RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂȚILOR EUROPENE 
Bruxelles, 30.9.2009 
SEC(2009) 1212 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
Plan de ac țiune privind mobilitatea urban ă 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI  
 
 
{COM(2009) 490} 
{SEC(2009) 1211}  
 
RO 2   RO 1. I NTRODUCERE  
Planul de ac țiune privind mobilitatea urban ă urmează adoptării Cărții verzi pe tema 
mobilității urbane1 la 25 septembrie 2007. Planul de ac țiune face parte din programul de 
lucru al Comisiei, purtând num ărul de referin ță 2008/TREN/036. 
Cartea verde privind mobilitatea urban ă a identificat cinci provoc ări principale în ceea 
ce privește mobilitatea urban ă și a inițiat o dezbatere pe tema valorii ad ăugate a ac țiunii 
la nivelul UE în sprijinul autorit ăților locale, regionale și naționale în vederea g ăsirii de 
soluții pentru provoc ările respective. Cu toate c ă responsabilitatea pr ivind formularea de 
soluții pentru acestea revine în principal autorit ăților locale, regionale și naționale, și la 
nivelul legisla ției și politicii UE se iau decizii cu  privire la mobilitatea urban ă, care pot, 
la rândul lor, af ecta mediul global și libera circula ție a persoanelor, a m ărfurilor și a 
serviciilor în cadrul UE. Ev aluarea impactului analizeaz ă care ar putea fi valoarea 
adăugată exactă a acțiunii UE.  
Evaluarea impactului a fost realizat ă de către Direcția General ă Energie și Transporturi 
a Comisiei Europene. Un grup inte rservicii, cuprinzând reprezentan ți din diferite 
servicii ale Comisiei interesate de planul de ac țiune, a luat parte la preg ătirea acesteia. 
S-a obținut sprijin prin intermediul unui contra ct de studiu. Comite tul de evaluare a 
impactului a emis avize cu privire la proiectele de evaluare a impactului la 23 iulie 2008, 1 octombrie 2008 și 4 noiembrie 2008.  
Planul de ac țiune privind mobilitatea urban ă oferă un cadru pentru o posibil ă intervenție 
viitoare la nivelul UE și anunță măsuri non-legislative menite s ă sporeasc ă nivelul de 
cunoaștere, să promoveze dialogul și schimbul de cele mai bune practici și să ofere 
stimulente ora șelor. Măsurile vor ajuta fact orii de decizie s ă ia hotărâri mai bine 
informate și să îmbunătățească procesul de elaborare și implementare a politicilor 
privind mobilitatea urban ă la toate nivelurile. Impactul m ăsurilor nu poate fi estimat cu 
ușurință în termeni cantitativi sau calitativi.  
2. C
ONSULTAREA P ĂRțILOR INTERESATE  
Consultarea p ărților interesate a fost împ ărțită în două etape. Prima etap ă a constat într-o 
consultare necesar ă pentru preg ătirea Cărții verzi privind mobilitatea urban ă pe 
parcursul primelor șase luni ale anului 2007. Cea de-a doua etap ă s-a desfășurat după 
adoptarea c ărții verzi, între 25 septembrie 2007 și 15 martie 2008.  
Cartea verde privind mobilitatea urban ă a inclus 25 de întreb ări cu scopul de a ghida 
consultările și de a focaliza r ăspunsurile p ărților interesate. P ărțile interesate au fost, de 
asemenea, invitate s ă se exprime cu privire la problem e generale formulate în cartea 
verde. În total, s-au primit 431 contribu ții scrise. Informa țiile colectate în urma 
procesului de consultare au fost analizate cu aten ție. Rezultatele consult ării au fost 
făcute publice2 și au fost introduse în evaluarea impactului.  
                                                 
1 „C ătre o nouă cultură a mobilit ății urbane”, COM (2007) 551. 
2 A se vedea http://ec.europa.eu/transport/urban/urban_mobility/green_paper/green_paper_en.htm. 
RO 3   RO În plus, la 9 iulie 2008, Parlamentul European a adoptat o rezolu ție referitoare la cartea 
verde3 și, la 23 aprilie 2009, un raport din proprie ini țiativă referitor la Planul de ac țiune 
privind mobilitatea urban ă4. Comitetul Economic și Social European a adoptat avizul 
său privind cartea verde la 29 mai 20085, iar Comitetul Regiunilor a f ăcut acest lucru la 
9 aprilie 20086. La 21 aprilie 2009, Comitetul Regi unilor a adoptat un aviz privind 
raportul Parlamentului European7. De asemenea, Consiliul a purtat discu ții informale pe 
această temă8.  
Concluzia general ă în urma procesului de consultare este c ă există un consens larg la 
nivelul părților interesate cu privire la importan ța rolului pe care UE trebuie s ă-l joace în 
domeniul mobilit ății urbane, sub forma unor ac țiuni care s ă vină în sprijinul 
autorităților, al operatorilor și al altor p ărți interesate la nivel local, regional și național. 
Deși au existat p ăreri diferite cu privire la ac țiunile specifice la nivelul UE care ar putea 
oferi valoare ad ăugată, consultarea a contribuit la id entificarea unei „baze comune”.  
Procesul de consultare a îndeplinit st andardele minime pentru consultarea p ărților 
interesate9.  
3. D EFINIREA PROBLEMEI  
De ce avem nevoie de un Plan de ac țiune privind mobilitatea urban ă la nivelul UE? 
Motivul este acela c ă numeroase ora șe de pe întreg teritoriul UE se confrunt ă cu 
aceleași probleme legate de mobilitatea urban ă sustenabil ă, cum ar fi nivelul ridicat al 
traficului și al aglomera ției, emisiile nocive și dezvoltarea dezechilibrat ă, cu 
consecințele lor asupra excluziunii sociale și a creșterii economice. Aceste probleme 
sunt semnificative și se soluționează la nivel local, regional și național, în conformitate 
cu principiul subsidiarit ății.  
Factorii politici de decizie din statele membre  care au aderat la UE în ultimii ani se 
confruntă cu provoc ări specifice. Dezvoltarea economic ă determin ă un ritm rapid de 
creștere a num ărului de ma șini și a gradului de utilizare  a acestora. Lipsa unor 
instrumente adaptate face ca îmbun ătățirile aduse transportului urban s ă nu 
îndeplineasc ă întotdeauna standardele minime ne cesare pentru dezvoltare sustenabil ă și 
coeziune social ă. 
Analizând ini țiativele luate la nivel local în UE, se observ ă o largă diversificare a 
politicilor, ac țiunilor și soluțiilor de finan țare folosite de autorit ăți pentru solu ționarea 
problemelor legate de transportul și mobilitatea urbane. În plus, în afar ă de abord ările 
fragmentare, lipsa de ac țiune sau ac țiunile neadecvate pot avea consecin țe 
transfrontaliere. Mai mult, acest fenomen poate conduce la o costisitoare duplicare a 
eforturilor.  
                                                 
3 INI/2008/2041. 
4 INI/2008/2217. 
5 TEN/320 - CESE 982/2008. 
6 CdR 236/2007. 
7 CdR 417/2008. 
8 www.ue2008.fr/PFUE/lang/en /accueil/PFUE-09_2008/PFUE-1.9. 2008/Informelle_Transports . 
9 COM(2002) 704 final. 
RO 4   RO Consumatorii sunt pu și în fața unor sisteme informa ționale fragmentate și a unor solu ții 
neunitare. Persoanele cu mobilitate redus ă nu beneficiaz ă întotdeauna de acces la 
transportul urban în aceea și măsură cu ceilalți călători. 
De asemenea, transportul urban reprezint ă o parte esen țială a lanțului global de 
transport, atât în ceea ce prive ște transportul de pasageri, cât și transportul de m ărfuri 
(problema „ultimului kilometru parcurs” și necesitatea unor noduri intermodale 
eficiente, situate adesea în  zonele urbane sau în apr opierea acestora). Eficacitatea 
politicilor privind mobilitatea urban ă dezvoltate la ni vel local, regional și național 
influențează deci întregul sistem de transport european, îns ă autoritățile în cauz ă nu au 
neapărat mijloacele sau interesul necesar pentru a ține seama de aceast ă dimensiune.  
Fără un schimb adecvat și diseminarea celor mai bune practi ci verificate, factorii politici 
de decizie pot dezvolta solu ții ale căror costuri sunt inutil de mari, pot elabora politici 
care nu țin suficient seama de experien ța dobândit ă în alte părți sau propun solu ții care 
pot intra în contradic ție cu principiile și legislația UE.  
4. D REPTUL UE DE A AC țIONA  
Tratatele definesc sfera puter ilor UE. Tema transportului și a mobilit ății urbane este 
abordată în articolul 70 din tratat, care stabile ște o politic ă comună în domeniul 
transporturilor10. Articolul 71 alineatele (c) și (d) este relevant pentru transportul și 
mobilitatea urbane. Acesta prevede ca, în  scopul punerii în aplicare a dispozi țiilor 
articolului 70, Consiliul și Parlamentul European s ă stabileasc ă măsuri pentru 
îmbunătățirea siguran ței transportului, precum și alte dispozi ții adecvate. 
Responsabilitatea pentru tran sport se împarte între UE și statele membre. Argumentele 
enumerate în cele ce urmeaz ă demonstreaz ă că problema nu poate fi rezolvat ă optim 
doar de statele membre (testul necesit ății) și că obiectivele pot fi îndeplinite mai u șor la 
nivelul UE (testul valorii ad ăugate).  
Dreptul de a ac ționa la nivelul UE în domeniul mobilit ății urbane izvor ăște din obliga ția 
Comisiei de a îndeplini și de a ap ăra obiectivele fundament ale stabilite în tratat . 
Legislația și instrumentele financiare ale UE influen țează direct deciziile la nivel local, 
regional și național în domeniul mobilit ății urbane. De aceea, Comisia are puterea s ă se 
asigure că deciziile în cauz ă sunt în conformitate cu legisla ția UE și să ajute autorit ățile 
să pună în aplicare politicile UE și să utilizeze în mod optim finan țarea UE. În plus, 
acțiunile întreprinse în domeniul mobilit ății urbane la nivel local, regional și național 
afectează în mod direct tr ansportatorii de m ărfuri și călătorii din alte țări. Impactul 
transfrontalier justific ă acțiunile inițiate de UE pentru a asigura buna func ționare a pie ței 
unice și implementarea într-un m od adecvat a politicilor și legislației UE, de exemplu în 
domeniul mediului, al ajutoarelor de stat, al agendei sociale sau al cercet ării și 
dezvoltării.  
                                                 
10 Comisia poate, de asemenea, s ă facă propuneri specifice în temeiul altor articole, nu numai al 
articolului 70. De exemplu, pentru a solu ționa problemele specifice referitoare la transportul și 
mobilitatea urbane, aceasta poate utiliza artic olele vizând politica de mediu (articolele 174 și 
175) sau coeziunea economic ă și socială (articolul 158).  
RO 5   RO Eșecurile de pe pia ță în domeniul mobilit ății urbane fac ca interven ția publică să devină 
necesară pentru a solu ționa problema c ongestiei, a polu ării și a dezvolt ării neechilibrate. 
UE are dreptul de a se asigura c ă intervenția publică este în conformitate cu legisla ția 
UE și coerentă cu politicile UE.  Politicile UE din alte domenii decât cel al transportului, 
cum ar fi mediul, politica regional ă sau energia, au stabilit deja în trecut m ăsuri cu 
privire la mobilitatea urban ă. Nu s-a acordat o aten ție suficient ă impactului pe care 
astfel de politici îl pot avea asupra transportului și mobilității urbane. În unele cazuri, 
instrumentele adecvate pentru sus ținerea autorit ăților nu au fost puse la dispozi ție, nu au 
fost adoptate sau nu au ținut seama suficient de aspect ele referitoare la mobilitatea 
urbană. Este, prin urmare, important, în anumite cazuri, s ă se propun ă acțiuni care s ă 
consolideze coeren ța și să susțină implementarea unor ini țiative de acest tip ale UE din 
trecut și din prezent.  
UE are, de asemenea, dreptul de a ac ționa pentru solu ționarea problemelor pentru care 
intervenția public ă la nivelul UE aduce valoare ad ăugată. Fără a încălca puterile 
autorității locale, regionale sau na ționale responsabile, UE poate aduce o valoare 
adăugată acțiunilor locale în  diferite moduri11. UE poate oferi autorit ăților o serie de 
soluții utilizate și testate pentru a elimina riscurile determinate de abordarea fragmentat ă 
la nivel local, regional și național. UE poate contribui  la corectarea unor e șecuri în 
materie de reglementare, cum ar fi de exemplu colectarea și partajarea insuficient ă a 
datelor privind pia ța, care împiedic ă monitorizarea cuprinz ătoare a tendin țelor relevante. 
Aceasta poate sprijini schimbul de date și de informa ții, poate oferi sprijin financiar și 
poate lansa activit ăți de CDT la nivelul UE. Aceasta poate contribui la promovarea 
folosirii eficiente a resurselor publi ce, de exemplu evit ând „reinventarea ro ții” sau 
contribuind la stabilirea unor parametri de referin ță, achiziții sau furnizarea de 
informații. UE poate, de asemenea, contribui la promovarea inov ării și a standardelor și 
la crearea de pie țe pentru industrie. 
5. O BIECTIVE  
Principalele obiective strate gice ale Planului de ac țiune privind mobilitatea urban ă 
urmăresc un dublu scop: 
• să acorde stimulente și sprijin ora șelor, autorit ăților regionale și naționale 
pentru a le ajuta s ă dezvolte și să implementeze politici de mobilitate urban ă 
care contribuie la atingerea obiectivel or comune legate de combaterea 
schimbărilor climatice, construirea unei pie țe interne func ționale în 
beneficiul întreprinderilor și al consumatorilor, precum și de promovarea 
unui sistem de transport europ ean eficient, a coeziunii sociale și a 
bunăstării;  
• să sporeasc ă baza de cuno ștințe pentru factorii de decizie la toate nivelele, 
pentru a-i ajuta s ă dezvolte și să pună în aplicare politici integrate, bine 
informate și inovatoare, necesare în prezent pentru a rezolva problemele 
foarte complexe și multidimensionale aferente mobilit ății urbane.  
                                                 
11 Baza ac țiunii UE în zonele urbane este consolidat ă de Strategia tematic ă privind mediul urban 
[COM(2005) 718], care a fost cerut ă de Consiliu și Parlamentul European prin cel de-a Șaselea 
program de ac țiune privind mediul.  
RO 6   RO 6. O PțIUNI DE POLITICI  
Pentru îndeplinirea acestor dou ă obiective majore, a fost analizat ă o gamă largă de 
opțiuni de politici. Selectarea și evaluarea op țiunilor de politici a început cu redactarea 
unei liste ini țiale cuprinzând treizeci și una de op țiuni, pe baza a numeroase surse. 
Sursele includ contribu țiile primite în cadrul preg ătirii Cărții verzi privind mobilitatea 
urbană și în cadrul consult ării părților interesate asupra C ărții verzi privind mobilitatea 
urbană, acțiunile desf ășurate în cadrul activit ăților de CDT din trecut finan țate de UE, al 
programelor vizând schimbul de ce le mai bune practici, al discu țiilor cu privire la cartea 
verde din cadrul institu țiilor europene, precum și sugestiile oferite de c ătre serviciile 
Comisiei.  
Această abordare ampl ă a făcut posibil ă analizarea unei game largi de variante de 
opțiuni, de la nive l strategic pân ă la un nivel mai practic. List a include variante care nu 
par a fi realizabile sau dezi rabile, care au fost îns ă propuse de c ătre părțile interesate. 
Aceasta înseamn ă că unele dintre op țiuni pot ap ărea drept problematice din perspectiva 
principiului subsidiarit ății sau deoarece nu par a fi eficiente sau eficace. Cu toate 
acestea, din motive de transparen ță, acestea nu au fost eliminate a priori. 
Au fost identificate opt instrumente posibile care ar putea fi utilizate la nivelul UE 
pentru a implementa o op țiune de politici, de exempl u monitorizarea autoreglement ării, 
diseminarea informa țiilor, elaborarea de orient ări, oferirea de stimulente financiare și 
luarea de m ăsuri cu caracter de reglementare.  
Fiecare op țiune posibil ă și fiecare instrument care ar  putea fi utilizat pentru 
implementarea acesteia au fost analizat e mai întâi din perspectiva subsidiarit ății. Dacă o 
opțiune nu trecea testul în cauz ă, aceasta nu mai era luat ă în considerare ulterior și nu 
mai era supus ă niciunei analize suplimentare. Dac ă o opțiune îndeplinea criteriul 
subsidiarit ății, aceasta era evaluat ă ulterior din perspectiva productivit ății, a eficien ței și 
a consecven ței. Evaluarea op țiunilor în func ție de criteriile subsidiarit ății, 
productivit ății, eficien ței și consecven ței a redus num ărul opțiunilor de politici de la 
treizeci și una la optsprezece.  
În etapa urm ătoare, a fost identificat impactul posibil al fiec ăreia dintre cele optsprezece 
opțiuni rămase. Indicatorii folosi ți pentru evaluare au inclus mobilitatea, congestia, 
energia, mediul, aspectele economice și sociale și procesul de elaborare a politicilor. 
Această etapă a fost urmat ă de alegerea instrumentului  celui mai adecvat pentru 
implementarea fiec ăreia dintre cele optsprezece op țiuni. Analiza a vizat rentabilitatea, 
proporționalitatea, coeren ța cu alte ini țiative și sarcina administrativ ă.  
În cadrul ultimei etape, au fost elaborate dou ăzeci de sugestii de ac țiune posibile la 
nivelul UE. Acest lucru a fost realizat prin exploatarea sinergiilor între op țiuni și a 
sinergiilor între instrumente. În plus, identitatea, vizibilitatea și ușurința de gestionare a 
acțiunilor posibile au fost adaptate cu minu țiozitate. Nu s-au inclus propuneri pentru 
inițiative legislative imediate. Trebuie remarcat totu și că acest proces de selectare și de 
evaluare a ac țiunilor posibile nu anticipeaz ă în niciun fel con ținutul planului de ac țiune 
și rezultatul evalu ărilor de impact care ar putea fi în treprinse pentru anumite propuneri.  
RO 7   RO 7. D OMENII DE AC țIUNE  
Următoarele ac țiuni posibile ar putea fi ini țiate prin intermediul planului de ac țiune:  
În anul 2009:  
• Studiul normelor de acces pentru zonele verzi  
• Un ghid internet privind vehiculele nepoluante și eficiente din punct de 
vedere energetic 
• Un portal web pentru îmbun ătățirea accesului la informa ții despre 
transportul public  
• Un proiect de demonstra ție privind vehiculele nepoluante  
• Un schimb de informa ții privind sistemele tarifare urbane  
• Un ghid internet privind legisla ția, finanțarea și cele mai bune practici  
• Crearea unui observator al mobilit ății urbane  
• Accelerarea adopt ării planurilor de mobilitate urban ă sustenabil ă  
În anul 2010: 
• Un dialog pe tema drepturilor c ălătorilor din re țeaua de transport public 
urban 
• Identificarea surselor de finan țare viitoare 
• Crearea unui forum pe tema mobilit ății urbane 
• Condusul eficient din punct de ve dere energetic, ca parte a form ării 
conducătorilor auto 
• Actualizarea datelor și a statisticilor 
• O campanie pe tema comportamentelor care favorizeaz ă mobilitatea 
sustenabil ă 
• O contribu ție la dialogul interna țional și la schimbul de informa ții  
În anul 2011:  
• Orientări privind siguran ța mersului pe jos și pe biciclet ă 
• Orientări privind mobilitatea urban ă sustenabil ă și politica regional ă 
• Un studiu pe tema aspectel or urbane ale internaliz ării costurilor externe 
În anul 2012: 
• Orientări privind sistemele inteligente de transport (ITS) pentru mobilitatea 
urbană  
• Orientări privind transportul urban de marf ă.  
Aceste propuneri de ac țiuni posibile au constituit fundamentul pentru preg ătirea 
Planului de ac țiune privind mobilitatea urban ă. În plus, în timpul elabor ării planului de 
acțiune, acțiunile au fost detaliate, ierarhi zate din punct de vedere al priorit ății și 
validate din punct de vedere pol itic, luând în considerare – printre altele – resursele 
disponibile.  
8. M ONITORIZARE șI EVALUARE  
Impactul global și succesul planului de ac țiune vor depinde de implicarea activ ă și de 
adoptarea acestuia de c ătre operatori și de către alte p ărți interesate la nivel local, 
RO 8   RO regional și național. Comisia va monitoriza evolu ția transportului și a mobilit ății urbane 
pe teritoriul UE și progresul adus de ac țiunile UE ini țiate în cadrul planului de ac țiune. 
În 2012 se va realiza o revizuire. Cu aceast ă ocazie, Comisia va evalua impactul 
planului de ac țiune și va hotărî dacă acesta trebuie revizuit sau dac ă sunt necesare 
acțiuni suplimentare.