[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 17.12.2007

COM(2007) 819 final

RAPORTUL COMISIEI CĂTRE CONSILIU, PARLAMENTUL EUROPEAN, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR

Raport de evaluare a programului „Cetăţenie europeană activă” 2004-2006

CUPRINS

1. INTRODUCERE 3

1.1. Programul 3

1.2. Evaluarea ex-post 4

2. PRINCIPALELE CONCLUZII ALE EVALUATORULUI 5

2.1. Programarea şi relevanţa 5

2.2. Eficacitatea şi impactul global ale programului 5

2.3. Eficacitatea generală a programului 7

2.4. Valoarea adăugată şi exploatarea rezultatelor 7

3. URMĂRIREA RECOMANDĂRILOR 8

3.1. Întărirea participării cetăţenilor 8

3.2. Consolidarea coerenţei, încurajarea parteneriatelor şi ameliorarea sinergiilor 8

3.3. Stabilirea unor legături mai strânse la nivel naţional 9

3.4. Îmbunătăţirea gestionării programului 10

4. CONCLUZII 11

1. INTRODUCERE

Prezentul document expune principalele constatări şi recomandări ale evaluării externe ex-post a programului „Cetăţenie europeană activă” pentru perioada 2004-2006[1] cât şi reacţiile şi concluziile Comisiei în legătură cu aceste recomandări.

1.1. Programul

Programul de acţiune comunitar pentru promovarea cetăţeniei europene active (participare civică) a fost creat de către Consiliu în luna ianuarie 2004. Obiectivele programului au fost următoarele:

1. Consolidarea dialogului deschis cu societatea civilă şi întărirea legăturilor între cetăţenii din diferite ţări.

2. Promovarea şi difuzarea valorilor şi obiectivelor Uniunii Europene (UE).

3. Apropierea cetăţenilor de UE şi de instituţiile acesteia şi încurajarea lor pentru a interacţiona mai frecvent cu instituţiile europene.

4. Implicarea mai directă a cetăţenilor la reflecţiile şi discuţiile referitoare la construcţia UE.

5. Intensificarea legăturilor şi schimburilor între cetăţenii din ţările care participă la program, de exemplu prin înfrăţiri de oraşe.

6. Stimularea iniţiativelor luate de organisme angajate în promovarea unei cetăţenii active şi participative.

Programul a beneficiat de un buget de 72 de milioane EUR şi a urmărit în special:

- Acordarea de sprijin sub forma unor subvenţii de funcţionare pentru organizaţii din domeniul cetăţeniei europene active (organizaţii care promovează ideile şi dezbaterile europene, cât şi organizaţii şi „grupuri de reflecţie” care promovează valorile şi obiectivele europene);

- Sprijinirea proiectelor lansate de organizaţiile societăţii civile (organizaţii neguvernamentale, asociaţii şi federaţii de interes european sau organizaţii sindicale interprofesionale);

- Sprijinirea acţiunilor de înfrăţire a oraşelor.

Printre rezultatele scontate ale programului s-au numărat:

- Programe de activităţi gestionate de către organizaţii beneficiare ale unor subvenţii de funcţionare, care să includă reuniuni, un dialog cu instituţiile europene, documente de poziţii, stabilirea unei colaborări în reţea, schimburi de bune practici şi acţiuni de conştientizare.

- Reuniuni, programe şi instrumente de pregătire şi formare; publicaţii, activităţi de difuzare ale organizaţiilor societăţii civile.

- Reuniuni între cetăţeni, conferinţe, campanii de informare şi acţiuni de formare pentru responsabilii programelor de înfrăţire.

Programul s-a caracterizat prin sprijinirea unui număr mare de proiecte de mică anvergură: de-a lungul întregii perioade a programului (2004-2006) au fost acordate subvenţii pentru 4 062 de acţiuni de înfrăţire de oraşe şi pentru 343 de proiecte lansate de organizaţii ale societăţii civile, precum şi 40 de subvenţii de funcţionare acordate unor grupuri de reflecţie şi unor organizaţii ale societăţii civile. Aşadar, acest program a acordat sprijin unui mare număr de manifestări şi altor acţiuni la care au participat în mod direct cetăţeni din diverse ţări europene. Pentru un program gestionat la nivel central, această structură a implicat o provocare de amploare din punct de vedere administrativ. Serviciile responsabile au tratat peste 7 000 de cereri de subvenţii şi 4 500 de acorduri de subvenţionare.

Programul s-a desfăşurat în cele 25 de state membre ale UE. În anul 2005, Bulgaria şi România s-au alăturat, de asemenea, programului. Participarea organizaţiilor situate în noile state membre sau în ţările candidate a crescut pe parcursul programului. De exemplu, în cazul înfrăţirii oraşelor, proporţia evenimentelor organizate în aceste ţări a crescut de la 17% în 2004 la 24% în 2006.

1.2. Evaluarea ex-post

Evaluarea ex-post a fost efectuată de o firmă de consultanţă[2]. Obiectivele generale ale acestei evaluări au fost:

7. Evaluarea impactului activităţilor desfăşurate în cadrul programului de acţiune comunitar pentru promovarea cetăţeniei europene (participare civică) şi

8. Acumularea de experienţă privind punerea în practică a programului „Europa pentru cetăţeni” (2007-2013).

Evaluarea s-a concentrat asupra relevanţei, eficacităţii şi eficienţei programului şi asupra coerenţei acestuia cu celelalte iniţiative de sprijinire a dezvoltării cetăţeniei europene active.

Evaluarea a fost efectuată pe parcursul anului 2006 şi s-a bazat pe datele[3] din 2004 şi 2005.

Comisia Europeană a prezentat în 2005, pe baza unei largi consultări a părţilor în cauză, propunerea pentru noul program „Europa pentru cetăţeni”. Această consultare a permis deja numeroase constatări care au fost ulterior confirmate în evaluarea ex-post. În consecinţă, multe din recomandările din această evaluare au fost deja integrate în noul program. Totuşi, mai multe concluzii ale evaluării externe rămân în continuare relevante pentru punerea în practică a noului program[4].

2. PRINCIPALELE CONCLUZII ALE EVALUATORULUI

2.1. Programarea şi relevanţa

Evaluarea externă a confirmat că intervenţia comunitară în domeniul cetăţeniei europene active este foarte necesară şi că programul a constituit un răspuns adecvat la aceste nevoi. Evaluatorul a confirmat, de asemenea, utilitatea reunirii într-o singur program a acţiunilor separate anterior.

Evaluarea externă a subliniat că obiectivele şi activităţile programului au fost în general coerente cu misiunea generală a acestuia şi cu respectivul context politic. Evaluatorul a arătat că programul s-a adresat unui mare număr de grupuri care au fost clar definite.

Evaluatorul a subliniat că ar trebui să existe o mai bună corelare între bugetul redus al programului şi amploarea obiectivelor acestuia. Programul a avut o misiune deosebit de amplă şi dificilă în timp ce resursele alocate au fost limitate. Evaluatorul a estimat că această situaţie ar risca să creeze o discrepanţă între obiectivele programului şi rezultatele concrete ale acestuia.

2.2. Eficacitatea şi impactul global ale programului

În privinţa eficacităţii, programul a generat cele mai bune rezultate în ceea ce priveşte intensificarea legăturilor şi schimburilor între cetăţeni din diverse ţări: 75% din cei chestionaţi au declarat că acest obiectiv specific a fost în mare măsură atins; 45% din cei chestionaţi au estimat că programul a atins în mare măsură obiectivul vizând promovarea şi difuzarea valorilor UE; în cele din urmă, doar 31% din cei chestionaţi au considerat că programul a reuşit să apropie cetăţenii de UE.

Aceste observaţii arată că programul a avut un impact mai mare în misiunea sa orizontală, şi anume în privinţa intensificării legăturilor între cetăţenii UE, organizaţiile societăţii civile şi localităţi, decât în misiunea sa verticală, şi anume apropierea cetăţenilor de UE. Prin urmare, aceasta din urmă continuă să rămână o sarcină de mare importanţă pentru noul program „Europa pentru cetăţeni”.

Evaluatorul consideră că principalele rezultate ale activităţilor programului au fost produsele tangibile (cum ar fi publicaţiile), studiul metodologic, experienţele şi cunoştinţele acumulate, învăţămintele politice, cât şi o cooperare europeană îmbunătăţită şi o conştientizare privind chestiunile legate de cetăţenie şi de alte culturi. Programul a permis şi obţinerea de rezultate importante în ceea ce priveşte întărirea capacităţilor beneficiarilor acestuia.

Impactul programului poate fi rezumat în următoarele patru categorii:

a) O mai bună informare a cetăţenilor UE privind activităţile UE.

- Un interes sporit pentru dezbaterile şi politicile UE şi o mai bună înţelegere a acestora de către participanţi - Anumite organizaţii au declarat că interesul pentru proiectele europene al participanţilor la proiecte a crescut.

- O îmbunătăţire a accesului cetăţenilor europeni la instituţiile UE.

b) O consolidare a organizaţiilor societăţii civile la nivelul UE şi la nivel naţional

- O colaborare în reţea – Numeroase organizaţii au declarat că proiectul lor a determinat crearea unei noi reţele sau o creştere semnificativă a numărului de membri ai actualei reţele.

- O mai bună funcţionare a organizaţiilor - În domeniul proiectelor societăţii civile, subvenţiile UE au atras de foarte multe ori subvenţii suplimentare din partea altor organizaţii, atât private, cât şi publice.

- Un interes sporit pentru chestiunile europene, o mai mare durabilitate a activităţilor europene şi o utilizare mai amplă a altor surse de subvenţii ale UE – Aproape jumătate din organizaţiile care au participat la program au confirmat că implicarea lor în acest program le-a sporit interesul privind participarea la mai multe activităţi ale UE.

- O ameliorare a rezultatelor organizaţiilor în domeniul cetăţeniei – Subvenţiile de funcţionare au fost percepute ca o importantă sursă de creştere a capacităţii de lucru şi de prestare a serviciilor în domeniul cetăţeniei europene active.

- O creştere a autonomiei – Numeroase organizaţii au afirmat că primirea unei subvenţii din partea UE a fost percepută ca un semn de recunoaştere şi, în consecinţă, a dat credibilitate activităţilor legate de proiecte la nivel local.

c) O ameliorare a interacţiunii şi o consolidare a reţelelor internaţionale între oraşe înfrăţite.

- Creşterea numărului de activităţi europene.

- Programul a facilitat dezvoltarea şi consolidarea reţelelor de oraşe înfrăţite - Mai multe autorităţi locale au creat o nouă reţea sau şi-au extins actuala reţea şi s-au organizat, în mod multilateral, din ce în ce mai multe manifestări cu ocazia înfrăţirii de oraşe.

d) O sporire a utilizării contribuţiilor organizaţiilor societăţii civile la elaborarea politicilor UE.

- Contribuţii la dezbateri politice şi la activitatea legislativă – Unele dintre organizaţiile sprijinite s-au dovedit a fi surse importante de cunoaştere şi de informaţii pentru responsabilii politici la nivel naţional şi european. În mai multe cazuri, activitatea lor a contribuit direct la schimbări politice sau legislative în cadrul naţional sau european.

Un exemplu de schimbare de politică sau de impact asupra politicii îl constituie publicarea raportului ECAS privind libera circulaţie a forţei de muncă în UE, care a devenit ulterior una din sursele activităţii Comisiei Europene în acest domeniu. Şi alte organizaţii care au beneficiat de subvenţii de funcţionare au avut un impact similar. Este vorba, printre altele, de Social Platform, care a intervenit în decursul pregătirii directivei privind serviciile sau de Free Trials Abroad sau Asociaţia Consiliilor de Stat şi a jurisdicţiilor administrative supreme ale Uniunii Europene, care a avertizat asupra modificării legislaţiei belgiene privind refugiaţii[5] .

Evaluarea oferă astfel dovada că programul a avut un impact conform cu obiectivele sale.

2.3. Eficacitatea generală a programului

În ceea ce priveşte eficacitatea, evaluarea arată că beneficiarii au fost în general satisfăcuţi de gestionarea programului de către Comisia Europeană. De exemplu, 74% din cei chestionaţi au estimat că nivelul de claritate a documentelor, precum formularele de cerere, a fost bună. De asemenea, beneficiarii au subliniat că au avut o comunicare directă de bună calitate cu funcţionarii Comisiei. Evaluatorul a menţionat totuşi că fluctuaţia de personal printre funcţionarii Comisiei responsabili cu administrarea proiectelor sau a subvenţiilor a fost percepută ca o problemă de către beneficiari.

Printre principalele aspecte care ar putea fi îmbunătăţite în gestionarea programului, în evaluare se menţionează întârzierea plăţilor şi o relativă lipsă a reacţiei Comisiei privind nivelul său de satisfacţie faţă de calitatea rezultatelor obţinute, cât şi necesitatea unor informaţii suplimentare, a oferirii sprijinului pentru găsirea de parteneri şi a consilierii şi orientării asupra activităţilor programului.

2.4. Valoarea adăugată şi exploatarea rezultatelor

Valoarea adăugată a programului s-a tradus în principal prin întărirea laturii „europene” a activităţilor subvenţionate şi prin posibilitatea implicării directe a cetăţenilor europeni, indiferent de profilul lor. Circa 80% din beneficiarii chestionaţi au afirmat că nu ar fi reuşit să obţină în altă parte o finanţare pentru activităţile lor.

Potrivit aprecierilor evaluatorului, potenţialul programului „Cetăţenie europeană activă”, în ceea ce priveşte difuzarea şi exploatarea rezultatelor, ar fi putut fi folosit mai bine, în special la nivelul UE. Informaţiile privind rezultatele proiectelor au fost difuzate în mare măsură la nivel local; doar un număr redus de organizaţii au întreprins activităţi de difuzare la nivel european. Totodată, difuzarea rezultatelor între proiecte a fost relativ limitată – conform evaluatorului, doar o mică parte a celor chestionaţi au fost informaţi cu privire la rezultatele altor proiecte.

Raportul de evaluare cuprinde şapte exemple privind cele mai bune practici. Aceste studii de caz constituie, de asemenea, exemple bune de acţiuni de difuzare. De exemplu, proiectul italian de înfrăţire de oraşe la Specchia a avut o vizibilitate pe plan naţional şi repercusiuni asupra economiei locale cât şi asupra administraţiei publice. Cazul ECAS reprezintă un bun exemplu de acoperire mediatică la nivel european a anumitor activităţi specifice [6] .

3. URMĂRIREA RECOMANDĂRILOR

Această parte a textului conţine recomandări în patru mari domenii tematice, cât şi acţiunile pe care Uniunea Europeană le-a pus în practică sau intenţionează să le pună în practică pentru a da curs acestora.

3.1. Întărirea participării cetăţenilor

S-a considerat importantă implicarea directă a cetăţenilor şi a organizaţiilor acestora la definirea scopurilor, obiectivelor şi acţiunilor noului program. Noi măsuri au trebuit dealtfel să fie elaborate pentru a apropia cetăţenii de UE.

Înainte de adoptarea programului „Europa pentru cetăţeni” au fost organizate mai multe consultări cu principalele părţi interesate pentru ca acestea sa îşi prezinte observaţiile privind modalităţile de punere în practică, conţinutul şi obiectivele programului „Europa pentru cetăţeni”. Această practică va continua pe tot parcursul programului sub forma unui dialog structurat cu reţele de organizaţii umbrelă europene din diferite secţiuni ale programului.

Dealtfel implicarea directă a cetăţenilor în punerea în practică a programului este o caracteristică de bază a acţiunii 1 a noului program „Europa pentru cetăţeni”.

Noi tipuri de activităţi, cum ar fi comitetele de cetăţeni, au fost integrate prin noi măsuri în noul program „Europa pentru cetăţeni” Aceste activităţi sunt în prezent testate prin proiecte pilot. Pe baza analizei proiectelor pilot, noile măsuri vor fi integrate în programul „Europa pentru cetăţeni” începând cu anul 2008.

Mai mult decât atât, noul program include evenimente cu mare vizibilitate la care vor fi invitaţi reprezentanţi ai autorităţilor locale, ai societăţii civile şi ai cetăţenilor europeni pentru a-şi exprima opiniile asupra viitorului integrării europene şi asupra rolului cetăţenilor în acest proces.

3.2. Consolidarea coerenţei, încurajarea parteneriatelor şi ameliorarea sinergiilor

Dificultatea îmbunătăţirii coerenţei interne a programului a fost recunoscută de Comisia Europeană. Noul program ia în considerare această dificultate şi, în consecinţă, obiectivele şi priorităţile programului contribuie la o mai mare coerenţă între diverse acţiuni ale acestuia.

De-a lungul următoarei perioade de programare, accentul va fi pus pe parteneriate şi pe perspectivele intersectoriale care reunesc societatea civilă, responsabilii politici şi întreprinderile, care, la rândul lor, se vor angaja să promoveze sinergiile si crearea de reţele între diferite sectoare de activitate şi între diferite tipuri de organizaţii finanţate de program. Una din priorităţile noului program „Europa pentru cetăţeni” este aşadar încurajarea parteneriatelor intersectoriale şi promovarea proiectelor bazate pe colaborarea între diferiţi actori, inclusiv a organizaţiilor societăţii civile, a autorităţilor locale, a grupurilor de reflecţie, a organizaţiilor neguvernamentale, etc.

Unul din obiectivele noului program este dezvoltarea unor legături mai strânse între cetăţenii din statele membre care au aderat în 2004 şi statele membre care făceau deja parte din UE la 30 aprilie 2004; de aceea, parteneriatele între organizaţii din vechile şi noile state membre sunt în mod special încurajate. Această preocupare este reflectată şi în criteriile de atribuire aplicate tuturor acţiunilor programului.

În ceea ce priveşte sinergia cu alte programe de acţiune comunitare, Comisia este de părere că noua generaţie de programe pentru perioada 2007-2013 constituie un progres în acest domeniu. Este necesară dezvoltarea unei sinergii la punerea în practică a programului. Aceasta va fi generată pe toată durata existenţei programelor. În prezent, Comisia pregăteşte o nouă abordare orizontală în vederea difuzării informaţiilor în domeniile învăţământului, culturii, tineretului şi cetăţeniei. Această abordare va constitui o nouă legătură între diferitele programe vizate.

3.3. Stabilirea unor legături mai strânse la nivel naţional

Ar trebui favorizată crearea de legături mai strânse cu programele şi iniţiativele din domeniul cetăţeniei active prin îmbunătăţirea contactelor cu autorităţile naţionale responsabile cu participarea civică. Comisia Europeană recunoaşte că există o nevoie reală de întărire a legăturii între dezvoltarea cetăţeniei active europene la nivel european şi dezvoltarea acesteia la nivel naţional. O legătură mai strânsă între cele doua nivele va avea un efect pozitiv asupra sentimentului de apartenenţă naţională a activităţilor în domeniul cetăţeniei europene active.

Actul care a stat la baza programului „Europa pentru cetăţeni” a creat un comitet al programului care va ajuta Comisia Europeană la punerea în practică a acestuia. În practică, aceasta înseamnă că Comisia Europeană va avea posibilitatea să dialogheze cu statele membre în privinţa subiectelor de interes pentru program. Această iniţiativă a sporit atenţia statelor membre asupra chestiunilor privind cetăţenia europeană activă, ceea ce ar putea favoriza, de asemenea, crearea de legături mai strânse între noul program şi iniţiativele naţionale în acest domeniu.

În plus, multe state membre sunt în curs de creare a unor structuri de coordonare si sprijin pentru programul „Europa pentru cetăţeni”. În afara rolului lor de informare şi difuzare, aceste structuri pot prezenta Comisiei Europene observaţii cu privire la punerea în practică a programului şi la programele, iniţiativele şi măsurile naţionale în domeniul cetăţeniei europene active.

3.4. Îmbunătăţirea gestionării programului

Recomandări pentru îmbunătăţirea gestionării programului:

a) Finanţe şi administraţie

- plata accelerată a subvenţiilor către beneficiari şi simplificarea procedurilor de raportare financiară;

- crearea unui punct personalizat de sprijin permanent al proiectelor, pe toată durata existenţei lor, la Comisia Europeană sau la agenţia executivă;

- consiliere suplimentară privind depunerea cererilor şi criteriile de eligibilitate;

- o mai mare stabilitate a personalului din domeniul gestionării subvenţiilor.

b) Monitorizare și evaluare

- vizite de control la faţa locului în vederea îmbunătăţirii măsurilor de supraveghere;

- elaborarea unor date de referinţă şi a unor indicatori pentru măsurarea succesului proiectelor şi a programului în general;

- recomandări pentru responsabilii de proiect în privinţa datelor ce trebuie culese în cursul diferitelor evaluări;

c) Valoare adăugată, difuzare şi căutare de parteneri

- structurarea activităţilor programului şi acordarea de sprijin proiectelor mari, cu mai multă vizibilitate;

- încurajarea folosirii rezultatelor la exterior (de exemplu, prin recunoaşterea planurilor de exploatare şi difuzare ca fiind un criteriu de selecţie);

- îmbunătăţirea difuzării rezultatelor proiectelor prin crearea unui registru online şi prin elaborarea unor studii de caz şi a unui ghid al bunelor practici;

- sprijin pentru căutarea de parteneri de proiect;

- crearea pentru program a unui logo care să implice, în cadrul proiectelor, acţiuni de vizibilitate prin intermediul mijloacelor de informare în masă.

Comisia Europeană consideră utile aceste recomandări şi a luat deja anumite măsuri pentru îmbunătăţirea gestionării programului.

Crearea unei agenţii executive contribuie substanţial la ameliorarea modului de gestionare a programului. Aceasta permite o dezvoltare mai stabilă a sistemului de gestionare a subvenţiilor şi oferă posibilitatea reducerii fluctuaţiei de personal. Simplificările introduse recent, precum folosirea pe scară largă a regimului forfetar şi a instrumentelor disponibile online, corespund recomandărilor în domeniu. Comisia a pregătit pentru program o grilă completă care asigură beneficiarilor potenţiali un grad înalt de previzibilitate şi stabilitate. Apelul la parteneriate multianuale constituie, de asemenea, o importantă simplificare şi îmbunătăţire pentru beneficiari.

Pe parcursul noului program, sprijinul pus la dispoziţia beneficiarilor a crescut şi continuă să fie ameliorat, graţie, printre altele, structurilor de sprijin si informative centralizate. De asemenea, noul program include noi aspecte precum caracterul multianual, care va facilita structurarea activităţilor. Aceste caracteristici vor crea o vizibilitate sporită a activităţilor şi a rezultatelor acestora şi, în plus, vor permite Comisiei să pună la punct relaţii de parteneriat mai strânse cu organizaţiile beneficiare. Comisia a elaborat, de asemenea, o strategie şi un plan de acţiune practic pentru exploatarea şi difuzarea rezultatelor. Acest plan include măsuri tangibile precum instrumentele online pentru difuzarea celor mai bune practici şi a rezultatelor proiectelor către numeroase părţi interesate. În sfârşit, un sistem de control mai structurat, care include evaluarea impactului pe baza unor sondaje de opinie efectuate în rândul participanţilor direcţi, este în curs de elaborare.

4. CONCLUZII

Evaluarea confirmă importanţa programului „Cetăţenie europeană activă” în privinţa promovării participării civice şi a încurajării dezbaterilor asupra valorilor comune în Europa. Programul a oferit multor cetăţeni europeni şi organizaţiilor acestora posibilitatea să participe la procesul de construire a Europei, să-şi exprime opiniile şi să alimenteze procesul politic european. Acesta a pus în contact oameni şi comunităţi locale din diferite ţări. Prin urmare, sprijinul comunitar pentru promovarea cetăţeniei europene active în UE trebuie să continue şi în acest scop ar trebui create resurse adecvate.

Pe de altă parte, evaluarea a scos în evidenţă anumite puncte slabe în programul anterior şi a subliniat importantul potenţial de dezvoltare ulterioară. Aşadar este posibilă multiplicarea măsurilor novatoare şi de structurare în vederea creşterii impactului noului program „Europa pentru cetăţeni” în privinţa îmbunătăţirii participării cetăţenilor, a dezvoltării coerenţei şi sinergiilor, a întăririi legăturilor la nivel naţional şi a ameliorării în continuare a gestionării programului.

Pe parcursul pregătirii noului program şi a conceperii modului de punere în practică a acestuia, Comisia s-a angajat într-un dialog şi un parteneriat mai structurate cu organizaţii cheie din domeniul cetăţeniei europene active. Evaluarea a confirmat că acest tip de dialog este un element strategic pentru creşterea impactului programului, în special în ceea ce priveşte elaborarea de concluzii politice şi acumularea de experienţă de pe urma programului. În consecinţă, Comisia Europeană va continua să dezvolte şi să consolideze acest dialog.

[1] Decizia nr. 2004/100/CE a Consiliului din 26 ianuarie 2004 pentru perioada 1 ianuarie 2004-31 decembrie 2006, JO L 30 din 4/2/2004, p.6.

[2] ECOTEC

[3] 31 de subvenţii de funcţionare, 250 de proiecte ale societăţii civile şi 2 800 acţiuni de înfrăţire a oraşelor.

[4]Raportul integral al evaluării externe poate fi consultat pe următorul site: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#civilsocietyHeader

[5] Informaţii mai amănunţite privind studiile de caz se găsesc în anexa 7 la raportul de evaluare final la adresa: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#civilsocietyHeader

6 Informaţii suplimentare pot fi găsite în anexa 7 la raportul de evaluare final la adresa:

http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#civilsocietyHeader