(3)La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă ale cetățenilor, veniturile acestora și activitatea întreprinderilor. Ea a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniunea Europeană. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care invită statele membre să adopte măsuri economice coordonate ca răspuns la criză, în care să fie implicați toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

(4)Mai multe state membre au declarat starea de urgență sau au introdus măsuri de urgență. Orice măsură de urgență ar trebui să fie strict proporțională, necesară, limitată în timp și conformă cu standardele europene și internaționale și ar trebui să fie supusă controlului democratic și unui control judiciar independent.

(5)La 20 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. Clauza, prevăzută la articolul 5 alineatul (1), la articolul 6 alineatul (3), la articolul 9 alineatul (1) și la articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, precum și la articolul 3 alineatul (5) și la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, facilitează coordonarea politicilor bugetare în perioade de încetinire marcată a creșterii economice. În comunicarea sa, Comisia aderă la opinia Consiliului potrivit căreia, având în vedere că se așteaptă ca pandemia de COVID-19 să antreneze o încetinire marcată a creșterii economice, sunt întrunite în prezent condițiile pentru activarea clauzei derogatorii generale. La 23 martie 2020, miniștrii de finanțe ai statelor membre au fost de acord cu evaluarea Comisiei. Activarea clauzei derogatorii generale permite o abatere temporară de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, cu condiția ca această abatere să nu pună în pericol sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu. În ceea ce privește componenta corectivă, Consiliul poate decide, de asemenea, pe baza unei recomandări a Comisiei, să adopte o traiectorie fiscal-bugetară revizuită. Clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile Pactului de stabilitate și de creștere. Ea autorizează statele membre să se abată de la cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal, permițând în același timp Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul pactului.

(6)Sunt necesare acțiuni susținute pentru a limita și a controla răspândirea pandemiei, a consolida reziliența sistemelor naționale de sănătate, a atenua consecințele socioeconomice prin măsuri de sprijin pentru întreprinderi și gospodării, precum și pentru a asigura condițiile sanitare și în materie de siguranță la locul de muncă adecvate pentru a permite reluarea activității economice. Uniunea ar trebui să utilizeze pe deplin diversele instrumente de care dispune pentru a sprijini eforturile statelor membre în aceste domenii. În paralel, statele membre și Uniunea ar trebui să colaboreze pentru a pregăti măsurile necesare pentru revenirea la o funcționare normală a societăților și a economiilor noastre și pentru reluarea unei creșteri durabile, integrând, printre altele, tranziția către o economie verde și transformarea digitală și valorificând toate lecțiile învățate în urma crizei.

(7)Criza generată de COVID-19 a evidențiat flexibilitatea pe care o oferă piața unică din perspectiva adaptării la situații extraordinare. Cu toate acestea, pentru a se asigura o tranziție rapidă și fără dificultăți către faza de redresare și reluarea liberei circulații a bunurilor, a serviciilor și a lucrătorilor, măsurile excepționale care au fost adoptate și care împiedică funcționarea normală a pieței unice trebuie eliminate de îndată ce nu mai sunt indispensabile. Criza actuală a demonstrat necesitatea elaborării de planuri de pregătire pentru eventualele situații de criză din sectorul sănătății, care să includă, în special, strategii îmbunătățite de achiziții, lanțuri de aprovizionare diversificate și rezerve strategice de bunuri esențiale. Acestea sunt elemente-cheie de care trebuie să se țină seama la elaborarea unor planuri mai ample de pregătire pentru situații de criză.

(8)Legiuitorul Uniunii a modificat deja cadrele legislative relevante pentru a le permite statelor membre să mobilizeze toate resursele neutilizate din fondurile structurale și de investiții europene, astfel încât să poată contracara efectele excepționale ale pandemiei de COVID-19. Aceste modificări vor oferi o flexibilitate suplimentară, precum și proceduri simplificate și optimizate. Pentru a atenua presiunile asupra fluxurilor de numerar, statele membre pot beneficia, de asemenea, de o rată de cofinanțare de 100 % din bugetul Uniunii pentru exercițiul contabil 2020-2021. Estonia este încurajată să valorifice pe deplin aceste posibilități pentru a veni în ajutorul persoanelor și al sectoarelor celor mai afectate de dificultățile actuale.

(9)Consecințele socioeconomice ale pandemiei se vor resimți probabil în mod inegal în diversele sectoare și regiuni din cauza specializării diferite a acestora. Astfel, există riscul ca pandemia să adâncească disparitățile din Estonia. Combinată cu riscul perturbării temporare a procesului de convergență între statele membre, situația actuală impune adoptarea unor politici de răspuns specifice.

(10)La 30 aprilie 2020, Estonia și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2020, iar la 26 aprilie 2020, Programul de stabilitate pentru 2020. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

(11)În prezent, Estonia face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. La 13 iulie 2018, Consiliul a recomandat Estoniei să se asigure că rata nominală de creștere a cheltuielilor primare nete ale guvernului nu depășește 4,1% în 2019, ceea ce corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,6 % din PIB. Evaluarea generală realizată de Comisie confirmă o deviere semnificativă față de traiectoria de ajustare recomandată în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu în 2019. Cu toate acestea, având în vedere activarea clauzei derogatorii generale, nu se justifică alte măsuri în cadrul procedurii aplicabile abaterilor semnificative.

(12)În cadrul Programului său de stabilitate pentru 2020, guvernul preconizează că soldul global se va deteriora de la un deficit de 0,3 % din PIB în 2019 la un deficit de 10,1 % din PIB în 2020. Se estimează că deficitul va scădea la 3,8 % din PIB în 2021. După o scădere la 8,4 % din PIB în 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește la 21,9 % în 2020, în conformitate cu Programul de stabilitate pentru 2020. Perspectivele macroeconomice și fiscal-bugetare sunt afectate de un grad ridicat de incertitudine ca urmare a pandemiei de COVID-19.

(13)Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Estonia a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor cetățenilor și sectoarelor celor mai afectate. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare reprezintă 4,3 % din PIB. Măsurile includ consolidarea serviciilor de asistență medicală, ajutoare de urgență pentru întreprinderile aflate în dificultate, subvenții salariale temporare și investiții publice mai mari. În plus, Estonia a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la sprijinirea cu lichidități a întreprinderilor. Aceste măsuri includ garanții pentru împrumuturi și împrumuturi acordate întreprinderilor, care se ridică la 8,7 % din PIB. În general, măsurile adoptate de Estonia sunt conforme cu orientările stabilite în Comunicarea Comisiei privind răspunsul economic coordonat la pandemia de COVID-19. Implementarea integrală a acestor măsuri, urmată, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, de reorientarea politicilor bugetare în sensul adoptării unor măsuri prudente, care să asigure o poziție bugetară solidă pe termen mediu, va contribui la menținerea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu.

(14)Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, în condițiile menținerii politicilor actuale, se preconizează că soldul bugetului general al Estoniei va fi de -8,3 % din PIB în 2020 și de -3,4 % din PIB în 2021. Se estimează că ponderea datoriei publice va rămâne sub 60 % din PIB în 2020 și în 2021, ajungând la 22,6 % din PIB în 2021. Comisia estimează un deficit public pentru 2020 inferior față de cel prevăzut în programul de stabilitate, reflectând diferențele din previziunile macroeconomice.

(15)Având în vedere încălcarea planificată a pragului de deficit de 3 % din PIB de către Estonia, Comisia a publicat, la 20 mai 2020, un raport întocmit în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat. În ansamblu, analiza sugerează că nu este îndeplinit criteriul deficitului, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/1997.

(16)Între 12 martie 2020 și 17 mai 2020, guvernul estonian a declarat situație de urgență din cauza pandemiei de CODVID-19. Reacția imediată a guvernului a avut drept scop să prevină răspândirea virusului și să se asigure că economia Estoniei ar putea funcționa cât mai normal posibil. Restricțiile în vederea stopării răspândirii pandemiei au avut un impact grav asupra economiei. De la declararea situației de urgență, numărul șomerilor înregistrați a crescut cu 35 %. Cel mai mare număr de noi șomeri s­a înregistrat în sectorul comerțului cu amănuntul și al serviciilor pentru clienți, al construcțiilor, al serviciilor de alimentație publică, al serviciilor de cazare și de organizare de evenimente. Se preconizează că rata șomajului va crește la 9,2 % în 2020 și va coborî apoi la 6,5 % în 2021. La 15 aprilie 2020, parlamentul Estoniei a aprobat bugetul suplimentar pe 2020. Au fost introduse măsuri noi pentru menținerea locurilor de muncă, pentru evitarea disponibilizărilor masive și pentru asigurarea de lichidități pentru întreprinderi. Bugetul conține o gamă largă de măsuri, inclusiv sprijin pentru sectorul asistenței medicale, pentru municipalități, pentru unele programe de investiții, și sprijin nespecific sub formă de lichidități pentru întreprinderi (cum ar fi schemele de garantare și amânările de impozite). Unele măsuri specifice sunt concepute pentru microîntreprinderi și sectorul turismului și includ unele măsuri destinate exclusiv regiunilor cel mai grav afectate. Au fost introduse măsuri fiscale suplimentare, cum ar fi reducerea temporară a accizelor la motorină, la gaze naturale și la energie electrică. Pachetul de măsuri prevede o suspendare temporară a contribuțiilor statului la sistemul de pensii din al doilea pilon.

(17)Estonia a luat măsuri semnificative pentru a limita răspândirea și impactul pandemiei de COVID-19 asupra sănătății. Cu toate acestea, pandemia de COVID-19 a evidențiat unele deficiențe structurale ale sistemului de sănătate legate de resursele limitate financiare și umane disponibile. Reziliența sistemului a fost subminată de penuria de lucrători din domeniul sănătății și de accesul inegal la asistența medicală primară, precum și de disponibilitatea produselor medicale esențiale. Estonia se confruntă, de asemenea, cu o provocare datorată numărului mare de cazuri de tratamente amânate și inaccesibile din cauza situației de urgență. În plus, chiar înainte de izbucnirea pandemiei, nevoile nesatisfăcute autoraportate în materie de asistență medicală în Estonia au fost dintre cele mai ridicate din Uniune din cauza timpului lung de așteptare atât pentru asistența medicală primară, cât și pentru asistența medicală de specialitate. Acești factori, precum și riscurile legate de stilul de viață constituie una din explicațiile pentru starea precară de sănătate a populației. Îmbunătățirea accesibilității și a rezilienței sistemului de sănătate reprezintă condiții prealabile pentru asigurarea unui răspuns eficient la răspândirea pandemiei și pentru abordarea provocărilor în ceea ce privește starea de sănătate a populației.

(18)Îmbunătățirea caracterului adecvat al plasei de siguranță socială a constituit o provocare de lungă durată în Estonia. Chiar și înainte de cea mai recentă criză, beneficiile sociale din Estonia au fost evaluate ca fiind mai puțin eficace decât media UE în ceea ce privește reducerea incidenței sărăciei. În plus, există lacune privind acoperirea sistemului de indemnizații de șomaj pentru cei aflați în forme atipice de muncă și pentru cei cu perioade scurte de lucru. Efectul negativ al pandemiei de COVID-19 asupra ocupării forței de muncă și asupra veniturilor, combinat cu lipsa unei acoperiri adecvate, ar putea spori sărăcia, în special în cazul gospodăriilor în care niciunul din membri nu are loc de muncă. Estonia a introdus un sistem temporar de șomaj tehnic sub forma unei subvenții speciale pentru întreprinderile afectate, în vederea menținerii ocupării forței de muncă. Această măsură este limitată la o perioadă de două luni, care ar putea să nu fie suficientă pentru a atenua impactul crizei, deoarece dificultățile ar putea să dureze mai mult timp și să se manifeste în anumite sectoare economice cu întârziere. Pandemia a agravat dificultățile în ceea ce privește furnizarea unor servicii sociale accesibile și disponibile, inclusiv a serviciilor de îngrijire pe termen lung, în special pentru persoanele în vârstă, pentru persoanele cu handicap și pentru persoanele cu venituri mici. Menținerea planului de dezvoltare a unei oferte integrate de servicii sociale și de sănătate ar contribui la soluționarea acestor dificultăți. Este important să se asigure o implicare semnificativă și oportună a partenerilor sociali în conceperea procesului de ieșire și de redresare, consolidându-se în același timp capacitatea lor de a face acest lucru .

(19)Criza COVID-19 a afectat întreprinderi estoniene din numeroase sectoare, dar întreprinderile mici și mijlocii au avut cel mai mult de suferit. Impactul negativ asupra activităților economice a fost determinat nu numai de restricții, ci și de scăderea cererii pe piețele de export și de perturbarea lanțurilor valorice globale. Măsurile de sprijin sub formă de lichidități luate de guvern sunt menite să contribuie la atenuarea impactului, însă punerea în aplicare rapidă și cu eficacitate a acestora va fi esențială pentru sprijinirea întreprinderilor viabile din toate sectoarele afectate, susținând totodată reziliența sectorului bancar. Amânările de impozite și suspendările temporare ale obligației de rambursare a împrumuturilor pot contribui, de asemenea, la îmbunătățirea fluxului de numerar al întreprinderilor mici și mijlocii. De asemenea, procesul de redresare va depinde de cât de bine vor fi direcționate investițiile. Criza actuală a evidențiat importanța soluțiilor digitale și inovatoare pentru menținerea funcționării economiei. Deși guvernarea electronică a funcționat bine, digitalizarea într-o și mai mare măsură a întreprinderilor mici și mijlocii ar spori reziliența acestora și ar contribui la accelerarea redresării, sporind productivitatea pe termen mediu. În ultimii ani, economia în ansamblu a fost din ce în ce mai mult digitalizată. Cu toate acestea, utilizarea tehnologiilor informației și comunicațiilor în procesul de fabricație a fost lentă până în prezent. Dacă performanța la nivel general în materie de inovare a Estoniei s-a îmbunătățit în 2019, capacitatea și activitatea de inovare bazată pe cercetare în sectorul întreprinderilor rămân la niveluri scăzute. Inovarea bazată pe cercetare și introducerea de soluții inovatoare în întreprinderi ar putea îmbunătăți poziția țării în ceea ce privește competitivitatea și ar putea stimula creșterea economică. Pentru a ajuta întreprinderile să își revină în urma crizei, va fi important să se asigure un acces bun la finanțare, inclusiv la finanțarea prin capitaluri proprii pentru întreprinderile nou-înființate.

(20)Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important să se acorde prioritate finanțării proiectelor de investiții publice mature și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Astfel cum se reflectă în special în planul său național privind clima și energia, creșterea durabilă a Estoniei se bazează pe progresele înregistrate în ceea ce privește decarbonizarea, prin reducerea intensității emisiilor de dioxid de carbon în sectoarele energiei, transporturilor și clădirilor, prin restructurarea industriei extractive a șisturilor bituminoase și prin îmbunătățirea productivității resurselor, inclusiv prin punerea în aplicare a modelelor de afaceri ale economiei circulare. Productivitatea resurselor în Estonia este una dintre cele mai scăzute din Uniune, în timp ce nivelurile consumului de energie sunt peste media UE. O strategie generală privind economia circulară, care să completeze planul național privind energia și clima, ar putea contribui la tranziția către decarbonizare, la reducerea impactului negativ asupra mediului al industriei extractive a șisturilor bituminoase și la stimularea economiei. Întrucât Estonia este o țară periferică cu o densitate scăzută a populației, un sistem de transport performant și interconectat este esențial pentru activitățile economice și exporturile acestei țări. Infrastructura de transport din Estonia se confruntă cu unele deficiențe în ceea ce privește conectivitatea și durabilitatea. Transportul feroviar și cel intermodal sunt în continuare insuficient dezvoltate. Emisiile de gaze cu efect de seră generate de transportul rutier au crescut în ultimii ani, iar utilizarea energiei din surse regenerabile în sectorul transporturilor este în continuare sub nivelul prevăzut de obiectivele naționale. Proiectul Rail Baltica și proiectele de interconectare energetică se numără printre principalele priorități ale Estoniei în materie de investiții, acestea fiind menite să îi îmbunătățească siguranța și integrarea pe piața unică. Promovarea proiectelor de investiții care țin seama de considerentele de mediu și climatice este esențială pentru o redresare economică durabilă și pentru reducerea disparităților regionale. Programarea Fondului pentru o tranziție justă pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Estonia să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriul menționat în anexa D la raportul de țară. Acest lucru i-ar permite Estoniei să utilizeze acest fond în mod optim.

(21)Sectorul bancar din Estonia este, în general, solid, însă riscurile de spălare a banilor persistă. Deși au fost luate măsuri pentru a limita expunerea la riscuri prin reducerea depozitelor nerezidenților, evaluarea riscurilor la nivel național nu acoperă alte produse care ar putea prezenta riscuri, cum ar fi serviciile de custodie pentru clienții nerezidenți. O actualizare a evaluării naționale a riscurilor ar asigura identificarea adecvată a riscurilor și ar permite punerea în aplicare a măsurilor de atenuare necesare. Cu toate că au fost întreprinse acțiuni de supraveghere pentru băncile și instituțiile de plată neconforme, există posibilitatea de a spori în continuare eficacitatea supravegherii și a asigurării respectării conformității. În special, nu a fost încă adoptat un set de acte legislative pentru consolidarea cadrului preventiv, pentru confiscare și pentru mărirea sancțiunilor administrative. Investigațiile privind cazurile de spălare de bani progresează lent. Capacitatea autorității de supraveghere financiară nu a fost încă consolidată suficient, iar abordarea bazată pe riscuri a supravegherii nu este încă pusă în aplicare pe deplin, în special în ceea ce privește inspecțiile tematice la fața locului. Schimbul de informații dintre unitatea de informații financiare și autoritățile de aplicare a legii nu este suficient de proactiv.

(22)Deși prezentele recomandări se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice țării pentru 2019, adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019, au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările respective rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate în anul care urmează, pe parcursul întregului ciclu anual al semestrului european. Același lucru este valabil și pentru recomandările privind politicile economice legate de investiții. Acestea din urmă ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică a fondurilor aferente politicii de coeziune pentru perioada de după 2020, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire din criza actuală.

(23)Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. Statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite în programele lor naționale de reformă pentru 2020. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor de mai jos, Estonia va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.