Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de stabilire a unor dispoziții pentru gestionarea cheltuielilor privind lanțul alimentar, sănătatea și bunăstarea animalelor, sănătatea plantelor și materialul de reproducere a plantelor, de modificare a Directivelor 98/56/CE, 2000/29/CE și 2008/90/CE ale Consiliului, a Regulamentelor (CE) nr. 178/2002, (CE) nr. 882/2004 și (CE) nr. 396/2005, a Directivei 2009/128/CE și a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 și de abrogare a Deciziilor 66/399/CEE, 76/894/CEE și 2009/470/CE ale Consiliului /* COM/2013/0327 final - 2013/0169 (COD) */





EXPUNERE DE MOTIVE 1. CONTEXTUL PROPUNERII · Contextul general La data de 29 iunie 2011, Comisia Europeană a prezentat propunerea sa referitoare la cadrul financiar multianual pentru perioada 2014 – 2020[1], care a fost modificată la data de 6 iulie 2012[2]. Luând în considerare concluziile Consiliului European din 7/8 februarie 2013, Comisia propune o sumă maximă de 1 891,936 milioane EUR pentru cheltuielile privind alimentele și furajele pentru întreaga perioadă 2014 – 2020. Obiectivul prezentului regulament este de a moderniza dispozițiile financiare pentru acest domeniu. Principalul cadru juridic financiar actual utilizat pentru finanțarea acestor domenii este Decizia 2009/470/CE a Consiliului pentru programe veterinare de eradicare și măsuri veterinare de urgență, Directiva 2000/29/CE a Consiliului pentru măsuri în domeniul sănătății plantelor și Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului pentru măsuri de finanțare a controalelor oficiale. Dispoziții financiare specifice suplimentare există în Regulamentul (CE) nr. 396/2005 privind nivelurile maxime de reziduuri de pesticide din sau de pe alimente și hrana pentru animale de origine vegetală și animală, în Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 privind introducerea pe piață a produselor de protecție a plantelor, în Directiva 2009/128/CE de stabilire a unui cadru pentru acțiuni comunitare în vederea utilizării durabile a pesticidelor, precum și în numeroase alte directive ale Consiliului referitoare la sănătatea animalelor și a plantelor. Acest cadru fragmentat nu este conform cu unele dispoziții din regulamentul financiar și este destul de complex. El a evoluat în timp și trebuie raționalizat. Aceste aspecte reprezintă o oportunitate de a înlocui actualele dispoziții financiare din mai multe acte juridice cu un singur cadru financiar, clar și modern, care să optimizeze punerea în aplicare și funcționarea gestionării financiare a cheltuielilor în domeniul alimentelor și al hranei pentru animale. În particular, structurile de gestionare financiară vor fi simplificate pe baza unor obiective și indicatori clari. Ratele de finanțare vor fi, de asemenea, mai simple și mai clare. Prezenta propunere face parte din „Pachetul privind animale și plante mai sănătoase pentru un lanț alimentar mai sigur”, care include propuneri privind: – politica în materie de sănătate animală, care are obiectivul de a proteja și de a îmbunătăți starea de sănătate și condiția animalelor în UE, în particular a animalelor destinate producției de alimente, permițând, în același timp, comerțul în interiorul UE și importurile de animale și de produse de origine animală în conformitate cu standardele de sănătate corespunzătoare și cu obligațiile internaționale; – regimul de sănătate a plantelor, al cărui obiectiv este de a proteja agricultura și silvicultura în UE prin împiedicarea intrării și a răspândirii dăunătorilor plantelor din afara UE; – regimul de producție și de punere la dispoziție pe piață a materialului de reproducere a plantelor provenit de la specii agricole, vegetale, silvicole, fructifere, viță de vie și plante ornamentale, care asigură îndeplinirea criteriilor UE în materie de sănătate, identitate și calitate; – normele care reglementează controalele oficiale și alte activități oficiale efectuate pentru a asigura aplicarea legislației în domeniul produselor alimentare și al hranei pentru animale, normele privind sănătatea și bunăstarea animalelor, sănătatea plantelor și materialul de reproducere a plantelor, produsele de protecție a plantelor și pesticidele. · Viza acțiunilor/cheltuielilor Programele veterinare de eradicare sunt esențiale pentru a elimina treptat o serie de boli specificate ale animalelor, care sunt endemice în anumite zone din Uniune, prin intermediul unei game largi de măsuri, incluzând vaccinarea, testarea animalelor și compensații pentru sacrificare și ucidere. Finanțarea UE destinată sprijinirii acestor măsuri acordă prioritate bolilor importante din punctul de vedere al sănătății publice și celor care au un impact economic major, din cauza implicațiilor comerciale și a pierderilor de venituri pentru agricultori, pentru industria creșterii animalelor în ansamblul ei, precum și pentru sectoarele adiacente. Regimul UE în materie de sănătate a plantelor și regimul materialului de reproducere a plantelor acordă prioritate protecției agriculturii și silviculturii UE prin prevenirea pătrunderii și a răspândirii dăunătorilor din afara UE ai plantelor, precum și disponibilității și utilizării materialului vegetal sănătos la începutul lanțului de producție vegetală. Cheltuielile pentru controale oficiale includ finanțarea programului „O formare mai bună pentru o hrană mai sigură”, care promovează o abordare armonizată a funcționării sistemelor de control naționale și ale Uniunii, precum și a rețelei laboratoarelor de referință ale UE, care pun la dispoziție informații științifice și tehnice în acele domenii în care eficacitatea controalelor oficiale depinde de calitatea, uniformitatea și fiabilitatea metodelor de analiză sau testare (și ale rezultatelor acestora) utilizate de laboratoarele oficiale. Ele includ, de asemenea, alte acțiuni destinate îmbunătățirii eficacității controalelor oficiale efectuate de statele membre și asigurarea aplicării acquis-ului lanțului agroalimentar în general. 2. REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI · Consultarea părților interesate Deoarece aceste politici sunt examinate de ceva timp deja, fiecare dintre ele este susținută de propria evaluare a impactului, iar detaliile privind aceste politici au fost discutate pe larg cu părțile interesate în diverse foruri de consultare. · Evaluarea accelerată a impactului O evaluare a impactului a fost realizată între august și septembrie 2012 de către Direcția Generală Sănătate și Consumatori. Aceasta a luat în considerare patru opțiuni: – Opțiunea 1: nicio schimbare. Cadrul juridic actual nu va fi coerent cu cadrul financiar multianual. Cheltuielile privind sănătatea plantelor nu ar putea fi majorate. – Opțiunea 2: comasarea legislației existente într-un singur instrument legislativ. Aceasta va promova o legislație mai simplă și mai inteligibilă, dar nu va permite adaptarea cadrului financiar. – Opțiunea 3 (a): instituirea unui singur program financiar coerent, care utilizează în mare măsură dispozițiile financiare existente, dar cu îmbunătățiri. Simplificarea sistemului și armonizarea ratelor vor reduce sarcina administrativă pentru Comisie și pentru statele membre. Noile instrumente de gestionare financiară, cum sunt obiectivele și indicatorii clari, vor utiliza mai eficient resursele disponibile. – Opțiunea 3 (b): introducerea aspectelor Sistemelor de partajare a costurilor și a responsabilităților [Cost and Responsibility Sharing Schemes (CRSS)]. Această opțiune preconizează o abordare participativă, atunci când autoritățile publice partajează cu sectorul privat pierderile survenite, precum și responsabilitățile exploatării sistemului. Este de așteptat ca sarcina administrativă să crească pe termen scurt, iar sistemul să fie dificil de gestionat. – Opțiunea 4: oprirea tuturor acțiunilor UE. Această opțiune nu a fost considerată adecvată, deoarece va periclita obiectivele politicii în domeniu și va avea un impact foarte negativ asupra comerțului. 3. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII Propunerea se întemeiază pe articolul 43 alineatul (2) și pe articolul 168 alineatul (4) litera (b) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). Măsurile adoptate în temeiul articolului 43 alineatul (2) ar trebui să fie necesare pentru atingerea obiectivelor politicii agricole comune. Măsurile adoptate în temeiul articolului 168 alineatul (4) litera (b) ar trebui să aibă ca obiectiv un nivel înalt de protecție a sănătății umane. Prezenta propunere reprezintă un angajament de a sprijini financiar acțiunile UE și ale statelor membre care au ca obiectiv asigurarea unui nivel înalt de protecție a sănătății umane, animale și a plantelor de-a lungul lanțului alimentar, precum și un nivel înalt de protecție și informare a consumatorilor din lanțul alimentar. Alegerea articolului 43 alineatul (2) și a articolului 168 alineatul (4) litera (b) din TFUE este, prin urmare, justifică atât de obiectivul, cât și de conținutul propunerii. Prezenta propunere se adoptă în conformitate cu procedura legislativă ordinară și după consultarea Comitetului Economic și Social European și a Comitetului Regiunilor. 4. IMPLICAȚIILE BUGETARE La data de 29 iunie 2011, Comisia Europeană a prezentat propunerea sa referitoare la cadrul financiar multianual pentru perioada 2014 – 2020[3], care a fost modificată la data de 6 iulie 2012[4]. Luând în considerare concluziile Consiliului European din 7/8 februarie 2013, Comisia propune o sumă maximă de 1 891,936 milioane EUR pentru cheltuielile privind alimentele și furajele pentru întreaga perioadă 2014 – 2020. În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 58/2003 al Consiliului din 19 decembrie 2002 de stabilire a statutului agențiilor executive cărora urmează să li se încredințeze anumite sarcini în gestionarea programelor comunitare, Comisia a încredințat Agenției Executive pentru Sănătate și Consumatori sarcini de implementare în cadrul gestionării programului privind produsele alimentare și hrana pentru animale, începând cu anul 2008. Comisia poate utiliza, pe baza unei analize a raportului costuri/beneficii, o agenție executivă existentă pentru implementarea acestui program. 5. REZUMATUL CONȚINUTULUI REGULAMENTULUI Prezentul regulament prevede domeniul de aplicare și obiectivele cheltuielilor privind produsele alimentare și hrana pentru animale până la plafonul maxim de 1 891,936 milioane EUR în prețuri actuale. Obiectivele sunt un nivel înalt de siguranță a alimentelor și a sistemelor de producție a alimentelor, o ameliorare a stării de sănătate animală și a bunăstării animalelor, depistarea și eradicarea dăunătorilor, pentru a se asigura o punere în aplicare eficientă a controalelor oficiale. Aceste obiective sunt însoțite de indicatorii lor. Prezentul regulament stabilește, de asemenea, măsurile și costurile eligibile. Ratele de finanțare pentru granturi sunt raționalizate. Este stabilită o rată standard de finanțare, de 50 % din costurile eligibile. Această rată poate fi crescută în anumite condiții până la 75 % și 100 %. Pentru a reduce sarcina administrativă aferentă gestionării microprogramelor, prezentul regulament stabilește valoarea minimă pentru granturi la 50 000 EUR. Prezentul regulament prevede, de asemenea, accesul, în anumite circumstanțe, la rezerva pentru situații de criză în sectorul agricol. În ceea ce privește sănătatea plantelor, pentru a proteja UE împotriva dăunătorilor legați, printre altele, de globalizarea comerțului și de schimbările climatice, contribuția financiară din partea Uniunii va acoperi și programele de supraveghere epidemiologică pentru a depista prezența dăunătorilor, precum și măsurile de sprijin fitosanitar pentru teritoriile ultraperiferice ale statelor membre. Prezentul regulament prevede posibilitatea de a sprijini laboratoarele de referință ale Uniunii, precum și proiectele care vizează îmbunătățirea eficacității și a eficienței controalelor oficiale. Din motive de claritate și transparență, prezentul regulament stabilește procedurile de transmitere și de evaluare a programelor de combatere anuale și multianuale și procedura pentru stabilirea sau actualizarea listei bolilor animalelor sau ale dăunătorilor plantelor eligibile pentru cofinanțare. Procedurile de finanțare a acestor domenii sunt simplificate. În particular, numărul de decizii pe care Comisia va trebui să le adopte va scădea în mod semnificativ. De exemplu, deciziile de rambursare nu vor mai fi luate de către Comisie. 2013/0169 (COD) Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de stabilire a unor dispoziții pentru gestionarea cheltuielilor privind lanțul alimentar, sănătatea și bunăstarea animalelor, sănătatea plantelor și materialul de reproducere a plantelor, de modificare a Directivelor 98/56/CE, 2000/29/CE și 2008/90/CE ale Consiliului, a Regulamentelor (CE) nr. 178/2002, (CE) nr. 882/2004 și (CE) nr. 396/2005, a Directivei 2009/128/CE și a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 și de abrogare a Deciziilor 66/399/CEE, 76/894/CEE și 2009/470/CE ale Consiliului PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (2) și articolul 168 alineatul (4) litera (b), având în vedere propunerea Comisiei Europene[5], după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale, având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European[6], având în vedere avizul Comitetului Regiunilor[7], hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară, întrucât: (1) Legislația Uniunii prevede cerințe referitoare la alimente și la siguranța alimentelor, precum și la hrana animalelor și la siguranța hranei animalelor, în toate etapele de producție, inclusiv norme care să vizeze garantarea unor practici corecte în comerț și furnizarea de informații consumatorilor. Ea prevede, de asemenea, cerințe în ceea ce privește prevenirea și combaterea bolilor transmisibile ale animalelor și al zoonozelor, precum și cerințe privind bunăstarea animalelor, subprodusele de origine animală, sănătatea plantelor și materialul de reproducere a plantelor, protecția soiurilor de plante, organismele modificate genetic și introducerea pe piață și utilizarea produselor de protecție a plantelor, precum și utilizarea sustenabilă a pesticidelor. Legislația Uniunii prevede, de asemenea, efectuarea de controale oficiale și alte activități de control menite să asigure punerea în aplicare eficace și conformitatea cu respectivele cerințe. (2) Obiectivul general al legislației Uniunii pentru respectivele domenii este de a contribui la un nivel înalt de sănătate umană, animală și a plantelor de-a lungul lanțului alimentar, la un nivel înalt de protecție și informare a consumatorilor și la un nivel înalt de protecție a mediului, favorizând în același timp competitivitatea și crearea de locuri de muncă. (3) Urmărirea acestui obiectiv general necesită resurse financiare adecvate. Prin urmare, este necesar ca Uniunea să contribuie la finanțarea măsurilor luate în diferitele domenii relevante pentru respectivul obiectiv general. În plus, în vederea direcționării eficiente a cheltuielilor, ar trebui stabilite obiective specifice, precum și indicatori care să permită evaluarea realizării obiectivelor respective. (4) Finanțarea din partea Uniunii a cheltuielilor privind produsele alimentare și hrana pentru animale s-a realizat în trecut sub formă de granturi, proceduri de achiziții publice și plăți către organizațiile internaționale active în domeniu. Este adecvat să se continue finanțarea în același mod. (5) Din motive de disciplină bugetară, este necesar să se stabilească în prezentul regulament lista de măsuri eligibile care pot beneficia de o contribuție din partea Uniunii, precum și costurile eligibile și ratele aplicabile. (6) La data de 29 iunie 2011, Comisia Europeană a prezentat propunerea sa referitoare la cadrul financiar multianual pentru perioada 2014 – 2020[8], care a fost modificată la data de 6 iulie 2012[9]. Luând în considerare concluziile Consiliului European din 7/8 februarie 2013, Comisia propune o sumă maximă de 1 891,936 milioane EUR pentru cheltuielile privind alimentele și furajele pentru întreaga perioadă 2014 – 2020. (7) În plus, în propunerea sa referitoare la cadrul financiar multianual pentru perioada 2014 – 2020, Comisia sugerează crearea unui mecanism de urgență pentru a reacționa în situații de criză. În consecință, în caz de circumstanțe excepționale cum ar fi situații de urgență legate de sănătatea animalelor și a plantelor, în cazul în care creditele din rubrica bugetară 3 sunt insuficiente, dar sunt necesare măsuri de urgență, ar trebui transferate fonduri din rezerva pentru situații de criză în sectorul agricol, în conformitate cu Acordul interinstituțional din … între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind cooperarea în materie de buget și buna gestionare financiară[10]. (8) Legislația în vigoare în prezent prevede că unele dintre costurile eligibile sunt rambursate la rate fixe, în timp ce pentru alte costuri nu este prevăzută nicio limitare. Pentru a raționaliza și simplifica sistemul, ar trebui stabilită o rată maximă fixă pentru rambursare. Este adecvat ca rata respectivă să fie stabilită la nivelul uzual aplicat pentru granturi. De asemenea, este necesar să se prevadă posibilitatea de a crește această rată maximă în anumite circumstanțe. (9) Având în vedere importanța atingerii obiectivelor prezentului regulament, este adecvat să se finanțeze 100 % din costurile eligibile pentru anumite acțiuni, cu condiția ca punerea în aplicare a acestor acțiuni să implice și costuri neeligibile. (10) Uniunea are responsabilitatea de a asigura ca fondurile să fie cheltuite în mod corespunzător, dar și de a lua măsuri pentru a răspunde necesității de a simplifica programele sale de cheltuieli, pentru a reduce sarcina administrativă și costurile pentru beneficiarii fondurilor și pentru toți actorii implicați, în conformitate cu comunicarea Comisiei adresată Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor – Reglementarea inteligentă în Uniunea Europeană[11]. Din motive de eficiență a costurilor, atât la nivelul Comisiei, cât și al statelor membre, nu ar mai trebui să fie acordate granturi sub un anumit plafon. (11) Legislația Uniunii solicită statelor membre să pună în aplicare anumite măsuri în caz de apariție și evoluție a anumitor boli ale animalelor sau zoonoze. Prin urmare, Uniunea ar trebui să contribuie financiar la astfel de măsuri de urgență. (12) De asemenea, este necesară reducerea, prin măsuri adecvate de eradicare, combatere și supraveghere, a numărului focarelor epidemice de boli ale animalelor și de zoonoze care prezintă un risc pentru sănătatea umană și animală, precum și prevenirea apariției unor astfel de focare epidemice. Programele naționale de eradicare, combatere și supraveghere a acestor boli și zoonoze ar trebui, prin urmare, să beneficieze de finanțare din partea Uniunii. (13) Din motive organizaționale și de eficiență a operațiunilor de finanțare în domeniile sănătății animalelor și a plantelor, este adecvat să se stabilească norme privind conținutul, transmiterea, evaluarea și aprobarea programelor naționale, inclusiv a celor implementate în regiunile ultraperiferice ale Uniunii menționate la articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”). Din aceleași motive, ar trebui stabilite și termenele de raportare și de transmitere a cererilor de plată. (14) Prin Directiva nr. 2000/29/CE a Consiliului din 8 mai 2000 privind măsurile de protecție împotriva introducerii în Comunitate a unor organisme dăunătoare plantelor sau produselor vegetale și împotriva răspândirii lor în Comunitate[12], se solicită statelor membre să ia anumite măsuri de urgență pentru eradicarea unor organisme dăunătoare plantelor sau produselor vegetale („dăunători”). Uniunea ar trebui să contribuie financiar la eradicarea dăunătorilor respectivi. O contribuție din partea Uniunii ar trebui, de asemenea, să fie disponibilă în anumite condiții pentru măsuri de urgență vizând combaterea dăunătorilor care au cel mai puternic impact asupra Uniunii și care nu pot fi eradicați din anumite zone, precum și pentru măsuri de prevenire vizând dăunătorii respectivi. (15) Măsurile de urgență luate împotriva dăunătorilor ar trebui să fie eligibile pentru cofinanțare din partea Uniunii în cazul în care măsurile respective au valoare adăugată pentru întreaga Uniune. Din acest motiv, Uniunea ar trebui să contribuie la finanțarea măsurilor împotriva dăunătorilor a căror prezență nu a fost constatată în Uniune și care figurează în Directiva 2000/29/CE. În cazul dăunătorilor despre care se știe că sunt prezenți în Uniune, ar trebui să fie eligibile pentru o contribuție financiară din partea Uniunii doar măsurile care vizează dăunătorii cu cel mai mare impact asupra Uniunii. Măsurile care vizează dăunătorii care fac obiectul măsurilor de urgență luate de Uniune în vederea eradicării lor ar trebui, de asemenea, să fie eligibile pentru o contribuție financiară din partea Uniunii. (16) Este necesară depistarea în timp util a prezenței anumitor dăunători. Studiile epidemiologice efectuate de statele membre în vederea stabilirii prezenței dăunătorilor sunt esențiale pentru a asigura eradicarea imediată a focarelor epidemice cauzate de dăunătorii respectivi. Studiile epidemiologice efectuate de un stat membru sunt esențiale pentru a proteja teritoriul tuturor celorlalte state membre. Uniunea ar trebui să contribuie la finanțarea acestor studii. (17) Regiunile ultraperiferice ale statelor membre se confruntă cu dificultăți cauzate de depărtarea și de dependența lor de un număr limitat de produse. Este adecvat ca Uniunea să acorde o contribuție financiară statelor membre pentru programele pe care acestea le desfășoară pentru combaterea dăunătorilor în respectivele regiuni ultraperiferice în conformitate cu obiectivele Regulamentului (UE) nr. 228/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 martie 2013 privind măsurile specifice din domeniul agriculturii în favoarea regiunilor ultraperiferice ale Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 247/2006 al Consiliului[13]. (18) Controalele oficiale efectuate de către statele membre reprezintă un instrument esențial pentru a verifica și monitoriza punerea în aplicare, conformitatea și respectarea cerințelor relevante ale Uniunii. Eficacitatea și eficiența sistemelor oficiale de control este vitală pentru menținerea unui nivel înalt de siguranță pentru oameni, animale și plante de-a lungul lanțului alimentar, asigurând în același timp un nivel înalt de protecție a mediului. Pentru astfel de măsuri de control ar trebui să fie pus la dispoziție un sprijin financiar din partea Uniunii. În particular, o astfel de contribuție financiară ar trebui oferită laboratoarelor de referință ale Uniunii pentru a le ajuta să suporte costurile care rezultă din punerea în aplicare a programelor de lucru aprobate de Comisie. În plus, deoarece eficiența controalelor oficiale depinde și existența în cadrul autorităților de control a unui personal bine pregătit, care să cunoască bine legislația UE, Uniunea ar trebui să fie în măsură să contribuie la formarea profesională a personalului respectiv și la programele de schimb relevante organizate de autoritățile competente. (19) Gestionarea eficientă a controalelor oficiale depinde de un schimb rapid de date și de informații referitoare la astfel de controale. În plus, punerea în aplicare adecvată și armonizată a normelor relevante depinde de instituirea unor sisteme eficiente, care implică autoritățile competente din statele membre. Prin urmare, înființarea și operarea bazelor de date și a sistemelor informatizate de gestionare a informațiilor în respectivele scopuri ar trebui să fie, de asemenea, eligibile pentru a primi o contribuție financiară. (20) Uniunea ar trebui să aloce fonduri pentru activități tehnice, științifice, de coordonare și comunicare care sunt necesare pentru a asigura punerea în aplicare corectă a legislației Uniunii și pentru a asigura adaptarea legislației la evoluțiile științifice, tehnologice și societale. Ar trebui puse la dispoziție fonduri și pentru proiecte care au ca scop îmbunătățirea eficacității și a eficienței controalelor oficiale. (21) În temeiul articolului 3 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) Nr. 1605/2002 al Consiliului[14], orice propunere transmisă autorității legislative care conține derogări de la dispozițiile respectivului regulament trebuie să indice în mod clar astfel de derogări și să menționeze motivele specifice care le justifică. Prin urmare, având în vedere specificitățile unor obiective vizate prin prezentul regulament și ținând seama de faptul că autoritățile competente respective din statele membre sunt cel mai în măsură să pună în aplicare activitățile asociate obiectivelor respective, respectivele autorități ar trebui să fie considerate ca fiind beneficiari identificați în sensul articolului 128 alineatul (1) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012. Prin urmare, ar trebui să fie posibil ca acestor autorități să li se acorde granturi fără publicarea în prealabil a unor proceduri de achiziții publice prin cereri de propuneri. (22) Prin derogare de la articolul 86 și ca o excepție, astfel cum este menționată la articolul 130 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012, costurile aferente măsurilor de urgență menționate la articolele 7 și 17 din prezentul regulament ar trebui să fie eligibile începând cu data la care statul membru notifică Comisiei apariția unei boli sau prezența unui dăunător, din cauza naturii urgente și neprevizibile a măsurilor respective. Angajamentele bugetare corespunzătoare și plata cheltuielilor eligibile ar trebui să fie efectuate de către Comisie, în urma evaluării cererilor de plată transmise de statele membre, utilizând, dacă este adecvat și necesar, rezerva pentru situații de criză în sectorul agricol. (23) Este extrem de important ca astfel de măsuri de urgență să fie puse în aplicare imediat. Prin urmare, ar fi contraproductiv să se excludă de la finanțare costurile suportate înainte de transmiterea cererii de grant, întrucât acest fapt ar încuraja statele membre să-și concentreze eforturile lor imediate pe pregătirea unei cereri de grant în loc să se concentreze pe punerea în aplicare a măsurilor de urgență. (24) Având în vedere amploarea legislației UE în vigoare privind punerea în aplicare a măsurilor de eradicare și de supraveghere epidemiologică, precum și constrângerile tehnice în ceea ce privește alte cunoștințe disponibile, punerea în aplicare a măsurilor prevăzute în prezentul regulament trebuie să fie efectuată, în mare parte, de către autoritățile competente ale statelor membre. Prin urmare, în anumite cazuri, este necesar să se cofinanțeze costurile salariale ale personalului din administrațiile naționale. (25) Programarea permite coordonarea și ierarhizarea priorităților și, prin urmare, contribuie la utilizarea eficientă a resurselor financiare ale Uniunii. Prin urmare, Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte programe de lucru pentru punerea în aplicare a anumitor măsuri prevăzute în prezentul regulament. (26) Pentru a asigura utilizarea responsabilă și eficientă a resurselor financiare ale Uniunii, Comisia ar trebui să fie abilitată să verifice faptul că finanțarea din partea Uniunii este utilizată în mod eficient pentru punerea în aplicare a măsurilor eligibile, fie prin controale la fața locului, fie prin verificări de documente. (27) Interesele financiare ale Uniunii ar trebui să fie protejate pe tot parcursul ciclului de cheltuieli, inclusiv prin prevenirea, detectarea și investigarea neregulilor, recuperarea fondurilor pierdute, plătite eronat sau utilizate incorect. (28) În scopul de a asigura condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite Comisiei competențe de executare în ceea ce privește întocmirea și modificarea listelor de boli ale animalelor și de zoonoze care pot face obiectul finanțării din partea Uniunii, precum și în ceea ce privește întocmirea programelor de lucru. Atunci când modifică lista cu boli ale animalelor care pot face obiectul finanțării unor măsuri de urgență, Comisia ar trebui să ia în considerare bolile animalelor care trebuie notificate în conformitate cu Directiva 82/894/CEE a Consiliului din 21 decembrie 1982 privind notificarea maladiilor la animale în cadrul Comunității[15]. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie[16]. (29) Pentru adoptarea listelor inițiale cu boli ale animalelor și zoonoze care sunt eligibile pentru finanțare în domeniul sănătății animale, ar trebui utilizată procedura de consultare, dat fiind că listele inițiale respective ar trebui să conțină, fără nicio modificare, doar bolile animalelor și zoonozele care sunt deja eligibile pentru a face obiectul unei astfel de finanțări în temeiul Deciziei nr. 2009/470/CE a Consiliului din 25 mai 2009 privind anumite cheltuieli în domeniul veterinar[17]. (30) Legislația Uniunii ar trebui să fie gestionată și pusă în aplicare astfel încât să asigure obținerea beneficiilor preconizate, în lumina experienței acumulate. Prin urmare, Comisia ar trebui să evalueze funcționarea și eficiența prezentului regulament și să comunice rezultatele acesteia celorlalte instituții. (31) Diferite comitete asistă Comisia în punerea în aplicare a normelor Uniunii care fac obiectul prezentului regulament, în special comitetele instituite prin Decizia nr. 66/399/CEE a Consiliului din 14 iunie 1966 de înființare a unui Comitet permanent pentru semințe și material de înmulțire agricol, horticol și forestier[18], Decizia nr. 76/894/CEE a Consiliului din 23 noiembrie 1976 de constituire a unui Comitet fitosanitar permanent[19], Directiva nr. 98/56/CE a Consiliului din 20 iulie 1998 privind comercializarea materialelor de înmulțire pentru plantele ornamentale[20], Directiva nr. 2008/90/CE a Consiliului din 29 septembrie 2008 privind comercializarea materialului de înmulțire și plantare fructifer destinat producției de fructe[21] și Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare[22]. Este adecvat să se raționalizeze procedura comitetelor în acest domeniu și să se atribuie comitetului instituit prin articolul 58 din Regulamentul (CE) nr. 178/2002 sarcina de a asista Comisia în exercitarea competențelor sale de executare în privința cheltuielilor din domeniile relevante și să se adapteze denumirea comitetului respectiv pentru a reflecta sarcinile sale extinse. Prin urmare, Deciziile 66/399/CEE și 76/894/CEE ar trebui să fie abrogate, iar Directivele 98/56/CE și 2008/90/CE și Regulamentul (CE) nr. 178/2002 ar trebui să fie modificate în consecință. (32) Prezentul regulament înlocuiește dispozițiile Deciziei 2009/470/CE. În plus, prezentul regulament înlocuiește articolul 13c alineatul (5) și articolele 22 – 26 din Directiva nr. 2000/29/CE, articolul 66 din Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a animalelor[23], articolele 36 și 37 din Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 februarie 2005 privind conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide din sau de pe produse alimentare și hrana de origine vegetală și animală pentru animale și de modificare a Directivei 91/414/CEE[24], articolul 22 din Directiva nr. 2009/128/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unui cadru de acțiune comunitară în vederea utilizării durabile a pesticidelor[25] și articolul 76 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului[26]. Prin urmare, Directiva 2000/29/CE, Regulamentele (CE) nr. 882/2004 și (CE) nr. 396/2005, Directiva 2009/128/CE și Regulamentul (CE) 1107/2009 ar trebui să fie modificate în consecință, ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: TITLUL I DISPOZIȚII COMUNE CAPITOLUL I OBIECT, DOMENIU DE APLICARE ȘI OBIECTIVE Articolul 1 Obiect și domeniu de aplicare Prezentul regulament stabilește dispoziții pentru gestionarea cheltuielilor din bugetul general al Uniunii Europene în domeniile reglementate prin normele Uniunii: (a) care reglementează alimentele și siguranța lor, în orice etapă de producție, prelucrare, distribuție și eliminare a alimentelor, inclusiv normele care vizează garantarea unor practici corecte în comerț și care protejează interesele și informarea consumatorilor, precum și fabricarea și utilizarea materialelor și a obiectelor destinate să vină în contact cu alimentele; (b) care reglementează hrana pentru animale și siguranța acesteia, în toate etapele de producție, prelucrare, distribuție și eliminare a hranei pentru animale și utilizarea ei, inclusiv normele care vizează garantarea unor practici corecte în comerț și care protejează interesele și informațiile consumatorilor; (c) de stabilire a cerințelor de sănătate animală; (d) de stabilire a cerințelor privind bunăstarea animalelor; (e) privind măsurile de protecție împotriva organismelor dăunătoare pentru plante sau produse vegetale, astfel cum sunt definite în Directiva 2000/29/CE (denumiți în continuare: „dăunători”); (f) privind producția, în vederea introducerii pe piață, și introducerea pe piață a materialului de reproducere a plantelor; (g) de stabilire a cerințelor pentru introducerea pe piață a produselor de protecție a plantelor și utilizarea sustenabilă a pesticidelor; (h) care au ca scop prevenirea și reducerea la minim a riscurilor pentru sănătatea publică și animală conferite de subprodusele de origine animală și produsele derivate; (i) care reglementează diseminarea deliberată în mediu a organismelor modificate genetic; (j) privind protecția dreptului de proprietate intelectuală în ceea ce privește soiurile de plante, precum și conservarea și schimbul de resurse genetice vegetale. Articolul 2 Obiective 1. Cheltuielile menționate la articolul 1 vizează: (a) îndeplinirea obiectivului general de a contribui la un nivel înalt de sănătate pentru oameni, animale și plante de-a lungul lanțului alimentar și în domenii conexe, precum și la un nivel înalt de protecție a consumatorilor și a mediului, permițând în același timp industriei alimentelor și a furajelor din Uniune să opereze într-un mediu care favorizează competitivitatea și crearea de locuri de muncă; (b) îndeplinirea următoarelor obiective specifice: (i) contribuirea la un nivel înalt de siguranță a alimentelor și a sistemelor de producție de alimente și a altor produse care pot afecta siguranța alimentelor, îmbunătățind în același timp sustenabilitatea producției de alimente; (ii) contribuirea la o mai bună stare de sănătate a animalelor din Uniune și la îmbunătățirea bunăstării animalelor; (iii) contribuirea la detectarea în timp util a dăunătorilor și la eradicarea lor în cazul în care au pătruns în Uniune; (iv) contribuirea la îmbunătățirea eficacității, eficienței și fiabilității controalelor oficiale și a altor activități realizate în vederea punerii efective în aplicare și a respectării normelor Uniunii menționate la articolul 1. 2. Pentru a evalua atingerea obiectivelor specifice menționate la alineatul (1) litera (b), se utilizează următorii indicatori: (a) pentru obiectivul specific de la alineatul (1) litera (b) punctul (i), reducerea numărului de cazuri de boli legate de siguranța alimentelor sau de zoonoze în rândul populației din Uniune; (b) pentru obiectivul specific de la alineatul (1) litera (b) punctul (ii): (i) creșterea numărului de state membre sau regiuni ale acestora care sunt indemne de boli ale animalelor pentru care se acordă o contribuție financiară; (ii) o reducere globală a parametrilor referitori la boli, cum ar fi incidența, prevalența și numărul de focare epidemice; (c) pentru obiectivul specific de la alineatul (1) litera (b) punctul (iii): (i) gradul de acoperire a teritoriului Uniunii în care se realizează studii epidemiologice privind dăunătorii, în special pentru cei despre care nu se știe că sunt prezenți pe teritoriul Uniunii și cei considerați a fi cei mai periculoși pentru teritoriul Uniunii; (ii) durata necesară eradicării și rata de succes a eradicării dăunătorilor respectivi; (d) pentru obiectivul specific de la alineatul (1) litera (b) punctul (iv), o tendință favorabilă a rezultatelor controalelor în domenii de interes special efectuate și raportate de către experții Comisiei în statele membre. CAPITOLUL II FORME DE FINANȚARE ȘI DISPOZIȚII FINANCIARE CU CARACTER GENERAL Articolul 3 Forme de finanțare 1. Finanțarea din partea Uniunii pentru cheltuielile menționate la articolul 1 sunt puse în aplicare în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 966/2012. 2. Autoritățile competente ale statelor membre cărora li se acordă granturile sunt considerate ca fiind beneficiari identificați în sensul articolului 128 alineatul (1) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012. Astfel de granturi pot fi acordate fără a se apela la procedura cererii de oferte. 3. Contribuția financiară a Uniunii pentru măsurile menționate în prezentul regulament poate lua, de asemenea, forma unor plăți voluntare către organizații internaționale active în domeniile reglementate prin normele menționate la articolul 1, în care Uniunea este membră sau la a căror activitate participă. Articolul 4 Buget 1. Fără a aduce atingere articolului 5, plafonul pentru cheltuielile menționate la articolul 1 pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020 se ridică la suma maximă de 1 891,936 milioane EUR în prețuri actuale. 2. Plafonul prevăzut la alineatul (1) poate acoperi și cheltuielile legate de activitățile de pregătire, monitorizare, control, audit și evaluare care sunt necesare pentru gestionarea cheltuielilor menționate la articolul 1 și realizarea obiectivelor lor, în special studii, reuniuni ale experților, cheltuieli legate de rețelele informatice specializate pe schimbul de informații și prelucrarea lor, precum și toate celelalte cheltuieli cu asistența tehnică și administrativă care revin Comisiei pentru gestionarea respectivelor cheltuieli. 3. Plafonul poate acoperi și cheltuielile cu asistența tehnică și administrativă necesare pentru asigurarea tranziției între acțiunile adoptate înainte și după intrarea în vigoare a prezentului regulament. Dacă este necesar, în bugetul pentru perioada de după 2020 pot fi introduse credite pentru acoperirea unor cheltuieli similare, pentru a se gestiona acțiunile nefinalizate până la 31 decembrie 2020. Articolul 5 Utilizarea rezervei pentru situații de criză în sectorul agricol Contribuția din partea Uniunii la măsurile pentru situații de urgență menționate în Titlul II Capitolul I Secțiunea 1 și în Titlul II Capitolul II Secțiunea 1 poate fi finanțată și în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) litera (e) din Regulamentul (UE) nr. XXX/201X al Parlamentului European și al Consiliului privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune. Articolul 6 Ratele maxime și valoarea minimă a granturilor 1. În cazul în care contribuția financiară a Uniunii ia forma unui grant, acesta nu depășește 50 % din costurile eligibile. 2. Rata maximă menționată la alineatul (1) poate fi majorată la 75 % din costurile eligibile pentru: (a) activitățile transfrontaliere puse în aplicare împreună de două sau mai multe state membre pentru a combate sau a eradica dăunători sau boli ale animalelor; (b) statele membre al căror venit național brut pe cap de locuitor calculat pe baza pe celor mai recente date Eurostat este mai mic de 90 % din media Uniunii. 3. Rata maximă menționată la alineatul (1) poate fi majorată la 100 % din costurile eligibile în cazul în care activitățile care beneficiază de contribuție din partea Uniunii: (a) vizează combaterea unor riscuri grave la adresa sănătății din Uniune; (b) sunt sarcini specifice de o importanță deosebită pentru Uniune, menționate explicit de Comisie în programul de lucru adoptat în conformitate cu articolul 35 alineatul (1); sau (c) sunt puse în aplicare în țări terțe. 4. Nu se acordă niciun grant mai mic de 50 000 EUR. TITLUL II DISPOZIȚII FINANCIARE CAPITOLUL I SĂNĂTATEA ANIMALELOR Secțiunea 1 Măsuri de Urgență Articolul 7 Măsuri eligibile 1. Se pot acorda granturi statelor membre până la ratele maxime stabilite la articolul 6 alineatele (1), (2) și (3) pentru măsuri luate în cazul confirmării apariției uneia dintre bolile animalelor din lista întocmită în temeiul articolului 8, cu condiția că măsurile să fie aplicate imediat, iar dispozițiile aplicabile prevăzute în legislația relevantă a Uniunii să fie respectate. 2. Granturile pot fi acordate statelor membre în cazul în care, la confirmarea apariției uneia dintre bolile animalelor din lista întocmită în temeiul articolului 8, două sau mai multe state membre colaborează îndeaproape pentru a combate epidemia. 3. Se pot acorda granturi statelor membre, țărilor terțe și organizațiilor internaționale pentru măsuri de protecție adoptate în cazul unei amenințări directe la adresa stării de sănătate a Uniunii ca urmare a apariției sau evoluției, pe teritoriul unei țări terțe sau al unui stat membru, a uneia dintre bolile animalelor și zoonozele din lista întocmită în temeiul articolelor 8 sau 11. 4. Se pot acorda granturi statelor membre în cazul în care Comisia decide, la cererea unui stat membru, că acestea trebuie să constituie stocuri de produse biologice destinate combaterii bolilor animalelor și a zoonozelor din lista întocmită în temeiul articolelor 8 sau 11. 5. O contribuție financiară din partea Uniunii poate fi acordată pentru constituirea de stocuri de produse biologice sau achiziționarea de doze de vaccin în cazul în care apariția sau evoluția într-o țară terță sau într-un stat membru a uneia dintre bolile animalelor și zoonozele din lista întocmită în temeiul articolelor 8 sau 11 poate constituie o amenințare pentru Uniune. Articolul 8 Lista cu boli ale animalelor 1. Comisia întocmește, prin intermediul unui act de punere în aplicare, lista cu bolile animalelor eligibile pentru finanțare în temeiul articolului 7. Această listă conține bolile animalelor menționate la articolele 3 alineatul (1), 4 alineatul (1), 6 alineatul (2) și 14 alineatul (1) din Decizia 2009/470/CE. Respectivul act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 39 alineatul (2) din prezentul regulament. 2. Comisia poate, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, să modifice lista cu bolile animalelor întocmită în temeiul alineatului (1), ținând cont de bolile animalelor care trebuie notificate în conformitate cu Directiva 82/894/CEE și de bolile care pot să constituie o nouă amenințare pentru Uniune din cauza impactului lor considerabil asupra: (a) sănătății umane; (b) sănătății sau bunăstării animalelor; sau (c) producției agricole sau de acvacultură sau a unor sectoare conexe ale economiei. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 39 alineatul (3) din prezentul regulament. Articolul 9 Costuri eligibile 1. Următoarele costuri suportate de statele membre în cadrul punerii în aplicare a măsurilor menționate la articolul 7 alineatul (1) pot fi eligibile pentru finanțare, în temeiul respectivului alineat: (a) costurile de despăgubire a proprietarilor pentru valoarea animalelor lor sacrificate sau abatorizate, în limita valorii de piață a animalelor imediat înainte ca ele să fie sacrificate sau abatorizate; (b) costurile de despăgubire a proprietarilor pentru valoarea produselor de origine animală distruse, în limita valorii de piață a respectivelor produse imediat înainte de a fi distruse; (c) costurile de curățenie, dezinsecție și dezinfecție a exploatațiilor și a echipamentelor; (d) costurile de distrugere a furajelor contaminate și, în cazul în care nu pot fi dezinfectate, a echipamentelor contaminate; (e) costurile de achiziționare și administrare de vaccinuri, în cazul în care ele sunt decise sau autorizate de către Comisie; (f) costurile de transport a carcaselor la fabricile de prelucrare, dacă este cazul; (g) în cazuri excepționale și justificate în mod corespunzător, alte costuri esențiale pentru eradicarea bolii, astfel cum se prevede în decizia de finanțare menționată la articolul 35 alineatul (3) din prezentul regulament. 2. Ca excepție, astfel cum se menționează la articolul 130 alineatul (1) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012, costurile sunt eligibile începând cu data la care statele membre notifică Comisiei apariția bolii. După evaluarea cererilor de plată transmise de statele membre, Comisia efectuează angajamentele bugetare corespunzătoare și plata cheltuielilor eligibile. Secțiunea 2 Programe de eradicare, combatere și supraveghere a bolilor animalelor și a zoonozelor Articolul 10 Programe eligibile Se pot acorda granturi pentru programele naționale anuale sau multianuale ale statelor membre de eradicare, combatere și supraveghere epidemiologică a bolilor animalelor și a zoonozelor din lista întocmită în temeiul articolului 11 (denumite în continuare „programe naționale”). Articolul 11 Lista cu boli ale animalelor și zoonoze 1. Comisia, prin intermediul unui act de punere în aplicare, stabilește lista cu bolile animalelor și zoonozele eligibile pentru granturi acordate în temeiul articolului 10. Lista respectivă include bolile animalelor și zoonozele care figurează în lista din anexa I la Decizia 2009/470/CE. Respectivul act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 39 alineatul (2) din prezentul regulament. 2. Comisia poate să modifice, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, lista stabilită în temeiul alineatului (1), luând în considerare: (a) situația bolilor animalelor care au un impact semnificativ asupra producției sau comerțului animalier ; (b) evoluția zoonozelor care reprezintă o amenințare la adresa oamenilor; sau (c) noile evoluții în domeniul științific sau epidemiologic. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 39 alineatul (3) din prezentul regulament. Articolul 12 Costuri eligibile Următoarele costuri suportate de statele membre în punerea în aplicare a programelor naționale pot fi eligibile pentru granturi acordate în temeiul articolului 10: (a) costurile de eșantionare a animalelor; (b) costurile de testare, cu condiția ca acestea să se limiteze la: (i) costurile cu trusele de testare, reactivii și consumabilele care sunt identificabile și utilizate în mod special pentru efectuarea respectivelor teste; (ii) costurile cu personalul, indiferent de statutul său, direct implicat în efectuarea testelor; (c) costurile de despăgubire a proprietarilor pentru valoarea animalelor lor sacrificate sau abatorizate în cadrul programelor naționale, în limita valorii de piață a animalelor imediat înainte ca ele să fie sacrificate sau abatorizate; (d) costurile de despăgubire a proprietarilor pentru valoarea produselor de origine animală distruse, în limita valorii de piață a respectivelor produse imediat înainte de a fi distruse; (e) costurile de achiziționare și depozitare a dozelor de vaccinuri sau vaccinurile și momelile pentru animale utilizate în cadrul programelor; (f) costurile de administrare a dozelor de vaccin la animalele domestice; (g) costurile de distribuire a vaccinurilor și a momelilor pentru animalele sălbatice; (h) costurile de curățare, dezinfectare și dezinsectizare a exploatației și a echipamentelor, pe baza epidemiologiei și a caracteristicilor agentului patogen; (i) în cazuri excepționale și pe deplin justificate, costurile suportate pentru punerea în aplicare a unor măsuri necesare, altele decât cele menționate la literele (a) – (h), cu condiția ca aceste măsuri să fie prevăzute în decizia de acordare a grantului menționată la articolul 14 alineatul (2). În sensul dispozițiilor de la litera (c) a primului paragraf, valoarea reziduală a animalelor, dacă este cazul, se deduce din despăgubiri. În sensul dispozițiilor de la litera (d) a primului paragraf, valoarea reziduală a ouălor tratate termic și neincubate se deduce din despăgubiri. Articolul 13 Conținutul și transmiterea programelor naționale 1. În fiecare an, până la data de 31 mai, statele membre transmit Comisiei programele naționale care debutează în anul următor pentru care solicită acordarea de granturi. Programele naționale transmise după data de 31 mai nu sunt eligibile pentru a fi finanțate în anul următor. 2. Programele naționale conțin cel puțin următoarele: (a) o descriere a situației epidemiologice a bolii animale sau a zoonozei înainte de data la care începe programul; (b) o descriere și o delimitare a zonelor geografice și administrative în care urmează să se aplice programul; (c) durata programului; (d) măsurile care urmează să fie puse în aplicare; (e) bugetul estimat; (f) obiectivele care trebuie să fie atinse până la sfârșitul programului și beneficiile preconizate; (g) indicatorii adecvați pentru măsurarea gradului de realizare a obiectivelor programului. În fiecare program național multianual, informațiile menționate la literele (a) – (g) din primul paragraf sunt furnizate pentru fiecare an vizat de program. 3. În cazul în care apariția sau evoluția uneia dintre bolile animalelor sau zoonozele din lista întocmită în temeiul articolului 11 este susceptibilă să constituie o amenințare pentru starea de sănătate a Uniunii și pentru a proteja Uniunea de introducerea uneia dintre respectivele boli sau zoonoze, statele membre pot include în programele lor naționale măsuri care urmează să fie puse în aplicare pe teritoriile unor țări terțe învecinate în cooperare cu autoritățile din țările respective. Articolul 14 Evaluarea și aprobarea programelor naționale 1. Programele naționale sunt evaluate luându-se în considerare prioritățile și criteriile stabilite în programele de lucru anuale sau multianuale menționate la articolul 35 alineatul (1) și, dacă este cazul, cele prezentate în orientările anuale sau multianuale menționate la alineatul (5) din prezentul articol. 2. Programele naționale anuale și finanțarea aferentă se aprobă până la data de 31 ianuarie a fiecărui an prin intermediul unei decizii de acordare a unui grant în legătură cu măsurile puse în aplicare și cu costurile suportate în perioada 1 ianuarie – 31 decembrie a anului respectiv. După prezentarea rapoartelor intermediare menționate la articolul 15, Comisia poate modifica aceste decizii, dacă este necesar, pentru întreaga perioadă de eligibilitate. 3. Programele naționale multianuale și finanțarea aferentă se aprobă până la data de 31 ianuarie a primului an de punere în aplicare prin intermediul unei decizii de acordare a unui grant în legătură cu măsurile puse în aplicare și cu costurile suportate de la 1 ianuarie a primului an de punere în aplicare până la sfârșitul perioadei de punere în aplicare. 4. În cazul aprobării programelor naționale multianuale în conformitate cu alineatul (3), angajamentele bugetare pot fi divizate în tranșe anuale. În cazul în care angajamentele bugetare sunt împărțite în tranșe anuale, Comisia angajează tranșele anuale ținând cont de evoluția programelor, de necesitățile estimate și de bugetul disponibil. 5. Comisia poate adopta orientări anuale sau multianuale care conțin prioritățile și criteriile veterinare de utilizat în evaluarea programelor naționale. Articolul 15 Raportare Pentru fiecare program național anual sau multianual aprobat, statele membre transmit Comisiei, până la data de 31 martie a fiecărui an, un raport anual tehnic și financiar detaliat care vizează anul precedent, inclusiv rezultatele obținute, măsurate pe baza indicatorilor menționați la articolul 13 alineatul (2) litera (g), precum și o evidență detaliată a costurilor eligibile suportate. În plus, pentru fiecare program național anual aprobat, statele membre transmit Comisiei, până la data de 31 iulie a fiecărui an, rapoarte intermediare tehnice și financiare. Articolul 16 Plăți Cererea de plată corespunzătoare unui anumit an pentru un program național se transmite Comisiei de către statele membre până la data de 31 martie a anului următor. Comisia plătește contribuția financiară din partea Uniunii pentru costurile eligibile, în urma verificării corespunzătoare a rapoartelor menționate la articolul 15. CAPITOLUL II SĂNĂTATEA PLANTELOR Secțiunea 1 Măsuri de urgență Articolul 17 Măsuri eligibile 1. Se pot acorda granturi statelor membre până la ratele maxime stabilite la articolul 6 alineatele (1), (2) și (3) pentru următoarele măsuri împotriva dăunătorilor, sub rezerva îndeplinirii condițiilor de la articolul 18: (a) măsuri de eradicare a unui dăunător într-o zonă infestată, luate de către autoritățile competente în temeiul articolului 16 alineatele (1) și (2) din Directiva 2000/29/CE sau în temeiul măsurilor Uniunii adoptate în conformitate cu articolul 16 alineatul (3) din respectiva directivă; (b) măsuri care să limiteze răspândirea unui dăunător, împotriva căruia au fost luate măsuri de limitare a răspândirii sale la nivelul Uniunii, în temeiul articolului 16 alineatul (3) din Directiva 2000/29/CE, într-o zonă infestată din care dăunătorul respectiv nu poate fi eradicat, în cazul în care respectivele măsuri sunt esențiale pentru a proteja Uniunii împotriva răspândirii dăunătorului la alte zone. Aceste măsuri se referă exclusiv la eradicarea dăunătorului din zona tampon, în cazul în care prezența sa este detectată în zona tampon respectivă; (c) măsuri de protecție suplimentare luate împotriva răspândirii dăunătorului, împotriva căruia au fost adoptate măsuri de către Uniune în temeiul articolului 16 alineatul (3) din Directiva 2000/29/CE, altele decât măsurile de eradicare menționate la litera (a) și măsurile de limitare a răspândirii menționate la litera (b), în cazul în care aceste măsurile sunt esențiale pentru a proteja Uniunea împotriva răspândirii dăunătorului la alte zone. 2. De asemenea, granturile menționate la alineatul (1) pot fi acordate unui stat membru pe al cărui teritoriu dăunătorii menționați la alineatul (1) nu sunt prezenți, în cazul în care au fost luate măsuri împotriva pătrunderii acestor dăunătorilor pe teritoriul statului membru respectiv, din cauza prezenței lor într-un stat membru vecin sau într-o țară terță situată imediat lângă frontiera sa. Articolul 18 Condiții Măsurile menționate la articolul 17 pot fi eligibile pentru acordarea de granturi cu condiția ca ele să fie aplicate imediat, dispozițiile aplicabile prevăzute în legislația relevantă a Uniunii să fie respectate și să respecte cel puțin una dintre următoarele condiții: (a) programele vizează dăunătorii menționați în anexa I partea A secțiunea I și în anexa II partea A secțiunea I din Directiva 2000/29/CE; (b) programele sunt bazate pe o măsură adoptată de Comisie în temeiul articolului 16 alineatul (3) din Directiva 2000/29/CE. Pentru măsurile care îndeplinesc condiția de la litera (b) a primului paragraf, grantul nu acoperă costurile suportate după expirarea măsurii adoptate de Comisie în temeiul articolului 16 alineatul (3) din Directiva 2000/29/CE. Articolul 19 Costuri eligibile 1. Următoarele costuri suportate de statele membre în cadrul punerii în aplicare a măsurilor menționate la articolul 17 pot fi eligibile pentru acordarea de granturi în temeiul articolului menționat: (a) costurile cu personalul, indiferent de statutul său, direct implicat în punerea în aplicare a măsurilor, precum și costurile cu închirierea echipamentelor, cu consumabilele și orice alte materiale necesare, cu produsele de tratare și cu testele de laborator; (b) costurile contractelor de servicii încheiate cu părțile terțe pentru punerea în aplicare a unei părți a măsurilor; (c) costurile de despăgubire a operatorilor implicați pentru distrugerea și îndepărtarea ulterioară a plantelor, a produselor vegetale și a altor obiecte, precum și cu curățarea și dezinfectarea sediilor, terenului, apei, solului, mediilor de cultură, instalațiilor, utilajelor și echipamentelor; (d) în cazuri excepționale și temeinic justificate, costurile suportate pentru aplicarea unor măsuri necesare altele decât cele menționate la literele (a) – (c), cu condiția ca astfel de măsuri să fie prevăzute în decizia de finanțare menționată la articolul 35 alineatul (3). 2. Ca o excepție, astfel cum se menționează la articolul 130 alineatul (1) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012, costurile sunt eligibile începând cu data la care statele membre notifică Comisiei prezența dăunătorului. După evaluarea cererilor de plată transmise de statele membre, Comisia efectuează angajamentele bugetare corespunzătoare și plata cheltuielilor eligibile. Secțiunea 2 Programe de supraveghere epidemiologică privind prezența dăunătorilor Articolul 20 Programe de supraveghere epidemiologică eligibile Pot fi acordate statelor membre granturi pentru programele anuale și multianuale de supraveghere epidemiologică pe care ele le aplică în privința prezenței dăunătorilor (în continuare: „programe de supraveghere epidemiologică”), cu condiția ca respectivele programe să respecte cel puțin una dintre următoarele condiții: (a) programele vizează dăunătorii menționați în anexa I partea A secțiunea I și în anexa II partea A secțiunea I din Directiva 2000/29/CE; (b) programele sunt bazate pe o măsură adoptată de Comisie în temeiul articolului 16 alineatul (3) din Directiva 2000/29/CE. Pentru dăunătorii menționați la litera (a) a primului paragraf, programele de supraveghere epidemiologică se bazează pe o evaluare a riscului pătrunderii, stabilirii și răspândirii respectivilor dăunători pe teritoriul statului membru în cauză și vizează cel puțin dăunătorii care reprezintă principalele riscuri, precum și principalele specii de plante care sunt expuse la aceste riscuri. Pentru măsurile care îndeplinesc condiția de la litera (b) a primului paragraf, grantul nu acoperă costurile suportate după expirarea măsurii adoptate de Comisie în temeiul articolului 16 alineatul (3) din Directiva 2000/29/CE. Articolul 21 Costuri eligibile Următoarele costuri suportate de statele membre în cadrul punerii în aplicare a programelor de supraveghere epidemiologică menționate la articolul 20 pot fi eligibile pentru acordarea de granturi în temeiul articolului respectiv: (a) costurile de eșantionare; (b) costurile de testare, cu condiția ca acestea să se limiteze la: (i) costurile truselor de testare, ale reactivilor și consumabilelor care pot fi identificate și sunt utilizate special pentru efectuarea testelor; (ii) costurile cu personalul, indiferent de statutul său, direct implicat în colectarea eșantioanelor și efectuarea testelor; (c) în cazuri excepționale și pe deplin justificate, costurile suportate pentru realizarea unor măsuri necesare, altele decât cele menționate la literele (a) și (b), cu condiția ca astfel de măsuri să fie prevăzute în decizia de acordare a grantului menționată la articolul 23 alineatul (2). Articolul 22 Conținutul și transmiterea programelor de supraveghere epidemiologică 1. În fiecare an, până la data de 31 mai, statele membre transmit Comisiei programele de supraveghere epidemiologică care debutează în anul următor pentru care ele solicită acordarea de granturi. Programele de supraveghere epidemiologică transmise după data de 31 mai nu sunt eligibile pentru a fi finanțate în anul următor. 2. Programele de supraveghere epidemiologică conțin cel puțin următoarele: (a) dăunătorii vizați de program; (b) descrierea și delimitarea zonelor geografice și administrative în care urmează să fie aplicat programul și descrierea situației din zonele respective în ceea ce privește prezența dăunătorilor în cauză; (c) durata programului; (d) numărul de inspecții vizuale, eșantioane și teste programate în ceea ce privește dăunătorii și plantele, produsele vegetale și alte obiecte în cauză; (e) bugetul estimat; (f) obiectivele care trebuie să fie atinse până la sfârșitul programului și beneficiile preconizate; (g) indicatorii adecvați pentru măsurarea gradului de realizare a obiectivelor programului. În fiecare program de supraveghere epidemiologică multianual, informațiile menționate la literele (a) – (g) din primul paragraf sunt furnizate pentru fiecare an vizat de program. Articolul 23 Evaluarea și aprobarea programelor de supraveghere epidemiologică 1. Programele de supraveghere epidemiologică sunt evaluate luându-se în considerare prioritățile și criteriile stabilite în programele de lucru anuale sau multianuale menționate la articolul 35 alineatul (1) și, dacă este cazul, cele prezentate în orientările anuale sau multianuale menționate la alineatul (5) din prezentul articol. 2. Programele anuale de supraveghere epidemiologică și finanțarea aferentă sunt aprobate până la data de 31 ianuarie a fiecărui an prin intermediul unei decizii de acordare a unui grant în legătură cu măsurile puse în aplicare și cu costurile suportate în perioada 1 ianuarie – 31 decembrie a anului respectiv. După prezentarea rapoartelor intermediare menționate la articolul 15, Comisia poate modifica aceste decizii, dacă este necesar, pentru întreaga perioadă de eligibilitate. 3. Programele de supraveghere multianuale și finanțarea aferentă se aprobă până la data de 31 ianuarie a primului an de punere în aplicare prin intermediul unei decizii de acordare a unui grant în legătură cu măsurile puse în aplicare și cu costurile suportate de la 1 ianuarie a primului an de punere în aplicare până la sfârșitul perioadei de punere în aplicare. 4. În cazul aprobării programelor de supraveghere epidemiologică multianuale în conformitate cu alineatul (3), angajamentele bugetare pot fi divizate în tranșe anuale. În cazul în care angajamentele bugetare sunt împărțite în tranșe anuale, Comisia angajează tranșele anuale ținând cont de evoluția programelor, de necesitățile estimate și de bugetul disponibil. 5. Comisia poate adopta orientări anuale sau multianuale care conțin prioritățile fitosanitare, inclusiv în privința anumitor dăunători despre care nu se știe că sunt prezenți pe teritoriul Uniunii și a dăunătorilor considerați a fi cei mai periculoși pentru teritoriul Uniunii, precum și criteriile de utilizat în evaluarea programelor de supraveghere epidemiologică. Articolul 24 Raportare și plăți Articolele 15 și 16 se aplică mutatis mutandis programelor de supraveghere epidemiologică. Secțiunea 3 Programe privind combaterea dăunătorilor în regiunile ultraperiferice ale Uniunii Articolul 25 Măsuri și costuri eligibile 1. Se pot acorda granturi statelor membre pentru programele de combatere a dăunătorilor pe care le aplică în regiunile ultraperiferice ale Uniunii enumerate la articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în conformitate cu obiectivele stabilite la articolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 228/2013 (denumite în continuare: „programe pentru regiunile ultraperiferice”). Granturile respective vizează activitățile necesare pentru a asigura punerea în aplicare corectă a normelor privind combaterea dăunătorilor în vigoare în acele regiuni. 2. Următoarele costuri suportate de statele membre pentru programele pentru regiunile ultraperiferice pot fi eligibile pentru o contribuție financiară din partea Uniunii: (a) costurile cu personalul direct implicat în punerea în aplicare a măsurilor, indiferent de statutul său, precum și costurile legate de închirierea echipamentelor, consumabile, produsele de tratare; (b) costurile contractelor de servicii încheiate cu părțile terțe pentru punerea în aplicare a unei părți a măsurilor; (c) costurile de eșantionare; (d) costurile de testare, cu condiția ca acestea să se limiteze la: (i) costurile truselor de testare, ale reactivilor și consumabilelor care pot fi identificate și sunt utilizate special pentru efectuarea testelor; (ii) costurile cu personalul, indiferent de statutul său, direct implicat în colectarea eșantioanelor și efectuarea testelor. Articolul 26 Conținutul și transmiterea programelor pentru regiunile ultraperiferice 1. În fiecare an, până la data de 31 mai, statele membre transmit Comisiei programele pentru regiunile ultraperiferice cu începere în anul următor pentru care solicită acordarea unui grant. Programele pentru regiunile ultraperiferice transmise după data de 31 mai nu sunt eligibile pentru a fi finanțate în anul următor. 2. Programele pentru regiunile ultraperiferice conțin cel puțin următoarele elemente: (a) dăunătorii vizați prin program; (b) descrierea și delimitarea zonelor geografice și administrative în care urmează să fie aplicat programul și descrierea situației din zonele respective în ceea ce privește prezența dăunătorilor în cauză; (c) o analiză tehnică a situației fitosanitare a regiunii; (d) durata programului; (e) activitățile incluse în program și, dacă este cazul, numărul de inspecții vizuale, eșantioane și teste programate în ceea ce privește dăunătorii și plantele, produsele vegetale plantelor și alte obiecte în cauză; (f) bugetul estimat; (g) obiectivele care trebuie să fie atinse până la sfârșitul programului și beneficiile preconizate; (h) indicatorii adecvați pentru măsurarea gradului de realizare a obiectivelor programului. În cadrul fiecărui program multianual pentru regiunile ultraperiferice, informațiile menționate la primul paragraf literele (a) – (h) sunt furnizate pentru fiecare an vizat de program. Articolul 27 Evaluarea și aprobarea programelor pentru regiunile ultraperiferice 1. Programele pentru regiunile ultraperiferice se evaluează luând în considerare prioritățile și criteriile stabilite în programele de lucru anuale sau multianuale menționate la articolul 35 alineatul (1). 2. Programele anuale pentru regiunile ultraperiferice și finanțarea aferentă se aprobă până la data de 31 ianuarie a fiecărui an prin intermediul unei decizii de acordare a unui grant în legătură cu măsurile puse în aplicare și cu costurile suportate în perioada 1 ianuarie – 31 decembrie a anului respectiv. După prezentarea rapoartelor intermediare menționate la articolul 15, Comisia poate modifica aceste decizii, dacă este necesar, pentru întreaga perioadă de eligibilitate. 3. Programele multianuale destinate regiunilor ultraperiferice și finanțarea aferentă se aprobă până la data de 31 ianuarie a primului an de punere în aplicare prin intermediul unei decizii de acordare a unui grant în legătură cu măsurile puse în aplicare și cu costurile suportate de la 1 ianuarie a primului an de punere în aplicare până la sfârșitul perioadei de punere în aplicare. 4. În cazul aprobării programelor multianuale pentru regiunile ultraperiferice în conformitate cu alineatul (3), angajamentele bugetare pot fi împărțite în tranșe anuale. În cazul în care angajamentele bugetare sunt împărțite în tranșe anuale, Comisia angajează tranșele anuale ținând cont de evoluția programelor, de necesitățile estimate și de bugetul disponibil. Articolul 28 Raportare și plăți Articolele 15 și 16 se aplică mutatis mutandis programelor pentru regiunile ultraperiferice. CAPITOLUL III SPRIJIN FINANCIAR PENTRU CONTROALE OFICIALE ȘI ALTE ACTIVITĂȚI Articolul 29 Laboratoarele de referință ale Uniunii Europene 1. Granturile pot fi acordate laboratoarelor de referință ale Uniunii Europene menționate la articolul 32 din Regulamentul (CE) nr. 882/2004 pentru costurile pe care le suportă pentru punerea în aplicare a programelor de lucru aprobate de către Comisie. 2. Următoarele costuri pot fi eligibile pentru granturi în temeiul alineatului (1): (a) costurile cu personalul, indiferent de statutul său, direct implicat în activitățile laboratoarelor desfășurate în calitatea lor de laboratoare de referință ale Uniunii; (b) costurile legate de fondul de rulment; (c) costul materialelor consumabile; (d) costurile legate de expedierea eșantioanelor, de misiuni, reuniuni, activități de formare. Articolul 30 Formarea profesională 1. Uniunea poate finanța formarea profesională a personalului autorităților competente responsabil pentru controalele oficiale, astfel cum se menționează la articolul 51 din Regulamentul (CE) nr. 882/2004, pentru a dezvolta o abordare armonizată a controalelor oficiale și a altor activități oficiale menite să asigure un nivel înalt de protecție a sănătății umane, animale și a plantelor. 2. Comisia elaborează programe de formare profesională care identifică domeniile prioritare de intervenție, pe baza riscurilor identificate pentru sănătatea publică, sănătatea și bunăstarea animalelor și sănătatea plantelor. 3. Pentru a putea beneficia de finanțare din partea Uniunii, astfel cum se menționează la alineatul (1), autoritățile competente se asigură că cunoștințele dobândite prin activitățile de formare profesională menționate la respectivul alineat sunt difuzate în funcție de necesități și utilizate corespunzător în programele naționale de formare. 4. Următoarele costuri pot fi eligibile pentru contribuția financiară menționată la alineatul (1): (a) costul organizării activităților de formare sau de schimb de experiență; (b) costurile de deplasare și de cazare ale personalului autorităților competente care participă la formarea profesională. Articolul 31 Experți din statele membre O contribuție financiară din partea Uniunii poate fi acordată pentru cheltuielile de deplasare și de ședere ale experților din statele membre care au fost numiți de Comisie să acorde asistență experților săi, astfel cum se prevede la articolul 45 alineatul (1) și la articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 882/2004. Articolul 32 Planuri de control coordonate și colectarea datelor 1. Se pot acorda granturi statelor membre pentru costurile suportate pentru punerea în aplicare a planurilor de control coordonate menționate la articolul 53 din Regulamentul (CE) nr. 882/2004 și pentru colectarea datelor. 2. Următoarele costuri sunt eligibile: (a) costul testelor de laborator; (b) costul echipamentelor necesare pentru efectuarea controalelor oficiale și a colectării de date. CAPITOLUL IV ALTE MĂSURI Articolul 33 Sisteme informatice 1. Uniunea finanțează crearea și operarea bazelor de date și a sistemelor informatizate de gestionare a informațiilor administrate de Comisie, necesare pentru punerea în aplicare eficace și eficientă a normelor prevăzute la articolul 1. 2. O contribuție financiară din partea Uniunii poate fi acordată pentru crearea și administrarea de baze de date și de sisteme informatizate de gestionare a informațiilor ale părților terțe, inclusiv ale organizațiilor internaționale, cu condiția ca aceste instrumente: (a) să aibă o valoare adăugată demonstrată pentru Uniune în ansamblul său și să fie disponibile în întreaga Uniune pentru toți utilizatorii interesați; și (b) să fie necesare pentru punerea în aplicare eficace și eficientă a normelor menționate la articolul 1. Articolul 34 Punerea în aplicare și adaptarea normelor 1. Uniunea poate finanța activități tehnice și științifice, inclusiv studii și activități de coordonare, necesare pentru a asigura punerea în aplicare corectă a normelor menționate la articolul 1 și adaptarea acestor norme la evoluțiile științifice, tehnologice și societale. O contribuție financiară din partea Uniunii poate fi, de asemenea, acordată statelor membre sau organizațiilor internaționale care își desfășoară activitatea în domeniile menționate la articolul 1 pentru activitățile în sprijinul elaborării și punerii în aplicare a normelor menționate la articolul 1. 2. Se pot acorda granturi pentru proiecte organizate de unul sau mai multe state membre, în scopul de a îmbunătăți, prin utilizarea unor tehnici și protocoale inovatoare, realizarea eficientă a controalelor oficiale. 3. O contribuție financiară din partea Uniunii poate fi, de asemenea, acordată pentru sprijinirea inițiativelor de informare și de sensibilizare menite să garanteze faptul că normele menționate la articolul 1 sunt aplicate mai eficient, mai strict și într-un mod durabil. TITLUL III PROGRAMARE, PUNERE ÎN APLICARE ȘI CONTROL Articolul 35 Programe de lucru 1. Comisia, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, adoptă programe de lucru anuale sau multianuale comune sau separate pentru punerea în aplicare a măsurilor menționate în Titlul II, cu excepția celor menționate în Secțiunea 1 din capitolul I și în secțiunea 1 din capitolul II. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 39 alineatul (3). 2. Programele de lucru menționate la alineatul (1) stabilesc obiectivele urmărite, rezultatele așteptate, metoda de punere în aplicare și suma lor totală. De asemenea, programele conțin o descriere a măsurilor care urmează a fi finanțate, o indicare a sumei alocate fiecărei măsuri și un calendar orientativ privind punerea în aplicare. Pentru granturi, ele precizează prioritățile, principalele criterii de evaluare și rata de finanțare. 3. Pentru punerea în aplicare a măsurilor menționate în Titlul II Capitolul I Secțiunea 1 și în Titlul II Capitolul II Secțiunea 1 sau, în cazul în care este necesar, pentru a răspunde unor situații imprevizibile, Comisia adoptă decizii de finanțare ad hoc în conformitate cu articolul 84 alineatul (2) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012. Articolul 36 Controale la fața locului efectuate de Comisie Comisia poate organiza controale la fața locului în statele membre și la sediile beneficiarilor cu scopul de a verifica în special: (a) punerea în aplicare eficace a măsurilor care beneficiază de contribuția financiară a Uniunii; (b) conformitatea practicilor administrative cu normele Uniunii; (c) existența documentelor justificative necesare și corelarea lor cu măsurile care beneficiază de o contribuție din partea Uniunii. Articolul 37 Acces la informații Statele membre și beneficiarii pun la dispoziția Comisiei toate informațiile necesare pentru verificarea punerii în aplicare a măsurilor și iau măsurile corespunzătoare pentru a facilita controalele pe care Comisia le consideră adecvate în ceea ce privește gestionarea finanțării din partea Uniunii, inclusiv controalele la fața locului. Articolul 38 Protecția intereselor financiare ale Uniunii 1. La punerea în aplicare a acțiunilor finanțate în temeiul prezentului regulament, Comisia ia măsurile corespunzătoare pentru a garanta protejarea intereselor financiare ale Uniunii prin aplicarea de măsuri preventive împotriva fraudei, corupției și a oricăror alte activități ilegale, prin controale eficace, și, în cazul în care se constată nereguli, prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit, precum și, dacă este necesar, prin sancțiuni eficace, proporționale și disuasive. 2. Comisia sau reprezentanții săi și Curtea de Conturi au competențe de auditare, pe baza documentelor și la fața locului, a tuturor beneficiarilor de granturi, a organismelor de implementare, a contractanților și a subcontractanților care au primit fonduri din partea Uniunii în temeiul prezentului regulament. Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) este autorizat să efectueze controale și inspecții la fața locului la operatorii economici care beneficiază direct sau indirect de o astfel de finanțare, în conformitate cu procedurile prevăzute în Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului[27], cu scopul de a stabili dacă a avut loc o fraudă, un act de corupție sau orice altă activitate ilegală care aduce atingere intereselor financiare ale Uniunii în legătură cu un acord de grant sau cu o decizie de acordare a unui grant sau în legătură cu un contract de finanțare din partea Uniunii. Fără a aduce atingere dispozițiilor de la primul și al doilea paragraf, acordurile de cooperare cu țări terțe și cu organizații internaționale, precum și acordurile de grant, deciziile de acordare a granturilor și contractele rezultate din punerea în aplicare a prezentului regulament împuternicesc în mod expres Comisia, Curtea de Conturi și OLAF să efectueze astfel de audituri, controale și inspecții la fața locului. TITLUL IV DISPOZIȚII GENERALE ȘI FINALE Articolul 39 Procedura comitetelor 1. Comisia este asistată de Comitetul permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, instituit prin articolul 58 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 178/2002. Respectivul comitet este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011. 2. În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011. În cazul în care avizul comitetului trebuie obținut prin procedură scrisă, această procedură se încheie fără rezultat dacă, înainte de expirarea termenului de trimitere a avizului, acest lucru este hotărât de președintele comitetului sau solicitat de o majoritate simplă a membrilor comitetului. 3. În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011. În cazul în care avizul comitetului trebuie obținut prin procedură scrisă, această procedură se încheie fără rezultat dacă, înainte de expirarea termenului de trimitere a avizului, acest lucru este hotărât de președintele comitetului sau solicitat de o majoritate simplă a membrilor comitetului. Articolul 40 Evaluare 1. Până la 31 decembrie 2018, Comisia elaborează un raport de evaluare privind realizarea obiectivelor prevăzute la articolul 2 alineatul (1) legate de măsurile menționate în capitolul I și capitolul II de la titlul II și la articolele 29 și 30 din capitolul III (rezultate și impact) în ceea ce privește eficiența utilizării resurselor și valoarea sa adăugată, la nivelul Uniunii. Evaluarea abordează, în plus, posibilitatea simplificării programului, pertinența tuturor obiectivelor, precum și contribuția măsurilor la prioritățile Uniunii de creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Ea va ține seama, de asemenea, de rezultatele evaluării privind impactul pe termen lung al măsurilor anterioare. 2. Până la 30 iunie 2022, Comisia efectuează o evaluare ex-post a măsurilor menționate la alineatul (1), în strânsă cooperare cu statele membre. Evaluarea ex-post a măsurilor menționate la alineatul (1) examinează eficacitatea și eficiența cheltuielilor menționate la articolul 1 și impactul lor. 3. Evaluările menționate la alineatele (1) și (2) țin seama de progresele realizate prin utilizarea indicatorilor prevăzuți la articolul 2 alineatul (2). 4. Comisia comunică concluziile evaluărilor menționate la alineatele (1) și (2) Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor. Articolul 41 Informare, comunicare și publicitate 1. Acolo unde este cazul, beneficiarii și statele membre respective asigură o publicitate corespunzătoare a contribuțiilor financiare acordate în temeiul prezentului regulament, în scopul informării publicului cu privire la rolul Uniunii în finanțarea proiectelor. 2. Comisia pune în aplicare acțiuni de informare și comunicare privind măsurile finanțate și rezultatele lor. În plus, bugetul alocat comunicării în temeiul prezentului regulament acoperă și comunicarea instituțională privind prioritățile politice ale Uniunii. Articolul 42 Abrogări 1. Deciziile 66/399/CEE, 76/894/CEE și 2009/470/CE se abrogă. 2. Trimiterile la Deciziile 66/399/CEE și 76/894/CEE se interpretează ca trimiteri la articolul 58 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 178/2002. Articolul 43 Dispoziții tranzitorii Pentru programele naționale de eradicare, combatere și monitorizare a bolilor animalelor și a zoonozelor pentru anul 2013 care beneficiază de finanțare din partea Uniunii în temeiul măsurii financiare prevăzute la articolul 27 din Decizia 2009/470/CE, alineatele (7) și (8) din articolul menționat se aplică în continuare. Articolul 44 Modificarea Directivei 98/56/CE Directiva 98/56/CE[28] se modifică după cum urmează: La articolul 17, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text: „1. Comisia este asistată de Comitetul permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, instituit prin articolul 58 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului. Acest comitet este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.” La articolul 18, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text: „1. Comisia este asistată de Comitetul permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, instituit prin articolul 58 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 178/2002. Acest comitet este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.” Articolul 45 Modificarea Directivei 2000/29/CE Directiva 2000/29/CE se modifică după cum urmează: (1) La articolul 13c, alineatul (5) se elimină. (2) Articolele 22-26 se elimină. Articolul 46 Modificarea Regulamentului (CE) nr. 178/2002 1. La articolul 58 din Regulamentul (CE) nr. 178/2002, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text: „1. Comisia este asistată de Comitetul permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, denumit în continuare „comitetul”. Acest comitet este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului[29]. Comitetul este organizat pe secțiuni pentru a aborda toate problemele în materie.” 2. Toate trimiterile din legislația Uniunii la Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătate animală se interpretează ca trimiteri la comitetul menționat la articolul 58 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 178/2002. Articolul 47 Modificarea Regulamentului (CE) nr. 882/2004 Articolul 66 din Regulamentul (CE) nr. 882/2004 se elimină. Articolul 48 Modificarea Regulamentului (CE) nr. 396/2005 Articolele 36 și 37 din Regulamentul (CE) nr. 396/2005 se elimină. Articolul 49 Modificarea Directivei 2008/90/CE La articolul 19 din Directiva 2008/90/CE, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text: „1. Comisia este asistată de Comitetul permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, instituit prin articolul 58 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului. Acest comitet este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului.” Articolul 50 Modificarea Directivei 2009/128/CE Articolul 22 din Directiva 2009/128/CE se elimină. Articolul 51 Modificarea Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 Articolul 76 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 se elimină. Articolul 52 Intrare în vigoare și aplicare Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Se aplică de la 1 ianuarie 2014. Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, Pentru Parlamentul European Pentru Consiliu Președintele Președintele FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ 1. CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI 1.1. Denumirea propunerii/inițiativei 1.2. Domeniul (domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB 1.3. Tipul propunerii/inițiativei 1.4. Obiective 1.5. Motivul (motivele) propunerii/inițiativei 1.6. Durata acțiunii și impactul financiar al acesteia 1.7. Modul (modurile) de gestionare preconizat(e) 2. MĂSURI DE GESTIONARE 2.1. Dispoziții în materie de monitorizare și de raportare 2.2. Sistemul de gestiune și control 2.3. Măsurile de prevenire a fraudelor și a neregulilor 3. IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI 3.1. Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli afectată (afectate) 3.2. Impactul estimat asupra cheltuielilor 3.2.1. Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor 3.2.2. Impactul estimat asupra creditelor operaționale 3.2.3. Impactul estimat asupra creditelor cu caracter administrativ 3.2.4. Compatibilitatea cu cadrul financiar multianual actual 3.2.5. Participarea terților la finanțare 3.3. Impactul estimat asupra veniturilor FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ 1. CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI 1.1. Denumirea propunerii/inițiativei Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții pentru gestionarea cheltuielilor privind lanțul alimentar, sănătatea și bunăstarea animalelor, sănătatea plantelor și materialul de reproducere a plantelor (denumite în continuare „cheltuielile privind produsele alimentare și hrana pentru animale”) 1.2. Domeniul (domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB[30] 17 04 Siguranța alimentelor și a hranei pentru animale, sănătatea și bunăstarea animalelor și domeniul fitosanitar 1.3. Tipul propunerii/inițiativei ¨ Propunerea/inițiativa se referă la o acțiune nouă ¨ Propunerea/inițiativa se referă la o acțiune nouă ca urmare a unui proiect-pilot/a unei acțiuni pregătitoare[31] ¨ Propunerea/inițiativa se referă la continuarea unei acțiuni existente P Propunerea/inițiativa se referă la o acțiune reorientată către o acțiune nouă 1.4. Obiective 1.4.1. Obiectiv(e) strategic(e) multianual(e) al(e) Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă Cheltuielile care intră sub incidența prezentului regulament sunt menite să asigure un nivel înalt de protecție a sănătății umane, animale și a plantelor de-a lungul lanțului alimentar și în domenii conexe, precum și un nivel înalt de protecție a consumatorilor și a mediului, permițând în același timp industriei alimentare a UE să funcționeze într-un mediu care favorizează competitivitatea și crearea de locuri de muncă. 1.4.2. Obiectiv(e) specific(e) și activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză Obiectivul specific nr. 1 Contribuirea la un nivel înalt de siguranță a alimentelor și a sistemelor de producție de alimente și a altor produse care pot afecta siguranța alimentelor, îmbunătățind în același timp sustenabilitatea producției de alimente Obiectivul specific nr. 2 Contribuirea la o mai bună stare de sănătate a animalelor din Uniune și la îmbunătățirea bunăstării animalelor Obiectivul specific nr. 3 Contribuirea la detectarea în timp util a dăunătorilor și la eradicarea lor în cazul în care aceștia au pătruns în Uniune Obiectivul specific nr. 4 Contribuirea la îmbunătățirea eficacității, eficienței și fiabilității controalelor oficiale și a altor activități realizate în vederea punerii efective în aplicare și a respectării normelor Uniunii prevăzute în Regulamentul de stabilire a unor dispoziții pentru gestionarea cheltuielilor privind alimentele și hrana pentru animale 1.4.3. Rezultatul (rezultatele) și impactul preconizate Cadrul financiar 2007-2013 vizează în principal statele membre și autoritățile competente ale acestora, deoarece ele sunt principalii beneficiari ai sprijinului financiar. Există, de asemenea, impacturi indirecte asupra părților interesate, cum ar fi producătorii primari (fermieri etc.), alți operatori și medici veterinari, dar acestea sunt secundare. Propunerea de regulament care acoperă perioada 2014-2020 continuă această acțiune. Rezultatul general preconizat este că, prin cofinanțarea de către UE: - se vor eradica mai rapid bolile animalelor și dăunătorii plantelor în cazul apariției unor focare - se va evita apariția bolilor animalelor și a dăunătorilor plantelor - legislația UE referitoare la siguranța alimentelor și a hranei pentru animale va fi aplicată în mod mai armonizat în întreaga UE. În plus, aspectele menționate mai sus vor contribui, de asemenea, la o mai bună funcționare a pieței interne și la un acces mai fluid la piețele din țările terțe, ceea ce ar putea avea un impact pozitiv asupra ocupării forței de muncă în UE. Indicatori de rezultat și de impact Obiectivul 1: Contribuirea la un nivel înalt de siguranță a alimentelor și a sistemelor de producție de alimente și a altor produse care pot afecta siguranța alimentelor, îmbunătățind în același timp sustenabilitatea producției de alimente Reducerea numărului de cazuri de boli legate de siguranța alimentelor sau de zoonoze în rândul populației din UE va servi drept criteriu de măsurare a realizării acestui obiectiv. Obiectivul 2: Contribuirea la o mai bună stare de sănătate a animalelor din Uniune și la îmbunătățirea bunăstării animalelor Creșterea numărului de state membre sau regiuni ale acestora indemne de boli ale animalelor, cărora li se acordă o contribuție financiară, și reducerea parametrilor de boală, cum ar fi incidența, prevalența și numărul focarelor, vor servi drept criterii de măsurare a realizării acestui obiectiv. Obiectivul 3: Contribuirea la detectarea în timp util a dăunătorilor și la eradicarea lor în cazul în care aceștia au pătruns în Uniune Acest obiectiv va fi măsurat prin: - gradul de acoperire a teritoriului Uniunii în care se realizează studii epidemiologice privind dăunătorii, în special pentru cei despre care nu se știe că sunt prezenți pe teritoriul Uniunii și cei considerați a fi cei mai periculoși pentru teritoriul Uniunii; și - durata și rata de reușită a eradicării dăunătorilor respectivi. Obiectivul 4: Contribuirea la îmbunătățirea eficacității, eficienței și fiabilității controalelor oficiale și a altor activități realizate în vederea punerii efective în aplicare și a respectării normelor Uniunii prevăzute la articolul 1 din propunerea de regulament. Acest obiectiv va fi măsurat pe baza evoluției pozitive a rezultatelor controalelor în diverse domenii de interes, efectuate și raportate de către experții Comisiei în statele membre . 1.5. Motivul (motivele) propunerii/inițiativei 1.5.1. Cerință (cerințe) de îndeplinit pe termen scurt sau pe termen lung Sectorul privat trebuie să fie protejat împotriva efectelor deosebit de dăunătoare ale bolilor și dăunătorilor pentru a putea contribui la stimularea creșterii economice și la crearea de locuri de muncă în UE. Dispozițiile prezentului regulament ar trebui să sprijine obiectivele de politică pentru fiecare domeniu, care au rolul de a menține la un nivel satisfăcător sănătatea animalelor, a plantelor și a materialului de reproducere a plantelor și controalele oficiale. Regulamentul va continua să sprijine punerea în aplicare a acțiunii UE în domeniul politicii privind siguranța alimentară începând cu 2014. Regulamentul se bazează pe rezultatele obținute prin legislația existentă și pe evaluarea accelerată a impactului care însoțește prezenta propunere. 1.5.2. Valoarea adăugată a implicării UE În conformitate cu principiul conform căruia securitatea alimentelor și a hranei pentru animale trebuie să fie asigurată de la producători până la consumatori, această acțiune este menită să aducă îmbunătățiri de-a lungul întregului lanț alimentar. În acest sector, armonizat la nivelul UE, au loc numeroase schimburi comerciale între statele membre. Sectorul agroalimentar al UE este cel mai mare sector manufacturier din Europa, cu o cifră de afaceri anuală de 954 miliarde de euro în 2009; sectorul exportă către țări terțe produse alimentare și băuturi în valoare de aproximativ 54 de miliarde EUR, contribuie la o balanță comercială pozitivă de aproximativ 10 miliarde EUR și oferă locuri de muncă unui număr de aproximativ 4,2 milioane de persoane. (Sursa: Confederația industriilor agroalimentare din UE). Apariția unor boli grave ale animalelor și plantelor poate provoca pierderi majore directe în sectorul agricol și ar putea duce la pierderi indirecte enorme pentru economia europeană. Aceste boli se pot răspândi rapid de la un stat membru la altul și afectează întreaga piață a UE. Apariția recentă a bolii limbii albastre în mare parte a Europei, care a cauzat pierderi substanțiale, ne reamintește gravitatea și caracterul imprevizibil al focarelor de boli animale. Obiectivul intervenției UE este de a reduce la minimum impactul asupra sănătății umane și animale și asupra piețelor și de a reduce riscurile de-a lungul lanțului alimentar, prin acțiuni de prevenire și gestionarea crizelor. UE acordă finanțare programelor naționale care au ca scop îmbunătățirea sănătății animale sau eradicarea bolilor care afectează sănătatea umană sau care pot avea impacturi sociale, economice și politice grave. Programele de eradicare, supraveghere și monitorizare sunt necesare pentru a reduce la un nivel acceptabil riscul pentru sănătatea publică și/sau sănătatea animală. De asemenea, a fost instituită supravegherea la nivelul UE pentru boli precum gripa aviară și encefalopatiile spongiforme transmisibile (EST). A fost prevăzută o contribuție financiară pentru măsuri de urgență (un fond de urgență), care permite acordarea de asistență statelor membre care se confruntă cu situații de criză cauzate de boli ale animalelor. De asemenea, au fost create bănci de vaccinuri, iar stocurile lor sunt în permanență reînnoite pentru a dispune de o rezervă de vaccinuri pentru situații de urgență. Se acordă sprijin financiar și statelor membre în care apar situații de urgență cauzate de apariția unor dăunători ai plantelor, în special ținând cont de creșterea schimburilor comerciale între statele membre și cu alte țări. Acest lucru afectează nu doar industria alimentară, dar și industria în general, ca urmare a impactului posibil al unor organisme dăunătoare asupra lemnului și materialelor de ambalaj din lemn, cum ar fi paleții. În plus, se acordă finanțare unei rețele de laboratoare de referință ale Uniunii Europene, pentru a asigura un nivel mai bun de pregătire și a furniza Comisiei și statelor membre asistență științifică la nivelul UE. Acest lucru contribuie la armonizarea practicilor de diagnostic la nivelul UE. Acțiunea cuprinde, de asemenea, un program de formare adresat personalului autorităților competente din interiorul și din afara UE („O formare mai bună pentru o hrană mai sigură”), având rolul de a asigura punerea în aplicare corespunzătoare a standardelor UE. 1.5.3. Învățăminte desprinse din experiențele anterioare similare Problema principală a cadrului juridic actual constă în faptul că el trebuie să fie modificat pentru a ține seama de noile necesități sectoriale identificate în evaluările efectuate. Aceste necesități ar trebui să fie luate în considerare în noua legislație, indiferent dacă dispozițiile privind cheltuielile sunt incluse în legislația sectorială sau grupate într-un singur act orizontal. Problema nr. 1: Cadrul juridic actual este prea complex Lipsa de claritate care caracterizează în prezent ratele de finanțare reprezintă o sursă de incertitudine pentru statele membre atunci când își planifică acțiunile. Prin urmare, prezentul regulament prevede trei rate maxime: 50, 75 și 100 %. Rata de finanțare de 100 % se aplică în cazul achiziționării vaccinurilor și al costurilor eligibile ale laboratoarelor de referință ale UE; rata de 75 % se aplică cheltuielilor eligibile ale statelor membre care prezintă, conform celor mai recente date, un venit național brut pe cap de locuitor mai mic de 90 % din media Uniunii; rata de 50 % se aplică altor cheltuieli eligibile; este considerată rata de bază începând cu 2014. În plus, diferitele dispoziții financiare se regăsesc în prezent în mai multe instrumente legislative diferite. Acest aspect va fi rezolvat prin gruparea acestor dispoziții pentru a dispune de un singur temei juridic. Nivelul minim propus de 50 000 euro per grant va simplifica, fără îndoială, gestiunea bugetară pentru administrațiile din statele membre și instituțiile europene. Problema nr. 2: Instrumentele de gestiune financiară existente nu sunt complete Dispozițiile financiare existente nu stabilesc obiective și indicatori clari și coerenți. Definiția măsurilor eligibile și a costurilor conexe este neclară. Un raport de audit intern realizat în 2012 a recomandat ca acestea să fie clarificate și simplificate. Toți acești factori generează un sistem extrem de complex și rate de eroare prea înalte. Un sondaj recent la care au participat reprezentanți ai statelor membre a arătat că aceștia consideră împovărător cadrul de planificare care reglementează planificarea programelor anuale și multianuale. Ciclul anual al pregătirii, evaluării, aprobării, adoptării și raportării necesită numeroase resurse și implică un grad înalt de repetiție de la an la an. 1.5.4. Coerența și posibila sinergie cu alte instrumente relevante Este extrem de important ca propunerea examinată în prezent să rămână coerentă cu alte politici ale UE. La un nivel superior, aceasta presupune sprijinirea obiectivelor Strategiei UE 2020 și a cadrului financiar multianual. Probabil cel mai important este ca acest cadru financiar să sprijine redresarea economică prin promovarea schimburilor comerciale și a altor activități economice importante. În alte domenii, va fi important să se garanteze că politica privind siguranța alimentelor și a hranei pentru animale sprijină și completează alte politici ale UE și nu se suprapune cu acestea sau le subminează. Acest lucru este valabil în special în domeniul agriculturii și al comerțului. Noile propuneri pentru politica agricolă comună sprijină aceleași tipuri de obiective generale ca și actuala propunere de regulament în cauză, dar au obiective specifice diferite și mijloace de realizare a acestora diferite. Este, de asemenea, esențial ca propunerea să sprijine în continuare comerțul european și să fie coerent cu normele comerciale existente și viitoare. Este necesar să se examineze politica maritimă, de exemplu atunci când cadrul financiar susține prevenirea sau eradicarea bolilor care afectează animalele de acvacultură. Trebuie să se țină seama, de asemenea, de obiectivele politicilor de mediu. În sfârșit, există legături puternice cu alte politici, cum ar fi cele de sănătate publică, bunăstare a animalelor și altele, care necesită coordonare. 1.6. Durata acțiunii și impactul financiar al acesteia þ Propunere/inițiativă pe durată determinată – þ Propunere/inițiativă în vigoare de la 1.1.2014 până la 31.12.2020 – þ Impact financiar din 2014 până în 2020 (credite de plată) ¨ Propunere/inițiativă pe durată nedeterminată – - punere în aplicare cu o perioadă de creștere în intensitate din AAAA până în AAAA, – - urmată de o perioadă de funcționare în regim de croazieră. 1.7. Modul (modurile) de gestionare preconizat(e)[32] þ Gestiune centralizată directă de către Comisie þGestiune centralizată indirectă cu delegarea sarcinilor de execuție: – þ agențiilor executive – ¨ organismelor instituite de Comunități[33] – ¨ organismelor publice naționale/organismelor cu misiune de serviciu public – ¨ persoanelor cărora li se încredințează executarea unor acțiuni specifice în temeiul titlului V din Tratatul privind Uniunea Europeană, identificate în actul de bază relevant în sensul articolului 49 din Regulamentul financiar ¨ Gestiune partajată cu statele membre ¨ Gestiune descentralizată împreună cu țări terțe ¨ Gestiune în comun cu organizații internaționale Dacă se indică mai multe moduri de gestionare, se furnizează detalii suplimentare în secțiunea „Observații“. Observații Agenția Executivă EAHC: În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 58/2003 al Cons