RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 150/1

AVIZUL BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 16 februarie 2011

cu privire la reforma guvernanței economice în Uniunea Europeană

(CON/2011/13)

2011/C 150/01

Introducere și temei juridic

La 29 noiembrie 2010, Banca Centrală Europeană (BCE) a primit din partea Consiliului o solicitare de emitere a unui aviz cu privire la următoarele propuneri (denumite în continuare „propunerile Comisiei”):

1. propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1467/97 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (denumită în continuare „proiectul de regulament privind PDE”) (1);

2. propunere de directivă a Consiliului privind cerințele referitoare la cadrele bugetare ale statelor membre (denumită în continuare „proiectul de directivă privind cadrele bugetare”) (2);

3. propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind aplicarea eficientă a supravegherii bugetare în zona euro (denumită în continuare „proiectul de procedură pentru aplicarea supravegherii bugetare”) (3);

4. propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile de executare pentru corectarea dezechilibrelor macroeconomice excesive din zona euro (denumită în continuare „proiectul de procedură pentru corectarea dezechilibrelor excesive”) (4);

5. propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1466/97 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (denumită în continuare „proiectul de procedură pentru supravegherea bugetară”) (5);

6. propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (denumită în continuare „proiectul de procedură pentru supravegherea macroeconomică”) (6).

Competența BCE de a adopta un aviz cu privire la proiectul de regulament privind PDE se întemeiază pe articolul 126 alineatul (14) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, întrucât punerea în aplicare a procedurii aplicabile deficitelor excesive prezintă relevanță pentru obiectivul primar al Sistemul European al Băncilor Centrale (SEBC) de a menține stabilitatea prețurilor, care este prevăzut la articolul 127 alineatul (1) și la articolul 282 alineatul (2) din Tratat, precum și la articolul 2 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale (denumit în continuare „Statutul SEBC”).

Competența BCE de a adopta un aviz cu privire la proiectul de directivă privind cadrele bugetare, la proiectul de procedură pentru aplicarea supravegherii bugetare, la proiectul de procedură pentru corectarea dezechilibrelor excesive, la proiectul de procedură pentru supravegherea bugetară și la proiectul de procedură pentru supravegherea macroeconomică se întemeiază pe articolul 127 alineatul (4) prima liniuță și pe articolul 282 alineatul (5) din Tratat, precum și pe articolul 4 litera (a) prima liniuță din Statut, deoarece acestea sunt de asemenea relevante pentru atingerea obiectivului primar al SEBC menționat anterior.

În conformitate cu articolul 17.5 prima teză din Regulamentul de procedură al Băncii Centrale Europene, Consiliul guvernatorilor adoptă prezentul aviz, cu observații din partea Consiliului general.

Observații cu caracter general

1. Criza curentă a demonstrat foarte clar că o reformă ambițioasă a cadrului de guvernanță economică este în interesul profund și general al Uniunii Europene, al statelor membre și, în special, al zonei euro.

2. Prin comunicarea din 10 iunie 2010, „Reinforcing economic governance in the euro area” (Consolidarea guvernanței economice în zona euro), BCE a propus consolidarea guvernanței și a structurilor de aplicare în cadrul politicilor economice și bugetare din zona euro. A fost propusă de asemenea și extinderea selectivă a acestei consolidări la toate statele membre ale Uniunii Europene.

3. BCE observă că Raportul Grupului operativ din 21 octombrie 2010 privind consolidarea guvernanței economice în UE prezentat Consiliului European (denumit în continuare „Raportul Grupului operativ”) cuprinde o serie de recomandări suplimentare la propunerile Comisiei. BCE a participat la lucrările acestui Grup operativ, deși nu a fost de acord cu toate elementele incluse în Raportul Grupului operativ.

4. Propunerile Comisiei reprezintă o lărgire și o consolidare importantă a cadrului de supraveghere economică și bugetară a UE și reușesc într-o anumită măsură să îmbunătățească aplicarea acestuia în zona euro. Cu toate acestea, propunerile menționate nu reușesc să realizeze saltul calitativ necesar în supravegherea zonei euro, pe care BCE îl consideră necesar pentru a asigura stabilitatea și buna funcționare a acesteia. De asemenea, astfel cum s-a precizat la 4 noiembrie 2010, în cursul declarației introductive din cadrul conferinței de presă care a avut loc după ședința Consiliului guvernatorilor BCE, Raportul Grupului operativ reprezintă pentru Uniunea Europeană o consolidare a cadrului existent de supraveghere bugetară și macroeconomică. Cu toate acestea, Consiliul guvernatorilor consideră că nici Raportul Grupului operativ nu merge într-atât de departe încât să realizeze saltul calitativ necesar pentru zona euro pe care acesta l-a dorit.

5. Elaborat în baza comunicării BCE „Reinforcing economic governance in the euro area” menționate anterior, în baza participării BCE la Grupul operativ și în baza punctelor de vedere ale acesteia cu privire la Raportul Grupului operativ, prezentul aviz face o serie de recomandări cu privire la propunerile Comisiei care abordează elementele pe care BCE le consideră necesare pentru realizarea unui salt calitativ în domeniul guvernanței economice a zonei euro. Niciuna dintre aceste sugestii nu implică necesitatea modificării Tratatului.

6. În acest sens, BCE observă că propunerile Comisiei vor deveni după adoptare un instrument fundamental pentru obligarea UE și a statelor membre să aplice politici economice și bugetare adecvate. În cazul zonei euro, consolidarea suplimentară proporțională cu gradul ridicat de integrare în statele membre ale zonei euro este cu atât mai mult justificată. Criza actuală a demonstrat pe deplin că politicile economice și bugetare neviabile aplicate de anumite state membre din zona euro și toate formele de instabilitate financiară rezultate pot avea ca efect direct apariția unor dificultăți și în alte state membre din zona euro. În consecință, BCE invită legiuitorul Uniunii Europene și statele membre să profite de procesul legislativ în curs de desfășurare pentru a consolida programul de guvernanță economică până la nivelul maxim permis de Tratatele în vigoare. În plus, Uniunea Europeană ar trebui ca, la un moment dat, să aibă în vedere reforma Tratatelor pentru a consolida într-o măsură și mai mare guvernanța economică.

7. În opinia BCE, automatismul insuficient reprezintă o deficiență majoră a propunerilor Comisiei. BCE admite că propunerile Comisiei reprezintă o relativă creștere a automatismului în comparație cu situația actuală, în special prin chiar faptul că îi sunt prezentate Consiliului propuneri ale Comisiei, în loc de recomandări, precum și prin introducerea în Consiliu a votului majorității calificate inverse. BCE este de asemenea conștientă de faptul că, în temeiul articolelor 121 și 126 din Tratat, care se referă la supravegherea politicilor economice și bugetare și, respectiv, la procedura aplicabilă deficitelor excesive, Consiliul acționează în mod discreționar. În acest sens, BCE propune ca legiuitorul Uniunii să aibă în vedere renunțarea la modificările aduse în 2005 Pactului de stabilitate și creștere (7) care au mărit gradul de libertate de acțiune acordată statelor membre în legătură cu obligațiile acestora prevăzute în Pact.

8. În orice caz și în afara creșterii nivelului automatismului menționat anterior, Consiliul are posibilitatea de a prezenta o declarație oficială prin care să arate că, în principiu, acesta va vota în cadrul tuturor procedurilor prevăzute în propunerile Comisiei în favoarea continuării procedurii în cazul în care Comisia propune sau recomandă acest lucru în propunerea sau recomandarea sa relevantă și că, în ipoteza în care acest principiu nu este respectat, Consiliul va arăta motivele pentru care s-a îndepărtat de la principiul respectiv. Așadar, necontinuarea procedurii va constitui excepția pe care Consiliul va trebui să o motiveze. Deși declarațiile nu au caracter obligatoriu, un astfel de angajament ar orienta modul discreționar de acțiune al Consiliului în cadrul diferitelor proceduri și ar putea contribui astfel la consolidarea acestora. O astfel de declarație ar deveni parte integrantă a cadrului de guvernanță economică din Uniunea Europeană.

9. BCE consideră că o astfel de declarație este un element indispensabil pentru buna funcționare a guvernanței economice a Uniunii Europene. În cazul în care Consiliul nu este de acord cu această declarație, BCE recomandă ca alternativă o declarație a Eurogrupului prin care să se prezinte angajamentul celor 17 state membre din zona euro de a vota, în principiu, în favoarea continuării procedurilor, orice poziție diferită trebuind motivată.

10. În plus, în propunerile Comisiei există mai multe elemente care demonstrează automatismul insuficient și care trebuie reanalizate: (a) proiectul de procedură pentru supravegherea bugetară prevede posibilitatea statelor membre de a se abate de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, în caz de declin economic grav cu caracter general. Având în vedere importanța capitală a sustenabilității fiscale, BCE recomandă evitarea unor astfel de clauze de exceptare. În cazul în care se optează pentru păstrarea acestora, BCE recomandă în mod expres ca activarea lor să aibă loc doar cu condiția de a nu pune în pericol sustenabilitatea fiscală; (b) proiectul de procedură pentru aplicarea supravegherii bugetare prevede revizuirea de către Consiliul a depozitelor purtătoare de dobândă, a depozitelor nepurtătoare de dobândă și a amenzilor pe care le impune, în cazul în care circumstanțele economice excepționale justifică acest lucru sau în urma unei cereri motivate a statului membru în cauză. Aceste posibilități de revizuire trebuie eliminate deoarece ele par să contribuie doar la prelungirea duratei procedurii și la suplimentarea activității Comisiei fără a avea vreo justificare specială, având în vedere că atât Comisia, cât și Consiliul vor fi analizat deja circumstanțele respective și argumentele statului membru în cauză înainte de impunerea măsurilor financiare de către Consiliu; (c) în general, cadrul de guvernanță economică nu ar trebui să impună Comisiei obligații care i-ar limita posibilitatea de a recomanda sau de a propune continuarea procedurilor. În special ar trebui exclusă obligația Comisiei de a ține seama de discuțiile din cadrul Consiliului, obligație ce constituie o condiție pentru continuarea de către Comisie a oricărei proceduri.

11. În plus, BCE recomandă creșterea automatismului prin introducerea în Consiliu a votului majorității calificate inverse ori de câte ori este posibil, precum în cazul avizelor Consiliului cu privire la programele de stabilitate și convergență instituite în temeiul articolului 121 alineatul (3) din Tratat, precum și prin includerea unor etape procedurale care să accelereze procedura prin exercitarea unei presiuni crescute asupra statelor membre care nu își respectă obligațiile. În acest din urmă sens, articolul 121 alineatul (4) din Tratat permite creșterea automatismului proiectului de procedură pentru supravegherea bugetară. În plus, aplicarea articolului 126 alineatul (8) din Tratat ar putea crea o etapă a procedurii aplicabile deficitelor excesive în care statul membru trebuie să demonstreze că a acționat în mod efectiv pentru a preveni aplicarea sancțiunilor.

12. Proiectul de procedură pentru supraveghere bugetară și proiectul de regulament privind PDE ar trebui să conțină măsuri suplimentare referitoare la politici și la reputație, care să includă obligații de raportare ale statelor membre și rapoarte ale Consiliului către Consiliul European. În plus, în cazul în care sunt vizate state membre din zona euro sau state membre participante la MCS II, Comisia, în colaborare cu BCE dacă se consideră necesar, ar trebui să organizeze misiuni în statele membre care nu respectă recomandările Consiliului.

13. BCE este de asemenea preocupată de faptul că analiza factorilor relevanți este prea permisivă atunci când se evaluează respectarea valorii de referință pentru rata datoriei publice. Deși atunci când Comisia elaborează raportul privind existența unei rate excesive a datoriei trebuie luați în considerare toți factorii relevanți și deși trebuie acordată o atenție deosebită efectului garanțiilor emise de statele membre în cadrul Fondului european de stabilitate financiară sau, în final, în cadrul viitorului Mecanism european de stabilitate (MES), toți acești factori trebuie analizați doar dacă rata datoriei publice este în scădere în decurs de trei ani conform previziunilor Comisiei. Un factor atenuant relevant nu trebuie să conducă niciodată la o evaluare prin care să se constate că un stat membru nu are o rată excesivă a datoriei dacă rata datoriei acestui stat membru depășește valoarea de referință și dacă se previzionează că va avea o traiectorie ascendentă.

14. Introducerea unui grad mai mare de libertate în evaluarea deficitelor din cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive, mai ales prin luarea în considerare a întregii game de factori relevanți atunci când rata datoriei este mai mică decât 60 % din valoarea de referință a produsului intern brut (PIB), intră în conflict cu procesul de consolidare a normelor. Indiferent dacă rata datoriei este mai mare sau este mai mică decât 60 % din valoarea de referință a PIB, factorii relevanți ar trebui luați în considerare doar în momentul în care se evaluează dacă deficitul este excesiv atunci când rata deficitului, înainte de a lua în considerare astfel de factori, are o valoare apropiată de 3 % din valoarea de referință a PIB și depășirea valorii de referință este temporară, în conformitate cu normele actuale. În sfârșit, criteriul numeric de referință pentru evaluarea modificării ratei datoriei ar trebui aplicat imediat după intrarea în vigoare a regulamentului.

15. În cadrul proiectului de procedură pentru supravegherea bugetară, BCE recomandă următoarele: (a) caracterul suficient al progresului realizat în vederea îndeplinirii obiectivului pe termen mediu ar trebui evaluat pe baza unei evaluări globale care să aibă ca referință soldul structural și care ar trebui să includă o analiză a cheltuielilor fără măsurile discreționare pe partea veniturilor; (b) rata de creștere a cheltuielilor publice nu ar trebui să depășească în mod normal rata de referință a creșterii previzionată pe termen mediu pentru creșterea potențială a produsului intern brut (PIB); (c) rata previzionată pe termen mediu pentru creșterea potențială a PIB ar trebui calculată conform metodologiei comune utilizate de Comisie; (d) este necesar să se ia în considerare modul în care structura creșterii economice afectează creșterea veniturilor. Codul de conduită va trebui să stabilească definițiile operaționale ale acestor elemente (8).

16. BCE apreciază foarte mult introducerea procedurii de supraveghere macroeconomică, care acoperă o lacună importantă a cadrului de guvernanță economică. Această nouă procedură ar trebui să se concentreze puternic asupra statelor membre din zona euro care înregistrează descreșteri constante ale competitivității și deficite mari de cont curent. Este necesar de asemenea să se ia în considerare efectele de propagare din zona euro și cerințele specifice pentru buna sa funcționare. Dat fiind posibilul caracter schimbător al crizei de-a lungul timpului, lista indicatorilor utilizați în legătură cu procedura poate evolua fără ca totuși să se piardă punctul de interes al procedurii, care ar trebui să fie prevenirea situațiilor ce prezintă riscuri pentru stabilitatea economică, bugetară și financiară în zona euro și în Uniunea Europeană.

17. Prin definirea noțiunii „dezechilibre”, domeniul de aplicare al procedurii ar trebui să acopere o listă deschisă de situații care trebuie prevenite prin aplicarea procedurii. În plus, includerea noțiunii „vulnerabilități” în această procedură, definite ca situații de posibilă dificultate a unui stat membru ce ar putea fi în mod rezonabil acoperite prin supravegherea macroeconomică solidă a uniunii economice și monetare, ar accentua caracterul preventiv al acestei proceduri. De asemenea, este necesar să se precizeze că recomandările din cadrul acestei proceduri trebuie să fie compatibile cu celelalte proceduri instituite potrivit articolelor 121, 126 și 136 din Tratat și că procedura ia în considerare în mod corespunzător angajamentele asumate în cadrul acordurilor MCS II. În ceea ce privește trimiterile la Comitetul european pentru riscuri sistemice (CERS) din cadrul procedurii de supraveghere macroeconomică, deși independența acestui comitet nu va fi afectată dacă procedura ia în considerare avertismentele și recomandările sale, BCE recomandă introducerea unei trimiteri cu privire la necesitatea de a respecta regimul de confidențialitate al CERS.

18. În plus, procedura de supraveghere macroeconomică trebuie determinată prin mecanisme de declanșare transparente și eficiente. Evaluarea dezechilibrelor macroeconomice și recomandările privind acțiunile de corecție trebuie să beneficieze de o publicitate substanțială în cursul tuturor etapelor procedurii. În proiectul de procedură pentru corectarea dezechilibrelor excesive este de asemenea necesar să se introducă, un automatism mai accentuat și sancțiuni financiare progresive, în special după primul caz de nerespectare de către un stat membru a recomandării Consiliului, după care Consiliul ar trebui să impună deja un depozit purtător de dobândă fără a mai fi necesară repetarea nerespectării. Această din urmă ar trebui sancționată cu aplicarea unei amenzi.

19. În ceea ce privește acumulările de dobânzi provenite de la depozitele neremunerate și amenzile impuse la propunerea Comisiei statelor membre din zona euro, acestea ar trebui să fie atribuite MES care urmează a fi creat în 2013, până la crearea acestuia aplicându-se o soluție de tranziție adecvată.

20. Procedurile abordate în cadrul propunerilor Comisiei trebuie implementate și aplicate în mod coerent. Acest lucru ar fi mai ușor de realizat dacă s-ar încerca, cât mai mult posibil, ca atunci când se adoptă și se aplică regulamentele rezultate să se abordeze o modalitate de lucru caracterizată prin simplitate, transparență și predictibilitate. Cu o astfel de abordare, ocazia de a da naștere unor interpretări divergente sau unor dispute asupra aspectelor referitoare la evaluare ar trebui să fie limitată, iar procesele birocratice ar trebui să poată fi evitate.

21. BCE sugerează ca misiunile Comisiei în cadrul procedurilor de supraveghere bugetară și macroeconomică și în cadrul procedurii aplicabile deficitelor excesive să se realizeze în colaborare cu BCE, dacă aceasta consideră necesar în cazul misiunilor în statele membre a căror monedă este euro și în cazul statelor membre participante la MCS II. Participarea BCE la misiunile care s-au desfășurat în Grecia și în Irlanda s-a dovedit utilă. BCE consideră această participare drept contribuția sa la politicile economice și va realiza acest lucru fără a aduce în vreun fel atingere independenței cu care trebuie să îndeplinească sarcinile ce i–au fost stabilite în Tratat.

22. BCE consideră de asemenea necesară crearea unui organism consultativ compus din persoane cu competențe recunoscute în domeniul economic și fiscal. Rolul acestuia ar fi de a elabora un raport anual independent adresat instituțiilor Uniunii pe tema respectării de către Consiliu și de către Comisie, inclusiv de către Eurostat, a obligațiilor care le revin potrivit articolelor 121 și 126 din Tratat și a procedurilor stabilite în propunerile Comisiei. În cazul în care dispune de o capacitate suficientă și fără a aduce atingere sarcinii sale principale de elaborare a raportului menționat anterior, acest organism ar trebui de asemenea să realizeze, în urma unei solicitări din partea Consiliului European, a Consiliului sau a Comisiei, analize cu privire la probleme economice sau bugetare specifice. Sarcinile acestui organism nu trebuie să aducă atingere competenței Comisiei. Membrii acestuia trebuie să dispună de o independență deplină. Legiuitorul Uniunii va trebui să stabilească poziția administrativă și caracteristicile acestui organism, inclusiv resursele materiale și umane ale acestuia. Acest organism trebuie constituit în temeiul proiectului de procedură pentru supravegherea bugetară, iar celelalte propuneri ale Comisiei ar trebui să conțină referiri la acesta.

23. În ceea ce privește proiectul de directivă privind cadrele bugetare, deși BCE este de acord cu alegerea unei directive drept instrument juridic, aceasta consideră că scopul și natura directivei ar impune o transpunere în plan național cât mai apropiată posibil de formularea directivei. Acest lucru e valabil în mod special în cazul statelor membre din zona euro. În acest sens, BCE ar aprecia o declarație politică din partea Eurogrupului în sensul realizării unei astfel de transpuneri naționale uniforme, declarație care ar putea fi reflectată în considerente.

24. De asemenea, BCE consideră că este necesar ca toate statele membre să trebuiască să asigure monitorizarea, analiza și validarea independente ale elementelor cheie ale cadrelor lor bugetare. Se impune introducerea unui nou capitol destinat statelor membre din zona euro, în care elementele recomandabile din cadrul Concluziilor Consiliului din 17 mai 2010 și din cadrul Raportului Grupului operativ devin obligatorii prin intermediul directivei pentru statele membre din zona euro, cu posibilitatea ca statele membre din afara zonei euro să le transpună în mod voluntar în ordinea lor juridică internă, posibilitate pe care BCE o recomandă. Printre elementele recomandabile, crearea unor consilii fiscale independente ar trebui să apară ca o prioritate în cadrul directivei, iar directiva ar trebui să ia de asemenea în considerare în mod corespunzător introducerea unei abordări de sus în jos, care s-ar materializa prin acordul anterior privind nivelul total al cheltuielilor ce va fi repartizat ulterior, sub formă de cote de cheltuieli, diferitelor ministere sau agenții guvernamentale.

25. Toate aceste măsuri nu ar trebui să împiedice statele membre să dezvolte cadre bugetare mai puternice, de exemplu prin includerea unor norme care să interzică deficite generale structurale publice care depășesc un anumit nivel din PIB. În același timp, legiuitorul UE ar trebui să aibă în vedere introducerea, în cuprinsul directivei sau în cuprinsul unei alte norme legislative, a unei obligații a statelor membre de a adopta norme cu cadre clare referitoare la împrumuturi, în mod exact definite și delimitate, deoarece această obligație ar contribui la menținerea securității juridice.

26. În plus, BCE recomandă să se sublinieze importanța previziunilor naționale transparente și a metodologiilor privind pregătirea acestora. În același timp, previziunile Comisiei trebuie să joace un rol central în cadrul previziunilor naționale de referință.

27. În plus, în ceea ce privește eficiența sa, directiva ar trebui să se refere în mod expres la costurile impuse autorităților naționale în cazurile în care acestea nu respectă normele fiscale numerice, incluzând atât măsuri nefinanciare, cât și sancțiuni financiare aplicabile la nivel național. De asemenea, se recomandă includerea unor obligații de a achita datoriile pe termen mediu care depășesc sumele tolerate de cadrul fiscal. Trebuie definite împrejurările specifice în care se permite nerespectarea temporară a obligațiilor, dacă aceasta este într-adevăr necesară. În plus, BCE consideră că intrarea în vigoare a MES previzionată pentru 2013 ar trebui să determine stabilirea termenului-limită pentru transpunerea directivei la 31 decembrie 2012, și nu la 31 decembrie 2013.

28. În ceea ce privește componenta statistică a directivei, BCE se pronunță în favoarea unei creșteri a oportunității și a fiabilității conturilor anuale și trimestriale ale administrațiilor publice raportate Comisiei potrivit Regulamentului (CE) nr. 2223/96 din 25 iunie 1996 privind Sistemul european de conturi naționale și regionale din Comunitate (9). Directiva poate contribui la îmbunătățirea simultană a oportunității și a fiabilității conturilor generale ale administrațiilor publice prin sprijinirea aplicării sistemelor publice de contabilitate pe bază cumulativă corelate cu conturile naționale conform SEC 95. Pentru a asigura recunoașterea și evaluarea armonizată a tranzacțiilor publice, sistemele de contabilitate ar trebui să se bazeze pe standarde de contabilitate a sectorului public acceptate pe plan internațional.

29. În ceea ce privește componenta statistică din cadrul legislației viitoare, BCE observă că, potrivit Raportului Grupului operativ, activitatea legislativă a UE trebuie să devină obligatorie din punct de vedere juridic pentru „Codul de bune practici al statisticilor europene”, între timp fiind necesar să se accelereze transpunerea în întregime a codului, în special în ceea ce privește calitatea și mandatele atribuite pentru colectarea datelor. În plus, se impune să se consolideze și mai mult competențele Eurostat privind evaluarea și monitorizarea notificărilor PDE, cu accent pe măsurile proactive pentru îmbunătățirea statisticilor publice din punct de vedere calitativ.

30. În sfârșit, BCE avertizează cu privire la faptul că propunerile Comisiei, și în special reformele privind zona euro, vor presupune un volum crescut de activitate, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național, ceea ce va necesita o repartizare uniformă a resurselor umane și materiale.

Propuneri de redactare

În cazul în care BCE recomandă modificarea propunerilor Comisiei, propunerile de redactare specifice însoțite de o explicație în acest sens se regăsesc în anexă.

Referirile din regulamentele propuse și din directiva propusă vor trebui să reflecte, la momentul adoptării, propunerile de redactare din prezentul aviz.

Adoptat la Frankfurt pe Main, 16 februarie 2011. Președintele BCE Jean-Claude TRICHET

(1) COM(2010) 522.

(2) COM(2010) 523.

(3) COM(2010) 524.

(4) COM(2010) 525.

(5) COM(2010) 526.

(6) COM(2010) 527.

(7) Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 al Consiliului din 27 iunie 2005 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1466/97 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (JO L 174, 7.7.2005, p. 1) și Regulamentul (CE) nr. 1056/2005 al Consiliului din 27 iunie 2005 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1467/97 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii deficitului excesiv (JO L 174, 7.7.2005, p. 5).

(8) „Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and Guidelines on the format and content of stability and convergence programmes” (Specificații privind aplicarea Pactului de stabilitate și creștere și orientări referitoare la forma și la conținutul programelor de stabilitate și convergență), aprobat de Consiliul ECOFIN la 7 septembrie 2010.

(9) JO L 310, 30.11.1996, p. 1.