C 388/13

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2022/C 388/10)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICAREA APROBĂRII UNEI MODIFICĂRI STANDARD

„Huşi”

PDO-RO-A1583-AM03

Data comunicării: 12.7.2022

DESCRIEREA ȘI JUSTIFICAREA MODIFICĂRII APROBATE

Adăugarea unor condiții specifice pentru etichetare

Se completează caietul de sarcini cu dispoziții suplimentare privind indicații facultative în etichetarea vinurilor care se referă la anumite metode de producție (utilizarea unor termeni indicând practici aplicate în întreaga lume pentru obținerea vinurilor care determină caracteristici senzoriale distincte acestora, cu relevanță pentru consumator în ce privește calitatea, maturarea, învechirea).

Se modifică Cap. XII din caietul de sarcini și pct. 9 din Documentul unic.

DOCUMENT UNIC

1. Denumire/denumiri

Huşi

2. Tip de indicație geografică

DOP – Denumire de origine protejată

3. Categorii de produse vitivinicole

1. Vin

4. Descrierea vinului/vinurilor

1. Caracteristici organoleptice

DESCRIERE TEXTUALĂ CONCISĂ

1. Muscat Ottonel: galben-pai/galben intens,aroma tipică, armonios, cu rotunjime .

2. Sauvignon: galben - verzui, aroma intensă de floare de viţă de vie, soc, citrice verzi, fructuos, prin învechire nuante de pepene galben.

3. Pinot Gris: galben-limoniu, verzui, miros de mere de vară sau fân cosit, uşor amărui.

4. Fetească regală: galben-limoniu, auriu, aromă de flori de câmp, la învechire fân cosit, miere, fructuozitate.

5. Fetească albă: galben-pai/verzui, miros tipic de viţă de vie înflorită, cu fineţe naturală tipică.

6. Riesling italian: galben-pai, aromă fină de strugure în pârgă, gust uşor acidulat, vioi, fructuos, rotund, cu post-gust plăcut.

7. Zghihară de Huşi: galben-verzui, fructuos, cu aromă de mere verzi, citrice, gust acid.

8. Chardonnay: galben-auriu, aromă de flori de salcâm, caché de unt proaspăt, floral, aciditate echilibrată.

9. Tămâioasă românească: galben-verzui/pai, aromă distinctă de tămâie şi busuioc

10. Aligoté: galben-pai, uşor amărui în postgust.

11. Pinot noir: roşu-rubiniu, aromă de cireşe, căpşuni, vişine, catifelat.

12. Fetească neagră: roşu-granat, aromă cu note de prune uscate, corpolent.

13. Cabernet Sauvignon: roşu-violaceu, aromă de coacăze roşii, merişor, mure, puternic ierbos.

14. Merlot: roşu-aprins/roşu-închis, aromă de fructe de pădure coapte, catifelat.

15. Băbească neagră: roşu-aprins, buchet floral, taninos.

16. Busuioacă de Bohotin: culoarea cojii de ceapă, miros de petale de trandafiri şi busuioc, lung. Caracteristici analitice generale Concentrație alcoolică totală maximă (în % volum) 15 Tărie alcoolică dobândită minimă (în % volum) 10,5 Aciditate totală minimă 4,5 în grame pe litru, exprimată în acid tartric Aciditate volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) 18 Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru) 250

2. Caracteristici organoleptice

DESCRIERE TEXTUALĂ CONCISĂ

Caracteristici organoleptice generale ale vinurilor obținute din soiurile albe Grasă de Cotnari, Muscadelle, Semillon, Riesling de Rhin:

soiurile aromate și semiaromate înregistrează valențe aromatice peste media recunoscută, motiv pentru care vor putea avea acumulări atât din punct de vedere aromatic cât și de zaharuri, ceea ce va conduce la realizarea unor diferențieri clare între produsele oferite consumatorilor.

Caracteristici organoleptice generale ale vinurilor obținute din soiurile roșii Syrah, Zweigelt, Sangiovese, Nebbiolo, Barbera:

vinurile prezintă o intensificarea acumulării de tanini de culoare și în egală măsură se va realiza și o concentrare a caracterului aromatic, cu foarte mare probabilitate datorită modificărilor climatice din areal din ultimii ani

Caracteristici analitice generale Concentrație alcoolică totală maximă (în % volum) 15 Tărie alcoolică dobândită minimă (în % volum) 10,5 Aciditate totală minimă 4,5 în grame pe litru, exprimată în acid tartric Aciditate volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) 20 Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru) 250

5. Practici enologice

5.1. Practici oenologice specifice

1. Practici de cultivare

Practică de cultivare

— minim 3 000 butuci/ha (sau minim 75 % plante faţă de plantaţia proiectată)

— irigarea: admisă numai în anii secetoşi cu notificarea O.N.V.P.V., atunci când conţinutul apei în sol pe adâncimea de 100 cm scade la 50 % din IUA, prin folosirea unor norme moderate de udare (400-600 mc/ha).

— recoltarea în verde - reducerea numărului de ciorchini la intrarea în pârgă când producţia potenţială depăşeşte limitele maxime admise prin caietul de sarcini.

2. Productia vinurilor

Restricție relevantă privind producerea vinurilor

În anumite condiții climatice care influențează pozitiv nivelul de producție obținută, datorită potențialului unor anumite soiuri, pentru strugurii recoltați din plantațiile situate în arealul delimitat, se poate realiza procesarea vinurilor care vor purta denumirea de origine controlată Huși și în afara ariei delimitate a denumirii, în arealul învecinat acolo unde există capacități optime în centrele de vinificație.

Arealul învecinat desemnat în acest scop (pentru vinificare rapidă, fermentare la temperatură controlată, conservare a potențialului aromatic al unor soiuri precum Fetească regală, Sauvignon, Muscat Ottonel, Tămâioasă românească, Busuioacă de Bohotin) este reprezentat de următoarele localități situațe în județul Vrancea:

— Panciu, Movilița ;

— Odobești, Unirea, Jariștea, Bolotești ;

— Obrejița, Tâmboiești, Popești, Budești, Cârligele, Vârteșcoiu, Câmpineanca.

3. Obținerea de vinuri albe sau roze

Practică enologică specifică

Din soiurile Pinot Gris și Traminer Roz se pot obține în funcție de alegerea producătorului și vinuri albe sau vinuri roze, aplicând tehnologii care să conserve calitatea DOP a strugurilor dar și avinurilor produse din aceste soiuri.

5.2. Producții maxime

1. soiurile Aligote, Fetească Regală, Zghihară de Huși, Crâmpoșie Selecționată, Francușă, Plăvaie, Donaris, Grasă de Cotnari

16 000 kilograme de struguri pe hectar

2. soiurile Riesling Italian, Semillon, Băbească Gri, Codană, Portugais Bleu

16 000 kilograme de struguri pe hectar

3. soiurile Riesling de Rhin, Muscadelle, Fetească Albă, Chardonnay, Aromat de Iași, Syrah, Sangiovese, Nebbiolo, Barbera

15 000 kilograme de struguri pe hectar

4. soiurile Muscat Ottonel, Sauvignon, Pinot Gris, Tămâioasă Românească, Șarba, Traminer roz,Busuioacă de Bohotin,Merlot,Zweigelt

13 500 kilograme de struguri pe hectar

5. soiurile Cabernet Sauvignon, Fetească Neagră, Pinot Noir, Negru Aromat, Băbească Neagră

12 600 kilograme de struguri pe hectar

6. vinuri albe și roze, soiurile Aligote, Fetească Regală, Zghihară de Huși, Crâmpoșie Selecționată, Francușă, Plăvaie

123 hectolitri pe hectar

7. vinuri albe și roze, soiurile Grasă de Cotnari, Donaris, Riesling Italian, Semillon, Băbească Gri, Codană, Portugais Bleu

123 hectolitri pe hectar

8. vinuri rosii, soiurile Codană, Portugais bleu

119 hectolitri pe hectar

9. vinuri albe si roze, soiurile Riesling de Rhin, Muscadelle, Fetească Albă, Chardonnay, Aromat de Iași

115 hectolitri pe hectar

10. vinuri rosii, soiurile Syrah, Sangiovese, Nebbiolo, Barbera.

111 hectolitri pe hectar

11. vinuri albe si roze, soiurile Muscat Ottonel, Sauvignon, Pinot Gris, Tămâioasă românească, Șarba, Traminer roz

104 hectolitri pe hectar

12. vinuri roșii, soiurile Busuioacă de Bohotin, , Merlot, Zweigelt

100 hectolitri pe hectar

13. vinuri roze, soiurile Cabernet Sauvignon, Fetească Neagră, Pinot Noir, Negru Aromat, Băbească Neagră

97 hectolitri pe hectar

14. vinuri rosii, soiurile Cabernet Sauvignon, Fetească Neagră, Pinot Noir, Negru Aromat, Băbească Neagră

93 hectolitri pe hectar

6. Aria geografică delimitată

Arealul delimitat pentru producerea vinurilor cu denumirea de origine controlată „HUŞI” se întinde pe teritoriul judeţului Vaslui astfel:

1.1. Denumirea HUŞI — Municipiul Huşi; — Comuna Duda-Epureni, satele Epureni, Duda; — Comuna Pădureni, satele Pădureni, Văleni, Leoşti, Ivăneşti, Rusca; — Comuna Tătărăni, satele Tătărăni, Crăsnăşeni, Bălţaţi, Manţu; — Comuna Stănileşti, satele Stănileşti, Pogăneşti; — Comuna Buneşti-Avereşti, satele Buneşti, Avereşti, Armăşeni, Tăbălăeşti, Plopi; — Comuna Arsura, satele Arsura, Fundătura, Pâhneşti — Comuna Drânceni, satele Drânceni, Ghermăneşti, Râşeşti; — Comuna Boţeşti, satele Boţeşti, Gugeşti; — Comuna Banca, satele Banca, Stoişeşti, Sârbi, Ţifu; — Comuna Fălciu, satele Fălciu, Bozia, Copăceana, Rânzeşti; — Comuna Blăgeşti, satele Blăgeşti, Igeşti .

1.2. Subdenumirea VUTCANI: — Comuna Vutcani, satele Vutcani, Mălăieşti; — Comuna Roşieşti, satele Roşieşti, Gara Roşieşti, Valea lui Darie; — Comuna Şuletea, satele Şuletea, Râşcani, Fedeşti — Comuna Epureni, satul Horga — Comuna Berezeni, satele Berezeni, Rânceni, Muşata.

7. Soiul/soiurile de struguri de vinificație

Aligoté B - Plant de trois, Plant gris, Vert blanc, Troyen blanc

Aromat de Iași B

Barbera N

Busuioacă de Bohotin Rs - Schwarzer Muscat, Muscat fioletovâi, Muscat violet cyperus, Tămâioasă violetă

Băbească gri G

Băbească neagră N - Grossmuttertraube, Hexentraube, Crăcana, Rară neagră, Căldăruşă, Serecsia

Cabernet Sauvignon N - Petit Vidure, Bourdeos tinto

Chardonnay B - Gentil blanc, Pinot blanc Chardonnay

Codană N

Crâmpoşie selecţionată B

Donaris B

Fetească albă B - Păsărească albă, Poama fetei, Madchentraube, Leanyka, Leanka

Fetească neagră N - Schwarze Madchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră, Coada rândunicii

Fetească regală B - Konigliche Madchentraube, Konigsast, Ktralyleanka, Dănăşană, Galbenă de Ardeal

Frâncuşă B - Vinoasă, Mildweisser, Mustoasă de Moldova, Poamă creaţă

Grasă de Cotnari B - Dicktraube,Grasă, Köver szölö

Merlot N - Bigney rouge

Muscadelle B - Moscatello bianco, Mouscadet doux

Muscat Ottonel B - Muscat Ottonel blanc

Nebbiolo N

Negru Aromat N

Pinot Gris G - Affumé,Grau Burgunder,Grauburgunder,Grauer Mönch,Pinot cendré,Pinot Grigio,Ruländer

Pinot Noir N - Blauer Spätburgunder, Burgund mic, Burgunder roter, Klävner Morillon Noir

Pinot noir N - Spätburgunder, Pinot nero

Plăvaie B - Bălană, Plăvană, Poamă bălaie

Portugais Bleu N - Blauer Portugieser, Oporto, Portugieser,

Riesling de Rhin B - Weisser Riesling, White Riesling

Riesling italian B - Olasz Riesling, Olaszriesling, Welschriesling

Sangiovese N - Brunello di Montalcino, Morellino

Sauvignon B - Sauvignon verde

Syrah N - Shiraz, Petit Syrah

Sémillon B - Semillon blanc

Traminer Roz Rs - Rosetraminer, Savagnin roz, Gewürztraminer

Tămâioasă românească B - Busuioacă de Moldova,Muscat blanc à petit grains

Tămâioasă românească B - Rumanische Weihrauchtraube, Tamianka

Zghihară de Huși B - Zghihară, Zghihară galbenă, Zghihară verde bătută

Zweigelt N - Blauerzweigelt,Negru de Zweigelt,Zweigelt blau

Şarba B

8. Descrierea legăturii (legăturilor)

Legătura cu aria delimitată

Substratul litologic formează un înveliş destul de variat tipologic. În distribuţia lor se poate urmări o zonalitate altitudinală de la molisolurile stepei şi silvostepei la argiluvisolurile etajului forestier. Cernoziomurile levigate şi solurile cenuşii - cele mai răspândite în Depresiunea Huşiului sunt şi cele mai valoroase pentru plantaţiile viticole, textura lor nisipo-lutoasă care îmbunătăţeşte proprietatăţile fizice prin caracteristicile lor bio-chimice de bază: intensa activitate biologică, conţinut apreciabil de humus, capacitate mărită de schimb cationic, reacţie neutrală slab-acidă, grad ridicat de saturaţie în baze şi elemente nutritive.

Relieful este format dintr-o succesiune de coline larg rotunjite, orientate NV-SE. Dealurile au orientări, caracteristici morfologice şi pante diferite. În aceast areal viticol se pun în contact subunităţi distincte: una deluroasă în jur de 300 m alt. abs. şi una colinară depresionară cu o medie altitudinală de 150 m. Dealurile au orientări, caracteristici morfologice şi pante diferite ca fundal pentru unele dintre plaiurile podgoriei.

Depresiunea Huşiului, limitată de rama înaltă a dealurilor din S, V şi N, respectiv de valea Prutului la E, adăposteşte peste 70 % din plantaţiile viticole ale arealului. Văile de separaţie ale colinelor din această regiune cu versanţi uşor asimetrici îşi împing obârşiile în planul costier al coronamentului deluros, modelând înlănţuirea de golfuri depresionare (Voloseni, Huşi, Epureni, Novaci, Diuca, Fundătura, Arsura, Ghermăneşti), care împreună cu colinele mai înalte ale depresiunii deţin cele mai valoroase suprafeţe viticole.

Climatul este tip temperat continental cu nuanţă moderat continentală la nivelul dealurilor înalte şi excesiv-continentală la nivelul depresiunii Huşi.

Radiaţia solară globală este în jur de 120kcal/cmp/an, durata medie de strălucire a soarelui este sub 2 000 de ore pe dealurile înalte şi peste 2 100 de ore în Depresiunea Huşiului şi în Valea Prutului. Urmărind regimul mediu anual al valorilor radiative şi heliotermice constatăm că ele se menţin ridicate pe toată perioada de vegetaţie, benefice pentru dezvoltarea vegetativă şi maturarea strugurilor.

Vânturile predominante sunt cele din V, NV şi N, care însumează anual peste 60 % din frecvenţă şi care la coborârea pe versanţii dealurilor spre depresiune manifestă caractere foehnice. Vânturile din NE, în special crivaţul, accentuează fenomenul de îngheţ iar cele din E şi SE sunt fierbinţi şi uscate în sezonul cald, accentuând fenomenul de secetă – ambele fiind intens resimţite atât în Depresiunea Huşiului cât şi în lunca Prutului.

Reţeaua hidrografică, ce drenează teritoriul oraşului este constituită din două artere mai importante: Drăslăvăţul, în sud şi Răieşti, format din Turbata şi Şara, în nord. Aceste artere se unesc la est de oraş formând râul Huşi. Regimul hidrografic al pâraielor Drăslăvăţ şi Răieşti are un caracter torenţial. Primăvara, când topirea zăpezilor se face în ritm rapid, în urma creşterii bruşte a temperaturii, sau vara, în urma ploilor torenţiale, pâraiele acestea transportă mari cantităţi de apă, ieşind uneori din matcă.

Vinurile produse în acest areal sunt de la seci până la dulci sau licoroase, albe, roze sau roşii. În general sunt vinuri lejere, nu prea extractive, cu conţinut alcoolic moderat, uşor acide în nordul arealului, cu un „vârf” de aciditate în zona Avereşti, unde aciditatea naturală exprimată în g/l acid tartric poate ajunge în unii ani la valori de 11-12g/l , ceea ce recomandă zona ca fiind excelentă pentru producerea de vinuri spumante.

Vinurile roşii sunt de la slab colorate în nordul arealului până la intens colorate în sud.

Primele documente scrise despre existenţa plantaţiilor viticole pe plaiurile podgoriei de azi au apărut înainte ca denumirea de Huşi să fie menţionată. Dintr-un act al lui Alexandru cel Bun din 1415 rezultă o delimitare a vechii podgorii. Pe firul istoriei un alt document din august 1436, demonstrează că existau plantaţii de vii cuprinse pe plaiurile Epureni - Pâhneşti - Huşi. Documentele vremii amintesc, că între anii 1600-1662 s-au plantat vii întinse pe plaiurile Saca şi Ochi, la Huşi fiind viile domneşti.

Despre calitatea excelentă a vinurilor de Huşi există consemnări vechi, aparţinând unor călători străini care au străbătut Moldova medievală, mai exact cele scrise de Marco Bandinus la 1646: „ Huşul, străveche aşezare a podgoriilor Moldovei, produce un vin gustos, aromat şi foarte mult căutat ”. Marele cărturar Dimitrie Cantemir născut în satul Silişteni în apropiere de Huşi (azi comună ce-i poartă numele), menționa în „Descriptio Moldaviae” că „ …. vinul cel mai bun se face la Cotnari, îndată după acesta vine vinul de Huşi …”.

9. Alte condițiile esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Indicare în etichetare

Cadru juridic:

în legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

Denumirea de origine protejata HUŞI poate fi completată în funcţie de interesul producătorilor, cu una din următoarele nume de plai viticol (vinuri provenite în exclusivitate din aceste exploatații): DUDA-EPURENI, PĂDURENI, DEALUL LOHAN, DEALUL DOBRINA, DEALUL ŞARA, DEALUL OCHI, DEALUL GALBENA, DEALUL OGRADA, DEALUL PODGORIA, CERDACUL LUI VODĂ, DEALUL MĂNĂSTIRII, AVEREŞTI, PÎHNEŞTI, ARSURA, DEALUL DRAGALINA, DEALUL ROŞIORI, PODINA, ARMĂŞENI, DEALUL PRIBEASCA, BUNEŞTI, MOVILA LUI ANDREI, DEALUL CÂLCEA, COLINA MĂNĂSTIRII, LA SCHIT, DEALUL LUI MOȚOC.

Condiții de comercializare

Cadru juridic:

în legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

Etichetarea vinurilor se poate face in orice modalitate sub condiția menționării in același câmp vizual a informațiilor obligatorii. Nu este obligatorie existenta etichetei si a contra etichetei, etichetarea poate fi realizata din una sau mai multe componente, având orice forma si putând fi executate din orice material si cu orice tehnica.

În etichetare se poate utiliza și mențiunea tradițională prevăzută de legislația în vigoare pentru vinuri care indică o maturitate calitativă a recoltei dată de conținutul în zaharuri la recoltare (cules la înobilarea boabelor).

Indicații utilizate în prezentare/etichetare

Cadru juridic:

în legislația UE

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

Cu indicarea în mod facultativ în etichetare pot fi utilizate menţiuni referitoare la anumite metode de producţie, după cum urmează;

— mențiunile „fermentat in barrique”, „maturat in barrique”, „fermentat în prezența așchiilor de stejar” și „maturat în prezența așchiilor de stejar” pot fi menționate în etichetare astfel cum sunt formulate în limba română sau pot fi utilizați termeni formulați în limbi de circulație internațională, care comunică consumatorului în fapt utilizarea aceluiași procedeu, fapt pentru care se pot utiliza oricare dintre mențiunile:

— „Fume” sau „Smoked” sau „Toasted” în limba engleză însoțiți sau nu de termenul care definește intensitatea tratamentului termic aplicat asupra lemnului de stejar utilizat, respectiv „Light”, „Medium” sau „Heavy”.

— „Fumé” sau „Fumée” în limba franceză, însoțiți sau nu de termenul care definește intensitatea tratamentului termic aplicat asupra lemnului de stejar utilizat, respectiv „legere”, „moyenne”, „forte” sau „Petite Fumé”, „Demi Fumé”, „Intense Fumé”.

Acestea pot fi menționate în orice altă limbă de circulație internațională sau în limba țării în care se intenționează comercializarea produsului vitivinicol dacă acest fapt este ales de producătorul vinului, mențiunile indică consumatorului utilizarea unei practici aplicate în întreaga lume pentru obținerea vinurilor cu caracteristici senzoriale distincte.

Pentru acele vinuri care sunt supuse unei perioade de maturare sau învechire pe depozit de drojdie, se poate utiliza în etichetarea produselor vitivinicole, mențiunile de tipul: „sur lie”, „bâttonnage” sau „aged on the less”, fără a avea caracter limitativ.

Link către caietul de sarcini al produsului

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_doc_husi_modif_cf_cererii_1422_14.06.2019_si_486_02.03.2022_no_track_changes_0.pdf

(1) JO L 9, 11.1.2019, p. 2.