ØNoul Mecanism de investiții strategice va fi cea de a cincea componentă din cadrul fondului InvestEU, reprezentând o parte importantă a pachetului de redresare. Mecanismul va sprijini crearea și dezvoltarea de lanțuri valorice puternice și reziliente în întreaga UE. Prin faptul că vizează lanțurile valorice din UE, mecanismul va consolida autonomia strategică a economiei Uniunii, oferind în același timp, din interiorul UE, resursele necesare pentru ca întreprinderile importante din punct de vedere strategic să prospere și să se dezvolte. Mecanismul va viza întreprinderile stabilite și care desfășoară în Uniunea Europeană activități care au o importanță strategică și se încadrează în domenii precum infrastructurile și tehnologiile critice și furnizarea de asistență medicală critică. În plus, acesta va sprijini lanțurile valorice strategice, de exemplu în domeniul sănătății inteligente, al internetului industrial al obiectelor, al industriei cu emisii scăzute de CO2 și al securității cibernetice. Este posibil ca astfel de operațiuni să fie în mod inerent mai riscante în mediul de afaceri de după COVID, deoarece promotorii vor fi mai expuși riscului asociat cererii sau ofertei. Prin urmare, investițiile pe termen lung vor juca un rol crucial în consolidarea întreprinderilor care pun în aplicare proiecte de o mare importanță strategică.

Complementaritatea cu politicile naționale și ale UE

Aspectele financiare

ØContribuția financiară suplimentară din instrumentul Next Generation EU, de 15,3 miliarde EUR pentru componentele de politică existente și de 15 miliarde EUR pentru componenta reprezentată de Mecanismul de investiții strategice, va duce la o dotare totală a InvestEU cu fonduri în valoare de 30,3 miliarde EUR. Acest lucru va face posibil un nivel de garantare de 72 de miliarde EUR, ceea ce va permite un nivel total al investițiilor de până la 400 de miliarde EUR.

Necesitățile rezultate în urma crizei și impactul preconizat

ØÎn prezent, întreprinderile primesc un ajutor substanțial sub formă de lichidități pentru a le ajuta să depășească perioada de criză, în principal din bugetele naționale, în cadrul sprijinului temporar acordat economiei în contextul COVID-19 prin intermediul ajutoarelor de stat. Cu toate acestea, ca urmare a crizei, tot mai multe întreprinderi care altfel ar fi fost viabile se vor confrunta cu probleme de solvabilitate, iar sprijinul sub formă de lichidității nu va fi suficient. Acest lucru este legat parțial de faptul că sprijinul sub formă de lichidități ia, de regulă, forma împrumuturilor, ceea ce poate slăbi și mai mult bilanțurile întreprinderilor, deoarece multe societăți s-au confruntat cu o creștere constantă a efectului de levier în ultimii ani. Acest lucru înseamnă că multe dintre întreprinderile din UE aveau temelii financiare relativ șubrede când au intrat în criză și este probabil să înregistreze o deteriorare rapidă a câștigurilor și a pozițiilor de capitaluri proprii pe măsură ce recesiunea își continuă cursul.

ØEstimările inițiale indică faptul că, în cazul în care se materializează scenariul economic de bază din previziunile de primăvară, pierderile totale care vor fi suportate de întreprinderile cu peste 20 de angajați ar putea fi de 720 de miliarde EUR până la sfârșitul anului. Aceste pierderi ar crește până la aproximativ 1,2 mii de miliarde EUR dacă se materializează scenariul de criză. Întreprinderile pot contrabalansa parțial pierderile suferite prin utilizarea activelor lichide și a capitalului circulant, însă, în multe cazuri, aceste rezerve nu vor fi suficiente. Estimările arată că între 35 % și 50 % din firmele cu peste 20 de angajați s-ar putea confrunta cu deficite de capital circulant până la sfârșitul anului, în funcție de scenariul care se va materializa: cel central sau cel de criză. Aceasta înseamnă că un număr de până la 260 000 de întreprinderi europene, care au în total aproximativ 35 de milioane de angajați, s-ar putea confrunta cu un deficit de finanțare în cazul scenariului pesimist. În general, majoritatea ecosistemelor industriale europene se bazează pe lanțuri complexe de aprovizionare răspândite în toate statele membre, pe piața unică. Dacă nu vor fi corectate, aceste deficite de capital pot conduce la o perioadă prelungită de investiții mai reduse și de creștere a ratei șomajului. Impactul deficitului de capital va fi inegal între sectoare, între ecosistemele industriale și între statele membre, ceea ce va duce la divergențe în cadrul pieței unice și la o deteriorare durabilă a potențialului nostru de producție și a capacității de a ieși din recesiune.

ØInstrumentul de sprijin pentru solvabilitate este un instrument nou și temporar, instituit ca parte a Fondului european pentru investiții strategice pentru a evita deficitele de capital masive și posibilele intrări în incapacitate de plată din cauza crizei cauzate de COVID-19 a unor întreprinderi care altfel ar fi fost viabile. Acesta va contribui la mobilizarea resurselor private pentru sprijinirea întreprinderilor europene viabile în vederea soluționării problemelor de solvabilitate. Instrumentul va fi temporar și va viza exclusiv și strict abordarea impactului COVID-19.

ØÎn unele state membre, statul va fi în măsură să intervină pentru a sprijini întreprinderile respective. În altele, capacitatea de acordare de sprijin din partea statului va fi mai limitată. Efectele economice ale pandemiei de COVID-19 au fost, de asemenea, diferite de la un stat membru la altul. Dacă nu vor fi remediate, astfel de diferențe vor duce la o denaturare permanentă a condițiilor de concurență echitabile și la o accentuare suplimentară a diferențelor economice din cadrul Uniunii. Instrumentul de sprijin pentru solvabilitate va contrabalansa aceste denaturări și va sprijini buna funcționare a pieței unice.