[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 16.7.2007

COM(2007) 420 final

COMUNICAREA COMISIEI CĂTRE CONSILIU,PARLAMENTUL EUROPEAN, COMITETUL ECONOMIC ŞISOCIAL EUROPEAN ŞI COMITETUL REGIUNILOR

Raportul anual privind funcţionarea celei de-a treia etape a Programului Tempus în 2006

COMUNICAREA COMISIEI CĂTRE CONSILIU, PARLAMENTUL EUROPEAN, COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN ŞI COMITETUL REGIUNILOR

Raportul anual privind funcţionarea celei de-a treia etape a Programului Tempus în 2006

PREFAţă

Programul Tempus III (2000-2006) vizează dezvoltarea şi modernizarea învăţământului superior în 26 de ţări partenere în Balcanii de Vest, Europa de Est, regiunea mediteraneană şi Asia Centrală. Instituţiile de învăţământ superior sunt considerate a fi deosebit de importante pentru procesul de tranziţie socială şi economică în ţările partenere. Instituţiile de învăţământ superior constituie, de asemenea, rezerve de competenţe şi centre de dezvoltare a resurselor umane. Ele asigură formarea de noi generaţii de conducători atât în UE, cât şi în ţările partenere. De asemenea, schimburile interpersonale, astfel cum sunt promovate de programul Tempus, contribuie la consolidarea înţelegerii reciproce între Uniunea Europeană şi ţările partenere.

Încă de la lansarea sa în 1990, programul Tempus a contribuit cu succes la promovarea reformei şi la modernizarea învăţământului superior în ţările partenere. Instituţiile de învăţământ sunt factorii principali ai unei tranziţii reuşite spre o economie şi o societate bazată pe cunoaştere. Instituţiile de învăţământ superior sunt factori importanţi ai creşterii şi competitivităţii şi joacă un rol esenţial în agenda reformei atât a statelor membre, cât şi a ţărilor partenere. Modernizarea învăţământului superior a fost recunoscută ca fiind o condiţie de bază pentru succesul Strategiei de la Lisabona lansată de Uniunea Europeană în martie 2000 şi care vizează restructurarea sistemului economic şi social în UE. În acelaşi timp, programul Tempus a sprijinit ţările partenere în procesul de reformă a sistemelor lor de învăţământ superior, prin alinierea acestora la principiile procesului de la Bologna, cum sunt noul sistem de diplome, asigurarea calităţii şi recunoaşterea diplomelor şi a perioadelor de studii. Procesul de la Bologna, susţinut activ de Comisia Europeană, este un punct de referinţă comun atât pentru statele membre UE, cât şi pentru ţările partenere.

În 2006, programul Tempus era finanţat prin intermediul a trei programe de cooperare regională: CARDS (Balcanii de Vest); MEDA (regiunea mediteraneană de est şi de sud) şi Tacis (Europa de Est şi Asia Centrală). Bugetul alocat programului Tempus s-a ridicat, în 2006, la suma de 53,45 milioane de euro, repartizată între trei regiuni: Tacis: 18,25 milioane de euro, CARDS: 17,2 milioane de euro, MEDA: 18 milioane de euro.

O descriere detaliată a programului Tempus este disponibilă la următoarea adresă:

http://europa.eu.int/comm/education/programmes/tempus/index_en.html

Prezentul raport anual este prezentat în conformitate cu articolul 11 din Decizia Consiliului de instituire a programului Tempus (JO L 120, 8.5.1999).

Punerea în aplicare a programului Tempus în 2006 principalele linii de acţiune

Punerea în aplicare a programului în 2006 s-a concentrat asupra următoarelor priorităţi:

1. ameliorarea difuzării şi exploatării rezultatelor proiectului;

2. consolidarea activităţilor de control la faţa locului;

3. consolidarea rolului birourilor naţionale Tempus;

ameliorarea difuzării şi exploatării rezultatelor proiectului

În 2006, Direcţia Generală Educaţie şi Cultură (DG EAC) a lansat o serie de iniţiative menite să sporească vizibilitatea programului Tempus în rândul ţărilor partenere, începând cu instrumente simple precum orientările în materie de vizibilitate, un DVD în care se arată „programul Tempus în acţiune”, o nouă broşură, materiale promoţionale noi şi terminând cu evenimente tematice, cum este conferinţa de la Amman privind cooperarea între universităţi şi întreprinderi şi studiul aferent „Linking the worlds of work and education through Tempus” (Stabilirea legăturilor între mediul de muncă şi educaţie prin programul Tempus). Conferinţa din aprilie 2006, găzduită de Ministerul iordanian al Învăţământului Superior şi al Cercetării, şi studiul aferent au contribuit la sensibilizarea universităţilor, a întreprinderilor şi a responsabililor politici în domeniul educaţiei cu privire la importanţa promovării cooperării între universităţi şi întreprinderi pentru a spori şansele de angajare ale absolvenţilor şi a deschide noi posibilităţi atât pentru universităţi, cât şi pentru întreprinderi. Au fost prezentate în timpul conferinţei şi descrise în studiu exemple de practici inovatoare din cadrul programului Tempus.

În noiembrie 2006, a fost organizată o sesiune de formare privind comunicarea, difuzarea şi exploatarea rezultatelor proiectelor pentru coordonatorii birourilor naţionale Tempus. În timpul reuniunii anuale a beneficiarilor de subvenţii, care a avut loc în ianuarie 2006, a fost organizată o sesiune specifică dedicată vizibilităţii şi difuzării.

Direcţia Generală Educaţie şi Cultură a lansat o serie de studii cu caracter regional pentru a ilustra impactul pe care l-a avut programul Tempus, de la instituirea acestuia, asupra instituţiilor de învăţământ superior, persoanelor fizice şi sistemelor în ţările partenere ale programului, prin intermediul unui număr de interviuri directe şi un vast sondaj on-line în rândul principalilor actori implicaţi sau informaţi cu privire la operaţiunile Tempus în ţara lor. Au fost trimise în total 940 de chestionare. Studiile au fost realizate de experţi externi (atât din UE, cât şi din ţările partenere) care au vizitat toate ţările partenere în perioada cuprinsă între lunile mai şi iulie şi au avut întrevederi individuale sau de grup cu conducerea şi personalul universităţilor, precum şi cu cadre didactice, studenţi, angajatori, organizaţii neguvernamentale, autorităţi regionale şi naţionale în domeniul educaţiei.

Pentru marea majoritate a celor intervievaţi pentru studiile de impact, programul Tempus reprezintă o deschidere esenţială către mediul academic european, care a contribuit semnificativ la dezvoltarea cooperării cu universităţile europene. Datorită veritabilei sale dimensiuni europene, programul Tempus a oferit posibilităţi de a colabora cu mai multe ţări ale UE şi de a consolida cooperarea regională. Tempus este singurul program care abordează toate aspectele învăţământului superior, în timp ce alte proiecte se limitează, de obicei, la un singur element al sistemului. Programul este apreciat pentru continuitatea sa şi pentru faptul că a generat o „masă critică” care a avut o influenţă favorabilă asupra abordărilor şi atitudinilor. Aceste schimbări pozitive au fost recunoscute de autorităţile naţionale în domeniul educaţiei din majoritatea ţărilor partenere. Rezultatele studiilor de impact vor fi utilizate în discuţiile referitoare la felul în care va arata programul Tempus pe viitor.

Punctele de contact naţionale ale programului Tempus în statele membre au continuat să joace un rol important în punerea în aplicare a programului, facilitând implicarea instituţiilor de învăţământ superior din UE prin activităţi de informare şi asistenţă în activităţile de căutare a unui partener. În 2006, în majoritatea ţărilor partenere, precum şi într-un număr de state membre ale UE au fost organizate zile de informare Tempus.

consolidarea activităţilor de control la faţa locului;

În 2004, DG EAC a adoptat o politică globală pentru monitorizarea la faţa locului a programului Tempus, care conţine două grupuri de activităţi complementare:

- controale la faţa locului efectuate în colaborare cu Fundaţia Europeană pentru Formare (FEF) şi funcţionarii din cadrul DG EAC, care vizează aproximativ 10% din proiectele în curs (30 de proiecte pe an). Cea de-a doua campanie a avut loc în toamna anului 2005 şi în primăvara anului 2006.

- controale la faţa locului efectuate de birourile naţionale Tempus (BNT), care vizează, în principiu, toate proiectele în curs din ţara lor (proiecte europene comune şi măsuri structurale şi complementare). Această activitate a demarat la începutul anului 2006, după ce birourile naţionale Tempus au beneficiat de o formare specifică.

Un număr total de 44 de proiecte din toate regiunile au făcut obiectul unor vizite efectuate de funcţionarii DG EAC/FEF în timpul campaniei de control 2005-2006. Un număr de 80 de proiecte au făcut obiectul unor vizite efectuate de birourile naţionale Tempus.

Concluziile generale privind domeniile investigate sunt pozitive, în ciuda unor neajunsuri marginale. Multe proiecte sunt solide şi au rezultate bune. Necesităţile sunt, în general, bine definite şi proiectele se înscriu, de obicei, în strategiile facultăţilor sau ale universităţilor care au fost elaborate în cadrul priorităţilor naţionale. De asemenea, printre punctele tari ale proiectelor se numără participarea activă a membrilor consorţiilor, programele de mobilitate, sprijinul acordat de instituţii şi recunoaşterea rezultatelor. Cu toate acestea, încă mai există un număr de proiecte mai puţin reuşite şi domenii care sunt, în general, mai slabe. Implicarea limitată a grupurilor-ţintă mai mari sau a utilizatorilor finali care afectează impactul şi durabilitatea proiectelor, lipsa controlului intern al evoluţiei necesităţilor şi a obiectivelor iniţiale, precum şi mobilizarea insuficientă a capacităţilor personalului pot fi considerate exemple de neajunsuri. Aceste probleme au început să fie abordate mai insistent. Toate vizitele de control al proiectelor sunt urmate de un răspuns în scris care include recomandări privind măsurile corective şi domeniile care trebuie îmbunătăţite.

Lansarea procedurii de control la faţa locului efectuată de birourile naţionale Tempus constituie o evoluţie pozitivă care oferă o nouă posibilitate de a îmbogăţi sistemul de control al programului Tempus, dar reprezintă, de asemenea, o provocare în ceea priveşte armonizarea practicilor şi coordonarea generală. Este esenţial să se asigure o integrare progresivă şi coerentă a contribuţiilor aduse de diferiţi actori (beneficiarii de subvenţii, funcţionarii, inspectorii din cadrul EAC, FEF şi BNT) într-un sistem unic. Un astfel de sistem a fost conceput în 2006, cuprinzând, în special, criterii de evaluare a performanţei proiectelor, un instrument de prelucrare a evaluărilor şi orientări privind monitorizarea vizitelor de control efectuate de BNT.

„Controlul preventiv” joacă, de asemenea, un rol important în sistemul de punere în aplicare a programului. În acest sens, în ianuarie 2006, a fost organizată la Bruxelles o reuniune a beneficiarilor de subvenţii pe teme referitoare la gestionarea proiectelor.

Consolidarea rolului birourilor naţionale Tempus

Eforturile de consolidare a rolului birourilor naţionale Tempus (BNT) au continuat în 2006 printr-o serie de iniţiative esenţiale, cum ar fi implicarea activă a acestora în activităţi de control la faţa locului. După elaborarea unei strategii pentru implicarea birourilor naţionale Tempus în controlul la faţa locului şi o sesiune de formare specifică de care au beneficiat acestea în octombrie 2005, toate birourile naţionale Tempus au demarat activităţi de monitorizare a proiectelor Tempus în ţările lor. Un număr de aproximativ 80 de proiecte au făcut obiectul unor vizite în cadrul primei campanii de control efectuate de birourile naţionale Tempus. Formarea iniţială a fost urmată de o analiză a practicilor de control ale BNT şi de o sesiune de formare mai practică, privind tehnicile de raportare, în noiembrie 2006.

Prin rolul formal acordat birourilor naţionale Tempus în evaluarea burselor de mobilitate individuale, poziţia acestora în selecţia proiectelor a fost consolidată,

În lunile mai şi noiembrie, au fost organizate la Bruxelles două reuniuni cu participarea birourilor naţionale Tempus din ţările partenere şi a punctelor naţionale de contact din UE la care au fost abordate teme precum comunicarea, vizibilitatea, selecţia şi controlul proiectelor.

Au fost organizate, în colaborare cu FEF, campanii de informare Tempus în toate ţările partenere în care au fost lansate cereri de propuneri în 2006.

Au fost încheiate noi acorduri de subvenţionare pentru perioada iulie 2006 – iunie 2007 cu Iordania, Rusia, Kazahstan şi Kirghistan. BNT din Tadjikistan a fost temporar închis.

Gestionarea programelor

În cursul anului 2006 au avut loc cinci proceduri de selecţie. Acestea au inclus selecţia pentru proiectele europene comune (având termen limită 15 decembrie 2005), măsurile structurale şi complementare (având termen limită 15 octombrie 2005 şi 15 februarie 2006) şi bursele de mobilitate individuale (având termen limită 15 februarie şi 15 octombrie 2006). Numărul de cereri la fiecare procedură de selecţie a fost de fiecare dată ridicat, ceea ce înseamnă că programul continuă să suscite interesul comunităţii academice. În special, numărul cererilor pentru măsurile structurale şi complementare este în creştere, iar conţinutul lor se concentrează mai mult pe probleme orizontale, importante pentru reforma şi modernizarea învăţământului superior în ţările partenere. Rezultatele detaliate ale procedurilor de selecţie desfăşurate în 2006 sunt disponibile pe site-ul internet al programului.

- Proiectele europene comune (PEC) selecţionate în 2006: 103 de proiecte pentru o sumă totală de 43,1 milioane de euro. Proiectele europene comune implică instituţii de învăţământ superior din statele membre ale UE şi din cele 26 de ţări partenere.

- Măsurile structurale şi complementare (MSC) selecţionate în 2006: 95 de proiecte pentru o sumă totală de 11,7 milioane de euro. Măsurile structurale şi complementare vizează sistemele de învăţământ superior şi se concentrează asupra problemelor strategice.

- Bursele de mobilitate individuale (BMI) selecţionate în 2006: 156 de proiecte pentru o sumă totală de 0,66 milioane de euro. Bursele de mobilitate individuale oferă personalului academic şi administrativ din instituţiile de învăţământ superior posibilitatea de a beneficia de perioade scurte de mobilitate în străinătate.

Proiectele europene comune selecţionate fac parte din domeniile privind dezvoltarea programelor de studii (70%), managementul universitar (15%) şi construcţia instituţională (15%). Proiectele de dezvoltare a programelor de studii acoperă o gamă largă de domenii, cum sunt ştiinţele aplicate, tehnologia, managementul afacerilor şi ştiinţele sociale. Proiectele de construcţie instituţională şi cele de management universitar sprijină reformele privind asigurarea calităţii, calitatea învăţământului sau managementul financiar al universităţilor în ţările partenere. În majoritatea ţărilor, măsurile structurale şi complementare selecţionate au o legătură evidentă cu liniile de acţiune ale procesului de la Bologna. Proiectele selecţionate în cadrul acestei componente a programului se referă, în general, la aspecte precum crearea sistemelor de asigurare a calităţii sau introducerea mecanismelor de transfer al creditelor de studii. Anumite proiecte vizează, de asemenea, modernizarea funcţionării şi a serviciilor universităţilor, inclusiv actualizarea programelor de formare, utilizarea tehnologiilor informaţiei şi comunicaţiilor, precum şi consolidarea relaţiilor internaţionale. Bursele de mobilitate individuale selecţionate se referă, în principal, la perioadele de studii şi de reciclare profesională (79%), urmate de activităţi de pregătire pentru proiectele europene comune (13%) şi participări la conferinţe şi seminare specifice (8%). În ansamblu, se poate constata că proiectele prezentate respectă din ce în ce mai mult priorităţile naţionale stabilite de ţările partenere. Aproape toate proiectele selecţionate se aliniază la priorităţile naţionale.

La nivel general, în cursul anului 2006, angajamentele şi plăţile în cadrul programului Tempus au fost efectuate conform calendarului stabilit. Anumite acorduri de subvenţionare nu au putut fi duse la îndeplinire în termenele prevăzute din cauza adoptării târzii a deciziilor financiare sau din cauza faptului că statele partenere au semnat târziu acordurile de finanţare.

Alte angajamente financiare în 2006 au inclus:

- Subvenţii acordate birourilor naţionale Tempus: 5 subvenţii în valoare de 0,31 milioane de euro.

- Subvenţii acordate departamentului Tempus din cadrul Fundaţiei Europene pentru Formare care a acordat asistenţă tehnică DG EAC. 0,87 milioane de euro.

- Conferinţe şi seminare: 0,63 milioane de euro.

Activităţile de eliminare a cazurilor de litigii cu privire la programul Tempus au înregistrat progrese semnificative în cursul anului 2006. Până în prezent, au putut fi închise, din punctul de vedere al DG EAC, 164 de dosare de litigii (adică 69% din ansamblul cazurilor). Dosarele închise includ 81 de cazuri în care sumele care făceau obiectul litigiilor au fost compensate în conformitate cu Regulamentul financiar, în 61 de cazuri beneficiarul a rambursat direct Comisiei suma solicitată şi în 22 de cazuri au fost trimise note de debit beneficiarilor. În 2006, a fost recuperată o sumă totală de 1,1 milioane de euro fie prin rambursare directă, fie prin intermediul procedurii de compensare.

Concluzie

Punerea în aplicare a programului Tempus în 2006 s-a concentrat asupra unui număr de obiective strategice care au fost realizate în mod satisfăcător. Dialogul permanent cu autorităţile naţionale şi implicarea activă a acestora în definirea priorităţilor şi selecţia proiectelor garantează că activităţile finanţate sunt relevante pentru necesităţile ţării şi conforme cu obiectivele reformei naţionale. Acest fapt asigură aproprierea programului de către autorităţile naţionale şi sporeşte impactul proiectelor din cadrul programului. Birourile naţionale Tempus în ţările partenere au fost consolidate şi joacă un rol important în asigurarea legăturii cu autorităţile naţionale şi cu alte părţi interesate. Reacţiile venite din partea autorităţilor naţionale şi rezultatele controalelor la faţa locului au confirmat faptul că Tempus continuă să fie un program de mare relevanţă pentru sprijinirea ţărilor partenere în procesul de reformare şi modernizare a sistemelor de învăţământ superior ale acestora.

ANEXĂ

TEMPUS 2006 – SINTEZĂ FINANCIARĂ

Tempus 2006 – Sume angajate pe regiune în euro |

CARDS | Tacis | MEDA |

PEC | 13 043 103 | 16 959 989 | 3 164 222 |

BMI | 71 300 | 114 760 | 114 940 |

MSC | 2 848 398 | 5 919 744 | 1 140 609 |

BNT | 0 | 262 093 | 49 898 |

FEF | 255 000 | 328 000 | 287 000 |

Altele | 190 500 | 273 977 | 171 611 |

Total | 16 408 301 | 23 858 563 | 4 928 280 |

Tempus 2006 – Proiecte selecţionate pe regiune/Sume acordate în euro |

CARDS | Sume acordate proiectelor selecţionate |

PEC (termen limită la 15 decembrie 2005) | 32 | 13 043 103 |

MSC (termen limită la 15 octombrie 2005) | 5 | 650 001 |

MSC (termen limită la 15 februarie 2006) | 18 | 2 198 397 |

BMI (termen limită la 15 februarie 2006) | 16 | 71 300 |

BMI (termen limită la 15 octombrie 2006) | 22 | 106 320 |

Total | 93 | 16 069 121 |

Tempus 2006 – Proiecte selecţionate pe regiune/Sume acordate în euro |

Tacis | Sume acordate proiectelor selecţionate |

PEC (termen limită la 15 decembrie 2005) | 42 | 17 256 709 |

MSC (termen limită la 15 octombrie 2005) | 24 | 3 112 606 |

MSC (termen limită la 15 februarie 2006) | 34 | 3 927 775 |

BMI (termen limită la 15 februarie 2006) | 35 | 128 250 |

BMI (termen limită la 15 octombrie 2006) | 32 | 138 810 |

Total | 167 | 24 564 150 |

Tempus 2006 – Proiecte selecţionate pe regiune/Sume acordate în euro |

MEDA | Sume acordate proiectelor selecţionate |

PEC (termen limită la 15 decembrie 2005) | 29 | 12 831 132 |

MSC (termen limită la 15 octombrie 2005) | 8 | 990 609 |

MSC (termen limită la 15 februarie 2006) | 6 | 829 906 |

BMI (termen limită la 15 februarie 2006) | 30 | 114 940 |

BMI (termen limită la 15 octombrie 2006) | 21 | 99 640 |

Total | 94 | 14 866 227 |

- PEC: Proiect european comun; MSC: Măsuri structurale şi complementare; BMI: Bursă de mobilitate individuală; BNT: Birou naţional Tempus; FEF: Fundaţia Europeană pentru Formare.