1.O Uniune fermă și unită

„Un întreg continent a acționat ca un singur om, dând dovadă de solidaritate… europenii nu s-au ascuns și nu au ezitat.” Președinta Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, Discursul privind starea Uniunii, 14 septembrie 2022.

În ultimul an, Europa și lumea întreagă s-au confruntat cu mai multe crize concomitente. Invadarea barbară a Ucrainei de către Rusia a readus în Europa realitatea îngrozitoare a războiului. Bilanțul tragic al deceselor și distrugerilor continuă să crească, la fel și consecințele nefaste ale conflictului atât în Europa, cât și în restul lumii. Crizele energetice cauzate de război au adâncit criza privind costurile vieții deja în creștere, care a afectat redresarea puternică a Europei după pandemie. În paralel, ordinea mondială bazată pe norme este contestată în noi moduri, evidențiind nevoia de unitate și cooperare cu partenerii noștri, precum și de investiții și de contacte diplomatice cu țările din întreaga lume.

Programul de lucru al Comisiei din acest an a fost elaborat în aceste circumstanțe unice și are la bază trei realități complementare. Prima realitate este că provocările de o asemenea amploare pot fi abordate cu succes doar în mod colectiv, ca o Uniune. Iar Europa a demonstrat în repetate rânduri că se ridică la înălțimea momentului, fie că vorbim de vaccinuri, de redresarea economică, de sancțiuni sau de sprijinul acordat Ucrainei. Europa a demonstrat în orice situație cât de mult poate realiza, cu câtă ambiție poate răspunde și cât de repede poate acționa atunci când există un scop comun și o abordare unită. Aceasta trebuie să fie forța motrice a activității noastre și în anul care urmează.

A doua realitate este că aceste crize nu fac decât să sublinieze necesitatea ca Europa să continue să accelereze transformarea radicală stabilită la începutul acestui mandat, fie pentru a combate crizele climatice și naturale, pentru a spori reziliența economiilor și a democrațiilor noastre, pentru a crește competitivitatea industriilor noastre, pentru a face societățile noastre mai echitabile sau pentru a ne consolida poziția geopolitică. Obiectivele prezentului program, enunțate pentru prima dată în Orientările politice, au fost construirea unui viitor mai bun pentru generația următoare și asigurarea faptului că suntem mai bine echipați și pregătiți pentru a face față provocărilor viitoare. Acestea rămân la fel de valabile și în prezent.

A treia realitate este că acest set unic de crize, care se resimte atât de acut în viața de zi cu zi a europenilor, nu poate fi abordat prin menținerea practicilor actuale. Va fi nevoie de reacții rapide continue, atât pentru a anticipa provocările viitoare, cât și pentru a răspunde celor mai presante nevoi. În acest spirit, activitatea noastră se va concentra pe sprijinirea europenilor în aceste vremuri de încercare. Aceasta va fi principala prioritate a Comisiei în anul următor – fie prin reducerea prețurilor la energie, asigurarea aprovizionării cu materiile prime esențiale pentru a ne menține competitivitatea pe plan industrial și securitatea alimentară, consolidarea economiei noastre sociale de piață, fie prin oferirea în continuare a unui răspuns consistent la pandemia de COVID-19, care este încă prezentă în întreaga Uniune.

Aceste trei realități conturează activitățile enumerate în anexele la prezentul program de lucru în ceea ce privește toate cele șase obiective ambițioase emblematice. Acesta se bazează pe activitatea și progresele pe care le-am realizat deja pentru a aborda cele mai presante provocări, menținând în același timp direcția pe termen mai lung. Prin REPowerEU, planul de a elimina dependența Europei de importurile de energie din Rusia, aprovizionarea din Rusia s-a redus constant, fiind compensată printr-o diversificare a surselor de aprovizionare ca urmare a sprijinului obținut din partea partenerilor noștri internaționali. Ne așteaptă în continuare o iarnă grea, însă, prin adoptarea Regulamentului privind înmagazinarea gazelor, au fost constituite stocuri la un nivel de aproape 91 % din capacitatea totală a instalațiilor de înmagazinare ale Uniunii, iar statele membre pun în aplicare planuri de economisire a gazelor în conformitate cu Planul european de reducere a cererii de gaz. Comisia a stabilit, de asemenea, măsuri de intervenție de urgență pe piața energiei pentru a contracara recentele creșteri semnificative ale prețurilor și pentru a reduce facturile la energie ale cetățenilor și întreprinderilor europene. Și vom continua să accelerăm tranziția energetică, atât ca mijloc de combatere a crizei climatice, cât și pentru a ne reduce dependențele și a ne crește competitivitatea. Esențială în acest demers va fi, de asemenea, consolidarea rezilienței și a capacităților de răspuns ale infrastructurii critice, care va constitui elementul central al unui plan în cinci pași anunțat de președinta von der Leyen.

Pentru a sprijini cetățenii și întreprinderile din întreaga Europă, trebuie să continuăm investițiile și reformele prin intermediul instrumentului NextGenerationEU. În mod similar, trebuie să profităm în continuare de capacitatea bugetului UE. Pentru a aborda criza energetică, trebuie să protejăm elementele fundamentale ale economiei noastre și, în special, să ne protejăm piața unică și să asigurăm un nivel ridicat de ocupare a forței de muncă. Pe lângă menținerea unor condiții de concurență echitabile pe piața unică prin orientări clare privind ajutoarele de stat, bazate pe principiul general al proporționalității și al necesității, o soluție europeană unitară și comună este de o importanță capitală pentru gestionarea riscului grav de fragmentare a Uniunii. Prin REPowerEU, Comisia a făcut primi pași importanți în direcția solidarității, dar sunt necesare eforturi suplimentare. Prin urmare, trebuie să stimulăm REPowerEU cu finanțare suplimentară pe baza unei evaluări a nevoilor și luând în considerare capacitatea de absorbție a investițiilor. Vom căuta surse complementare de finanțare pentru REPowerEU și suntem pregătiți să propunem măsuri suplimentare, bazându-ne, de asemenea, pe lecțiile învățate din mecanismele de solidaritate financiară ale UE din cadrul NextGenerationEU și al altor instrumente de succes.

În paralel cu măsurile luate pentru a contracara consecințele invaziei ruse aici în Uniune, sprijinul nostru pentru Ucraina va rămâne la fel de ferm, de hotărât și de coordonat ca începând cu 24 februarie. În anul următor, miza este Ucraina și viitorul Ucrainei. Dar și viitorul Uniunii Europene și tot ce reprezintă aceasta: libertate, democrație, drepturi fundamentale, statul de drept și toate valorile pe care se întemeiază UE.

Demonstrând solidaritatea reală între UE și statele membre, cele peste 180 de măsuri adoptate deja de Uniunea Europeană ca răspuns la invazie lovesc Rusia în punctele ei vulnerabile, oferind, în același timp, un sprijin puternic Ucrainei și poporului său. De la începutul războiului și până în septembrie, UE și statele membre au mobilizat peste 19 miliarde EUR pentru a consolida reziliența economică, socială și financiară a Ucrainei, la care se adaugă sprijin militar în valoare de 3,1 miliarde EUR în cadrul Instrumentului european pentru pace. Cetățenii și statele membre au dat dovadă de generozitate și solidaritate impresionante în primirea milioanelor de ucraineni care fug din calea violenței, UE contribuind la asigurarea accesului acestora la locuri de muncă, locuințe, educație și asistență medicală prin activarea Directivei privind protecția temporară.

Prin intermediul mecanismului său de protecție civilă, UE a coordonat furnizarea a peste 70 000 de tone de bunuri în natură destinate asistenței în Ucraina, inclusiv alimente, apă, adăpost, energie și asistență medicală. Am mobilizat echipamente medicale și specializate prin intermediul Autorității pentru Pregătire și Răspuns în caz de Urgență Sanitară (HERA) și din stocurile pentru situații de urgență rescEU pentru a răspunde riscurilor pe care le reprezintă, pentru sănătatea publică, amenințările chimice, biologice, radiologice și nucleare. Prin Acțiunea de coeziune pentru refugiații din Europa (CARE) și prin propunerea privind FAST-CARE, am facilitat mobilizarea fondurilor de coeziune de către statele membre și regiuni pentru a ajuta persoanele care fug din calea războiului.

Vom continua să oferim Ucrainei asistență politică, financiară și umanitară solidă și suntem pregătiți să sprijinim reconstrucția viitoare a țării. Un prim pas este furnizarea a 100 de milioane EUR pentru reabilitarea școlilor ucrainene avariate. Întrucât drumul spre Europa se întrevede în viitorul Ucrainei și al poporului ucrainean, vom depune, de asemenea, eforturi pentru a facilita accesul acestei țări la piața unică. În același timp, vom continua să ne coordonăm, inclusiv cu aliații noștri, pentru a asigura aplicarea eficace a sancțiunilor în scopul menținerii unei presiuni economice puternice asupra Rusiei și pentru a-i afecta capacitatea de a continua războiul în Ucraina.

Actuala criză alimentară cauzată de creșterea bruscă a prețurilor și de secete severe, agravată de invadarea Ucrainei de către Rusia, pune în pericol securitatea alimentară în întreaga lume și reprezintă o altă provocare importantă. Pentru a aborda acest aspect și pentru a facilita accesul Ucrainei la piața unică și la lanțurile de aprovizionare globale prin rute alternative, Comisia continuă să colaboreze îndeaproape cu partenerii săi internaționali, cu statele membre, cu autoritățile ucrainene și cu operatorii economici pentru a asigura accesul la îngrășăminte, la producția de alimente și la comerțul deschis pentru a preveni denaturarea aprovizionării cu alimente. „Culoarele noastre de solidaritate” permit Ucrainei să exporte cereale și alte produse și să importe bunurile de care are nevoie, de la ajutor umanitar până la îngrășăminte. De asemenea, am mobilizat 600 de milioane EUR din Fondul european de dezvoltare pentru a crește sprijinul acordat țărilor din Africa, zona Caraibilor și Pacific în vederea asigurării securității alimentare.

Mai sunt multe de făcut atât pe plan intern, cât și extern, începând cu punerea în aplicare a ceea ce s-a convenit deja și cu adoptarea a ceea ce a mai rămas de convenit. Am prezentat inițiative de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră, de investiții în tehnologii verzi și de protejare a mediului natural. Am propus norme pentru a pune la dispoziția cetățenilor și a întreprinderilor o nouă generație de tehnologii digitale. Am prezentat măsuri de creștere a competitivității noastre și de consolidare a rezilienței pieței unice, promovând în același timp justiția socială pe piața forței de muncă. Actuala Comisie a luat măsuri pentru consolidarea în continuare a capacității UE de a apăra democrația și statul de drept. Am acționat în direcția asigurării libertății și a pluralismului mass-mediei, precum și a consolidării unei societăți pluraliste, egale și favorabile incluziunii.

De asemenea, este esențial să punem un accent mai puternic pe sprijinirea negocierilor interinstituționale pentru a ne transforma angajamentele politice în acte legislative. S-au realizat deja multe lucruri datorită unității instituțiilor, fie că vorbim de un certificat COVID­19, de normele digitale sau de salariul minim. Trebuie să accelerăm această abordare, în special în ceea ce privește documentele esențiale pentru dubla tranziție, cum ar fi pachetul „Pregătiți pentru 55”, propunerile privind combaterea defrișărilor la nivel mondial sau bateriile și Legea privind inteligența artificială. Activitatea Comisiei va fi ghidată în continuare de realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite în toate domeniile de politică. Obiectivele de dezvoltare durabilă au fost integrate în semestrul european și în instrumentele noastre pentru o mai bună legiferare. În 2023, Comisia va prezenta prima revizuire voluntară a punerii în aplicare a ODD de către UE în cadrul Forumului politic la nivel înalt al ONU.

În ultimii ani, cetățenii europenii au simțit în mod direct impactul pe care bugetul UE îl poate avea asupra vieții lor. Cu toate acestea, resursele și flexibilitatea sunt limitate. Evaluarea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual (CFM) 2021-2027, pe care o vom efectua în 2023, va fi un bun prilej de a reevalua dacă bugetul actual al UE continuă să ofere mijloacele necesare pentru a răspunde provocărilor comune.

În acest scop, Comisia va propune, de asemenea, un al doilea pachet de noi resurse proprii, bazându-se, printre altele, pe propunerea privind un set unic de norme fiscale pentru desfășurarea de activități economice în Europa (BEFIT). Alături de primul set de propuneri, prin aceste măsuri se vor asigura tipuri de venituri mai diversificate și mai reziliente și se va evita reduceri nejustificate ale programelor Uniunii sau creșteri excesive ale contribuțiilor statelor membre, în vederea rambursării fondurilor colectate de UE pentru a finanța componenta de granturi a NextGenerationEU.

2.Cetățenii trebuie să ocupe un loc central în cadrul democrației europene

Programul de lucru din acest an este și primul după încheierea Conferinței privind viitorul Europei. Reflectând numărul mare de propuneri și importanța îndeplinirii promisiunilor privind aspectele importante pentru cetățeni, multe dintre inițiativele-cheie prezentate în acest program de lucru dau curs propunerilor ambițioase formulate în cadrul Conferinței.