RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂȚILOR EUROPENE 
Bruxelles, 24.6.2009 
SEC (2009) 836 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI  
Document de înso țire pentru  
 
Proiectul de 
 
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI 
de instituire a Agen ției pentru gestionarea opera țională operațională a unor sisteme 
informatice de mari dimensiuni în spa țiul de libertate, securitate și justiție 
 
și pentru  
 
Proiectul de 
 
DECIZIE A CONSILIULUI 
 
de încredin țare a atribu țiilor privind gestionarea opera țională SIS II și VIS, în aplicarea 
titlului VI din Tratatul UE, agen ției instituite prin Regulamentul XX  
 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI  
 
 
{COM (2009)292 final} 
{COM (2009)293 final} {COM (2009)294 final} 
{SEC (2009)837} 
RO    RO 1. INTRODUCERE  
În declara țiile comune care înso țesc instrumentele juridice ale SIS II1 și VIS2, 
Consiliul și Parlamentul European au invitat Comisia s ă prezinte, în urma unei 
evaluări a impactului, cuprinzând o analiz ă de fond a alternativelor posibile sub 
aspect financiar, opera țional și organiza țional, propunerile legisl ative necesare pentru 
a încredin ța unei agen ții gestionarea opera țională pe termen lung a SIS II central, a 
unor părți ale infrastructurii de comunicare, precum și a VIS. Declara ția care 
însoțește Regulamentul VIS prevede c ă evaluarea impactului  privind gestionarea 
operațională VIS poate face parte din ev aluarea impactului efectuat ă pentru 
gestionarea opera țională SIS II. În aceste declara ții, Comisia s-a angajat s ă prezinte, 
în termen de doi ani de la intrarea în vigoare a instrumentelor juridice ale SIS II și 
VIS3, propunerile legislative necesare de îns ărcinare a unei agen ții cu gestionarea 
operațională operațională pe termen lung a acestor sisteme.  
2. DEFINIREA PROBLEMEI  
Comisiei i-a fost încredin țată gestionarea opera țională a SIS II și VIS pe parcursul 
unei perioade de tranzi ție. Aceasta poate delega anumite atribu ții de gestionare 
operațională organismelor na ționale din sectorul public din dou ă state membre 
diferite. Instrumentele juridice prev ăd ca sistemele s ă fie localizate în Strasbourg, 
Franța (unitățile centrale) și lângă Salzburg, Austria (unit ățile de rezerv ă). Perioada 
de tranzi ție nu ar trebui s ă depășească cinci ani de la data la care se aplic ă 
instrumentele juridice ale SIS II și Regulamentul VIS intr ă în vigoare.  
În prezent, EURODAC4 este gestionat de Comisie și, din aceast ă cauză, nu necesit ă o 
schimbare în structura sa de gestionare. Cu toate acestea, o evaluare tehnic ă efectuată 
în 2005 a indicat c ă EURODAC ar avea nevoie s ă fie actualizat din punct de vedere 
al capacit ății după ce noile state membre au aderat la UE în 2004 și 2007. Într-o 
primă etapă, va fi pus ă la dispozi ția VIS func ția de coresponden țe biometrice, sub 
forma structurii orientate c ătre servicii a sistemul de coresponden țe biometrice 
(BMS). Este probabil ca acesta s ă fie pus la dispozi ția SIS II și EURODAC într-o 
etapă ulterioar ă. Soluția privind gestionarea opera țională a EURODAC a fost, de 
asemenea, reexaminat ă corespunz ător în prezenta evaluare  a impactului. Reunirea 
sistemelor într-o agen ție comun ă ar putea oferi oportunit ăți pentru sinergii 
considerabile, precum folosirea în comun a instala țiilor, a personalului și a platformei 
tehnologice comune. 
                                                 
1 Regulamentul (CE) nr. 1987/2006  al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 
privind instituirea, func ționarea și utilizarea Sistemului de Informa ții Schengen din a doua genera ție 
(SIS II) și Decizia 2007/533/JAI a Consiliului din 12 iunie 2007 privind instituirea, func ționarea și 
utilizarea Sistemului de Informa ții Schengen din a doua genera ție (SIS II). 
2 Regulamentul (CE) nr. 767/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 privind 
Sistemul de informa ții privind vizele (VIS) și schimbul de date între statele membre cu privire la vizele 
de scurtă ședere (Regulamentul VIS). 
3 Regulamentul SIS II a intrat în vigoare în ianuarie 2007.  
4 EURODAC a fost înfiin țat pe baza Regulamentului (CE) nr. 2725/2000 al  Consiliului din 
11 decembrie 2000 privind instituirea sistemului „E urodac” pentru compararea amprentelor digitale în 
scopul aplic ării eficiente a Conven ției de la Dublin.  
RO    RO Sistemele nu pot func ționa fără o autoritate central ă de gestionare pe termen lung 
care să asigure continuitatea, gestionarea opera țională operațională a sistemelor și 
fluxul neîntrerupt de date.  
3. CRITERII DE EVALUARE  
Obiectivul general al evalu ării impactului este g ăsirea unei solu ții corespunz ătoare 
pentru gestionarea opera țională pe termen lung a SIS II, VIS și EURODAC5.  
Soluția privind gestionarea opera țională va trebui s ă ia în considerare urm ătoarele 
aspecte:  
• asigurarea faptului c ă gestionarea opera țională a sistemelor va fi eficient ă în ceea 
ce privește garantarea continuit ății operaționale și a serviciului neîntrerupt (24/7), 
integritatea și securitatea datelor și va fi efectuat ă de către un organism din 
sectorul public care s ă poată furniza servicii la nivelul de calitate cerut de 
utilizatorii fiec ărui sistem; 
• înființarea unei structuri de gestionare opera țională și conducere care s ă fie 
transparent ă și responsabil ă față de organismele de supraveghere (Parlamentul 
European, Curtea de Conturi) și față de public, în general, pentru SIS II, VIS, 
EURODAC și, posibil, pentru alte sisteme in formatice de mari dimensiuni din 
domeniul libert ății, securității și justiției;  
• asigurarea unui control efectiv di n partea unui grup eterogen de țări participante 
(„geometrie variabil ă”6) și a Comisiei, fiecare cu rolurile respective; 
• asigurarea unei bune gestion ări financiare, c ontinue, eficiente și responsabile 
pentru SIS II, VIS, EURODAC și, potențial, pentru alte sisteme informatice de 
mari dimensiuni din domeniul libert ății, securit ății și justiției, care s ă optimizeze 
câștigurile și economiile de scar ă realizate prin intermediul sinergiilor; 
• asigurarea faptului c ă structurile și procedurile de gestionare opera țională și 
conducere ofer ă o protec ție corespunz ătoare a datelor și/sau mecanisme de 
responsabilitate, lu ând act, în acela și timp, de schimb ările previzibile ca urmare a 
intrării în vigoare planificate a Tratatului de la Lisabona. 
4. OPțIUNI DE POLITIC Ă 
Procesul de evaluare a presupus dou ă etape: mai întâi, op țiunile au fost evaluate 
avându-se în vedere legalita tea acestora, acceptarea de c ătre principalele p ărți 
interesate și capacitatea de a ob ține rezultate eficiente și responsabile în ceea ce 
privește gestionarea opera țională SIS II, VIS și EURODAC. Aceste criterii au permis 
ca opțiunile să fie modificate sau eliminate. În al doilea rând, ca urmare a acestui 
                                                 
5 Evaluarea impactului a fost adoptat ă de către Comitetul de evaluare a impactului în martie 2008. Prin 
urmare, aceasta nu cuprinde evolu țiile legislative de dup ă această dată. 
6 SIS II, VIS și EURODAC implic ă atât state membre ale UE, cât și țări asociate (Norvegia, Islanda și, în 
viitor, Elve ția și Liechtenstein). În acela și timp, anumite state membre particip ă la aceste sisteme doar 
parțial (Regatul Unit și Irlanda) sau cu temeiuri juridice diferite (Danemarca). 
RO    RO proces de pre-examinare, au fost identificate și analizate cinci posibile op țiuni pentru 
realizarea obiectivului de g ăsire a unei solu ții potrivite pentru gestionarea 
operațională pe termen lung a SIS II, VIS și EURODAC. De asemenea, a fost luat ă 
în considerare posibilitatea de a ad ăuga alte sisteme informatice din domeniul 
libertății, securității și justiției.  
4.1. Opțiuni reținute 
• Opțiunea 1 – „situa ția de referin ță”: gestionarea opera țională instituită pentru SIS 
II și VIS pe durata perioadei de tranzi ți e  a r  u r m a  s ă fie continuat ă ca o solu ție 
permanent ă, atribuțiile de gestionare fiind îndeplinite de Comisie, care ar urma s ă 
încredințeze atribu țiile de gestionare opera țională către două state membre. 
Gestionarea opera țională operațională zilnică a EURODAC va r ămâne, de 
asemenea, ca în prezent, în responsabilitatea Comisiei. Comisia ar r ămâne 
responsabil ă și ar răspunde de gestionarea opera țională sistemelor informatice de 
mari dimensiuni, în timp  ce statele membre ar r ămâne responsabile de atribu țiile 
privind gestionarea opera țională zilnică. 
• Opțiunea 2 – „situa ția de referin ță +”: Comisia ar încredin ța gestionarea 
operațională a SIS II, VIS și EURODAC autorit ăților statelor membre. Prin 
urmare, aceast ă opțiune este foarte similar ă cu opțiunea de baz ă, cu o singur ă 
diferență principal ă: atribuțiile de gestionare opera țională pentru EURODAC ar 
urma, de asemenea, s ă fie încredin țate de către Comisie celor dou ă state membre.  
• Opțiunea 3 – „o nou ă agenție de reglementare”: aceasta și-ar asuma 
responsabilit atea gestion ării opera ționale pe termen lung a SIS II, VIS și 
EURODAC. Agen ți a  a r  u r m a  s ă fie înfiin țată ca o agen ție aparținând primului 
pilier, cu acte de înso țire acoperind aspectele juridice di n al treilea pilier. Aceasta 
ar deveni un „centru de excelen ță” cu un personal opera țional specializat. Statele 
membre ar urma s ă joace un rol important în controlarea sistemelor, acestea 
urmând s ă fie reprezentate în Consiliul de administra ție al agen ției. Gestionarea 
operațională zilnică ar fi îndeplinit ă de un director executiv și un Consiliu de 
administra ție. Pentru a remedia aspectele care rezult ă din diferitele baze juridice 
ale celor trei sisteme, este necesar s ă se ia în considerare înfiin țarea unei(unor) 
grup(uri) consu ltativ(e) care s ă sprijine Consiliul de administra ție în ceea ce 
privește aspecte specifice legate de sistem. În func ție de mandat, agen ția de 
reglementare ar putea fi responsabil ă atât de gestionarea opera țională a sistemelor 
existente și de dezvoltarea și gestionarea opera țională a altor sisteme informatice de 
mari dimensiuni, cât și de alte aspecte, mai tehnice, acoperite de m ăsurile de punere în 
aplicare ale instrumentelor juridice de instituire a sistemelor. 
• Opțiunea 4 – „FRONTEX pentru SIS II, VIS și EURODAC”: ar presupune 
schimbări atât în Regulamentul privind FRONTEX, cât și în structura de 
conducere a acestuia. O gestionare opera țională eficientă în cadrul acestei op țiuni 
ar presupune luarea în considerare a mut ării sistemelor în loca ția în care se g ăsește 
FRONTEX sau într-o loca ție apropiat ă.  
• Opțiunea 5 – „Europol” (în prezent) o agen ție din cadrul celui de-al treilea pilier: 
ar urma s ă fie responsabil ă de gestionarea SIS II, în timp ce Comisia ar gestiona 
VIS și EURODAC. Dispozi țiile actuale ale Conven ției Europol nu sunt adecvate 
pentru gestionarea opera țională a sistemelor din primul  pilier (elementele din 
RO    RO primul pilier ale SIS II), deoarece implicarea p ărților interesate relevante din 
Comunitate (Parlamentul Europea n, Comisia, Autoritatea European ă pentru 
Protecția Datelor, Curtea European ă de Justiție) ar fi foarte limitat ă.  
5. COMPARAREA OP țIUNILOR  
În sensul prezentei evalu ări a impactului, au fost examinate aspectele-cheie juridice 
și politice, precum și provocările opera ționale și organizatorice7. Existența în sine a 
sistemelor poate avea efecte economice, de mediu, și, cel mai important, efecte 
sociale. Toate sistemele informatice au un efect asupra unor probleme precum 
criminalitatea, terorismul, securitatea și drepturile fundamental e. Cu toate acestea, 
modul lor de gestionare opera țională nu va reprezenta un factor de diferen țiere între 
intensitatea acestor efecte.  
Au fost utilizate urm ătoarele categorii de cr iterii în ceea ce prive ște impactul: 
din punct de vedere al func ționării – eficacitatea gestion ării operaționale privind 
achizițiile, cerin țele tehnologice, situa țiile de urgen ță, furnizarea de servicii 
utilizatorilor din statele membre; 
din punct de vedere al conducerii – r ăspunderea privind ge stionarea opera țională și 
nivelul de control pe care institu țiile UE și statele membre le pot avea în privin ța 
deciziilor de gestionare; 
din punct de vedere al finan țării – eficien ța operațiunilor și capacitatea de a asigura 
finanțarea corespunz ătoare; 
din punct de vedere al aspect ului juridic – legalitatea op țiunilor și existen ța 
garanțiilor pentru utilizatorii datelor și pentru persoanele care fac obiectul acestor 
date. 
În cadrul acestor categorii, s-au folosit criterii de determinare a performan ței 
preconizate pentru fiecare op țiune, permi țând astfel compararea acestora. 
5.1. Evaluare calitativ ă 
Pentru fiecare criteriu, fiecare op țiune a primit între una și trei stele. O stea (*) 
denotă o performan ță slabă, două stele (**) – o performan ță medie și trei stele (***) 
reprezintă o performan ță bună. În plus, pentru fiecare categorie de criterii au fost 
identificate cele mai importante crite rii, luându-se în calcul atribu țiile autorit ății de 
gestionare. Aceste criterii au fost marcate cu caractere  aldine  în tabel, ar ătându-se 
rezultatele evalu ării. Tabelul de mai jos cuprinde „punctajul” diferitelor op țiuni în 
cadrul fiec ărei categorii de impact.  
                                                 
7 Aceste criterii corespund ce lor identificate în declara țiile comune ale Comisiei, Consiliului și 
Parlamentului European, instru mentelor juridice ale SIS II și VIS, care specific ă faptul că evaluarea 
impactului ar trebui s ă conțină o analiz ă de fond a alternativelor posibile sub aspect financiar, 
operațional și organiza țional.  
RO    RO  Opțiunea 1: 
Situația de 
referință: 
COM încredințând 
statelor 
membre SIS II și VIS Opțiunea 2: 
Situația de 
referință+: 
COM 
încredințând 
statelor 
membre toate sistemele 
 Opțiunea 3: 
O nouă agenție 
de reglementare Opțiunea 4: 
FRONTEX 
pentru toate 
sistemele Opțiunea 5: 
Europol 
pentru SIS II; 
COM pentru VIS, 
EURODAC 
ASPECTELE 
LEGATE DE 
FUNCȚIONARE  
Fiabilitatea și calitatea 
serviciilor  ** ** *** ** ** 
Furnizarea de servicii corespunz ătoare de 
gestionare 
autorităților statelor 
membre, inclusiv în 
ceea ce prive ște 
nevoile speciale ale utilizatorilor (statele 
membre) * * 
*** ** * 
Asigurarea 
flexibilității privind 
adăugarea altor 
sisteme noi, existente 
sau poten țiale  ** ** *** ** * 
Capacitatea de a oferi 
nivelurile de securitate 
necesare  ** ** *** ** *** 
Capacitatea de r ăspuns 
la cerințele legate de 
situațiile de urgen ță  * * *** ** * 
Capacitatea/flexibilitate
a de a încorpora noi tehnologii și de a 
reacționa la exigen țe în 
schimbare  ** ** *** *** * 
Capacitatea de a recruta competen țe-cheie ** ** *** *** *** 
Perioada de timp 
necesară pentru a 
dezvolta și a pune în 
practică aceste op țiuni  *** *** * ** ** 
ASPECTELE 
LEGATE DE 
CONDUCERE  
Capacitate de r ăspuns 
la cerințele și opiniile 
statelor membre, ale 
Comisiei și PE * * *** *** * 
RO    RO  Opțiunea 1: 
Situația de 
referință: 
COM încredințând 
statelor 
membre SIS II și VIS Opțiunea 2: 
Situația de 
referință+: 
COM 
încredințând 
statelor 
membre toate sistemele 
 Opțiunea 3: 
O nouă agenție 
de reglementare Opțiunea 4: 
FRONTEX 
pentru toate 
sistemele Opțiunea 5: 
Europol 
pentru SIS II; 
COM pentru VIS, 
EURODAC 
Transparen ță 
(finanțare, 
responsabilitate, 
luarea deciziilor) fa ță 
de cetățeni și față de 
utilizatorii și 
supraveghetorii sistemelor ** ** *** ** * 
Capacitatea de a ad ăuga 
noi state membre  *** *** ** * * 
Capacitatea de r ăspuns 
la cerințele și opiniile 
părților interesate  * * *** ** ** 
Măsura în care este 
facilitată alinierea la 
politica JAI și la 
politica mai larg ă a UE  *** *** *** ** * 
Încorporarea 
conceptului de 
„geometrie variabil ă” *** *** *** ** * 
ASPECTELE 
FINANCIARE  
Masa critic ă: 
exploatarea sinergiilor ** *** *** *** * 
Capacitatea de a obține nivelurile 
corecte de finan țare și 
resurse (costuri de 
funcționare) ** ** *** *** ** 
Costurile tranzi ției *** *** * ** ** 
Acces la finan țare 
suplimentar ă pentru 
costuri ocazionale suplimentare 
 *** *** ** ** ** 
Capacitatea de a realiza investițiile necesare 
(OPEX și CAPEX) ** ** *** ** * 
ASPECTE 
JURIDICE  
Eficiența în 
asigurarea drepturilor și libert ăților 
fundamentale, în 
special protec ția ** ** *** *** * 
RO    RO  Opțiunea 1: 
Situația de 
referință: 
COM încredințând 
statelor 
membre SIS II și VIS Opțiunea 2: 
Situația de 
referință+: 
COM 
încredințând 
statelor 
membre toate sistemele 
 Opțiunea 3: 
O nouă agenție 
de reglementare Opțiunea 4: 
FRONTEX 
pentru toate 
sistemele Opțiunea 5: 
Europol 
pentru SIS II; 
COM pentru VIS, 
EURODAC 
datelor cu caracter 
personal, dreptul la o 
soluționare eficient ă 
Dispoziții eficiente 
privind r ăspunderea 
și despăgubirile  * * *** *** * 
Greutatea cerin țelor 
juridice de a stabili o 
gestionare eficient ă *** ** * * * 
Evitarea denatur ării 
funcțiilor (de fapt și de 
drept) ** ** *** ** * 
 
În urma acestei evalu ări, o nouă agenție de reglementare și FRONTEX se profileaz ă 
ca opțiunile preferate. 
5.2. Evaluarea cantitativ ă 
În ceea ce prive ște evaluarea cantitativ ă, dacă opțiunea „situa ția de referin ță” ar fi 
folosită pentru îndeplinirea atribu țiilor autorit ății de gestionare, ar fi necesare 
îmbunătățiri (și o posibil ă extindere) a loca ției centrului de date cu un cost 
aproximativ de 4 milioane €. Dac ă agenția de reglementare ar fi situat ă în alt stat 
membru, ar fi nevoie de un nou amplasament. Dac ă noul amplasament ar fi 
achiziționat pentru g ăzduirea agen ției, inclusiv a sistemelor, costul total estimat ar fi 
de aproximativ 12,6 milioane €. Dac ă statul membru, pentru a fi atractiv în 
perspectiva g ăzduirii agen ției, ar oferi amplasamentul în mod gratuit, este foarte 
probabil s ă fie nevoie de modific ări ale clădirilor la un nivel de aproximativ 
4 milioane €. 
În privin ța costurilor de func ționare, cea mai ieftin ă opțiune, la un nivel de 
36,1 milioane € anual, es te instituirea unei agen ții de reglementare, dac ă statul 
membru care ar g ăzdui noua agen ție ar oferi în mod gratuit un amplasament de 
1800 m2. Urm ătoarea op țiune este o nou ă agenție de reglementare, cu un cost anual 
de 36,6 milioane €, în cazul în care ar trebui s ă fie achizi ționat un amplasament de 
1800 m2 în alt stat membru. Costurile anuale de func ționare estimate în cazul 
opțiunii de referin ță și a opțiunii FRONTEX de ridic ă la 37,5 milioane €.  
Costurile opera ționale anuale pentru sistemele SIS II și VIS se ridic ă la 
3,4 milioane €. Aceste cheltuieli  survin indiferent de op țiunea de gestionare 
operațională aleasă. 
RO    RO 6. OPțIUNEA PREFERAT Ă 
În urma evalu ării calitative, o nou ă agenție de reglementare, urmat ă de FRONTEX, 
se profileaz ă ca opțiunile preferate. Ca urmare a evalu ării cantitative, dac ă noua 
agenție de reglementare ar urma s ă fie situat ă într-un nou stat membru gazd ă, acesta 
din urmă, pentru a deveni loca ția agenției, ar putea oferi am plasamentul necesar sau 
chiar o cl ădire în mod gratuit ca parte a ofertei sale, devenind op țiunea cea mai 
rentabilă. 
Pe termen lung, o agen ție de reglementare va furniza cel mai probabil servicii de cea 
mai bună calitate utilizatorilor SIS II, VIS și EURODAC, și va găzdui, poten țial, și 
orice alte sisteme din domeniul libert ății, securit ății și justiției. Pentru a spori baza 
operațională și a justifica mai bine cheltuielile de regie manageriale, agen ția ar putea 
fi responsabil ă de dezvoltarea și gestionarea opera țională unor sisteme informatice 
noi, după ce decizia instituirii acestora va fi luat ă de către legislator. 
6.1. Avantajele și dezavantajele op țiunii preferate 
Dintr-o perspectiv ă operațională, agenția de reglementare ar permite solu ții specifice 
și personalizate pentru gestionarea opera țională acestor sisteme informatice. 
Principalul s ău obiectiv ar fi furnizarea de servicii continue, de cea mai bun ă calitate 
către utilizatori . Într-o etap ă inițială, structura Consiliului de administra ție poate 
îngreuna procesul rapid de luare a deciziilor, îns ă o nouă agenție ar fi capabil ă să 
dezvolte mecanisme eficiente de abordare a situa țiilor de urgen ță. Cu toate c ă agenția 
ar respecta Statutul personalului UE, aceasta ar putea angaja mai mul ți agenți 
temporari și contractuali decât serviciile intern e ale Comisiei. Instituirea unei agen ții 
se poate dovedi a fi un proces complex și de durat ă. Responsabilit ățile acesteia ar 
putea să includă câteva dintre m ăsurile tehnice de punere în  aplicare stabilite prin 
instrumentele juridice de instituire a sistemel or, care sunt legate direct de gestionarea 
operațională operațională a SIS II și VIS. Tratatul și jurispruden ța CEJ8 ar putea fi 
contrare încredin țării anumitor atribu ții, care în prezent sunt în sfera comitologiei, 
agenției. 
În ceea ce prive ște conducerea, o agen ție de reglementare faciliteaz ă reprezentarea 
corespunz ătoare a utilizatorilor în st ructurile de luare a decizi ilor. Rolul Comisiei în 
cadrul agen ției, prin prezen ța în Consiliul de administra ție, precum și prin influen ța, 
în special asupra bugetului și a programului de lucru, ar permite ca gestionarea 
operațională a sistemelor informatice de mari dimensiuni s ă fie aliniat ă cu obiective 
de politic ă mai ample. Mai mult, atribu țiile Parlamentului European de control 
democratic ar fi asigurate prin mecanismele institu ționale de îndeplinire a obliga țiilor 
de raportare, financiare și de gestionare, la care sunt supuse agen țiile europene. De 
asemenea, agen ția ar oferi o structur ă vizibilă și specific ă, care ar putea s ă se 
dovedeasc ă un centru de excelen ță în promovarea unui dialog activ cu unit ățile 
operaționale, utilizatorii și alte părți interesate din industrie. O structur ă comună ar fi, 
de asemenea, mai vizibil ă și mai abordabil ă pentru societatea civil ă. Aspectele legate 
de diferitele niveluri de participare a țărilor și a noilor utilizatori la cele trei sisteme 
ar putea fi abordate prin organizar ea unor proceduri de vot diferen țiate în Consiliul 
de administra ție. 
                                                 
8 Meroni & Co/Înalta Autoritate a Comunit ății Europene a C ărbunelui și Oțelului: cazurile 9 și 10/56. 
RO    RO Din perspectiva criteriilor financiare, agen ția de reglementare ar putea avea costuri 
semnificative de demarare, îns ă ar avea și potențialul cel mai ridicat de a exploata 
sinergii opera ționale și ar fi mai rentabil ă pe termen lung. Economiile ar ap ărea în 
cazul cheltuielilor ini țiale de capital și al costurilor anuale (de func ționare) dac ă 
sistemele ar fi gestionate împreun ă. O structur ă comună ar necesita angajarea unui 
număr mai mic de personal decât în situa ția în care sistemele ar fi men ținute separat. 
De asemenea, amplasarea într-o loca ție comun ă a instalațiilor de re țea ar determina 
sinergii în ceea ce prive ște instalațiile, gestionarea opera țională și monitorizarea. Mai 
mult, multe dintre atribu țiile legate de func ționarea sistemelor, achizi țiile și 
gestionarea opera țională de proiect s-ar suprapune pe ntru anumite sisteme. Este 
improbabil ca un centru de excelen ță să poată fi realizat pentru un singur sistem. 
Separarea acestor sisteme ar conduce la  costuri de oportunitate cauzate de 
nerealizarea sinergiilor în expertiz ă și know-how privind sistemele informatice de 
mari dimensiuni. Bugetul agen ției de reglementare ar fi  alocat în mod special 
atribuțiilor de gestionare opera țională a sistemelor informatice. 
În sfârșit, datorit ă geometriei variabile, înfiin țarea unei agen ții de reglementare ar 
necesita adoptarea unui pachet legislativ fo rmat din mai multe instrumente juridice. 
Această opțiune ar garanta respectarea drepturilor și libertăților fundamentale, prin 
asigurarea unei responsabilit ăți adecvate fa ță de Parlamentul European, Autoritatea 
European ă pentru Protec ția Datelor, Curtea de Conturi, Curtea European ă de Justiție 
și Comisie. Op țiunea care implic ă instituirea unei agen ții ar permite o separare net ă 
între personalul tehnic și operațional, factorii de decizie și utilizatorii sistemelor, ceea 
ce ar contribui la evitarea denatur ării funcțiilor9. Curtea European ă de Justiție și 
Tribunalul de Prim ă Instanță ar urma s ă aibă competen țe depline în privin ța 
activităților agenției de reglementare. 
                                                 
9 Denaturarea func țiilor – un proces prin care un sistem care este conceput s ă îndeplineasc ă o anumit ă 
funcție este utilizat în alte scopuri.