ANEXA 2

Exemplu de pericole pentru sănătate și mediu și căi de expunere

Prezenta anexă oferă exemple de pericole și evenimente periculoase comune, de căi de expunere și de receptori care pot fi prezenți într-un sistem de reutilizare a apei în irigațiile în agricultură. Aceasta oferă, de asemenea, o listă de verificare pentru a evalua aplicabilitatea directivelor și a regulamentelor enumerate în regulament la un sistem specific de reutilizare a apei. Aceste elemente sunt selectate din directivele și regulamentele relevante ale UE și din standardele și orientările publicate [și anume ISO 20426 (2018) (1), ISO 16075-1 (2020) (2), Orientările OMS (2006) (3), Manualul OMS de planificare a siguranței sanitare (2016) (4), Orientările din Australia (2006) (5)]. Scopul este de a propune exemple care să ajute la identificarea acestor elemente necesare pentru elaborarea unei evaluări a riscurilor. Elementele raportate aici sunt simple exemple: identificarea și evaluarea corectă a acestora trebuie să se bazeze pe sistemul specific de reutilizare a apei.

Directivele și regulamentele enumerate la punctul 5 din anexa II la regulament

Tabelul 2.1

Directivele și regulamentele enumerate la punctul 5 din anexa II și evaluarea aplicării lor în cazul unui sistem de reutilizare a apei

Directivă/Regulament Cerințe în temeiul punctului 5 din anexa II Aplicabilitate DIRECTIVA PRIVIND NITRAȚII (91/676/CEE) privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole. De reducere și de prevenire a poluării cu nitrați a apei. Dacă evaluarea riscurilor identifică orice apă de suprafață sau apă subterană reglementată în temeiul acestei directive (de exemplu, identificată ca zonă vulnerabilă la nitrați), care ar putea fi expusă prin reutilizarea apelor recuperate pentru irigații în agricultură (de exemplu, prin scurgere sau, respectiv, prin infiltrare). DIRECTIVA 2020/2184 PRIVIND APA POTABILĂ privind calitatea apei destinate consumului uman. Ca zonele de protecție a apei destinate consumului uman, și anume zonele de protecție a producției de apă potabilă, să îndeplinească cerințele. Dacă evaluarea riscurilor identifică ape de suprafață și ape subterane care sunt clasificate ca zone de protecție a producției de apă potabilă și care ar putea fi expuse prin utilizarea apelor recuperate pentru irigații în agricultură (de exemplu, prin scurgere sau, respectiv, infiltrare). DIRECTIVA-CADRU PRIVIND APA 2000/60/CE de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei. De respectare a obiectivelor de mediu privind apele de suprafață și apele subterane și a standardelor de calitate a mediului aplicabile poluanților de interes național (poluanții specifici bazinelor hidrografice) pentru apele de apele de suprafață Dacă evaluarea riscurilor identifică riscuri potențiale pentru apele de suprafață și apele subterane (de exemplu, prin scurgere sau, respectiv, infiltrare) pentru care a fost identificată o stare chimică (stare chimică bună a apelor de suprafață și stare chimică bună a apelor subterane). DIRECTIVA 2006/118/CE PRIVIND APELE SUBTERANE privind protecția apelor subterane împotriva poluării și a deteriorării De prevenire a poluării apelor subterane. Dacă evaluarea riscurilor identifică resurse de apă subterană reglementate în temeiul acestei directive care ar putea fi expuse prin utilizarea apelor recuperate pentru irigații în agricultură. DIRECTIVA 2008/105/CE PRIVIND STANDARDELE DE CALITATE A MEDIULUI privind standardele de calitate a mediului în domeniul apei De respectare a standardelor de calitate a mediului pentru substanțele prioritare și o serie de alți poluanți. Dacă evaluarea riscurilor identifică ape de suprafață (sau sedimente și biocenoză) potențial expuse la utilizarea apelor recuperate (de exemplu, prin scurgere) pentru care sunt stabilite substanțe prioritare și standarde de calitate a mediului (SCM) în cadrul unui plan de management al bazinului hidrografic (PMBH). DIRECTIVA 2006/7/CE PRIVIND APA PENTRU SCĂLDAT privind gestionarea calității apei pentru scăldat De respectare a standardelor de calitate a apei pentru scăldat Dacă evaluarea riscurilor identifică corpuri de apă utilizate pentru activități de scăldat, care sunt potențial expuse la utilizarea apelor recuperate (de exemplu, prin scurgere). DIRECTIVA 86/278/CEE PRIVIND NĂMOLURILE DE EPURARE privind protecția mediului, în special a solului, atunci când se utilizează nămoluri de epurare în agricultură De protejare a mediului și a solului. Dacă se utilizează nămoluri de epurare în domeniul agricol al sistemului de reutilizare a apei. Regulamentul (CE) nr. 852/2004 privind igiena produselor alimentare De a aborda la nivelul producției primare riscurile microbiologice prezentate de fructele și legumele proaspete prin aplicarea normelor de igienă. Dacă terenul agricol irigat cu ape recuperate este utilizat pentru producția de fructe și legume proaspete. Regulamentul (CE) nr. 183/2005 de stabilire a cerințelor privind igiena hranei pentru animale De a îndeplini cerințele privind igiena hranei pentru animale. Dacă terenul agricol irigat cu ape recuperate este utilizat pentru producția de hrană pentru animale (de exemplu, culturi nealimentare, inclusiv culturi utilizate pentru hrănirea animalelor crescute pentru producția de lapte sau carne). Regulamentul (CE) nr. 2073/2005 privind criteriile microbiologice pentru produsele alimentare De a îndeplini criteriile microbiologice relevante. Dacă terenul agricol irigat cu ape recuperate este utilizat pentru producția de produse alimentare. Regulamentul (CE) nr. 1881/2006 de stabilire a nivelurilor maxime pentru anumiți contaminanți din produsele alimentare De îndeplinire a cerințelor privind nivelurile maxime pentru anumiți contaminanți din produsele alimentare. Dacă terenul agricol irigat cu ape recuperate este utilizat pentru producția de produse alimentare. Regulamentul (CE) nr. 396/2005 privind conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide din sau de pe produse alimentare și hrana de origine vegetală și animală pentru animale De a îndeplini cerințele privind conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide din sau de pe produse alimentare și hrana pentru animale. Dacă terenul agricol irigat cu ape recuperate este utilizat pentru producția de produse alimentare și de hrană pentru animale pe care se aplică pesticide. Regulamentele (CE) nr. 1069/2009 și (UE) nr. 142/2011 de stabilire a unor cerințe cu privire la sănătatea animală De a îndeplini cerințele privind sănătatea animală Dacă utilizarea apelor recuperate ar putea afecta sănătatea animalelor (hrana pentru animale sau expunerea pe teren).

Evenimente periculoase și căi de expunere

Evenimentele periculoase și căile de expunere pentru fiecare receptor potențial expus (om sau mediu expus riscului) ar trebui identificate în fiecare etapă a unui sistem de reutilizare a apei. În timpul funcționării normale a sistemului se pot produce evenimente periculoase (de exemplu, infrastructură defectuoasă, supraîncărcarea sistemului, lipsa întreținerii, comportament periculos) din cauza unei defecțiuni a sistemului sau a unui accident sau legate de factori sezonieri sau climatici. Tabelul 2.2 oferă câteva exemple de evenimente periculoase, împreună cu receptorii potențial expuși și căile de expunere. Alte exemple sunt descrise în standardele și orientările propuse.

Tabelul 2.2

Exemple de evenimente periculoase, de receptori potențial expuși și de căi de expunere într-un sistem de reutilizare a apei [Sursa: Orientările din Australia (2006), ISO 20426, (2018)]

Eveniment periculos Receptor expus Calea de expunere — Deficiențe ale procesului de epurare — Deversări accidentale sau ilegale — Lucrători (operatori ai instalațiilor de recuperare) — Utilizatori finali (fermieri) — Persoane aflate în apropiere — Mediu (ape dulci, ape marine, sol și biocenoza conexă) — Culturi — Contact direct cu apele recuperate — Ingestie accidentală — Absorbție în culturi — Neconformitatea apelor recuperate din cauza deficiențelor procesului de epurare — Contaminarea sistemului de stocare și distribuție — Lucrători (operatori ai instalațiilor de recuperare) — Utilizatori finali (fermieri) — Mediu (ape dulci, ape marine, sol și biocenoza conexă) — Contact direct cu apele recuperate — Ingestie accidentală — Infiltrare în apele subterane — Scurgere în apele de suprafață — Expunerea accidentală la apele recuperate din cauza accidentelor de proiectare și de exploatare: spargeri sau scurgeri ale conductelor, sincronizare inadecvată a irigării — Lucrători (operatori ai instalațiilor de recuperare) — Utilizatori finali (fermieri) — Persoane aflate în apropiere- Mediu (ape dulci, ape marine, sol și biocenoza conexă) — Contact direct cu apele recuperate — Ingestie accidentală — Scurgeri din conductele de ape recuperate sau din sistemele de distribuție — Mediu (ape dulci, ape marine, sol și biocenoza conexă) — Infiltrare în apele subterane — Scurgere în apele de suprafață — Expunerea accidentală la apele recuperate din cauza defecțiunilor sistemului de utilizare finală — Utilizatori finali (fermieri) — Persoane aflate în apropiere — Culturi — Contact direct cu apele recuperate — Ingestie accidentală — Inhalare (aerosoli) — Erori umane cauzate de formarea și informarea necorespunzătoare cu privire la utilizarea permisă — Utilizatori finali (fermieri) — Persoane aflate în apropiere — Culturi — Contact direct cu apele recuperate — Ingestie accidentală — Contaminarea culturilor

Pericolele pentru sănătate și mediu legate de apele recuperate

Evenimentele periculoase ar putea conduce la deversarea de ape recuperate care conțin substanțe microbiene și chimice putând reprezenta pericole pentru receptorii umani și de mediu expuși. Identificarea pericolelor legate de apele recuperate ar trebui să se bazeze pe sistemul specific de reutilizare a apei, având în vedere caracterizarea efluenților de ape uzate urbane și orice cerințe legale aplicabile în contextul în care este situat sistemul de reutilizare a apei (a se vedea figura 3 din prezenta comunicare). O etapă a nivelului de examinare ar putea contribui la identificarea pericolelor prin corelarea contaminanților identificați în apele recuperate specifice cu valorile-prag pentru acești contaminanți stabilite în directivele, regulamentele și orientările aplicabile. Tabelele de mai jos oferă exemple privind modul de examinare a pericolelor potențiale: lista substanțelor este pur orientativă și nu ar trebui considerată exhaustivă. Este responsabilitatea celor care elaborează planul de management al riscului să identifice orice pericole pentru sistemul specific de reutilizare a apei.

Tabelul 2.3 prezintă o listă a agenților patogeni microbieni și a agenților patogeni de referință ai acestora, sugerată pentru evaluarea riscurilor pentru sănătate din standardele și orientările relevante, care pot fi relevante în funcție de contextul local. Aceste pericole ar putea fi organizate pe grupe, iar evaluarea riscurilor pe baza agentului patogen de referință. Alte cerințe microbiene sunt stabilite în regulamentele aplicabile privind igiena hranei pentru animale și a produselor alimentare [Regulamentul (CE) nr. 852/2004, Regulamentul (CE) nr. 183/2005, Regulamentul (CE) nr. 2073/2005 și Regulamentul (CE) nr. 1881/2006].

Tabelul 2.3

Lista pericolelor microbiene detectate de obicei în apele uzate brute și efectul acestora asupra sănătății și a agenților patogeni de referință (tabelul A.1 din ISO 20426:2018) (7)

Agent patogen Exemple Boală Agent patogen de referință (6) Bacterii Shigella Shigelloză (dizenterie bacilară) E. coli O157:H7 Campylobacter Salmonella Salmoneloză, gastroenterită (diaree, vărsături, febră), artrită reactivă, febră tifoidă Vibrio cholera Cholera E. coli patogenă Gastroenterită și septicemie, sindromul uremic hemolitic Campylobacter Gastroenterită, artrită reactivă, sindromul Guillain-Baré Protozoare Entamoeba Amoebiază (dizenterie amoebiană) Cryptosporidium Giardia Giardioză (gastroenterită) Cryptosporidium Criptosporidioză, diaree, febră Helminți Ascaris Ascaridioză (infecție cu vierme cilindric) Nematode intestinale (ouă de helminți) Ancylostoma Anchilostomiază (infecție cu viermele tropical din genul Ancylostoma) Necator Necatoriază (infecție cu vierme cilindric) Trichuris Trichuriază (infecție cu viermele-bici) Virusuri Enterovirusuri Gastroenterită, anomalii cardiace, meningită, boală respiratorie, tulburări nervoase, altele Rotavirus Adenovirus Boală respiratorie, infecție oculară, gastroenterită Rotavirus Gastroenterită

Utilizarea apelor recuperate din efluenții proveniți de la stațiile de epurare a apelor uzate urbane pentru uz agricol ar putea afecta calitatea apelor destinate uzului uman și starea ecosistemelor acvatice (a se vedea figura 3 din prezenta comunicare a Comisiei). Obiectivele de calitate ale corpurilor de apă sunt definite în legislația UE pentru protecția sănătății umane și animale și a mediului. Standardele de calitate sunt stabilite, de exemplu, pentru indicatorii coliformi din apa pentru scăldat, pentru nutrienți (azot, fosfor), consumul biochimic de oxigen (CBO) și substanțele chimice din ecosistemele acvatice, precum și pentru nitrați și substanțe chimice din sursele de apă utilizate pentru producția de apă potabilă.

Tabelul 2.4 oferă o imagine de ansamblu a limitelor microbiene din Directiva privind apa pentru scăldat. Acești parametri ar putea fi consultați în cazul în care o evaluare a riscurilor identifică un risc potențial de contaminare a unui corp de apă protejat în temeiul acestei directive.

Tabelul 2.4

Standardele de calitate pentru enterococi intestinali și E. coli stabilite în Directiva privind apa pentru scăldat (2006/7/CE)

Enterococi intestinali (CFU/100 ml) E. coli (CFU/100 ml) Categoria de calitate Ape interioare Ape costiere și ape de tranziție Ape interioare Ape costiere și ape de tranziție Excelentă 200 (8) 100 (8) 500 (8) 250 (8) Bună 400 (8) 200 (8) 1 000 (8) 500 (8) Suficientă 330 (9) 185 (9) 900 (9) 500 (9) Sursă: Directiva 2006/7/CE; selectată în JRC (2019) ()

În cazul în care sistemul de reutilizare a apei este situat în apropierea zonelor de protecție a apei destinate consumului uman, trebuie efectuată o analiză atentă a oricărui risc cauzat de infiltrare și scurgere. De asemenea, trebuie luate toate măsurile necesare pentru îndeplinirea obligațiilor prevăzute de Directiva-cadru privind apa și a cerințelor Directivei 2020/2184 privind apa potabilă. Practicile de gestionare pentru protejarea surselor de apă potabilă pot fi găsite în ISO 16075-3, secțiunea 6.6.

Tabelul 2.5 prezintă o listă de parametri selectați din Directiva privind apa potabilă care ar putea fi prezenți în efluenții proveniți de la stațiile de epurare a apelor uzate urbane. Aceasta este o listă orientativă de poluanți care ar putea fi utilizată pentru a detecta orice pericole potențiale pentru resursele de apă potabilă, împreună cu caracterizarea surselor de ape uzate și, de exemplu, prezența instalațiilor industriale în zonă. O abordare similară ar putea fi utilizată pentru a detecta orice alte pericole potențiale prezente în apele recuperate care ar putea afecta alte compartimente de mediu. De exemplu, lista poluanților prevăzută de Directiva privind standardele de calitate a mediului (SCM) poate fi, de asemenea, consultată. În tabelul 2.6 este prezentat un exemplu de poluanți din Directiva SCM care s-ar putea regăsi în efluenții proveniți de la stațiile de epurare a apelor uzate urbane.

Tabelul 2.5

Exemple ale unor parametri chimici enumerați în Directiva privind apa potabilă care ar putea fi prezenți în apele uzate urbane.

Parametru Valoare Nitrat (NO3) 50 mg/l Cupru 2,0 mg/l Uraniu 30 μg/l Crom 25 μg/l Nichel 20 μg/l Arsen, tri- și tetracloretilenă 10 μg/l Seleniu 20 μg/l Cadmiu, plumb 5 μg/l Antimoniu 10 μg/l 1,2-dicloretan 3 μg/l Mercur, benzen 1,0 μg/l Clorură de vinil 0,50 μg/l PFAS Total (totalitatea substanțelor perfluoroalchilate și polifluoroalchilate) 0,50 μg/l Suma PFAS (suma substanțelor perfluoroalchilate și polifluoroalchilate care sunt considerate un motiv de îngrijorare din perspectiva apei destinate consumului uman) 0,10 μg/l Acrilamidă, hidrocarburi aromatice policiclice (HAP), epiclorhidrină 0,10 μg/l Benzo(a)piren 10 ng/l Bisfenol A 2,5 μg/l Trihalometani Total 100 μg/l Acizi haloacetici (AHA) 60 μg/l Sursă: Partea B din anexa I la Directiva 2020/2184 (Cerințe minime privind parametrii valorici utilizați pentru a evalua calitatea apei destinate consumului uman). Selectate în JRC (2019) și adaptate având în vedere revizuirile noii Directive privind apa potabilă și substanțele care ar putea fi găsite după dezinfectare. Directiva 2020/2184 prevede un mecanism bazat pe liste de supraveghere pentru a aborda compușii emergenți, cum ar fi perturbatorii endocrini, produsele farmaceutice și microplasticele. Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 19 ianuarie 2022 stabilește, pentru lista de supraveghere a substanțelor și compușilor care reprezintă un motiv de preocupare pentru apa destinată consumului uman, următorii perturbatori endocrini: — 17-beta-estradiol ≤ 1 ng/l — nonilfenol ≤ 300 ng/l





Tabelul 2.6

Exemplu de poluanți prioritari enumerați în Directiva privind standardele de calitate a mediului care ar putea fi prezenți în apele uzate urbane (11)

Parametru Valoarea medie anuală (MA) (μg/l) Concentrația maximă admisibilă (μg/l) μg/kg de greutate umedă Ape interioare de suprafață (12) Alte ape de suprafață Ape interioare de suprafață (12) Alte ape de suprafață Biocenoză Antracen 0,1 0,1 0,1 0,1 - Benzen 10 8 50 50 - Difenileteri bromurați (suma concentrațiilor izomerilor de poziție cu numerele 28, 47, 99, 100, 153 și 154) - - 0,14 0,14 0,0085 Cadmiu și compușii săi (în funcție de clasele de duritate a apei) 0,08 -0,25 0,2 0,45 -1,5 0,45 -1,5 - C10-13 Cloralcani (Nu este precizat niciun parametru anume pentru acest grup de substanțe. Parametrul sau parametrii anume trebuie definiți cu ajutorul metodei analitice) 0,4 0,4 1,4 1,4 - 1,2-dicloretan 10 10 nu se aplică nu se aplică - Diclormetan 20 20 nu se aplică nu se aplică - Di(2-etilhexil)ftalat (DEHP) 1,3 1,3 nu se aplică nu se aplică - Fluoranten 0,0063 0,0063 0,12 0,12 30 Hexaclorbenzen - - 0,05 0,05 10 Hexaclorbutadienă - - 0,6 0,6 55 Plumb și compușii săi 1,2 (concentrațiile biodisponibile ale substanțelor) 1,3 14 14 - Mercur și compușii săi - - 0,07 0,07 20 Naftalină 2 2 130 130 - Nichel și compușii săi 4 (concentrațiile biodisponibile ale substanțelor) 8,6 34 34 - Nonil fenoli (4-Nonil fenol) 0,3 0,3 2,0 2,0 - Octil fenoli [(4-(1,1′,3,3′-tetrametilbutil)-fenol)] 0,1 0,01 nu se aplică nu se aplică - Pentaclorbenzen 0,007 0,0007 nu se aplică nu se aplică - PAH Benzo(a)piren (13) 1,7 × 10–4 1,7 × 10–4 0,27 0,027 - Compuși tributilstanici (cation tributilstanic) 0,0002 0,0002 0,0015 0,0015 - Triclorbenzeni 0,4 0,4 nu se aplică nu se aplică - Triclormetan 2,5 2,5 nu se aplică nu se aplică - Acid perfluoroctan sulfonic și derivații săi (PFOS) 6,5 × 10–4 1,3 × 10–4 36 7,2 9,1 Hexa bromo ciclo dodecani (HBCDD) 0,0016 0,0008 0,5 0,05 167 Sursă: Directiva 2013/39/UE privind SCM; selectată în JRC, 2019.

O evaluare a pericolelor ar putea include evaluarea stării chimice de calitate a apelor subterane și a apelor de suprafață, a zonelor vulnerabile la nitrați desemnate și a poluanților specifici bazinelor hidrografice (PSBH).

Resursele raportate în tabelul 2.7 ar putea ajuta persoanele responsabile de planul de management al riscului să colecteze informații relevante pentru sistemul specific de reutilizare a apei și pentru contextul local.

Tabelul 2.7

Surse de date online

Sursa Informații disponibile Link Set de date spațiale privind zonele protejate prevăzute de Directiva-cadru privind apa (DCA) WISE — Zone de protecție a apei potabile — Zone desemnate, cum ar fi zonele de protecție a peștilor și zonele de protecție a crustaceelor — Zone vulnerabile la nitrați — Zone sensibile la apele uzate urbane — Zone de protecție a apei pentru scăldat https://sdi.eea.europa.eu/catalogue/water/eng/catalog.search#/home Set de date spațiale EIONET WISE Informații cu privire la districtele hidrografice europene, subunitățile districtelor hidrografice, corpurile de apă de suprafață, corpurile de apă subterană și siturile de monitorizare. https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/data/wise-eionet-spatial-3 Harta elementelor de calitate prevăzute de Directiva-cadru privind apa WISE Informații din cel de al 2-lea plan de management al bazinului hidrografic (PMBH) raportate de statele membre ale UE și de Norvegia în conformitate cu articolul 13 din Directiva-cadru privind apa (DCA). Harta prezintă starea ecologică sau potențialul corpurilor de apă de suprafață pe baza valorii stării elementelor de calitate ale acestora. https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/explore-interactive-maps/water-framework-directive-quality-elements Baza de date privind starea chimică a apelor subterane WISE Informații privind starea chimică a apelor subterane (bună, necunoscută, slabă) pentru fiecare PMBH și pentru fiecare țară. https://water.europa.eu/freshwater/data-maps-and-tools/water-framework-directive-groundwater-data-products/groundwater-chemical-status Sistemul de informații privind apele dulci WISE Informații și date privind starea râurilor, a lacurilor și a apelor subterane din Europa, presiunile care le afectează, măsurile și acțiunile întreprinse pentru protejarea și conservarea mediului acvatic. https://water.europa.eu/freshwater Centrul de cunoștințe privind apa și agricultura Instrumentul de informare privind apa și agricultura: — Calitatea apelor de suprafață — Calitatea apelor subterane — Starea ecologică a corpurilor de apă — Starea chimică a corpurilor de apă https://water.jrc.ec.europa.eu/ Baza de date a Agenției Europene pentru Produse Chimice (ECHA) privind standardele de calitate a mediului Standardele de calitate a mediului (SCM), inclusiv mediile anuale și concentrațiile maxime admisibile, pentru substanțele prioritare și pentru o serie de alți poluanți, astfel cum se prevede la articolul 16 din Directiva 2000/60/CE https://echa.europa.eu/environmental-quality-standards Registrul European al Poluanților Emiși și Transferați (E-PRTR) Date de mediu provenite de la instalații industriale din statele membre ale Uniunii Europene https://ec.europa.eu/environment/industry/stationary/e-prtr/legislation.htm Baza de date privind agenții chimici periculoși OpenFoodTox a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) Date din surse deschise pentru caracterizarea substanțelor, legislația europeană de bază și un rezumat al parametrilor toxicologici critici și al valorilor de referință. https://www.efsa.europa.eu/en/data-report/chemical-hazards-database-openfoodtox

Pericolele agronomice legate de apele recuperate

Tabelul 2.8 ilustrează o serie de pericole agronomice care pot fi prezente în apele recuperate care ar putea afecta solul, resursele de apă dulce și culturile în timpul irigării. Aceste pericole sunt asociate cu substanțele chimice din apele recuperate.

Tabelul 2.8

Principalele pericole pentru mediu, receptori de mediu și potențialul efect negativ al apelor recuperate utilizate pentru irigații în agricultură (sursa: Orientările din Australia, 2006, ISO 16075-1: 2020)

Pericol Receptor de mediu Efect potențial Azot Sol Ape subterane (eluvionare) Ape de suprafață (scurgere) Cultură Dezechilibrul nutrienților în culturi; eutrofizare; efect toxic asupra biocenozei terestre Contaminare Eutrofizare Fosfor Sol Ape de suprafață Eutrofizare/efect toxic asupra biocenozei Eutrofizare Reziduuri rezultate în urma dezinfectării cu clor Ape de suprafață Cultură Toxicitate pentru biocenoza acvatică Toxicitate pentru culturi Salinitate (solide dizolvate totale, conductivitate electrică) Sol (salinizare) Ape de suprafață Ape subterane Deteriorarea solului; stresul culturilor; absorbția cadmiului de către culturi Creșterea salinității Bor Sol (acumulare) Toxicitate pentru culturi Clorură Cultură Sol Ape de suprafață Ape subterane (eluvionare) Toxicitate pentru culturi (pulverizare pe frunze) Toxicitate pentru culturi prin asimilarea prin rădăcini Toxicitate pentru biocenoza acvatică Sodiu Cultură Sol Toxicitate pentru culturi (pulverizare pe frunze) Deteriorarea solului (toxicitate pentru culturi) Poluanți adsorbabili anorganici (de exemplu, metale grele) Acumulare în sol Toxicitate pentru culturi

Valorile de referință ale acestor parametri depind de contextul local (de exemplu, tipul de sol, aciditatea solului, condițiile climatice, tipul de culturi irigate și toleranța acestora). Legislația aplicabilă și standardele de referință ar putea contribui la identificarea oricărei concentrații maxime admisibile în ceea ce privește pericolele specifice identificate. Exemple de riscuri agronomice și de mediu legate de culturi și soluri pot fi găsite în ISO 16075-1 (2020). Anexele B și C la ISO 16075-1 (2020) pot fi consultate pentru indicarea standardelor privind pericolele pentru mediu și managementul riscului în irigațiile în agricultură care utilizează ape recuperate. Informațiile disponibile includ:

— Prezentare generală a riscurilor legate de sol (tabelul B.2) – de exemplu, mobilizarea poluanților anorganici adsorbabili, salinizarea solului, stingerea stratului superior al solului, mobilizarea borului, acumularea și mobilitatea fosforului.

— Exemple de niveluri maxime de nutrienți din apele uzate epurate utilizate pentru irigații (tabelul C.1); exemplu de conductivitate electrică maximă a apei de irigare, în funcție de toleranța plantei, atunci când este irigată prin aspersiune aeriană (tabelul C.2); exemplu de toleranță relativă a culturilor selectate la leziuni foliare cauzate de apa salină aplicată prin aspersoare aeriene (tabelul C.3); efectul combinat al conductivității electrice a apei de irigare și al raportului de adsorbție a sodiului (RAS) asupra probabilității apariției problemelor de infiltrare a apei (permeabilitate) (tabelul C.4); exemplu de niveluri maxime ale factorilor de salinitate din apele uzate epurate utilizate pentru irigații în funcție de sensibilitatea culturilor (tabelul C.5).

— Exemplu de valoare medie și valoare maximă a altor elemente chimice din apele uzate epurate (tabelul C.6.): se raportează valorile sugerate din apele recuperate care ar putea cauza toxicitate plantelor, absorbția în exces de către culturi, urmată de acumularea de niveluri toxice ale altor elemente chimice în țesuturile plantelor și deplasarea altor elemente chimice în apele subterane.

(1) ISO 20426:2018. „Guidelines for health risk assessment and management for non-potable water reuse” (Orientări privind evaluarea și managementul riscurilor pentru sănătate în cazul reutilizării apei nepotabile).

(2) ISO 16075-1, 2020. „Guidelines for treated wastewater use for irrigation projects. Part 1: the basis of a reuse project for irrigation” (Orientări pentru utilizarea apelor uzate epurate pentru proiecte de irigare. Partea 1: Baza unui proiect de reutilizare pentru irigații).

(3) OMS, 2006. Orientările OMS pentru folosirea în siguranță a apelor uzate, a dejecțiilor și a apei cenușii – Vol. II: Apele uzate în agricultură.

(4) OMS, 2016. „Sanitation safety planning: manual for safe use and disposal of wastewater, greywater and excreta” (Planificarea siguranței sanitare: manual pentru utilizarea și eliminarea în condiții de siguranță a apelor uzate, a apei cenușii și a dejecțiilor).

(5) NRMMC–EPHC–AHMC, 2006. „Australian guidelines for water recycling: managing health and environmental risks (phase 1). National Water Quality Management Strategy” [Orientări din Australia privind reciclarea apei: gestionarea riscurilor pentru sănătate și mediu (etapa 1). Strategia națională de gestionare a calității apei].

(6) Sursă: Cerințe minime de calitate pentru reutilizarea apei în irigațiile în agricultură și în reîncărcarea acviferelor, JRC (2017)

(7) JRC, 2017. Cerințe minime de calitate pentru reutilizarea apei în irigațiile în agricultură și în reîncărcarea acviferelor. JRC Science for Policy Report (Raport al JRC în cadrul științei în serviciul politicilor).

(8) Percentila 95 a concentrațiilor măsurate.

(9) Percentila 90 a concentrațiilor măsurate.

(10) JRC, 2019. „Water quality in Europe: effects of the Urban Wastewater Treatment Directive” (Calitatea apei în Europa: efectele Directivei privind tratarea apelor urbane reziduale). JRC Science for Policy Report (Raport al JRC în cadrul științei în serviciul politicilor).

(11) Selectați dintre cele 45 de substanțe prioritare stabilite de Directiva SCM, care include pesticidele și substanțele chimice menajere și industriale.

(12) Apele de suprafață interioare cuprind râurile și lacurile, precum și corpurile de apă artificiale sau puternic modificate care au legătură cu acestea

(13) Pentru grupul de substanțe prioritare reprezentat de hidrocarburile poliaromatice (PAH) (nr. 28), SCM-ul pentru biocenoză și SCM-MA aferente pentru apă se referă la concentrația benzo(a)pirenului și se bazează pe toxicitatea acestuia. Benzo(a)pirenul poate fi considerat un marcator pentru celelalte PAH, așadar numai benzo(a)pirenul trebuie monitorizat în vederea comparației cu SCM pentru biocenoză sau cu SCM-MA aferente pentru apă.