referitoare la alocarea flexibilă a resurselor, dacă se iau sau se lansează măsuri concrete care permit flexibilitatea și dacă există bariere de natură juridică sau politică pentru o astfel de abordare.

4.3. Punerea în aplicare a măsurilor de prevenire a riscurilor și de pregătire

Această secțiune cuprinde o serie de întrebări privind capacitățile administrative, tehnice și financiare de a desfășura măsuri de prevenire și de pregătire.

Pentru evaluarea capacității administrative, este important să se aibă în vedere existența strategiei, politicii și metodologiilor relevante, existența expertizei necesare, coordonarea procesului, gradul de implicare a părților interesate și comunicarea, precum și procedurile existente.

Pentru evaluarea capacității tehnice, este important să se pună accentul pe evaluarea utilizării infrastructurii adecvate, a echipamentului și a resurselor, precum și a existenței și caracterului adecvat ale expertizei tehnice.

Pentru evaluarea capacității financiare, este important să se pună accentul pe evaluarea disponibilității resurselor financiare.

Pentru a furniza răspunsuri suficient de detaliate la fiecare întrebare, trebuie furnizate explicații privind acțiunile întreprinse, modul de realizare a acestora și momentul efectuării lor, precum și date, cifre și referințe, după caz și în funcție de disponibilitate.

Strategie/politică/metodologie

Entitățile naționale sau subnaționale au dezvoltat abordări pentru desfășurarea măsurilor de prevenire a riscurilor și de pregătire. Se evaluează impacturile preconizate ale măsurilor de prevenire și de pregătire planificate asupra reducerii riscurilor, iar măsurile sunt ierarhizate în ordinea priorității și adaptate în consecință.

Întrebarea 33: Punerea în aplicare a măsurilor de prevenire și de pregătire este legată de planificarea managementului riscurilor? Se înscrie aceasta într-o strategie sau o politică și a fost definită vreo metodologie în acest sens? Explicație: descrieți abordarea la nivel național sau subnațional care face legătura dintre procesul de planificare și punerea în aplicare a măsurilor, descrieți modul în care se desfășoară punerea în aplicare, modul în care sunt analizate impacturile generate asupra reducerii riscurilor, adaptării și atenuării și modul în care aceste elemente alimentează planificarea și activitatea de evaluare a riscurilor, acordând atenția cuvenită coerenței cu măsurile existente de prevenire și de pregătire legate de adaptarea la efectele schimbărilor climatice, după caz.

Întrebarea 34: Sunt dezvoltate metode de raportare a daunelor și a pierderilor umane? Sunt estimate costurile daunelor, iar aceste date sunt înregistrate și stocate? Explicație: descrieți metodele dezvoltate de raportare a daunelor și a pierderilor umane, precizați dacă aceste date sunt comunicate părților interesate și cetățenilor, dacă părțile interesate contribuie la raportarea daunelor și/sau la estimarea costurilor, dacă daunele sunt înregistrate și stocate în mod regulat sau ocazional, precizați perioada de timp acoperită și dacă aceste rapoarte sunt puse la dispoziția publicului.

Coordonare

O structură de management al riscurilor atribuie responsabilități clare tuturor entităților implicate în punerea în aplicare a măsurilor de prevenire și de pregătire, astfel încât să se evite suprapunerile și neconcordanțele între responsabilități și capabilități.

Întrebarea 35: Entităților care participă la punerea în aplicare a măsurilor de prevenire a riscurilor și de pregătire li s-au atribuit responsabilități și roluri/funcții definite în mod clar? Explicație: descrieți pe ce bază sunt atribuite responsabilitățile pentru procesul de punere în aplicare în cadrul administrației, precizați dacă procedurile corespunzătoare sunt documentate în scris (de exemplu, în texte juridice), dacă există suprapuneri, alte nevoi și/sau neconcordanțe, modul în care acestea sunt abordate și dacă este acoperită dimensiunea transsectorială.

Expertiză

Sunt stabilite metodologii pentru planificarea resurselor de personal, astfel încât să se asigure nivelul optim de personal. Sunt instituite instrumente de gestionare a performanței personalului, care includ revizuiri periodice ale necesităților de formare și dezvoltare.

Întrebarea 36: Distribuția responsabilităților experților implicați în punerea în aplicare a măsurilor de prevenire și de pregătire este actualizată și sunt disponibile suficiente resurse pentru a pune în aplicare măsurile de prevenire și de pregătire pe baza procesului de planificare? Explicație: descrieți entitățile (de exemplu, departamente, agenții) care participă la punerea în aplicare a măsurilor, modul în care aceste entități sunt identificate/selecționate, competențele care sunt luate în considerare atunci când sunt distribuite responsabilități personalului, dacă resursele de personal sunt considerate adecvate.

Întrebarea 37: Experții care au sarcina să pună în aplicare măsurile de prevenire și de pregătire sunt informați și formați în mod adecvat și au experiența necesară? Explicație: precizați dacă este disponibilă vreo formare pentru personalul implicat în punerea în aplicare a măsurilor și descrieți natura acesteia, cât de frecvent persoanele în cauză au fost deja implicate în desfășurarea măsurilor de prevenire și de pregătire și modul în care obiectivele, prioritățile și procesele au fost comunicate personalului implicat în punerea în aplicare a măsurilor de prevenire și de pregătire.

Alte părți interesate

Capabilitatea de a gestiona riscurile depinde din ce în ce mai mult de implicarea și cooperarea cu diferite părți interesate publice și private, cum ar fi agențiile de management al riscurilor de dezastre, serviciile de sănătate, serviciile de pompieri, forțele de poliție, operatorii de transport/energie electrică/comunicații, organizațiile de voluntariat, cetățenii/voluntarii, experții științifici, forțele armate sau organizații din alte state membre (management transnațional al riscurilor). Abordarea unor riscuri noi necesită, prin urmare, crearea unei rețele de răspuns care să poată mobiliza toate capacitățile necesare din cadrul unei game largi de părți interesate.

Întrebarea 38: Părțile interesate relevante sunt informate și implicate în punerea în aplicare a măsurilor de prevenire și de pregătire? Explicație: descrieți abordarea în ceea ce privește implicarea părților interesate din domeniul public/privat sau managementul rețelei, tipul de părți interesate care contribuie la punerea în aplicare și eventualele învățăminte care ar putea fi împărtășite celorlalți.

Întrebarea 39: Entitatea națională sau subnațională este implicată în punerea în aplicare a măsurilor transfrontaliere de prevenire și de pregătire? Explicație: descrieți măsurile transfrontaliere de prevenire și de pregătire care au fost desfășurate, precizați ce alte părți interesate au fost implicate, dacă din punerea comună în aplicare a măsurilor au luat naștere măsuri concrete pentru cooperarea viitoare (de exemplu, memorandumuri de înțelegere sau acorduri privind nivelul serviciilor), precum și orice experiențe sau învățăminte care ar putea fi împărtășite celorlalți.

Întrebarea 40: Calitatea punerii în aplicare a măsurilor de prevenire și de pregătire de către aceste părți interesate publice sau private este suficient de bună pentru a atinge rezultatele preconizate de reducere a riscurilor? Explicație: precizați dacă sunt în vigoare acorduri pentru a încuraja un nivel suficient de calitate, cum contribuie cu adevărat măsurile de prevenire și de pregătire desfășurate de către aceste organizații la atenuarea riscurilor preconizate, precum și orice experiență care ar putea fi împărtășită celorlalți.

Proceduri

Managementul riscurilor trebuie să includă elaborarea unor procese bine stabilite în vederea asigurării funcționării sistemului de gestionare a riscurilor. Procesul de punere în aplicare a măsurilor de prevenire și de pregătire ar trebui, așadar, să definească procedurile care contribuie la reducerea riscurilor.

Întrebarea 41: Punerea în aplicare a măsurilor de prevenire și de pregătire include, de exemplu, elaborarea unor proceduri de alertă timpurie, activare, dispecerat, dezactivare sau monitorizare? Explicație: precizați dacă există proceduri și descrieți modul în care acestea funcționează în practică, dacă sunt elaborate proceduri operaționale standard, precizați pentru care operațiuni sunt dezvoltate aceste proceduri, precum și eventualele învățăminte care ar putea fi împărtășite celorlalți.

Informare și comunicare

Pentru gestionarea riscurilor complexe sunt necesare sisteme eficace de informare și comunicare în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor de prevenire și de pregătire. Prin urmare, entitățile naționale sau subnaționale trebuie să se asigure că dispun de norme și proceduri care să permită schimbul de informații, schimbul de date și comunicarea cu părțile interesate relevante, inclusiv cu cetățenii, în orice moment al punerii în aplicare a măsurilor de prevenire și de pregătire.

Întrebarea 42: În cadrul entității naționale sau subnaționale, informațiile necesare sunt disponibile și fac obiectul unui schimb regulat? Explicație: descrieți modul în care este organizat fluxul de informații dintre diferitele entități publice, precum și dintre diferitele niveluri ale administrației pentru a se asigura faptul că serviciile relevante sunt informate și sunt în măsură să contribuie cu cunoștințele lor.

Întrebarea 43: Există strategii de comunicare? Sunt utilizate diferitele instrumente de comunicare (inclusiv platformele sociale) pentru a comunica în mod eficient informații cetățenilor în scopul sensibilizării și al consolidării încrederii acestora? Explicație: prezentați în detaliu modul în care sunt organizate informarea cetățenilor și comunicarea cu aceștia înainte, în timpul și după punerea în aplicare a măsurilor și menționați eventualele învățăminte care ar putea fi împărtășite celorlalți.

Infrastructura, inclusiv tehnologia informației (IT)

Această secțiune din evaluarea capacității tehnice analizează dacă infrastructura existentă, cum ar fi drumurile, clădirile, digurile, căile ferate, podurile, sateliții, conductele subterane, cablurile, spitalele, adăposturile, sistemele de avertizare timpurie etc., care este considerată relevantă pentru atenuarea riscurilor identificate, respectă anumite standarde de siguranță, securitate sau performanță.

Întrebarea 44: Starea infrastructurii este relevantă pentru punerea în aplicare a măsurilor de prevenire și de pregătire analizate? Explicație: descrieți modul în care este identificată infrastructura critică pentru atenuarea riscurilor specifice, modul în care este evaluată starea acesteia în perspectiva atenuării riscurilor, precizați dacă este întocmită și revizuită periodic o listă a infrastructurii relevante, dacă sunt identificate nevoile de investiții, dacă statele membre dispun de o politică privind infrastructura critică.

Echipament și furnituri

Această secțiune din evaluarea capacității tehnice analizează dacă echipamentul pentru prevenire și pregătire respectă standardele cerute pentru punerea în aplicare a măsurilor de prevenire și de pregătire.

Întrebarea 45: Există un inventar al echipamentului disponibil necesar pentru desfășurarea măsurilor planificate de prevenire și de pregătire? Punerea în aplicare a măsurilor de prevenire și de pregătire include identificarea eventualelor nevoi în materie de echipament pe baza inventarului existent? Explicație: precizați dacă este întocmit și actualizat un inventar al echipamentului disponibil și al utilizării acestuia. Precizați dacă nevoile de echipament sunt identificate în cadrul procesului de punere în aplicare în vederea atenuării în mod adecvat a riscurilor abordate în procesul de planificare și descreți natura acestor nevoi, dacă este întocmit un inventar al echipamentului disponibil și dacă acesta este analizat pentru a determina dacă este adecvat pentru detectarea unor nevoi suplimentare sau neconcordanțe și precizați ce măsuri sunt luate pentru a răspunde nevoilor.

Întrebarea 46: În cursul punerii în aplicare a măsurilor de prevenire și de pregătire sunt identificate riscurile legate de lanțul de aprovizionare și au fost luate măsuri pentru a reduce riscul de deficite ale aprovizionării? Explicație: precizați dacă riscurile legate de lanțul de aprovizionare sunt identificate și descrieți tipul acestora, modul în care impactul lor este analizat, dacă sunt luate măsuri (și tipul acestora) pentru a reduce aceste riscuri, dacă sunt încheiate înțelegeri sau acorduri de cooperare transfrontaliere pentru a le reduce.

Expertiză tehnică

Expertiza tehnică vizează competențele disponibile și metodologiile elaborate pentru punerea în aplicare a măsurilor de prevenire și de pregătire. Având în vedere că expertiza tehnică este o capacitate intangibilă, această cerință cuprinde și protejarea acestei capacități, fie prin documente sau schimbul de informații, fie prin formare.

Întrebarea 47: Experții care au sarcina punerii în aplicare a măsurilor de prevenire și de pregătire au expertiza tehnică necesară pentru a asigura punerea adecvată în aplicare a măsurilor? Se asigură conservarea și dezvoltarea ulterioară a acestor cunoștințe? Explicație: descrieți expertiza tehnică utilizată și considerată necesară pentru punerea în aplicare a măsurilor de prevenire și de pregătire, precizați dacă sunt folosite instrumente tehnice (și tipul acestora) pentru punerea în aplicare, dacă experții beneficiază de formare pentru a-și actualiza permanent baza de cunoștințe astfel încât să fie în măsură să utilizeze în mod adecvat instrumentele tehnice, modul în care cunoștințele sunt partajate între persoanele implicate în punerea în aplicare a măsurilor de prevenire și de pregătire și modul în care este încurajată dezvoltarea profesională.

Întrebarea 48: Experții care au sarcina punerii în aplicare a măsurilor de prevenire și de pregătire au cunoștințele necesare pentru a aplica procedurile de achiziții publice și procedurile de logistică în scopul îndeplinirii acestor sarcini? Experții respectivi au fost instruiți în mod corespunzător pentru a aplica aceste proceduri? Explicație: descrieți modul în care este asigurată formarea și tipul acesteia pentru a crea sau a dezvolta această expertiză sau orice alte măsuri existente care ar putea contribui la dobândirea acestor cunoștințe.

Întrebarea 49: Experții care au sarcina punerii în aplicare a măsurilor de prevenire și de pregătire au cunoștințele necesare pentru a efectua planificarea ciclului de viață și a capacității de intervenție rapidă? Sunt aplicate aceste metode pentru a revizui funcționarea echipamentului și a sistemelor și pentru a consolida capacitatea în cazul unei situații de urgență? Explicație: precizați dacă aceste metode sunt utilizate în vederea aplicării măsurilor de prevenire și de pregătire, precizați dacă este asigurată formarea pentru a crea sau a dezvolta această expertiză și descrieți natura acestei formări, precum și orice alte măsuri existente care ar contribui la dobândirea acestor cunoștințe.

Finanțarea măsurilor de punere în aplicare

Această cerință evaluează dacă este asigurată disponibilitatea mijloacelor financiare și dacă acestea pot fi accesate rapid pentru a finanța eventualele situații de urgență identificate în evaluarea și planificarea riscurilor.

Întrebarea 50: La punerea în aplicare a măsurilor de prevenire și de pregătire necesare pentru reducerea și atenuarea riscurilor identificate și adaptarea la acestea sunt identificate sau stabilite un buget, un temei juridic și proceduri pentru a se putea planifica din timp alocarea flexibilă a resurselor? Explicație: descrieți modul în care, în cadrul procesului de punere în aplicare, sunt tratate problemele juridice și bugetare referitoare la alocarea flexibilă a resurselor, dacă se iau sau se lansează măsuri concrete care permit flexibilitatea, dacă există neconcordanțe sau alte nevoi și bariere de natură juridică sau politică pentru o astfel de abordare.

Întrebarea 51: Punerea în aplicare a măsurilor de prevenire și de pregătire include pregătirea acordurilor cu părțile interesate care să reglementeze suportarea în comun a costurilor? Explicație: precizați dacă există planuri cu privire la repartizarea sarcinii financiare; precizați dacă statele membre au intrat în contact cu părțile interesate, ce părți interesate sunt abordate și dacă se urmărește încheierea de acorduri sau dacă există astfel de acorduri pentru a acoperi aceste costuri.

5. SINTEZĂ

La încheierea evaluării, statele membre ar trebui să aibă o bună perspectivă transsectorială asupra diferitelor riscuri pe care ar trebui să le abordeze și să aibă o imagine de ansamblu privind caracterul adecvat și performanța reală a procesului de planificare a managementului riscurilor, inclusiv privind identificarea măsurilor adecvate de prevenire și de pregătire, precum și o imagine clară a proceselor de punere în aplicare a măsurilor relevante.

Tabelul următor poate fi un instrument care oferă o sinteză a diferitelor componente ale evaluării naționale a capabilității de management al riscurilor. Tabelul ar putea completa evaluarea capabilității de management al riscurilor la nivel național sau la un nivel subnațional corespunzător pe care, în conformitate cu decizia, statele membre trebuie să o întocmească și să o pună la dispoziția Comisiei o dată la trei ani după finalizarea prezentelor linii directoare.

Pentru fiecare dintre întrebările de mai jos, ar trebui identificat nivelul corespunzător în funcție de următoarele niveluri de distribuție:

— n/a: capacitatea nu a fost identificată sau nu s-a considerat că este cazul să fie dezvoltată;

— (1): capacitate considerată aplicabilă – nu au început încă activitățile;

— (2): capacitate identificată – s-au înregistrat progrese inițiale;

— (3): capacitate pusă în aplicare în domenii-cheie;

— (4): capacitate integrată și în curs de îmbunătățire;

— Observații: justificări suplimentare pentru alegerea nivelului.

Întrebări Niveluri Observații Evaluarea riscurilor Întrebarea 1: Evaluarea riscurilor se înscrie într-un cadru global? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 2: Entităților relevante care participă la evaluarea riscurilor li s-au atribuit responsabilități și roluri/funcții definite în mod clar? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 3: Responsabilitățile de a evalua riscurile specifice sunt atribuite entităților celor mai relevante? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 4: Dimensiunea transsectorială a riscurilor a fost integrată în evaluările riscurilor? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 5: Atribuirea responsabilităților pentru evaluarea riscurilor este revizuită în mod regulat? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 6: Experții responsabili pentru evaluarea (evaluările) riscurilor dispun de informațiile, formarea și experiența corespunzătoare în ceea ce privește evaluarea riscurilor? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 7: Părțile interesate relevante sunt implicate în procesul de evaluare a riscurilor? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 8: Există capacitatea administrativă necesară pentru a comunica publicului rezultatele evaluărilor riscurilor? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 9: Există capacitatea administrativă necesară pentru a comunica la nivel intern rezultatele evaluărilor riscurilor, inclusiv scenariile, învățămintele desprinse etc.? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 10: Rezultatele evaluărilor riscurilor sunt integrate într-o strategie de comunicare a riscurilor? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 11: Entitatea națională sau subnațională a dezvoltat o metodologie pentru evaluarea riscurilor? Este această metodologie stabilită sau publicată și care sunt principalele sale elemente? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 12: Dimensiunea transfrontalieră a riscurilor a fost integrată în evaluările riscurilor? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 13: Infrastructura este inclusă în evaluarea riscurilor? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 14: Este disponibilă o infrastructură TIC relevantă pentru a efectua evaluările riscurilor? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 15: Sunt disponibile informații și date adecvate (inclusiv date istorice) pentru efectuarea evaluărilor riscurilor? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 16: Este disponibilă o capacitate financiară adecvată pentru realizarea și actualizarea activităților legate de evaluările riscurilor? n/a (1) (2) (3) (4) Planificarea managementului riscurilor Întrebarea 17: Entităților care participă la planificarea măsurilor de prevenire a riscurilor și de pregătire li s-au atribuit responsabilități și roluri/funcții definite în mod clar? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 18: Sunt asigurate și evaluate în mod periodic responsabilitățile de planificare a riscurilor specifice? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 19: Sunt disponibili suficienți experți pentru a efectua planificarea măsurilor de prevenire și de pregătire pe baza riscurilor identificate în evaluarea riscurilor? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 20: Este disponibilă o formare eficace, la diferite niveluri, pentru experții responsabili de planificarea măsurilor de prevenire și de pregătire? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 21: Experții implicați în planificarea măsurilor de prevenire și de pregătire sunt informați cu privire la obiectivele de politică/prioritățile globale legate de managementul riscurilor de dezastre? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 22: Există o procedură prin care să se asigure conservarea și dezvoltarea ulterioară a cunoștințelor experților care au sarcina planificării măsurilor de prevenire și de pregătire? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 23: Diferitele entități responsabile au elaborat metodologii pentru planificarea managementului riscurilor? Care sunt principalele elemente ale acestor metodologii? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 24: Metodologiile pentru planificarea managementului riscurilor includ identificarea infrastructurii relevante pentru atenuarea riscurilor identificate? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 25: Părțile interesate relevante, publice și private, sunt informate și implicate în procesul de planificare? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 26: Riscurile identificate în evaluările riscurilor sunt comunicate întreprinderilor publice sau private și, în caz afirmativ, cum este încurajată planificarea măsurilor de prevenire și de pregătire de către public și de către aceste întreprinderi? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 27: Entitățile naționale sau subnaționale sunt implicate în planificarea transfrontalieră a măsurilor de prevenire și de pregătire? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 28: Părțile interesate relevante, inclusiv cetățenii, sunt informate cu privire la principalele elemente ale planificării managementului riscurilor? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 29: Sunt disponibile echipamentul și instrumentele necesare pentru a susține și/sau a efectua planificarea măsurilor de prevenire și de pregătire? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 30: Ca parte a procesului de planificare, sunt estimate nevoile de finanțare pentru punerea în aplicare a măsurilor de prevenire și de pregătire și sunt identificate sursele posibile de finanțare? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 31: Ca parte a procesului de planificare, sunt luate în considerare planuri de investiții viitoare și eventualul rol al finanțării acordate de sectorul privat? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 32: Ca parte a procesului de planificare, sunt identificate sau instituite proceduri ori planuri înainte de a se asigura finanțarea măsurilor de prevenire și de pregătire necesare pentru a atenua riscurile identificate? n/a (1) (2) (3) (4) Punerea în aplicare a măsurilor de prevenire și de pregătire Întrebarea 33: Punerea în aplicare a măsurilor de prevenire și de pregătire este legată de planificarea managementului riscurilor? Se înscrie aceasta într-o strategie sau o politică și a fost definită vreo metodologie în acest sens? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 34: Sunt dezvoltate metode de raportare a daunelor și a pierderilor umane? Sunt estimate costurile daunelor, iar aceste date sunt înregistrate și stocate? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 35: Entităților care participă la punerea în aplicare a măsurilor de prevenire a riscurilor și de pregătire li s-au atribuit responsabilități și roluri/funcții definite în mod clar? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 36: Distribuția responsabilităților experților implicați în punerea în aplicare a măsurilor de prevenire și de pregătire este actualizată și sunt disponibile suficiente resurse pentru a pune în aplicare măsurile de prevenire și de pregătire pe baza procesului de planificare? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 37: Experții care au sarcina să pună în aplicare măsurile de prevenire și de pregătire sunt informați și formați în mod adecvat și au experiența necesară? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 38: Părțile interesate relevante sunt informate și implicate în punerea în aplicare a măsurilor de prevenire și de pregătire? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 39: Entitatea națională sau subnațională este implicată în punerea în aplicare a măsurilor transfrontaliere de prevenire și de pregătire? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 40: Calitatea punerii în aplicare a măsurilor de prevenire și de pregătire de către aceste părți interesate publice sau private este suficient de bună pentru a atinge rezultatele preconizate de reducere a riscurilor? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 41: Punerea în aplicare a măsurilor de prevenire și de pregătire include, de exemplu, elaborarea unor proceduri de alertă timpurie, activare, dispecerat, dezactivare sau monitorizare? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 42: În cadrul entității naționale sau subnaționale, informațiile necesare sunt disponibile și fac obiectul unui schimb regulat? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 43: Există strategii de comunicare? Sunt utilizate diferitele instrumente de comunicare (inclusiv platformele sociale) pentru a comunica în mod eficient informații cetățenilor în scopul sensibilizării și al consolidării încrederii acestora? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 44: Starea infrastructurii este relevantă pentru punerea în aplicare a măsurilor de prevenire și de pregătire analizate? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 45: Există un inventar al echipamentului disponibil necesar pentru desfășurarea măsurilor planificate de prevenire și de pregătire? Punerea în aplicare a măsurilor de prevenire și de pregătire include identificarea eventualelor nevoi în materie de echipament pe baza unui inventar existent? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 46: În cursul punerii în aplicare a măsurilor de prevenire și de pregătire sunt identificate riscurile legate de lanțul de aprovizionare și au fost luate măsuri pentru a reduce riscul de deficite ale aprovizionării? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 47: Experții care au sarcina punerii în aplicare a măsurilor de prevenire și de pregătire au expertiza tehnică necesară pentru a asigura punerea adecvată în aplicare a măsurilor? Se asigură conservarea și dezvoltarea ulterioară a acestor cunoștințe? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 48: Experții care au sarcina punerii în aplicare a măsurilor de prevenire și de pregătire au cunoștințele necesare pentru a aplica procedurile de achiziții publice și procedurile de logistică în scopul îndeplinirii acestor sarcini? Experții respectivi au fost instruiți în mod corespunzător pentru a aplica aceste proceduri? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 49: Experții care au sarcina punerii în aplicare a măsurilor de prevenire și de pregătire au cunoștințele necesare pentru a efectua planificarea ciclului de viață și a capacității de intervenție rapidă? Sunt aplicate aceste metode pentru a revizui funcționarea echipamentului și a sistemelor și pentru a consolida capacitatea în cazul unei situații de urgență? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 50: La punerea în aplicare a măsurilor de prevenire și de pregătire necesare pentru reducerea și atenuarea riscurilor identificate și adaptarea la acestea, sunt identificate sau stabilite un buget, un temei juridic și proceduri pentru a se putea planifica din timp alocarea flexibilă a resurselor? n/a (1) (2) (3) (4) Întrebarea 51: Punerea în aplicare a măsurilor de prevenire și de pregătire include pregătirea acordurilor cu părțile interesate care să reglementeze suportarea în comun a costurilor? n/a (1) (2) (3) (4)

6. LISTĂ DE REFERINȚE ȘI DE DOCUMENTE RELEVANTE

A Simple Guide to Risk and its Management, Broadleaf Capital International PTY Ltd, 2012 (bazat pe ISO 31000:2009)

http://broadleaf.com.au/old/pdfs/trng_tuts/Tut_Simple_Guide_to_Risk_v11.pdf

An overview of the EFQM Excellence Model, EFQM, Bruxelles; modelul poate fi utilizat pentru a evalua capacitățile curente ale unei organizații

http://www.efqm.org/

Best Practices on Flood Prevention and Mitigation, document prezentat în cadrul reuniunii directorilor din domeniul apei organizată la Atena în luna iunie 2003, elaborat de Țările de Jos și Franța [o actualizare a Orientărilor privind prevenirea durabilă a inundațiilor, elaborate de Organizația Națiunilor Unite și Comisia Economică pentru Europa (ONU/CEE) în 2000]

http://ec.europa.eu/environment/water/flood_risk/pdf/flooding_bestpractice.pdf

Civil Defence Emergency Capability Assessment Tool v. 4.2 (final) – Instrumentul de evaluare a capabilității în ceea ce privește gestionarea situațiilor de urgență legate de apărarea civilă, bazat pe strategia națională din acest domeniu a Noii Zeelande, un instrument Excel axat pe capabilitatea organizațională care cuprinde întrebări privind conformitatea, performanța și rezultatele

http://www.civildefence.govt.nz/cdem-sector/monitoring-and-evaluation/cdem-capability-assessment-tool-/

Core Capabilities Crosswalk, U.S. Department of Homeland Security, Federal Emergency Management Agency (FEMA), actualizare: iunie 2013

http://www.fema.gov/core-capabilities

Concluziile Consiliului din 26 aprilie 2010, documentul 7788/10 al Consiliului. Strategia de securitate internă a UE în acțiune: cinci pași către o Europă mai sigură, COM(2010) 673, 22.11.2010

Concluziile Consiliului din 26 septembrie privind evaluarea capabilității de management al riscurilor (13375/14)

Department of Homeland Security Risk Lexicon, Risk Steering Committee/USA, septembrie 2010

https://www.dhs.gov/xlibrary/assets/dhs-risk-lexicon-2010.pdf

Directiva 96/82/CE a Consiliului din 9 decembrie 1996 privind controlul asupra riscului de accidente majore care implică substanțe periculoase (JO L 10, 14.1.1997, p. 13)

Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (JO L 327, 22.12.2000, p. 1)

Directiva 2007/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2007 privind evaluarea și gestionarea riscurilor de inundații (JO L 288, 6.11.2007, p. 27)

Directiva 2008/114/CE a Consiliului din 8 decembrie 2008 privind identificarea și desemnarea infrastructurilor critice europene și evaluarea necesității de îmbunătățire a protecției acestora (JO L 345, 23.12.2008, p. 75)

Directiva 2012/18/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 iulie 2012 privind controlul pericolelor de accidente majore care implică substanțe periculoase, de modificare și ulterior de abrogare a Directivei 96/82/CE a Consiliului (JO L 197, 24.7.2012, p. 1)

Emergency Management Planning Guide 2010-2011, Public Safety Canada, 2010

http://www.publicsafety.gc.ca/cnt/rsrcs/pblctns/mrgnc-mngmnt-pnnng/index-eng.aspx

Eurocodurile EN sunt un set de 10 standarde europene, EN 1990-EN 1999, care asigură o abordare comună pentru proiectarea clădirilor, a altor lucrări de construcții civile și a produselor pentru construcții

http://eurocodes.jrc.ec.europa.eu/home.php

Comisia Europeană: Orientări privind evaluarea impactului, SEC(2009) 92

http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/commission_guidelines/commission_guidelines_en.htm

Comisia Europeană: Overview of natural and man-made disaster risk in the EU, Comisia Europeană, SWD (2014) 134 final, 8.4.2014

Comisia Europeană: O abordare comunitară în privința prevenirii dezastrelor naturale și a celor provocate de om, Comunicarea COM(2009) 82 final, 23.2.2009

Guidance on Implementing the Capacity Development Provisions of the Safe Drinking Water Act amendments of 1996, United Environmental Protection Agency, SUA, iulie 1998

http://www.epa.gov/ogwdw/smallsystems/pdfs/guidfin.pdf

Guide ORSEC Départemental, Direction générale de la sécurité civile et de la gestion des crises

http://www.interieur.gouv.fr/Le-ministere/Securite-civile/Documentation-technique/Planification-et-exercices-de-Securite-civile

ISO 22300:2012 Securitate societală – Terminologie

http://www.iso.org/iso/catalogue_detail.htm?csnumber=56199

ISO/CD 22325 Securitate societală: Gestionarea situațiilor de urgență – orientări pentru evaluarea capabilității de gestionare a situațiilor de urgență (pentru întreprinderi)

Standardul internațional ISO/IEC/FDIS 31010: Managementul riscurilor – Tehnici de evaluare a riscurilor (2009)

Standardul internațional ISO 31000 (2009): Managementul riscurilor – Principii și orientări

Methode für die Risikoanalyse im Bevölkerungsschutz, Bundesamt für Bevölkerungsschutz und Katastrophenhilfe, Wissenschaftsforum Band 8, 2010

http://www.bbk.bund.de/SharedDocs/Downloads/BBK/DE/Publikationen/Wissenschaftsforum/Bd8_Methode-Risikoanalyse-BS.pdf?__blob=publicationFile

OECD Risk Management, OECD Working Papers on Public Governance nr. 23, pregătite de Charles Baubion, 2013

http://www.oecd-ilibrary.org/governance/oecd-working-papers-on-public-governance_19934351

OECD Reviews of Risk Management Policies, Italy – Review of the Italian National Civil Protection System, OCDE, 2010

http://www.oecd.org/italy/oecdreviewsofriskmanagementpoliciesitaly.htm

OECD Recommendations of the Council on the Governance of Critical Risks, reuniune la nivel ministerial a Consiliului OCDE, Paris, 6-7 mai 2014

http://www.oliverwyman.com/content/dam/oliver-wyman/global/en/2014/may/OECD%20-%20Recommendations%20on%20the%20governance%20of%20critical%20risks%20-%202014.pdf

Risk Management Assessment Framework – A tool for departments, HM Treasury, Regatul Unit, iulie 2009, un instrument pentru evaluarea nivelului de management al riscurilor din cadrul unei organizații care se bazează pe modelul de excelență al Fundației Europene pentru Managementul Calității (EFQM)

https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/191516/Risk_management_assessment_framework.pdf

UNISDR Terminology on Disaster Risk Reduction, Organizația Națiunilor Unite, 2009

http://www.unisdr.org/we/inform/terminology

(1) Decizia nr. 1313/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 decembrie 2013 privind un mecanism de protecție civilă al Uniunii (JO L 347, 20.12.2013, p. 924).

(2) Ibid., articolul 6 litera (c).

(3) Ibid., articolul 5 litera (f).

(4) A se vedea „Overview of natural and man-made disaster risk in the EU” (Sinteză privind riscurile de dezastre naturale și provocate de om în UE), SWD(2014) 134 final, 8.4.2014.

(5) 13375/14.

(6) Orientările Comisiei privind evaluarea și cartografierea riscurilor pentru gestionarea dezastrelor, SEC(2010) 1626 final, 21.12.2010.

(7) Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică, „Boosting Resilience through Innovative Risk Governance”, OECD Reviews of Risk Management Policies, 2014, pp. 48-51, ISBN 978-92-64-20910-7.

(8) Acest lucru ar putea include constituirea unui grup internațional de experți care ar putea sprijini evaluarea în toate etapele procesului, precum și crearea unui program de evaluare inter pares, grație căruia statele membre pot desprinde reciproc învățăminte în ceea ce privește managementul riscurilor în caz de dezastre.

(9) Impactul pericolelor depinde parțial de măsurile de atenuare și de prevenire existente. Evaluarea riscurilor ia în considerare măsurile existente pentru evaluarea impactului, a probabilității și a priorității riscurilor.

(10) SEC(2010) 1626 final, 21.12.2010, p. 29.

(11) Planificarea ar trebui să ia în considerare planurile elaborate pentru riscurile sectoriale, de exemplu, planurile de management al riscului de inundații în temeiul Directivei privind inundațiile (Directiva 2007/60/CE).

(12) Pagina 30 din Orientările privind evaluarea riscurilor.

(13) http://www.civildefence.govt.nz/cdem-sector/monitoring-and-evaluation/cdem-capability-assessment-tool-/

(14) Guide ORSEC Départemental, Direction générale de la sécurité civile et de la gestion des crises, http://www.interieur.gouv.fr/Le-ministere/Securite-civile/Documentation-technique/Planification-et-exercices-de-Securite-civile

(15) http://climate-adapt.eea.europa.eu/data-and-downloads?searchtext=&searchsectors=DISASTERRISKREDUCTION&searchtypes=ACTION#