RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU Sistemul Școlilor europene în 2012 /* COM/2013/0714 final */





CUPRINS 1........... Introducere..................................................................................................................... 4 2........... Situația în școli............................................................................................................ 4 2.1........ Alicante.......................................................................................................................... 4 2.2........ Bergen........................................................................................................................... 4 2.3........ Bruxelles........................................................................................................................ 5 2.4........ Culham........................................................................................................................... 6 2.5........ Frankfurt........................................................................................................................ 6 2.6........ Karlsruhe....................................................................................................................... 6 2.7........ Luxemburg..................................................................................................................... 6 2.8........ Mol................................................................................................................................ 7 2.9........ München........................................................................................................................ 7 2.10...... Varese........................................................................................................................... 7 3........... Evoluții bugetare și provocări....................................................................................... 7 4........... Evoluții politice și provocări......................................................................................... 9 4.1........ Școlile acreditate............................................................................................................ 9 4.2........ Supraaglomerarea/infrastructura...................................................................................... 9 4.3........ Partajarea costurilor de către statele membre................................................................. 10 4.4........ Taxele de școlarizare pentru categoria III..................................................................... 11 4.5........ Cauze juridice............................................................................................................... 11 4.6........ Audit intern................................................................................................................... 11 5........... Progresele și provocările organizatorice și pedagogice................................................ 12 5.1........ Reforma privind bacalaureatul european........................................................................ 12 5.2........ Măsuri pentru copiii cu nevoi educaționale speciale...................................................... 12 5.3........ Organizarea studiilor în ciclul secundar........................................................................... 13 6........... Provocări viitoare......................................................................................................... 13 1. Introducere Anul 2012 a fost un an relativ stabil pentru sistemul Școlilor europene (SSE), vizându-se menținerea unei predări de înaltă calitate și, în același timp, asigurarea unui control permanent al bugetului. Într-adevăr, utilizarea eficientă a resurselor, coroborată cu bugetul alocat, s-a dovedit a fi suficientă pentru buna funcționare a sistemului în 2012. Impactul anumitor decizii luate în 2011 s-a făcut deja simțit, iar în 2012 au fost adoptate măsuri suplimentare, care ar trebui să aibă o influență pozitivă asupra SSE în anii următori. Cu toate acestea, numărul tot mai mare de elevi și lipsa unui consens între statele membre pe tema repartizării costurilor continuă să constituie o provocare importantă pentru sistem. În contextul în care unele state membre nu își îndeplinesc obligațiile privind detașarea profesorilor și furnizarea infrastructurii, contribuția financiară a UE la bugetul SSE a crescut din nou în 2012 și este foarte probabil ca situația să se agraveze în cazul în care nu se identifică o soluție durabilă pentru această problemă. Prin urmare, Comisia îndeamnă statele membre să avanseze în dezbaterea privind repartizarea costurilor. Printre evenimentele importante din Bruxelles și Luxemburg s-au numărat deschiderea școlii Bruxelles IV, în Laeken, și a școlii Luxemburg II, în Bertrange/Mamer. Cu toate acestea, numărul de elevi din școlile din Bruxelles este în continuă creștere și mai multe școli din Bruxelles continuă fie suprapopulate în mod serios. Comisia, împreună cu Secretariatul general al Școlilor Europene, a întreprins demersuri susținute în cursul anului 2012 pentru a obține o propunere oficială din partea autorităților belgiene privind amplasarea unei a cincea școli în Bruxelles. 2. Situația în școli 2.1. Alicante Numărul elevilor a crescut ușor, atingând cifra de 1 052 de elevi la începutul anului școlar 2012/2013[1]. Pentru prima dată de la crearea acesteia, în urmă cu zece ani, elevii din categoria I[2] reprezintă mai mult de jumătate (54,8 %) din populația școlară. Aceștia sunt în principal copiii angajaților Oficiului pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (OAPI). Școala conține patru secțiuni lingvistice (DE, EN, ES și FR), dintre care, la fel ca în anii precedenți, secțiunea în limba spaniolă este cea mai populată (37,2 %). 2.2. Bergen Numărul elevilor a continuat să scadă, ajungând la cifra de 556, comparativ cu 578 în anul școlar 2011/2012, și 595 în 2010/2011. Majoritatea elevilor (80,4 %) fac parte din categoria III (447). Numărul elevilor din categoria I (108) a înregistrat o ușoară creștere, reprezentând 19,4 % din totalul populației școlare. În 2013, școala a sărbătorit cea de a 50-a aniversare, evenimentul central al festivităților fiind vizita Maiestății Sale Regina Beatrix, în luna martie. 2.3. Bruxelles Numărul elevilor din Școlile europene din Bruxelles este în continuă creștere, acesta atingând cifra de 10 606 la începutul anului școlar 2012/2013, în comparație cu 10 285, în anul anterior (+ 3,1 %). Unele școli au rămas extrem de supraaglomerate; cu toate acestea, inaugurarea, în septembrie 2012, a noilor incinte ale școlii Bruxelles IV, în Laeken, a contribuit la o ușoară scădere a numărului de elevi în școala Bruxelles I și la stabilizarea numărului de elevi din școlile Bruxelles II și III. În școala din Bruxelles I, în Uccle, s-a înregistrat cea mai mare scădere a numărului de elevi, de la 3 131, în 2011/2012, la 3 040, în 2012/2013. Având în vedere lucrările de renovare planificate de „Régie des Bâtiments”[3] în așa-numita clădire Fabiola, s-a luat decizia de a deplasa temporar toate secțiile ciclului preșcolar și primar 1 în centrul din Berkendael, din septembrie 2012 până la sfârșitul anului școlar 2014/2015, când este prevăzută finalizarea lucrărilor. Școala din Woluwe, Bruxelles II, găzduiește cel mai mare număr de elevi din toate Școlile europene, având 3 144 elevi la începutul anului școlar 2012/2013. Deschiderea unui nou spațiu de parcare pentru autobuze a îmbunătățit securitatea terenurilor de joacă interne, deoarece cele peste 50 de autobuze școlare nu mai trebuie să pătrundă în incinta școlii. În septembrie 2012 numărul elevilor înscriși în școala din Ixelles, Bruxelles III, a fost de 2 892, cifră relativ stabilă, comparativ cu anul școlar precedent, datorită politicii de înscriere în vigoare în Școlile europene din Bruxelles[4]. Cu toate acestea, școala este în continuare supraaglomerată, fapt care cauzează zilnic dificultăți practice, în special în ceea ce privește facilitățile comune (bibliotecă, sală de sport, terenuri de joacă etc.). 1 530 de elevi au început anul școlar 2012/2013 în noile clădiri ale școlii Bruxelles IV din Laeken. Noua școală a fost inaugurată oficial la 24 octombrie 2012 de către președintele Comisiei Europene, domnul Barroso, vicepreședintele Comisiei Europene, domnul Šefčovič, secretarul de stat al Belgiei, domnul Verherstraeten și domnul ministru Smets, în prezența Maiestății Sale Regele Albert II și a Maiestății Sale Regina Paola. Există șase secții lingvistice în școală, inclusiv secția în limba bulgară, nou creată. În plus, o secție în limba română se va deschide în septembrie 2013, astfel cum s-a confirmat de către reprezentanții României în cadrul reuniunii Consiliului superior din decembrie 2012. Școala din Laeken va ajunge la capacitatea maximă mai repede decât s-a estimat. Dată fiind tendința de creștere continuă a numărului de elevi înscriși la școlile din Bruxelles și suprapopularea din unele Școli europene, este necesară deschiderea unei a cincea școli la Bruxelles, până în 2015, așa cum s-a solicitat deja, în 2010, de către Consiliul superior al Școlilor europene. 2.4. Culham În urma deciziei Consiliului superior din 2007 de a elimina treptat, până în 2017[5], Școala europeană de tipul I, nu au mai fost admiși elevi la nivelul preșcolar și primar 1, numărul elevilor scăzând cu 8,5 %, de la 745, în 2011, la 682, la începutul anului școlar 2012/2013. Noua școală Free School, gestionată de autoritățile naționale, a fost inaugurată la Culham în septembrie 2012 și cuprinde cei doi ani de grădiniță și anul 1 și 2 de școală primară. Aceasta va avea o infrastructură comună cu Școala europeană din Culham până în 2017, când va prelua infrastructura celei din urmă, după închiderea sa definitivă. 2.5. Frankfurt În 2012, școala din Frankfurt a sărbătorit cea de a zecea aniversare, înregistrând din nou un număr mai mare de elevi. Școala a cunoscut o creștere a numărului de elevi cu 4,8 %, de la 1 136 la începutul anului școlar 2011/2012, la 1 191 în septembrie 2012. Majoritatea elevilor (823) din școală fac parte din categoria I, fiind în principal copiii personalului Băncii Centrale Europene. Problemele de saturare care au afectat școala timp de mai mulți ani s-au agravat și sunt susceptibile de a se agrava și mai mult în urma creșterii preconizate a personalului Băncii Centrale Europene, în contextul supravegherii bancare. La cererea Comisiei și a Biroului secretarului general al Școlilor europene (OSGES), acest aspect va fi discutat de Consiliul superior în 2013. 2.6. Karlsruhe Numărul de elevi ai școlii din Karlsruhe a continuat să scadă, ajungând, la începutul anului școlar 2012/2013, la un total de 911 elevi, din care numai 173 fac parte din categoria I (19 %). Elevii din categoria III continuă să fie cei mai numeroși, însă numărul acestora a scăzut de-a lungul anilor, ajungând de la 524 în 2009 la 484 în 2012 (53 %). Dintre toate școlile, cea din Karlsruhe are cele mai multe contracte semnate cu societăți și cel mai mare procent de elevi aparținând categoriei II (28 % în perioada 2012-2013). Școala europeană din Karlsruhe a fost inaugurată în 1963 și în cursul întregului an școlar 2012/2013 au avut loc festivități de celebrare a celei de a 50-a aniversări. 2.7. Luxemburg Deschiderea unui nou spațiu al Școlii europene Luxemburg II în Bertrange/Mamer, în septembrie 2012, a marcat un nou capitol pentru Școlile europene din Luxemburg. 2 715 elevi au început anul școlar în școala Luxemburg I. Deoarece coabitarea în cadrul aceleiași incinte cu școala Luxemburg II s-a încheiat în urma deschiderii acesteia din urmă în Bertrange/Mamer în octombrie 2012, a fost soluționată problema supraaglomerării din școala Luxemburg I. Fiind cea mai veche dintre toate Școlile europene, Luxemburg I a sărbătorit cea de a 60-a aniversare în 2013. Noua clădire a școlii Luxemburg II a fost inaugurată oficial în prezența vicepreședintelui Comisiei Europene, domnul Šefčovič și a miniștrilor Wiseler și Delvaux-Stehres, la 1 octombrie 2012. Școala găzduiește 1 965 de elevi în opt secțiuni lingvistice (cehă, daneză, germană, greacă, engleză, franceză, maghiară și italiana). Autoritățile luxemburgheze au contribuit la instituirea unor servicii de transport pentru elevii din școala din Bertrange/Mamer și au furnizat un serviciu gratuit de navetă între cele două școli. 2.8. Mol Școala europeană din Mol a găzduit 744 de elevi la începutul anului școlar 2012/2013 (cu 23 mai puțin decât în anul precedent), din care 593 aparțineau categoriei III și 140 categoriei I. Numărul elevilor din secțiunea în limba germană a scăzut, din nou, de la 72 în 2011 la 64 în 2012. În secțiunile în limbile olandeză și engleză se înregistrau 263 și, respectiv, 262 de elevi, în timp ce în secțiunea în limba franceză se înregistrau 155 de elevi. 2.9. München Pentru încă un an, în școala din München s-a înregistrat o creștere constantă a numărului de elevi, ca urmare a majorării numărului de angajați ai Oficiului European de Brevete. 78 % dintre cei 2 063 de elevi aparțineau categoriei I, școala fiind obligată să aplice o politică restrictivă în materie de înscrieri până în 2017, când este prevăzută finalizarea construcției unei aripi suplimentare a clădirii școlii. 2.10. Varese Numărul elevilor școlii din Varese a rămas stabil, cu 1 384 de elevi înscriși la începutul anului școlar 2012/2013. Mai mult de jumătate din elevi fac parte din categoria I, și numărul de elevi din categoria II continuă să scadă din cauza crizei actuale. În ciuda promisiunilor autorităților italiene și a scrisorilor de atenționare trimise de către Comisie, suma forfetară de 400 000 EUR destinată îmbunătățirii infrastructurii nu a fost încă achitată școlii. 3. Evoluții bugetare și provocări Bugetul general 2012 adoptat pentru sistemul Școlilor europene a rămas relativ stabil, înregistrând o creștere ușoară. Datorită măsurilor structurale decise în 2011, s­a înregistrat chiar și un excedent în execuția bugetului pentru 2012. Aceste măsuri au inclus ajustarea grilei de salarizare pentru personalul detașat și de cadrele didactice recrutate pe plan local la nivelul grilei de salarizare a funcționarilor UE, în urma reformei Statutului funcționarilor UE din 2004, precum și o organizare mai eficientă cursurilor. De asemenea, remunerațiile personalului detașat și ale personalului administrativ și auxiliar (AAS) recrutat după 2007 nu au fost majorate în 2012. Acestea sunt reglementate printr-o metodă similară cu cea privind salariile personalului UE, care nu au crescut începând cu luna iulie 2011, deoarece Consiliul de Miniștri a refuzat să adopte decizia privind adaptarea acestora. Alte decizii luate în 2012, cum ar fi creșterea taxelor școlare pentru elevii din categoria III, ar trebui să aibă implicații bugetare pentru anii următori. S-a înregistrat o creștere de 2,1 % (3,1 % în Bruxelles) a numărului total de elevi înscriși în Școlile europene, în comparație cu 2011, de la 23 367 la 23 869[6]. Cei 18 017 elevi din categoria I reprezintă puțin peste 75 % din numărul total de elevi ai Școlilor europene. Criza economică a avut din nou ca rezultat o scădere suplimentară a numărului de elevi din categoria II, care au reprezentat puțin sub 5 %. Numărul elevilor din categoria III a scăzut din nou, la 4 695, și reprezintă, în medie, puțin sub 20 % . Această scădere este, de asemenea, rezultatul contextului economic actual, și, în plus, al unei politici foarte restrictive în materie de înscriere în școlile suprapopulate din Bruxelles. În 2012, costul anual mediu per elev pentru toate Școlile europene a fost de aproximativ 11 506[7]. Ca urmare a faptului că anumite state membre nu își îndeplinesc cotele în materie de personal detașat, veniturile au fost cu 4,04 milioane EUR mai reduse decât cele prevăzute în buget, sporind, astfel, la 60 % procentul contribuției financiare a UE la bugetul pentru sistemul Școlilor europene. Au existat 105 posturi pentru cadre didactice detașate care nu au fost ocupate în 2012, numărul acestora fiind susceptibil să crească în anii următori, dacă nu se va găsi o soluție concretă la problema repartizării costurilor. Contribuții bugetare (excluzând excedentul reportat și utilizarea fondurilor de rezervă): 2012 (total: 274 420 820 EUR) 2011 (total: 275 214 326 EUR) Salariile profesorilor angajați în cadrul sistemului Școlilor europene depind de aceleași mecanisme ca cele aplicabile personalului din instituțiile UE. În decembrie 2012, deoarece nu a fost luată decizia privind majorarea salariilor, Consiliul a decis să reducă contribuția UE la bugetul Sistemului Școlilor europene pentru 2013, planificată inițial, prin reținerea unei sume de aproximativ 2,3 milioane EUR, care corespunde unei eventuale majorări a salariilor profesorilor în 2012. Bugetul total alocat SSE pentru 2013 a fost stabilit la 288 324 192 EUR, iar contribuția financiară a UE a fost stabilită la 171 554 083 EUR (59,5 %). 4. Evoluții politice și provocări 4.1. Școlile acreditate În urma reformei sistemului Școlilor europene, statele membre au avut posibilitatea, din 2009, de a solicita acreditarea școlilor naționale pentru a le permite să ofere o programă de învățământ și un bacalaureat la nivel european. Școlile de tipul II sunt fie gestionate și finanțate de sistemele de educație naționale ale statelor membre ale UE, fie sunt școli private. Acestea au fost înființate în apropierea unor agenții europene. În mod normal, în aceste școli există, de asemenea, un număr mare de elevi care provin din alte medii și ai căror părinți doresc să le ofere un tip de educație europeană. Școlile de tipul III pot fi publice, dar și școli private acreditate de Consiliul superior, care le oferă elevilor un stil european de educație, însă în aceste școli nu sunt înscriși copii ai personalului UE și nu este necesară înființarea unei agenții europene în apropiere. Două noi școli acreditate și-au deschis porțile în septembrie 2012: o școală de tipul II, Școala internațională din Haga (Țările de Jos) și o școală de tipul III, în Bad Vilbel (Germania). După semnarea Acordului privind aspectele pedagogice între secretarul general al Școlilor europene și autoritățile olandeze, școala de la Haga va putea lua legătura cu Comisia Europeană în ceea ce privește contribuția financiară din partea UE. Conformitatea dosarelor a fost aprobată de Consiliul superior în decembrie 2012 pentru alte două școli în curs de acreditare, și anume Școala europeană din Tallinn (Estonia) și Școala europeană din Copenhaga (Danemarca), ambele urmând să se deschidă în septembrie 2013. Șase școli naționale fuseseră acreditate în anii precedenți, situate în: Parma (Italia) și Dunshaughlin (Irlanda), Heraklion (Grecia), Helsinki (Finlanda), Strasbourg (Franța) și Manosque (Franța). Cu excepția școlii din Manosque, toate școlile au semnat acordul de finanțare cu UE și beneficiază de contribuții financiare din partea Comisiei. În perioada cuprinsă între anul școlar 2009/2010 și ianuarie 2013, acestea au primit o sumă totală de 11 345 706 EUR. 4.2. Supraaglomerarea/infrastructura Numărul total de elevi din categoria I a continuat să crească în 2012 și mai multe școli se confruntă cu o gravă problemă de suprapopulare. Situația este deosebit de critică pentru Școlile europene Bruxelles II și III, precum și pentru cea din Frankfurt. În Bruxelles, numărul total de elevi a ajuns la 10 606 la începutul anului școlar 2012/2013, cu 321 mai mult decât în anul precedent. Presiunea se face mai ales resimțită în școlile din Woluwe și Ixelles, unde problemele de suprapopulare conduc la dificultăți zilnice legate de facilitățile comune. În plus, se poate observa deja faptul că și în școala din Laeken, recent deschisă, se va atinge rapid capacitatea maximă (o creștere a populației de 44,5 % în 2012). În consecință, politica de înscriere în Școlile europene din Bruxelles este foarte restrictivă. Se confirmă necesitatea deschiderii unei a cincea școli pentru 2015, Comisia Europeană continuând să insiste ca autoritățile belgiene să facă o propunere privind amplasarea noii școli în Bruxelles. Numai deschiderea unei a cincea școli, coroborată cu o revizuire structurală a distribuției secțiilor lingvistice corespunzătoare între Școlile europene din Bruxelles, va reduce în mod corespunzător problemele de infrastructură și va asigură o alocare mai eficientă și mai economică a resurselor. Secretarul general al Școlilor europene a fost mandatat de către Consiliul guvernatorilor în decembrie 2012 pentru a prezenta, în cadrul următoarei reuniuni, o propunere concretă pentru compoziția secțiunilor lingvistice în a cincea școală. În cursul anului 2012, Comisia a abordat, în repetate rânduri, cu ocazia contactelor cu autoritățile belgiene, aspectul înființării celei de a cincea școli. Vicepreședintele i­a scris, de asemenea, prim-ministrului Belgiei, domnul Di Rupo, acest aspect fiind discutat în cadrul Grupului operativ UE-Belgia. În decembrie 2012, guvernul belgian a decis să creeze un grup de lucru restrâns (format din reprezentanții autorităților belgiene, secretarul general al Școlilor europene și reprezentanți ai Comisiei Europene), care să evalueze necesitatea reală a înființării celei de a cincea școli în Bruxelles și care să permită adoptarea deciziei finale cu privire la posibilul loc de amplasare a acesteia. Grupul a prezentat un raport final în prima jumătate a anului 2013, care a fost transmis primului ministru. Documentul confirmă necesitatea unei a cincea școli și menționează amplasamentele posibile. Școala europeană din Frankfurt se confruntă, de asemenea, cu probleme din ce în ce mai numeroase și mai grave în ceea ce privește suprapopularea, înregistrând o creștere importantă a numărului de elevi din categoria I. Ca urmare a deciziei privind supravegherea bancară, se preconizează o creștere suplimentară a personalului din cadrul Băncii Centrale Europene la începutul anului 2013 și școala, deja supraaglomerată, va trebui să accepte un număr destul de ridicat de noi elevi. Deoarece țării gazdă îi revine obligația de a pune la dispoziție infrastructura pentru Școala europeană (Școlile europene) situată (situate) pe teritoriul său, Comisia a abordat această chestiune în cadrul discuțiilor cu autoritățile germane și așteaptă în prezent o propunere de măsuri concrete care urmează a fi luate cu privire la o extindere a actualului amplasament și la instalarea unor recipiente prefabricate suplimentare în incinta școlii, ca soluție temporară. 4.3. Partajarea costurilor de către statele membre Amploarea contribuției financiare a Uniunii Europene la sistemul Școlilor europene (SSE) depinde de valoarea contribuției statelor membre. În 2012 aceasta a fost stabilită la 165,4 milioane EUR. Cu toate acestea, problema structurală a deficitului de profesori detașați s-a agravat și mai mult în 2012, când au rămas neocupate 105 posturi (dintre care 47 pentru profesori anglofoni, 18 posturi pentru profesori francofoni și 17 pentru profesori germanofoni), fapt care a dus la o reducere a veniturilor de aproximativ 4,04 milioane EUR. Discuțiile privind partajarea costurilor de către statele membre, inițiate de Regatul Unit în perioada în care această țară a exercitat președinția sistemului Școlilor europene, în 2011/2012, precum și discuțiile din cadrul grupului de lucru înființat în scopul abordării acestui aspect, nu au condus la rezultate concrete în anul respectiv. Problema repartizării costurilor este de cea mai mare importanță, în special pentru Regatul Unit și Irlanda, deoarece acestea sunt solicitate să detașeze un număr mare de cadre didactice din cauza nivelului ridicat al cererii în ceea ce privește cursurile în limba engleză. Țările în care se vorbesc franceza și germana se confruntă cu provocări similare. În pofida eforturilor depuse de Comisie și de Regatul Unit pentru a îndemna celelalte state membre să găsească o soluție constructivă la această problemă, nu există un consens cu privire la modul în care să se soluționeze deficiențele din sistem. Costurile de recrutare a profesorilor la nivel local ca rezultat al penuriei de profesori detașați sunt, în sistemul actual, plătite în întregime din contribuția financiară a UE. În plus, decizia Regatului Unit de a nu detașa noi profesori și de a nu îi înlocui pe cei al căror contract s-a încheiat pune sistemul Școlilor europene într-o situație extrem de dificilă, atât din punct de vedere financiar, cât și în ceea ce privește recrutarea efectivă. Comisia își va continua eforturile pentru a obține rezultate concrete în ceea ce privește repartizarea costurilor între statele membre. 4.4. Taxele de școlarizare pentru categoria III În aprilie 2009, Consiliul superior (CS) a adoptat o decizie importantă pentru reforma sistemului Școlilor europene, și anume aceea de a se oferi o mai mare autonomie Școlilor europene de tipul I în ceea ce privește aspectele pedagogice, administrative și financiare ale funcționării școlilor. Astfel, consiliilor de administrație ale școlilor li s-a delegat competența de a stabili nivelurile taxelor școlare pentru elevii din categoria III, în limitele unui interval stabilit. Ca urmare a deciziei respective, în aprilie 2011, Oficiul European de Brevete (OEB) a solicitat Consiliului superior elaborarea unei definiții a intervalului stabilit. Ulterior, a fost înființat un grup de lucru care să propună o revizuire. În limitele mandatului său, grupul de lucru privind „taxele de școlarizare” a discutat majorarea taxelor școlare pentru elevii din Categoria III și reducerea taxelor de școlarizare pentru frați sau surori, și a prezentat propuneri Consiliului superior. În cadrul reuniunii sale din decembrie 2012, după discuții intense, Consiliul superior a optat pentru o soluție de compromis, hotărând majorarea taxelor de școlarizare cu 25 % (± 5 %, conform deciziei fiecărei școli în parte) pentru toți copiii nou înscriși în categoria III, începând cu septembrie 2013. În plus, procentul reducerii taxelor de școlarizare pentru frați sau surori a scăzut la 20 % pentru primul frate (prima soră) și la 40 % pentru ceilalți frați (celelalte surori), începând cu anul școlar 2013/2014, pentru toți noii elevi din categoria III. Comisia salută această decizie, care va contribui la reducerea decalajului dintre costul generat de categoria III de elevi și veniturile din taxele de școlarizare. 4.5. Cauze juridice În 2012 nu s-au înaintat noi acțiuni privind sistemul Școlilor europene la Curtea de Justiție. În februarie, Curtea a emis o hotărâre în favoarea Comisiei privind recursul intentat împotriva Regatului Unit (C-545/09) privind excluderea profesorilor detașați la Școlile europene de către Regatul Unit de la ajustările salariale acordate profesorilor angajați în școlile naționale pe durata contractului acestora. Comisia insistă asupra respectării hotărârii de către Regatul Unit și se caută măsuri pentru aplicarea corectă a acesteia. 4.6. Audit intern În cadrul unui acord privind nivelul serviciilor (SLA) încheiat între Consiliul superior și Serviciul de Audit Intern (IAS) al Comisiei în 2007, IAS a pregătit, în mod regulat, planurile de acțiune privind auditurile Școlilor europene. În 2012, IAS a realizat un exercițiu de evaluare a riscurilor, ale cărui rezultate au servit ca bază pentru elaborarea planului strategic de audit privind Școlile europene pentru perioada 2013-2015. Au fost identificate câteva aspecte importante, care vor necesita o monitorizare atentă a sistemului Școlilor europene. Comisia va monitoriza îndeaproape aceste aspecte, pentru a garanta că recomandările auditului sunt luate în considerare în mod serios de către părțile în cauză. 5. Progresele și provocările organizatorice și pedagogice 5.1. Reforma privind bacalaureatul european Organizarea impecabilă a examenului de bacalaureat european este un element esențial pentru credibilitatea diplomelor. Unul dintre obiectivele reformei din 2009 a sistemului Școlilor europene a fost organizarea unor examene de bacalaureat mai eficiente și mai puțin costisitoare. Pe lângă deciziile adoptate anterior referitoare la simplificarea măsurilor privind organizarea examenelor, Consiliul superior a decis, în aprilie 2012, asupra unei noi structuri a subiectelor care va intra în vigoare în sesiunea de bacalaureat din 2015. În cadrul sesiunii de examene pentru bacalaureatul european din 2012 au avut loc unele probleme organizatorice în timpul examenelor de matematică, fapt care a provocat numeroase reacții negative din partea elevilor și a părinților. În consecință, președintele Comisiei de examinare privind bacalaureatul european 2012 a solicitat unui expert al Institute of Education din cadrul Universității din Londra să întocmească un raport în urma căruia s-a decis că punctajele finale obținute la testele de matematică vor fi adaptate și că examenul ar putea fi repetat în septembrie de către elevii care doreau să facă acest lucru. Comisia regretă că au survenit asemenea probleme organizatorice, deoarece acestea afectează reputația și credibilitatea diplomelor. La cererea Comisiei, a fost adăugat un punct aparte pe ordinea de zi a reuniunii Comitetului mixt de predare din octombrie 2012, ocazie cu care secretarul general al Școlilor europene a explicat că au fost luate măsuri speciale, astfel cum se recomandă în raportul întocmit de expert. De asemenea, Comisia a solicitat secretarului general al Școlilor europene să analizeze în detaliu situația și să propună măsuri concrete care vor permite evitarea unor astfel de probleme în viitor. În plus, Comisia consideră necesar să se precizeze cadrul juridic pentru a defini în mod explicit procedurile de urmat în cazul în care survin asemenea probleme. Acest aspect a fost, de asemenea, discutat în cadrul reuniunii Consiliului superior din decembrie 2012, Consiliul superior urmând să fie informat, în 2013, cu privire la monitorizarea respectării recomandărilor privind bacalaureatul 2012. 5.2. Măsuri pentru copiii cu nevoi educaționale speciale Integrarea elevilor cu nevoi speciale în Școlile europene este de o importanță deosebită pentru Comisie. Pentru încă un an, în 2012 s-a observat o creștere a numărului de elevi cu nevoi educaționale speciale în Școlile europene (702 elevi în anul școlar 2012/2013 față de 640 în 2011/2012 și 619 în 2010/2011)[8]. Această creștere arată dezvoltarea considerabilă a politicii privind elevii cu nevoi educaționale speciale. Au fost depuse eforturi pentru a grupa elevii cu aceleași nevoi speciale și pentru a gestiona mai bine bugetul alocat acestora. Costul total al sprijinului pentru elevii cu nevoi educaționale speciale pe durata exercițiului financiar 2012 s-a ridicat la 4 121 172 EUR. În cadrul reuniunii sale din decembrie 2012, Consiliul superior a aprobat noua politică privind acordarea de asistență pedagogică în Școlile europene[9], un document care armonizează toate obiectivele și principiile privind acordarea de asistență pedagogică în aceste școli. Acesta înlocuiește toate documentele anterioare privind sprijinul pentru elevii cu nevoi educaționale speciale și va intra în vigoare în septembrie 2013. 5.3. Organizarea studiilor în ciclul secundar Ca parte a procesului de modernizare a sistemului Școlilor europene, precum și eforturilor de a asigura o mai mare eficiență a acestuia, cu ocazia reuniunii sale din aprilie 2012, Consiliul superior a mandat SG să propună o revizuire a organizării studiilor în ciclul secundar. În acest sens a fost creat un grup de lucru al cărui obiectiv este să propună măsuri care să permită nu numai o organizare mai eficientă a studiilor în ciclul secundar, dar și reducerea la minimum a numărului de elevi care părăsesc timpuriu școala. Propuneri concrete vor fi prezentate Consiliului superior, spre adoptare, în 2013. 6. Provocări viitoare În contextul persistenței climatului financiar dificil, principala provocare pentru sistemul Școlilor europene în anii următori va fi să se ofere în continuare elevilor o educație de înaltă calitate, depunându-se în același timp toate eforturile pentru modernizarea structurii și raționalizarea sistemului. Reorganizarea studiilor în ciclul secundar va fi unul dintre principalele aspecte de discuție în 2013. Eficientizarea sistemului și menținerea, în același timp, a unor programe școlare atractive și de o înaltă calitate în Școlile europene reprezintă o provocare care trebuie abordată în prezent. Comisia continuă să fie preocupată de dificultățile pe care unele state membre par să le întâmpine în îndeplinirea obligațiilor care le revin, atât în ceea ce privește detașarea profesorilor, cât și în ceea ce privește infrastructura. Prin urmare, Comisia va depune eforturi pentru a ajunge la un consens privind partajarea costurilor, astfel încât să existe un echilibru între contribuțiile statelor membre. Luând în considerare nevoile evidente privind deschiderea unei a cincea Școli europene la Bruxelles, Comisia va continua să solicite autorităților belgiene să propună amplasarea acestei școli aproape de birourile/reședințele personalului UE, într-un loc corespunzător din punctul de vedere al nevoilor în materie de infrastructură și al așteptărilor părinților, pentru care o școală europeană este adesea singura opțiune de educare a copiilor lor. [1] Cifrele statistice privind numărul de elevi din Școlile europene sunt prezentate în raportul secretarului general al Școlilor europene „Fapte și cifre privind începutul anului școlar 2012-2013 în Școlile europene” (http://www.eursc.eu/fichiers/contenu_fichiers2/1842/2012-10-D-15-en-1.pdf) [2] Normele care reglementează accesul la Școlile europene sunt prezentate în Compendiul deciziilor Consiliului superior al Școlilor europene (http://www.eursc.eu/fichiers/contenu_fichiers2/1794/2011-04-D-4-en-1.pdf) [3] Régie des Bâtiments: Agenția federală belgiană responsabilă de gestiunea clădirilor oficiale. [4] Politica privind înscrierile în Școlile europene din Bruxelles în anul școlar 2012-2013, documentul 2011-10-D-33-en-D (http://www.eursc.eu/index.php?id=248&l=2) [5] Din cauza mutării Joint European Torus (JET) la Cadarache (Franța). [6] A se vedea nota de subsol nr. 1. [7] Datele financiare prezentate în Raportul anual al controlorului financiar al Școlilor europene, document 2013-02-D-6-en-1 [8] Cifre menționate în „Statistici privind integrarea elevilor cu nevoi educaționale speciale în Școlile europene în anul 2012”, documentul 2013-01-D-28-en-2 [9] Documentul 2012-05-D-14-en-5