Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI de stabilire, pentru anul 2014, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele UE și, pentru navele din UE, în anumite ape din afara UE /* COM/2013/0753 final */





EXPUNERE DE MOTIVE 1. CONTEXTUL PROPUNERII Motivele și obiectivele propunerii Este necesar ca toate regulamentele referitoare la posibilitățile de pescuit să limiteze exploatarea stocurilor de pește la niveluri care trebuie să fie în concordanță cu obiectivele generale ale politicii comune în domeniul pescuitului (PCP). În acest sens, Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului stabilește obiectivele propunerilor anuale cu privire la limitarea capturilor și a efortului de pescuit pentru a garanta că activitățile de pescuit desfășurate în Uniune sunt sustenabile din punct de vedere ecologic, economic și social. Exercițiul de stabilire a posibilităților de pescuit reprezintă un ciclu anual de gestionare (bienal în cazul stocurilor de pești de adâncime). Totuși, această frecvență anuală nu împiedică introducerea unor abordări de gestionare pe termen lung. Uniunea a făcut progrese importante în acest sens, iar stocurile-cheie de interes comercial fac acum obiectul unor planuri de gestionare multianuale, care trebuie respectate de TAC-urile și plafoanele de efort anuale. Domeniul de aplicare Pentru 2014, Comisia a luat în considerare dezideratele statelor membre de a reveni la un text unic pentru regulamentul general privind posibilitățile de pescuit, spre deosebire de abordarea adoptată în 2012 și 2013. În fiecare dintre anii respectivi, au fost propuse și adoptate două texte separate: unul pentru posibilitățile de pescuit cu privire la care UE decide de una singură și un altul care cuprinde posibilitățile de pescuit stabilite pe baza deciziilor luate în cadrul negocierilor bilaterale sau multilaterale. În consecință, structura și textul recurent al prezentei propuneri s-a bazat pe fuzionarea acestor regulamente distincte adoptate în 2013 [Regulamentele (UE) nr. 39/2013 și (UE) nr. 40/2013 ale Consiliului). În ceea ce privește posibilitățile de pescuit rezultate în urma măsurilor convenite în cadrul unui proces sau acord de pescuit bilateral sau multilateral, Uniunea intervine pe baza unei poziții care decurge din avizele științifice și propriile sale obiective de politică, care se aplică în egală măsură în cazul deciziilor interne ale UE. Rezultatele acestor negocieri presupun consimțământul Uniunii de a-și asuma obligații față de terți. Uniunea nu dispune de o marjă discreționară semnificativă, dincolo de repartizarea internă între statele membre, în ceea ce privește implementarea unor astfel de decizii în legislația Uniunii. În ceea ce privește alocarea internă, se aplică principiul stabilității relative. În acest sens, propunerea se referă la: · stocurile comune, și anume stocurile gestionate în comun cu Norvegia în Marea Nordului și în Skagerrak sau cele acoperite de acordurile încheiate de statele costiere cu Comisia pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Est (NEAFC); · posibilitățile de pescuit care rezultă din acorduri încheiate în cadrul organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului (ORGP). În prezenta propunere, anumite posibilități de pescuit sunt marcate ca „pm" (pro memoria). Acest lucru se datorează faptului că: – avizele pentru unele stocuri nu vor fi disponibile înainte de momentul în care urmează să fie adoptată propunerea; sau – anumite limitări ale capturilor și alte recomandări din partea ORGP relevante sunt în curs de examinare, deoarece reuniunile lor anuale nu au avut loc încă; sau – pentru stocurile din apele Groenlandei, precum și pentru stocurile gestionate în comun sau care fac obiectul unor schimburi cu Norvegia și cu alte țări terțe, cifrele nu sunt disponibile deocamdată, așteptându-se concluziile consultărilor care vor avea loc în noiembrie și decembrie 2014 cu aceste țări. Prezentarea generală a stocurilor Prin intermediul comunicării sale, Comisia a trecut ca de obicei în revistă situația la care trebuie să reacționeze propunerile privind posibilitățile de pescuit, anuale referitoare la consultarea privind posibilitățile de pescuit [COM (2013) 319 final, denumită în continuare „comunicarea”]. Comunicarea oferă o imagine de ansamblu asupra stării stocurilor, pe baza constatărilor avizelor științifice emise în 2012. În ceea ce privește aspectele pozitive, comunicarea evidențiază faptul că, printre stocurile pentru care este disponibilă o analiză completă, cele din care se pescuiește peste nivelurile sustenabile au scăzut de la 86 % în 2009 la 39 % în 2013. Cu toate acestea, există anumite tendințe îngrijorătoare. De exemplu, numărul stocurilor pentru care se recomandă reducerea capturilor la cel mai scăzut nivel posibil s-a înmulțit. În plus, în ceea ce privește comunicarea datelor, statele membre nu și-au respectat în totalitate obligațiile în materie de raportare, esențiale pentru facilitarea unei analize riguroase a stării diferitelor stocuri. În iulie, ca răspuns la cererea Comisiei, Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES) și-a emis avizul anual privind majoritatea stocurilor de pește vizate de prezenta propunere. ICES a luat în considerare orientările prezentate de Comisie în comunicarea sa. Acest aviz a fost examinat de Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) în ședința sa plenară de vară. Avizele științifice furnizate de aceste două organisme depind în esență de anumite date; numai stocurile pentru care există date suficiente și fiabile pot fi evaluate în întregime pentru a se emite estimări legate de dimensiunea lor și previziuni cu privire la modul în care vor reacționa la diversele scenarii de exploatare (așa-numitele „tabele de opțiuni de captură”). Dacă sunt disponibile date suficiente, organismele științifice sunt în măsură să furnizeze estimări ale ajustărilor posibilităților de pescuit care vor determina stocul respectiv să își atingă producția maximă durabilă (maximum sustainable yield - MSY). La aceste avize se va face referire ulterior ca „avize MSY”. În alte cazuri, organismele științifice se bazează pe o abordare precaută, formulând recomandări cu privire la nivelul de dorit al posibilităților de pescuit. Metodologia urmată de ICES în acest scop este prezentată în materialele ICES publicate legate de punerea în aplicare a avizelor referitoare la stocuri cu date limitate[1]. Principala categorie de capturi totale admisibile (TAC) propuse se regăsește în anexa IA. Această anexă cuprinde 152 de TAC-uri pentru stocuri capturate în Skagerrak, Kattegat, subzonele ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII și XIV, în apele UE din zona CECAF și în apele din Guyana Franceză Din aceste TAC-uri, 23 sunt acoperite de avize MSY. Pentru restul: · 13 TAC-uri sunt propuse în conformitate cu planurile de gestionare pe termen lung, și anume planuri de gestionare care au la bază anumite reglementări PCP în vigoare, propuneri ale Comisiei de planuri de gestionare care nu au fost încă adoptate sau planuri de gestionare prezentate de consiliile consultative regionale (CCR) și evaluate ca fiind „de precauție” de către organismele științifice consultative. · 55 de TAC-uri se referă la stocuri cu date limitate pentru care nu există o evaluare completă. Dintre acestea, 21 de TAC-uri sunt propuse la același nivel ca în 2012, în urma unei declarații comune a Consiliului și a Comisiei, conform căreia posibilitățile de pescuit ar urma să fie menținute la un nivel stabil, cu excepția cazurilor în care avizele științifice ar indica o deteriorare a stocului. Justificarea pe care se bazează această decizie constă în faptul că majoritatea acestor stocuri reprezintă capturi accidentale în cadrul unor activități de pescuit mixte și că modificările TAC-urilor nu au nicio incidență reală asupra evoluției stării acestora, în timp ce reducerile recurente ale TAC-urilor ar putea conduce la reglementarea aruncării înapoi în mare a capturilor. · Restul TAC-urilor sunt deocamdată indicate ca„pm” (pro memoria) din cauza faptului că avizele științifice necesare nu sunt încă disponibile sau depind de negocieri sau acorduri internaționale care urmează să fie încheiate ulterior în cursul acestui an. Pentru aceste stocuri, propunerea va trebui actualizată pe măsură ce se primesc avizele respective. Toate posibilitățile de pescuit propuse se conformează avizelor științifice cu privire la starea stocurilor primite de Comisie, care au fost utilizate în modul prezentat în comunicare. Coerența cu alte politici și obiective ale Uniunii Măsurile propuse sunt concepute în conformitate cu obiectivele și normele politicii comune în domeniul pescuitului și cu politica de dezvoltare durabilă a Uniunii. 2. REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI Consultarea părților interesate (a) Metodele de consultare, principalele sectoare vizate și profilul general al respondenților Comisia s-a consultat cu părțile interesate, în special prin intermediul consiliilor consultative regionale (CCR-uri), precum și cu statele membre, în legătură cu abordarea pe care a propus-o pentru diversele sale propuneri referitoare la posibilitățile de pescuit, pe baza comunicării sale privind posibilitățile de pescuit pentru 2014. În plus, Comisia a urmat orientările prezentate în Comunicarea sa către Consiliu și Parlamentul European referitoare la îmbunătățirea consultării privind gestionarea pescuitului comunitar [COM(2006) 246 final], care stabilește principiile de bază ale așa-numitului proces de „anticipare”. Mai mult, Comisia a organizat în septembrie 2013 un eveniment cu participarea părților interesate, în cadrul căruia au fost prezentate și discutate rezultatele avizelor științifice și principalele lor implicații. (b) Sinteza răspunsurilor și modul în care acestea au fost luate în considerare Reacția la consultarea lansată de Comisie privind posibilitățile de pescuit menționată anterior reflectă opiniile statelor membre și ale părților interesate asupra evaluării efectuate de Comisie în ceea ce privește situația resurselor și modul în care acestea pot fi gestionate cât mai bine. Statele membre Singurul stat membru care a reacționat la comunicare în perioada redactării prezentei expuneri de motive este Regatul Unit. În răspunsul său, Regatul Unit apreciază eforturile Comisiei de a asigura coerența cu măsurile de reformă a PCP, precum și cu Directiva-cadru privind strategia pentru mediul marin. Regatul Unit sprijină obiectivele MSY până în 2015, în măsura posibilului și, în ceea ce privește abordarea bazată pe principiul precauției, face apel la pragmatism și la o abordare de la caz la caz pentru stabilirea TAC-urilor. CCR pentru apele de nord-vest (CCRANV) CCRANV este de acord cu obiectivul consacrat prin acordul politic privind reforma politicii comune în domeniul pescuitului, conform căruia stocurile ar trebui să fie exploatate la niveluri MSY până în 2015, acolo unde este posibil, sau cel târziu până în 2020. CCRANV recunoaște faptul că, în domeniul său de activitate, măsurile de ameliorare a selectivității uneltelor reprezintă o prioritate și ia notă de preocupările exprimate în comunicarea privind pescuitul de coregon (cod, eglefin și merlan) în Marea Irlandei și în vestul Scoției. În ceea ce privește avizele științifice, CCRANV salută noua metodologie introdusă de ICES în 2012, dar așteaptă în același timp o soluție mai sofisticată pentru stocurile cu date limitate și în acest sens intenționează să continue colaborarea strânsă cu ICES și cu oamenii de știință din statele interesate în ceea ce privește disponibilitatea și calitatea datelor. Obținerea și utilizarea expertizei În ceea ce privește metodologia utilizată, Comisia a consultat, după cum s-a indicat deja, Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES) și Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP). Avizele ICES se bazează pe un cadru elaborat de grupurile sale de experți și de organismele cu putere de decizie și sunt emise în conformitate cu Memorandumul de înțelegere încheiat cu Comisia. CSTEP formulează avize conform termenilor de referință pe care îi primește de la Comisie. Obiectivul final al Uniunii este aducerea stocurilor la niveluri care să permită o producție maximă durabilă (MSY). Acest obiectiv a fost inclus în mod expres în propunerea Comisiei privind reforma politicii comune în domeniul pescuitului[2]. În iunie 2013, co-legislatorii au ajuns la un acord politic cu privire la această propunere care prevede, printre altele, că obiectivul MSY „trebuie atins până în 2015, acolo unde este posibil, și până cel târziu în 2020 pentru toate stocurile”. Includerea în mod expres a acestui obiectiv în regulamentul de bază al PCP reflectă angajamentul asumat de Uniune în raport cu concluziile Summitului mondial privind dezvoltarea durabilă desfășurat în 2002 la Johannesburg și cu planul de implementare propus cu acest prilej. Se prevede ca statele să se angajeze, acolo unde este posibil, ca până în 2015 să mențină sau să reconstituie stocurile de pește afectate atingând niveluri care să asigure producția maximă durabilă. După cum s-a subliniat deja, pentru anumite stocuri aceste informații sunt într-adevăr disponibile. Printre ele se numără stocuri foarte importante din perspectiva volumului de capturi și a valorii comerciale, cum sunt stocurile de merluciu, cod, pește-pescar, limbă-de-mare, cardină, eglefin și langustină. Atingerea obiectivului privind MSY ar putea, în anumite cazuri, necesita o reducere a ratelor de mortalitate prin pescuit și/sau o reducere a capturilor. În acest context, prezenta propunere utilizează avizele referitoare la MSY, atunci când ele sunt disponibile. Unele stocuri au fost deja exploatate la niveluri MSY în ultimii ani. În acest caz, capturile totale admisibile propuse au drept scop să garanteze că aceste niveluri sunt menținute sau, dacă avizele arată că exploatarea lor a depășit MSY în 2012, să reducă mortalitatea prin pescuit astfel încât stocurile să revină la rate de exploatare durabilă. Pentru stocurile care nu au atins încă nivelurile MSY, TAC-urile propuse sunt în concordanță cu MSY 2015. Această abordare respectă principiile prezentate în Comunicarea privind posibilitățile de pescuit pentru 2014. În cazul stocurilor cu date limitate, organismele științifice consultative emit recomandări în sensul reducerii, stabilizării sau creșterii volumului capturilor. Avizele ICES au oferit în multe cazuri orientări cantitative cu privire la astfel de variații, având la bază metodologia modificării capturilor cu maximum +/- 20% de la un an la altul, din motive de precauție. Aceste orientări au fost utilizate pentru a stabili TAC-urile propuse. Atunci când nu există deloc avize științifice, se aplică principiul precauției, ceea ce presupune reducerea preventivă a TAC-urilor cu 20%. Pentru unele stocuri (în principal stocuri cu distribuție largă, rechini și pisici de mare), avizul va fi emis la toamnă. Prezenta propunere va trebui să fie actualizată, după caz, imediat după primirea avizului. În cele din urmă, după cum s-a menționat mai sus, pentru 13 stocuri avizele sunt utilizate în scopul implementării planurilor de gestionare convenite. În privința tendințelor actuale observate în evoluția stocurilor, se pot evidenția următoarele cazuri: Apele iberice În timp ce peștele-pescar și cardina sunt în stare bună, exploatarea lor fiind sustenabilă, unele dintre stocurile de langustină sunt în continuare afectate. Biomasa de bacaliar albastru continuă să crească, în ciuda faptului că presiunea pescuitului asupra stocului este încă ridicată. Așadar, reacția pozitivă a stocului se datorează probabil condițiilor de mediu favorabile. Pentru a profita la maximum de avantajele care decurg din această tendință, se justifică reduceri ale efortului de pescuit în conformitate cu planul de gestionare pe termen lung aplicabil pentru acest stoc. Golful Biscaia Stocul de limbă-de-mare comună din Golful Biscaia continuă să se afle într-o stare sub nivelul optim. ICES recomandă reduceri ale TAC-urilor pentru al treilea an consecutiv. Cu toate acestea, în prezenta propunere TAC-urile sunt indicate ca „pm” (pro memoria) deoarece părțile interesate respective au prezentat măsuri pentru gestionarea pe termen lung a acestui stoc, iar Comisia așteaptă avizul științific privind aceste propuneri de măsuri (prevăzut pentru noiembrie 2013). Marea Celtică Există mai puțin pește de pescuit, iar biomasa s-a diminuat în cazul stocurilor cu o importanță economică ridicată în această zonă. În consecință, sunt propuse reduceri semnificative ale TAC-urilor atunci când avizele științifice recomandă acest lucru, de exemplu pentru cod și eglefin. Nivelurile ridicate ale capturilor aruncate înapoi în mare sunt o problemă care persistă, nu doar în cadrul pescuitului de coregon, ci și în cadrul pescuitului de pești plați: limba-de-mare și cambula de Baltica sunt capturate împreună, cu toate că avizele științifice recomandă acțiuni distincte de gestionare, și anume o reducere în cazul limbii-de-mare și o creștere în cazul cambulei de Baltica. Problema este agravată de dificultatea tehnică reprezentată de capturarea selectivă a limbii-de-mare (aceasta înseamnă evitarea reținerii acestei specii în uneltele de pescuit, păstrând însă cambula de Baltica). Vestul Scoției În această zonă, coregonul (cod, eglefin, merlan) se află în stare proastă, din cauza nivelurilor nesustenabile ale capturilor aruncate înapoi în mare. Codul nu reușește să se refacă și se propune o TAC egală cu 0, cu toate că doar gestionarea prin TAC ar putea să nu fie de ajuns pentru a stopa declinul stocului. De altfel, situația s-ar putea înrăutăți în urma avizului referitor la langustină, care va fi emis în noiembrie. În cazul în care, după cum se preconizează, avizul va permite creșterea TAC pentru langustină, pescuitul din acest stoc se va intensifica, cu riscul înmulțirii capturilor nedorite din stocurile de coregon. Ca atare, măsurile privind selectivitatea vor deveni o chestiune presantă. ICES nu a fost încă în măsură să identifice schimbări ale mortalității la cod în urma măsurilor în vigoare privind selectivitatea adoptate de flotele care își desfășoară activitatea în această zonă. Marea Irlandei Starea stocurilor de cod și merlan din această zonă rămâne un motiv de îngrijorare. Ca și în cazul vestului Scoției, nivelurile capturilor de coregon aruncate înapoi în mare sunt ridicate, iar măsurile în vigoare privind selectivitatea par insuficiente. Stocurile de limbă-de-mare și cambulă de Baltica sunt într-o situație comparabilă cu cea din Marea Celtică. CSTEP confirmă și, în anumite cazuri, completează avizul ICES. Mijloacele utilizate pentru a face publice avizele experților Toate rapoartele CSTEP sunt disponibile pe site-ul web al DG MARE. Toate rapoartele ICES sunt disponibile pe site-ul web al ICES. Evaluarea impactului Regulamentul privind posibilitățile de pescuit nu este un instrument care permite Consiliului să adopte pachete complexe de măsuri și trebuie să se limiteze la domeniile prevăzute la articolul 43 alineatul (3) din tratat. Prin urmare, el este bine adaptat la o abordare bazată pe gestionarea în funcție de rezultate. Dacă politica, în ansamblul ei, funcționează mai bine, atunci posibilitățile anuale de pescuit se vor îmbunătăți. Aici intră mai ales măsurile tehnice, gestionarea flotei, sprijinul structural, controlul și executarea, reglementarea piețelor și integrarea instrumentelor de gestionare într-o politică maritimă cuprinzătoare. Continuă însă să fie necesară utilizarea regulamentului privind posibilitățile de pescuit pentru a efectua ajustările necesare conservării resurselor de bază ale sectorului european al pescuitului și ale industriei de prelucrare și pentru a preveni sau corecta efectele negative asupra mediului marin ale unei mortalități prea ridicate prin pescuit. Uniunea a adoptat o serie de planuri multianuale de gestionare a stocurilor de importanță economică majoră, printre care cele de merluciu, cod, pești plați etc. Înainte să fie adoptate, aceste planuri trebuie să facă obiectul unei evaluări a impactului. Odată intrate în vigoare, planurile stabilesc nivelurile TAC-urilor care trebuie fixate pentru un anumit an pentru atingerea obiectivelor pe termen lung. Comisia are obligația să își elaboreze propunerea privind TAC-urile conform acestor planuri, atât timp cât ele rămân valabile și în vigoare. Drept urmare, multe dintre TAC-urile de importanță fundamentală incluse în propunere sunt rezultatul evaluării impactului efectuate pentru planul care stă la baza lor. Pentru restul, și în ciuda faptului că este posibil să nu existe planuri multianuale, propunerea încearcă să evite abordările pe termen scurt în favoarea deciziilor pe termen lung privind sustenabilitatea, luând în considerare inițiativele părților interesate și ale CCR-urilor, dacă au fost evaluate favorabil de ICES și/sau CSTEP. În multe cazuri, acest lucru permite o reducere mai graduală a posibilităților de pescuit. Politica ce vizează atingerea MSY care stă la baza abordării Comisiei privind gestionarea pe termen lung a făcut obiectul unei analize și al unei evaluări a impactului detaliate în cadrul reformei PCP, proces care s-a materializat prin prezentarea unui pachet de propuneri la 13 iulie 2011 și care a ajuns în prezent la stadiul în care co-legislatorii trebuie să convină asupra oportunității includerii obiectivului MSY printre cele care trebuie să ghideze punerea în aplicare a PCP în următorii zece ani (a se vedea secțiunea 2 de mai sus). Propunerea de reformă a Comisiei a fost elaborată pe baza unei evaluări a impactului [SEC (2011) 891] în contextul căreia a fost analizat obiectivul MSY. Concluziile sale identifică acest obiectiv ca fiind o condiție necesară pentru atingerea sustenabilității sociale, economice și de mediu. Co-legislatorii au acceptat justificarea pe care se bazează propunerea de reformă a Comisiei și au ajuns în iunie la un acord politic în baza căruia obiectivul MSY „... trebuie să fie îndeplinit până în 2015, acolo unde este posibil, și până cel târziu în 2020 pentru toate stocurile.” În ceea ce privește stocurile și posibilitățile de pescuit ale ORGP partajate cu țări terțe, prezenta propunere transpune, în esență, măsuri convenite la nivel internațional. Orice elemente relevante pentru evaluarea potențialelor efecte ale posibilităților de pescuit sunt abordate în faza de pregătire și în faza de desfășurare a negocierilor internaționale în cadrul cărora posibilitățile de pescuit ale Uniunii sunt convenite cu părți terțe. 3. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII Temei juridic Temeiul juridic al prezentei propuneri îl constituie articolul 43 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Obligațiile Uniunii în ceea ce privește exploatarea durabilă a resurselor acvatice vii decurg din obligațiile prevăzute la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002. Rezumatul propunerii Propunerea stabilește limitele capturilor și ale efortului aplicabile pescuitului din Uniune, pentru a atinge obiectivul PCP de limitare a pescuitului la niveluri ecologice și sustenabile din punct de vedere economic și social. Aplicare Dispozițiile în domeniul propunerii sunt aplicabile până la 31 decembrie 2014, cu excepția anumitor dispoziții privind limitarea eforturilor de pescuit, care sunt aplicabile până la 31 ianuarie 2015 și a anumitor TAC-uri cu cicluri sezoniere specifice (de exemplu, pentru capelin în apele groenlandeze). Principiul subsidiarității Propunerea este de competența exclusivă a Uniunii, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (d) din tratat. În consecință, principiul subsidiarității nu se aplică. Principiul proporționalității Propunerea respectă principiul proporționalității din următorul motiv: PCP este o politică comună. În conformitate cu articolul 43 alineatul (3) din tratat, Consiliului îi revine obligația de a adopta măsuri de stabilire și alocare a posibilităților de pescuit. Propunerea de regulament al Consiliului alocă posibilități de pescuit statelor membre. În conformitate cu articolul 20 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002, statele membre au, la rândul lor, libertatea de a aloca aceste posibilități regiunilor și operatorilor, după cum consideră adecvat. Prin urmare, statele membre au o libertate mare de manevră în luarea deciziilor legate de modelul socioeconomic pe care îl aleg pentru exploatarea posibilităților de pescuit care le sunt alocate. Propunerea nu are implicații financiare noi pentru statele membre. Prezentul regulament este adoptat anual de Consiliu, iar mijloacele publice și private de implementare a acestuia există deja. Alegerea instrumentelor Instrument propus: regulament. 4. IMPLICAȚIILE BUGETARE Propunerea nu are nicio implicație asupra bugetului Uniunii. 5. INFORMAȚII SUPLIMENTARE Simplificare Propunerea vizează simplificarea procedurilor administrative din sarcina autorităților publice (ale Uniunii sau naționale), în special în ceea ce privește cerințele referitoare la gestionarea efortului de pescuit. Clauza de reexaminare / de revizuire / privind încetarea de drept a efectelor juridice Întrucât propunerea se referă la un regulament anual pentru anul 2014, aceasta nu conține o clauză de revizuire. Explicarea detaliată a propunerii Propunerea se limitează la stabilirea și alocarea posibilităților de pescuit și la condițiile legate, din punct de vedere funcțional, de utilizarea acestor posibilități. În cazul numitor stocuri, cum sunt cele de merluciu, limbă-de-mare, cambulă de Baltică și langustină, posibilitățile de pescuit au fost stabilite pe baza regulilor prevăzute în planurile multianuale corespunzătoare. În cazul stocurilor pentru care industria a propus o strategie de gestionare pe termen lung, evaluată drept eficace și precaută de către organismele științifice consultative (de exemplu, hering în Marea Celtică) propunerea urmează regulile de control al exploatării prevăzute în aceste planuri. În ceea ce privește stocurile de cod din Kattegat, avizul pentru 2014 este același ca în 2013, și anume că, din motive de precauție, în această zonă nu ar trebui să se practice pescuitul direcționat din această specie, iar capturile accidentale și capturile aruncate înapoi în mare ar trebui reduse la minimum. Acest stoc cu date limitate intră sub incidența articolului 9 din planul pentru cod[3]; prin urmare, se propune reducerea TAC cu 20 %. Aceleași dispoziții sunt aplicabile pentru codul din Marea Irlandei, deci și aici se propune o reducere de 20 %. În ceea ce privește codul din vestul Scoției, avizul bazat pe abordarea MSY recomandă evitarea pescuitului direcționat și reducerea la minimum a capturilor accidentale și a capturilor aruncate înapoi în mare în 2014. În consecință, la fel ca în 2013, Comisia propune o TAC egală cu 0, cu o autorizație de debarcare de 1,5 %. Situația codului din vestul Scoției este extrem de gravă: nu a existat o reducere reală a efortului de pescuit în această zonă pe baza unor măsuri alternative de evitare a capturilor de cod și de reducere a capturilor aruncate înapoi în mare; în practică, acestea nu se dovedesc eficace, având în vedere estimările recurente care indică un nivel ridicat al capturilor aruncate înapoi în mare (în prezent de aproximativ 71 %). Stocul este caracterizat în mod clar de o capacitate limitată de reproducere, de o biomasă redusă și de o recrutare scăzută. În aceste condiții, chiar și o TAC egală cu zero — deși reprezintă singura soluție recomandabilă — nu poate asigura de una singură reconstituirea stocului. Această măsură trebuie să fie completată cu măsuri suplimentare care să permită evitarea efectivă a capturilor nedorite și reducerea semnificativă a capturilor aruncate înapoi în mare. În ceea ce privește posibilitățile de pescuit stabilite în prezentul regulament din punctul de vedere al efortului de pescuit, acestea se referă la stocurile de cod, cele de limbă-de-mare din vestul Canalului Mânecii, cele de bacaliar albastru și de langustină și sunt reglementate de planul de gestionare respectiv pentru fiecare stoc. În cazul celor trei stocuri de cod menționate mai sus (Kattegat, Marea Irlandei, apele din vestul Scoției), este imperativă o reducere reală a efortului de pescuit, inclusiv din motivele menționate anterior, și, ca atare, se propun reduceri ale efortului de pescuit în conformitate cu articolul 12 alineatul (4) litera (b) din plan. În cazul stocurilor de merluciu, langustină și limbă-de-mare din vestul Canalului Mânecii, sistemul de gestionare a zilelor pe mare per tip de navă cu istoric în respectiva activitate de pescuit va continua să se aplice și în 2014, însă regulamentul propus va permite în continuare statelor membre să aplice un sistem bazat pe kilowați-zile pentru a utiliza mai eficient posibilitățile de pescuit și pentru a stimula practicile de conservare în acord cu sectorul pescuitului. În cazul pescuitului de limbă-de-mare din vestul Canalului Mânecii, propunerea urmărește simplificarea stabilirii plafoanelor de efort (zile suplimentare) care se aplică pentru fiecare stat membru, într-un mod care s-a dovedit deja eficient în ceea ce privește pescuitul de bacaliar albastru și de langustină în cadrul posibilităților de pescuit începând cu 2011. În acest mod, începând cu 2014, cifra fixată pentru fiecare stat membru va fi prevăzută în Regulamentul privind posibilitățile de pescuit. Acest lucru va permite un proces mai transparent de realocare a zilelor pe mare recuperate de la navele dezmembrate în cadrul acestui tip de activități de pescuit, care va genera cifre concrete pentru fiecare stat membru. Prezentul regulament abilitează statele membre, pentru a patra oară în cadrul exercițiului anual de stabilire a posibilităților de pescuit, să adopte ele însele anumite TAC-uri, sub rezerva obligației de a acționa în conformitate cu obiectivele PCP. De asemenea, după cum s-a menționat anterior, propunerea cuprinde și limite ale capturilor convenite în contextul anumitor organizații regionale de gestionare a pescuitului și care decurg din negocierile cu țări terțe (stocuri comune), dintre care cele mai multe rămân „pro memoria” pentru moment și până la încheierea negocierilor internaționale relevante. 2013/0366 (NLE) Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI de stabilire, pentru anul 2014, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele UE și, pentru navele din UE, în anumite ape din afara UE CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (3), având în vedere propunerea Comisiei Europene, întrucât: (1) Regulamentul (CE) nr. 2371/2002[4] al Consiliului prevede că măsurile care reglementează accesul la ape și resurse și desfășurarea unor activități de pescuit sustenabile trebuie stabilite ținând seama de recomandările științifice, tehnice și economice disponibile, în special de raportul elaborat de Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP), precum și de orice aviz primit din partea consiliilor consultative regionale. (2) Consiliului îi revine obligația să adopte măsuri privind stabilirea și alocarea posibilităților de pescuit, inclusiv anumite condiții legate funcțional de acestea, după caz. Posibilitățile de pescuit trebuie distribuite între statele membre într-un mod care să asigure fiecărui stat membru o anumită stabilitate în activitățile de pescuit pentru fiecare stoc sau activitate de pescuit și ținând cont în mod adecvat de obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 2371/2002. (3) Capturile totale admisibile (TAC-urile) ar trebui stabilite pe baza avizelor științifice disponibile, ținând seama de aspectele biologice și socioeconomice și asigurând totodată un tratament echitabil al sectoarelor de pescuit, precum și pe baza opiniilor exprimate în cadrul consultărilor cu părțile interesate, în special la reuniunile la care au participat consiliile consultative regionale interesate. (4) Pentru stocurile care fac obiectul unor planuri multianuale, TAC-urile ar trebui stabilite în conformitate cu regulile prevăzute în planurile respective. Prin urmare, TAC-urile pentru stocurile de bacaliar albastru și de langustină, de limbă-de-mare din vestul Canalului Mânecii, de cambulă și limbă-de-mare din Marea Nordului, de hering din vestul Scoției, de cod din Kattegat, din apele din vestul Scoției, Marea Irlandei, Marea Nordului, Skagerrak și estul Canalului Mânecii și de ton roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană ar trebui stabilite în conformitate cu regulile prevăzute de: Regulamentul (CE) nr. 2166/2005 al Consiliului[5]; Regulamentul (CE) nr. 509/2007 al Consiliului[6]; Regulamentul (CE) nr. 676/2007 al Consiliului[7]; Regulamentul (CE) nr. 1300/2008 al Consiliului[8]; Regulamentul (CE) nr. 1342/2008[9] („Planul pentru cod”) și Regulamentul (CE) nr. 302/2009 al Consiliului[10]. În ceea ce privește însă stocurile de merluciu din regiunile nordice [Regulamentul (CE) nr. 811/2004 al Consiliului[11]] și de limbă-de-mare din golful Biscaia [Regulamentul (CE) nr. 388/2006 al Consiliului[12]], obiectivele minime prevăzute în planurile de gestionare și de refacere relevante au fost realizate și, prin urmare, este adecvat să se urmeze avizul științific furnizat pentru a atinge TAC-urile sau a le menține la producția maximă durabilă, după caz. (5) Pentru stocurile în cazul cărora nu există date suficiente sau suficient de fiabile pentru a li se putea estima dimensiunea, măsurile de gestionare și nivelurile TAC-urilor ar trebui să urmeze abordarea precaută a gestionării pescuitului, astfel cum este definită la articolul 3 litera (i) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002, luând totodată în considerare factorii specifici fiecărui stoc, mai ales informațiile disponibile privind tendințele stocurilor și considerațiile legate de activitățile de pescuit mixt. (6) În conformitate cu articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 al Consiliului din 6 mai 1996[13], trebuie identificate stocurile care fac obiectul diferitelor măsuri prevăzute de regulamentul respectiv. (7) Atunci când o TAC pentru un stoc este alocată unui singur stat membru, respectivului stat membru trebuie să i se atribuie competențe, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din tratat, pentru a stabili nivelul acestei TAC. Ar trebui să se adopte dispoziții prin care să se garanteze că, atunci când stabilește nivelul unei astfel de TAC, statul membru respectiv acționează în deplină conformitate cu principiile și normele politicii comune în domeniul pescuitului. (8) Este necesar să se stabilească plafoanele efortului de pescuit pentru 2014 în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 2166/2005, cu articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 676/2007, cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 509/2007, cu articolele 11 și 12 din Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 și cu articolele 5 și 9 din Regulamentul nr. 302/2009, ținându-se seama în același timp de Regulamentul (CE) nr. 754/2009 al Consiliului[14]. (9) În lumina celor mai recente avize științifice ale ICES și în conformitate cu angajamentele internaționale luate în contextul Convenției privind pescuitul în Atlanticul de Nord-Est (NEAFC), este necesară limitarea efortului de pescuit pentru anumite specii de adâncime. (10) Pentru anumite specii, cum ar fi unele specii de rechini, chiar și o activitate de pescuit limitată ar putea crea un risc grav pentru conservarea acestora. Prin urmare, posibilitățile de pescuit pentru astfel de specii ar trebui să fie restricționate complet printr-o interdicție generală de pescuit pentru speciile respective. (11) Utilizarea posibilităților de pescuit disponibile pentru navele din UE, prevăzute în prezentul regulament, se face în condițiile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1224/2009[15], în special la articolele 33 și 34 din respectivul regulament referitoare la înregistrarea capturilor și a efortului de pescuit și la transmiterea datelor privind epuizarea posibilităților de pescuit. Prin urmare, este necesar să se precizeze codurile care trebuie utilizate de statele membre atunci când transmit Comisiei date cu privire la debarcarea stocurilor care fac obiectul prezentului regulament. (12) Pentru anumite TAC-uri, ar trebui să se permită statelor membre să acorde alocări suplimentare pentru navele care participă la studii privind pescuitul integral documentat. Scopul acestor studii este să testeze un sistem de cote de capturi, cu alte cuvinte un sistem în care toate capturile ar trebui să fie debarcate și scăzute din cote pentru a se evita aruncarea capturilor înapoi în mare și irosirea resurselor piscicole utilizabile pe care aceste capturi le implică. Aruncările necontrolate înapoi în mare ale capturilor de pești reprezintă o amenințare la adresa sustenabilității pe termen lung a peștilor ca bun public și, implicit, la adresa obiectivelor politicii comune în domeniul pescuitului. Pe de altă parte, sistemele de cote de capturi oferă în mod inerent pescarilor un stimulent pentru optimizarea selectivității capturilor în cadrul activităților lor. Pentru a obține o gestionare rațională a capturilor aruncate în mare, un pescuit integral documentat ar trebui să acopere toate activitățile desfășurate pe mare, nu doar debarcările în port. Prin urmare, condițiile pentru ca statele membre să poată acorda astfel de alocări suplimentare ar trebui să includă obligația de a asigura utilizarea de camere de televiziune cu circuit închis (CCTV) legate la un sistem de senzori (denumite în continuare împreună „sistem CCTV”). Acesta ar trebui să permită înregistrarea în detaliu a tuturor părților de capturi, atât a celor păstrate, cât și a celor aruncate înapoi în mare. Un sistem bazat pe observatori umani care acționează în timp real la bord ar fi mai puțin eficient, mai costisitor și mai puțin fiabil. În consecință, utilizarea sistemelor CCTV este, în momentul de față, o condiție prealabilă pentru realizarea unor sisteme de reducere a capturilor aruncate înapoi în mare, cum ar fi pescuitul documentat pe deplin. Utilizarea unui astfel de sistem ar trebui să respecte cerințele Directivei 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului[16]. (13) Pentru a garanta că studiile privind pescuitul integral documentat pot evalua cu eficacitate potențialul sistemelor de cote de capturi de a controla mortalitatea prin pescuit absolută a stocurilor în cauză, este necesar ca toți peștii capturați în cadrul acestor studii, inclusiv cei care se află sub dimensiunea minimă de debarcare, să se scadă din cantitatea totală alocată ce îi revine navei participante și ca operațiunile de pescuit să înceteze atunci când această cantitate totală alocată a fost atinsă de către navă. De asemenea, este oportun să se permită transferurile de alocări între navele care participă la studiile privind pescuitul integral documentat și navele neparticipante, cu condiția să se poată demonstra că nu cresc capturile aruncate înapoi în mare de către navele neparticipante. (14) Conform avizului Consiliului Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES), este oportun să se mențină și să se revizuiască sistemul de gestionare a speciilor de țipar în apele UE din diviziunile ICES IIa și IIIa și din subzona ICES IV. (15) [Se va completa după consultările cu Norvegia] (16) [Se va completa după încheierea reuniunii anuale a Comisiei internaționale pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT)]. (17) În urma aderării Republicii Croația la Uniunea Europeană în iulie 2013, în prezentul regulament sunt incluse și dispoziții privind posibilitățile de pescuit pentru Croația. (18) [Se va completa după reuniunea anuală a Comisia pentru conservarea faunei și florei marine din Antarctica (CCAMLR)]. (19) La reuniunea sa anuală din 2013, Comisia tonului din Oceanul Indian (IOTC) a adoptat o rezoluție care vizează protecția rechinilor cu înotătoare albe, aplicabilă navelor de pescuit incluse în registrul IOTC al navelor autorizate, prin interzicerea, ca măsură-pilot provizorie, a păstrării la bord, transbordării, debarcării sau stocării oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de rechin cu înotătoare albe. Rezoluția prevede o excepție pentru pescuitul artizanal, mai precis pentru navele angajate în activități de pescuit în zonele economice exclusive (ZEE) din statele membre ale căror pavilioane le arborează. (20) [Se va completa după reuniunea anuală a Organizației regionale pentru gestionarea pescuitului în sudul Pacificului (SPRFMO)]. (21) La cea de a 84-a sa reuniune anuală, care a avut loc în 2013, Comisia interamericană pentru tonul tropical (CITT) și-a menținut măsurile de conservare pentru tonul cu aripioare galbene, tonul obez și tonul dungat. CITT și-a menținut, de asemenea, rezoluția privind conservarea rechinilor cu înotătoare albe. Măsurile respective ar trebui să fie în continuare implementate în legislația Uniunii. (22) [Se va completa după reuniunea anuală a Organizației de Pescuit în Atlanticul de Sud-Est (SEAFO)]. (23) [Se va completa după reuniunea anuală a Comisiei pentru pescuitul în Oceanul Pacific de Vest și Central (WCPFC)]. (24) [Se va completa după adoptarea măsurilor în contextul Convenției privind conservarea și gestionarea resurselor de cod negru în Marea Bering centrală]. (25) Cu prilejul cele de-a 35-a reuniuni anuale, desfășurată în 2013, Organizația de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest (NAFO) a adoptat mai multe posibilități de pescuit pentru 2014 pentru anumite stocuri din subzonele 1-4 din zona Convenției NAFO. În acest context, NAFO a adoptat o procedură de majorare a TAC stabilită pentru 2014 pentru merluciu alb în subdivizunea NAFO 3NO, sub rezerva îndeplinirii anumitor condiții legate de situația acestui stoc. Părțile contractante la NAFO îl pot sesiza pe secretarul executiv al NAFO dacă remarcă o creștere a capturilor per unitate de efort dincolo de nivelul normal pentru stocul de merluciu alb din subdiviziunea NAFO 3NO. Dacă majorarea TAC pentru anul 2014 se confirmă printr-un vot pozitiv în cadrul NAFO, ea trebuie implementată în legislația UE, iar cotele statelor membre vizate trebuie mărite. (26) Anumite măsuri internaționale care creează sau restricționează posibilitățile de pescuit pentru Uniune sunt adoptate de organizațiile regionale de gestionare a pescuitului relevante la sfârșitul anului și devin aplicabile înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament. Prin urmare, este necesar ca dispozițiile care pun în aplicare aceste măsuri în legislația Uniunii să se aplice retroactiv. Mai exact, deoarece sezonul de pescuit în zona Convenției CCAMLR (Comisia pentru conservarea faunei și florei marine din Antarctica) se derulează de la data de 1 decembrie la data de 30 noiembrie și, prin urmare, anumite posibilități sau interdicții de pescuit în zona Convenției CCAMLR sunt stabilite pentru o perioadă care începe la 1 decembrie 2013, este necesar ca dispozițiile corespunzătoare din prezentul regulament să se aplice de la respectiva dată. Această aplicare retroactivă nu va aduce atingere principiului așteptărilor legitime, deoarece membrilor CCAMLR le este interzis să pescuiască fără autorizație în zona care face obiectul convenției CCAMLR. (27) În conformitate cu declarația Uniunii adresată Republicii Bolivariane a Venezuelei („Venezuela”) privind acordarea de posibilități de pescuit în apele UE navelor de pescuit aflate sub pavilionul Venezuelei în zona economică exclusivă din largul coastei Guyanei Franceze[17], este necesară stabilirea posibilităților de pescuit pentru specii de lutianide disponibile pentru Venezuela în apele UE. (28) În vederea asigurării unor condiții uniforme de implementare în ceea ce privește autorizarea unui stat membru să beneficieze de sistemul de gestionare a alocărilor efortului de pescuit în conformitate cu un sistem bazat pe kilowați-zile, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de executare. (29) În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei în ceea ce privește acordarea de zile suplimentare pe mare pentru încetarea permanentă a activităților de pescuit și pentru sporirea prezenței observatorilor științifici, precum și în ceea ce privește stabilirea formatelor foilor de calcul pentru culegerea și transmiterea informațiilor privind transferul de zile pe mare între navele de pescuit care arborează pavilionul unui stat membru. Aceste competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011[18]. (30) Pentru a evita întreruperea activităților de pescuit și a asigura subzistența pescarilor din Uniune, prezentul regulament ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2014, cu excepția dispozițiilor referitoare la limitele efortului de pescuit, care ar trebui să se aplice de la 1 februarie 2014, și a anumitor dispoziții specifice anumitor regiuni, care ar trebui să aibă o dată de aplicare specifică. Din motive de urgență, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare imediat după publicarea sa. (31) Posibilitățile de pescuit ar trebui utilizate în deplină conformitate cu dreptul aplicabil al Uniunii, ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: TITULI DISPOZIȚII GENERALE Articolul 1 Obiect 1. Prezentul regulament stabilește posibilitățile de pescuit disponibile în apele UE și, pentru navele din UE, în anumite ape din afara UE pentru anumite stocuri de pește și grupe de stocuri de pește. 2. Posibilitățile de pescuit menționate la alineatul (1) includ: (a) limitele capturilor pentru anul 2014 și, în situațiile precizate explicit în prezentul regulament, pentru anul 2015; (b) limite ale efortului de pescuit pentru perioada 1 februarie 2014-31 ianuarie 2015; (c) posibilitățile de pescuit pentru perioada 1 decembrie 2013 - 30 noiembrie 2014 pentru anumite stocuri din zona Convenției CCAMLR; (d) posibilitățile de pescuit pentru perioadele prevăzute la articolul 32 pentru anumite stocuri din zona Convenției IATTC pentru anul 2014 și, în situațiile precizate explicit în prezentul regulament, pentru anul 2015. Articolul 2 Domeniu de aplicare Prezentul regulament se aplică următoarelor nave: (a) nave din UE; (b) nave ale țărilor terțe aflate în apele UE. Articolul 3 Definiții În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții: (a) „navă din UE” înseamnă o navă de pescuit care arborează pavilionul unui stat membru și care este înmatriculată în Uniune; (b) „navă a unei țări terțe” înseamnă o navă de pescuit care arborează pavilionul unei țări terțe și este înmatriculată în respectiva țară terță; (c) „apele UE” înseamnă apele aflate sub suveranitatea sau sub jurisdicția statelor membre, cu excepția apelor adiacente țărilor și teritoriilor de peste mări menționate în anexa II la tratat; (d) „ape internaționale” înseamnă apele care se găsesc în afara suveranității sau jurisdicției vreunui stat; (e) „captură totală admisibilă” (TAC) înseamnă cantitatea din fiecare stoc de pește care poate fi pescuită și debarcată în fiecare an; (f) „cotă” înseamnă o proporție din TAC alocată Uniunii sau unui stat membru; (g) „evaluări analitice” înseamnă evaluări cantitative ale tendințelor unui anumit stoc, bazate pe date privind biologia și exploatarea stocului și despre care s-a stabilit printr-o analiză științifică că are o calitate suficientă pentru a servi drept bază pentru avize științifice privind opțiunile viitoare în materie de capturi. (h) „dimensiunea ochiului de plasă” înseamnă dimensiunea ochiului plaselor de pescuit determinată în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 517/2008[19]; (i) „registrul flotei de pescuit a UE” înseamnă registrul creat de Comisie în conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002; (j) "jurnal de pescuit" înseamnă jurnalul menționat la articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009; Articolul 4 Zone de pescuit În sensul prezentului regulament se aplică următoarele definiții ale zonelor: (a) `zonele ICES (Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime)~ sunt zonele geografice precizate în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 218/2009[20]; (b) „Skagerrak” înseamnă zona geografică delimitată la vest de o linie trasată de la farul Hanstholm la farul Lindesnes și la sud de o linie trasată de la farul Skagen la farul Tistlarna și de la acest punct la cel mai apropiat punct de pe coasta suedeză; (c) „Kattegat” înseamnă zona geografică delimitată la nord de o linie trasată de la farul Skagen la farul Tistlarna și de la acest punct la punctul cel mai apropiat pe coasta suedeză și la sud de o linie trasată de la Hasenøre la Gnibens Spids, de la Korshage la Spodsbjerg și de la Gilbjerg Hoved la Kullen; (d) „unitatea funcțională 16 din subzona ICES VII” înseamnă zona geografică delimitată de loxodromele care unesc secvențial următoarele poziții: – 53° 30' N 15° 00' V, – 53° 30' N 11 ° 00' V, – 51 ° 30' N 11 ° 00' V, – 51 ° 30' N 13 ° 00' V, – 51 ° 00' N 13 ° 00' V, – 51 ° 00' N 15° 00' V, – 53° 30' N 15° 00' V, (e) „Golful Cádiz” înseamnă zona geografică a diviziunii ICES IXa la est de longitudinea 7° 23′ 48″ V; (f) „zonele CECAF (Comitetul pentru pescuit în zona central-estică a Atlanticului)” sunt zonele geografice precizate în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 216/2009 al Parlamentului European și al Consiliului[21]; (g) „zonele NAFO (Organizația de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest)” sunt zonele geografice precizate în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 217/2009 al Parlamentului European și al Consiliului[22]; (h) „zona Convenției SEAFO (Organizația de Pescuit în Atlanticul de Sud-Est)” este zona geografică definită în Convenția privind conservarea și gestionarea resurselor piscicole din sud-estul Oceanului Atlantic[23]; (i) „zona Convenției ICCAT (Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic)” este zona geografică definită în Convenția internațională pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic[24]; (j) „zona Convenției CCAMLR (Comisia pentru conservarea faunei și florei marine din Antarctica)” este zona geografică definită la articolul 2 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 601/2004[25]; (k) „zona Convenției CITT (Comisia interamericană pentru tonul tropical)” este zona geografică definită în Convenția pentru întărirea Comisiei interamericane pentru tonul tropical instituite prin Convenția din 1949 între Statele Unite ale Americii și Republica Costa Rica[26]; (l) „zona Convenției IOTC (Comisia Tonului din Oceanul Indian)” este zona geografică definită în Acordul de instituire a Comisiei Tonului din Oceanul Indian[27]; (m) „zona Convenției SPRFMO (Organizația regională pentru gestionarea pescuitului în sudul Pacificului)” este zona de mare liberă situată la sud de 10° N, la nord de zona Convenției CCAMLR, la est de zona Convenției SIOFA, definită în Acordul privind pescuitul în sudul Oceanului Indian[28], și la vest de zonele de pescuit aflate sub jurisdicția statelor din America de Sud; (n) „zona Convenției WCPFC (Comisia privind pescuitul în Oceanul Pacific de Vest și Central )” este zona geografică definită în Convenția privind conservarea și gestionarea rezervelor de pești mari migratori din Oceanul Pacific de Vest și Central[29]; (o) „zona de mare liberă din Marea Bering” înseamnă zona geografică de mare liberă din Marea Bering dincolo de 200 de mile marine de la liniile de bază de la care este măsurată lățimea mării teritoriale a statelor costiere la Marea Bering. (p) „zona de suprapunere dintre CITT și WCPFC” înseamnă zona geografică definită prin următoarele limite: – longitudine 150° V; – longitudine 130° V; – latitudine 4º S; – latitudine 50° S. TITLUL II POSIBILITĂȚI DE PESCUIT PENTRU NAVELE DIN UE Capitolul I Dispoziții generale Articolul 5 Capturi totale admisibile (TAC) și alocări 1. TAC-urile pentru navele din UE aflate în apele UE sau în anumite ape din afara UE, precum și alocarea acestor TAC-uri diferitelor state membre și, după caz, condițiile legate funcțional de acestea sunt stabilite în anexa I. 2. Navele din UE sunt autorizate să efectueze capturi, în limita TAC-urilor stabilite în anexa I, în apele care intră, în ceea ce privește pescuitul, sub jurisdicția Insulelor Feroe, a Groenlandei, a Islandei și a Norvegiei, precum și în zona de pescuit din jurul insulei Jan Mayen, sub rezerva condițiilor stabilite la articolul 14 și în anexa III la prezentul regulament, în Regulamentul (CE) nr. 1006/2008[30] și în dispozițiile de punere în aplicare a acestuia. 3. În vederea respectării condiției speciale prevăzute în anexa IA, pentru stocul de uvă în apele UE din zonele ICES IIa, IIIa și IV, se aplică zonele de gestionare definite în anexa IID . Articolul 6 TAC-urile care trebuie stabilite la nivelul statelor membre 1. TAC-urile pentru anumite stocuri de pește se stabilesc de statul membru în cauză. Aceste stocuri sunt identificate în anexa I. 2. TAC-urile care urmează să fie stabilite de un stat membru trebuie (a) să respecte principiile și normele politicii comune în domeniul pescuitului, în special principiul exploatării durabile a stocului și (b) să conducă (i) dacă sunt disponibile evaluări analitice, la exploatarea stocului în conformitate cu producția maximă durabilă începând cu 2015, în modul cel mai probabil cu putință; (ii) dacă nu sunt disponibile evaluări analitice sau dacă acestea sunt incomplete, la exploatarea stocului în conformitate cu abordarea precaută a gestionării zonelor piscicole. 3. Până la 15 martie 2014, fiecare stat membru vizat transmite Comisiei următoarele informații: (a) TAC-urile adoptate; (b) datele colectate și evaluate de statul membru respectiv pe care se fundamentează TAC-urile adoptate, (c) detalii privind conformitatea TAC-urilor adoptate cu dispozițiile de la alineatul (2). Articolul 7 Condiții pentru debarcarea capturilor și a capturilor accidentale Peștii din stocurile pentru care sunt fixate TAC-uri sunt reținuți la bord sau debarcați numai în cazul în care: (a) capturile au fost efectuate de nave care navighează sub pavilionul unui stat membru care deține o cotă, iar această cotă nu este epuizată; sau (b) capturile constau într-o fracțiune a unei cote a UE care nu a fost alocată în cote statelor membre, iar această cotă a UE nu a fost epuizată. Articolul 8 Limite ale efortului de pescuit 1. De la 1 februarie 2014 la 31 ianuarie 2015, se aplică următoarele măsuri privind efortul de pescuit: (a) anexa IIA pentru gestionarea anumitor stocuri de cod, limbă de mare și cambulă de Baltica din Kattegat, Skagerrak, partea din diviziunea ICES IIIa neacoperită de Skagerrak și Kattegat, subzona ICES IV și diviziunile ICES VIa, VIIa și VIId, precum și în apele UE din diviziunile ICES IIa și Vb; (b) anexa IIB pentru refacerea stocurilor de merluciu și de langustină din diviziunile ICES VIIIc și IXa, cu excepția Golfului Cádiz; (c) anexa IIC pentru gestionarea stocurilor de limbă-de-mare din diviziunea ICES VIIe. Articolul 9 Limite de captură și de efort pentru pescuitul la mare adâncime 2. Articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2347/2002[31] care stabilește obligația de a deține un permis de pescuit de adâncime se aplică și în cazul halibutului negru. Operațiunile de capturare, reținere la bord, transbordare și debarcare a halibutului negru se desfășoară în condițiile prevăzute la articolul respectiv. 3. Statele membre se asigură că nivelurile efortului de pescuit pentru 2014, măsurate în kilowați-zile de absență din port, ale navelor care dețin permise de pescuit de adâncime menționate la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2347/2002 nu depășesc 65 % din efortul de pescuit anual mediu realizat de navele statului membru în cauză în 2003 cu ocazia campaniilor de pescuit pentru care navele dețineau permise de pescuit de adâncime sau în cursul cărora au fost capturate speciile de adâncime enumerate în anexele I și II la regulamentul respectiv. Prezentul alineat se aplică numai campaniilor de pescuit în care au fost capturate peste 100 kg de specii de adâncime, altele decât argentina mare. Articolul 10 Dispoziții speciale privind alocarea posibilităților de pescuit 1. Alocarea posibilităților de pescuit statelor membre conform prezentului regulament nu aduce atingere: (a) schimburilor efectuate în temeiul articolului 20 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002; (b) deducerilor și realocărilor efectuate în temeiul articolului 37 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009; (c) realocărilor efectuate în temeiul articolului 10 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1006/2008; (d) debarcărilor suplimentare permise în temeiul articolului 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96; (e) cantităților reținute în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96; (f) deducerilor efectuate în conformitate cu articolele 105, 106 și 107 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009; (g) transferurilor sau schimburilor de cote în temeiul articolului 20 din prezentul regulament. 2. Cu excepția cazurilor în care există dispoziții contrare în anexa I la prezentul regulament, articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 se aplică stocurilor care fac obiectul unor TAC-uri de precauție, iar articolul 3 alineatele (2) și (3) și articolul 4 din regulamentul respectiv se aplică stocurilor care fac obiectul unor TAC-uri analitice. Articolul 11 Perioadele de interdicție a pescuitului 1. Se interzice pescuitul sau reținerea la bord a oricăreia dintre următoarele specii din Porcupine Bank în perioada 1 mai - 31 mai 2014: cod, specii de cardină, pește-pescar, eglefin, merlan, merluciu, langustină, cambulă de Baltica, polac, merlan negru, vulpi și pisici de mare, limbă-de-mare comună, brosme, mihalț-de-mare albastru, mihalț-de-mare și câine-de-mare. În sensul prezentului alineat, Porcupine Bank cuprinde zona geografică delimitată de loxodromele care unesc secvențial următoarele poziții: Punct || Latitudine || Longitudine 1. || 52° 27' N || 12 ° 19' V 2. || 52° 40' N || 12 ° 30' V 3. || 52° 47' N || 12 ° 39,600' V 4. || 52° 47' N || 12 ° 56' V 5. || 52° 13,5' N || 13 ° 53,830' V 6. || 51 ° 22' N || 14 ° 24' V 7. || 51 ° 22' N || 14 ° 03' V 8. || 52° 10' N || 13 ° 25' V 9. || 52° 32' N || 13 ° 07.500' V 10. || 52° 43' N || 12 ° 55' V 11. || 52° 43' N || 12 ° 43' V 12. || 52° 38.800' N || 12 ° 37' V 13. || 52° 27' N || 12 ° 23' V 14. || 52° 27' N || 12 ° 19' V Prin derogare de la primul alineat, tranzitul prin Porcupine Bank, transportând la bord speciile menționate la alineatul respectiv, este permis în conformitate cu articolul 50 alineatele (3), (4) și (5) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009. 2. Pescuitul comercial de uvă cu traule de fund, cu năvoade sau cu unelte tractate similare cu dimensiunea ochiului de plasă mai mică de 16 mm este interzis în diviziunile ICES IIa, IIIa și în subzona ICES IV de la 1 ianuarie la 31 martie 2014 și de la 1 august la 31 decembrie 2014. Interdicția prevăzută în paragraful anterior se aplică navelor din țări terțe autorizate să pescuiască uvă în apele UE din subzona ICES IV, cu excepția unor dispoziții contrare. Articolul 12 Interdicții 1. Se interzice navelor din UE să pescuiască, să rețină la bord, să transbordeze sau să debarce următoarele specii: (a) rechin pelerin (Cetorhinus maximus) și rechin alb (Carcharodon carcharias) în toate apele; (b) rechinul scrumbiilor (Lamna nasus) în toate apele, cu excepția cazului în care se dispune altfel în anexa IA; (c) rechin călugăr (Squatina squatina) în apele UE; (d) vulpe neagră (Dipturus batis) în apele UE din diviziunea ICES IIa și din subzonele ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX și X; (e) pisică de mare marmorată (Raja undulata) și vulpe-de-mare albă (Rostroraja alba) în apele UE din subzonele ICES VI, VII, VIII, IX și X; (f) Rhinobatidae în apele UE din subzonele ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X și XII. (g) diavol de mare (Manta birostris) în toate apele. 2. Atunci când sunt capturate accidental, speciile menționate la alineatul (1) nu trebuie să fie vătămate. Ele trebuie eliberate imediat. Articolul 13 Transmiterea datelor Atunci când, în conformitate cu articolele 33 și 34 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, statele membre transmit Comisiei date privind debarcările de stocuri capturate, acestea utilizează codurile stocurilor prevăzute în anexa I la prezentul regulament. Capitolul II Alocări suplimentare pentru navele care participă la studii privind pescuitul documentat pe deplin Articolul 14 Alocări suplimentare 1. Pentru anumite stocuri, un stat membru poate acorda o alocare suplimentară navelor care navighează sub pavilionul său și care participă la studii privind pescuitul documentat pe deplin. Aceste stocuri sunt identificate în anexa I. 2. Alocarea suplimentară menționată la alineatul (1) nu depășește limita totală prevăzută în anexa I ca procent din cota alocată statului membru respectiv. Articolul 15 Condiții pentru alocări suplimentare 1. Alocarea suplimentară menționată la articolul 14 trebuie să respecte următoarele condiții: (a) nava trebuie să utilizeze camere de televiziune cu circuit închis (CCTV) conectate la un sistem de senzori (ansamblu denumit în continuare „sistem CCTV”) pentru a înregistra toate activitățile de pescuit și prelucrare de la bordul navei; (b) alocarea suplimentară acordată unei anumite nave care participă la studii privind pescuitul documentat pe deplin nu trebuie să depășească următoarele limite: (i) 75 % din capturile din stocul respectiv aruncate înapoi în mare, conform estimărilor statului membru vizat, efectuate de tipul de navă căruia îi aparține nava care a primit alocarea suplimentară; (ii) 30 % din alocarea acordată navei respective înainte de participarea la studii. (c) toate capturile navei respective din stocul care face obiectul alocării suplimentare, inclusiv capturile de pește care se află sub dimensiunea minimă de debarcare, potrivit definiției din anexa XII la Regulamentul (CE) nr. 850/98 al Consiliului[32], se scad din alocarea individuală a navei care rezultă din toate alocările suplimentare acordate în temeiul articolului 14; (d) după ce nava utilizează integral alocarea individuală pentru un stoc care face obiectul alocării suplimentare, nava în cauză trebuie să înceteze orice activitate de pescuit în zona în care se aplică respectiva TAC; (e) în ceea ce privește stocurile în cazul cărora se poate utiliza prezentul articol, statele membre pot permite transferuri ale alocărilor individuale sau ale unor părți din respectivele alocări de la navele care nu participă la studii privind pescuitul documentat pe deplin la navele care participă la astfel de studii, cu condiția să se poată demonstra că nu crește nivelul capturilor aruncate în mare de către navele neparticipante. 2. Fără a aduce atingere punctului (i) de la alineatul (1) litera (b), un stat membru poate acorda, în mod excepțional, unei nave aflate sub pavilionul său o alocare suplimentară care depășește 75 % din capturile estimative din stocul respectiv aruncate înapoi în mare efectuate de tipul de navă căruia îi aparține nava care a primit alocarea suplimentară, cu condiția ca: (a) rata capturilor din stocul respectiv aruncate înapoi în mare, estimată pentru tipul de navă vizat, să nu depășească 10 %; (b) includerea tipului respectiv de navă să fie importantă pentru a evalua potențialul sistemului CCTV în ceea ce privește controlul; (c) să nu se depășească o limită generală de 75 % din capturile estimative din stocul respectiv aruncate înapoi în mare efectuate de ansamblul navelor care participă la studiile respective. 3. Înainte de a acorda alocările suplimentare menționate la articolul 14, un stat membru transmite Comisiei următoarele informații: (a) lista navelor care arborează pavilionul său care participă la studii privind pescuitul documentat pe deplin; (b) specificațiile echipamentului electronic de monitorizare la distanță instalat la bordul navelor respective; (c) capacitatea, tipul și specificațiile uneltelor de pescuit utilizate de navele respective; (d) capturile aruncate înapoi mare estimate pentru fiecare tip de navă care participă la studii; (e) cantitatea capturilor din stocul care face obiectul TAC relevante realizate în 2013 de navele care participă la studii. Articolul 16 Prelucrarea datelor cu caracter personal În măsura în care înregistrările obținute în conformitate cu articolul 15 alineatul (1) implică prelucrarea de date cu caracter personal în sensul Directivei 95/46/CE, directiva menționată se aplică prelucrării datelor respective. Articolul 17 Retragerea alocărilor suplimentare În cazul în care un stat membru constată că o navă care participă la studii privind pescuitul documentat pe deplin nu respectă condițiile prevăzute la articolul 15, statul membru în cauză retrage imediat alocarea suplimentară acordată navei respective și o exclude de la participarea la aceste studii pentru restul anului 2014. Articolul 18 Analiza științifică a capturilor aruncate înapoi în mare Comisia poate solicita oricărui stat membru care se prevalează de prezentul articol să transmită estimarea capturilor aruncate înapoi în mare per tipuri de nave unui organism științific consultativ pentru evaluare, în vederea monitorizării implementării cerinței prevăzute la articolul 15 alineatul (1) litera (b) punctul (i) În absența unei evaluări care să confirme respectivele capturi aruncate înapoi în mare, statul membru în cauză ia toate măsurile necesare pentru a asigura conformitatea cu această cerință și informează Comisia în acest sens. Capitolul III Autorizații de pescuit în apele țărilor terțe Articolul 19 Autorizații de pescuit 1. Numărul maxim de autorizații de pescuit pentru navele din UE care pescuiesc în apele unei țări terțe este stabilit în anexa III. 2. În cazul în care un stat membru transferă o cotă altui stat membru („schimb de cote”) în zonele de pescuit stabilite în anexa III, în baza articolului 20 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002, transferul include un transfer corespunzător de autorizații de pescuit și este notificat Comisiei. Totuși, nu trebuie depășit numărul total de autorizații de pescuit pentru fiecare zonă de pescuit, astfel cum este stabilit în anexa III. Capitolul IV Posibilități de pescuit în apele organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului Articolul 20 Transferuri și schimburi de cote 1. În cazurile în care, în temeiul regulamentului unei organizații regionale de gestionare a pescuitului (ORGP), sunt permise transferuri și schimburi de cote între părțile contractante la ORGP, un stat membru („statul membru în cauză”) poate discuta cu o parte contractantă la organizația regională de gestionare a pescuitului și, după caz, elabora o eventuală propunere privind transferul sau schimbul de cote avut în vedere. 2. Atunci când Comisia este notificată de statul membru în cauză, aceasta poate aproba propunerea privind transferul sau schimbul de cote avut în vedere, discutat de statul membru în cauză cu o parte contractantă la ORGP. În acel moment, Comisia dă și obține acordul părții contractante în cauză la ORGP, fără întârziere, pentru asumarea obligațiilor în virtutea unui astfel de transfer sau schimb de cote. Comisia notifică ulterior respectivul transfer sau schimb de cote convenit secretariatului ORGP, în conformitate cu regulamentul acelei organizații. 3. Comisia informează statele membre cu privire la transferul sau schimbul de cote convenit. 4. Posibilitățile de pescuit primite sau transferate de la sau către respectiva parte contractantă la ORGP în cadrul transferului sau schimbului de cote vor fi considerate cote alocate sau scăzute din cotele alocate statului membru respectiv, începând cu momentul din care intră în vigoare transferul sau schimbul de cote, în conformitate cu termenii acordului convenit cu respectiva parte contractantă la ORGP sau în conformitate cu normele ORGP respective, după caz. O astfel de alocare nu modifică metoda de distribuție existentă în vederea alocării posibilităților de pescuit statelor membre în conformitate cu principiul stabilității relative a activităților de pescuit. SECȚIUNEA 1 ZONA CONVENȚIEI ICCAT Articolul 21 Limitări ale capacității de pescuit, de creștere și de îngrășare a tonului roșu 1. Numărul navelor cu platformă și paragate și al navelor cu undițe tractate din UE autorizate să pescuiască activ ton roșu cu o greutate/lungime cuprinse între 8 kg/75 cm și 30 kg/115 cm în Oceanul Atlantic de Est este limitat conform anexei IV punctul 1. 2. Numărul navelor din UE de pescuit artizanal de coastă autorizate să pescuiască activ ton roșu cu o greutate/lungime cuprinse între 8 kg/75 cm și 30 kg/115 cm în Marea Mediterană este limitat conform anexei IV punctul 2. 3. Numărul navelor de pescuit din UE autorizate să pescuiască activ ton roșu cu o greutate/lungime cuprinse între 8 kg/75 cm și 30 kg/115 cm în Marea Adriatică în scopul creșterii este limitat conform anexei IV punctul 3. 4. Numărul și capacitatea totală, ca tonaj brut, a navelor de pescuit autorizate să pescuiască, să rețină la bord, să transbordeze, să transporte sau să debarce ton roșu în Atlanticul de Est și în Marea Mediterană este limitat conform anexei IV punctul 4. 5. Numărul de capcane utilizate pentru pescuitul de ton roșu în Atlanticul de Est și în Marea Mediterană este limitat conform anexei IV punctul 5. 6. Capacitatea de creștere și de îngrășare a tonului roșu și volumul maxim al intrărilor de ton roșu sălbatic capturat și alocat fermelor piscicole din Atlanticul de Est și din Marea Mediterană sunt limitate conform anexei IV punctul 6. Articolul 22 Pescuitul sportiv și de agrement Statele membre alocă o cotă specifică pescuitului sportiv și de agrement al tonului roșu din cotele care le-au fost alocate conform anexei ID. Articolul 23 Rechini 1. Se interzic reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de rechin-vulpe (Alopias superciliosus) în orice activitate de pescuit. 2. Pescuitul direcționat al speciilor de rechini-vulpe din genul Alopias este interzis. 3. Se interzic reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de rechin-ciocan din familia Sphyrnidae (cu excepția Sphyrna tiburo) în activitățile de pescuit din zona Convenției ICCAT. 4. Se interzic reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de rechin cu înotătoare albe (Carcharhinus longimanus) capturat în orice activitate de pescuit. 5. Se interzice reținerea la bord a rechinilor catifelați (Carcharhinus falciformis) capturați în orice activitate de pescuit. SECȚIUNEA 2 ZONA CONVENȚIEI CCAMLR Articolul 24 Interdicții și limite de captură 1. Pescuitul direcționat al speciilor enumerate în anexa V partea A este interzis în zonele și în perioadele prevăzute în respectiva anexă. 2. Pentru pescuitul experimental, TAC-urile și limitele capturilor accidentale stabilite în anexa V partea B se aplică în subzonele stabilite în respectiva anexă. Articolul 25 Pescuitul experimental 1. În 2014, numai statele membre care sunt membre ale Comisiei CCAMLR pot participa la pescuitul experimental cu paragate de Dissostichus spp. în subzonele FAO 88.1 și 88.2, precum și în diviziunile 58.4.1, 58.4.2 și 58.4.3a, în afara zonelor de jurisdicție națională. Dacă unul dintre aceste state membre intenționează să participe la acest tip de pescuit, acesta informează Secretariatul CCAMLR în conformitate cu articolele 7 și 7a din Regulamentul (CE) nr. 601/2004 și în orice caz până la 1 iunie 2014 cel târziu. 2. În ceea ce privește subzonele FAO 88.1 și 88.2 și diviziunile 58.4.1, 58.4.2 și 58.4.3a, TAC-urile și limitele capturilor accidentale pe subzonă și pe diviziune, precum și distribuția acestora între unitățile de cercetare la scară mică (SSRU) din fiecare dintre acestea, sunt stabilite în anexa V partea B. Pescuitul în orice SSRU trebuie să înceteze atunci când captura raportată atinge TAC-ul specificat, iar SSRU respectivă este închisă pentru pescuit pentru restul sezonului. 3. Pescuitul are loc într-o zonă geografică și batimetrică cât se poate de întinsă pentru a obține informațiile necesare în vederea determinării potențialului de pescuit și pentru a evita concentrarea excesivă a capturilor și a efortului de pescuit. Cu toate acestea, pescuitul în subzonele FAO 88.1 și 88.2, precum și în diviziunile 58.4.1, 58.4.2 și 58.4.3a este interzis la adâncimi mai mici de 550 m. Articolul 26 Pescuitul de krill antarctic în cursul sezonului de pescuit 2014/2015 1. Numai statele membre care sunt membre ale Comisiei CCAMLR pot pescui krill (Euphausia superba) în zona Convenției CCAMLR în sezonul de pescuit 2014/2015. Dacă unul dintre aceste state membre intenționează să pescuiască krill antarctic în zona Convenției CCAMLR, acesta informează Secretariatul CCAMLR, în conformitate cu articolul 5a din Regulamentul (CE) nr. 601/2004, și Comisia, până la 1 iunie 2014 cel târziu, cu privire la: (a) intenția sa de a pescui krill antarctic, utilizând în acest scop modelul prevăzut în anexa V partea C; (b) formatul configurației plasei, utilizând modelul prevăzut în anexa V partea D. 2. Notificarea menționată la alineatul (1) din prezentul articol trebuie să includă informațiile prevăzute la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 601/2004 pentru fiecare navă care urmează să fie autorizată de statul membru să participe la pescuitul de krill. 3. Un stat membru care intenționează să pescuiască krill antarctic în zona Convenției CCAMLR își notifică intenția în acest sens în legătură cu navele autorizate care navighează sub pavilionul său în momentul notificării sau care navighează sub pavilionul altui membru CCAMLR și despre care se presupune că, la momentul desfășurării pescuitului, vor naviga sub pavilionul respectivului stat membru. 4. Statele membre pot autoriza participarea la pescuitul de krill antarctic a altor nave decât cele notificate Secretariatului CCAMLR în conformitate cu alineatele (1), (2) și (3) din prezentul articol, dacă o navă autorizată nu poate participa la pescuit din motive operaționale întemeiate sau în caz de forță majoră. În această situație, statele membre în cauză informează de îndată secretariatul CCAMLR și Comisia, furnizând: (a) toate detaliile legate de nava/navele de înlocuire, inclusiv informațiile prevăzute la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 601/2004; (b) o relatare completă a motivelor care justifică înlocuirea și orice dovadă sau referințe justificative pertinente. 5. Statele membre nu autorizează să participe la pescuitul de krill antarctic o navă care se află pe oricare dintre listele CCAMLR de nave ilegale, nedeclarate și nereglementate (IUU). SECȚIUNEA 3 ZONA CONVENȚIEI IOTC Articolul 27 Limitarea capacității de pescuit a navelor care pescuiesc în zona Convenției IOTC 1. Numărul maxim de nave din UE care pescuiesc specii de ton tropical în zona Convenției IOTC și capacitatea corespondentă, exprimată ca tonaj brut, sunt stabilite în anexa VI punctul 1. 2. Numărul maxim de nave din UE care pescuiesc pește-spadă (Xiphias gladius) și ton alb (Thunnus alalunga) în zona Convenției IOTC și capacitatea corespondentă, exprimată ca tonaj brut, sunt stabilite în anexa VI punctul 2. 3. Statele membre pot reafecta navele autorizate să desfășoare una din cele două activități de pescuit menționate la alineatele (1) și (2) celeilalte activități de pescuit, cu condiția să poată demonstra Comisiei că schimbarea nu duce la o creștere a efortului de pescuit în ceea ce privește stocurile de pește în cauză. 4. Statele membre se asigură că, în cazul unei propuneri de transfer de capacitate către flota lor, navele care urmează să fie transferate sunt incluse în registrul IOTC al navelor sau în registrul navelor altor organizații regionale pentru pescuitul de ton. Mai mult, nicio navă care figurează pe lista navelor care desfășoară activități de pescuit INN (nave INN) a oricărei organizații regionale de gestionare a pescuitului nu poate fi transferată. 5. Pentru a ține seama de implementarea planurilor de dezvoltare transmise către IOTC, statele membre își pot majora capacitatea de pescuit peste plafoanele menționate la alineatele (1) și (2) numai în limitele stabilite în planurile respective. Articolul 28 Rechini 1. Se interzic reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi din orice specie din familia Alopiidae în orice activitate de pescuit. 2. Sunt interzise reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de rechin cu înotătoare albe (Carcharhinus longimanus) în cadrul oricărei activități de pescuit, cu excepția navelor sub 24 de metri lungime, angajate exclusiv în operațiuni de pescuit în zona economică exclusivă (ZEE) a statului membru de pavilion și cu condiția ca destinația capturilor pe care le efectuează să fie exclusiv consumul local. 3. Atunci când sunt capturate accidental, speciile menționate la alineatele (1) și (2) nu trebuie să fie vătămate și trebuie eliberate imediat. SECȚIUNEA 4 ZONA CONVENȚIEI SPRFMO Articolul 29 Pescuitul pelagic - limitarea capacității Statele membre care au desfășurat, în mod activ, activități de pescuit pelagic în zona Convenției SPRFMO în 2007, 2008 sau 2009 limitează nivelul total al tonajului brut al navelor aflate sub pavilionul lor care pescuiesc stocuri pelagice în 2014 la nivelul total al Uniunii, de 78 600 tonaj brut în zona respectivă. Articolul 30 Pescuit pelagic – TAC-uri 1. Numai statele membre care au desfășurat, în mod activ, activități de pescuit pelagic în zona Convenției SPRFMO în 2007, 2008 sau 2009, în conformitate cu articolul 29, pot pescui stocuri pelagice în această zonă în conformitate cu TAC-urile stabilite în anexa IJ. 2. Posibilitățile de pescuit prevăzute în anexa IJ pot fi utilizate numai cu condiția ca statele membre să transmită Comisiei, în scopul comunicării către secretariatul SPRFMO, lista navelor care pescuiesc în mod activ sau sunt angajate în operațiuni de transbordare în zona convenției SPRFMO, înregistrări ale sistemelor de monitorizare a navelor (VMS), rapoarte lunare privind capturile și date privind escalele, dacă acestea sunt disponibile, cel târziu până în a cincea zi a lunii următoare. Articolul 31 Pescuitul de fund Statele membre care au un istoric în ceea ce privește efortul sau capturile aferente activităților de pescuit de fund în zona Convenției SPRFMO în perioada 1 ianuarie 2002-31 decembrie 2006 își limitează efortul sau capturile: (a) la nivelul mediu al parametrilor de captură sau de efort pentru acea perioadă; și (b) numai la acele părți din zona Convenției SPRFMO în care au avut loc activități de pescuit de fund în orice sezon de pescuit anterior. SECȚIUNEA 5 ZONA CONVENȚIEI CITT Articolul 32 Pescuitul cu plase pungă 1. Pescuitul de ton cu aripioare galbene (Thunnus albacares), de ton obez (Thunnus obesus) și de ton dungat (Katsuwonus pelamis) de către navele de pescuit cu plase-pungă este interzis: (a) în perioada 29 iulie-28 septembrie 2014 sau în perioada 18 noiembrie 2014-18 ianuarie 2015 în zona definită de următoarele limite: – coastele pacifice ale Americilor; – longitudine 150° V; – latitudine 40º N; – latitudine 40º S; (b) în perioada 29 septembrie-29 octombrie 2014 în zona definită de următoarele limite: – longitudine 96° V; – longitudine 110° V; – latitudine 4º N; – latitudine 3° S. 2. Statele membre în cauză informează Comisia cu privire la perioada de interdicție aleasă dintre cele menționate la alineatul (1) înainte de 1 aprilie 2014. Toate navele de pescuit cu plasă-pungă ale statelor membre în cauză trebuie să înceteze pescuitul cu plase-pungă în zonele definite la alineatul (1) în perioada aleasă. 3. Navele de pescuit cu plasă-pungă care pescuiesc ton în zona Convenției CITT rețin la bord și apoi debarcă sau transbordează toate cantitățile de ton cu aripioare galbene, de ton obez și de ton dungat capturate. 4. Alineatul (3) nu se aplică în următoarele cazuri: (a) atunci când peștele este considerat impropriu pentru consumul uman din alte motive decât dimensiunea; sau (b) în ultima parte a unei campanii de pescuit, atunci când spațiul poate fi insuficient pentru stocarea întregii cantități de ton capturate în această parte a campaniei. 5. Se interzic pescuitul de rechin cu înotătoare albe (Carcharhinus longimanus) din zona Convenției CITT și reținerea la bord, transbordarea, stocarea, oferirea spre vânzare, vânzarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de rechin cu înotătoare albe în respectiva zonă. 6. Atunci când exemplare din speciile menționate la alineatul (5) sunt capturate accidental, acestea trebuie să nu fie vătămate. Ele trebuie să fie eliberate imediat de către operatorii navelor, care, de asemenea: (a) înregistrează numărul exemplarelor eliberate, indicând starea (moarte sau vii); (b) raportează informațiile menționate la litera (a) statului membru ai cărui resortisanți sunt. Statele membre transmit aceste informații Comisiei până la 31 ianuarie 2014. SECȚIUNEA 6 ZONA CONVENȚIEI SEAFO Articolul 33 Interzicerea pescuitului de rechini de adâncime În zona Convenției SEAFO este interzis pescuitul direcționat al următorilor rechini de adâncime: – batoizi (Rajidae); – rechin cu spini (Squalus acanthias); – rechini din specia Etmopterus bigelowi; – rechini din specia Etmopterus brachyurus; – marele rechin lanternă (Etmopterus princeps); – micul rechin lanternă (Etmopterus pusillus); – rechini din specia Apristurus manis; – rechini din specia Scymnodon squamulosus; – rechini de adâncime din ordinul superior Selachimorpha. SECȚIUNEA 7 ZONA CONVENȚIEI WCPFC Articolul 34 Condiții pentru pescuitul de ton obez, ton cu aripioare galbene, ton dungat și ton alb din Pacificul de Sud 1. Statele membre se asigură că nu are loc o creștere a numărului de zile de pescuit alocat navelor de pescuit cu plasă-pungă care pescuiesc ton obez (Thunnus obesus), ton cu aripioare galbene (Thunnus albacares) și ton dungat (Katsuwonus pelamis) în partea din zona Convenției WCPFC situată în marea liberă, între 20 ° N și 20 ° S. 2. Navele UE nu trebuie să vizeze tonul alb din Pacificul de Sud (Thunnus alalunga) din zona Convenției WCPFC la sud de 20°S. Articolul 35 Zona închisă pentru pescuitul cu FAD 1. În partea din zona Convenției WCPFC situată între 20° N și 20° S, activitățile de pescuit ale navelor cu plasă-pungă care utilizează dispozitive de atragere a peștilor (fish aggregating device – FAD) sunt interzise între 1 iulie 2014 ora 00:00 și 31 octombrie 2014 ora 24:00. În cursul acestei perioade, navele cu plasă-pungă pot desfășura operațiuni de pescuit în acea parte a zonei Convenției WCPFC doar dacă la bordul acestora este prezent un observator care verifică faptul că, în niciun moment, nava: (a) nu lansează sau nu utilizează un FAD ori un dispozitiv electronic similar; (b) nu pescuiește bancuri de pești cu ajutorul FAD-urilor. 2. Toate navele cu plasă-pungă care pescuiesc în partea zonei Convenției WCPFC menționată la alineatul (1) rețin la bord și debarcă sau transbordează toate cantitățile de ton obez, de ton cu aripioare galbene și de ton dungat capturate. 3. Alineatul (2) nu se aplică în următoarele cazuri: (a) în ultima parte a unei campanii de pescuit, atunci când spațiul este insuficient pentru stocarea întregii cantități; (b) atunci când peștele este impropriu pentru consumul uman din alte motive decât dimensiunea; sau (c) în cazul unei defecțiuni grave a echipamentului de congelare. Articolul 36 Zona de suprapunere între CITT și WCPFC 1. Navele înscrise exclusiv în registrul WCPFC aplică măsurile prevăzute la articolele 34 și 37 atunci când pescuiesc în zona de suprapunere dintre CITT și WCPFC definită la articolul 4 litera (p). 2. Navele înscrise deopotrivă în registrul WCPFC și în cel al CITT, precum și navele înscrise exclusiv în registrul CITT aplică măsurile stabilite la articolul 32 alineatul (1) litera (a) și alineatele (2)-(6) atunci când pescuiesc în zona de suprapunere dintre WCPFC și CITT definită la articolul 4 litera (n). Articolul 37 Limitarea numărului de nave din UE autorizate să pescuiască pește-spadă Numărul maxim de nave din UE autorizate să pescuiască pește-spadă (Xiphias gladius) în zonele situate la sud de paralela de 20° S din zona Convenției WCPFC este indicat în anexa VII. SECȚIUNEA 8 MAREA BERING Articolul 38 Interdicția de a pescui în zona de mare liberă din Marea Bering Se interzice pescuitul de cod negru (Theragra chalcogramma) în zona de mare liberă din Marea Bering. TITLUL III POSIBILITĂȚI DE PESCUIT ÎN APELE UE PENTRU NAVELE DIN ȚĂRILE TERȚE Articolul 39 TAC-uri Navele de pescuit aflate sub pavilionul Norvegiei și navele de pescuit înmatriculate în Insulele Feroe sunt autorizate să efectueze capturi în apele UE, în limitele TAC-urilor stabilite în anexa I la prezentul regulament și sub rezerva condițiilor prevăzute în prezentul regulament și în capitolul III din Regulamentul (CE) nr. 1006/2008. Articolul 40 Autorizații de pescuit 1. Numărul maxim de autorizații de pescuit pentru navele țărilor terțe care pescuiesc în apele UE este stabilit în anexa VIII. 2. Peștele din stocurile pentru care sunt fixate TAC-uri nu este reținut la bord sau debarcat decât dacă aceste capturi au fost realizate de nave de pescuit ale unei țări terțe care au o cotă, iar respectiva cotă nu este epuizată. Articolul 41 Interdicții 1. Se interzic pescuitul, reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea următoarelor specii de către nave ale țărilor terțe: (a) rechin pelerin (Cetorhinus maximus) și rechin alb (Carcharodon carcharias) în apele UE; (b) rechin călugăr (Squatina squatina) în apele UE; (c) vulpe neagră (Dipturus batis) în apele UE din diviziunea ICES IIa și din subzonele ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX și X; (d) pisică de mare marmorată (Raja undulata) și vulpe-de-mare albă (Raja alba) în apele UE din subzonele ICES VI, VII, VIII, IX și X; (e) rechinul scrumbiilor (Lamna nasus) în apele UE; (f) Rhinobatidae în apele UE din subzonele ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X și XII. (g) diavol-de-mare (Manta birostris) în apele UE. 2. Atunci când sunt capturate accidental, speciile menționate la alineatul (1) nu trebuie să fie vătămate și trebuie eliberate imediat. Articolul 42 Intrarea în vigoare Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Se aplică de la 1 ianuarie 2014. Cu toate acestea, articolul 8 se aplică de la 1 februarie 2014. Dispozițiile privind posibilitățile de pescuit prevăzute la articolele 24, 25 și 26 și în anexele IE și V pentru zona Convenției CCAMLR se aplică de la datele prevăzute la articolele și în anexele respective. Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, Pentru Consiliu Președintele LISTA ANEXELOR ANEXA I: TAC-uri aplicabile navelor din UE în zone în care TAC-urile sunt defalcate pe specii și pe zone ANEXA IA: Skagerrak, Kattegat, subzonele ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ȘI XIV, apele UE din CECAF, apele din Guyana Franceză ANEXA IB: Atlanticul de Nord-Est și Groenlanda, subzonele ICES I, II, V, XII și XIV și apele groenlandeze din zona NAFO 1 ANEXA IC: Atlanticul de Nord-Vest - zona Convenției NAFO ANEXA ID: Pești cu migrațiune importantă – toate zonele ANEXA IE: Antarctica – zona Convenției CCAMLR ANEXA IF: Atlanticul de Sud-Est – zona Convenției SEAFO ANEXA IG: Ton roșu din sud – toate zonele ANEXA IH: Zona convenției WCPFC ANEXA IJ: Zona convenției SPRFMO ANEXA IIA: Efortul de pescuit pentru nave în contextul gestionării anumitor stocuri de cod, cambulă de Baltica și limbă-de-mare în diviziunile ICES IIIa, VIa, VIIa, VIId, în subzona ICES IV și în apele UE din diviziunile ICES IIa și Vb ANEXA IIB: Efortul de pescuit pentru nave în contextul refacerii anumitor stocuri de merluciu și de langustină în diviziunile ICES VIIIc și IXa, cu excepția Golfului Cádiz. ANEXA IIC: Efortul de pescuit pentru nave în contextul gestionării stocurilor de limbă-de-mare din vestul Canalului Mânecii în diviziunea ICES VIIe. ANEXA IID: Zone de gestionare pentru uvă în diviziunile ICES IIa, IIIa și în subzona ICES IV ANEXA III: Numărul maxim de autorizații de pescuit pentru navele din UE care pescuiesc în apele țărilor terțe ANEXA IV: Zona convenției ICCAT ANEXA V: Zona convenției CCAMLR ANEXA VI: Zona convenției IOTC ANEXA VII : Zona convenției WCPFC ANEXA VIII: Limite cantitative privind autorizațiile de pescuit pentru nave ale țărilor terțe care pescuiesc în apele UE [1] A se vedea în special documentul „General Context of ICES Advice” (Contextul general al avizelor ICES) la următoarea adresă: http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2013/2013/1.2_General_context_of_ICES_advice_2013_June.pdf [2] Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind politica comună în domeniul pescuitului, COM(2011) 425 final. [3] Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 al Consiliului din 18 decembrie 2008 de stabilire a unui plan pe termen lung pentru rezervele de cod și zonele piscicole care exploatează aceste rezerve („planul pentru cod”). [4] Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului, JO L 358, 31.12.2002, p. 59. [5] Regulamentul (CE) nr. 2166/2005 al Consiliului din 20 decembrie 2005 de stabilire a unor măsuri pentru redresarea stocurilor de Urophycis floridana și de langustină în Marea Cantabrică și vestul Peninsulei Iberice și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 850/98 pentru conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine (JO L 345, 28.12.2005, p. 5). [6] Regulamentul (CE) nr. 509/2007 al Consiliului din 7 mai 2007 de stabilire a unui plan multianual de exploatare durabilă a rezervelor de limbă de mare în Canalul de Vest (JO L 122, 11.5.2007, p. 7). [7] Regulamentul (CE) nr. 676/2007 al Consiliului din 11 iunie 2007 de stabilire a unui plan multianual pentru zonele piscicole în care se exploatează rezerve de cambulă și limbă-de-mare din Marea Nordului (JO L 157, 19.6.2007, p. 1). [8] Regulamentul (CE) nr. 1300/2008 al Consiliului din 18 decembrie 2008 de stabilire a unui plan multianual pentru stocurile de hering prezente în vestul Scoției și pentru unitățile piscicole care exploatează aceste stocuri (JO L 344, 20.12.2008, p. 6). [9] Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 al Consiliului din 18 decembrie 2008 de stabilire a unui plan pe termen lung pentru rezervele de cod și zonele piscicole care exploatează aceste rezerve și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 423/2004 (JO L 348, 24.12.2008, p. 20-33). [10] Regulamentul (CE) nr. 302/2009 al Consiliului din 6 aprilie 2009 privind un plan multianual de refacere a stocurilor de ton roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 43/2009 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1559/2007 (JO L 96, 15.4.2009, p. 1). [11] Regulamentul (CE) nr. 811/2004 al Consiliului din 21 aprilie 2004 de stabilire a unor măsuri de refacere a stocului de merluciu din regiunile nordice (JO L 150, 30.4.2004, p. 1). [12] Regulamentul (CE) nr. 388/2006 al Consiliului din 23 februarie 2006 de stabilire a unui plan multianual pentru exploatarea durabilă a stocului de limbă de mare din Golful Biscaia (JO L 65, 7.3.2006, p. 1). [13] Regulamentul (CE) nr. 847/96 al Consiliului din 6 mai 1996 privind introducerea unor condiții suplimentare pentru gestionarea interanuală a totalurilor admise de captură (TAC) și a cotelor de pescuit (JO L 115, 9.5.1996, p. 3). [14] Regulamentul (CE) nr. 754/2009 al Consiliului din 27 iulie 2009 de excludere a anumitor grupuri de nave din regimul efortului de pescuit prevăzut la capitolul III din Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 (CE) nr. 1342/2008 (JO L 214, 19.8.2009, p. 16). [15] Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 847/96, (CE) nr. 2371/2002, (CE) nr. 811/2004, (CE) nr. 768/2005, (CE) nr. 2115/2005, (CE) nr. 2166/2005, (CE) nr. 388/2006, (CE) nr. 509/2007, (CE) nr. 676/2007, (CE) nr. 1098/2007, (CE) nr. 1300/2008, (CE) nr. 1342/2008 și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93, (CE) nr. 1627/94 și (CE) nr. 1966/2006 (JO L 343, 22.12.2009, p. 1). [16] Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (JO L 281, 23.11.1995, p. 31). [17] JO L 6, 10.1.2012, p. 9. [18] Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13). [19] Regulamentul (CE) nr. 517/2008 al Comisiei din 10 iunie 2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 850/98 al Consiliului în ceea ce privește determinarea dimensiunii ochiurilor de plasă și evaluarea grosimii firului plaselor de pescuit (JO L 151, 11.6.2008, p. 5). [20] Regulamentul (CE) nr. 218/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2009 privind comunicarea datelor statistice referitoare la capturile nominale de către statele membre care practică pescuitul în Atlanticul de Nord-Est (JO L 87, 31.3.2009, p. 70). [21] Regulamentul (CE) nr. 216/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2009 privind transmiterea statisticilor cu privire la capturile nominale de către statele membre care pescuiesc în alte zone decât Atlanticul de Nord (JO L 87, 31.3.2009, p. 1). [22] Regulamentul (CE) nr. 217/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2009 privind furnizarea de statistici referitoare la capturile de pește și la activitatea piscicolă de către statele membre care pescuiesc în Atlanticul de Nord-Vest (JO L 87, 31.3.2009, p. 42). [23] Încheiată prin Decizia 2002/738/CE a Consiliului (JO L 234, 31.8.2002, p. 39). [24] Uniunea a aderat prin Decizia 86/238/CEE a Consiliului (JO L 162, 18.6.1986, p. 33). [25] Regulamentul (CE) nr. 601/2004 al Consiliului din 22 martie 2004 de stabilire a unor măsuri de control aplicabile activităților de pescuit în zona care face obiectul Convenției privind conservarea resurselor marine vii ale Antarcticii (JO L 97, 1.4.2004, p. 16). [26] Încheiată prin Decizia 2006/539/CE a Consiliului (JO L 224, 16.8.2006, p. 22). [27] Uniunea a aderat prin Decizia 95/399/CE a Consiliului (JO L 236, 05.10.1995, p. 24). [28] Încheiată prin Decizia 2008/780/CE a Consiliului (JO L 268, 9.10.2008, p. 27). [29] Uniunea a aderat prin Decizia 2005/75/CE a Consiliului (JO L 32, 4.2.2005, p. 1). [30] Regulamentul (CE) nr. 1006/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2009 privind autorizațiile pentru activitățile de pescuit ale navelor de pescuit comunitare în afara apelor comunitare și accesul navelor țărilor terțe în apele comunitare (JO L 286, 29.10.2008, p. 33). [31] Regulamentul (CE) nr. 2347/2002 al Consiliului din 16 decembrie 2002 stabilire a cerințelor specifice de acces și a condițiilor asociate care se aplică pescuitului rezervelor de specii de adâncime (JO L 351, 28.12.2002, p. 6). [32] Regulamentul (CE) nr. 850/98 al Consiliului din 30 martie 1998 pentru conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine (JO L 125, 27.4.1998, p. 1). ANEXA I TAC-URI APLICABILE NAVELOR UE ÎN ZONE ÎN CARE EXISTĂ TAC-URI PE FIECARE SPECIE ȘI ZONĂ ÎN PARTE Tabelele din anexele IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG și IJ stabilesc TAC-urile și cotele (în tone de greutate în viu, dacă nu există dispoziții contrare) pentru fiecare stoc, precum și condițiile legate din punct de vedere funcțional de acestea, după caz. Toate posibilitățile de pescuit stabilite în prezenta anexă fac obiectul normelor prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, în special al articolelor 33 și 34 din respectivul regulament. Trimiterile la zonele de pescuit sunt trimiteri la zonele ICES, dacă nu se specifică altfel. În cadrul fiecărei zone, resursele halieutice sunt indicate în ordinea alfabetică a denumirilor în limba latină ale speciilor. Numai denumirile latine identifică speciile în scopuri de reglementare; denumirile vernaculare sunt furnizate pentru a facilita trimiterile. În scopul aplicării prezentului regulament, următorul tabel de corespondență indică denumirile în limba latină și denumirile comune: Denumire științifică || Codul Alpha-3 || Denumirea comună Amblyraja radiata || RJR || Specii de raide Ammodytes spp. || SAN || Specii de țipar Argentina silus || ARU || Argentină mare Beryx spp. || ALF || Specii de beryx Brosme brosme || USK || Brosme Caproidae || BOR || Specii de caproide Centrophorus squamosus || GUQ || Rechin catifelat Centroscymnus coelolepis || CYO || Rechin portughez Chaceon spp. || GER || Crab marin roșu Chaenocephalus aceratus || SSI || Drac polar Champsocephalus gunnari || ANI || Drac vărgat Channichthys rhinoceratus || LIC || Drac rinocer Chionoecetes spp. || PCR || Crab din specia Chionoecetes spp. Clupea harengus || HER || Hering Coryphaenoides rupestris || RNG || Grenadier de stâncă Dalatias licha || SCK || Rechin-focă Deania calcea || DCA || Câine de mare abisal Dipturus batis || RJB || Vulpe neagră Dissostichus eleginoides || TOP || Bacalao Dissostichus mawsoni || TOA || Cod antarctic Dissostichus spp. || TOP || Pește dințos Engraulis encrasicolus || ANE || Hamsie Etmopterus princeps || ETR || Marele rechin lanternă Etmopterus pusillus || ETP || Micul rechin lanternă Euphausia superba || KRI || Krill Gadus morhua || COD || Cod Galeorhinus galeus || GAG || Rechin neted Glyptocephalus cynoglossus || WIT || Cambulă cenușie Gobionotothen gibberifrons || NOG || Cod de piatră cocoșat Hippoglossoides platessoides || PLA || Cambulă americană Hippoglossus hippoglossus || HAL || Cambulă uriașă Hoplostethus atlanticus || ORY || Pion portocaliu Illex illecebrosus || SQI || Calmar roșu nordic Lamna nasus || POR || Rechinul scrumbiilor Lepidonotothen squamifrons || NOS || Cod de stâncă cenușiu Lepidorhombus spp. || LEZ || Specii de cardină Leucoraja naevus || RJN || Leucoraja naevus Limanda ferruginea || YEL || Cambulă cu coada galbenă Limanda limanda || DAB || Limandă Lophiidae || ANF || Pește-pescar Macrourus spp. || GRV || Grenadier Makaira nigricans || BUM || Marlin albastru Mallotus villosus || CAP || Capelin Manta birostris || RMB || Diavol de mare Martialia hyadesi || SQS || Calmar Melanogrammus aeglefinus || HAD || Eglefin Merlangius merlangus || WHG || Merlan Merluccius merluccius || HKE || Merluciu Micromesistius poutassou || WHB || Putasu Microstomus kitt || LEM || Limbă-roșie Molva dypterygia || BLI || Mihalț de mare albastru Molva molva || LIN || Mihalț de mare Nephrops norvegicus || NEP || Langustină Notothenia rossii || NOR || Cod de piatră Pandalus borealis || PRA || Crevete nordic Paralomis spp. || PAI || Crabi Penaeus spp. || PEN || Specii de peneide Platichthys flesus || FLE || Cambulă Pleuronectes platessa || PLE || Cambulă de Baltica Pleuronectiformes || FLX || Pești plați Pollachius pollachius || POL || Polac Pollachius virens || POK || Cod negru Psetta maxima || TUR || Calcan Pseudochaenichthus georgianus || SIG || Specie de pește antarctic Raja alba || RJA || Vulpe de mare albă Raja brachyura || RJH || Vulpe de mare Raja circular