Orientările pentru o mai bună legiferare și „setul de instrumente” care le însoțește, solicită Comisiei să efectueze o analiză a subsidiarității atunci când se are în vedere o nouă inițiativă în domenii în care Uniunea nu are competență exclusivă, precum și atunci când se evaluează relevanța și valoarea adăugată europeană a unei intervenții existente. Comisia abordează subsidiaritatea atât pentru inițiativele legislative, cât și pentru cele fără caracter legislativ. Obiectivul analizei este dublu: în primul rând, de a evalua dacă acțiunile întreprinse la nivel național, regional sau local sunt suficiente pentru atingerea obiectivului urmărit; în al doilea rând, de a stabili dacă întreprinderea de acțiuni la nivelul Uniunii ar aduce o valoare adăugată în comparație cu acțiunile întreprinse la nivelul statelor membre.

În plus, Serviciul de cercetare al Parlamentului European a continuat să asiste Parlamentul European pentru a ține seama de principiile subsidiarității și proporționalității în cadrul activității sale:

În conformitate cu anexa V la Regulamentul de procedură al Parlamentului European, Comisia pentru afaceri juridice are răspunderea orizontală pentru asigurarea respectării principiului subsidiarității. O dată la șase luni, un membru al comisiei este numit raportor permanent pentru subsidiaritate pe baza unui sistem de rotație între grupurile politice. Dna Mady Delvaux (grupul S&D/Luxemburg) a fost raportor permanent în prima jumătate a anului 2017, fiind urmată de dna Laura Ferrara (grupul EFDD/Italia) pentru a doua jumătate a anului. Raportorul monitorizează avizele motivate primite și are posibilitatea de a aborda aspectele invocate în avizele motivate în cadrul dezbaterii în comisie și în eventuale recomandări către comisia competentă pentru subiectul propunerii în cauză.

În ceea ce privește propunerile privind eficiența energetică și performanța energetică a clădirilor, comitetul, în avizul său, a fost de acord cu problemele indicate de către respondenții la consultare și atrage atenția asupra faptului că temeiul juridic în cauză, articolul 194 din TFUE, nu include măsuri de combatere a sărăciei energetice, care „ar trebui să se întemeieze pe articolul 151 din TFUE”. Comitetul a respins „ideea introducerii indicatorului de inteligență prin intermediul unui act delegat”. Avizul a confirmat respectarea principiului proporționalității de către ambele propuneri. Avizul comitetului cu privire la energia din surse regenerabile și piața internă a energiei electrice a confirmat respectarea principiului subsidiarității și a subliniat necesitatea „unei verificări mai în detaliu” pentru evaluarea respectării principiului proporționalității.

Ca parte a programului de lucru privind subsidiaritatea, grupul de experți privind subsidiaritatea a fost consultat cu privire la trei inițiative. În ceea ce privește propunerea de regulament privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii Europene, experții au considerat că noile propuneri privind condițiile și instrumentele financiare au un impact considerabil asupra beneficiarilor lor și asupra conținutului și procedurii de punere în aplicare a politicilor pe teren. De asemenea, autoritățile de management de la nivel național și regional au fost vizate în special de propuneri. Avizul a indicat faptul că „nu a fost realizată o evaluare a impactului și că o justificare din punct de vedere al proporționalității nu este susținută de datele prezentate”. În plus, în aviz, „[Comitetul] pune sub semnul întrebării afirmația Comisiei Europene, conform căreia propunerea legislativă intră în sfera competenței exclusive a Uniunii, dat fiind că propunerile privind actele legislative sectoriale nu se limitează la alinierea textului cu noile norme financiare aplicabile Uniunii”.

Anul 2017 a fost marcat de o largă dezbatere privind viitorul Europei, în cadrul căreia Comitetul Regiunilor a subliniat importanța punerii eficiente în aplicare a principiilor subsidiarității și proporționalității. În cadrul celui de al cincilea program de lucru privind subsidiaritatea al acestuia, comitetul a monitorizat trei inițiative selectate din programul de lucru al Comisiei pentru 2017 cu o atenție deosebită. În plus, comitetul a evaluat respectarea principiilor subsidiarității și proporționalității în toate propunerile legislative cu privire la care a emis avize.

În 2017, Parlamentul European a elaborat 42 de evaluări inițiale ale evaluărilor impactului efectuate de Comisie, două evaluări ale impactului unor modificări de fond propuse de Parlament, 11 evaluări ex-post ale impactului la nivel european și cinci documente privind punerea în aplicare referitoare la acestea. În plus, au fost finalizate trei rapoarte privind costul non-Europei și două evaluări ale valorii adăugate europene. Serviciul de cercetare al Parlamentului European analizează, de asemenea, punerea în aplicare și eficacitatea legislației UE în vigoare de fiecare dată când Comisia Europeană anunță, în programul său anual de lucru, că această legislație va fi modificată. În 2017 au fost elaborate aproximativ 26 de astfel de „evaluări ale punerii în aplicare”.

În 2017, Curtea de Justiție a pronunțat hotărâri importante cu privire la principiile subsidiarității și proporționalității, în care Tribunalul și Curtea de Justiție au considerat că principiile respective au fost respectate de către legiuitorul Uniunii.

În cauza Germania/Comisia din 3 aprilie 2017 privind legalitatea Deciziei (UE) 2015/2098 a Comisiei de excludere de la finanțarea de către Uniunea Europeană a anumitor cheltuieli efectuate de statele membre în cadrul Fondului european de garantare agricolă și al Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală , Tribunalul a considerat că nu s-a demonstrat că Comisia a încălcat domeniului său de competență care rezultă din punerea în aplicare a principiului subsidiarității. Tribunalul a subliniat că „repartizarea rolurilor între Comisie și autoritățile germane conduce la încredințarea către acestea din urmă a elaborării normelor naționale relevante care reglementează eligibilitatea cheltuielilor [...] Comisia este obligată să verifice dacă autoritățile germane își îndeplinesc efectiv obligațiile în acest domeniu, fără însă ca acest lucru să confere Comisiei vreo competență care să îi permită să impună norme specifice în ceea ce privește legislația națională privind procedura de comasare a terenurilor și de renovare a satelor” .

Cauza Sotiropoulou și alții/Consiliul din 3 mai 2017 a vizat o cerere de despăgubire în temeiul articolului 268 din TFUE în ceea ce privește pierderea și prejudiciul pe care reclamanții le-au suferit ca urmare a reducerii drastice a pensiilor lor principale în Grecia. Deciziile atacate se referă, printre altele, la stabilirea unor măsuri, politici și intervenții detaliate pentru sistemul de securitate socială și de pensii. Tribunalul a considerat că deciziile adresate unui stat membru pentru remedierea unei situații de deficit excesiv nu încalcă principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană și nici principiul atribuirii. Aceste decizii au fost adoptate pentru a consolida supravegherea bugetară și au atras atenția statelor membre să ia „măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv” .

Cauza Landeskreditbank Baden-Württemberg – Förderbank/Banca Centrală Europeană din 16 mai 2017 a vizat o acțiune în anulare, formulată în temeiul articolului 263 din TFUE, introdusă de o bancă germană de investiții și dezvoltare împotriva unei decizii a Băncii Centrale Europene, care a clasificat banca germană ca „entitate semnificativă”. În consecință, solicitantul a făcut obiectul supravegherii directe de către Banca Centrală Europeană în cadrul mecanismului unic de supraveghere. Solicitantul a susținut că, având în vedere profilul său de risc scăzut, acesta ar fi putut fi supravegheat în mod corespunzător de către autoritățile naționale competente.

Tribunalul a amintit că principiul subsidiarității se aplică numai în domeniile care nu țin de competența exclusivă a Uniunii . În această privință, Tribunalul a constatat că, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 (Regulamentul de bază), Banca Centrală Europeană a deținut competența exclusivă , ceea ce a condus la concluzia că principiul subsidiarității a fost lipsit de relevanță .

În aceeași hotărâre, Tribunalul a constatat, de asemenea, că principiul proporționalității nu a fost încălcat, întrucât actele adoptate de Banca Centrală Europeană au fost adecvate pentru a atinge obiectivele legitime urmărite de legislație. Banca Centrală Europeană a decis să își exercite supravegherea directă în conformitate cu normele stabilite în Regulamentul (UE) nr. 1024/2013, care nu impun demonstrarea, de la caz la caz, a faptului că obiectivele sale ar putea fi atinse la fel de bine prin intermediul unei supravegheri directe de către autoritățile naționale.

Cauza Republica Slovacă și Ungaria/Consiliul Uniunii Europene din 6 septembrie 2017 se referă la proporționalitatea deciziei Consiliului de instituire a unui mecanism de transfer în ceea ce privește resortisanții țărilor terțe care au intrat ilegal în Grecia și Italia în iulie și august 2015.

Curtea de Justiție a subliniat că măsurile atacate, adoptate în cadrul politicii comune a Uniunii Europene în domeniul azilului, implică alegeri în esență de natură politică și aprecieri complexe care, în plus, trebuie să fie efectuate în termen scurt în scopul de a oferi un răspuns rapid și concret la o „situație de urgență” în sensul dispoziției în cauză. În această perspectivă, aceasta a confirmat că decizia atacată a fost adecvată și necesară pentru atingerea obiectivului pe care îl urmărea. „Consiliul a putut estima în mod întemeiat, în cadrul puterii largi de apreciere care trebuie să îi fie recunoscută în această privință, că acest caracter obligatoriu al repartizării persoanelor transferate era necesar având în vedere situația de urgență specială în care trebuia adoptată decizia atacată” . În plus, existența diferitelor mecanisme de ajustare prevăzute de decizia atacată a arătat că mecanismul de transfer prevăzut de decizia atacată permite, în general, statelor membre să ia în considerare, în mod proporțional, situația specifică a fiecărui stat membru.

3. Principalele cazuri în care au fost exprimate preocupări cu privire la subsidiaritate și proporționalitate

3.1. Propunerile care au primit cel mai mare număr de avize motivate în 2017

Acest capitol prezintă cele patru propuneri legislative individuale care au primit mai mult de patru avize motivate în 2017. În măsura în care propunerile respective fac parte din pachete mai mari, acestea sunt descrise mai detaliat în raportul anual privind relațiile cu parlamentele naționale.

·Propunerea privind piața internă a energiei electrice

La 30 noiembrie 2016, Comisia a prezentat pachetul „Energie curată pentru toți europenii”, care are obiectivul de a asigura că piața energiei electrice este adecvată pentru flexibilitate, decarbonizare și inovare prin furnizarea de semnale de piață nedenaturate și care cuprinde opt propuneri legislative, dintre care patru se referă la aprovizionarea cu energie electrică. În ceea ce privește propunerea de regulament privind piața internă a energiei electrice, Comisia a primit 11 avize motivate cu o diversitate de argumente . Unele camere parlamentare au susținut că propunerea ar afecta în mod negativ posibilitatea statelor membre de a asigura securitatea aprovizionării cu energie electrică. Altele camere și-au exprimat preocupările în ceea ce privește competențele suplimentare transferate Agenției pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei, în timp ce altele și-au exprimat preocuparea că propunerea ar afecta dreptul statelor membre de a lua o decizie cu privire la propriul mix energetic. În cele din urmă, unele parlamente au fost critice față de dispozițiile din propunere în ceea ce privește definirea zonelor de ofertare, înființarea propusă a unor centre operaționale regionale instituite pentru a acționa în interesul regiunilor, sau împuternicirea Comisiei, prin intermediul propunerii, de a adopta acte delegate.

În răspunsurile sale la preocupările parlamentelor naționale referitoare la subsidiaritate, Comisia a subliniat faptul că propunerile din pachetul privind energia respectă pe deplin drepturile și prerogativele statelor membre în temeiul tratatelor de a lua o decizie cu privire la propriul mix energetic. Aceasta a susținut că modificările propuse au fost necesare pentru a atinge obiectivul unei piețe europene integrate a energiei electrice care, din punct de vedere juridic și practic, nu poate fi realizat numai la nivel național într-un mod la fel de eficient. Aceasta a afirmat, de asemenea, că dovezile au arătat că abordările izolate la nivel național au creat întârzieri în punerea în aplicare a pieței interne a energiei, conducând la măsuri de reglementare incompatibile și sub nivelul optim, la suprapuneri inutile ale intervențiilor și la întârzieri în corectarea disfuncționalităților pieței. În ceea ce privește definirea zonelor de ofertare, Comisia a subliniat că legislația UE în vigoare prevede cerințe de fond privind zonele de ofertare. În ceea ce privește centrele operaționale regionale, Comisia a subliniat necesitatea de a institui entități regionale care să acționeze în mod independent în interesul întregii regiuni, în vederea evitării unor soluții ineficiente din cauza lipsei unui acord între operatorii de sisteme de transport.

·Două propuneri din „pachetul privind serviciile”

Ca parte a așa-numitului „pachet privind serviciile”, prezentat la 10 ianuarie 2017, care cuprinde o comunicare și patru propuneri legislative și are ca scop exploatarea întregului potențial al pieței unice, Comisia a adoptat: i) o propunere de directivă care prevede o procedură de notificare pentru regimuri de autorizare și cerințele legate de servicii și (ii) o propunere de directivă privind o notificare îmbunătățită a proiectelor legislative naționale în domeniul serviciilor, care au generat un număr total de nouă avize motivate. Propunerea privind o procedură de notificare are scopul de a permite atât autorităților europene, cât și statelor membre să își exprime eventualele preocupări cu privire la incompatibilitățile juridice dintre legislația UE și cea națională, încă dintr-un stadiu incipient al elaborării legislației naționale. Propunerea privind evaluarea din perspectiva proporționalității a normelor naționale privind serviciile profesionale are ca obiectiv garantarea faptului că statele membre efectuează un test de proporționalitate cuprinzător și transparent înainte de a stabili normele naționale în domeniul serviciilor profesionale.

În ceea ce privește propunerea de stabilire a unei proceduri de notificare, parlamentele naționale și-au exprimat preocuparea legată de faptul că aceasta ar oferi Comisiei și celorlalte state membre dreptul de a interveni în procedurile legislative naționale, termenele suspensive putând cauza întârzieri semnificative și, prin urmare, ar constitui o încălcare semnificativă a suveranității naționale. În ceea ce privește propunerea de stabilire a unui test de proporționalitate, parlamentele au susținut că inițiativa a constituit un obstacol suplimentar și inutil în calea legislației naționale, că acțiunea UE în domeniul sănătății publice și al turismului ar trebui doar să completeze acțiunea la nivel național și că propunerea va conduce la un nivel de armonizare care este contrar dispozițiilor din tratat privind sănătatea, transporturile și turismul.

În răspunsurile sale către parlamentele naționale, Comisia și-a apărat propunerea de stabilire a unei proceduri de notificare susținând că aceasta este echilibrată și proporțională, ținând seama, pe de o parte, de specificitatea sectorului serviciilor și de necesitatea punerii în aplicare a unui instrument eficace de asigurare a conformității cu normele UE și, pe de altă parte, de cerința de respectare a procesului decizional la nivel național. Comisia a subliniat deficiențele importante ale actualei proceduri, astfel cum au fost evidențiate în evaluarea impactului realizată de aceasta, precum și faptul că, în cadrul unei consultări publice, 80 % din respondenți, inclusiv aproximativ trei sferturi din toate autoritățile publice care au participat la consultare, au considerat că procedura de notificare actuală nu este satisfăcătoare. În ceea ce privește propunerea de stabilire a unui test de proporționalitate, Comisia a reamintit că aceasta doar coordonează modul în care statele membre ar trebui să evalueze dacă cerințele care trebuie adoptate sunt în concordanță cu principiul proporționalității și nu aduce în niciun fel atingere rezultatului procesului legislativ național. Mai mult, propunerea lasă o marjă mare de apreciere statelor membre pentru a integra testul de proporționalitate în structurile lor existente.

·Propunerea privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor