O analiză a restricțiilor de reglementare pentru profesiile importante din punct de vedere economic care fac obiectul prezentei comunicări relevă că există bariere semnificative în calea accesului pe piață și a exercitării acestor profesii, precum și o gamă largă de abordări în materie de reglementare adoptate în statele membre. Aceste restricții vizează diverse aspecte ale accesului la serviciile profesionale și ale exercitării acestora, de la activități rezervate și titluri profesionale protejate la cerințe privind forma de societate, deținerea de capital sau în materie de asigurare. Efectele cumulative ale cerințelor în ceea ce privește restricționarea piețelor serviciilor profesionale pot fi semnificative. Un raport recent intitulat „Business Journey on the Single Market: Practical Obstacles and Barriers” menționează accesul la profesiile reglementate și exercitarea acestora ca fiind unele dintre obstacolele redutabile și persistente pentru întreprinderi pe piața unică .

În pofida beneficiilor economice clare asociate cu relaxarea restricțiilor de reglementare pe piața serviciilor, în general, progresele înregistrate la nivelul unei game largi de sectoare de servicii au fost aproape inexistente în ultimii ani ( Graficul 1 ).

Graficul 1. Bariere pe piața UE-27, 2006-2017. Caracterul restrictiv al reglementării este măsurat pe o scară de la 0 la 1. Sursa: Mapping and Assessment of Legal and Administrative Barriers in the Services Sector (Cartografierea și evaluarea barierelor juridice și administrative în sectorul serviciilor), un studiu pentru Comisia Europeană. A se vedea: https://data.europa.eu/doi/10.2873/690757.

Această situație se aplică și sectoarelor serviciilor profesionale care fac obiectul analizei. Începând din 2017, doar câteva țări din UE au adoptat reforme pentru liberalizarea serviciilor profesionale (în numeroase cazuri ca urmare a acțiunilor în constatarea neîndeplinirii obligațiilor). În general, reformele au abordat doar parțial recomandările Comisiei, rezultatul fiind că în majoritatea statelor membre există în continuare posibilități semnificative de îmbunătățire în materie de reglementare.

În schimb, o serie de state membre și-au înăsprit recent reglementările privind anumite profesii. De exemplu, două state membre au inițiat reglementarea profesiei de agent imobiliar (o inițiativă de reglementare fiind în curs de adoptare în încă o țară), nereglementată anterior în aceste țări. O serie de state membre au introdus restricții cu privire la anumite aspecte ale introducerii și exercitării serviciilor juridice, de arhitectură și de inginerie (detaliate în continuare).

Indicatorul de restricționare în domeniul reglementării serviciilor profesionale

La fel ca în 2017, această actualizare a recomandărilor de reformă se întemeiază pe o evaluare aprofundată a cadrelor naționale de reglementare aplicabile celor șapte profesii vizate. Pe lângă o analiză calitativă detaliată, caracterul restrictiv general al reglementărilor naționale este estimat utilizând un indicator sintetic, elaborat în 2017 pentru a evalua sarcina cumulată a mai multor cerințe de reglementare .

Indicatorul oferă o bază cantitativă pentru analiza comparativă a cadrelor de reglementare ale statelor membre pentru cele șapte profesii prin măsurarea caracterului restrictiv al acestora pe o scară de la zero (cel mai puțin restrictiv) la șase (cel mai restrictiv). Aceasta urmează o metodologie similară în linii mari cu cea din ediția din 2018 a indicatorilor OCDE privind reglementarea piețelor de produse (PMR). Tipurile de cerințe de reglementare vizate de indicator au rămas neschimbate din 2017, printre acestea:

(1) abordarea în materie de reglementare: activități rezervate titularilor de calificări profesionale specifice, protecția titlului profesional;

(2) cerințe în materie de calificare: ani de educație și formare, examen obligatoriu de stat, obligații privind dezvoltarea profesională continuă etc.;

(3) alte cerințe de intrare în profesie: înscriere sau înregistrare obligatorie într-o organizație profesională, limitarea numărului de licențe acordate, alte cerințe de autorizare etc.;

(4) cerințe în materie de exercitare: restricții privind forma de societate, cerințe privind deținerea de capital și drepturile de vot, restricții asupra exercitării în comun a profesiilor, activități incompatibile etc.

În 2017, metodologia utilizată pentru a genera indicatorul de restricționare a făcut obiectul unui audit statistic efectuat de Centrul Comun de Cercetare al Comisiei Europene, care a concluzionat că indicatorul este coerent din punct de vedere statistic și solid și a oferit un instrument util și eficient pentru condensarea diferitelor aspecte ale reglementărilor naționale . Indicatorul a fost evaluat și în cadrul unui studiu efectuat pentru Parlamentul European, potrivit căruia acesta „poate contribui la demonstrarea faptului că restricționarea reglementării serviciilor profesionale tinde să reducă buna funcționare a piețelor și, prin urmare, să reducă creșterea economică în UE” . De asemenea, studiul subliniază că, deși se bazează pe metodologia OCDE privind reglementarea piețelor de produse, indicatorul prezintă nivelurile generale de restricționare în statele membre ale UE într-un mod și mai detaliat, prin includerea unor aspecte suplimentare în cadrul analizei.

Rezultatele specifice statelor membre cu privire la caracterul restrictiv al reglementării pentru fiecare dintre cele șapte profesii sunt prezentate în continuare. Deși aceste rezultate oferă o indicație utilă a caracterului restrictiv general în materie de reglementare și a potențialului de îmbunătățire a reglementării, ele nu ar trebui utilizate separat de evaluarea calitativă a contextelor naționale de reglementare. De asemenea, acestea nu ar trebui interpretate ca o apreciere cu privire la proporționalitatea sau caracterul adecvat al reglementării. Mai degrabă, acesta ar trebui să fie un punct de plecare pentru analiza cuprinzătoare ulterioară, în cadrul căreia abordările de natură calitativă și cantitativă se completează reciproc.

II. Analiză pe profesii

Următoarele secțiuni descriu reglementările diferitelor servicii profesionale analizate. Conceptele și terminologia (națională), precum și organizarea și sfera activităților profesionale diferă adesea de la un stat membru la altul. Analiza ține seama de aceste diferențe și examinează mai degrabă serviciile din cadrul unui anumit sector decât definițiile naționale ale fiecărei profesii în parte.

Următoarea evaluare se bazează în principal pe:

·informațiile furnizate de statele membre în baza de date a profesiilor reglementate;