Raportul special Este FEDR utilizat cu 
eficacitate în finanțarea 
proiectelor care 
promovează în mod direct 
biodiversitatea în cadrul 
Strategiei UE în domeniul 
biodiversității 
pentru 2020?RO 2014  nr. 12
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
Youtube: EUAuditorsECA
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2014
ISBN 978-92-872-0732-6
doi:10.2865/43315
© Uniunea Europeană, 2014
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.  
Pentru utilizarea sau reproducerea fotografiilor 2, 3, 4, 5 și 13, este necesar să se solicite acordul direct de la titularul 
drepturilor de autor.
Printed in Luxembourg
RO 2014  nr. 12
Raportul special Este FEDR utilizat cu 
eficacitate în finanțarea 
proiectelor care 
promovează în mod 
direct biodiversitatea în 
cadrul Strategiei UE în 
domeniul biodiversității 
pentru 2020?
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) 
al doilea paragraf TFUE]
02
 Cuprins
Puncte
 Glosar
I-VIII  Sinteză
1-12  Introducere
1-2 Semnificația generală a biodiversității
3-5 Strategia UE pentru stoparea declinului biodiversității
6-8 Politica și legislația UE
9-12  Cofinanțarea prin FEDR a proiectelor care promovează biodiversitatea
13-17  Sfera și obiectivele auditului
18-40  Observații
18-25  Au recurs statele membre la finanțarea disponibilă în cadrul FEDR pentru promovarea directă 
a biodiversității?
19-25  Oportunitățile de finanțare disponibile prin FEDR nu au fost valorificate la maximum
26-40  Proiectele cofinanțate prin FEDR care promovează în mod direct biodiversitatea sunt eficace în ceea ce privește stoparea declinului biodiversității?
27-28  Proiectele concordă cu prioritățile privind biodiversitatea existente atât la nivel național, cât și la nivelul UE, 
dar cheltuielile FEDR efectuate în domeniul biodiversității nu sunt bine definite
29-31  O treime din proiectele auditate s‑au axat pe pregătirea măsurilor de protecție...
32-36  ... și beneficiile produse de investiții pentru biodiversitate nu au fost evaluate
37-40  Sustenabilitatea proiectelor depinde de angajamentul pe plan local și de finanțarea viitoare din partea 
autorităților publice
03 Cuprins
41-45  Concluzii și recomandări
41 Concluzie generală
42 Alocarea și utilizarea fondurilor FEDR
43-45  Realizările proiectelor finanțate prin FEDR în ceea ce priveștestoparea declinului biodiversității
 Anexa I  — Obiectivele și acțiunile Strategiei UE în domeniul biodiversității pentru 2020
 Anexa II  —  Alocarea fondurilor FEDR pentru promovarea biodiversității și pentru protecția 
naturii (inclusiv Natura 2000)
 Anexa III  — Eșantionul de proiecte auditate
 Anexa IV  —  Posibilitățile de implementare a strategiei privind biodiversitatea oferite de 
diverse fonduri ale UE disponibile în cadrul financiar 2007 ‑2013, astfel cum sunt 
indicate de Comisie
 Răspunsurile Comisiei
04
 Glosar
Autoritate de management : Autoritate publică națională, regională sau locală sau organism public sau privat 
desemnat de statul membru să gestioneze un program operațional.
Beneficiar : Persoană juridică publică sau privată care beneficiază de sprijinul UE pentru proiecte care promovează 
în mod direct biodiversitatea.
Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) : Instrument financiar menit să promoveze coeziunea 
economică și socială între regiunile UE. Contribuția FEDR este implementată în principal prin intermediul 
programelor operaționale, care cuprind un număr mare de proiecte. FEDR este unul dintre fondurile structurale.
Fonduri structurale : Fondurile UE formate din Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) și Fondul social 
european (FSE). Împreună cu Fondul de coeziune, valoarea activităților derulate în cadrul fondurilor structurale cu 
scopul de a sprijini creșterea economică la nivel regional și de a stimula crearea de locuri de muncă se ridică, pentru 
perioada de programare 2007-2013, la 308 miliarde de euro (la prețurile din 2004).
Gestiune partajată : Cadrul în care execuția bugetului fondurilor structurale este realizată în comun de către statele 
membre și de către Comisie. În timp ce sarcinile de punere în aplicare sunt delegate statelor membre, Comisia își 
păstrează întreaga responsabilitate pentru execuția bugetului.
Natura 2000 : Cea mai amplă rețea ecologică de arii de protecție specială din lume, care cuprinde aproape 
26 000 de situri și acoperă aproape 18 % din suprafața totală a mediului terestru din UE, precum și importante zone 
marine. Natura 2000 este un element -cheie al strategiei UE vizând stoparea declinului biodiversității și al serviciilor 
ecosistemice până în 2020.
Perioadă de programare : Cadrul multianual în care sunt planificate și efectuate cheltuielile aferente fondurilor 
structurale.
Program operațional : Program aprobat de Comisie, cuprinzând investițiile ce urmează să fie realizate de un 
stat membru care beneficiază de fonduri structurale și luând forma unui set coerent de priorități și de măsuri 
multianuale care implică un număr mare de proiecte.
Servicii ecosistemice : Bunuri și servicii vitale furnizate de o biodiversitate intactă, cum ar fi hrană, apă sau 
purificarea aerului.
05
 Sinteză
I
Biodiversitatea, definită ca varietatea organismelor 
vii și a complexurilor lor ecologice, este recunoscută 
ca reprezentând capitalul natural al lumii. Declinul 
biodiversității are consecințe semnificative la nivel 
economic și la nivelul sănătății, de exemplu în ceea ce 
privește poluarea aerului și a apei, inundațiile,  
eroziunea sau răspândirea bolilor.
II
Protejarea biodiversității reprezintă o prioritate -cheie 
a UE în domeniul mediului. Dat fiind eșecul stopării  
declinului biodiversității în Europa până în 2010,  
Consiliul a aprobat, în iunie 2011, „Strategia UE în 
domeniul biodiversității pentru 2020”. Orizontul de 
timp pentru obiectivul principal de stopare a declinu -
lui biodiversității în UE a fost prelungit din 2010 până 
în 2020.
III
Există un număr de instrumente prin care UE oferă 
fonduri pentru conservarea biodiversității, instru -
mente care au fost aplicate și pentru rețeaua 
Natura 2000, elementul central al activității de conser -
vare a biodiversității în UE.
IV
Auditul Curții a vizat eficacitatea utilizării FEDR în 
finanțarea proiectelor care promovează în mod direct 
biodiversitatea. Curtea a examinat în primul rând 
gradul în care statele membre au recurs la finanțarea 
disponibilă prin FEDR și a evaluat apoi performanța 
unui număr de 32 de proiecte incluse într -un eșantion.
V
Curtea a concluzionat că oportunitățile de finanțare 
disponibile prin FEDR nu au fost valorificate la maxi -
mum de către statele membre. Deși proiectele din 
domeniul biodiversității cofinanțate de FEDR corespund 
priorităților stabilite de statele membre și de UE în 
ceea ce privește stoparea declinului biodiversității, este 
necesar să se depună eforturi în vederea monitorizării 
contribuției lor efective, astfel încât să se garanteze 
durabilitatea efectelor acestor proiecte. Multe dintre 
activități au vizat elaborarea de planuri de protecție 
și planuri de management, care trebuie să fie acum 
implementate pentru a se obține rezultate tangibile.VI
În vederea consolidării utilizării FEDR în sprijinul 
biodiversității, Curtea recomandă Comisiei:
(a) să ofere sprijin statelor membre în ceea ce privește 
stabilirea priorităților de refacere a biodiversității 
în cadrul programelor operaționale;
(b) să evalueze complementaritatea dintre acțiunile 
de promovare a biodiversității identificate de 
către statele membre în cadrul programelor lor 
operaționale și proiectele finanțate prin interme -
diul altor fonduri ale UE și
(c) să monitorizeze implementarea efectivă a pro -
gramelor operaționale, astfel încât să se asigure 
identificarea proactivă și la timp a dificultăților.
Statele membre ar trebui să coopereze cu Comisia în 
acest sens.
VII
De asemenea, Comisia ar trebui:
(a) să sprijine statele membre în ceea ce privește asi -
gurarea unei continuări a proiectelor pregătitoare, 
cu scopul de a contribui la o politică de protecție 
activă, în special în ceea ce privește implemen -
tarea eficace a planurilor specifice de protecție 
și a planurilor de management pentru diversele 
habitate și specii;
(b) să impună includerea în cadrul programelor  
operaționale a unor proceduri de evaluare 
a schimbărilor de mediu survenite la nivel de  
habitat și de specii în urma intervențiilor;
(c) să acorde consiliere statelor membre în ceea ce 
privește punerea în aplicare a normelor referitoare 
la FEDR în interacțiune cu alte fonduri ale UE.
VIII
În plus, Comisia ar trebui să se asigure de înregistrarea 
cu exactitate a tuturor cheltuielilor directe și indirecte 
efectuate de UE pentru biodiversitate (inclusiv pentru 
Natura 2000), iar statele membre ar trebui să faciliteze 
acest lucru prin punerea la dispoziție a informațiilor 
necesare.
06
 Introducere
Semnificația generală 
a biodiversității
01 
Convenția privind diversitatea bio-  
logică1 definește biodiversitatea 
ca fiind varietatea organismelor vii 
din toate sursele, inclusiv a ecosis -
temelor terestre, marine și a altor 
ecosisteme acvatice și a complexelor 
ecologice din care acestea fac parte. 
Convenția recunoaște existența mai 
multor amenințări majore la adresa 
biodiversității, cum ar fi pierderea 
și fragmentarea habitatelor2, supra -
exploatarea pădurilor, a oceanelor, 
a râurilor, a lacurilor și a solurilor, po -
luarea, schimbările climatice și speciile 
alogene care concurează cu speciile 
indigene de floră și faună.
02 
Biodiversitatea este recunoscută ca 
reprezentând capitalul natural al lumii, 
care oferă bunuri și servicii vitale, pre -
cum hrană, apă sau purificarea aerului, 
ce stau la baza prosperității econo -
mice, a bunăstării sociale și a calității 
vieții3. Declinul biodiversității are drept 
consecințe pierderi substanțiale la 
nivel economic și la nivelul bunăstă -
rii, printre consecințe numărându -se 
poluarea aerului și a apei, inundațiile, 
eroziunea și răspândirea bolilor4.
Strategia UE pentru 
stoparea declinului 
biodiversității
03 
Protejarea biodiversității este o pri -
oritate -cheie a UE în domeniul me -
diului, reflectată printr -o strategie 
a UE pentru biodiversitate, precum 
și printr -o diversitate de politici și de acte legislative în materie la nivelul UE. 
Între 2001 și 2010, UE a depus eforturi 
în vederea îndeplinirii obiectivului 
de a stopa declinul biodiversității și 
de a reface habitatele și ecosistemele 
naturale. În 2010, Comisia a ajuns la 
concluzia că acest obiectiv nu a fost 
atins. Motivele pentru care obiectivul 
pentru 2010 nu a fost atins sunt nume -
roase și complexe5. Evaluările privind 
starea de conservare a habitatelor și 
a speciilor au arătat că situația genera -
lă a continuat să se deterioreze6.
04 
În iunie 2011, Consiliul a aprobat „Stra -
tegia UE în domeniul biodiversității 
pentru 2020”, prezentată de către 
Comisie7. Totodată, Consiliul a încura -
jat statele membre să integreze noua 
strategie în planurile, programele și/
sau strategiile lor naționale. Parlamen -
tul European a salutat strategia și și -a 
exprimat susținerea față de aceasta8.
05 
Strategia UE în domeniul biodiversității 
pentru 2020 stabilește șase obiective 
globale9, care cuprind 20 de acțiuni (a 
se vedea figura 1  și anexa I ).1 La nivel mondial, aproximativ 
200 de părți au aderat la 
Convenția privind diversitatea 
biologică, care a fost promovată 
de Programul Organizației 
Națiunilor Unite pentru Mediu și 
a intrat în vigoare în 1993.
2 Habitat înseamnă o suprafață 
locuită de organisme vii. 
Habitatele sunt clasificate, de 
obicei, în habitate terestre, de 
apă dulce și habitate marine. 
Potrivit studiilor realizate în 
acest domeniu, urbanizarea, 
defrișările și extinderea 
terenurilor agricole au accelerat 
dramatic dispariția habitatelor.
3 A se vedea documentul 
Comisiei Europene intitulat 
Monitoring the impact of EU 
biodiversity policy  (Monitoriza -
rea impactului politicii UE în 
materie de biodiversitate), 
septembrie 2010, p. 2.
4 A se vedea documentul 
Comisiei Europene intitulat 
„Bunurile și serviciile ecosiste -
melor”, septembrie 2009, p. 2.
5 Printre cele mai importante 
motive, Comisia menționează 
integrarea insuficientă în alte 
politici sectoriale, punerea în 
aplicare incompletă a legislației 
existente și insuficiența 
abordării acestor aspecte la 
nivel de politici, deficitele de 
finanțare, cadrul și structura de 
guvernanță neadecvate și 
gradul scăzut de conștientizare 
cu privire la problematica 
biodiversității [a se vedea 
SEC(2011) 540 final din 
3 mai 2011].
6 A se vedea, de exemplu, EU 2010 
Biodiversity Baseline  (Situația de 
referință a biodiversității în UE 
în 2010), Agenția Europeană de 
Mediu, 2010 ( http://www.eea.
europa.eu/publications/
eu-2010-biodiversity-baseline ).
7 COM(2011) 244 final din 
3 mai 2011 - „Asigurarea noastră 
de viață, capitalul nostru 
natural: o strategie a UE în 
domeniul biodiversității pentru 
2020”.
8 Rezoluția Parlamentului 
European din 20 aprilie 2012 
referitoare la asigurarea noastră 
de viață, capitalul nostru 
natural: o strategie a UE în 
domeniul biodiversității 
pentru 2020.
9 Obiectivele indicative sunt stabilite la nivelul UE, neinten- ționându -se transpunerea lor în obiective 
naționale explicite și diferențiate [a se vedea titlul 5.8 din SEC(2011) 540 final, care însoțește documentul 
menționat la nota de subsol 7].
07 Introducere Figura  1Obiectivele Strategiei UE în domeniul biodiversității pentru 2020
Sursa:  Comisia Europeană.1.
Consolidarea punerii în 
aplicare a legisla/uni021Biei cu 
implica/uni021Bii pentru naturăStrategia UE în domeniul biodiversităţii
6 OBIECTIVE
ACŢIUNI5. 
Combaterea speciilor 
alogene invazive6.
Contribu/uni021Bia la evitarea 
pierderii biodiversită/uni021Bii 
globale4.
Resurse piscicole
sustenabile2. 
Refacerea ecosistemelor /uni0219i 
crearea de infrastructură 
ecologică3.
O agricultură /uni0219i o silvicultură 
sustenabileStoparea declinului biodiversită/uni021Bii /uni0219i a serviciilor ecosistemice în UE /uni0219i refacerea lor în măsura posibilului, odată cu sporirea contribu/uni021Biei 
UE la combaterea pierderii biodiversită/uni021Bii pe plan mondialObiectivul principal pentru 2020Biodiversitatea din Uniunea Europeană /uni0219i serviciile ecosistemice pe care le oferă aceasta – 
patrimoniul natural al UE – sunt protejate, pre/uni021Buite /uni0219i refăcute în mod corespunzătorViziunea pentru 2050
08 Introducere
Politica și legislația UE
06 
Biodiversitatea este un aspect trans -
versal și interdisciplinar, care are legă -
tură cu numeroase politici ce dispun 
de propriile surse de finanțare din 
partea UE: Fondul european de garan -
tare agricolă (FEGA), Fondul european 
agricol pentru dezvoltare rurală  
(FEADR), Fondul european pentru pes -
cuit (FEP), Fondul european de dezvol -
tare regională (FEDR), Fondul de coe -
ziune (FC), LIFE (Instrumentul financiar 
pentru mediu) și programele -cadru de 
cercetare. Termenul „finanțare inte -
grată” se referă la caracterul paralel al 
acestor diferite surse de finanțare.
07 
Legislația în domeniul biodiversității 
este formată din numeroase compo -
nente situate la niveluri diferite:
(a) mai multe acorduri de mediu 
internaționale legate de biodiver -
sitate, la care Uniunea Europeană 
și/sau statele membre ale acesteia 
sunt părți contractante: de exem -
plu, Convenția privind diversitatea 
biologică, care a intrat în vigoare la 
29 decembrie 1993 și care con -
stituie primul acord internațional 
care abordează toate aspec -
tele biodiversității (a se vedea 
punctul 1);
(b) o serie de directive ale UE (de 
exemplu, Directiva Păsări și 
Directiva Habitate10, Directiva -ca-
dru privind apa11, Directiva -cadru 
„Strategia pentru mediul marin”12, 
directivele specifice care acoperă 
chestiunea evaluării ecologice13 și 
regulamentele specifice privind 
diversele fonduri ale UE;
(c) diverse acte legislative naționale.08 
Figura 2  oferă o privire de ansamblu 
asupra politicilor și a legislației UE care 
au un impact asupra biodiversității.
Cofinanțarea prin FEDR 
a proiectelor care  
promovează 
biodiversitatea
09 
Potrivit datelor Comisiei, în perioada 
de programare 2007-2013, statele 
membre au alocat 2,8 miliarde de 
euro pentru promovarea directă 
a biodiversității și pentru protecția 
naturii în cadrul FEDR, inclusiv pentru 
Natura 200014 (a se vedea anexa II ).
10 
Deși nu vizează în mod direct pro -
movarea biodiversității, alte proiecte 
din cadrul FEDR pot, de asemenea, 
sprijini biodiversitatea, printre acestea 
numărându -se proiectele în domeniul 
turismului15, măsurile complementare 
incluse în proiectele de infrastructură 
pentru a compensa daunele cauzate 
mediului și proiectele specifice privind 
epurarea apelor uzate16.10 Directiva 2009/147/CE 
a Parlamentului european și 
a Consiliului din 
30 noiembrie  2009 privind 
conservarea păsărilor sălbatice 
(versiune codificată) (JO L 20, 
26.1.2010, p. 7) și Directiva 
92/43/CEE a Consiliului din 
21 mai 1992 privind 
conservarea habitatelor 
naturale și a speciilor de faună 
și floră sălbatică (JO L 206, 
22.7.1992, p. 7).
11 Directiva 2000/60/CE 
a Parlamentului european și 
a Consiliului din 
23 octombrie 2000 de stabilire 
a unui cadru de politică 
comunitară în domeniul apei 
(JO L 327, 22.12.2000, p. 1).
12 Directiva 2008/56/CE 
a Parlamentului European și 
a Consiliului din 17 iunie 2008 
de instituire a unui cadru de 
acțiune comunitară în 
domeniul politicii privind 
mediul marin (JO L 164, 
25.6.2008, p. 19).
13 Directiva 85/337/CEE 
a Consiliului din 27 iunie 1985 
privind evaluarea efectelor 
anumitor proiecte publice și 
private asupra mediului 
(JO L 175, 5.7.1985, p. 40) și 
Directiva 2001/42/CE 
a Parlamentului European și 
a Consiliului din 27 iunie 2001 
privind evaluarea efectelor 
anumitor planuri și programe 
asupra mediului (JO L 197, 
21.7.2001, p. 30).
14 Această cifră se bazează pe 
o defalcare a alocării financiare 
aferente fondurilor structurale 
(la 31.12.2012), realizată în 
conformitate cu o listă de 
86 de categorii prevăzute în 
anexa II la Regulamentul (CE) 
nr. 1828/2006 al Comisiei din 
8 decembrie 2006 de stabilire 
a normelor de punere în 
aplicare a Regulamentului (CE) 
nr. 1083/2006 al Consiliului 
(JO L 371, 15.2.2007, p. 1). 
Articolul 11 prevede obligația 
statelor membre de a prezenta 
o defalcare indicativă, pe 
categorii, a utilizării 
programate a fondurilor.
15 Acțiunile derulate în domeniul 
turismului includ promovarea 
resurselor naturale și 
protejarea și dezvoltarea 
patrimoniului natural. A se 
vedea Raportul special 
nr. 6/2011 al Curții – „Au fost 
eficace proiectele din 
domeniul turismului 
cofinanțate de FEDR?”  
(http://eca.europa.eu ).
09 Introducere Figura  2Politicile și legislația UE cu impact asupra biodiversității
Sursa:  Comisia Europeană.BiodiversitatePolitica 
agricolă 
comună
Convenţia
ONU privind 
biodiversitateaPoliticile cu 
privire la
schimbările 
climaticeDirectiva 
Habitate
CercetareLIFE +Politica 
regionalăPolitica 
comună în 
domeniul 
pescuitului
Directiva 
privind
mediul 
marinProiectul de
directivă 
privind solulDirectiva-
cadru privind 
apaDirectiva 
Păsări
11 
Comisiei îi revine responsabilitatea 
globală pentru execuția bugetului. 
Proiectele cofinanțate în domeniul 
biodiversității fac parte din programele 
operaționale, care sunt puse în aplicare 
de statele membre prin mecanisme de 
gestiune partajată. În special:
(a) Comisia negociază și aprobă pro -
gramele operaționale propuse de 
statele membre și alocă finanțare 
din partea UE;
(b) statele membre gestionează 
programele operaționale, imple -
mentându -le în urma selecției 
proiectelor, și, ulterior, efectuează 
controale și evaluări ale proiectelor 
respective;(c) Comisia evaluează sistemele 
naționale de gestiune și de control, 
monitorizează implementarea pro -
gramelor, angajează contribuțiile 
financiare ale UE și le varsă pe baza 
cheltuielilor aprobate.
12 
Comisia are de asemenea obligația 
de a furniza o direcție strategică prin 
identificarea atât a factorilor care 
contribuie la succesul sau la eșecul 
aplicării programelor operaționale, cât 
și a bunelor practici17.16 A se vedea Raportul special 
nr. 3/2009 al Curții – 
„Eficacitatea cheltuielilor 
efectuate în cadrul măsurilor 
structurale în domeniul tratării 
apelor reziduale pentru 
perioadele de programare 
1994-1999  și 2000-2006” 
(http://eca.europa.eu ).
17 A se vedea articolul 49 din 
Regulamentul (CE) 
nr. 1083/2006 al Consiliului din 
11 iulie 2006 de stabilire 
a anumitor dispoziții generale 
privind Fondul european de 
dezvoltare regională, Fondul 
social European și Fondul de 
coeziune și de abrogare 
a Regulamentului (CE) 
nr. 1260/1999 (JO L 210, 
31.7.2006, p. 25).
10
 Sfera și obiectivele 
auditului
13 
Principalul obiectiv al auditului a fost 
de a evalua dacă FEDR a fost utilizat 
cu eficacitate în finanțarea proiectelor 
care promovează în mod direct bio -
diversitatea în cadrul Strategiei UE în 
domeniul biodiversității pentru 2020. 
Curtea a evaluat dacă:
(a) statele membre au recurs la 
finanțarea disponibilă prin FEDR 
pentru promovarea directă 
a biodiversității;
(b) proiectele cofinanțate prin FEDR 
care promovau în mod direct bio -
diversitatea au fost eficace în ceea 
ce privește stoparea declinului 
biodiversității.
14 
Faza inițială a auditului a constat într -o 
examinare documentară și în inter -
viuri desfășurate la sediul Comisiei. 
S-au efectuat vizite la două direcții 
generale:
(a) Direcția Generală Politică Regiona -
lă și Urbană, care este responsabilă 
pentru partea din bugetul UE care 
cofinanțează proiecte legate de 
biodiversitate în cadrul politicii de 
dezvoltare regională. În contextul 
procesului său de evaluare a pro -
gramelor, aceasta consultă și alte 
direcții generale, în special Direcția 
Generală Mediu;
(b) Direcția Generală Mediu, care este 
responsabilă pentru politica de 
mediu a UE.15 
S-a efectuat, de asemenea, un sondaj 
în rândul statelor membre care fie nu 
au recurs deloc, fie au recurs într -o 
mică măsură la FEDR pentru finanțarea 
proiectelor care promovează în mod 
direct biodiversitatea. S -au selectat 
20 de programe operaționale din 
zece state membre și s -au trimis chesti -
onare autorităților de management 
vizate. S -au primit 17 răspunsuri.
16 
Cea de a doua fază a auditului s -a 
desfășurat în cinci state membre 
selectate: Republica Cehă, Spania, 
Franța, Polonia și România. Acestor 
state membre le corespunde 68 % 
din totalul alocărilor din partea 
FEDR pentru promovarea directă 
a biodiversității în cursul perioadei de 
programare 2007 -2013.
17 
Au fost selectate 32 de proiecte (atât 
proiecte finalizate, cât și proiecte afla -
te în curs de derulare) din cadrul  
celor mai importante programe 
operaționale din punct de vedere 
financiar din statele membre în cauză, 
ținându -se seama de stadiul de fina -
lizare al proiectelor și de rata scăzută 
de execuție a fondurilor alocate pentru 
biodiversitate în cadrul anumitor pro -
grame operaționale (a se vedea lista 
proiectelor în anexa III ).
11
 Observații
Au recurs statele membre 
la finanțarea disponibilă 
în cadrul FEDR pentru 
promovarea directă 
a biodiversității?
18 
Curtea a examinat nivelul alocării 
financiare din partea FEDR și gradul 
de utilizare de către statele membre 
a acestor fonduri pentru finanțarea 
proiectelor care promovează în mod 
direct biodiversitatea.
Oportunitățile de finanțare 
disponibile prin FEDR nu au 
fost valorificate la maximum
19 
Comisia a analizat, în contextul ca -
drului financiar multianual 2007-2013, 
potențialul FEDR și al altor fonduri ale 
UE de a sprijini îndeplinirea obiective -
lor strategiei UE privind biodiversitatea 
(a se vedea anexa IV ). La începutul 
anului 2013, Comisia a elaborat noi 
criterii cu ajutorul cărora să se asigure 
o trasabilitate mai bună a cheltuielilor 
legate de biodiversitate efectuate în 
cadrul tuturor instrumentelor relevan -
te ale UE, inclusiv al Fondului european 
de dezvoltare regională18.20 
FEDR oferă în principal posibilități de 
finanțare pentru Obiectivul 1 [Pune -
rea integrală în aplicare a legislației 
privind protecția naturii (Directiva 
Păsări și Directiva Habitate)] și pentru 
Obiectivul 2 (Menținerea și refacerea 
ecosistemelor și a serviciilor aferente) 
ale strategiei. Aproape toate celelalte 
fonduri ale UE pot, de asemenea, con -
tribui la îndeplinirea acestor obiective. 
Acest lucru se explică în principal prin 
caracterul transversal al acestor două 
obiective, care afectează politicile 
în materie de agricultură, coeziune, 
mediu și cercetare de la nivelul UE (a 
se vedea anexa IV ). În încercarea de 
a introduce o mai mare claritate pentru 
beneficiari, organismele de selecție 
a proiectelor de la nivel național 
făceau uneori o distincție între FEDR și 
alte instrumente ale UE19.
21 
Chiar dacă statele membre trebuie să 
respecte orientările strategice ale UE 
privind coeziunea, stabilirea priorităților 
de finanțare rămâne la latitudinea lor, 
în funcție de propriile nevoi. Multe 
dintre statele membre au alocat sume 
mici ca finanțare din partea FEDR sau 
nu au alocat deloc finanțare din partea 
acestui fond pentru biodiversitate în 
perioada de programare 2007-2013: 
12 state membre au alocat mai puțin de 
0,2 % din resursele disponibile în cadrul 
politicii de coeziune pentru măsuri care 
vizează în mod direct biodiversitatea (a 
se vedea tabelul 1  și anexa II ).18 Pentru 2014, primul an din 
actualul cadru financiar 
multianual, Comisia a calculat, 
în urma extrapolării datelor 
istorice, că o sumă de 
11 miliarde de euro (din care 
1,7 miliarde din FEDR) ar putea 
fi angajată pentru finanțarea 
biodiversității [a se vedea 
documentul Statement of 
estimates of the European 
Commission for the financial 
year 2014 (Preparation of the 
2014 Draft Budget), Political 
presentation  [Situația 
estimărilor de venituri și 
cheltuieli ale Comisiei 
Europene pentru exercițiul 
financiar 2014 (Pregătirea 
proiectului de buget 2014, 
Prezentare politică), 
SEC(2013) 370, iunie 2013]. 
Această sumă include, pe 
lângă fondurile care vizează în 
mod direct biodiversitatea (a 
se vedea punctul 9), toate 
celelalte fonduri care ar putea 
avea o legătură indirectă cu 
biodiversitatea.
19 De exemplu, prin introducerea 
unui prag financiar drept 
criteriu de stabilire a fondului 
UE din care ar trebui să se 
acorde sprijin pentru 
proiectele legate de 
biodiversitate (de exemplu, 
proiectele mai mari erau 
finanțate în cadrul FEDR, iar 
proiectele mai mici, în cadrul 
FEADR) sau prin limitarea 
accesului la FEDR în cazul 
organismelor publice.Tabelul  1Alocarea fondurilor FEDR pentru proiecte care promovează în mod direct  
biodiversitatea, defalcată pe state membre (perioada de programare 2007 ‑2013)
Procent din totalul resurselor FEDR care este 
alocat promovării directe a  biodiversitățiiNumărul de state membre Procent (%) din statele membre
Peste 2 % 2 7
Între 1 % și 2 % 4 15
Între 0,2 % și 1 % 9 33
Mai puțin de 0,2 %,  
din care 0 %12 
645 
22
Total 27 100
12 Observații
22 
Dat fiind eșecul stopării declinului 
biodiversității până în 2010, Comisia 
și statele membre au fost îndemnate 
de Parlamentul European să își inten -
sifice eforturile în acest domeniu. Prin 
urmare, la mijlocul perioadei de pro -
gramare 2007-2013, Comisia a încurajat 
autoritățile de management să adapte -
ze programele operaționale existente 
astfel încât să se investească mai mult 
în domeniul biodiversității și în alte 
obiective de creștere durabilă20.
23 
Cu toate acestea, modificările aduse 
programelor operaționale deja stabi -
lite au fost foarte limitate. Un singur 
stat membru a mărit semnificativ 
contribuția FEDR pentru biodiversitate, 
ca urmare a înregistrării unei reacții 
foarte bune la cererile de propuneri 
pentru proiecte specifice de promo -
vare a biodiversității. Alte două state 
membre, dintre cele 21 care alocase -
ră fonduri pentru biodiversitate, au 
procedat la creșteri limitate, iar 11 și -au 
menținut alocările inițiale din FEDR. În 
șapte state membre, fondurile desti -
nate biodiversității în cadrul FEDR au 
fost chiar reduse (a se vedea anexa II ). 
Autoritățile naționale au explicat aces -
te reduceri făcând referire la diverse 
probleme legate de implementare, 
cum ar fi slaba reacție la cererile de 
proiecte, lipsa de pregătire pentru 
sarcinile pe care le implică Natura 2000 
sau dificultățile în ceea ce privește 
identificarea unei linii de demarcație 
adecvate în raport cu alte fonduri.24 
Pe lângă faptul că numeroase state 
membre au alocat fonduri reduse în 
cadrul FEDR sau nu au alocat deloc 
finanțare prin FEDR acțiunilor care 
vizează în mod direct biodiversita -
tea, pentru cele care au alocat totuși 
finanțare, nivelul de absorbție a fon -
durilor s -a situat sub medie pentru 
toate fondurile aferente politicii de 
coeziune. De la începutul perioadei 
de programare 2007-2013, absorbția 
fondurilor pentru proiectele legate de 
biodiversitate a continuat să fie lentă, 
în pofida faptului că, în 2011, Comisia 
a solicitat ca situația să fie rectificată (a 
se vedea tabelul 2 ). În ceea ce privește 
Natura 2000, Comisia a invocat diverse 
motive pentru această situație nesa -
tisfăcătoare21, care sunt prezentate în 
caseta 1 .
25 
În 60 % dintre răspunsurile primite în 
cadrul sondajului desfășurat de Curte 
pentru a identifica motivele pentru 
care FEDR a fost utilizat într -o mică 
măsură ca sursă de finanțare pentru 
promovarea directă a biodiversității (a 
se vedea punctul 15), motivul invocat 
a fost acela că acoperirea necesităților 
prin alte surse de finanțare ale UE și/
sau naționale era suficientă. În 30 % 
dintre răspunsuri, au fost exprimate 
îndoieli cu privire la caracterul adecvat 
al FEDR ca instrument de finanțare 
a biodiversității (din cauza lipsei de 
compatibilitate cu obiectivele regio -
nale sau a impactului limitat asupra 
obiectivelor regionale).20 COM(2011) 17 final din 
26 ianuarie 2011, Regional 
policy contributing to 
Sustainable Growth in Europe 
2020  (Contribuția politicii 
regionale la creșterea durabilă 
în Europa 2020) .
21 Comisia Europeană, Investing 
in Natura 2000: For nature and 
people  (Investind în 
Natura 2000: Pentru natură și 
pentru oameni), 2011, p. 21.
13 Observații
Motive specifice care stau la baza unei utilizări necorespunzătoare a fondurilor UE 
în legătură cu Natura 2000, astfel cum au fost identificate de către Comisie
1.  Concurența dintre diferitele obiective de politică: administrațiile statelor membre nu reușesc, adesea, să in -
cludă investiții pentru Natura 2000 în rândul priorităților, probabil din cauza lipsei de înțelegere a modului 
în care acestea pot contribui la obiectivele globale de dezvoltare regională.
2.  Consultări insuficiente: autoritățile responsabile pentru Natura 2000 sunt adesea insuficient consultate sau 
implicate în momentul elaborării programelor operaționale și al luării deciziilor cu privire la alocarea sume -
lor în cadrul diferitelor fonduri sectoriale.
3.  Procesul lent de elaborare a planurilor de management aferente Natura 2000: progresele lente în desem -
narea siturilor au cauzat întârzieri importante la elaborarea și adoptarea planurilor de management pentru 
Natura 2000, care sunt necesare pentru a facilita investițiile în această rețea.
4.  Lipsa capacităților și a expertizei necesare pentru accesarea fondurilor UE: deși nivelul de cunoștințe cu 
privire la fondurile UE s -a îmbunătățit, organizațiile și autoritățile implicate în conservarea naturii continuă 
să întâmpine dificultăți în ceea ce privește obținerea sprijinului necesar pentru elaborarea de proiecte care 
vizează exclusiv obiective de conservare.
5.  Sarcina administrativă considerabilă: capacitatea administrativă necesară pentru a elabora proiecte și 
pentru a obține fonduri poate fi deosebit de importantă, în special în cazul în care nu există mecanisme de 
prefinanțare.Caseta  1 Tabelul  2 Nivelul de absorbție a fondurilor pentru proiectele legate de biodiversitate în 
comparație cu media pentru toate fondurile de coeziune
Nivelul de absorbție a  fondurilor pentru proiectele 
legate de biodiversitate (%)Media pentru toate fondurile aferente politicii de 
coeziune (%)
Sfârșitul anului 2010 18 27
Sfârșitul anului 2011 56 71
Sfârșitul anului 2012 75 85
NB: Nivelul de absorbție a fondurilor se calculează ca procentul angajat efectiv pentru proiecte în domeniul biodiversității la un moment dat 
într-un stat membru, în comparație cu bugetul alocat inițial. Comisia nu dispune de date referitoare la plățile care s -au efectuat pentru  
categoriile individuale de cheltuieli.
14 Observații
Proiectele cofinanțate 
prin FEDR care promo ‑
vează în mod direct biodi ‑
versitatea sunt eficace în 
ceea ce privește stoparea 
declinului biodiversității?
26 
Curtea a evaluat dacă proiecte -
le din eșantion au fost eficace în 
ceea ce privește stoparea declinului 
biodiversității, analizând dacă acestea:
(a) respectau prioritățile privind bio -
diversitatea, atât cele de la nivelul 
statelor membre, cât și cele de la 
nivelul UE;
(b) au obținut rezultate tangibile și 
și-au îndeplinit obiectivele;
(c) erau susceptibile să producă efecte 
durabile (mai exact, s -a evaluat 
dacă exista posibilitatea ca benefi -
ciile să continue și după încheierea 
sprijinului din partea UE).Proiectele concordă cu 
prioritățile privind biodi ‑
versitatea existente atât 
la nivel național, cât și la 
nivelul UE, dar cheltuielile 
FEDR efectuate în domeniul 
biodiversității nu sunt bine 
definite
27 
Proiectele auditate erau în conformita -
te cu normele și prioritățile existente 
în domeniul biodiversității la nivelul UE 
și la nivel național. Ele au fost selec -
tate de către autoritățile naționale pe 
baza priorităților stabilite în progra -
mele operaționale în cauză. Pe lângă 
acțiunile de pregătire și de sensibili -
zare, proiectele au vizat în principal 
protecția faunei și a habitatelor (a se 
vedea exemplul din caseta 2 ).
Exemplu de proiect care respecta prioritățile naționale și ale UE în materie de 
biodiversitate
În Andaluzia (Spania), trei proiecte au vizat 
reconstrucția ecologică a malurilor unor râuri 
(FEDR: 15,0 milioane de euro). Aceste proiecte 
erau conforme cu descrierea care figurează în 
programul operațional al Andaluziei la priorita -
tea în cauză. Refacerea ecosistemelor degradate 
este un element -cheie în strategia UE în dome -
niul biodiversității. Proiectele au inclus refacerea 
vegetației preexistente, reîmpădurirea cu specii 
indigene, reabilitarea zonelor de apă cu ajutorul 
unor bazine și stăvilare și construcția de drumuri 
pietonale cu mai multe pasarele.Caseta  2
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
Fotografia 1 – Reconstrucția malului unui râu în Sevilia
15 Observații
28 
În același mod în care unele proiecte 
FEDR pot sprijini biodiversitatea ca 
obiectiv mai curând secundar decât 
principal (a se vedea punctul 10), 
aproximativ jumătate dintre proiectele 
auditate au avut ca obiective secun -
dare alte aspecte, cum ar fi acțiuni 
împotriva inundațiilor, activități recre -
ative și limitarea accesului vizitatorilor. 
Acest lucru demonstrează dificultatea 
pentru statele membre de a atribui 
cheltuielile FEDR temelor prioritare co -
recte, precum și dificultatea cu care se 
confruntă Comisia în ceea ce privește 
identificarea în mod clar a cheltuielilor 
efectuate prin FEDR pentru biodiver -
sitate. În unul dintre cazuri, biodiver -
sitatea nu era principala componentă 
a proiectului; acesta ar fi trebuit să fie deci cofinanțat în cadrul altei teme 
prioritare a programului operațional (a 
se vedea caseta 3 ).
Proiect care ar fi trebuit să fie cofinanțat în cadrul unei alte teme prioritare decât 
biodiversitatea
În Andaluzia (Spania), un proiect a vizat restaurarea unui castel (FEDR: 3,1 milioane de euro). Doar câteva ele -
mente minore (aproximativ 10 % din costul total) au implicat promovarea biodiversității (de exemplu, elimina -
rea speciilor de plante alogene invazive din zona care înconjura castelul). Datorită componentei sale predo -
minante de patrimoniu cultural, proiectul s -ar încadra mai bine la tema prioritară „Protejarea și conservarea 
patrimoniului cultural” din cadrul programului.Caseta  3
© Ministerul Agriculturii și Mediului, Spania.
Fotografia 2 – Restaurarea unui castel
16 Observații
O treime din proiectele audi ‑
tate s‑au axat pe pregătirea 
măsurilor de protecție...
29 
11 dintre cele 32 de proiecte auditate 
(34,4 % ca număr și 39,6 % ca valoare) 
au fost dedicate în principal diferite -
lor tipuri de lucrări pregătitoare, ceea 
ce înseamnă că va mai fi nevoie de 
un anumit timp înainte să fie inițiate 
acțiuni în conformitate cu respectivele 
planuri de protecție și să fie resimțite 
efecte tangibile în ceea ce privește 
stoparea declinului biodiversității. În 
medie, aproximativ o treime din totalul 
fondurilor alocate biodiversității în programele operaționale selectate au 
fost consacrate măsurilor pregătitoare, 
cum ar fi:
(a) crearea de sisteme informaționale, 
acțiuni de inventariere, cartogra -
fiere, stabilirea unei situații de 
referință în materie de biodiversi -
tate în zonele în cauză, precum și 
elaborarea planurilor de protecție 
specifice (a se vedea exemplul din 
caseta 4 );
(b) campanii de sensibilizare, măsuri 
de informare și de educare.
Instrumente cartografice pentru Delta Dunării
Scopul a două proiecte (România), realizate de Universitatea din București (FEDR: 5,8 milioane de euro) și de 
Institutul Național de Cercetare -Dezvoltare „Delta Dunării” (FEDR: 0,8 milioane de euro) a constat în inven -
tarierea habitatelor și a speciilor subacvatice și terestre, precum și în crearea unui suport cartografic digital 
pentru a asista autoritatea de gestionare a mediului în Delta Dunării în luarea unor măsuri adecvate.
S-au realizat următoarele activități: achiziția echipamentelor, realizarea softurilor, scanarea fundului mării 
și a zonei terestre, elaborarea suportului cartografic digital și a unor aplicații practice de management (de 
exemplu, soluții pentru reconstrucția ecologică a habitatelor sau modele hidrologice pentru regimul de 
inundabilitate).
Cu toate acestea, noul plan de management integrat al Rezervației Biosferei Delta Dunării nu fusese încă 
elaborat. Lipsa unui registru de cadastru adecvat îngreunează planificarea globală a măsurilor de protecție 
a zonelor respective. FEDR acordă sprijin pentru această activitate prin intermediul unui nou proiect care este 
derulat începând din iunie 2013 până la sfârșitul anului 2015.Caseta  4 
© Universitatea din București.
Fotografiile 3 și 4 – Sonare utilizate pentru cartografierea marină
17 Observații
30 
Deși fuseseră definite diverse planuri 
de protecție, pregătirea acestora s- a 
dovedit a fi dificilă, iar unele dintre 
ele nu fuseseră încă adoptate de 
autoritățile naționale la momentul 
auditului (a se vedea exemplele din 
caseta 5 ).
Exemple de planuri de protecție care au întâmpinat probleme la nivelul elaborării 
și al punerii în aplicare
Proiectul „Implementarea siturilor Natura 2000” (Republica Cehă) (FEDR: 4,3 milioane de euro), care urmează 
să fie finalizat în ianuarie 2015, are o importanță strategică: în principal, acesta implică activități de inventa -
riere și de măsurare geodezică necesare pentru elaborarea planurilor de protecție pentru 303 din 1 075 de 
situri Natura 2000 și pentru crearea unui cadru de monitorizare pentru aceste situri. Etapele de concepere și 
de demarare a proiectului au fost dificile și îndelungate din cauza incertitudinilor constante legate de sfera și 
de obiectivele detaliate ale acestuia (lista siturilor incluse în proiect și tipurile de activități necesare). Perioada 
cuprinsă între momentul depunerii cererii de finanțare a proiectului și data deciziei de acordare a finanțării 
a fost de doi ani și jumătate, mai exact din noiembrie 2008 până în aprilie 2011. Decizia de acordare a finanțării 
a fost modificată de două ori, în noiembrie 2011 și în decembrie 2012, iar o a treia modificare era planificată 
pentru sfârșitul anului 2013.
Proiectul intitulat „Programul național de protejare a cocoșului -de-munte” (Polonia) (FEDR: 0,2 milioane de 
euro) a constat în monitorizarea la nivelul țării, între iulie 2009 și decembrie 2011, a populației și a habitatelor 
cocoșilor -de-munte22, precum și în elaborarea unui program național de protejare a speciei respective. După 
mai mult de un an, în martie 2013, Direcția Generală pentru Protecția Mediului (GDEP) a refuzat să accepte 
proiectul de program, criticându -l ca fiind inadecvat, și a concluzionat că programul de protecție trebuie să fie 
regândit în întregime.
În Polonia, s -au observat probleme nu numai în legătură cu programul de protecție a cocoșului -de-munte, 
ci și pentru programe care se referă la alte specii. Până în mai 2013, au fost depuse spre aprobare la GDEP 
zece alte programe de protecție a speciilor, care beneficiau de sprijin din partea UE (de exemplu, programele 
de protecție a lupului, a ursului sau a vidrei), dar niciunul nu fusese încă aprobat.Caseta  5
22 Cocoșul -de-munte ( Tetrao urogallus ) este inclus în lista din anexa I la Directiva 79/409/CEE a Consiliului. Pentru a asigura supraviețuirea acestei 
specii, sunt necesare măsuri speciale de conservare a habitatului său. Populația totală de cocoși -de-munte din Polonia a fost estimată, în 2012, la 
500-600 de exemplare.
© Societatea Ornitologică Poloneză.
Fotografia 5 – Cocoșul‑de‑munte  (Tetrao urogallus )
18 Observații Caseta  631 
Trei dintre cele unsprezece proiecte au 
fost consacrate măsurilor de sensi -
bilizare, de informare și de educare 
a publicului (a se vedea exemplul 
din caseta 6 ). Aproape jumătate din 
toate proiectele auditate au inclus 
astfel de măsuri. Atunci când a ela -
borat Strategia UE pentru 2020 în 
domeniul biodiversității, Comisia 
a ajuns la concluzia că gradul de 
conștientizare cu privire la biodiversi -
tate era scăzut în UE. Cu toate acestea, 
efectul pe care îl au aceste măsuri 
asupra gradului de înțelegere și de cunoaștere a biodiversității de către 
populația -țintă nu a fost evaluat la 
nivel național.
Exemplu de proiect de informare și de sensibilizare
Proiectul intitulat „Îmbunătățirea stării de conservare a biodiversității sectorului pontic din Rezervația Bio -
sferei Delta Dunării prin conștientizare, informare, vizitare” (România) (FEDR: 2,8 milioane de euro) a inclus 
construcția unui centru de vizitare, amenajarea a patru trasee tematice pentru turiști, dotate cu panouri de in -
formare, organizarea de seminare și sesiuni de informare, elaborarea unui ghid cu speciile și habitatele, a unor 
pliante individuale pentru diferitele specii de păsări și habitate și a unui album cu specii și habitate, organiza -
rea de conferințe de presă și dezvoltarea unui site internet.
La momentul auditului, construcția centrului de vizitare era în întârziere din cauza procedurilor de achiziție 
care au fost contestate. Toate cele patru trasee tematice cu scop educativ care fuseseră planificate au fost 
finalizate și deschise publicului.
Cu toate acestea, lângă locația proiectului, pe plaja Sulina, erau construite facilități turistice pe un sit Natura 
2000, care este protejat în temeiul directivelor UE Păsări și Habitate. Pentru dezvoltarea acestor instalații turis -
tice, fusese eliberată o autorizație, chiar dacă nu se efectuase în prealabil o evaluare corespunzătoare a efecte -
lor acestora asupra sitului respectiv23. Această evaluare este o condiție esențială în cadrul rețelei Natura 2000, 
pentru a se asigura că nicio activitate nu va avea un impact negativ asupra integrității sitului.
23 Articolul 6 din Directiva 92/43/CEE a Consiliului.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
Fotografiile 6 și 7 – Panouri de informare existente de‑a lungul unui traseu turistic acvatic cu scop educativ
19 Observații
... și beneficiile produse de 
investiții pentru biodiversi ‑
tate nu au fost evaluate
32 
Dintre cele 32 de proiecte auditate, 21 
au presupus investiții având ca scop 
promovarea biodiversității. Investițiile 
fuseseră, în general, implementate în 
conformitate cu cerințele, prin contrac -
tele de achiziții de bunuri și de lucrări, 
și au fost utilizate în scopurile prevăzu -
te. Obiectivele proiectelor de investiții 
au vizat, în principal, protecția și re -
facerea habitatelor (lacuri, râuri, zone 
de coastă, păduri, coridoare ecologice 
etc.) (a se vedea caseta 7  și caseta 8 ) 
sau protecția faunei.33 
În aproape toate cazurile, autoritățile 
responsabile de monitorizarea reușitei 
proiectelor au utilizat numai indicatori 
care vizau realizările fizice24, cum ar 
fi numărul și tipul plantărilor efectu -
ate într -o anumită zonă care a făcut 
obiectul unei reconstrucții ecologice, 
numărul de hectare reîmpădurite, 
lungimea de coastă pe care a avut loc 
o intervenție ecologică și numărul de 
specii protejate. Autoritățile din statele 
membre nu au analizat mai detaliat 
eficacitatea proiectelor; deciziile de 
acordare a finanțării nu stabileau nici 
indicatori de rezultat25, nici dispoziții 
de monitorizare, astfel încât să poată 
fi evaluată dezvoltarea habitatelor 
și a speciilor. Absența unei astfel de 
analize face dificilă orice evaluare 
a eficacității acestor proiecte și, prin 
urmare, subminează posibilitatea 
de a se demonstra rezultate tangi -
bile în ceea ce privește conservarea 
biodiversității.24 Prin „realizări” se înțelege ceea 
ce este produs sau executat cu 
resursele alocate unei 
intervenții.
25 Prin „rezultate” se înțelege 
ceea ce se schimbă ca urmare 
a îndeplinirii obiectivelor.Caseta  7Exemplu de proiect vizând protecția și refacerea habitatelor
În regiunea Nord–Pas -de-Calais (Franța), proiectul 
intitulat „Opération Grand Site des Deux Caps” 
a fost cofinanțat prin două proiecte FEDR (FEDR: 
2,8 și 0,6 milioane de euro) în cursul perioadei de 
programare 2007-2013. Operațiunea a început 
în 2000 cu o serie de studii. Obiectivul a fost acela 
de a se obține certificarea „Grand Site de France”26  
(Sit important al Franței) prin refacerea și conser-  
varea calității naturale a sitului respectiv pe ter -
men lung, de -a lungul unei porțiuni de 23 km din 
coasta franceză a Canalului Mânecii, prin inter -
mediul unor soluții și infrastructuri de gestionare 
a fluxului de turiști (acces, parcări și măsuri de 
protecție specială), precum și instituind o politi -
că structurată de conservare și de gestionare și 
promovând dezvoltarea orașelor și a satelor din 
regiunea respectivă.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
Fotografia 8 – Măsuri de protecție la Cap Blanc Nez
26 Certificarea „Grand Site de France” este acordată siturilor recunoscute ca situri cu caracteristici naturale deosebite și cu un aflux mare de 
vizitatori. Acordarea certificării este condiționată de punerea în aplicare a unui proiect de gestionare și de conservare a sitului respectiv, pe baza 
principiilor dezvoltării durabile.
20 Observații
Exemplu de proiect care vizează protecția fauneiCaseta  8
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
Fotografia 9 – Pasajul de trecere „cvasinatural” utilizat în principal  
de speciile de pești mai lente
Un proiect cofinanțat (Republica Cehă) a constat în construcția a două pasaje de trecere pentru pești, pe 
malul drept al râului Elba, la barajul Lovosice (FEDR: 0,9 milioane de euro). Obiectivul proiectului era de a eli -
mina vechiul baraj construit în 1919, care împiedica trecerea peștilor.
Unul dintre pasajele de trecere este un canal riveran „cvasinatural”, cu finisaj din galeți, iar celălalt este un 
pasaj de trecere artificial, situat în zidul despărțitor.
Fotografia 10 – Pasaj de trecere artificial utilizat în principal  
de speciile de pești mai rapide
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
21 Observații
34 
În Spania, Ministerul Mediului a publi -
cat un ghid în care monitorizarea era 
considerată un element esențial. Acest 
lucru nu s -a regăsit însă în proiectul 
cofinanțat care a fost examinat de 
Curte (a se vedea caseta 9 ).35 
Lipsa indicatorilor de rezultat și a mo -
nitorizării face imposibilă, la rândul 
său, evaluarea realizărilor de la nivel 
regional și/sau local. În plus, în cazul 
proiectelor auditate, au existat puține 
eforturi de a se evalua eficacitatea lor 
ținându -se seama de factorii externi 
cei mai relevanți. Într -adevăr, există 
numeroși factori (cum ar fi impactul 
infrastructurii și al activităților antro -
pice din apropiere)  – aflați, eventual, 
în afara domeniului de aplicare sau al 
controlului unui proiect individual  – 
care pot provoca schimbări în situația 
generală a habitatelor și a faunei ca -
racteristice unei anumite regiuni.Caseta  9Exista un ghid de evaluare, dar el nu a fost aplicat
În Spania, conform unui ghid publicat de Ministerul Mediului cu privire la reconstrucția ecologică a dunelor, 
elementele următoare ar trebui să facă obiectul unei monitorizări în anii care urmează după finalizarea proiec -
tului: dezvoltarea generală a ecosistemului, profilul dunelor, apariția și dezvoltarea de vegetație, apariția unor 
noi specii, dezvoltarea unor specii invazive, eficacitatea măsurilor de protecție.
Cu toate acestea, la mai mult de trei ani de la finalizarea proiectului „Refacerea sistemului de dune și a accesu -
lui la plaja de pe Insula Canela” (Spania) (FEDR: 0,9 milioane de euro), efectul măsurilor de protecție nu fusese 
evaluat. Nu a existat nicio încercare de a se stabili, de exemplu, o listă a speciilor de faună și de floră care au 
rezultat în urma proiectului.
Proiectul a inclus reconstrucția ecologică a zonei cu dune prin plasarea de împletituri de răchită pentru capta -
rea nisipului, prin plantarea de specii indigene, prin îngrădirea zonei refăcute și prin construcția unor pasarele 
de lemn pentru traversarea dunelor. Lungimea porțiunii de plajă care a fost refăcută este de 1 300 de metri.
Fotografiile 11 și 12 – Refacerea sistemului de dune
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
22 Observații
36 
O excepție pozitivă a fost un studiu 
realizat în Polonia, care a subliniat că 
măsurile de protecție au fost contraba -
lansate de o serie de factori externi (a 
se vedea caseta 10 ).Caseta  10Exemplu de factori externi care limitează eficacitatea măsurilor de protecție
Unul dintre proiecte (Polonia) a constat în reconstrucția ecologică și conservarea unui habitat optim pentru 
cocoșul -de-mesteacăn (FEDR: 0,6 milioane de euro). Fuseseră, realizate, de asemenea, mai multe proiecte pre -
mergătoare similare. Proiectul a inclus o gamă largă de măsuri, cum ar fi înlăturarea tufișurilor și a arbuștilor, 
tăierea plantelor juncacee, îndepărtarea gardurilor din plasă metalică, eliminarea animalelor de pradă, achiziții 
de terenuri, precum și comunicarea și diseminarea informațiilor.
Într-un studiu efectuat în legătură cu acest proiect se arată că numărul de cocoși -de-mesteacăn (masculi) 
a continuat să scadă în mod semnificativ. Principalele motive identificate pentru a explica de ce fenomenul de 
scădere a populației de cocoși -de-mesteacăn nu a putut fi oprit, în ciuda măsurilor de protecție activă a habi -
tatelor în regiune, au fost următoarele:
– schimbările climatice nefavorabile: ratele de reproducere scăzute erau cauzate de caracterul ploios al pri -
măverilor și al verilor, în special în luna iunie, când majoritatea femelelor din această specie depun ouă (în 
cazul puilor de cocoș -de-mesteacăn, termoreglarea nu funcționează în primele trei săptămâni de viață);
– o presiune tot mai mare din partea animalelor de pradă (cum ar fi vulpea, ratonul și jderul), explicată prin 
faptul că a avut loc o vaccinare în masă a acestora împotriva rabiei și prin faptul că vânatul vulpilor a scăzut 
semnificativ din cauza scăderii prețului pentru blana acestor animale.
Fotografia 13 – Cocoșul‑de‑mesteacăn (masculi)
© Societatea Ornitologică Poloneză.
23 Observații
Sustenabilitatea proiectelor 
depinde de angajamentul pe 
plan local și de finanțarea vii ‑
toare din partea autorităților 
publice
37 
Beneficiile proiectelor ar trebui să 
continue și după perioada de încetare 
a sprijinului acordat de UE. În acest 
sens, ar trebui ca proiectele să îndepli -
nească anumite criterii. Mai exact, ele 
ar trebui, în principal, să fie integrate în 
structurile locale, asigurându -se astfel 
un nivel ridicat de implicare a factori -
lor interesați, și, în contextul general al 
crizei financiare și economice, ar trebui 
să fie disponibile resursele financia -
re necesare pentru a putea menține 
rezultatele acestor proiecte.
38 
În ceea ce privește inventarierea, 
planurile de protecție sau planurile de 
management care au constituit adesea 
realizările obținute în cadrul proiecte -
lor (a se vedea punctul 29), beneficiile 
urmărite nu s -au concretizat după 
încheierea proiectelor, întrucât aces -
te planuri se aflau încă în așteptarea 
aprobării și a punerii lor în aplicare. 
Beneficii durabile pot exista doar 
în eventualitatea punerii efective în 
aplicare. În ceea ce privește activitățile 
de sensibilizare, informare și educare, 
un aspect pozitiv este că mai multe 
proiecte au dispus de site -uri internet 
cu o durată lungă de existență, care 
oferă informații relevante.39 
Curtea a constatat că investițiile din 
cadrul proiectelor, cum ar fi clădiri, uti -
laje, echipamente și plantații erau, în 
general, bine întreținute și după finali -
zarea proiectelor. Un aspect important 
în acest sens este că sustenabilitatea 
a fost avută în vedere, în general, chiar 
de la începutul procesului de selecție 
a proiectelor. În plus, contractele 
aferente proiectelor conțineau o cla -
uză care impunea ca investițiile să 
fie utilizate și întreținute în scopurile 
convenite, pentru un anumit număr de 
ani după finalizarea proiectelor. În caz 
contrar, finanțarea trebuie rambursată. 
Într-unul dintre cazuri, la doi ani de la 
încheierea lucrărilor, problema asumă -
rii responsabilității pentru întreținerea 
investițiilor nu fusese încă soluționată.
40 
Curtea a constatat un nivel ridicat de 
angajament în cadrul organizațiilor 
de protecție a mediului, al agențiilor 
de mediu sau al autoritățile parcurilor 
care erau responsabile de proiecte și 
care erau susținute de o politică locală 
ce viza promovarea unei imagini pozi -
tive a regiunii din punctul de vedere al 
turismului ecologic. Deoarece proiec -
tele nu generau venituri și nu au atras 
resurse private, era, în general, nece -
sară continuarea finanțării publice. 
Dacă nu se obține finanțare și în viitor, 
sustenabilitatea întregului demers de 
stopare a declinului biodiversității este 
periclitată (a se vedea exemplul din 
caseta 11 ).
24 Observații Caseta  11Exemplu de proiect care se confruntă cu riscuri privind sustenabilitatea
Obiectivul principal al proiectului intitulat „Îmbunătățirea statutului de conservare a speciei zimbru în Parcul 
Natural Vânători -Neamț” (România) (FEDR: 0,2 milioane de euro) a fost de a crea o populație viabilă de zimbri 
care să trăiască în libertate în sălbăticie, în partea de nord a Carpaților Orientali. Odată cu achiziționarea a zece 
zimbri, numărul total al zimbrilor din parc a crescut la 28. Au fost construite infrastructuri de sprijin pentru 
a facilita tranziția animalelor la mediul din sălbăticie. Animalelor li s -au asigurat furaje pe perioada sezonului  
de iarnă și li s -au aplicat periodic tratamente sanitar -veterinare. În cadrul unui alt proiect din cadrul FEDR 
(FEDR: 0,2 milioane de euro), au fost construite platforme de observare, precum și puncte de informare.
Sustenabilitatea proiectului ar fi asigurată dacă zimbrii ar reuși să supraviețuiască și să se reproducă în sălbă -
ticie. Există un risc legat de caracteristicile genetice, în sensul că toți zimbrii existenți provin dintr -un grup mic 
de bază de zimbri care au supraviețuit, astfel încât nu există o varietate mare în constituția genetică a acesto -
ra. Din acest motiv, zimbrii sunt susceptibili la boli, durata lor de viață scade, mortalitatea juvenilă crește, iar 
intervalul dintre două nașteri succesive de pui de zimbru este mai mare.
Planul de management al parcului prevede activități de sprijin și de monitorizare viitoare în vederea reintro -
ducerii zimbrilor în sălbăticie, însă nu indică modul în care se vor pune la dispoziție resurse financiare sau mo -
dul în care se vor aloca acestea. Finanțarea disponibilă în viitor este în egală măsură incertă, deoarece planul 
de management al parcului nu a primit încă aprobarea Ministerului Mediului.
Proiectul privind zimbrii a atras în trecut și alți donatori internaționali, precum Banca Mondială. Există posi -
bilitatea atragerii de fonduri suplimentare de la alți donatori internaționali, însă, în acest caz, va fi necesară 
coordonarea acestora cu sprijinul acordat de UE.
Fotografiile 14 și 15 – Zimbri în parcul de aclimatizare
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
25
 Concluzii  
și recomandări
Concluzie generală
41 
Oportunitățile de finanțare disponi -
bile prin FEDR nu au fost valorificate 
la maximum de către statele mem -
bre. Deși proiectele cofinanțate prin 
FEDR care promovează în mod direct 
biodiversitatea corespund priorităților 
stabilite de statele membre și de UE 
în ceea ce privește stoparea declinului 
biodiversității, este necesar să se de -
pună eforturi în vederea monitorizării 
contribuției lor efective, astfel încât să 
se garanteze durabilitatea efectelor 
acestor proiecte. Multe dintre activități 
au vizat elaborarea de planuri de 
protecție și planuri de management, 
care trebuie să fie implementate pen -
tru a se obține rezultate tangibile.
Alocarea și utilizarea 
fondurilor FEDR
42 
FEDR nu a fost perceput în toate cazu -
rile de către statele membre ca fiind un 
instrument adecvat pentru promova -
rea biodiversității, iar potențialul său 
ca sursă de finanțare pentru Natu -
ra 2000 nu a fost recunoscut într -o 
măsură suficientă (punctele 19-25).Recomandarea 1
Comisia ar trebui:
(a) să ofere sprijin statelor mem -
bre în ceea ce privește stabi -
lirea priorităților de refacere 
a biodiversității în cadrul progra -
melor operaționale;
(b) să evalueze complementaritatea 
dintre acțiunile de promovare 
a biodiversității identificate de 
către statele membre în cadrul 
programelor lor operaționale și 
proiectele finanțate prin interme -
diul altor fonduri ale UE;
(c) să monitorizeze implemen -
tarea efectivă a programelor 
operaționale, astfel încât să se 
asigure identificarea proactivă și la 
timp a dificultăților.
Statele membre ar trebui să coopereze 
cu Comisia în acest sens.
Realizările proiectelor 
finanțate prin FEDR în 
ceea ce privește stoparea 
declinului biodiversității
43 
Proiectele cofinanțate de FEDR au 
fost, în general, în conformitate cu 
prioritățile naționale și ale UE în 
materie de biodiversitate. Cu toate 
acestea, este uneori dificilă identifica -
rea în mod clar a cheltuielilor efectuate 
prin FEDR în sprijinul biodiversității 
(punctele 27-28).
26 Concluzii și recomandări 
44 
O treime din proiectele auditate vizea -
ză pregătirea unor investiții și a unor 
activități viitoare în vederea promovă -
rii biodiversității (lucrări pregătitoare 
și acțiuni de sensibilizare a publicului). 
Aceasta înseamnă că nu vor fi obținute 
rezultate tangibile în viitorul apropiat. 
În celelalte două treimi din proiectele 
auditate, au fost realizate măsuri de 
protecție efectivă. Cu toate acestea, 
autoritățile statelor membre nu au 
stabilit indicatori de rezultat și nici 
sisteme de monitorizare cu ajutorul 
cărora să poată fi evaluată dezvoltarea 
habitatelor și a speciilor. Absența unei 
analize de acest gen face dificilă orice 
tentativă de evaluare a eficacității 
acestor proiecte și, prin urmare, 
subminează posibilitatea de a se 
demonstra rezultate tangibile în ceea 
ce privește conservarea biodiversității 
(punctele 29-36).
45 
Realizările fizice ale proiectelor erau, în 
general, bine întreținute și s- a remar -
cat un grad ridicat de angajament din 
partea promotorilor de proiecte. Cu 
toate acestea, sustenabilitatea efecte -
lor proiectelor depinde de menținerea 
finanțării publice (punctele 37-40).Recomandarea 2
Comisia ar trebui:
(a) să sprijine statele membre în ceea 
ce privește asigurarea unei conti -
nuări a proiectelor pregătitoare, cu 
scopul de a contribui la o politică 
de protecție activă, în special în 
ceea ce privește implementarea 
eficace a planurilor specifice de 
protecție și a planurilor de mana -
gement pentru diversele habitate 
și specii;
(b) să impună includerea în cadrul 
programelor operaționale a unor 
proceduri de evaluare a schimbă -
rilor de mediu survenite la nivel 
de habitat și de specii în urma 
intervențiilor;
(c) să acorde consiliere statelor mem -
bre în ceea ce privește punerea în 
aplicare a normelor referitoare la 
FEDR în interacțiune cu alte fon -
duri ale UE.
În plus, Comisia ar trebui să se asigure 
de înregistrarea cu exactitate a tutu -
ror cheltuielilor directe și indirecte 
efectuate de UE pentru biodiversita -
te (inclusiv pentru Natura 2000), iar 
statele membre ar trebui să faciliteze 
acest lucru prin punerea la dispoziție 
a informațiilor necesare.
Prezentul raport a fost adoptat de Camera II, condusă de domnul Henri GRETHEN, 
membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 4 iunie 2014.
 Pentru Curtea de Conturi
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 Președinte

27
 Anexe
Obiectivele și acțiunile Strategiei UE în domeniul biodiversității pentru 2020
Obiectivul 1 – Punerea în aplicare integrală a directivelor Păsări și Habitate
Acțiunea  1 Definitivarea instituirii rețelei Natura  2000 și asigurarea unei bune gestiuni
Acțiunea  2 Asigurarea unei finanțări adecvate pentru siturile Natura 2000
Acțiunea  3 Creșterea gradului de conștientizare și de implicare a părților interesate și îmbunătățirea aplicării
Acțiunea  4 Îmbunătățirea și simplificarea monitorizării și a raportării
Obiectivul 2 – Menținerea și refacerea ecosistemelor și a serviciilor aferente
Acțiunea  5 Îmbunătățirea cunoștințelor despre ecosistemele și serviciile aferente din UE
Acțiunea  6 Stabilirea priorităților pentru refacerea și promovarea utilizării infrastructurilor ecologice
Acțiunea  7 Nicio pierdere netă de biodiversitate și servicii ecosistemice
Obiectivul  3 – Creșterea contribuției agriculturii și a  silviculturii la menținerea și sporirea biodiversității
Acțiunea  8 Intensificarea plăților directe pentru bunurile publice de mediu în politica agricolă comună a UE
Acțiunea  9 Orientarea mai eficientă a  dezvoltării rurale în vederea conservării biodiversității
Acțiunea  10 Conservarea diversității genetice agricole a Europei
Acțiunea  11 Încurajarea silvicultorilor pentru a proteja și a spori biodiversitatea forestieră
Acțiunea  12 Integrarea măsurilor vizând biodiversitatea în planurile de gestionare forestieră
Obiectivul  4 – Asigurarea utilizării durabile a  resurselor piscicole
Acțiunea  13 Îmbunătățirea gestionării stocurilor de pește exploatate
Acțiunea  14 Eliminarea efectelor negative asupra stocurilor de pește, a speciilor, a habitatelor și a ecosistemelor
Obiectivul  5 – Combaterea speciilor alogene invazive
Acțiunea  15 Consolidarea regimului fitosanitar și a regimului sanitar-veterinar al UE
Acțiunea  16 Crearea unui instrument specific privind speciile alogene invazive
Obiectivul  6 – Contribuția la evitarea pierderii biodiversității globale
Acțiunea  17 Reducerea factorilor indirecți de pierdere a  biodiversității
Acțiunea  18 Mobilizarea de resurse suplimentare pentru conservarea biodiversității globale
Acțiunea  19 Cooperarea pentru o dezvoltare a UE fără efecte asupra biodiversității
Acțiunea  20 Reglementarea accesului la resursele genetice și distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din 
utilizarea acestoraAnexa I
28 Anexe
Alocarea fondurilor FEDR pentru promovarea biodiversității și pentru protecția naturii  
(inclusiv Natura 2000) (în euro)
ȚaraFonduri FEDR programate în programe operaționale  
la 31.12.2010Fonduri FEDR programate în programe operaționale  
la 31.12.2012 Realocări în favoarea biodiversității 
între 31.12.2010 și 31.12.2012Fonduri FEDR alocate proiectelor se -
lectate din domeniul biodiversitățiiRata de execuție
Alocate în favoarea 
biodiversității 
(’000) (a)Total finanțare în 
domeniul coeziunii 
(’000) (b)%
(= a/b)Alocate în favoarea 
biodiversității 
(’000) (c)Total finanțare în 
domeniul coeziunii 
(’000) (d)%
(= c/d)(’000)
(e = c − a)%
(f = c/a)(’000)
(g)%
(h = g/c)
Belgia 1 054 2 063,501 0,05 1 054 2 063 501 0,05 0 0 1 141 108,3
Bulgaria 80 787 6 673 628 1,21 80 787 6 673 628 1,21 0 0 104 121 128,9
Republica Cehă 605 921 26 302 604 2,30 605 921 26 539  650 2,28 0 0 248 286 41,0
Danemarca 0 509 577 0,00 0 509 577 0,00 0 0 0 0
Germania 50 620 25 488  616 0,20 52 614 25 488 230 0,21 (+) 1 994 (+) 3,9 49 886 94,8
Estonia 21 730 3 403 460 0,64 21 730 3 403 460 0,64 0 0 18 159 83,6
Irlanda 0 750 725 0,00 0 750 725 0,00 0 0 0 0
Grecia 179 763 20 210 261 0,89 145 702 20 210 261 0,72 (–) 34 061 (–) 18,9 154 907 106,3
Spania 706 437 34 657 734 2,04 824 574 34 650 749 2,38 (+) 118  137 (+) 16,7 634 901 7 7, 0
Franța 175 954 13 449 221 1,31 166 084 13 449 221 1,23 (–) 9 870 (–) 5,6 151 359 91,1
Italia 57 133 27 965 315 0,20 43 143 27 955 874 0,15 (–) 13 990 (–) 24,5 15 298 35,5
Cipru 0 514 624 0,00 0 612 435 0,00 0 0 0 0
Letonia 26 000 4 530 448 0,57 26 000 4 530 448 0,57 0 0 9 296 35,8
Lituania 71 850 6 775 493 1,06 71 850 6 775 493 1,06 0 0 62 159 86,5
Luxemburg 0 50 487 0,00 0 50 487 0,00 0 0 0 0
Ungaria 125 800 24 921 149 0,50 125 800 24 921 149 0,50 0 0 94 333 75,0
Malta 1 700 840  123 0,20 100 840  123 0,01 (–) 1 600 (–) 94,1 0 0
Țările de Jos 4 195 1 660 003 0,25 4 195 1 660 003 0,25 0 0 630 15,0
Austria 0 1 204 479 0,00 0 1 204 479 0,00 0 0 0 0
Polonia 135 078 65 221 853 0,21 113 430 67 185 549 0,17 (–) 21 648 (–) 16,0 102 506 90,4
Portugalia 46 973 21 411 561 0,22 55 076 21 411 561 0,26 (+) 8 103 (+) 17, 3 50 739 92,1
România 171 989 19 213  037 0,90 171 989 19 213  037 0,90 0 0 115 903 67, 4
Slovenia 49 555 4 101 049 1,21 49 555 4 101 049 1,21 0 0 1 250 2,5
Slovacia 30 454 11 360 620 0,27 30 454 11 498 331 0,26 0 0 32 519 106,8
Finlanda 1 933 1 595 966 0,12 552 1 595 966 0,03 (–) 1 381 (–) 71,4 184 33,3
Suedia 0 1 626 092 0,00 0 1 626 092 0,00 0 0 0 0
Regatul Unit 1 570 9 890 937 0,02 70 9 890 937 0,00 (–) 1 500 (–) 95,5 0 0
Transfrontalier 168 780 7 829 418 2,16 175 219 7 905 148 2,22 (+) 6 439 (+) 3,8 216 176 123,4
Total 2 715  276 344  221  981 0,79 2 765  899 346  717  163 0,80 (+) 50 623 (+) 1,9 2 063  753 74,6
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza statisticilor Comisiei.Anexa II
29 Anexe
Alocarea fondurilor FEDR pentru promovarea biodiversității și pentru protecția naturii  
(inclusiv Natura 2000) (în euro)
ȚaraFonduri FEDR programate în programe operaționale  
la 31.12.2010Fonduri FEDR programate în programe operaționale  
la 31.12.2012 Realocări în favoarea biodiversității 
între 31.12.2010 și 31.12.2012Fonduri FEDR alocate proiectelor se -
lectate din domeniul biodiversitățiiRata de execuție
Alocate în favoarea 
biodiversității 
(’000) (a)Total finanțare în 
domeniul coeziunii 
(’000) (b)%
(= a/b)Alocate în favoarea 
biodiversității 
(’000) (c)Total finanțare în 
domeniul coeziunii 
(’000) (d)%
(= c/d)(’000)
(e = c − a)%
(f = c/a)(’000)
(g)%
(h = g/c)
Belgia 1 054 2 063,501 0,05 1 054 2 063 501 0,05 0 0 1 141 108,3
Bulgaria 80 787 6 673 628 1,21 80 787 6 673 628 1,21 0 0 104 121 128,9
Republica Cehă 605 921 26 302 604 2,30 605 921 26 539  650 2,28 0 0 248 286 41,0
Danemarca 0 509 577 0,00 0 509 577 0,00 0 0 0 0
Germania 50 620 25 488  616 0,20 52 614 25 488 230 0,21 (+) 1 994 (+) 3,9 49 886 94,8
Estonia 21 730 3 403 460 0,64 21 730 3 403 460 0,64 0 0 18 159 83,6
Irlanda 0 750 725 0,00 0 750 725 0,00 0 0 0 0
Grecia 179 763 20 210 261 0,89 145 702 20 210 261 0,72 (–) 34 061 (–) 18,9 154 907 106,3
Spania 706 437 34 657 734 2,04 824 574 34 650 749 2,38 (+) 118  137 (+) 16,7 634 901 7 7, 0
Franța 175 954 13 449 221 1,31 166 084 13 449 221 1,23 (–) 9 870 (–) 5,6 151 359 91,1
Italia 57 133 27 965 315 0,20 43 143 27 955 874 0,15 (–) 13 990 (–) 24,5 15 298 35,5
Cipru 0 514 624 0,00 0 612 435 0,00 0 0 0 0
Letonia 26 000 4 530 448 0,57 26 000 4 530 448 0,57 0 0 9 296 35,8
Lituania 71 850 6 775 493 1,06 71 850 6 775 493 1,06 0 0 62 159 86,5
Luxemburg 0 50 487 0,00 0 50 487 0,00 0 0 0 0
Ungaria 125 800 24 921 149 0,50 125 800 24 921 149 0,50 0 0 94 333 75,0
Malta 1 700 840  123 0,20 100 840  123 0,01 (–) 1 600 (–) 94,1 0 0
Țările de Jos 4 195 1 660 003 0,25 4 195 1 660 003 0,25 0 0 630 15,0
Austria 0 1 204 479 0,00 0 1 204 479 0,00 0 0 0 0
Polonia 135 078 65 221 853 0,21 113 430 67 185 549 0,17 (–) 21 648 (–) 16,0 102 506 90,4
Portugalia 46 973 21 411 561 0,22 55 076 21 411 561 0,26 (+) 8 103 (+) 17, 3 50 739 92,1
România 171 989 19 213  037 0,90 171 989 19 213  037 0,90 0 0 115 903 67, 4
Slovenia 49 555 4 101 049 1,21 49 555 4 101 049 1,21 0 0 1 250 2,5
Slovacia 30 454 11 360 620 0,27 30 454 11 498 331 0,26 0 0 32 519 106,8
Finlanda 1 933 1 595 966 0,12 552 1 595 966 0,03 (–) 1 381 (–) 71,4 184 33,3
Suedia 0 1 626 092 0,00 0 1 626 092 0,00 0 0 0 0
Regatul Unit 1 570 9 890 937 0,02 70 9 890 937 0,00 (–) 1 500 (–) 95,5 0 0
Transfrontalier 168 780 7 829 418 2,16 175 219 7 905 148 2,22 (+) 6 439 (+) 3,8 216 176 123,4
Total 2 715  276 344  221  981 0,79 2 765  899 346  717  163 0,80 (+) 50 623 (+) 1,9 2 063  753 74,6
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza statisticilor Comisiei.
30 Anexe
Eșantionul de proiecte auditate
Țara/regiunea Denumirea proiectuluiContribuția UE 
(în milioane de 
euro)Măsurile principaleTipul proiectului
A, B sau C1Data 
finalizării2Proiect finalizat 
la momentul 
desfășurării 
auditului
Republica Cehă
(Programul operațional de 
mediu)Implementarea unor situri Natura 2000 gestionate de Agenția pentru protecția naturii și conservarea 
peisajelor4,3Determinarea statutului de protecție al siturilor Natura 2000; crearea unui sistem de inventariere și 
a unui cadru de monitorizareB(previzionată: 
ianuarie 2015)Nu
Reconstrucția stației Vlasim pentru animale cu handicap 1,9 Renovarea stației pentru animale cu handicap și construcția unor spații suplimentare C februarie 2012 Da
Sistemul teritorial de stabilitate ecologică al municipalității Chotesov 0,5 Crearea unei zone de biodiversitate și a două coridoare verzi pentru habitat natural/animale sălbatice C noiembrie  2011 Da
Lacul Propast 1,4Renovarea lacului de acumulare, măsuri de protecție împotriva inundațiilor și plantarea unei vegetații 
noiC iunie  2011 Da
Parcul municipal Dolni Brezany 1,2 Crearea parcului, inclusiv amenajarea peisagistică, crearea peluzelor și plantarea de arbori și arbuști C iunie  2010 Da
Pasajele de trecere pentru pești Lovosice-Pistany 0,9 Construcția a două pasaje de trecere C septembrie  2010 Da
Spania
(Programul operațional 
Andaluzia)Refacerea peisajelor de-a lungul râului Guadaira, în Sevilia 9,2 Reabilitarea și refacerea peisajelor pe malul drept al râului C decembrie  2009 Da
Refacerea peisajelor de-a lungul râului Guadalquivir, în Sevilia 5,0 Reabilitarea și refacerea peisajelor pe malul stâng al râului C octombrie  2009 Da
Refacerea sistemului de dune și al accesului la plajă pe insula Canela 0,9 Refacerea zonei cu dune de-a lungul unui segment de plajă cu o lungime de 1 300 de metri C mai 2009 Da
Furnizarea de nisip pentru acoperirea artificială a zonei plajei Mazagon 1,6 Furnizarea de nisip pentru un segment de plajă pentru a compensa absența sedimentelor C iunie  2009 Da
Reabilitarea castelului din Sancti-Petri 3,1 Reparații în vederea conservării castelului C octombrie  2010 Da
Reabilitarea habitatelor prin naturalizarea unor păduri de pini 1,9 Tăiere de crengi și de arbuști, rărirea pinilor, eliminarea eucalipților și elagaj C noiembrie  2011 Da
Refacerea peisajelor de-a lungul râului Guadianain, în provincia Huelva 0,8 Tratarea vegetației existente, plantarea de specii indigene, crearea unor zone umede C iunie  2009 Da
Franța
(Programul operațional 
Nord–Pas-de-Calais)Un dragon! în grădina mea? (două faze) 0,3 Refacerea habitatelor, culegerea de informații Ciunie  2013
 (sfârșitul celei 
de a doua faze)Nu
Opération Grand Site des Deux Caps (prima fază) 2,8 Reamenajarea ecologică a  peisajului, refacerea zonelor verzi C decembrie  2012 Da
Opération Grand Site des Deux Caps (a doua fază) 0,6 Salariile pentru personalul responsabil de lucrările de refacere C decembrie  2012 Da
Refacerea și/sau implementarea unor sisteme de management sustenabil pentru habitatele naturale 
amenințate0,4 Refacerea peisajelor, acțiuni de sensibilizare a  publicului și de comunicare C decembrie  2011 Da
Protecția peisajelor aparținând patrimoniului costier și zonelor umede 1,5 Achiziționarea de terenuri C mai 2012 Da
Protecția peisajului sitului „Fort Vert” 1,5 Achiziționarea de terenuri C noiembrie  2009 Da
1 Tipuri de proiecte:
A = Măsuri de sensibilizare și de educare. 
B = Compilarea de informații și elaborarea de planuri.  
C = Măsuri concrete de protecție. 
2 În cazul a 18 proiecte, nu au fost respectate datele inițiale stabilite pentru finalizare. Cinci proiecte au fost întârziate cu peste șase luni:  
două din cauza unor dificultăți întâmpinate în ceea ce privește achiziționarea terenurilor, iar trei din cauza unor probleme în procedurile de achiziții  
(două cazuri au înregistrat o întârziere mai mare de un an).Anexa III
31 Anexe
Eșantionul de proiecte auditate
Țara/regiunea Denumirea proiectuluiContribuția UE 
(în milioane de 
euro)Măsurile principaleTipul proiectului
A, B sau C1Data 
finalizării2Proiect finalizat 
la momentul 
desfășurării 
auditului
Republica Cehă
(Programul operațional de 
mediu)Implementarea unor situri Natura 2000 gestionate de Agenția pentru protecția naturii și conservarea 
peisajelor4,3Determinarea statutului de protecție al siturilor Natura 2000; crearea unui sistem de inventariere și 
a unui cadru de monitorizareB(previzionată: 
ianuarie 2015)Nu
Reconstrucția stației Vlasim pentru animale cu handicap 1,9 Renovarea stației pentru animale cu handicap și construcția unor spații suplimentare C februarie 2012 Da
Sistemul teritorial de stabilitate ecologică al municipalității Chotesov 0,5 Crearea unei zone de biodiversitate și a două coridoare verzi pentru habitat natural/animale sălbatice C noiembrie  2011 Da
Lacul Propast 1,4Renovarea lacului de acumulare, măsuri de protecție împotriva inundațiilor și plantarea unei vegetații 
noiC iunie  2011 Da
Parcul municipal Dolni Brezany 1,2 Crearea parcului, inclusiv amenajarea peisagistică, crearea peluzelor și plantarea de arbori și arbuști C iunie  2010 Da
Pasajele de trecere pentru pești Lovosice-Pistany 0,9 Construcția a două pasaje de trecere C septembrie  2010 Da
Spania
(Programul operațional 
Andaluzia)Refacerea peisajelor de-a lungul râului Guadaira, în Sevilia 9,2 Reabilitarea și refacerea peisajelor pe malul drept al râului C decembrie  2009 Da
Refacerea peisajelor de-a lungul râului Guadalquivir, în Sevilia 5,0 Reabilitarea și refacerea peisajelor pe malul stâng al râului C octombrie  2009 Da
Refacerea sistemului de dune și al accesului la plajă pe insula Canela 0,9 Refacerea zonei cu dune de-a lungul unui segment de plajă cu o lungime de 1 300 de metri C mai 2009 Da
Furnizarea de nisip pentru acoperirea artificială a zonei plajei Mazagon 1,6 Furnizarea de nisip pentru un segment de plajă pentru a compensa absența sedimentelor C iunie  2009 Da
Reabilitarea castelului din Sancti-Petri 3,1 Reparații în vederea conservării castelului C octombrie  2010 Da
Reabilitarea habitatelor prin naturalizarea unor păduri de pini 1,9 Tăiere de crengi și de arbuști, rărirea pinilor, eliminarea eucalipților și elagaj C noiembrie  2011 Da
Refacerea peisajelor de-a lungul râului Guadianain, în provincia Huelva 0,8 Tratarea vegetației existente, plantarea de specii indigene, crearea unor zone umede C iunie  2009 Da
Franța
(Programul operațional 
Nord–Pas-de-Calais)Un dragon! în grădina mea? (două faze) 0,3 Refacerea habitatelor, culegerea de informații Ciunie  2013
 (sfârșitul celei 
de a doua faze)Nu
Opération Grand Site des Deux Caps (prima fază) 2,8 Reamenajarea ecologică a  peisajului, refacerea zonelor verzi C decembrie  2012 Da
Opération Grand Site des Deux Caps (a doua fază) 0,6 Salariile pentru personalul responsabil de lucrările de refacere C decembrie  2012 Da
Refacerea și/sau implementarea unor sisteme de management sustenabil pentru habitatele naturale 
amenințate0,4 Refacerea peisajelor, acțiuni de sensibilizare a  publicului și de comunicare C decembrie  2011 Da
Protecția peisajelor aparținând patrimoniului costier și zonelor umede 1,5 Achiziționarea de terenuri C mai 2012 Da
Protecția peisajului sitului „Fort Vert” 1,5 Achiziționarea de terenuri C noiembrie  2009 Da
1 Tipuri de proiecte:
A = Măsuri de sensibilizare și de educare. 
B = Compilarea de informații și elaborarea de planuri.  
C = Măsuri concrete de protecție. 
2 În cazul a 18 proiecte, nu au fost respectate datele inițiale stabilite pentru finalizare. Cinci proiecte au fost întârziate cu peste șase luni:  
două din cauza unor dificultăți întâmpinate în ceea ce privește achiziționarea terenurilor, iar trei din cauza unor probleme în procedurile de achiziții  
(două cazuri au înregistrat o întârziere mai mare de un an).
32 Anexe
Țara/regiunea Denumirea proiectuluiContribuția UE 
(în milioane de 
euro)Măsurile principaleTipul proiectului
A, B sau C1Data 
finalizării2Proiect finalizat 
la momentul 
desfășurării 
auditului
Polonia
(Programul operațional de 
infrastructură și de mediu)Conservarea faunei în zonele pentru care se aplică protecția mediului, prin concentrarea fluxurilor de 
turiști0,3Lucrări în vederea utilizării terenurilor (lucrări de nivelare, demolarea clădirilor existente), construcția 
de infrastructuri pentru turismC mai 2012 Da
Protecția activă a cocoșului-de-mesteacăn în aria de protecție specială avifaunistică Pădurea Seculară 
Knyszynska0,6 Conservarea unui habitat optim pentru cocoșul-de-mesteacăn C decembrie  2011 Da
Programul național de protecție a cocoșului-de-munte 0,2Pregătirea programului național (monitorizarea calității biotopului în zonele în care trăiește  
cocoșul-de-munte și a efectivului de la nivel național) B decembrie  2011 Da
Elaborarea planurilor de acțiune în vederea protecției siturilor Natura 2000 din Polonia 5,8 Elaborarea unor planurilor de protecție pentru 406 situri Natura 2000 B(previzionată: 
aprilie  2014)Nu
Ecointervenții – intensificarea participării publicului la protecția siturilor Natura 2000 0,1 Elaborarea de materiale educative, crearea site-ului internet, acțiuni de formare, vizite de studiu A februarie 2011 Da
Mai aproape de natură – identificarea unor ofițeri locali pentru mediu și formarea lor 0,2 Publicarea unor materiale educative și informative, crearea site-ului internet A martie  2012 Da
România
(Programul operațional  
de mediu)Elaborarea unui suport cartografic digital necesar elaborării planurilor, a strategiilor și a schemelor de 
management0,8 Elaborarea unui suport cartografic digital de rezoluție înaltă pentru Rezervația Biosferei Delta Dunării B octombrie  2012 Da
Îmbunătățirea stării de conservare a biodiversității sectorului pontic din RBDD prin conștientizare,  
informare, vizitare2,8Construcția unui centru de vizitare, amenajarea unor trasee tematice pentru turism și a unor puncte de 
informare A(previzionată: 
decembrie  2015)Nu
Sistem informatic integrat – suport în vederea îmbunătățirii stării de conservare a ecosistemelor 3,6Implementarea unui sistem informatic integrat destinat Administrației Rezervației Biosferei Delta 
DunăriiB noiembrie  2011 Da
Măsuri de management pentru situl (SCI) marin ROSCI0066 5,8 Efectuarea unei inventarieri a speciilor și a habitatelor submarine și cartografierea sitului marin B octombrie  2013 Nu
Măsuri pentru managementul speciilor de păsări de interes comunitar din Parcul Natural Vânători-Neamț 0,2Inventarierea speciilor, construcția unui centru de vizitare și a unor puncte de informare, amenajarea 
unor trasee cu scop educativB mai 2011 Da
Îmbunătățirea statutului de conservare a speciei zimbru în Parcul Natural Vânători-Neamț 0,2 Infrastructură pentru creșterea zimbrilor și activități de difuzare C mai 2013 Nu
Proiectul RO-NT3 „Abordarea comună privind conservarea biodiversității în Rezervația Naturală Secu și 
Parcul Natural Vânători-Neamț”0,2 Inventarierea speciilor de animale și crearea unei baze de date B mai 2013 Nu
1 Tipuri de proiecte:
A = Măsuri de sensibilizare și de educare. 
B = Compilarea de informații și elaborarea de planuri.  
C = Măsuri concrete de protecție. 
2 În cazul a 18 proiecte, nu au fost respectate datele inițiale stabilite pentru finalizare. Cinci proiecte au fost întârziate cu peste șase luni:  
două din cauza unor dificultăți întâmpinate în ceea ce privește achiziționarea terenurilor, iar trei din cauza unor probleme în procedurile de achiziții  
(două cazuri au înregistrat o întârziere mai mare de un an).Anexa III
33 Anexe
Țara/regiunea Denumirea proiectuluiContribuția UE 
(în milioane de 
euro)Măsurile principaleTipul proiectului
A, B sau C1Data 
finalizării2Proiect finalizat 
la momentul 
desfășurării 
auditului
Polonia
(Programul operațional de 
infrastructură și de mediu)Conservarea faunei în zonele pentru care se aplică protecția mediului, prin concentrarea fluxurilor de 
turiști0,3Lucrări în vederea utilizării terenurilor (lucrări de nivelare, demolarea clădirilor existente), construcția 
de infrastructuri pentru turismC mai 2012 Da
Protecția activă a cocoșului-de-mesteacăn în aria de protecție specială avifaunistică Pădurea Seculară 
Knyszynska0,6 Conservarea unui habitat optim pentru cocoșul-de-mesteacăn C decembrie  2011 Da
Programul național de protecție a cocoșului-de-munte 0,2Pregătirea programului național (monitorizarea calității biotopului în zonele în care trăiește  
cocoșul-de-munte și a efectivului de la nivel național) B decembrie  2011 Da
Elaborarea planurilor de acțiune în vederea protecției siturilor Natura 2000 din Polonia 5,8 Elaborarea unor planurilor de protecție pentru 406 situri Natura 2000 B(previzionată: 
aprilie  2014)Nu
Ecointervenții – intensificarea participării publicului la protecția siturilor Natura 2000 0,1 Elaborarea de materiale educative, crearea site-ului internet, acțiuni de formare, vizite de studiu A februarie 2011 Da
Mai aproape de natură – identificarea unor ofițeri locali pentru mediu și formarea lor 0,2 Publicarea unor materiale educative și informative, crearea site-ului internet A martie  2012 Da
România
(Programul operațional  
de mediu)Elaborarea unui suport cartografic digital necesar elaborării planurilor, a strategiilor și a schemelor de 
management0,8 Elaborarea unui suport cartografic digital de rezoluție înaltă pentru Rezervația Biosferei Delta Dunării B octombrie  2012 Da
Îmbunătățirea stării de conservare a biodiversității sectorului pontic din RBDD prin conștientizare,  
informare, vizitare2,8Construcția unui centru de vizitare, amenajarea unor trasee tematice pentru turism și a unor puncte de 
informare A(previzionată: 
decembrie  2015)Nu
Sistem informatic integrat – suport în vederea îmbunătățirii stării de conservare a ecosistemelor 3,6Implementarea unui sistem informatic integrat destinat Administrației Rezervației Biosferei Delta 
DunăriiB noiembrie  2011 Da
Măsuri de management pentru situl (SCI) marin ROSCI0066 5,8 Efectuarea unei inventarieri a speciilor și a habitatelor submarine și cartografierea sitului marin B octombrie  2013 Nu
Măsuri pentru managementul speciilor de păsări de interes comunitar din Parcul Natural Vânători-Neamț 0,2Inventarierea speciilor, construcția unui centru de vizitare și a unor puncte de informare, amenajarea 
unor trasee cu scop educativB mai 2011 Da
Îmbunătățirea statutului de conservare a speciei zimbru în Parcul Natural Vânători-Neamț 0,2 Infrastructură pentru creșterea zimbrilor și activități de difuzare C mai 2013 Nu
Proiectul RO-NT3 „Abordarea comună privind conservarea biodiversității în Rezervația Naturală Secu și 
Parcul Natural Vânători-Neamț”0,2 Inventarierea speciilor de animale și crearea unei baze de date B mai 2013 Nu
1 Tipuri de proiecte:
A = Măsuri de sensibilizare și de educare. 
B = Compilarea de informații și elaborarea de planuri.  
C = Măsuri concrete de protecție. 
2 În cazul a 18 proiecte, nu au fost respectate datele inițiale stabilite pentru finalizare. Cinci proiecte au fost întârziate cu peste șase luni:  
două din cauza unor dificultăți întâmpinate în ceea ce privește achiziționarea terenurilor, iar trei din cauza unor probleme în procedurile de achiziții  
(două cazuri au înregistrat o întârziere mai mare de un an).
34 Anexe Anexa IVPosibilitățile de implementare a strategiei privind biodiversitatea oferite de diverse 
fonduri ale UE disponibile în cadrul financiar 2007 ‑2013, astfel cum sunt indicate de 
Comisie
Politici ale UEMăsurile principale cu relevanță  
pentru biodiversitate
(măsuri directe și indirecte)Bugetul afe -
rent perioadei 
2007-2013
(în milioane de 
euro)Obiectiv principal 
cu relevanță pen -
tru biodiversitatePrincipalii beneficiari
Politica agricolă 
comunăProtecția biodiversității, măsuri de mana -
gement și de refacere în habitate agricole și 
forestiere
Plăți pentru Natura 2000; plăți de agromediu 
și de silvomediu
Sprijin pentru acțiuni de formare, servicii de 
consiliere, conservarea și punerea în valoare 
a patrimoniului rural42 700Obiectivul 3:
Agricultură și 
silvicultură
Obiectivul 1:
Conservarea naturii
Obiectivul 2:
RefacereaPlăți periodice și condiționate către 
fermieri și proprietari de păduri
Alți beneficiari care se încadrează la 
obiective specifice aplicabile în mediul 
rural (de exemplu, diversificarea 
economiei rurale)
Politica comună în 
domeniul pescuituluiAcțiuni pentru mediul acvatic
Protecția faunei și a florei acvatice
Protecția mediului din zonele de coastăDate 
nedisponibileObiectivul 4:
Resurse piscicoleEligibili pentru finanțare: comunitățile 
de coastă, organizații ale producă -
torilor și alți beneficiari din zonele 
maritime
Politica de coeziunePromovarea biodiversității și protecția naturii
Promovarea patrimoniului natural
Protecția și dezvoltarea patrimoniului natural
Asistență pentru forța de muncă și pentru 
întreprinderi în vederea adaptării acestora la 
noile provocări în materie de mediu și promo -
varea conservării naturii în managementul din 
sectorul privat5 232Obiectivul 1:
Conservarea naturii
Obiectivul 2:
RefacereaToate tipurile de beneficiari
Direcționarea finanțării către 
regiunile cu întârzieri de dezvoltare și 
către alte regiuni, în vederea creșterii 
competitivității regionale și a ocupării 
forței de muncă în regiunile respective
Cofinanțare acordată pentru investiții 
punctuale/infrastructură
Politica în domeniul 
mediului (LIFE+)Proiecte și măsuri inovative, demonstrative și 
care promovează cele mai bune practici120Obiectivul 1:
Conservarea naturii
Obiectivul 2:
Refacerea
Obiectivul 5:
Specii alogene 
invaziveEligibile pentru finanțare: o gamă 
largă de organisme publice și private și 
persoane fizice
Gestionarea programului este asigura -
tă de Comisie
Nu există cheltuieli regulate în materie 
de mediu
Politica de cercetareConservarea și gestionarea sustenabi -
lă a resurselor naturale și artificiale și 
a biodiversității
Gestionarea mediilor marine
Metode de prognozare și instrumente de 
evaluare pentru o dezvoltare sustenabilă110Obiectivul 1:
Conservarea naturii
Obiectivul 2:
RefacereaEligibile pentru finanțare: organizații 
publice și societăți private care 
desfășoară activități de cercetare
Politica externăSprijin acordat pentru respectarea obligațiilor 
care decurg din Convenția internațională 
privind diversitatea biologică114Obiectivul 6:
Biodiversitatea 
globalăEligibile pentru finanțare: țări în curs 
de dezvoltare și organizații partenere, 
precum și organizații internaționale și 
agenții ale UE
Sursa:  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SEC(2011) 540 final din 3.5.2011.
35
Deși, în perioada de programare 2014-2020, biodiver -
sitatea nu constituie o prioritate în cadrul concentrării 
tematice stabilite în Regulamentul FEDR (articolul 4), 
Comisia a publicat un document de orientare specific 
destinat autorităților de management („Ghidul privind 
investițiile cu beneficii multiple ale politicii de coe -
ziune în infrastructuri naturale și ecologice”) pentru 
a sprijini autoritățile în această activitate.
În contextul strategiei UE în domeniul biodiversității 
pentru 2020, acțiunea 5 prevede că statele membre, 
cu asistența Comisiei, vor identifica și vor evalua, până 
în 2014, situația propriilor ecosisteme și a serviciilor 
ecosistemice aferente. Serviciile Comisiei [Direcția 
Generală Mediu și Centrul Comun de Cercetare (JRC)], 
în colaborare cu Agenția Europeană de Mediu, au 
întocmit două rapoarte pe care statele membre le pot 
utiliza în desfășurarea acestei activități.
De asemenea, acțiunea 6a din aceeași strategie pre -
vede că, până în 2014, statele membre, cu asistența 
Comisiei, vor dezvolta un cadru strategic pentru a pri -
oritiza activitățile de refacere la nivel subnațional și 
național și la nivelul UE. În acest sens, Comisia a publi -
cat două rapoarte de consultanță, dintre care unul 
cuprinde o estimare a costurilor necesare pentru rea -
lizarea obiectivului de refacere, până în 2020, a 15 % 
din ecosistemele degradate, și a formulat recomandări 
pentru statele membre.
Comisia intenționează să publice documente de 
orientare cu privire la protecția biodiversității care să 
sprijine statele membre în identificarea, printre alte 
posibilități, a oportunităților din cadrul FEDR.
VI (b)
Comisia acceptă recomandarea. Acordurile de parte -
neriat negociate între Comisie și fiecare stat membru 
reprezintă un instrument important pentru asigurarea 
complementarității la nivelul diferitelor fonduri ale UE. 
FEDR și programele de dezvoltare rurală vor fi anali -
zate pe parcursul consultărilor interne între servicii în 
scopul maximizării complementarității între FEDR și 
FEADR. Pentru toate aspectele legate de programul 
Natura 2000, această analiză se bazează pe cadre de 
acțiune prioritară (CAP).Sinteză
IV
Comisia apreciază evaluarea Curții care furnizează 
perspective ce vor fi foarte utile pe parcursul pro -
cesului de punere în aplicare a viitoarei generații de 
programe.
Comisia reamintește că obiectivul FEDR constă în 
reducerea disparităților economice, sociale și terito -
riale. Deși fondul poate sprijini obiectivele în materie 
de biodiversitate, printre alte obiective, acesta nu 
este conceput ca un instrument special de promovare 
a biodiversității.
V
Comisia consideră ca introducerea de obiective spe -
cifice și de indicatori de rezultat pentru programele 
operaționale în cadrul noii perioade de programare 
(2014-2020), în domeniul biodiversității, acolo unde 
este cazul, va îmbunătăți capacitatea de monitorizare 
și de raportare.
Lucrările pregătitoare, inclusiv cele finanțate de FEDR, 
constituie o condiție prealabilă pentru o bună punere 
în aplicare a unui proiect. Acestea asigură baza pentru 
intervenții viitoare (și beneficii pentru biodiversitate). 
Se preconizează că aceste acțiuni vor beneficia de 
sprijin din partea FEDR, însă pentru punerea în apli -
care a proiectelor ar putea fi utilizate, de asemenea, 
alte fonduri ale UE (cum ar fi FEADR), precum și resurse 
naționale.
VI (a)
Comisia acceptă recomandarea. În consecință, Comisia 
a început să sprijine statele membre în stabilirea 
priorităților de refacere a biodiversității în cadrul unor 
programe operaționale relevante. În cadrul gestiunii 
partajate a fondurilor structurale, statele membre 
propun obiective și selectează prioritățile de investiții 
în funcție de nevoile specifice ale acestora, care sunt 
negociate cu Comisia. Acestea sunt corelate cu indica -
tori de rezultat și de realizare. În momentul adoptării 
programului, statele membre selectează și pun în 
aplicare proiectele. Răspunsurile  
Comisiei
Răspunsurile Comisiei 36
respectivelor evaluări va depinde de obiectivele 
specifice stabilite în programele care urmează să fie 
adoptate. În cazul în care sunt clar stabilite obiective 
în materie de biodiversitate, sunt necesari indicatori 
specifici de realizare și de rezultat și proceduri de 
evaluare.
VII (c)
Comisia acceptă recomandarea și a început deja să 
întreprindă acțiunile solicitate. În ceea ce privește 
articolul 13 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 
de stabilire a unor dispozițiile comune, Comisia va 
publica documente de orientare pentru beneficiari 
care vor cuprinde informații privind modalitățile de 
exploatare a complementarității fondurilor ESI cu 
alte instrumente ale UE. Documentele de orientare 
sus-menționate includ, de asemenea, o secțiune pri -
vind complementaritatea.
În mod regulat, Comisia face schimb de informații 
cu statele membre și le oferă consiliere cu privire la 
utilizarea diferitelor fonduri pentru biodiversitate, de 
exemplu prin intermediul grupului de coordonare 
pentru biodiversitate și natură și al grupului de lucru al 
Rețelei europene a autorităților de mediu.
VIII
Comisia acceptă recomandarea și întreprinde acțiunile 
solicitate. Actele de punere în aplicare pentru 2014-
2020 definesc sistemul de distribuire pe categorii 
revizuit pentru furnizarea de informații privind 
investițiile realizate în cadrul politicii de coeziune. În 
limitele acestui sistem de informații, Comisia a creat 
un mecanism intern de „monitorizare a biodiversității” 
care va permite înregistrarea cheltuielilor directe și 
indirecte cu biodiversitatea în baza FEDR și a Fondului 
de coeziune. Fiabilitatea datelor va depinde de calita -
tea datelor furnizate de statele membre.
În conformitate cu angajamentele UE privind integra -
rea biodiversității și cu angajamentele internaționale 
asumate în temeiul Convenției privind diversitatea 
biologică, Comisia depune în prezent eforturi pentru 
eficientizarea monitorizării cheltuielilor legate de 
biodiversitate. O secțiune specială privind monitori -
zarea biodiversității va fi înglobată în rapoartele de 
program pentru 2015, Comisia lucrând în prezent la 
îmbunătățirea metodologiei de monitorizare a cheltu -
ielilor legate de biodiversitate în bugetul UE.VI (c)
Statele membre sunt responsabile în special pentru 
punerea în aplicare a programelor care fac obiectul 
gestiunii partajate. Prin urmare, Comisia consideră că 
această recomandare ar trebui adresată autorităților 
programului. În conformitate cu dispozițiile juridice 
relevante, comitetul de monitorizare a programu -
lui, în cadrul căruia Comisia participă în calitate de 
observator, joacă un rol esențial în monitorizarea 
progreselor înregistrate și în abordarea eventualelor 
dificultăți legate de punerea în aplicare. Prin exami -
narea rapoartelor anuale de punere în aplicare și prin 
reuniuni anuale de reexaminare, Comisia va monitoriza 
performanțele programelor și va identifica eventualele 
obstacole din calea unei puneri în aplicare eficace. 
Cadrul de performanță reprezintă un instrument supli -
mentar în acest scop.
Cerințele de monitorizare și de evaluare vor fi mai 
clare pentru perioada 2014-2020 în ceea ce privește 
raportarea anuală a procesului de selecție a proiec -
telor și a cheltuielilor defalcate pe domenii tematice, 
definirea indicatorilor comuni de rezultat și de reali -
zare specifici și a indicatorilor de realizare specifici și 
evaluarea impactului.
Programele operaționale vor include indicatori comuni 
și pot include indicatori specifici programului (de exem -
plu, privind biodiversitatea, unde este cazul) care sunt 
utilizați de autoritățile de management și de punere în 
aplicare în scopul monitorizării execuției programelor 
și, dacă este necesar, al informării Comisiei. Prin urmare, 
începând din 2016, Comisia va primi rapoarte anuale 
privind datele și procesul de punere în aplicare, care 
vor oferi o perspectivă mai clară asupra progreselor și 
a performanțelor.
VII (a)
Comisia acceptă recomandarea. Ca răspuns la 
această recomandare, în cadrul Rețelei europene 
a autorităților de mediu și a autorităților de mana -
gement (ENEA -MA), Comisia va sublinia necesitatea 
monitorizării corespunzătoare a măsurilor pregăti -
toare prin măsuri de conservare mai specifice.
VII (b)
Comisia este de acord cu această recomandare. 
Reglementările pentru perioada 2014-  2020, adoptate 
în decembrie 2013, stabilesc obligația statelor membre 
de a evalua impactul fiecărei axe prioritare cel puțin 
o dată pe parcursul perioadei de programare. Natura 
Răspunsurile Comisiei 37
12
La începutul anului 2011, Comisia a adoptat o comu -
nicare referitoare la „Contribuția politicii regionale la 
creșterea durabilă în Europa 2020”, care include condu -
cerea strategică, consiliere și bune practici privind servi -
ciile ecosistemice și biodiversitatea. Ca urmare a acestui 
fapt, în 2012 și 2013 au fost publicate două documente 
de orientare care au fost pe deplin sau parțial legate de 
biodiversitate („Ghidul privind investițiile cu beneficii 
multiple ale politicii de coeziune în infrastructuri natu -
rale și ecologice” și „Ghidul privind asocierea creșterii 
inteligente cu cea durabilă prin intermediul unei speci -
alizări inteligente”).
În plus, Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 de stabilire 
a unor dispoziții comune permite Comisiei să furnizeze 
statelor membre asistență pentru elaborarea și evaluarea 
proiectelor pentru perioada 2014-2020 (a se vedea arti -
colul 58 privind asistența tehnică la inițiativa Comisiei).
Observații
19
Pe parcursul anului 2012 și la începutul anului 2013, 
Comisia a elaborat documente de orientare inițiale 
privind monitorizarea cheltuielilor legate de biodi -
versitate în cadrul tuturor instrumentelor relevante, 
inclusiv FEDR.
20
În egală măsură, FEDR oferă posibilități de finanțare 
pentru obiectivul 5 (specii alogene invazive).
Răspuns comun la observațiile 22 ‑24
Comisia a încurajat statele membre să analizeze 
în continuare sprijinul acordat ecosistemelor și 
biodiversității și din perspectiva programelor vii -
toare care urmează să fie pregătite pentru perioada 
2014-2020.
Pentru a sprijini statele membre și autoritățile acestora 
în ceea ce privește absorbția fondurilor, Comisia a insti -
tuit un grup de lucru specific privind biodiversitatea 
în cadrul Rețelei europene a autorităților de mediu și 
a autorităților de management (ENEA -MA) și a publicat, 
de asemenea, documentul de orientare sus -menționat. 
Mai multe evenimente au asigurat activități speciale 
derulate împreună cu statele membre în acest domeniu 
(grupuri de lucru ale Consiliului).Introducere
06
„Finanțarea integrată” se referă la integrarea 
investițiilor în natură și biodiversitate în principalele 
instrumente de finanțare ale UE (în opoziție cu crearea 
unui fond special). În consecință, finanțarea pentru 
natură și biodiversitate trebuie să fie în concordanță 
cu obiectivele generale ale acestor instrumente (de 
exemplu, dezvoltare regională, ocuparea forței de 
muncă și creșterea economică, dezvoltarea zonelor 
rurale etc.). Numai programul LIFE asigură fonduri 
speciale pentru natură și biodiversitate.
09
Pentru perioada 2007-2013, Comisia consideră că 
o sumă suplimentară în valoare de 0,8 miliarde de 
euro la rubrica „turism” (promovarea bunurilor natu -
rale) contribuie, de asemenea, la obiectivele în materie 
de biodiversitate1.
10
În ansamblu, Comisia estimează că valoarea 
contribuției indirecte  a FEDR la atingerea obiectivelor 
în materie de biodiversitate se ridică la 13,2 miliarde 
de euro (sumă decisă pentru alocare în perioada de 
programare 2007-2013), luând în considerare următoa -
rele categorii de cheltuieli: 44 (gestionarea deșeurilor 
menajere și industriale), 46 [tratarea apelor (ape rezi -
duale)], 48 (prevenirea și controlul integrat al poluării), 
49 (atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la 
acestea), 50 (reabilitarea siturilor industriale și a tere -
nurilor contaminate), 53 (prevenirea riscurilor), 54 (alte 
măsuri pentru conservarea mediului și prevenirea 
riscurilor), 56 (protecția și valorificarea patrimoniu -
lui natural), utilizând o rată de actualizare de 40 % 
pentru toate aceste categorii. Detalii suplimentare 
privind metodologia sunt disponibile în raportul UE la 
Convenția privind diversitatea biologică2.
1 http://www.cbd.int/financial/oda/European%20commission-
preliminary-reporting-framework-2014-en.xlsx
2 http://www.cbd.int/financial/oda/European%20commission-
preliminary-reporting-framework-2014-en.xlsx
Răspunsurile Comisiei 38
Caseta 1
1. Comisia a depus eforturi pentru a convinge state -
le membre să includă natura și biodiversitatea în 
rândul priorităților lor de investiții. Comisia a publi -
cat o serie de documente de orientare pe această 
temă (de exemplu, „Beneficiile economice ale rețelei 
Natura 2000” , „Manualul privind finanțarea rețelei 
Natura 2000”). În plus, Comisia a promovat bunele 
practici și a organizat, în statele membre, o serie de 
seminare pe tema finanțării rețelei Natura 2000.
2. Comisia a promovat pregătirea incluzivă și trans -
parentă a programelor operaționale. Seminarele 
pe tema finanțării rețelei Natura 2000 organizate 
în statele membre au avut ca scop, printre altele, 
creșterea gradului de implicare a părților interesate 
în pregătirea programelor operaționale relevante.
3. Progresele înregistrate în ceea ce privește adopta -
rea unor planuri de management și a altor măsuri 
de management au fost mai puțin rapide decât se 
preconizase inițial, cu toate că, recent, unele sta -
te membre au înregistrat progrese considerabile 
în acest domeniu (de exemplu, Franța, Ungaria și 
Polonia).
4. Statele membre pot utiliza asistența tehnică a aces -
tora pentru a dezvolta capacitățile partenerilor so -
cioeconomici și ale partenerilor din rândul societății 
civile ai acestora. În acest sens, a fost consolidată 
includerea acestor parteneri în programele pentru 
perioada 2014-2020, nu în ultimul rând prin adop -
tarea unui „cod de conduită” .
5. În contextul provocării legislative reprezentate de 
reînnoirea și îmbunătățirea performanțelor progra -
melor de cheltuieli ale UE, la nivelul tuturor politi -
cilor europene și cu implicarea activităților tuturor 
instituțiilor europene și statelor membre, Comisia 
a încercat să faciliteze accesul cetățenilor și al între -
prinderilor la finanțarea acordată de UE. Cu toate 
acestea, se impun măsuri administrative pentru a se 
asigura faptul că proiectele se derulează în confor -
mitate cu prioritățile și normele de eligibilitate ale 
unui program operațional. Este furnizată asistență 
tehnică în vederea îmbunătățirii capacității adminis -
trative a posibililor beneficiari.25
Comisia consideră că investițiile în biodiversitate și 
natură sunt intrinsec conforme cu prioritățile FEDR, 
precum realizarea creșterii economice și crearea de 
locuri de muncă, combaterea schimbărilor climatice 
și reducerea excluziunii sociale. În iunie 2013, Comisia 
a publicat documente de orientare privind modali -
tatea în care investițiile în biodiversitate pot aduce 
multiple beneficii socioeconomice și pot facilita 
dezvoltarea regională integrată, de exemplu „Ghidul 
privind investițiile cu beneficii multiple ale politicii de 
coeziune în infrastructuri naturale și ecologice”.
28
Comisia a lansat un contract cu scopul de a îmbunătăți 
metodologia inițială de monitorizare a cheltuielilor 
legate de biodiversitate. Este prevăzut un seminar de 
informare a statelor membre și a părților interesate cu 
privire la metodologia Comisiei de monitorizare și de 
realizare de schimburi de bune practici.
Sistemul de distribuire pe categorii este un instrument 
al sistemului de informații și nu determină eligibi -
litatea. Articolul 37 litera (d) din Regulamentul (CE) 
nr. 1083/2006 al Consiliului de stabilire a anumitor 
dispoziții generale privind Fondul European de Dez -
voltare Regională, Fondul Social European și Fondul 
de coeziune (perioada 2007-2013) a instituit sistemul 
de informații și a precizat faptul că respectiva distribu -
ire pe categorii a fost indicativă. Înregistrarea în mod 
corect într -un astfel de sistem de informații a proiecte -
lor integrate reprezintă o provocare deosebită.
29
Măsurile pregătitoare reprezintă deseori o condiție 
prealabilă necesară pentru măsurile legate de conser -
varea in situ , de infrastructura ecologică și de refacere. 
În cadrul programelor operaționale din perioada 2014-
2020, statele membre ar trebui să acorde prioritate 
activităților privind conservarea in situ , infrastructura 
ecologică și refacerea, care se bazează pe studii pregă -
titoare anterioare.
Caseta 4 – Al treilea alineat
Lipsa unui cadastru corespunzător în această țară 
constituie un obstacol considerabil în calea amenajării și 
dezvoltării teritoriale în multe sectoare, inclusiv în secto -
rul mediului. Comisia și autoritățile române au convenit 
să includă acest aspect în rândul principalelor priorități 
de finanțare pentru perioada de programare 2014-2020.
Răspunsurile Comisiei 39
31
Comisia este de acord cu începerea evaluării impac -
tului activităților programului. Evaluarea impactului 
proiectelor ar putea fi considerată, de asemenea, 
o bună practică, deși costurile de evaluare la nivel 
de proiect ar putea fi disproporționat de mari. Prin 
urmare, reglementările pentru perioada 2014-2020 
stabilesc obligația statelor membre de a evalua impac -
tul fiecărei axe prioritare cel puțin o dată pe parcursul 
perioadei de programare.
Caseta 6 – Al treilea alineat
Comisia a constatat o încălcare a legislației UE în ceea 
ce privește amenajările facilitățile construite pe plaja 
Sulina și a deschis o procedură de constatare a neîn -
deplinirii obligațiilor (cauza 2010/4024, scrisoarea de 
punere în întârziere adresată României la 7.5.2010).
33
Monitorizarea eficace a impactului investițiilor în 
materie de biodiversitate necesită indicatori și statis -
tici adecvate. Astfel de indicatori ar trebui conveniți 
în etapa de proiectare. Se preconizează că, în multe 
proiecte concepute pentru a promova biodiversita -
tea, va exista un decalaj temporal între momentul 
adoptării măsurilor și dovada unui răspuns pozitiv 
din punctul de vedere al biodiversității. Pot fi cre -
ate condițiile fizice și hidrologice corespunzătoare, 
însă pentru obținerea de ecosisteme sănătoase și 
a unei biodiversități bogate este nevoie de timp. 
Indicatorii specifici de reușită a proiectului ar trebui 
să fie elaborați și conveniți în etapa de proiectare. 
În multe cazuri, un impact pozitiv măsurabil asu -
pra biodiversității nu poate fi observat decât după 
trecerea mai multor ani de la încheierea oficială 
a proiectului.
Prin urmare, obținerea de indicatori de rezultat 
pentru monitorizarea și evaluarea impactului asupra 
biodiversității reprezintă o sarcină dificilă, deoarece 
necesită colectarea de date la scară foarte mare și 
lărgirea bazei noastre de cunoștințe. Sprijinul pentru 
acțiuni – precum cartografierea și evaluarea eco -
sistemelor și a serviciilor aferente în conformitate 
cu strategia UE în domeniul biodiversității pentru 
2020 –, va duce la o mai bună înțelegere a situației 
actuale a biodiversității, la stabilirea de obiective de 
conservare/refacere constructive și la îmbunătățirea 
activităților de monitorizare și evaluare.Caseta 5 – Primul alineat
În cadrul gestiunii partajate, un stat membru este 
responsabil cu pregătirea, selectarea și punerea în 
aplicare a proiectelor cu o valoare mai mică de 50 de 
milioane de euro.
Comisia va ține seama de observațiile formulate 
de Curte pe parcursul negocierii privind Programul 
Operațional (PO) Mediu pentru perioada 2014-2020 
privind Republica Cehă, cu scopul de a încuraja adop -
tarea de măsuri care să abordeze acest aspect (evita -
rea întârzierilor în procesul de aprobare și modificări 
frecvente ale domeniilor de aplicare ale proiectelor).
Caseta 5 – Al doilea alineat
Pregătirea documentației pentru „Programul național 
de protecție a cocoșului-de-munte” a reprezentat 
numai una dintre componentele proiectului. Celelalte 
au fost: monitorizarea populației de cocoși-de -munte 
din Polonia, monitorizarea stării de conservare 
a habitatului cocoșului-de-munte în 39 de situri și 20 
de ateliere specializate. Toate aceste componente 
ale proiectului au fost livrate. Prin urmare, proiectul 
a contribuit la îmbunătățirea bazei de cunoștințe 
privind starea de conservare a cocoșului-de-munte 
din Polonia. Documentația pregătită pentru adoptarea 
programului național este în curs de revizuire de către 
beneficiar în lumina observațiilor GDEP .
Caseta 5 – Al treilea alineat
Pregătirea și adoptarea programelor naționale de 
acțiune privind speciile reprezintă un proces înde -
lungat (care necesită consultări cu diferite autorități 
și părți interesate de la nivel național, regional și 
local). Documentația pregătită în cadrul proiectelor 
finanțate din FEDR constituie o componentă esențială 
pentru viitoarele programe. În plus, aceasta asigură 
îmbunătățirea bazei de cunoștințe în materie de spe -
cii, care pot fi utilizate pentru planificarea măsurilor de 
conservare in situ  (chiar și în absența unor programe 
naționale). Cu participarea tuturor părților interesate, 
GDEP a instituit recent o procedură de aprobare 
a programelor de protecție pentru anumite specii, 
asigurându -se astfel un nivel adecvat de durabilitate 
a proiectelor privind biodiversitatea.
Răspunsurile Comisiei 40
40
Statele membre și autoritățile lor selectează și pun în 
aplicare proiectele cofinanțate. În acest cadru, acestea 
sunt responsabile cu asigurarea viabilității financi -
are a proiectelor care beneficiază de sprijin, inclusiv 
a legăturilor necesare cu mijloacele de finanțare 
locale, regionale și naționale pe termen mediu și lung. 
Pentru perioada 2014-2020, posibilitățile de utilizare 
a instrumentelor financiare în cadrul politicii de coezi -
une au fost consolidate, iar statele membre ar putea, 
de asemenea, să utilizeze aceste noi posibilități pentru 
protecția naturii și a biodiversității.
Caseta 11 – Al doilea alineat
Varietatea genetică și viabilitatea populației au fost 
aspecte abordate de promotorii de proiecte pentru 
alegerea bizonilor care urmează să fie eliberați în 
parc. De la încheierea proiectului, au fost aduși cu 
fonduri proprii în plus 5 bizoni, iar 3 pui s -au născut în 
sălbăticie.
Caseta 11 – Al treilea alineat
La data auditului, planul de gestionare a parcului se 
afla în curs de aprobare de către Ministerul Mediului în 
conformitate cu normele legislative naționale.
Caseta 11 – Al patrulea alineat
Coordonarea este asigurată de autoritatea de mana -
gement pentru Programul Operațional Mediu pentru 
perioada 2007-2013, instituit sub responsabilitatea 
Ministerului Mediului și Schimbărilor Climatice.
Concluzii și recomandări
41
Comisia consideră că introducerea unor obiective 
specifice și a unor indicatori de rezultat pentru progra -
mele operaționale din cadrul noii perioade de progra -
mare (2014-2020), în domeniul biodiversității, acolo 
unde este cazul, va îmbunătăți capacitatea Comisiei de 
monitorizare și de raportare.Răspuns comun la punctul 34 și 
caseta 9
Analiza monitorizării programelor operaționale bazate 
pe FEDR ar trebui să țină seama de normele UE. În 
acest sens, monitorizarea programelor spaniole (și 
a indicatorilor corespunzători acestora) a fost realizată 
în mod corect prin intermediul rapoartelor anuale de 
punere în aplicare. Acestea din urmă includ monitori -
zarea la nivel de program (și nu la nivel de proiect) și 
valori pentru indicatori precum: „acțiuni desfășurate 
în zonele Natura 2000”, „zonă reabilitată”, „acțiuni 
prevăzute pentru recuperarea și reabilitarea mediului”, 
„numărul proiectelor de mediu”, „lungimea liniei de 
coastă afectate”, „acțiuni de restaurare a habitatelor și 
a speciilor din rețeaua Natura”.
35
Comisia împărtășește opinia Curții conform căreia 
lipsa monitorizării împiedică evaluarea realizărilor. 
Cu toate acestea, pentru perioada 2014-2020, statele 
membre au obligația de a institui proceduri care să asi -
gure faptul că toate operațiunile finanțate de program 
adoptă un sistem eficace de indicatori.
37
În cadrul gestiunii partajate, statele membre și 
autoritățile competente ale acestora pun în aplicare 
proiectele, trebuind să asigure durabilitatea lor, 
inclusiv un posibil sprijin financiar și de întreținere prin 
intermediul fondurilor locale, regionale sau naționale.
În plus, angajamentul comunității locale sau al unui 
ONG de mediu de a întreține un sit după ce acestuia 
i-au fost aduse îmbunătățiri este, de asemenea, un 
element esențial în obținerea unor rezultate durabile. 
Aceasta presupune că nivelul investițiilor (umane și 
materiale în plus față de cele financiare) este docu -
mentat înainte de începerea proiectului și că respec -
tiva comunitate/respectivul ONG acceptă să efectueze 
aceste investiții la încheierea procesului de punere în 
aplicare a proiectului.
Răspunsurile Comisiei 41
colaborare cu Agenția Europeană de Mediu, au întocmit 
două rapoarte pe care statele membre le pot utiliza în 
desfășurarea acestei activități.
De asemenea, acțiunea 6a din aceeași strategie pre -
vede că, până în 2014, statele membre, cu asistența 
Comisiei, vor dezvolta un cadru strategic pentru a pri -
oritiza activitățile de refacere la nivel subnațional și 
național și la nivelul UE. În acest sens, Comisia a publi -
cat două rapoarte de consultanță, dintre care unul 
cuprinde o estimare a costurilor necesare pentru rea -
lizarea obiectivului de refacere, până în 2020, a 15 % 
din ecosistemele degradate, și a formulat recomandări 
pentru statele membre.
Comisia intenționează să publice documente de 
orientare cu privire la protecția biodiversității care să 
sprijine statele membre în identificarea, printre alte 
posibilități, a oportunităților din cadrul FEDR.
Recomandarea 1 (b)
Comisia acceptă recomandarea. Acordurile de parte -
neriat negociate între Comisie și fiecare stat membru 
reprezintă un instrument important pentru asigurarea 
complementarității la nivelul diferitelor fonduri ale 
UE. Programele operaționale și de dezvoltare rurală 
vor fi analizate pe parcursul consultărilor interne între 
servicii în scopul maximizării complementarității 
între FEDR și FEADR. Pentru toate aspectele legate de 
Natura 2000, această analiză se bazează pe cadre de 
acțiune prioritară (CAP).
Recomandarea 1 (c)
Statele membre sunt responsabile în special pentru 
punerea în aplicare a programelor care fac obiectul 
gestiunii partajate. Prin urmare, Comisia consideră că 
această recomandare ar trebui adresată autorităților 
programului. În conformitate cu dispozițiile juridice 
relevante, comitetul de monitorizare a programului, în 
cadrul căruia Comisia participă în calitate de observa -
tor, joacă un rol esențial în monitorizarea progreselor 
înregistrate și în abordarea eventualelor dificultăți 
legate de punerea în aplicare. Prin examinarea 
rapoartelor anuale de punere în aplicare și prin reu -
niuni anuale de reexaminare, Comisia va monitoriza 
performanțele programelor și va identifica eventua -
lele obstacole din calea unei puneri în aplicare eficace. 
Cadrul de performanță reprezintă un instrument 
suplimentar în acest scop.Lucrările pregătitoare, inclusiv cele finanțate de FEDR, 
constituie o condiție prealabilă pentru o bună punere 
în aplicare a proiectului. Aceasta asigură baza pentru 
intervenții viitoare (și realizarea de beneficii pentru 
biodiversitate). Se preconizează că aceste acțiuni 
vor beneficia de sprijin din partea FEDR, însă pentru 
punerea în aplicare a proiectelor ar putea fi utilizate, 
de asemenea, alte fonduri ale UE (cum ar fi FEADR), 
precum și resurse naționale.
42
Statele membre își selectează prioritățile în materie de 
utilizare a FEDR în funcție de caracteristicile, nevoile și 
situațiile lor specifice. În acest cadru, Comisia a con -
tinuat să acorde sprijin statelor membre în ceea ce 
privește eventuala utilizare a FEDR pentru biodiversi -
tate în perioada 2014-2020 (Ghidul privind investițiile 
cu beneficii multiple ale politicii de coeziune în 
infrastructuri naturale și ecologice, Manual pentru 
finanțarea rețelei Natura, seminare organizate în 
statele membre cu privire la finanțarea rețelei Natura 
2000) și va continua să facă acest lucru, de exemplu 
prin intermediul viitoarelor documente de orientare 
privind protecția biodiversității.
Recomandarea 1 (a)
Comisia acceptă recomandarea. În consecință, Comi -
sia a început să sprijine statele membre în stabilirea 
priorităților de refacere a biodiversității în cadrul unor 
programe operaționale relevante. În cadrul gestiunii 
partajate a fondurilor structurale, statele membre 
propun obiective și selectează prioritățile de investiții 
în funcție de nevoile specifice ale acestora, care sunt 
negociate cu Comisia. Acestea sunt corelate cu indica -
tori de rezultat și de realizare. În momentul adoptării 
programului, statele membre selectează și pun în 
aplicare proiectele. Deși, în perioada de programare 
2014-2020, biodiversitatea nu constituie o prioritate în 
cadrul concentrării tematice stabilite în Regulamentul 
FEDR (articolul 4), Comisia a publicat un document de 
orientare specific destinat autorităților de management 
(„Ghidul privind investițiile cu beneficii multiple ale poli -
ticii de coeziune în infrastructuri naturale și ecologice”) 
pentru a sprijini autoritățile în această activitate.
În contextul strategiei UE în domeniul biodiversității 
pentru 2020, acțiunea 5 prevede că statele membre, 
cu asistența Comisiei, vor identifica și vor evalua, până 
în 2014, situația propriilor ecosisteme și a serviciilor 
ecosistemice aferente. Serviciile Comisiei [Direcția 
Generală Mediu și Centrul Comun de Cercetare (JRC)], în 
Răspunsurile Comisiei 42
45
Contribuțiile financiare nu reprezintă unica moda -
litate de garantare a durabilității pe termen lung. 
Comunitățile locale sau ONG -urile pot fi pregătite să 
aducă contribuțiile necesare (resurse umane și materi -
ale) atât timp cât amploarea acestora este clarificată în 
prealabil.
Recomandarea 2 (a)
Comisia acceptă recomandarea. Ca răspuns la 
această recomandare, în cadrul Rețelei europene 
a autorităților de mediu și a autorităților de manage -
ment (ENEA -MA), Comisia va sublinia necesitatea de 
a monitoriza în mod corespunzător măsurile pregăti -
toare prin măsuri de conservare mai specifice.
Recomandarea 2 (b)
Comisia este de acord cu această recomandare. 
Reglementările pentru perioada 2014  -2020, adoptate 
în decembrie 2013, stabilesc obligația statelor membre 
de a evalua impactul fiecărei axe prioritare cel puțin 
o dată pe parcursul perioadei de programare. Natura 
respectivelor evaluări va depinde de obiectivele 
specifice stabilite în programele care urmează să fie 
adoptate. În cazul în care sunt clar stabilite obiective 
în materie de biodiversitate, sunt necesari indicatori 
specifici de realizare și de rezultat și proceduri de 
evaluare.
Recomandarea 2 (c)
Comisia acceptă recomandarea și a început deja să 
întreprindă acțiunile solicitate. În ceea ce privește 
articolul 13 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 
de stabilire a unor dispozițiile comune, Comisia va 
publica documente de orientare destinate beneficia -
rilor, care vor cuprinde informații privind modalitățile 
de exploatare a complementarității fondurilor ESI cu 
alte instrumente ale UE. Documentele de orientare 
sus-menționate includ, de asemenea, o secțiune pri -
vind complementaritatea.
În mod regulat, Comisia face schimb de informații 
cu statele membre și le oferă consiliere cu privire la 
utilizarea diferitelor fonduri pentru biodiversitate, de 
exemplu prin intermediul grupului de coordonare 
pentru biodiversitate și natură și al grupului de lucru al 
Rețelei europene a autorităților de mediu.Cerințele de monitorizare și de evaluare vor fi mai clare 
pentru perioada 2014-2020 în ceea ce privește rapor -
tarea anuală a procesului de selecție a proiectelor și 
a cheltuielilor defalcate pe domenii tematice, definirea 
indicatorilor comuni de rezultat și de realizare speci -
fici și a indicatorilor de realizare specifici și evaluarea 
impactului.
Programele operaționale vor include indicatori 
comuni și pot include indicatori specifici programului 
(de exemplu, privind biodiversitatea, dacă este cazul) 
care sunt utilizați de autoritățile de management și 
de punere în aplicare în scopul monitorizării execuției 
programelor și, dacă este necesar, al informării Comi -
siei. Prin urmare, începând din 2016, Comisia va primi 
rapoarte anuale privind datele și procesul de punere 
în aplicare, care vor oferi o perspectivă mai clară asu -
pra progreselor și a performanțelor.
43
În perioada 2007-2013, biodiversitatea și Natura 2000 
au reprezentat o categorie în cadrul categoriilor de 
cheltuieli. Pentru perioada 2014-2020, aceste două 
componente vor fi incluse în categorii diferite. Cu toate 
acestea, în multe cazuri, biodiversitatea reprezintă 
un obiectiv secundar al unei intervenții (obiectivele 
principale fiind prevenirea riscurilor, reducerea poluării 
etc.) și este firesc ca aceste intervenții să fie distribuite 
în diferite categorii, în funcție de obiectivele lor princi -
pale. Deseori, proiectele care beneficiază de sprijin din 
partea FEDR pot contribui la mai multe obiective.
44
Este bine înțeles principiul monitorizării investițiilor 
realizate într -o etapă pregătitoare. Cu toate acestea, 
investițiile necesare pentru întreprinderea de acțiuni 
care să aducă beneficii în materie de biodiversitate nu 
vor proveni exclusiv de la FEDR.
Pe parcursul pregătirii PO pentru 2014-2020, Comisia 
a recomandat, în anumite cazuri, ca statele membre 
să utilizeze FEDR pentru investiții mai degrabă decât 
pentru studii; din punctul de vedere al biodiversității, 
aceasta ar trebui să accelereze punerea în aplicare 
a planurilor de protecție și de management și să le 
sporească nivelul de eficacitate.
Răspunsurile Comisiei 43
Comisia acceptă recomandarea și întreprinde acțiunile 
solicitate. Actele de punere în aplicare pentru 2014-
2020 definesc sistemul de distribuire pe categorii 
revizuit pentru furnizarea de informații privind 
investițiile realizate în cadrul politicii de coeziune. În 
limitele acestui sistem de informații, Comisia a creat 
un mecanism intern de „monitorizare a biodiversității” 
care va permite înregistrarea cheltuielilor directe și 
indirecte cu biodiversitatea în baza FEDR și a Fondului 
de coeziune. Fiabilitatea datelor va depinde de calita -
tea datelor furnizate de statele membre.
În conformitate cu angajamentele UE privind integra -
rea biodiversității și cu angajamentele internaționale 
asumate în temeiul Convenției privind diversitatea 
biologică, Comisia depune în prezent eforturi pentru 
eficientizarea monitorizării cheltuielilor legate de 
biodiversitate. O secțiune specială privind monitori -
zarea biodiversității va fi înglobată în rapoartele de 
program pentru 2015, Comisia lucrând în prezent la 
îmbunătățirea metodologiei de monitorizare a cheltu -
ielilor legate de biodiversitate în bugetul UE.

CUM VĂ PUTEȚI PROCURA PUBLICAȚIILE UNIUNII EUROPENE?
Publicații gratuite:
•  un singur exemplar: 
pe site ‑ul EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  mai multe exemplare/postere/hărți: 
de la reprezentanțele Uniunii Europene ( http://ec.europa.eu/represent_ro.htm), 
de la delegațiile din țările care nu sunt membre ale UE ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm) 
sau contactând rețeaua Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm) 
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).
(*)  Informațiile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine  
telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).
Publicații contra cost:
• pe site ‑ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Abonamente:•  de la agenții de vânzări ai Oficiului pentru Publicații al Uniunii Europene  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_ro.htm).
QJ-AB-14-012-RO-C ISSN 1831-0966
Protejarea biodiversității este o  prioritate-cheie 
a UE în domeniul mediului, reflectată printr-o 
strategie a UE pentru biodiversitate care acoperă 
perioada până în 2020, precum și printr-o 
diversitate de politici și de acte legislative în 
materie la nivelul UE. În cadrul acestui raport, 
Curtea a pus accentul pe Fondul european de 
dezvoltare regională și pe rolul acestuia în 
finanțarea și sprijinirea proiectelor care 
promovează în mod direct biodiversitatea.
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ