RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU cu privire la punerea în aplicare a aplicațiilor de teledetecție și cu privire la utilizarea resurselor financiare puse la dispoziția sa în temeiul Regulamentului (CE) nr. 78/2008 al Consiliului /* COM/2013/0553 final */





RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU cu privire la punerea în aplicare a aplicațiilor de teledetecție și cu privire la utilizarea resurselor financiare puse la dispoziția sa în temeiul Regulamentului (CE) nr. 78/2008 al Consiliului 1. Introducere Informațiile detaliate despre utilizarea terenurilor agricole și starea culturilor arabile sunt esențiale pentru calitatea prognozelor privind producția agricolă și randamentul culturilor. Astfel de informații sunt utile mai ales pentru monitorizarea pieței și gestionarea măsurilor de piață conexe în cadrul organizării comune unice a piețelor. În acest context, Uniunea Europeană a depus eforturi considerabile pentru dezvoltarea și ameliorarea tehnologiilor și modelelor inovatoare relevante în mod specific pentru aplicațiile de teledetecție. Experiența acumulată a dovedit că teledetecția furnizează informații independente de o înaltă calitate, care nu ar putea fi obținute prin intermediul sistemelor clasice de statistică agricolă și prognoze agricole. Regulamentul (CE) nr. 78/2008 al Consiliului[1] furnizează cadrul juridic pentru activitățile de teledetecție pentru perioada 2008-2013. Aplicațiile de teledetecție sprijinite în temeiul acestui cadru furnizează, printr-o largă difuzare a diferitelor produse, informații utile atât Comisiei Europene, cât și statelor membre interesate, institutelor de cercetare și altor utilizatori. Încă de la crearea sistemului, acesta a fost îmbunătățit în mod constant. În afara obiectivului său principal, de a furniza prognoze privind producția agricolă și randamentul recoltelor, sistemul oferă, de asemenea, indicații utile în alte domenii importante pentru agricultura UE, cum ar fi schimbările climatice. Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 78/2008 prevede prezentarea de către Comisie, până la 31 iulie 2013, a unui raport final cu privire la punerea în aplicare a măsurilor de teledetecție și cu privire la utilizarea resurselor financiare puse la dispoziția sa în temeiul regulamentului respectiv. Prezentul raport este întocmit în vederea continuării acestor măsuri în cadrul politicii agricole comune (PAC) după 31 decembrie 2013. Prezentul raport se bazează pe un scenariu posibil pentru continuarea actualului sistem MARS de prognozare a randamentului culturilor și pentru extinderea acestui sistem la o scară globală mai mare, obiectivele fiind îmbunătățirea suplimentară a prognozelor privind randamentul recoltelor pentru UE și contribuția la inițiativele internaționale lansate în cadrul reuniunii G20 a miniștrilor agriculturii. 2. Sistemul MARS de prognozare a randamentului culturilor Sistemul MARS de prognozare a randamentului culturilor (Mars Crop Yield Forecasting System, MCYFS) a fost inaugurat în 1988 sub forma unui proiect pilot de 10 ani destinat să elaboreze prognoze privind randamentul culturilor și al recoltelor. Această activitate, numită la început MARS (Monitoring Agriculture with Remote Sensing – Monitorizarea agriculturii cu ajutorul teledetecției), s-a axat pe evaluarea randamentului culturilor și a volumului producției pentru diferite culturi din UE, pe baza analizelor meteorologice, a indicatorilor agrometeorologici de simulare a creșterii culturilor, a datelor cu rezoluție scăzută obținute prin satelit și a analizelor statistice. Cu începere din 1999, această activitate a fost implementată în temeiul Deciziei nr. 1445/2000/CE[2] aplicabilă pentru perioada 1999-2003 și prelungită pentru perioada 2004-2007 prin Decizia nr. 2066/2003/CE[3]. În perioada 2008-2013, activitatea este implementată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 78/2008 al Consiliului. MCYFS este exploatat în cadrul acțiunii AGRI4CAST desfășurată de Institutul pentru Mediu și Durabilitate (IES) al Centrului Comun de Cercetare (Joint Research Centre – JRC). MCYFS este un instrument de analiză complex, integrat, care îndeplinește obiectivele stabilite în regulament, mai exact monitorizarea stării și a randamentului culturilor, precum și a producției agricole. Sistemul este format din mai multe module independente care sunt integrate în vederea monitorizării comportamentului culturilor și a realizării de prognoze privind randamentul acestora. Din punct de vedere tehnic, MCYFS include: 1) întreținerea unei baze de date meteorologice [a se vedea articolul 1 alineatul (2) litera (a) din regulament]; 2) aplicarea modelelor agrometeorologice [a se vedea articolul 1 alineatul (2) litera (d)]; 3) prelucrarea datelor cu rezoluție scăzută, obținute prin satelit [a se vedea articolul 1 alineatul (2) litera (a)]; 4) analize statistice și prognoze ale randamentelor principalelor culturi la nivel național în UE [a se vedea articolul 1 alineatul (2) litera (b)], precum și instrumente de vizualizare. MCYFS este operațional pe întreg continentul european, precum și în țările din Maghreb și în Turcia. Culturile pentru care există modele de simulare sunt grâul comun, grâul dur, orzul de toamnă și de primăvară, porumbul pentru boabe, rapița, floarea-soarelui, cartoful, sfecla de zahăr, pășunile, orezul și alte cereale. (1) Baza de date meteorologice Datele meteorologice sunt colectate de la stațiile meteorologice din întreaga Europă, după care sunt supuse unui control al calității și prelucrate, iar în final, analizate. Această bază de date meteorologice poate fi utilizată ca atare pentru a declanșa alerte de risc (de exemplu, identificarea unor condiții meteorologice anormale într-o anumită lună a anului). De asemenea, se analizează datele privind prognoza meteorologică provenite de la Centrul meteorologic european pentru previziuni pe durată medie, în vederea stabilirii previziunilor referitoare la condițiile meteorologice care ar putea afecta terenurile agricole. (2) Modele agrometeorologice utilizate pentru simularea creșterii culturilor Modelele agrometeorologice sunt utilizate pentru a converti datele meteorologice în estimări ale producției de biomasă vegetală. Instrumentele folosite în acest scop sunt Sistemul de monitorizare a creșterii culturilor (Crop Growth Monitoring System), derivat din modelul World Food Study (WOFOST) prin adaptarea acestuia la nivel european, modelul LINGRA destinat pășunilor și modelul WARM destinat culturilor de orez (Water Accounting Rice Model). Pentru realizarea simulărilor sunt utilizate informații suplimentare precum parametrii solului, calendarele culturilor, practicile și parametrii de cultivare. În acest stadiu, se elaborează numeroși indicatori sau factori de prognozare specifici diferitelor culturi (de exemplu, biomasa potențială) care se transferă spre analiză statistică pentru realizarea unor prognoze cantitative ale randamentului culturilor. Aceste elemente contribuie, de asemenea, la evaluarea stării culturilor [articolul 1 alineatul (1) litera (b) din regulament]. Rezultatele se regăsesc în hărți care indică temperaturile maxime într-un anumit stadiu de creștere a culturilor, simulări ale producției de biomasă și de cereale, estimări ale rezervei efective de umiditate din sol, stadiul de creștere al unei culturi într-o anumită lună și ecartul constatat pentru un indicator agrometeorologic față de media pe termen lung într-o anumită perioadă de zece zile sau într-un anumit interval al perioadei de vegetație. (3) Datele cu rezoluție scăzută obținute prin satelit Aplicațiile de teledetecție sunt utile pentru toate nivelurile sistemului și contribuie atât la ameliorarea modelelor de prognozare agricolă, cât și la stabilirea unor modele regionale. Informațiile furnizate de sateliții meteorologici sunt combinate cu datele provenite de la stațiile meteorologice (de exemplu, radiația măsurată de sateliți la un nivel de rezoluție de 5 km). Informațiile obținute prin teledetecție sunt prelucrate în vederea obținerii de indicatori „cuantificați” privind vegetația, care pot fi comparați cu indicatorii agrometeorologici și utilizați în cadrul analizei statistice. Se utilizează senzori de sateliți cu rezoluție scăzută spre medie: SPOT Vegetație /NOAA-AVHRR (cu o rezoluție de aproximativ 1 km) și MODIS (cu o rezoluție de aproximativ 300-500 m)[4]. (4) Analiza statistică Indicatorii obținuți din bazele de date meteorologice, agrometeorologice și de teledetecție sunt comparați cu seriile de timp ale randamentelor și analizați prin metode statistice (de exemplu, analiza de regresie sau analiza scenariilor). Prognozele cantitative ale randamentelor astfel obținute sunt publicate, împreună cu analiza rezultatelor menționate mai sus, în buletinele MARS. Datele disponibile în sistem acoperă o perioadă mare de timp începând din 1975. (5) Instrumentele de vizualizare și difuzarea rezultatelor Bazele de date (informațiile meteorologice, agrometeorologice și de teledetecție) pot fi consultate de către utilizatori prin intermediul instrumentelor informatice. AGRI4CAST menține un portal internet destinat consultării și descărcării datelor obținute prin teledetecție și un portal destinat vizualizării și descărcării informațiilor meteorologice și agrometeorologice sub formă de hărți electronice. De asemenea, se pot descărca analizele privind starea culturilor și estimările randamentelor. Toate elementele de mai sus sunt folosite la elaborarea buletinelor și a studiilor specifice pe tema condițiilor climatice [a se vedea articolul 1 alineatul (2) litera (c)], care propun analize ale situației culturilor în diferite regiuni ale UE, hărți ale indicatorilor meteorologici și de cultură și prognoze de randament. Buletinul MARS se publică periodic, pe durata principalei perioade de vegetație, în versiune tipărită și pe internet. 3. Punerea în aplicare 3.1. Punerea în aplicare generală În vederea asigurării desfășurării fără întrerupere a serviciilor operaționale în perioada 2008-2013 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 78/2008 al Consiliului, a fost lansat un nou proiect intitulat MARSOP3, axat pe furnizarea în timp aproape real de produse operaționale către JRC pentru monitorizarea în Europa a producției și randamentelor agricole. În august 2007 a fost publicată în suplimentul Jurnalului Oficial al Uniunii Europene o cerere de propuneri [„Operational activities for MARS actions - MARSOP3 - 2008-2013” (Activități operaționale în cadrul acțiunilor MARS - MARSOP3 - 2008-2013), anunț de participare nr. 2007/S 154-191094]. După evaluarea ofertelor pentru lotul I (date meteorologice) și lotul II (preluarea și prelucrarea datelor obținute prin satelit) și ca urmare a avizului favorabil dat de grupul consultativ pentru achiziții publice, s-a semnat un contract cu un consorțiu condus de Alterra BV. Pe baza produselor operaționale furnizate în cadrul contractului respectiv, JRC efectuează analiza stării culturilor și elaborează prognozele privind randamentul și producția. Aceste informații sunt puse la dispoziția statelor membre și a publicului larg. 3.2. Punerea în aplicare în conformitate cu articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 78/2008 al Consiliului Articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 78/2008 al Consiliului stabilește obiectivele legate de punerea în aplicare a măsurilor de teledetecție [articolul 1 alineatul (1)] și prezintă în detaliu măsurile care trebuie întreprinse [articolul 1 alineatul (2)]. Pentru a facilita lectura, descrierea punerii în aplicare a măsurilor păstrează structura articolului 1. 3.2.1. Obiectivele măsurilor puse în aplicare [articolul 1 alineatul (1)] Articolul 1 alineatul (1) litera (a): gestionarea piețelor agricole Activitatea constă în furnizarea în timp util, atât tuturor statelor membre UE, cât și țărilor învecinate, a unor prognoze independente, științifice și trasabile privind randamentul culturilor pentru o selecție de culturi arabile. Serviciile Comisiei utilizează aceste informații în următoarele scopuri principale: 1) actualizarea bilanțului de aprovizionare pentru culturi; 2) evaluarea condițiilor climatice și a eventualelor efecte ale anumitor fenomene meteorologice la nivelul statelor membre sau al regiunilor (de exemplu, consecințele unui îngheț târziu); 3) monitorizarea stării culturilor în țări terțe. Prognozele privind randamentul furnizate de AGRI4CAST sunt comunicate, de asemenea, Sistemului de estimări precoce al Eurostat. Serviciile Comisiei consideră că fiabilitatea și caracterul independent al produselor AGRI4CAST sunt avantaje importante ale sistemului. Analiza statistică efectuată pe baza indicatorilor de creștere a culturilor este transparentă, trasabilă și se stochează pentru toți anii și toate simulările culturilor. Pentru fiecare model, se furnizează o serie de indicatori statistici (de exemplu, abaterea pătratică medie pentru diferite intervale de încredere, abaterea standard). La sfârșitul campaniei de prognozare se efectuează o analiză a erorii prin care se compară prognozele randamentelor culturilor cu randamentele efective înregistrate pentru a se măsura eroarea de prognozare și a se evalua performanțele sistemului de prognozare. Cu titlu informativ, eroarea globală pentru toate cerealele luate împreună, măsurată ca eroare procentuală medie absolută de prognozare la sfârșitul campaniei pentru toate lunile în UE 27, a fost de 1,6 % în 2007, -3,3 % în 2008, -1,2 % în 2009 și, respectiv, 1,2 % în 2010, valorile negative indicând o subestimare, iar cele pozitive o supraestimare a randamentelor declarate (randamentele declarate pentru anii 2009 și 2010 sunt încă preliminare). Articolul 1 alineatul (1) litera (b): monitorizarea stării culturilor și realizarea de estimări Pe lângă realizarea de prognoze ale randamentelor, se monitorizează îndeaproape starea culturilor de-a lungul întregii perioade de vegetație. Informațiile meteorologice și de teledetecție se analizează și se corelează cu informațiile relevante privind culturile obținute prin modelare biofizică (de exemplu, efectele unui val de căldură, ale unei perioade de secetă sau ale scăderii bruște a temperaturii produse în anumite stadii de dezvoltare a culturilor). Mai mult, rezultatele modelului de creștere a culturilor sunt utilizate în mod direct pentru evaluarea stării culturilor (de exemplu, simularea indicelui suprafeței foliare sau simularea biomasei). Monitorizarea acoperă întreaga Uniune Europeană și se aplică tuturor culturilor incluse. Articolul 1 alineatul (1) litera (c): favorizarea accesului la estimări Accesul liber la diversele rezultate este garantat prin intermediul site-urilor internet a căror întreținere este asigurată de JRC și de consorțiul MARSOP3. Site-ul internet al MARSOP oferă o gamă largă de informații (rezultatele provenite din aplicarea măsurilor de teledetecție, rezultatele modelului de creștere a culturilor, link-uri către buletine). Datele și imaginile obținute prin satelit sunt organizate pe un server de imagini care permite vizualizarea și descărcarea datelor. De asemenea, există posibilitatea de a solicita și de a descărca date meteorologice de pe site-ul internet al MARSOP. Articolul 1 alineatul (1) litera (d): asigurarea monitorizării tehnologice a sistemului agrometeorologic JRC efectuează o monitorizare tehnică permanentă care garantează continuitatea sistemului și robustețea științifică a metodologiilor folosite, printre care interpolarea datelor meteorologice într-o grilă, derivarea măsurilor obținute prin teledetecție pentru a descrie comportamentul culturilor în perioada de vegetație sau analiza statistică efectuată în vederea obținerii estimărilor privind randamentul culturilor. 3.2.2. Măsuri care urmează să fie puse în aplicare [articolul 1 alineatul (2)] Articolul 1 alineatul (2) litera (a): colectarea și cumpărarea datelor meteorologice și a datelor obținute prin satelit Colectarea și cumpărarea datelor meteorologice se face prin intermediul a peste 3 500 de stații care furnizează informații privind parametrii meteorologici introduși zilnic în MCYFS. Acest serviciu este asigurat în mod permanent. De asemenea, se preiau și se stochează în vederea prelucrării și a analizării ulterioare datele de teledetecție, disponibile în mod gratuit, obținute de la sateliți cu rezoluție scăzută și medie (cu o rezoluție în pixeli de la 1 km până la 300 m), care se utilizează pentru monitorizarea vegetației. Articolul 1 alineatul (2) litera (b): infrastructura de date spațiale și site-ul internet Infrastructura de date spațiale include tehnologia, standardele, resursele umane și activitățile conexe necesare obținerii, prelucrării, distribuirii, utilizării, întreținerii și stocării datelor spațiale. Infrastructura a fost realizată cu participarea MCYFS și a echipelor de lucru de la JRC și din cadrul contractului MARSOP3 și acoperă serii de date spațiale pentru întreaga Europă la diferite scări. Datele sunt prelucrate pentru a corespunde necesităților de monitorizare a stării culturilor și de prognozare a producției agricole. Rezultatele și informațiile provenite din surse diverse (de exemplu, teledetecția) sunt disponibile prin intermediul diferitelor site-uri și portaluri internet. Infrastructura este conformă cu cadrul stabilit prin Directiva de instituire a unei infrastructuri pentru informații spațiale în Comunitatea Europeană (INSPIRE)[5]: datele spațiale sunt georeferențiate în conformitate cu proiectul INSPIRE, iar descrierile metadatelor respectă principiile INSPIRE și vor fi supuse unei armonizări ulterioare. Printr-un geoportal conform cu INSPIRE, MCYFS va oferi acces la resursele spațiale disponibile în baza de date referitoare la datele selectate ale MCYFS privind vremea, culturile și teledetecția. Articolul 1 alineatul (2) litera (c): studiile specifice pe tema condițiilor climatice Sistemul permite elaborarea de studii specifice pe tema condițiilor climatice, datorită gamei largi de informații disponibile care acoperă toate aspectele relevante. În temeiul Regulamentului (CE) nr. 78/2008, au fost elaborate și transmise Comisiei rapoarte privind impacturile fenomenelor meteorologice extreme asupra culturilor la nivelul UE și la cel al unor regiuni mai specifice. Articolul 1 alineatul (2) litera (d): actualizarea modelelor agrometeorologice și econometrice Pe lângă operarea curentă a sistemului, se efectuează și actualizarea permanentă a modelelor și a bazelor de date aferente. Baza de date conține în prezent trei teraocteți de informație. De la intrarea în vigoare a regulamentului Consiliului, au avut loc ameliorări majore: s-a lărgit rețeaua de stații meteorologice pentru a garanta un sistem de monitorizare mai performant; s-a mărit rezoluția grilei de analiză spațială, trecându-se de la 50 km x 50 km la 25 km x 25 km; au fost efectuate noi calibrări ale culturilor și au fost lansate o nouă bază de date și o nouă versiune a programului informatic. 4. Elemente puse la dispoziție și rezultate Comisia, statele membre și alte părți interesate primesc diferitele elemente: rapoarte și buletine pe de o parte și servicii de informare și date pe de altă parte. Toate produsele sunt disponibile în format electronic (articolul 2 din regulament) și parțial în versiune tipărită. Rapoarte și buletine Buletinul de monitorizare a culturilor din Europa oferă, în timp aproape real și într-un context operațional, informații și analize privind monitorizarea creșterii culturilor și prognozele de randament. Sunt acoperite țările care fac parte din UE și regiunile învecinate (Maghreb, zona Mării Negre). Culturile monitorizate sunt grâul comun, grâul dur, orzul de toamnă și de primăvară, porumbul pentru boabe, rapița, floarea-soarelui, sfecla de zahăr și cartoful. În general, se publică pe internet o analiză completă de șase ori pe an, aceasta fiind completată de două sau trei ori pe an cu estimări actualizate ale randamentului. În cazul pășunilor și al orezului din UE se publică buletine speciale. În perioadele dintre buletinele de analiză completă, se pun la dispoziție actualizări și revizuiri ale condițiilor agrometeorologice (de 10-12 ori pe an). Toate aceste publicații sunt disponibile pe internet sau, la cerere, în versiune tipărită. Servicii de informare și date Paginile și aplicația de vizionare a conținutului online ale MARSOP oferă o largă paletă de informații în legătură cu campania agricolă în curs din Europa și din alte zone agricole importante din lume. Produsele disponibile includ grafice și hărți ale indicatorilor meteorologici obținuți pe baza observațiilor și a modelelor meteorologice digitale, grafice și hărți ale indicatorilor de cultură obținuți pe baza modelelor agrometeorologice, precum și grafice și hărți ale indicilor de vegetație și ale substanței uscate cumulate pe baza imaginilor de teledetecție. 5. Utilizarea resurselor bugetare Cheltuieli 05.080300 - punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 78/2008 2008 || 97 298 EUR 2009 || 2 370 340 EUR 2010 || 1 414 851 EUR 2011 || 1 443 813 EUR 2012 || 1 449 048 EUR 2013 (planificat) || 1 570 734 EUR TOTAL || 8 346 084 EUR 6. Concluzii și viitorul activității Sistemul MARS a asigurat furnizarea la timp de informații precise și date obiective pentru procesul decizional privind implementarea PAC. În afara obiectivului său principal, de a furniza prognoze privind producția și randamentul recoltelor, sistemul oferă, de asemenea, indicații utile în alte domenii importante pentru agricultura UE, cum ar fi aspectele legate de schimbările climatice. Mai mult, sistemul agrometeorologic MARS și aplicațiile de teledetecție au furnizat informații utile, prin difuzarea produselor atât către Comisia Europeană, cât și către statele membre interesate, institutele de cercetare și alți utilizatori. Prin urmare, Comisia a propus continuarea MCYFS, prin intermediul articolului 22 din proiectul de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune COM(2011) 628, în privința căruia instituțiile au ajuns la un acord politic la 26 iunie. Continuarea sistemului MARS de prognozare a randamentului culturilor ar putea include activități noi care să corespundă necesităților PAC, care se dezvoltă și se adaptează la mediul economic global în schimbare. În acest context, furnizarea de informații independente și sigure la nivel mondial reprezintă o cerință de bază în asigurarea unui proces decizional corect și eficient în UE. Noile activități ar putea include: (1) un sistem MCYFS care să acopere și alte zone de producție principale din lume, precum și alte culturi suplimentare relevante. (2) un instrument de modelare care să acopere și alte culturi din UE decât cele acoperite în prezent (de exemplu, secară, ovăz sau triticală, trestie de zahăr, soia); (3) un instrument mai complet de modelare a sistemelor de pășuni, capabil să furnizeze estimări cantitative ale producției de biomasă. În ceea ce privește punctul 1, un proiect intitulat GLOBCAST (GLOBal Crop Monitoring and ForeCASTing) se va finaliza în 2014. Obiectivul proiectului GLOBCAST este de a studia extinderea MCYFS spre alte zone ale lumii (Comunitatea Statelor Independente, Argentina, Brazilia, China, India, Australia, Canada și SUA) și spre alte culturi decât cele deja monitorizate prin MCYFS (grâu, orz, rapiță, sfeclă de zahăr și cartofi), de exemplu spre alte culturi de interes mondial, care au un impact asupra pieței noastre interne, precum cele de soia, orez și trestie de zahăr. Proiectul GLOBCAST include o analiză a costurilor aferente extinderii sistemului spre alte zone ale lumii și spre alte culturi, analiză pe baza căreia se va lua decizia privind eventuala extindere a MCYFS. Temeiul juridic pentru extindere coincide cu cel utilizat pentru MCYFS, și anume articolul 22 din Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune COM(2011) 628. Extinderea sistemului MARS de prognozare a randamentului culturilor în afara Europei și spre culturi suplimentare importante atât pentru securitatea alimentară a UE, cât și pentru reacțiile internaționale față de penuria de alimente ar îmbunătăți calitatea informațiilor necesare pentru gestionarea pieței interne. În plus, proiectul GLOBCAST ar contribui semnificativ la inițiativa recentă a G20 pe tema siguranței alimentare și volatilității prețurilor, în special la sistemul de informații privind piața agricolă (Agriculture Market Information System, AMIS), inclus în „Planul de acțiune privind volatilitatea prețului alimentelor și agricultura”[6], adoptat în cadrul reuniunii G20 a miniștrilor agriculturii. S-ar consolida astfel capacitatea de elaborare și difuzare la timp a unor prognoze precise privind producția culturilor la nivel național, regional și mondial. Sunt în curs de dezvoltare sinergii cu programul COPERNICUS (componenta terestră) în ceea ce privește achiziția și prelucrarea preliminară a datelor obținute prin satelit care ar putea fi utile pentru sistemul MARS de prognozare a randamentului culturilor. [1] Regulamentul (CE) nr. 78/2008 al Consiliului din 21 ianuarie 2008 privind măsurile care trebuie întreprinse de către Comisie, în perioada 2008-2013, prin intermediul aplicațiilor de teledetecție instituite în cadrul politicii agricole comune, Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, L 25, 30 ianuarie 2008, p. 1. [2] Decizia nr. 1445/2000/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 mai 2000 privind aplicarea tehnicilor de aerocartografie și teledetecție în realizarea statisticilor agricole în perioada 1999–2003, Jurnalul Oficial al Comunităților Europene L 163, 4 iulie 2000, p. 1. [3] Decizia nr. 2066/2003/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 noiembrie 2003 privind continuarea aplicării tehnicilor de anchetă areolară și de teledetecție la statisticile agricole pentru perioada 2004-2007 și de modificare a Deciziei nr. 1445/2000/CE, Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 309 din 26 noiembrie 2003, p. 9. [4] Abrevierea SPOT provine de la „Satellite Pour l'Observation de la Terre”, NOAA de la „National Oceanic and Atmospheric Administration”, AVHRR de la „Advanced very high Resolution Radiometer”, iar MODIS de la „Moderate Resolution Imaging Spectroradiometer”. [5] Directiva 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 martie 2007 de instituire a unei infrastructuri pentru informații spațiale în Comunitatea Europeană (INSPIRE), Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 108, 25 aprilie 2007, p. 1. [6] http://agriculture.gouv.fr/IMG/pdf/2011-06-23_-_Action_Plan_-_VFinale.pdf