COMISIA EUROPEANĂ Bruxelles, 16.5.2022 COM(2022) 223 final 2022/0162(COD) Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (reformare)



EXPUNERE DE MOTIVE 1.CONTEXTUL PROPUNERII •Motivele și obiectivele propunerii Regulamentul financiar stabilește principiile și normele financiare generale privind întocmirea și execuția bugetului general și controlul finanțelor Uniunii. Regulamentul financiar din 2018 este rezultatul unei revizuiri majore, care a inclus normele de aplicare anterioare într-un cadru unic de reglementare. Revizuirea a sporit flexibilitatea, a simplificat considerabil normele financiare și a pregătit terenul pentru propunerile din cadrul financiar multianual (CFM) 2021-2027. Aceste norme mai simple au nevoie de timp pentru a-și valorifica întregul potențial pentru punerea în aplicare a programelor și instrumentelor din perioada 2021-2027, de exemplu în ceea ce privește abordarea auditului unic, valabilitatea transversală a auditurilor și evaluărilor, opțiunile simplificate în materie de costuri, reducerea sarcinii administrative și accentul pus pe rezultate. Modificarea normelor financiare creează prea adesea incertitudine pentru destinatarii fondurilor UE. Prin urmare, Comisia propune în prezent o modificare specifică, cu scopul de a ajunge la un echilibru adecvat, axându-se pe schimbările care sunt cu adevărat necesare. Principalul motiv al acestei revizuiri este necesitatea de a alinia Regulamentul financiar la pachetul CFM, pentru a menține un cadru unic de reglementare a cheltuielilor Uniunii, însemnând că toate normele financiare generale sunt incluse în Regulamentul financiar. Acest lucru va oferi o mai mare securitate juridică pentru instituțiile Uniunii și pentru destinatarii fondurilor Uniunii. Propunerea reflectă, de asemenea, declarațiile făcute de instituțiile UE în contextul CFM. În plus, propunerea include îmbunătățiri și simplificări specifice. Acestea au fost identificate din 2018, când a intrat în vigoare Regulamentul financiar, iar unele dintre ele răspund unor evenimente și tendințe recente. Îmbunătățirile se bazează pe lecțiile învățate în urma pandemiei de COVID-19 și se axează pe gestionarea crizelor. Acestea urmăresc, de asemenea, să protejeze mai bine interesele financiare ale UE (de exemplu prin utilizarea într-o mai mare măsură a digitalizării), să asigure o mai bună contribuție la îndeplinirea obiectivelor de politică ale UE și să realizeze simplificări suplimentare pentru destinatarii fondurilor Uniunii. •Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică vizat Publicarea prezentei propuneri are loc în urma adoptării pachetului CFM și are drept scop să aducă noi îmbunătățiri normelor care urmează să fie aplicate la punerea în aplicare a programelor și instrumentelor pentru perioada 2021-2027 și ulterior. Propunerea reflectă anumite derogări de la actualul regulament financiar pe care legiuitorul Uniunii le-a decis în cursul negocierilor privind CFM, în special în ceea ce privește legislația sectorială. Simplificarea și îmbunătățirea normelor financiare ale UE ar trebui, de asemenea, să sporească impactul politicilor și rezultatele acestora pe teren. 2.TEMEI JURIDIC, SUBSIDIARITATE ȘI PROPORȚIONALITATE •Temei juridic Propunerea se întemeiază pe articolul 322 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). •Subsidiaritatea (în cazul competenței neexclusive) Adoptarea normelor financiare generale ale UE intră în sfera competenței exclusive a UE. •Proporționalitatea Prezenta propunere aliniază Regulamentul financiar la pachetul CFM 2021-2027 și include îmbunătățiri și simplificări specifice. Acesta nu conține decât norme care sunt necesare pentru atingerea obiectivelor tratatului. 3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI •Consultările cu părțile interesate O consultare publică privind propunerea de modificare a Regulamentului financiar a avut loc în perioada iulie-octombrie 2021, aceasta primind 38 de contribuții. Contribuțiile au provenit de la o gamă largă de părți interesate, inclusiv publicul larg, autorități ale statelor membre, organizații internaționale, organizații neguvernamentale (ONG-uri) și asociații de întreprinderi.

În ceea ce privește consolidarea protecției intereselor financiare ale Uniunii, majoritatea respondenților ar sprijini măsuri suplimentare de transparentizare și de protecție. Aceștia au considerat că este nevoie de flexibilitate și proporționalitate și au evidențiat importanța confidențialității, protecției datelor și utilizării consecvente a instrumentelor existente. Participanții au salutat, în general, posibilele îmbunătățiri ale sistemului de detectare timpurie și de excludere (EDES). A existat un sprijin general pentru îndeplinirea de către Comisie a obligației de diligență corespunzătoare pentru a se asigura că entitățile cărora le-a fost încredințată execuția respectă dreptul aplicabil al Uniunii și standardele convenite la nivel internațional și la nivelul Uniunii. În fine, părțile interesate au dorit să consolideze rolul Regulamentului financiar în prevenirea conflictelor de interese profesionale ale candidaților sau ale ofertanților. Cu toate acestea, și orientările interne pentru personalul UE ar putea juca un rol în acest sens. Participanții la consultarea publică au convenit asupra importanței simplificării și clarificării anumitor norme privind punerea în aplicare a programelor pentru a reduce sarcina administrativă. Părțile interesate au salutat măsurile referitoare la următoarele aspecte: (i) securitatea și autonomia strategică a UE; (ii) instrumentele financiare, garanțiile bugetare și asistența financiară, în cazul cărora există un sprijin clar pentru raționalizarea obligațiilor de raportare; și (iii) controalele și auditurile digitale, în cazul cărora părțile interesate au recunoscut că supravegherea umană ar trebui menținută. În ceea ce privește gestionarea crizelor, participanții la consultare au încurajat valorificarea lecțiilor învățate în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19 pentru a îmbunătăți normele în materie de achiziții publice. Părțile interesate au detaliat posibilele modificări, de exemplu o flexibilitate suplimentară în ceea ce privește încheierea de modificări ale contractelor, acceptarea documentelor electronice și facilitarea sprijinului pentru inițiative și programe globale. Comisia a analizat cu atenție aceste contribuții, care s-au regăsit în cea mai mare parte în proiectul de propunere. •Evaluarea impactului În concordanță cu declarația Comisiei referitoare la revizuirile viitoare ale Regulamentului financiar, nu este necesară o evaluare a impactului. Regulamentul financiar prevede normele generale și setul de instrumente pentru punerea în aplicare a programelor și instrumentelor de cheltuieli ale UE. Prin urmare, revizuirile legislației nu au niciun impact economic, de mediu sau social direct care să poată fi analizat în mod eficient în cadrul unei evaluări a impactului. Valoarea adăugată a evaluărilor impactului apare în momentul formulării opțiunilor de politică privind programele și instrumentele de cheltuieli specifice, care trebuie să respecte cadrul de reglementare prevăzut de Regulamentul financiar. În locul unei evaluări a impactului, Comisia a efectuat o consultare publică cu privire la această propunere, ceea ce reprezintă o practică curentă. Comisia s-a bazat, de asemenea, pe experiența operațională și pe lecțiile învățate, în special pentru a identifica și a analiza aspectele care trebuie abordate și valoarea adăugată a implicării Uniunii. •Adecvarea și simplificarea reglementărilor Revizuirea Regulamentului financiar nu intră sub incidența Programului privind o reglementare adecvată și funcțională (REFIT). Cu toate acestea, răspunzând necesității de a simplifica, a îmbunătăți și a alinia normele financiare ale UE la pachetul CFM 2021-2027, revizuirea contribuie în mod semnificativ la agenda pentru o mai bună legiferare. Abordarea propusă este pe deplin conformă cu cadrul pentru o mai bună legiferare și cu eforturile Comisiei în materie de simplificare. De exemplu, propunerea include o trimitere la auditurile digitale și la tehnologiile emergente, pentru a încuraja utilizarea acestora pe scară mai largă, menținând în același timp flexibilitatea. Propunerea include, de asemenea, lecțiile învățate în urma pandemiei de COVID-19 în ceea ce privește achizițiile publice (de exemplu achizițiile publice comune, achizițiile efectuate în numele statelor membre, utilizarea unui organism central de achiziție, aprovizionarea de la mai mulți furnizori pentru același tip de bunuri sau servicii, facturarea electronică și norme mai bune privind experții externi). Aceasta conține, de asemenea, măsuri de simplificare privind granturile (de exemplu forme simplificate de granturi, norme mai simple pentru recurgerea la voluntari, calcule mai simple pentru a demonstra conformitatea cu principiul nonprofitului și un proces mai simplu de acordare a ajutorului umanitar). Obiectivul ultim al tuturor acestor măsuri este de a reduce sarcina administrativă pentru solicitanții și destinatarii fondurilor UE, fără a crea riscuri suplimentare pentru buna gestiune financiară a bugetului UE. Propunerea nu exclude microîntreprinderile din domeniul său de aplicare. Aceste întreprinderi pot fi beneficiare ale fondurilor UE și trebuie, prin urmare, să respecte normele financiare generale. Normele pentru perioada de finanțare 2021-2027 facilitează deja participarea microîntreprinderilor. De exemplu, Comisia a utilizat recent normele Regulamentului financiar referitoare la formele simplificate de finanțare pentru a adopta o decizie care să permită proprietarilor de microîntreprinderi să își declare costurile cu personalul drept costuri unitare predefinite în cadrul oricărui program de finanțare, fără a fi necesar să furnizeze dovezi pentru ratele declarate. În plus, în anumite domenii, propunerea reduce costurile pentru întreprinderi, care sunt adesea microîntreprinderi și întreprinderi mici și mijlocii (MIMM). Propunerea urmărește să consolideze punerea în aplicare a principiului proporționalității, bazându-se, printre altele, pe diligența necesară a partenerilor care execută bugetul în cadrul gestiunii indirecte. Acest lucru ar permite o abordare mai flexibilă în ceea ce privește MIMM­urile. La un nivel mai general, multe dintre măsurile de simplificare specifice ar trebui să fie în beneficiul tuturor întreprinderilor și, prin urmare, și al întreprinderilor mici și mijlocii. •Drepturile fundamentale Propunerea respectă Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. 4.IMPLICAȚII BUGETARE Propunerea nu are implicații bugetare. 5.ALTE ELEMENTE •Explicarea detaliată a dispozițiilor specifice ale propunerii 1.1.Alinierea la CFM și simplificarea ·Alinierea la CFM (general): unele trimiteri la actele de bază din 2021-2027 și la alte acte legislative sunt adăugate la Regulamentul financiar. În plus, pentru a asigura punerea în aplicare fără probleme a Regulamentului privind CFM, se propune ca anumite derogări de la principiile bugetare prevăzute în actele sectoriale de bază să se reflecte în Regulamentul financiar, în conformitate cu abordarea bazată pe un cadru de reglementare unic [articolele 12, 14, 15 și 18, articolul 32 alineatul (2), articolul 41 alineatul (2), articolul 44 alineatele (1) și (3), articolul 48 alineatul (2), articolul 54, articolul 96 alineatele (1) și (2), articolul 97 alineatul (3), articolul 106 alineatul (1), articolul 115 alineatul (3), articolul 214 alineatul (3), articolul 250 alineatul (1) litera (b) și articolul 253 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul financiar]. În plus, pentru a da curs declarației comune privind posibila includere a conținutului Regulamentului privind condiționalitateagenerală, la titlul II se adaugă o trimitere la acest regulament, privind principiile de la care legislația sectorială nu poate deroga (articolul 6). ·Împrumuturi și credite: propunerea vizează îmbunătățirea raportării în conformitate cu Declarația comună 2020/C 444 I/06, pentru a spori transparența și a facilita cooperarea cu autoritatea bugetară. Modificarea propusă simplifică obligațiile de raportare pentru operațiunile de împrumut și de credit. Aceasta codifică practica actuală prin includerea în documentul anexat secțiunii din buget referitoare la Comisie a unei imagini de ansamblu cuprinzătoare a operațiunilor de împrumut și de credit ale Comisiei [articolul 52 alineatul (1)]. ·Venituri alocate: propunerea vizează creșterea transparenței și a vizibilității veniturilor alocate externe în documentele care însoțesc bugetul, în conformitate cu declarația comună [articolul 22 alineatul (1) și articolul 41 alineatele (3) și (8)]. Aceasta urmărește, de asemenea, să faciliteze gestionarea contribuțiilor suplimentare (inclusiv a contribuțiilor voluntare) din partea statelor membre [articolul 21 alineatul (2)], evitând astfel necesitatea de a solicita plăți de la statele membre înainte de a apărea nevoi reale de plată.

·Instrumentele financiare și garanțiile bugetare: propunerea vizează sporirea clarității juridice prin: (i) abordarea inconsecvențelor și a redundanțelor din actualul regulament financiar; (ii) o mai bună reflectare a funcționării provizionării și a garanțiilor bugetare; și (iii) actualizarea normelor relevante [articolul 2 alineatul (9), noul alineat (15) de la articolul 2, noul alineat (33) de la articolul 2, noul alineat (3) de la articolul 212, articolul 212 alineatul (5), articolul 213 alineatul (4), articolul 221, articolul 223 alineatul (6) și noul alineat (5) de la articolul 213]. ·În plus, propunerea simplifică raportarea pentru a evita suprapunerile și inconsecvențele. Aceasta consolidează obligațiile de raportare într-un document de lucru anexat la proiectul de buget și în raportul financiar integrat prevăzut la articolul 253 alineatul (1). Această simplificare înseamnă, de asemenea, că actualul articol 250 trebuie eliminat. În fine, propunerea consolidează articolul 218 prin mutarea în acest articol a anumitor dispoziții ale fostului alineat (5) de la articolul 41. Această operațiune asigură faptul că nu este necesar să se pregătească două rapoarte paralele, cu conținuturi similare, privind fondul comun de provizionare [noua litera (g) de la alineatul (5) de la articolul 41, articolul 210 alineatul (3) și articolul 218]. ·Propunerea clarifică, de asemenea, modul în care provizionarea și garanțiile bugetare interacționează cu definițiile și normele privind angajamentele bugetare, angajamentele juridice, destinatarii și publicarea informațiilor privind destinatarii [articolul 2 alineatul (38) și alineatul (58), articolul 7 alineatul (4), articolul 10 alineatul (3), articolul 38 alineatul (3) litera (c), articolul 112 alineatul (2), articolul 113 alineatul (1) litera (a), articolul 113 alineatul (4), articolul 115 alineatul (2) și articolul 163]. 1.2.Gestionarea crizelor, modernizare și simplificare ·Donații nefinanciare din partea instituțiilor UE: propunerea include un nou instrument care reflectă practica actuală. Aceasta va oferi un cadru pentru ca instituțiile UE să doneze bunuri, servicii, produse sau lucrări. Aceasta va oferi, de asemenea, un temei juridic stabil, în special pentru situațiile de urgență viitoare, și mai multă transparență, responsabilitate și securitate juridică pentru destinatari [articolul 2 alineatele (1), (2), (3), (38), (50) și (58), articolul 133, articolul 154 alineatul (3) și noul articol 244]. ·Premii: în mod similar cu introducerea donațiilor nefinanciare, instituțiile UE ar trebui, de asemenea, să fie în măsură să acorde premii care nu sunt financiare, cum ar fi bonuri valorice, bilete și călătorii. Acest lucru este important, printre altele, pentru a permite participarea la concursuri a tinerilor care nu au un cont bancar în statul lor membru, care și-ar putea astfel primi cu ușurință recompensa într-o formă practică. Introducerea acestei posibilități necesită mici modificări la articolul 2 alineatul (52), articolul 210 alineatul (4) și articolul 211 alineatul (1). ·Achiziții și experți: propunerea adaptează normele privind achizițiile care se aplică în situații de gestionare a crizelor pentru a permite instituțiilor sau organelor UE să efectueze achiziții în numele statelor membre sau să acționeze în calitate de organism central de achiziție. Acest organism central de achiziție ar fi în măsură să doneze sau să revândă produse și servicii statelor membre și să lanseze proceduri comune de achiziții publice, deși instituțiile UE nu ar achiziționa servicii și produse pentru ele însele [articolul 169 alineatele (1) și (2), noul alineat (3) de la articolul 169 și punctul 11.1 litera (f) și punctul 12.2 litera (a) din anexa I]. De asemenea, propunerea actualizează definiția crizei pentru a include sănătatea publică și animală, situațiile de urgență în materie de siguranță alimentară și amenințările globale la adresa sănătății, cum ar fi pandemiile [articolul 2 alineatul (22)]. Alte măsuri de simplificare și corecții tehnice și actualizări permit contractele de aprovizionare cu mai mulți furnizori, corectează neconcordanțe și omisiuni și clarifică digitalizarea procedurilor de achiziții [noul alineat (46) de la articolul 2, articolul 2 alineatul (76), articolul 164 alineatul (5), articolul 168 alineatul (3), articolul 171 alineatul (1), articolul 173 alineatul (1), articolul 174 alineatele (2) și (3), articolul 175 și punctul 1.2, punctul 6.2, punctul 6.3, punctul 6.4, punctul 6.6, punctul 9.3, punctul 9.4, punctul 9.5, punctul 11.1 literele (a) și (c), punctul 11.1 litera (h) subpunctul (iv), punctul 11.1 literele (j) și (m), punctul 11.2, punctul 16.3 literele (f) și (g), punctul 18.1, punctul 18.7, punctul 19.2, punctul 20.2, punctul 21.1, punctul 24.3, punctul 27, punctul 28.1, punctul 28.2, punctul 29.4, punctul 30.2, punctul 31.1, punct 34, punctul 35.1, punctul 39.3 din anexa I]. Propunerile aliniază și mai mult normele privind achizițiile din Regulamentul financiar cu Directiva 2014/24/UE privind achizițiile publice și cu Directiva 2014/55/UE privind facturarea electronică. De exemplu, propunerea clarifică termenele care se aplică sistemelor dinamice de achiziții și include posibilitatea de a evalua – în calitate de criterii de atribuire – calificările și experiența personalului desemnat să execute contractul [articolul 117 alineatul (3), articolul 176 alineatul (2), noile alineate (4) și (5) de la articolul 176 și articolul 179 alineatul (1)]. Propunerea răspunde, de asemenea, necesității unor norme mai flexibile pentru delegațiile Uniunii în țările terțe, luând în considerare condițiile de piață și practicile locale ale statelor membre. Prin urmare, pragul și normele privind accesul pe piață sunt aliniate la cele care se aplică în prezent achizițiilor pentru acțiuni externe. În plus, delegațiile Uniunii care atribuie contracte pe cont propriu ar fi autorizate să accepte, de exemplu, depunerea documentelor aferente cererii prin înmânare directă [articolul 153 alineatul (5)]. Se propune, de asemenea, aplicarea la achizițiile publice ale instituțiilor UE a măsurilor luate în cadrul Instrumentului pentru achiziții publice internaționale (IPI, încă neadoptat). Autoritățile contractante vor trebui să aplice măsurile IPI (sub forma ajustării punctajului ofertelor primite de la operatori economici stabiliți în anumite țări terțe sau a excluderii acestora) în același mod ca și autoritățile contractante și entitățile contractante ale statelor membre, după intrarea în vigoare a Regulamentului IPI și după adoptarea și publicarea măsurilor IPI în Jurnalul Oficial, iar instituțiile UE ar trebui să conducă prin puterea exemplului și să aplice aceleași norme [articolul 179 alineatul (1) nou și punctul 14 din anexa I]. Propunerea răspunde necesității de simplificare a procedurilor de achiziții publice pentru clădiri. În plus, propunerea exclude din domeniul de aplicare al normelor privind achizițiile publice prevăzute în prezentul regulament serviciile de autentificare prestate de notari, include posibilitatea de a avea proceduri de negociere fără publicare prealabilă pentru serviciile furnizate de organizații din statele membre și extinde domeniul de aplicare pentru utilizarea unei proceduri negociate fără publicarea prealabilă a unui anunț de participare în urma unei proceduri competitive cu negociere care nu a avut succes (articolul 164 și punctul 6 din anexa I). În conformitate cu jurisprudența actuală, ofertanții trebuie să furnizeze dovezi cu privire la criteriile de selecție și de excludere pe care le-au utilizat înainte de a se lua o decizie de atribuire a unei oferte. Propunerea asigură alinierea Regulamentului financiar la jurisprudența în acest sens [articolul 2 alineatul (51) și punctul 18.4 din anexa I]. Considerentele evidențiază normele actuale privind achizițiile publice verzi. În fine, propunerea face ca normele pentru experți să fie mai cuprinzătoare și aliniază aceste norme la realitatea pieței. Acest lucru ar permite instituțiilor Uniunii să concureze cu remunerațiile oferite de alți actori de pe piață atunci când contractează experți externi remunerați. Noile norme ar permite, de asemenea, Comisiei să utilizeze liste de experți pentru o perioadă mai lungă de timp (articolul 242). ·Granturi: propunerea include actualizări tehnice, simplificări, clarificări și corecții. Aceasta clarifică normele privind formele simplificate de granturi [articolul 184 alineatul (3) și articolul 187] și prevede că limita de 50 % pentru costurile aferente voluntarilor se aplică finanțării totale a unei acțiuni [articolul 194 alineatul (2)]. În plus, propunerea clarifică faptul că o procedură contradictorie nu este necesară în mod sistematic pentru a respinge un participant de la o procedură de atribuire (articolul 135). De asemenea, propunerea simplifică calculele efectuate pentru a asigura respectarea principiului nonprofitului [articolul 196 alineatul (4)] și acordarea de sprijin financiar terților pentru cazuri speciale (articolul 208 al treilea paragraf). Pentru a spori transparența, se adaugă o definiție a ONG-urilor și li se cere solicitanților de granturi să își declare statutul juridic și să confirme dacă sunt ONG­uri [noul articolul 2 alineatul (46) și articolul 200 alineatul (1) litera (a)]. În fine, definiția și utilizarea „contractelor de achiziții publice” de la titlul VIII sunt corectate [articolul 2 alineatul (16) și articolul 205 alineatele (1) și (2)].

·Donații către instituțiile UE: propunerea permite să se decidă mai repede dacă să se accepte sau să se respingă donațiile atunci când este necesară o reacție rapidă, în circumstanțe excepționale și cu garanții adecvate, în cazul în care astfel de donații sunt făcute în scopul ajutorului umanitar, al sprijinului de urgență, al protecției civile sau al ajutorului pentru gestionarea crizelor [articolul 25 alineatul (3)]. ·Digitalizare: propunerea sprijină angajamentul Comisiei de a fi digitală în mod implicit. Aceasta sporește eficiența și calitatea controalelor și auditurilor cu ajutorul digitalizării și al tehnologiilor emergente, cum ar fi extragerea datelor, învățarea automată, automatizarea robotizată a proceselor și inteligența artificială. O mai mare vizibilitate a acestor aspecte ar trebui să conducă la o utilizare mai largă și mai coerentă a auditurilor și controalelor digitale. La rândul său, acest lucru ar trebui să crească nivelul de asigurare, reducând în același timp costul auditurilor și al controalelor [articolul 36, articolul 63 alineatul (4) litera (a), articolul 74 alineatele (5) și (6), articolul 150 alineatul (1)]. Propunerea urmărește, de asemenea, să amelioreze calitatea și interoperabilitatea, în scopuri de controale și audituri, a datelor privind destinatarii finanțării din partea Uniunii, inclusiv prin utilizarea unui sistem informatic unic integrat pentru extragerea datelor și evaluarea riscurilor (detalii suplimentare la punctul 3 de mai jos). Anumite norme și proceduri privind achizițiile publice și experții ar trebui modificate pentru a reflecta progresele înregistrate în ceea ce privește digitalizarea. ·Tranziția verde: prezenta propunere urmărește, de asemenea, să adapteze Regulamentul financiar pentru a se asigura că execuția bugetară contribuie în mod eficace la realizarea Pactului verde european. În acest scop, la articolul 33 alineatul (2) ar trebui introdusă o trimitere explicită la principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative”, în conformitate cu angajamentul Comisiei privind finanțarea durabilă și tranziția verde. În plus, pentru a facilita ecologizarea clădirilor UE, la articolul 271 se introduce posibilitatea de a utiliza împrumuturi pentru a finanța renovarea clădirilor. În fine, atunci când este cazul, procedurile de ofertare din cadrul procedurilor de achiziții publice ar trebui să includă criterii de atribuire verzi sau criterii de selecție care să stimuleze operatorii economici să ofere opțiuni mai durabile. În conformitate cu articolul 6 alineatul (4) din Legea climei, Comisia consideră că propunerile de mai sus sunt în concordanță cu obiectivul neutralității climatice prevăzut la articolul 2 alineatul (1) din Legea climei, precum și cu obiectivele climatice ale Uniunii pentru 2030 și 2040. Aceste propuneri sunt, de asemenea, coerente cu asigurarea progreselor în materie de adaptare, astfel cum se menționează la articolul 5 din Legea climei, și sunt aliniate la obiectivele Legii climei. 1.3.O protecție sporită a intereselor financiare ale UE și gestiunea indirectă ·Sistemul de detectare timpurie și de excludere: se propune consolidarea sistemului printr-o mai bună direcționare a aplicării sale către fondurile care fac obiectul gestiunii partajate și al gestiunii directe, în cazurile în care fondurile sunt plătite sub formă de contribuții financiare către statele membre, de exemplu în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență. Obiectivul este de a împiedica autoritățile statelor membre de la a selecta operatori economici frauduloși pentru a desfășura proiecte și de a proteja mai bine bugetul Uniunii împotriva abaterilor grave fără a fi nevoie să se aștepte rezultatul final al procedurilor naționale. În ceea ce privește dimensiunea transteritorială a punerii în aplicare a proiectelor, se propune ca excluderea entităților și a persoanelor la nivelul Uniunii să se aplice întregii finanțări din partea Uniunii pentru punerea în aplicare a proiectelor în toate statele membre. O astfel de excludere ar face obiectul mai multor limitări și garanții. Domeniul său de aplicare ar fi limitat la o listă exhaustivă a celor mai grave forme de abateri (de exemplu corupție, fraudă, spălare de bani și terorism) constatate: (i) într-un audit final al Uniunii, într-un raport al Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF) sau într-o investigație a Parchetului European (EPPO); sau (ii) într-un audit național, într-o hotărâre judecătorească sau într-o decizie administrativă națională [articolul 138 alineatul (2), articolul 139 alineatul (1) și articolul 145 alineatul (5)]. În plus față de cele de mai sus, se adaugă motive autonome de excludere, bazate pe refuzul de a coopera la investigațiile, verificările sau auditurile efectuate de un ordonator de credite, de OLAF, de EPPO sau de Curtea de Conturi și pe incitarea la ură sau la discriminare [articolul 139 alineatul (1) noua literă (i) și, respectiv, articolul 139 alineatul (1) litera (c) punctul (vi)]. De asemenea, se propune menționarea explicită a încălcării normelor privind conflictele de interese ca motiv autonom de excludere în cadrul noțiunii de abatere profesională gravă [articolul 139 alineatul (1) litera (c) punctul (iv)]. Se propune o procedură accelerată pentru cazurile a căror natură sau ale căror circumstanțe impun acest lucru [noul articolul 139 alineatul (6)]. Propunerea include, de asemenea, posibilitatea de a exclude beneficiarii reali și entitățile afiliate în cazul în care se consideră că se îndeplinesc cerințele de imputare a unei infracțiuni [articolul 138 alineatul (2) noile litere (h) și (i), articolul 139 alineatul (2) și articolul 139 noul alineat (5)]. Alte modificări abordează deficiențele actuale ale sistemului, de exemplu prin crearea unei prezumții legale de notificare a conținutului scrisorilor contradictorii și al deciziilor administrative [articolul 138 alineatul (2) noua literă (g), articolul 139 alineatul (1), articolul 139 alineatul (1) litera (d) punctul (i), articolul 139 alineatul (1) litera (e), articolul 139 alineatul (7), articolul 140 alineatul (1), articolul 143, articolul 145 alineatul (5), articolul 146 alineatul (2), noul articol 147, articolul 152 noul alineat (3), articolul 152 alineatul (2) noua literă (h), articolul 153 și articolul 156 noul alineat (6)]. ·Sistemul informatic unic integrat pentru extragerea datelor și evaluarea riscurilor: propunerea urmărește să amelioreze calitatea și interoperabilitatea datelor referitoare la destinatarii finanțării din partea Uniunii și la cei care beneficiază în ultimă instanță, în mod direct sau indirect, de finanțare din partea Uniunii. Pentru a preveni, a detecta, a investiga și a corecta în mod eficace fraudele sau pentru a remedia neregulile, este necesar să se poată identifica persoanele fizice care sunt beneficiarii reali ai destinatarilor și care sunt cele care profită în ultimă instanță de pe urma utilizării abuzive a fondurilor Uniunii. Acest lucru se realizează prin standardizarea înregistrării și stocării electronice, în scopuri de control și audit, a datelor privind destinatarii finanțării din partea Uniunii și beneficiarii reali ai acestora. În plus, ar exista obligația de a utiliza un sistem informatic unic integrat de extragere a datelor și evaluare a riscurilor (furnizat de Comisie) pentru a accesa și a analiza datele respective privind destinatarii finanțării din partea Uniunii. Acest sistem ar facilita în mod considerabil identificarea riscurilor de fraudă, corupție, dublă finanțare, conflict de interese și alte nereguli. Comisia ar fi responsabilă de dezvoltarea, gestionarea și supravegherea sistemului informatic unic integrat pentru extragerea datelor și evaluarea riscurilor (articolele 36, 159 și 275). Normele referitoare la înregistrarea, stocarea, transferul și prelucrarea datelor ar trebui să fie conforme cu normele aplicabile privind protecția datelor. În fine, propunerea aplică articolul 36 în cazurile în care statele membre primesc și execută finanțare din partea Uniunii în cadrul gestiunii directe. Obligațiile de mai sus s-ar aplica programelor adoptate în temeiul CFM de după 2027 și finanțate din acesta, pentru a acorda suficient timp pentru adaptarea sistemelor de date electronice și pentru a oferi orientări și formare. În perioada de tranziție, aplicarea voluntară va rămâne posibilă și va fi încurajată. Prezenta propunere joacă un rol esențial în acțiunile de digitalizare explicate la punctul 2 de mai sus. ·Transparență: propunerea urmărește să îmbunătățească informațiile furnizate publicului cu privire la utilizarea bugetului Uniunii și la destinatarii finanțării din partea Uniunii. Acest lucru se realizează prevăzându-se, în sarcina statelor membre care execută bugetul Uniunii în cadrul gestiunii partajate, a entităților care execută bugetul Uniunii în cadrul gestiunii indirecte și a altor instituții și organe ale Uniunii, obligația de a transmite Comisiei, cel puțin o dată pe an, informații cu privire la destinatarii fondurilor Uniunii. Comisia ar adăuga la informațiile de mai sus datele pe care le deține cu privire la gestiunea directă și ar fi responsabilă de consolidarea, centralizarea și publicarea informațiilor într-o bază de date pe un site web unic, care să acopere toate metodele de execuție a bugetului Uniunii, inclusiv de către alte instituții și organe ale Uniunii. Site-ul unic rezultat ar fi o versiune îmbunătățită a Sistemului de transparență financiară utilizat în prezent pentru gestiunea directă (articolele 38, 159 și 275). În fine, propunerea aplică articolul 38 în cazurile în care statele membre primesc și execută finanțare din partea Uniunii în cadrul gestiunii directe. Obligațiile de mai sus s-ar aplica programelor adoptate în temeiul CFM de după 2027 și finanțate din acesta, pentru a asigura o tranziție fără probleme și pentru a se putea adapta sistemele de date electronice. ·Gestiunea indirectă: gestiunea indirectă se bazează pe normele, sistemele și procedurile utilizate de partenerii de implementare ai Uniunii pentru a oferi o protecție adecvată a intereselor financiare ale UE. Propunerea urmărește să consolideze aplicarea proporționalității ca principiu general de drept, în special atunci când se evaluează partenerii și se impun obligații contractuale. Acest lucru ar îmbunătăți cooperarea cu partenerii de implementare ai Uniunii și este, de asemenea, în concordanță cu normele convenite recent în cadrul Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională. Ar trebui evitată sarcina administrativă inutilă, în special în cazul în care destinatarii finali sunt MIMM-uri sau operatori economici comparabili cu o cifră de afaceri sau un bilanț total echivalente. Dispozițiile relevante trebuie adaptate, iar referințele încrucișate trebuie actualizate. Ca o simplificare, propunerea prevede opțiunea de a excepta autoritățile de management în cadrul gestiunii partajate de la evaluarea pilonilor, întrucât normele acestora sunt deja evaluate în cadrul gestiunii partajate. Posibilitatea actuală ca agențiile descentralizate să fie exceptate de la evaluarea pilonilor ar deveni o scutire implicită și ar fi extinsă la agențiile care se autofinanțează integral și la misiunile PESC. În fine, se modifică normele privind transparența pentru destinatarii fondurilor UE și se adaugă clarificări tehnice [articolul 62 alineatul (1), articolele 158 și 159, articolul 160 alineatul (3), articolul 212 noul alineat (3) și articolul 212 alineatul (4)]. ·Procedurile de atribuire ale Uniunii privind securitatea sau ordinea publică: prezenta propunere urmărește să stabilească condiții specifice pentru participarea entităților din țări terțe la procedurile de atribuire ale Uniunii care privesc securitatea sau ordinea publică. Aceasta urmărește, de asemenea, să aplice aceste condiții în conformitate cu obligațiile internaționale ale Uniunii, în special din domeniul achizițiilor publice. Aceste norme se referă la procedurile de atribuire pentru toate tipurile de instrumente de execuție bugetară: granturi, achiziții publice, premii, gestiune indirectă etc. (noul articol 137). ·Conflictele de interese: prezenta propunere include o clarificare a noțiunii de legislație aplicabilă, care include legislația națională privind conflictele de interese (articolul 61). ·Conflictele de interese profesionale care riscă să afecteze în mod negativ executarea unui contract de achiziții publice. În urma anchetei Ombudsmanului European privind atribuirea unui contract, se propune adăugarea unei definiții și a unui motiv explicit pentru respingerea participanților de la procedurile de atribuire din astfel de motive (articolul 144). În plus, toți ofertanții trebuie să depună o declarație pe propria răspundere prin care să confirme că nu au niciun conflict de interese profesionale și să furnizeze informații relevante atunci când li se solicită acest lucru (punctul 18.4 din anexa I). În fine, propunerea subliniază obligația autorității contractante de a evalua dacă există astfel de interese (punctul 20.1 din anexa I). ·Trebuie asigurată asistența statelor membre în materie de recuperare a creanțelor UE prin extinderea, astfel încât să includă și Comisia, a mecanismului de asistență deja aplicat între statele membre în temeiul Directivei 2010/24/UE privind asistența reciprocă în materie de recuperare a creanțelor legate de impozite, taxe și alte măsuri. Pentru a recupera mai eficient creanțele UE, contabilul Comisiei trebuie să se poată baza pe asistența statelor membre pentru a notifica în mod eficace debitorii și a identifica activele debitorilor (noul articol 104). ·Subvențiile străine: propunerea Comisiei de regulament privind subvențiile străine este în curs de negociere. În funcție de evoluția propunerilor, Regulamentul financiar poate fi aliniat la noul regulament în cursul negocierilor. 1.4.Diverse simplificări și actualizări tehnice

Se propun următoarele modificări tehnice și actualizări ale Regulamentului financiar: ·abordarea omisiunilor și a trimiterilor greșite de la articolul 49 alineatul (1), articolul 71, articolul 114 alineatul (4), articolul 154 alineatul (3), articolul 163 alineatul (4) și la articolul 253 alineatul (1) literele (d) și (f); ·completarea listei documentelor de lucru de la articolul 41 alineatul (3) litera (e) printr-un document privind politica imobiliară; ·modificarea articolul 41 alineatul (4) litera (j) pentru a reflecta Standardele internaționale de contabilitate pentru sectorul public; ·ajustarea normelor specifice privind angajamentele pentru Fondul european de garantare agricolă de la articolul 114 pentru a facilita o mai bună aliniere la practicile contabile standard. Această modificare tehnică afectează, de asemenea, normele specifice pentru plățile efectuate în avans în temeiul articolului 270, dar nu are niciun impact asupra plăților către statele membre sau către beneficiari; ·introducerea la articolul 252 a actualizărilor tehnice privind termenele anticipate pentru conturile consolidate și modificarea datelor de transmitere a documentelor de la articolul 271; ·actualizarea trimiterilor la legislația abrogată a Uniunii. Se propun, de asemenea, următoarele modificări necesare ale Regulamentului financiar: ·asigurarea unui tratament bugetar adecvat și evitarea presiunii financiare nejustificate asupra părții de cheltuieli a bugetului Uniunii, făcând posibilă deducerea dobânzilor și a oricăror alte taxe datorate în cazul în care o amendă sau o altă sancțiune a fost anulată ori suma a fost redusă, inclusiv orice randament negativ legat de astfel de amenzi, de alte sancțiuni din partea de venituri a bugetului Uniunii (venituri negative), asigurându-se totodată o compensație adecvată în cazul rambursării amenzilor plătite cu titlu provizoriu [articolul 48 alineatul (1), articolul 48 noul alineat (2), articolul 99 alineatul (4), articolul 108 alineatul (2), articolul 109 alineatul (1), articolul 109 alineatul (2) și articolul 109 alineatul (4)]. Aceste modificări le integrează pe cele deja propuse de Comisie, având în vedere urgența chestiunii, într-o altă propunere a Comisiei, de modificare a Regulamentului financiar în ceea ce privește tratamentul amenzilor anulate sau reduse în materie de concurență; ·simplificarea normelor privind conturile de avans, pentru a soluționa problemele întâmpinate de delegațiile UE (articolele 88 și 89), și a normelor privind gestiunea trezoreriei, în special în ceea ce privește utilizarea cărților de credit și a metodelor moderne de plată (articolul 86). 🡻 2018/1046 2022/0162 (COD) Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (reformare) PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 46 litera (d), articolul 149, articolul 153 alineatul (2) litera (a), articolele 164, 172, 175, 177 și 178, articolul 189 alineatul (2), articolul 212 alineatul (2), articolul 322 alineatul (1) și articolul 349, coroborat cu Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 106a, având în vedere propunerea Comisiei Europene, după transmiterea proiectului de act legislativ parlamentelor naționale,

având în vedere avizul Curții de Conturi, având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European, având în vedere avizul Comitetului Regiunilor, hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară, întrucât: ⇩ nou (1)Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului trebuie să facă obiectul mai multor modificări. Este necesar, din motive de claritate, să se procedeze la reformarea respectivului regulament. 🡻 2018/1046 considerentul 1 (2)După trei ani de punere în aplicare, ar trebui aduse noi modificări normelor financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (denumit în continuare „bugetul”) pentru a se elimina dificultățile legate de execuție prin creșterea flexibilității, pentru a se simplifica modalitățile de acordare a finanțării pentru părțile interesate și servicii, pentru a se pune accentul mai mult pe rezultate și pentru a se îmbunătăți accesibilitatea, transparența și responsabilitatea. Prin urmare, Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului ar trebui abrogat și înlocuit cu prezentul regulament. 🡻 2018/1046 considerentul 2 (3)Pentru a reduce complexitatea normelor financiare aplicabile bugetului și pentru a include normele relevante într-un singur regulament, Comisia ar trebui să abroge Regulamentul delegat (UE) nr. 1268/2012. Din motive de claritate, principalele norme din Regulamentul delegat (UE) nr. 1268/2012 ar trebui incluse în prezentul regulament, iar alte norme ar trebui incluse în orientările pentru servicii. ⇩ nou (4)Prezentul regulament ar trebui să prevadă normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii în sensul articolului 322 din TFUE fără să reglementeze și să afecteze punerea în aplicare a măsurilor restrictive adoptate în temeiul TFUE și al TUE, inclusiv în cadrul execuției bugetului Uniunii. (5)Ținând seama de experiența dobândită în ceea ce privește punerea în aplicare a normelor financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (denumit în continuare „bugetul”) și în urma adoptării Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului, care a stabilit cadrul financiar multianual pentru perioada 2021-2027, ar trebui efectuate anumite modificări specifice pentru a alinia normele financiare generale la noul cadru juridic, pentru a adapta aceste norme la nevoile de gestionare eficientă a crizelor și pentru a spori protecția intereselor financiare ale Uniunii. În plus, ar trebui efectuate simplificări specifice, actualizări tehnice și corecții. (6)În urma adoptării cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027, trimiterile la actele de bază, la Decizia (UE, Euratom) 2020/2053, la Regulamentul (UE, Euratom) 2021/768 al Consiliului și la Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 ar trebui înlocuite sau adăugate la trimiterile utilizate în întregul regulament. (7)Din motive de claritate, toate trimiterile la Regulamentul (CE) nr. 45/2001, care a fost abrogat, se înlocuiesc cu trimiteri la Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului.

(8)Din motive de securitate juridică, ar trebui corectate o serie de trimiteri încrucișate. (9)Este necesar să se reflecte mai bine natura specifică și funcționarea provizionării datoriilor financiare și a garanțiilor bugetare. Anumite definiții și norme privind garanțiile bugetare, angajamentele bugetare, angajamentele juridice, creditele de plată, beneficiarii și publicarea informațiilor privind destinatarii ar trebui, prin urmare, să fie ajustate. Ar trebui adăugată o definiție a fazei de constituire de provizioane pentru datoriile financiare. În plus, definițiile ar trebui actualizate, în special pentru a reflecta modificările aduse normelor privind achizițiile publice și introducerea unor norme privind donațiile nefinanciare. (10)Pentru a spori transparența în ceea ce privește destinatarii fondurilor Uniunii care sunt organizații neguvernamentale, ar trebui să existe o definiție a organizațiilor neguvernamentale care să prevadă criterii de identificare a acestora, iar solicitanții de granturi ar trebui să își declare statutul juridic, inclusiv precizând dacă sunt organizații neguvernamentale. (11)În prezentul regulament ar trebui introdusă o trimitere la regimul general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii prevăzut în Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului. Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 este o componentă esențială a cadrului juridic pentru execuția bugetului Uniunii. 🡻 2018/1046 considerentul 3 (12)Principiile bugetare fundamentale ar trebui menținute. Derogările existente de la aceste principii pentru anumite domenii, cum ar fi cercetarea, acțiunile externe și fondurile structurale, ar trebui revizuite și simplificate cât mai mult posibil, ținându-se cont de pertinența lor continuă, valoarea lor adăugată pentru buget și sarcina pe care o impun părților interesate. 🡻 2018/1046 considerentul 4 (13)Normele privind reportarea creditelor ar trebui prezentate mai clar și ar trebui făcută o distincție între reportările automate și cele neautomate. Instituțiile vizate ale Uniunii ar trebui să furnizeze informații Parlamentului European și Consiliului cu privire atât la reportările automate, cât și la cele neautomate. 🡻 2018/1046 considerentul 5 (14)Reportarea și utilizarea veniturilor alocate externe pentru programul sau acțiunea următoare ar trebui permise în vederea utilizării eficiente a acestor fonduri. Veniturile alocate interne ar trebui să poată fi reportate numai în exercițiul financiar următor, în absența unor dispoziții contrare în prezentul regulament. ⇩ nou (15)În urma adoptării cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 și a actelor conexe de bază, ar trebui încorporate în prezentul regulament anumite norme referitoare la principiile bugetare, în special în ceea ce privește anularea și reportarea, dezangajările și reconstituirea creditelor corespunzătoare dezangajărilor, prevăzute în Regulamentul 2021/2116 al Parlamentului European și al Consiliului, în Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093, în Regulamentul (UE) 2021/836 al Parlamentului European și al Consiliului, în Regulamentul (UE) 2021/947 al Parlamentului European și al Consiliului, în Regulamentul (UE) 2021/1529 al Parlamentului European și al Consiliului, în Decizia 2021/1764/UE a Consiliului, în Regulamentul (Euratom) nr. 2021/948 al Consiliului și în Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului. 🡻 2018/1046 considerentul 6 (16)În ceea ce privește veniturile alocate interne, ar trebui permisă finanțarea proiectelor imobiliare noi cu veniturile din închirieri și vânzarea de clădiri. În acest scop, aceste venituri ar trebui să fie considerate drept venituri alocate interne care pot fi reportate până în momentul în care sunt utilizate pe deplin.

⇩ nou (17)În scopul simplificării și pentru a alinia mai bine calendarul contribuțiilor din partea statelor membre la nevoile de plată corespunzătoare, toate contribuțiile financiare suplimentare din partea statelor membre la acțiunile și programele Uniunii, inclusiv contribuțiile voluntare, ar trebui să facă obiectul aceluiași tratament și să fie considerate venituri alocate externe. (18)Pentru a spori transparența în prezentarea veniturilor alocate, informații detaliate privind cuantumul estimat al veniturilor alocate externe care urmează să fie primite și alocarea prevăzută pentru liniile bugetare relevante ar trebui furnizate într-o anexă, care să facă parte integrantă din buget. (19)Normele privind transferurile care fac obiectul unor dispoziții speciale ar trebui actualizate pentru a ține seama de rezerva pentru solidaritate și ajutoare de urgență instituită în temeiul Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2093. În plus, ar trebui efectuate ajustări pentru a reflecta faptul că nu mai sunt necesare proiecte de bugete rectificative pentru mobilizarea rezervei pentru solidaritate și ajutoare de urgență. 🡻 2018/1046 considerentul 7 (20)Instituțiile Uniunii ar trebui să poată accepta orice donație în favoarea Uniunii. ⇩ nou (21)Pentru a permite o reacție rapidă în circumstanțe excepționale, Comisia ar trebui să poată accepta donații în natură, indiferent de valoarea lor, în cazul în care aceste donații sunt destinate ajutorului umanitar, sprijinului de urgență, protecției civile sau ajutorului pentru gestionarea crizelor. Pentru a asigura garanții adecvate, Comisia ar trebui să accepte astfel de donații numai în cazul în care acceptarea este conformă cu principiile bunei gestiuni financiare și transparenței, nu generează conflicte de interese și nu afectează imaginea Uniunii. Donatorul nu ar trebui să se afle, în momentul acceptării, într-una dintre situațiile de excludere din cadrul sistemului de detectare timpurie și de excludere și nu ar trebui să fie înregistrat ca fiind exclus în baza de date corespunzătoare. 🡻 2018/1046 considerentul 8 (22)Ar trebui introdusă o dispoziție pentru a permite unei persoane juridice să sponsorizeze în natură un eveniment sau o activitate în scopuri de promovare sau de responsabilitate socială a întreprinderilor. 🡻 2018/1046 considerentul 9 (23)Conceptul de performanță în ceea ce privește bugetul ar trebui să fie clarificat. Performanța ar trebui legată de aplicarea directă a principiului bunei gestiuni financiare. De asemenea, ar trebui definit principiul bunei gestiuni financiare și ar trebui stabilită o legătură între obiectivele stabilite și indicatorii de performanță, rezultate și economie, eficiență și eficacitate în utilizarea creditelor. Din motive de securitate juridică, evitând totodată conflictele cu cadrele de performanță existente ale diferitelor programe, ar trebui definită terminologia legată de performanță, în special realizările și rezultatele. ⇩ nou (24)Având în vedere importanța abordării provocărilor climatice și de mediu și pentru a se asigura că execuția bugetară contribuie la realizarea Pactului verde european, conceptul de performanță în ceea ce privește bugetul ar trebui extins pentru a include punerea în aplicare a programelor și a activităților într-un mod sustenabil, ceea ce nu ar împiedica realizarea obiectivelor de mediu privind atenuarea schimbărilor climatice, adaptarea la schimbările climatice, utilizarea durabilă și protecția resurselor de apă și marine, tranziția către o economie circulară, prevenirea și controlul poluării, precum și protejarea și refacerea biodiversității și a ecosistemelor.

🡻 2018/1046 considerentul 10 (25)În conformitate cu Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare, legislația Uniunii ar trebui să fie de înaltă calitate și ar trebui să se concentreze pe domeniile în care are cea mai mare valoare adăugată pentru cetățeni și este cât mai eficace și eficientă cu putință în realizarea obiectivelor comune de politică ale Uniunii. Evaluarea programelor de cheltuieli existente și a celor noi, precum și a activităților existente și noi care presupun cheltuieli semnificative poate contribui la atingerea respectivelor obiective. ⇩ nou (26)Pentru a pune în aplicare angajamentul Comisiei de a fi digitală în mod implicit și de a promova controale și audituri mai eficiente și calitative prin creșterea nivelului de încredere, concomitent cu reducerea costurilor, este oportun să se introducă o trimitere explicită la utilizarea instrumentelor digitale și a tehnologiilor emergente, cum ar fi învățarea automată, automatizarea proceselor robotizate, extragerea datelor și inteligența artificială. (27)Pentru a spori protecția bugetului Uniunii împotriva fraudei, corupției, conflictelor de interese, dublei finanțări și a altor nereguli, ar trebui introduse măsuri standardizate de colectare, comparare și agregare a informațiilor privind beneficiarii finanțării din partea Uniunii. În particular, pentru a preveni, a detecta, a investiga și a corecta în mod eficace fraudele sau pentru a remedia neregulile, este necesar să se poată identifica persoanele fizice care sunt beneficiarii finali, direcți sau indirecți, ai finanțării din partea Uniunii și care sunt cele care profită în ultimă instanță de pe urma utilizării abuzive a fondurilor UE. Înregistrarea și stocarea electronică a datelor privind destinatarii finanțării din partea Uniunii, inclusiv privind beneficiarii reali ai acesteia, astfel cum sunt definiți la articolul 3 alineatul (6) din Directiva (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului, precum și punerea periodică la dispoziție a acestor date într-un sistem informatic unic integrat pentru extragerea datelor și evaluarea riscurilor pus la dispoziție de Comisie ar trebui să faciliteze evaluarea riscurilor în scopul selectării, atribuirii, gestiunii financiare, monitorizării, investigării, controlului și auditului și să contribuie la prevenirea, depistarea, corectarea și urmărirea eficace a fraudei, corupției, conflictelor de interese, dublei finanțări și a altor nereguli. Comisia ar trebui să fie responsabilă de dezvoltarea, gestionarea și supravegherea sistemului informatic unic integrat pentru extragerea datelor și evaluarea riscurilor. Comisia, statele membre, persoanele sau entitățile care execută bugetul, Oficiul European de Luptă Antifraudă („OLAF”) și alte organe de anchetă și control ale Uniunii ar trebui să aibă accesul necesar la datele respective în cadrul exercitării competențelor lor respective. Normele referitoare la înregistrarea, stocarea, transferul și prelucrarea datelor ar trebui să fie conforme cu normele aplicabile privind protecția datelor. 🡻 2018/1046 considerentul 11 (28)În conformitate cu principiul transparenței consacrat la articolul 15 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), instituțiile Uniunii trebuie să acționeze în mod cât mai deschis cu putință. În ceea ce privește execuția bugetului, aplicarea principiului menționat implică faptul că cetățenii ar trebui să știe unde și în ce scop sunt cheltuite fondurile Uniunii. Astfel de informații promovează dezbaterea democratică, contribuie la participarea cetățenilor la procesul decizional al Uniunii, consolidează controlul instituțional și supravegherea cheltuielilor Uniunii și contribuie la creșterea credibilității acesteia. Comunicarea ar trebui să fie mai precisă și să urmărească sporirea vizibilității contribuției Uniunii pentru cetățeni. Obiectivele menționate ar trebui să fie realizate prin publicarea, preferabil folosind instrumente moderne de comunicare, a unor informații relevante privind toți destinatarii fondurilor finanțate din buget, care să țină seama de interesele legitime ale respectivilor destinatari în materie de confidențialitate și securitate și, în ceea ce privește persoanele fizice, de dreptul la respectarea vieții private și protecția datelor cu caracter personal. Prin urmare, instituțiile Uniunii ar trebui să adopte o abordare selectivă în ceea ce privește publicarea informațiilor, în conformitate cu principiul proporționalității. Deciziile de publicare ar trebui să se bazeze pe criterii relevante, pentru a se furniza informații de interes real. 🡻 2018/1046 considerentul 12 (adaptat) ⇨ nou (29)Fără a se aduce atingere normelor privind protecția datelor cu caracter personal, ar trebui să se urmărească o transparență maximă în ceea ce privește informațiile referitoare la destinatari,. Informațiile privind destinatarii fondurilor Uniunii executate prin gestiune directă ar trebui să fie publicate pe un site dedicat al instituțiilor Uniunii, precum sistemul de transparență financiară,. și ⇨ Cerințele în materie de publicare ar trebui să acopere toate metodele de execuție bugetară, inclusiv cele aplicate de alte instituții și organe ale Uniunii. În acest scop, statele membre, persoanele și entitățile care execută bugetul și alte instituții și organe ale Uniunii ar trebui să transmită Comisiei, cel puțin o dată pe an, informații cu privire la destinatarii finanțării din partea Uniunii acordate de acestea. Aceste informații ⇦ ar trebui să includă cel puțin numele ⇨ , un identificator unic ⇦ și localitatea destinatarului, cuantumul angajat din punct de vedere juridic și scopul măsurii. Informațiile respective ar trebui să ia în considerare criterii relevante, cum ar fi periodicitatea, tipul și importanța măsurii. 🡻 2018/1046 considerentul 13 (30)Comisia ar trebui să fie în măsură să execute bugetul în mod indirect, prin intermediul unor organizații din statele membre. Din motive de securitate juridică, este, prin urmare, oportun să se definească o organizație dintr-un stat membru ca fiind o entitate stabilită într-un stat membru ca organism de drept public, sau ca fiind un organism reglementat de dreptul privat căruia i-a fost încredințată o misiune de serviciu public și căruia i s-au oferit garanții financiare adecvate de către statul membru respectiv. Sprijinul financiar furnizat unor astfel de organisme de drept privat de către un stat membru în conformitate cu cerințele existente prevăzute în dreptul Uniunii sub o formă stabilită de statul membru respectiv și care nu necesită neapărat o garanție bancară ar trebui considerat ca reprezentând o garanție financiară adecvată. 🡻 2018/1046 considerentul 14 În cazul premiilor, granturilor și contractelor atribuite în urma deschiderii unei proceduri publice concurențiale și, în special, în cazul concursurilor, al cererilor de propuneri și al cererilor de oferte, pentru a respecta principiile TFUE și, mai ales, principiile transparenței, proporționalității, egalității de tratament și nediscriminării, ar trebui să fie publicate numele și localitatea destinatarilor fondurilor Uniunii. O astfel de publicare ar trebui să contribuie la controlul procedurilor de atribuire de către candidații respinși în cadrul procedurii concurențiale.

🡻 2018/1046 considerentul 15 (31)Datele cu caracter personal care se referă la persoane fizice nu ar trebui să fie disponibile public decât pe perioada de utilizare a fondurilor de către destinatari și, prin urmare, datele respective ar trebui șterse după doi ani. Aceeași dispoziție ar trebui să se aplice în cazul datelor cu caracter personal care se referă la persoane juridice a căror denumire oficială identifică una sau mai multe persoane fizice. 🡻 2018/1046 considerentul 16 (32)În majoritatea cazurilor care fac obiectul prezentului regulament, publicarea se referă la persoane juridice. Atunci când sunt vizate persoane fizice, publicarea datelor cu caracter personal ar trebui să respecte principiul proporționalității dintre valoarea cuantumului acordat și necesitatea de a controla utilizarea optimă a fondurilor. În astfel de cazuri, publicarea regiunii corespunzătoare nivelului 2 din nomenclatorul comun al unităților teritoriale de statistică (NUTS) este în concordanță cu obiectivul publicării informațiilor privind destinatarii și asigură egalitatea de tratament între state membre de dimensiuni diferite, respectând, totodată, dreptul destinatarilor la viață privată și, în special, la protecția datelor lor cu caracter personal. 🡻 2018/1046 considerentul 17 (adaptat) ⇨ nou (33)Din motive de securitate juridică și în conformitate cu principiul proporționalității, ar trebui să se specifice situațiile în care nu ar trebui să aibă loc publicarea. De exemplu, ⌦ informațiile ⌫ nu ar trebui să fie publicate informațiile privind bursele de studii sau alte forme de sprijin direct acordat persoanelor fizice aflate cel mai mult în nevoie, privind anumite contracte cu o valoare foarte mică sau privind sprijinul financiar sub un anumit prag prevăzut prin instrumente financiare ⇨ ori garanții bugetare ⇦ sau în cazurile în care divulgarea riscă să amenințe drepturile și libertățile persoanelor fizice vizate, astfel cum sunt protejate de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, sau să aducă prejudicii intereselor comerciale ale destinatarilor. Cu toate acestea, în cazul granturilor, nu ar trebui să existe nicio scutire specială de la obligația de a publica informațiile pe baza unui prag specific, pentru a menține practica actuală și pentru a permite transparența. 🡻 2018/1046 considerentul 18 (34)În cazul în care datele cu caracter personal ale destinatarilor sunt publicate în scopul transparenței în ceea ce privește utilizarea fondurilor Uniunii și controlul procedurilor de atribuire, destinatarii respectivi ar trebui să fie informați cu privire la o astfel de publicare, precum și cu privire la drepturile lor și la procedurile aplicabile pentru exercitarea drepturilor respective, în conformitate cu Regulamentele (UE) 2018/1725 (CE) nr. 45/2001 și (UE) 2016/679 ale Parlamentului European și ale Consiliului. 🡻 2018/1046 considerentul 19 (35)Pentru a asigura faptul că principiul egalității de tratament este respectat pentru toți destinatarii, informațiile referitoare la persoanele fizice ar trebui, de asemenea, să fie publicate, în conformitate cu obligația impusă statelor membre de a asigura un grad ridicat de transparență cu privire la contractele care depășesc pragurile prevăzute în Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului. 🡻 2018/1046 considerentul 20 ⇨ nou (36)În cazul gestiunii indirecte și partajate, persoanele, entitățile sau organismele desemnate care execută fonduri ale Uniunii ar trebui să pună la dispoziție informații privind destinatarii și destinatarii finali. În cazul gestiunii partajate, informațiile ar trebui să fie publicate în conformitate cu norme sectoriale specifice. ⇨ Statele membre care primesc și execută fonduri ale Uniunii în cadrul gestiunii directe ar trebui să pună la dispoziție informații cu privire la destinatarii acestora, în conformitate cu prezentul regulament. ⇦ Comisia ar trebui să pună la dispoziție informații privind un site unic, inclusiv o mențiune privind adresa acestuia, unde se pot găsi informațiile privind destinatarii și destinatarii finali.

🡻 2018/1046 considerentul 21 (37)Pentru a asigura o mai mare claritate și transparență a datelor cu privire la instrumentele financiare executate prin gestiune directă și indirectă, este necesar să se reunească toate cerințele de raportare într-un singur document de lucru care să fie anexat la proiectul de buget. ⇩ nou (38)Pentru a asigura transparența, a evita duplicarea și a alinia calendarul raportării la disponibilitatea datelor relevante, informațiile privind garanțiile bugetare, fondul comun de provizionare și datoriile contingente ar trebui regrupate în cadrul acestor trei categorii și prezentate în mod cuprinzător în rapoartele respective. (39)Pentru a spori transparența și acuratețea raportării, informațiile privind instrumentele financiare prezentate în documentul de lucru anexat la proiectul de buget ar trebui să includă informații privind pierderile realizate din active. (40)Pentru a asigura sincronizarea cu calendarul pentru adoptarea situației estimărilor, documentul de lucru privind politica imobiliară a Comisiei ar trebui anexat la proiectul de buget. 🡻 2018/1046 considerentul 22 (adaptat) (41)În vederea promovării bunelor practici în execuția Fondului european de dezvoltare regională (FEDR), a Fondului social european (FSE), a Fondului de coeziune, a Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și a Fondului european pentru ⌦ afaceri maritime, ⌫ pescuit și afaceri maritime ⌦ acvacultură ⌫ (FEPAM ⌦ FEAMPA ⌫), precum și a Fondului european de garantare agricolă (FEGA), Comisia ar trebui, în scop informativ, să poată pune la dispoziția organismelor responsabile de activități de gestiune și de control un ghid metodologic fără caracter obligatoriu care să prezinte abordarea și strategiile sale de control, inclusiv listele de verificare și exemple de bune practici. Ghidul respectiv ar trebui actualizat ori de câte ori este necesar. ⇩ nou (42)Este necesar să se permită deducerea din veniturile la bugetul general al Uniunii a eventualelor dobânzi sau a altor taxe datorate pentru cuantumurile amenzilor ori ale altor sancțiuni anulate sau reduse, inclusiv a oricărui randament negativ aferent cuantumurilor respective. Pentru a respecta principiul general al restabilirii situației anterioare (restitutio in integrum) aplicabil amenzilor și altor penalități sau sancțiuni impuse de instituțiile Uniunii care sunt ulterior anulate sau reduse de Curtea de Justiție, este necesar să se prevadă că niciun randament negativ al cuantumului colectat cu titlu provizoriu al acestor amenzi ori al altor penalități sau sancțiuni impuse de instituțiile Uniunii nu se deduce din suma care trebuie rambursată. Pentru a compensa privarea de beneficiile unei creanțe de la data la care întreprinderea a plătit cu titlu provizoriu amenda către Comisie până la data rambursării, la suma care trebuie rambursată ar trebui să se adauge o dobândă calculată la rata utilizată de Banca Centrală Europeană pentru principalele sale operațiuni de refinanțare, majorată cu un punct procentual și jumătate, drept compensație adecvată pentru întreprinderea aflată într-o astfel de situație, nemaifiind nevoie să se aplice nicio altă rată a dobânzii la suma în cauză. În plus, rata respectivă corespunde ratei dobânzii aplicabile debitorului atunci când acesta alege să amâne plata unei amenzi sau a unei sancțiuni și oferă o garanție financiară în locul plății. Pentru a se asigura un flux de numerar suficient pentru a compensa terții în cauză pentru privarea de beneficiile unei creanțe în cazurile menționate la articolul 109 alineatul (4), este necesar să se permită ca sumele primite sub formă de amenzi sau de alte sancțiuni, precum și eventualele dobânzi acumulate sau alte venituri generate de acestea să fie înregistrate în buget până la sfârșitul exercițiului financiar următor. (43)Având în vedere creșterea volumului operațiunilor de împrumut și de credit efectuate de Comisie în numele Uniunii pentru a finanța redresarea în urma pandemiei de COVID-19, transparența în ceea ce privește aceste operațiuni ar trebui consolidată în continuare. Pentru a aborda complexitatea sporită a acestor operațiuni și a asigura o mai bună vizibilitate a conținutului lor, la documentul anexat la secțiunea din buget referitoare la Comisie ar trebui să se adauge o prezentare de ansamblu cuprinzătoare a operațiunilor de împrumut și de credit efectuate de Comisie. 🡻 2018/1046 considerentul 23 (44)Este necesar să se prevadă posibilitatea încheierii de către instituțiile Uniunii a unor acorduri între acestea la nivelul serviciilor, pentru a facilita executarea creditelor acestora și, de asemenea, posibilitatea de a încheia astfel de acorduri între departamentele instituțiilor Uniunii, organele Uniunii, oficiile europene, organele sau persoanele cărora li se încredințează punerea în aplicare a unor acțiuni specifice în cadrul politicii externe și de securitate comune (PESC) în temeiul titlului V din Tratatul privind Uniunea Europeană (Tratatul UE) și Biroul secretarului general al Consiliului superior al școlilor europene pentru prestarea de servicii, furnizarea de produse sau executarea de lucrări sau executarea contractelor imobiliare. ⇩ nou (45)Din motive de securitate juridică, este necesar să se clarifice faptul că legea aplicabilă, în temeiul căreia trebuie luate orice măsuri adecvate cu privire la conflictele de interese, include legislația UE și legislația națională referitoare la conflictele de interese.

(46)Pentru sporirea incluziunii, organismele de drept privat sau de drept al UE stabilite într-un stat membru și eligibile pentru a li se încredința execuția unor fonduri sau a unor garanții bugetare ale Uniunii, în conformitate cu norme sectoriale specifice, ar trebuie să fie adăugate la lista entităților de la articolul 62 alineatul (1) primul paragraf litera (c) în măsura în care sunt controlate de organisme de drept public sau organisme de drept privat cu o misiune de serviciu public în gestiune indirectă și în care există garanții financiare adecvate. În cazul în care astfel de organisme de drept privat sau de drept al UE nu beneficiază de sprijinul financiar oferit de un stat membru, garanțiile financiare adecvate ar trebui să ia forma răspunderii solidare din partea organismelor de control sau a unor garanții financiare echivalente. 🡻 2018/1046 considerentul 24 ⇨ nou (47)Este oportun să se stabilească procedura pentru înființarea de noi oficii europene și să se stabilească o distincție între sarcinile obligatorii și neobligatorii ale unor astfel de oficii. Ar trebui introdusă posibilitatea ca instituțiile Uniunii, organele Uniunii și alte oficii europene să delege competențele de ordonator de credite directorului unui oficiu european. Oficiile europene ar trebui, de asemenea, să aibă posibilitatea de a încheia acorduri la nivelul serviciilor pentru prestarea de servicii, furnizarea de produse sau executarea de lucrări sau executarea contractelor imobiliare. Este o ⇨ oportun ⇦ să se stabilească norme specifice pentru ținerea de evidențe contabile, dispoziții de autorizare a contabilului Comisiei să delege o parte din sarcinile sale personalului acestor oficii, precum și proceduri de operare pentru conturile bancare pe care Comisia ar trebui să poată să le deschidă în numele unui oficiu european. 🡻 2018/1046 considerentul 25 (48)Pentru a îmbunătăți eficacitatea agențiilor executive din punctul de vedere al costurilor și având în vedere experiența practică dobândită cu alte organe ale Uniunii, ar trebui să existe posibilitatea de a încredința contabilului Comisiei toate sarcinile contabilului agenției executive în cauză sau o parte a acestor sarcini. 🡻 2018/1046 considerentul 26 (49)Din motive de securitate juridică, este necesar să se clarifice faptul că directorii agențiilor executive acționează în calitate de ordonatori de credite delegați atunci când gestionează creditele operaționale ale programelor delegate agențiilor lor. Pentru a asigura un impact maxim al creșterilor de eficiență care decurg din centralizarea globală a anumitor servicii de sprijin, ar trebui să se prevadă în mod explicit posibilitatea ca agențiile executive să execute cheltuielile administrative. 🡻 2018/1046 considerentul 27 (50)Este necesar să se stabilească norme privind competențele și responsabilitățile actorilor financiari, în special ale ordonatorilor de credite și ale contabililor. 🡻 2018/1046 considerentul 28 (51)Parlamentul European, Consiliul, Curtea de Conturi și contabilul Comisiei ar trebui să fie informați cu privire la numirea sau încetarea exercitării funcției a unui ordonator de credite delegat, a unui auditor intern și a unui contabil, în termen de două săptămâni de la o astfel de numire sau încetare a exercitării funcției. 🡻 2018/1046 considerentul 29 (52)Ordonatorii de credite ar trebui să fie pe deplin responsabili de toate operațiunile de venituri și de cheltuieli efectuate sub autoritatea lor și de sistemele de control intern, și ar trebui să fie trași la răspundere pentru acțiunile lor, printre altele, dacă este necesar, prin proceduri disciplinare.

🡻 2018/1046 considerentul 30 (53)Ar trebui, de asemenea, să se stabilească sarcinile, responsabilitățile și principiile procedurilor de urmat de către ordonatorii de credite. Ordonatorii de credite delegați ar trebui să se asigure că ordonatorii de credite subdelegați și personalul lor primesc informații și formare privind standardele de control, precum și metodele și tehnicile respective și că sunt luate măsuri pentru a asigura funcționarea sistemului de control. Ordonatorul de credite delegat ar trebui să raporteze instituției Uniunii de care aparține cu privire la modul de îndeplinire a sarcinilor sub forma unui raport anual. Raportul respectiv ar trebui să includă informațiile financiare și de gestiune necesare pentru a sprijini declarația de asigurare a ordonatorului în cauză referitoare la îndeplinirea funcțiilor sale, inclusiv informațiile privind performanța generală a operațiunilor efectuate. Documentele justificative referitoare la operațiunile efectuate ar trebui păstrate pentru cel puțin cinci ani. Diversele forme de proceduri de negociere pentru atribuirea contractelor de achiziții publice ar trebui să facă obiectul unui raport special din partea ordonatorului de credite delegat adresat instituției Uniunii în cauză și al unui raport de la respectiva instituție a Uniunii către Parlamentul European și Consiliu, întrucât procedurile respective reprezintă derogări de la procedurile obișnuite de atribuire. 🡻 2018/1046 considerentul 31 (54)Ar trebui să fie luat în considerare rolul dublu al șefilor de delegații ale Uniunii, precum și al adjuncților, în absența acestora, de ordonatori de credite subdelegați pentru Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) și, în ceea ce privește creditele operaționale, pentru Comisie. 🡻 2018/1046 considerentul 32 (55)Delegarea de către Comisie a competențelor de execuție bugetară pentru creditele operaționale înscrise în propria sa secțiune din buget către adjuncții șefilor de delegații ale Uniunii ar trebui să fie limitată la situațiile în care executarea respectivelor sarcini de către adjuncții șefilor de delegații ale Uniunii este strict necesară pentru a asigura continuitatea activității pe durata absenței șefilor de delegații ale Uniunii. Adjuncțiilor șefilor de delegații ale Uniunii nu ar trebui să li se permită să exercite respectivele competențe în mod sistematic sau din motive care țin de diviziunea activității interne. 🡻 2018/1046 considerentul 33 (56)Contabilul ar trebui să fie responsabil cu buna executare a plăților, cu încasarea veniturilor și cu recuperarea creanțelor. Contabilul ar trebui să gestioneze trezoreria, conturile bancare și dosarele terților, să țină evidența contabilă și să fie responsabil cu întocmirea situațiilor financiare ale instituțiilor Uniunii. Contabilul Comisiei ar trebui să fie singura persoană care are dreptul să stabilească normele contabile și planurile de conturi armonizate, în timp ce contabilii tuturor celorlalte instituții ale Uniunii ar trebui să stabilească procedurile contabile aplicabile în instituțiile lor. 🡻 2018/1046 considerentul 34 (57)De asemenea, ar trebui să se definească modalitățile de numire și de încetare a exercitării funcției privind contabilul. 🡻 2018/1046 considerentul 35 (58)Contabilul ar trebui să instituie proceduri prin care să se asigure că nici conturile deschise pentru gestionarea trezoreriei și nici conturile de avans nu au sold debitor. ⇩ nou

(59)Este oportun să se alinieze mijloacele de plată autorizate pentru gestionarea trezoreriei la metodele moderne de plată, inclusiv cardurile de credit și portofelele electronice. (60)Având în vedere că plățile efectuate de delegațiile Uniunii prin intermediul normelor standard privind operațiunile bugetare, de trezorerie și contabile („procedurile bugetare”) sunt efectuate din ce în ce mai mult prin intermediul trezoreriei centrale și, în consecință, numărul tranzacțiilor și sumele plătite prin intermediul conturilor de avans scad, este oportun să se simplifice normele privind crearea, administrarea și controlul conturilor de avans. 🡻 2018/1046 considerentul 36 (61)Ar trebui stabilite condițiile de utilizare a conturilor de avans și un sistem de gestiune care constituie o excepție de la procedurile bugetare uzuale și care se referă numai la sume limitate și ar trebui precizate sarcinile și responsabilitățile administratorilor conturilor de avans, precum și cele ale ordonatorului de credite și ale contabilului în ceea ce privește controlul conturilor de avans. Curtea de Conturi ar trebui informată cu privire la orice numire a unui administrator al contului de avans. Din motive de eficiență, în delegațiile Uniunii ar trebui să se constituie conturi de avans pentru creditele înscrise atât în secțiunile din buget aferente Comisiei, cât și în cele ale SEAE. De asemenea, este oportun să se permită, în condiții specifice, utilizarea conturilor de avans în delegațiile Uniunii pentru plățile cu o valoare limitată, conform procedurilor bugetare. În ceea ce privește numirea administratorilor conturilor de avans, ar trebui să fie posibil ca aceștia să fie selectați și din rândul personalului angajat de Comisie în domeniul operațiunilor de ajutor pentru gestionarea crizelor și a celor de ajutor umanitar, ori de câte ori nu există personal disponibil în cadrul Comisiei care intră sub incidența Statutului funcționarilor Uniunii Europene și Regimului aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii, stabilite în Regulamentul (CEE, Euratom, CECO) nr. 259/68 al Consiliului (denumit în continuare „Statutul funcționarilor”). 🡻 2018/1046 considerentul 37 (62)Pentru a ține cont de situația existentă în domeniul operațiunilor de ajutor pentru gestionarea crizelor și a celor de ajutor umanitar ori de câte ori nu există personal disponibil în cadrul Comisiei care intră sub incidența Statutului funcționarilor, precum și de dificultățile tehnice de a avea toate angajamentele juridice semnate de ordonatorul de credite competent, ar trebui să se permită personalului angajat de Comisie în acest domeniu să își asume angajamente juridice cu o valoare foarte mică, de până la 2500 EUR, care sunt legate de plățile efectuate din conturile de avans, iar șefilor de delegații ale Uniunii sau adjuncților acestora să își asume angajamente juridice la solicitarea ordonatorului de credite competent al Comisiei. 🡻 2018/1046 considerentul 38 (adaptat) (63)Odată definite sarcinile și responsabilitățile actorilor financiari, aceștia pot fi ținuți răspunzători numai în condițiile prevăzute de Statutul funcționarilor. În cadrul instituțiilor Uniunii au fost constituite grupuri specializate în domeniul neregulilor financiare în temeiul Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012. Însă, având în vedere numărul limitat de cazuri care le sunt prezentate, precum și din motive de eficiență, este oportun ca funcțiile lor să fie transferate unui grup interinstituțional instituit în temeiul regulamentului menționat (denumit în continuare „grupul”). Grupul ar trebui să fie creat cu scopul de a evalua cererile și de a emite recomandări cu privire la nevoia de a lua decizii privind excluderea și impunerea de sancțiuni financiare în cazurile care îi sunt sesizate de Comisie sau de alte instituții și organe ale Uniunii, fără a aduce atingere autonomiei administrative a acestora în ceea ce privește personalul lor. Respectivul transfer vizează și evitarea dublării eforturilor și reducerea riscurilor de conflict între recomandări sau avize, în cazurile în care sunt implicați atât un operator economic, cât și un membru al personalului unei instituții sau al unui organ al Uniunii. Este necesar să se mențină procedura prin care un ordonator de credite să poată solicita confirmarea unei instrucțiuni despre care consideră că implică nereguli sau pe care o consideră contrară principiului bunei gestiuni financiare, ⌦ acesta ⌫ fiind astfel exonerat de orice răspundere. Componența grupului ar trebui modificată atunci când îndeplinește acest rol. Grupul nu ar trebui să aibă competențe de investigare. 🡻 2018/1046 considerentul 39 (adaptat) ⇨ nou (64)În ceea ce privește veniturile, este necesar să se abordeze ajustările negative ale resurselor proprii reglementate de Regulamentul (UE, Euratom) nr. 609/2014 al Consiliului, de ⇨ Regulamentul (UE, Euratom) 2021/770 al Consiliului și de Regulamentul (UE, Euratom) [XXX] al Consiliului privind metodele și procedura de punere la dispoziție a resurselor proprii bazate pe sistemul de comercializare a certificatelor de emisii, pe mecanismul de ajustare la frontieră în funcție de carbon și pe profiturile realocate și privind măsurile menite să răspundă necesităților trezoreriei ⇦. Cu excepția cazului resurselor proprii, este necesar să se mențină sarcinile existente și controalele care țin de responsabilitatea ordonatorilor de credite în diferitele etape ale procedurii: întocmirea unei estimări a creanțelor, emiterea ordinelor de recuperare, expedierea notei de debit care informează debitorul cu privire la constatarea creanței și ⌦ , dacă este necesar, ⌫ decizia , dacă este necesar, de a renunța la creanță în conformitate cu criteriile care garantează respectarea bunei gestiuni financiare, pentru a asigura o colectare eficientă a veniturilor. 🡻 2018/1046 considerentul 40 (65)Ordonatorul de credite ar trebui să poată să renunțe total sau parțial la recuperarea unei creanțe constatate în cazul în care debitorul face obiectul unor proceduri de insolvență, astfel cum sunt definite în Regulamentul (UE) 2015/848 al Parlamentului European și al Consiliului, în special în cazul acordurilor amiabile, al concordatelor și al altor proceduri similare. 🡻 2018/1046 considerentul 41

(66)Ar trebui stabilite dispoziții speciale privind procedurile de ajustare sau de reducere la zero a unei estimări a creanței. 🡻 2018/1046 considerentul 42 (67)Este necesar să se clarifice momentul înscrierii în buget a sumelor încasate din amenzi și alte sancțiuni, precum și a oricăror dobânzi acumulate sau a altor venituri generate de acestea. 🡻 2018/1046 considerentul 43 (68)Ținând seama de evoluțiile recente de pe piețele financiare și de rata dobânzii aplicată de Banca Centrală Europeană (BCE) pentru principalele sale operațiuni de refinanțare, este necesar să se revizuiască dispozițiile privind rata dobânzii pentru amenzi sau alte sancțiuni și să se prevadă norme în cazul în care se înregistrează o rată negativă a dobânzii. 🡻 2018/1046 considerentul 44 (69)Pentru a reflecta natura specifică a creanțelor care constau în amenzi sau alte sancțiuni impuse de instituțiile Uniunii în temeiul TFUE sau al Tratatului de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice (Tratatul Euratom), este necesar să se introducă dispoziții specifice privind ratele dobânzii aplicabile sumelor datorate, dar încă neplătite, în cazul în care astfel de sume sunt majorate de Curtea de Justiție a Uniunii Europene. 🡻 2018/1046 considerentul 45 (70)Normele privind recuperările ar trebui să fie atât clarificate, cât și consolidate. În special, ar trebui să se precizeze că contabilul trebuie să recupereze cuantumuri prin compensare și în raport cu cuantumurile datorate debitorului de către o agenție executivă atunci când execută bugetul. 🡻 2018/1046 considerentul 46 (71)Pentru a garanta securitatea juridică și transparența, ar trebui stabilite normele referitoare la termenele în care urmează să se transmită o notă de debit. ⇩ nou (72)Pentru a asigura buna gestiune financiară și pentru a garanta recuperarea eficientă a creanțelor Uniunii, este necesar ca contabilul Comisiei să se poată baza pe asistența acordată de statele membre pentru notificarea și recuperarea creanțelor Uniunii. O astfel de asistență ar trebui să aibă o formă similară cu cea care intervine între statele membre pentru notificarea și recuperarea creanțelor lor în temeiul Directivei 2010/24/UE a Consiliului. Scopul asistenței ar trebui să fie nu numai acela de a permite recuperarea ori de câte ori debitorul deține active importante, ci și de a furniza informații suficiente și fiabile contabilului în caz de insolvență a debitorului, astfel încât o decizie de renunțare la recuperare să poată fi adoptată în cazurile în care debitorul este insolvabil sau nu poate fi localizat. Asistența privind notificarea debitorului de către statul membru ar trebui acordată în conformitate cu procedurile naționale aplicabile. Aceasta ar trebui să includă nu numai deciziile care constituie titlu executoriu în temeiul articolului 299 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), ci și actele pregătitoare anterioare adoptării unei astfel de decizii, inclusiv notificarea notelor de debit, a atenționărilor și a scrisorilor de punere în întârziere, precum și a măsurilor asigurătorii pentru protejarea drepturilor Uniunii în cazurile în care decizii care constituie titlu executoriu au fost adoptate, dar fie nu au fost încă notificate, fie așteaptă atașarea titlului executoriu în temeiul articolului 299 din TFUE. Detaliile asistenței de acest tip ar trebui stabilite printr-un acord între Comisie și statele membre, fie bilateral, fie multilateral. Cu toate acestea, obligația de a acorda o astfel de asistență există chiar dacă nu se semnează un astfel de acord.

🡻 2018/1046 considerentul 47 (73)Pentru a asigura gestionarea activelor, vizându-se, totodată, generarea unui randament pozitiv, este necesar ca cuantumurile referitoare la amenzi sau alte sancțiuni impuse în temeiul TFUE sau al Tratatului Euratom, cum ar fi amenzile din domeniul concurenței care sunt contestate, să fie încasate provizoriu și să se investească în active financiare și să se stabilească destinația profitului obținut din aceste investiții. Întrucât Comisia nu este singura instituție a Uniunii care are dreptul de a impune amenzi sau alte sancțiuni, este necesar să se stabilească dispoziții privind astfel de amenzi sau alte sancțiuni impuse de alte instituții ale Uniunii și să se stabilească norme pentru recuperarea lor care ar trebui să fie echivalente cu cele aplicabile Comisiei. 🡻 2018/1046 considerentul 48 (adaptat) (74)Pentru a se garanta faptul că toate informațiile necesare pentru adoptarea deciziilor de finanțare se află la dispoziția Comisiei, este necesar să se stabilească cerințele minime referitoare la conținutul deciziilor de finanțare privind granturile, achizițiile, fondurile fiduciare ale Uniunii pentru acțiuni externe (denumite în continuare „fonduri fiduciare ale Uniunii”), premiile, instrumentele financiare, mecanismele ⌦ sau platformele ⌫ de finanțare mixtă și garanțiile bugetare. În același timp, pentru a oferi o perspectivă pe termen mai lung destinatarilor potențiali, este necesar să se permită adoptarea deciziilor de finanțare pe o perioadă mai mare de un exercițiu financiar, specificând în același timp că punerea în aplicare se efectuează sub rezerva disponibilității creditelor bugetare pentru exercițiile financiare respective. În plus, este necesar să se reducă numărul de elemente necesare pentru decizia de finanțare. În sensul obiectivului simplificării, decizia de finanțare ar trebui să constituie, în același timp, un program de lucru anual sau multianual. Întrucât contribuțiile la organele Uniunii menționate la articolele 70 și 71 sunt deja stabilite în buget, nu ar trebui să fie obligatorie adoptarea unei anumite decizii de finanțare în acest sens. 🡻 2018/1046 considerentul 49 (75)În ceea ce privește cheltuielile, relația dintre deciziile de finanțare, angajamentele bugetare globale și angajamentele bugetare individuale, precum și conceptele de angajament bugetar și juridic ar trebui clarificate pentru a stabili un cadru cât mai precis pentru diferitele faze de execuție a bugetului. 🡻 2018/1046 considerentul 50 (76)Pentru a ține seama în special de numărul de angajamente juridice asumate de către delegațiile Uniunii și de către reprezentanțele Uniunii și de fluctuațiile cursului de schimb cu care acestea se confruntă, ar trebui să se poată aplica angajamente bugetare provizorii și în cazurile în care beneficiarii finali și cuantumurile sunt cunoscute. ⇩ nou (77)Pentru a alinia Fondul european de garantare agricolă (FEGA) la procedurile contabile și bugetare generale de îndată ce acest lucru este posibil din punct de vedere tehnic, ar trebui să se permită efectuarea de angajamente bugetare individuale pentru efectuarea plăților, fără a fi necesar să se efectueze mai întâi un angajament provizoriu global pentru efectuarea plăților, urmat de angajamente individuale într-o perioadă de până la două luni sau, în anumite condiții, într-o perioadă mai lungă. În plus, pentru a putea efectua angajamente bugetare și plăți individuale pentru prima lună a exercițiului financiar din decembrie, cheltuielile de gestiune curente pentru FEGA ar trebui adăugate la tipurile de cheltuieli pentru care sunt autorizate plățile efectuate în avans. 🡻 2018/1046 considerentul 51 (78)În ceea ce privește tipologia plăților pe care le pot efectua ordonatorii de credite, ar trebui clarificate diferitele tipuri de plăți, în conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare. Normele de lichidare a plăților de prefinanțare ar trebui clarificate în continuare, în special în situațiile în care nu este posibilă lichidarea intermediară. În acest scop, în angajamentele juridice asumate ar trebui introduse dispoziții adecvate. 🡻 2018/1046 considerentul 52 (79)Prezentul regulament ar trebui să stipuleze că plățile trebuie să fie efectuate în termenele specificate și că, în cazul nerespectării unor astfel de termene, creditorii vor avea dreptul la dobânzi penalizatoare care urmează a fi imputate din buget, mai puțin în cazul statelor membre, a Băncii Europene de Investiții (BEI) și a Fondului european de investiții (FEI).

⇩ nou (80)Elementele principale ale facturilor electronice din domeniul achizițiilor publice ar trebui să se bazeze pe normele prevăzute în Directiva 2014/55/UE. (81)Din motive de claritate, definiția ofertelor inadecvate din domeniul achizițiilor publice ar trebui revizuită pentru a include ofertele în cazul cărora operatorul economic nu are acces la procedurile de achiziții publice menționate la articolele 180, 181 și 183. (82)Este necesar să se clarifice faptul că contractele specifice din cadrul contractelor-cadru încheiate cu un singur operator economic pot fi atribuite și modificate în limitele condițiilor prevăzute în contractul-cadru. (83)Pentru a ține seama de caracteristicile specifice ale pieței imobiliare și pentru a simplifica procedurile de achiziții publice pentru clădiri, ar trebui eliminată cerința ca la proceduri să participe un număr minim de candidați. (84)Având în vedere că măsurile de publicitate ex ante sunt aceleași pentru procedurile cu negociere deschise, restrânse și competitive, utilizarea unei proceduri de negociere fără publicarea prealabilă a unui anunț de participare în urma unei proceduri competitive cu negociere care nu a avut succes ar trebui permisă în anumite condiții. (85)Este necesar să se excludă din domeniul de aplicare al normelor privind achizițiile publice din prezentul regulament serviciile de certificare și autentificare a documentelor furnizate de notari, cu condiția ca procedurile care reglementează aceste servicii în statul membru în cauză să nu fie deschise concurenței. (86)Este oportun să se prevadă posibilitatea de a dispune de proceduri de negociere fără publicare prealabilă pentru serviciile furnizate de organizații din statele membre care nu pot participa la proceduri competitive. (87)Pentru a asigura respectarea jurisprudenței Curții de Justiție (hotărârea Tribunalului în cauza T-661/18, Securitec/Comisia), ordonatorul de credite ar trebui să solicite ca elementele de probă privind criteriile de excludere și de selecție să fie prezentate înainte de decizia de atribuire. 🡻 2018/1046 considerentul 53 (88)Este oportun ca dispozițiile privind lichidarea și ordonanțarea cheltuielilor să fie integrate într-un singur articol și să se introducă o definiție a dezangajărilor. Deoarece tranzacțiile se efectuează în sisteme computerizate, semnarea unei mențiuni „bun de plată” pentru a exprima decizia de lichidare ar trebui să fie înlocuită cu o semnătură electronică securizată, cu excepția unui număr limitat de cazuri. Este, de asemenea, necesar să se clarifice faptul că lichidarea cheltuielilor se aplică tuturor costurilor eligibile, inclusiv costurilor care nu sunt asociate cu o cerere de plată, precum în cazul pentru lichidarea prefinanțărilor. 🡻 2018/1046 considerentul 54 (89)Pentru a reduce complexitatea, a raționaliza normele existente și a îmbunătăți lizibilitatea prezentului regulament, ar trebui stabilite norme comune mai multor instrumente de execuție bugetară. Din aceste motive, anumite dispoziții ar trebui regrupate, modul de redactare și domeniul de aplicare al altor dispoziții ar trebui aliniate, iar repetițiile inutile și referințele încrucișate ar trebui eliminate. 🡻 2018/1046 considerentul 55 (90)Fiecare instituție a Uniunii ar trebui să înființeze un comitet de monitorizare a auditurilor interne însărcinat cu asigurarea independenței auditorului intern, monitorizarea calității activității de audit intern și asigurarea faptului că serviciile sale iau în considerare în mod adecvat recomandările auditului intern și extern și le dau curs. Componența respectivului comitet de monitorizare a auditurilor interne ar trebui să fie stabilită de fiecare instituție a Uniunii în parte, ținând seama de autonomia sa organizațională și de importanța consilierii din partea experților independenți.

🡻 2018/1046 considerentul 56 (91)Ar trebui pus un accent mai mare pe performanța și rezultatele proiectelor finanțate din buget. Prin urmare, în afară de formele de contribuție din partea Uniunii deja bine stabilite (rambursarea costurilor eligibile suportate efectiv, costurile unitare, sumele forfetare și finanțarea la rate forfetare), este oportun să se definească o formă suplimentară de finanțare, care să nu fie legată de costurile operațiunilor relevante. Forma suplimentară de finanțare ar trebui să se bazeze pe îndeplinirea anumitor condiții ex ante sau pe rezultatele obținute, măsurate prin raportare la jaloane stabilite anterior sau prin indicatori de performanță. 🡻 2018/1046 considerentul 57 (92)În cazul în care efectuează evaluări ale capacității operaționale și financiare a destinatarilor fondurilor Uniunii sau ale sistemelor și procedurilor acestora, Comisia ar trebui să fie în măsură să se bazeze pe evaluările deja realizate de ea însăși ori de alte entități sau donatori, cum ar fi agențiile naționale și organizațiile internaționale, pentru a evita duplicarea evaluărilor acelorași destinatari. Ar trebui să se recurgă la posibilitatea de a recunoaște valabilitatea transversală a evaluărilor efectuate de alte entități în cazul în care astfel de evaluări au fost realizate respectându-se condiții echivalente celor prevăzute în prezentul regulament pentru metoda de execuție aplicabilă. Prin urmare, pentru a stimula recunoașterea valabilității transversale a evaluărilor între donatori, Comisia ar trebui să promoveze recunoașterea standardelor recunoscute la nivel internațional sau a celor mai bune practici internaționale. 🡻 2018/1046 considerentul 58 (93)De asemenea, este important să se evite situațiile în care destinatarii fondurilor Uniunii sunt auditați de mai multe ori de către entități diferite în ceea ce privește utilizarea respectivelor fonduri. Prin urmare, ar trebui să fie posibil să se recurgă la audituri deja efectuate de auditori independenți, cu condiția să existe dovezi suficiente ale competenței și independenței acestora și cu condiția ca activitatea de audit să se bazeze pe standarde de audit acceptate la nivel internațional care să ofere o asigurare rezonabilă și ca auditurile respective să fi fost efectuate cu privire la situațiile financiare și la rapoartele care descriu modul în care a fost utilizată contribuția din partea Uniunii. Astfel de audituri ar trebui să constituie așadar baza asigurării globale cu privire la utilizarea fondurilor Uniunii. În acest scop, este important să se garanteze faptul că raportul auditorului independent și documentația de audit aferentă sunt puse, la cerere, la dispoziția Parlamentului European, a Comisiei, a Curții de Conturi și a autorităților de audit ale statelor membre. 🡻 2018/1046 considerentul 59 (94)Pentru a recurge la evaluări și audituri și pentru a reduce sarcina administrativă asupra persoanelor și entităților care primesc fonduri din partea Uniunii, este important să se garanteze că orice informație deja disponibilă la nivelul instituțiilor Uniunii, al autorităților de management sau al altor organisme și entități care execută fonduri ale Uniunii este reutilizată pentru a evita cererile multiple adresate destinatarilor sau beneficiarilor. 🡻 2018/1046 considerentul 60 (95)Pentru a oferi un mecanism de cooperare pe termen lung cu destinatarii, ar trebui să se prevadă posibilitatea de a semna acorduri-cadru de parteneriat financiar. Parteneriatele-cadru financiare ar trebui să fie puse în aplicare prin intermediul unor granturi sau prin acorduri de contribuție cu persoane și entități care execută fonduri ale Uniunii. În acest scop, ar trebui specificat conținutul minim al acestor acorduri de contribuție. Parteneriatele-cadru financiare nu ar trebui să restrângă în mod nejustificat accesul la finanțare din partea Uniunii. 🡻 2018/1046 considerentul 61 (96)Condițiile și procedurile pentru suspendarea, rezilierea sau reducerea unei contribuții a Uniunii ar trebui armonizate la nivelul diferitelor instrumente de execuție bugetară cum ar fi granturi, achiziții, gestiune indirectă, premii etc. Ar trebui definite motivele unei astfel de suspendări, rezilieri sau reduceri. 🡻 2018/1046 considerentul 62 (97)Prin prezentul regulament ar trebui să se stabilească perioade standard în care documentele referitoare la contribuțiile din partea Uniunii ar trebui să fie păstrate de către destinatari, astfel încât să se evite cerințele contractuale divergente sau disproporționate, dar să existe suficient timp pentru a permite Comisiei, Curții de Conturi și Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF) să aibă acces la datele și documentele respective și să efectueze verificările ex post și auditurile. În plus, orice persoană sau entitate care primește fonduri din partea Uniunii ar trebui să aibă obligația de a coopera în scopul protejării intereselor financiare ale Uniunii.

🡻 2018/1046 considerentul 63 (98)Pentru a furniza informații adecvate participanților și destinatarilor și pentru a se asigura că aceștia au posibilitatea de a-și exercita dreptul la apărare, participanților și destinatarilor ar trebui să li se permită să își prezinte observațiile înainte de adoptarea oricărei măsuri care le afectează în mod negativ drepturile, iar aceștia ar trebui să fie informați cu privire la căile de atac de care dispun pentru a contesta o asemenea măsură. ⇩ nou (99)În contextul unei proceduri de atribuire, nu este necesar ca ordonatorul de credite competent să ofere unui participant posibilitatea de a prezenta observații în cazul în care participantul respectiv a fost respins de la o procedură de atribuire. Pentru a asigura securitatea juridică, acest lucru ar trebui să fie specificat și în dispoziția privind procedurile contradictorii și căile de atac. (100)Având în vedere mediul geopolitic din ce în ce mai dificil, în care amenințările hibride și cibernetice evoluează rapid, precum și necesitatea unei transformări digitale, cu expunerea sa inerentă la vulnerabilități tehnice, Uniunea trebuie să asigure protecția securității și a ordinii publice a Uniunii sau a statelor sale membre, astfel cum se reflectă în ordinea publică și în lege. Aceasta se referă la protejarea intereselor fundamentale ale societății, cum ar fi asigurarea securității aprovizionării cu energie și combaterea criminalității organizate și a fraudei. Cu respectarea acordurilor internaționale ale Uniunii, acordarea de fonduri ale Uniunii în legătură cu active și interese strategice, cum ar fi infrastructura digitală sau spațială ori sistemele și serviciile informatice și de comunicații, poate necesita aplicarea unor condiții specifice pentru a asigura protecția sus-menționată, inclusiv în ceea ce privește integritatea sistemelor informatice și de comunicații și a lanțurilor de aprovizionare conexe. Ar trebui clarificate tipurile de condiții și cerințele de aplicare a acestora. 🡻 2018/1046 considerentul 64 (101)În scopul de a proteja interesele financiare ale Uniunii, Comisia ar trebui să instituie un sistem unic de detectare timpurie și de excludere. 🡻 2018/1046 considerentul 65 (102)Sistemul de detectare timpurie și de excludere ar trebui să se aplice participanților, destinatarilor, entităților pe ale căror capacități intenționează să se bazeze candidatul sau ofertantul, subcontractanților unui contractant, oricărei persoane sau entități care primește fonduri din partea Uniunii în cazul în care bugetul este executat prin gestiune indirectă, oricărei persoane sau entități care primește fonduri din partea Uniunii prin intermediul instrumentelor financiare executate prin gesti