C 337/135

P8_TA(2017)0360

O nouă agendă pentru competențe în Europa

Rezoluția Parlamentului European din 14 septembrie 2017 referitoare la Noua agendă pentru competențe în Europa (2017/2002(INI))

(2018/C 337/20)

Parlamentul European,

— având în vedere articolele 165 și 166 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

— având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 14 și 15 ale acesteia,

— având în vedere Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap, ratificată de UE în 2010,

— având în vedere concluziile Consiliului din 12 mai 2009 privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale („ET 2020”) (1),

— având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2010 referitoare la promovarea accesului tinerilor pe piața muncii și la consolidarea statutului stagiarilor, stagiilor și uceniciilor (2),

— având în vedere Recomandarea Consiliului din 19 decembrie 2016 privind parcursurile de actualizare a competențelor: noi oportunități pentru adulți (3),

— având în vedere Recomandarea Consiliului din 15 februarie 2016 privind integrarea șomerilor de lungă durată pe piața forței de muncă (4),

— având în vedere concluziile Consiliului din 20 mai 2014 privind formarea eficace a profesorilor,

— având în vedere concluziile Consiliului din 20 mai 2014 privind asigurarea calității în sprijinul educației și formării profesionale,

— având în vedere Recomandarea Consiliului din 22 aprilie 2013 privind înființarea unei garanții pentru tineret (5),

— având în vedere Recomandarea Consiliului din 20 decembrie 2012 privind validarea învățării non-formale și informale (6),

— având în vedere Recomandarea Consiliului din 28 iunie 2011 privind politicile de reducere a părăsirii timpurii a școlii (7),

— având în vedere Rezoluția Consiliului din 28 noiembrie 2011 privind un plan european reînnoit pentru învățarea în rândul adulților (8),

— având în vedere concluziile Consiliului din 15 iunie 2011 privind educația și îngrijirea copiilor preșcolari: să oferim tuturor copiilor noștri cea mai bună pregătire pentru lumea de mâine,

— având în vedere Rezoluția Consiliului din 15 noiembrie 2007 privind noi competențe pentru noi locuri de muncă (9),

— având în vedere concluziile Consiliului privind reducerea părăsirii timpurii a școlii și promovarea succesului școlar (10),

— având în vedere concluziile Consiliului din 17 februarie 2013 privind investițiile în educație și formare profesională – o reacție la Regândirea educației: investiții în competențe pentru rezultate socioeconomice mai bune și Analiza anuală a creșterii pentru 2013 (11),

— având în vedere Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2008 privind stabilirea Cadrului european al calificărilor pentru învățarea de-a lungul vieții (12) (EQF-LLL),

— având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2016 referitoare la crearea unor condiții pe piața forței de muncă favorabile echilibrului dintre viața profesională și cea privată (13),

— având în vedere menționarea competențelor digitale în Comunicarea Comisiei din 19 aprilie 2016 intitulată „Digitalizarea industriei europene – Valorificarea deplină a pieței unice digitale” (COM(2016)0180),

— având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 noiembrie 2012, intitulată „Regândirea educației: investiții în competențe pentru rezultate socio-economice mai bune” (COM(2012)0669),

— având în vedere Rezoluția sa din 12 aprilie 2016 referitoare la Erasmus+ și alte instrumente de promovare a mobilității în cadrul învățământului profesional și tehnic – o abordare bazată pe învățarea pe toată durata vieții (14),

— având în vedere Rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la politicile de dezvoltare a competențelor pentru combaterea șomajului în rândul tinerilor (15),

— având în vedere Rezoluția sa din 8 iulie 2015 referitoare la Inițiativa privind locurile de muncă verzi: exploatarea potențialului economiei verzi în materie de creare de locuri de muncă (16),

— având în vedere Rezoluția sa din 8 septembrie 2015 referitoare la promovarea antreprenoriatului în rândul tinerilor prin educație și formare (17),

— având în vedere Rezoluția sa din 10 septembrie 2015 referitoare la crearea unei piețe a muncii competitive în UE pentru secolul XXI: corelarea competențelor și a calificărilor cu cererea și oportunitățile de angajare, ca mijloc de redresare în urma crizei (18),

— având în vedere concluziile Consiliului privind Pactul european pentru egalitatea de gen pentru perioada 2011-2020 (19),

— având în vedere concluziile Consiliului privind rolul educației preșcolare și al educației primare în stimularea creativității, a inovării și a competențelor digitale,

— având în vedere proiectul de concluzii ale Consiliului din 20 februarie 2017 privind consolidarea competențelor femeilor și bărbaților pe piața forței de muncă din UE (20),

— având în vedere Rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la rolul dialogului intercultural, al diversității culturale și al educației în promovarea valorilor fundamentale ale UE (21),

— având în vedere Ghidul Europei sociale al Comisiei din martie 2013 pe tema „Economia socială și antreprenoriatul social” (22),

— având în vedere Agenda Organizației Internaționale a Muncii privind munca decentă,

— având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2015 referitoare la Cadrul strategic al UE privind sănătatea și siguranța la locul de muncă 2014-2020 (23),

— având în vedere Avizul SOC/546 din 22 februarie 2017 al Comitetului Economic și Social European,

— având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

— având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și ale Comisiei pentru cultură și educație desfășurate în temeiul articolului 55 din Regulamentul de procedură,

— având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și cel al Comisiei pentru cultură și educație și avizele Comisiei pentru afaceri juridice și Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A8-0276/2017),

A. întrucât Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene consacră dreptul la acces la formarea profesională și la învățarea pe tot parcursul vieții;

B. întrucât competențele au o importanță strategică pentru capacitatea de inserție profesională, creșterea economică, inovare și coeziune socială și întrucât nivelul de complexitate a locurilor de muncă este în creștere în toate sectoarele și profesiile și există inflație în ceea ce privește cererea de relativă de competențe, chiar și pentru locuri de muncă cu calificare scăzută;

C. întrucât bunăstarea și protejarea realizărilor noastre sociale se bazează exclusiv pe competențele și pe know-how-ul societăților noastre;

D. întrucât populația slab calificată se confruntă cu un risc crescut de șomaj și de excluziune socială;

E. întrucât țările cu cele mai mari ponderi ale adulților cu un nivel scăzut al competențelor de bază și al competențelor digitale au niveluri mai scăzute de productivitate a muncii și, în consecință, perspective mai reduse de creștere și competitivitate.

F. întrucât Parlamentul European împărtășește și sprijină eforturile Comisiei de a investi în capitalul uman ca resursă principală a competitivității UE și întrucât condiția absolut necesară pentru calitatea educației este calitatea cadrelor didactice;

G. întrucât multe locuri de muncă cu slabă calificare necesită în prezent competențe mai bune de scris-citit, numerice și alte competențe de bază și chiar și locurile de muncă cu slabă calificare în sectorul serviciilor presupun din ce în ce mai mult sarcini exigente excepționale (24);

H. întrucât, potrivit celui mai recent studiu al Programului de evaluare internațională a competențelor adulților (PIAAC) din cadrul Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE), aproximativ 70 de milioane de europeni nu dispun de competențe de bază, cum ar fi cititul, scrisul și competențele numerice, ceea ce reprezintă un obstacol cu care aceștia se confruntă în calea obținerii unui loc de muncă și a unui un nivel de trai decente;

I. întrucât, până în 2025, 49 % din totalul locurilor de muncă vacante (incluzând locurile de muncă noi și cele de înlocuire) din UE vor necesita calificări de nivel înalt, 40 % – calificări de nivel mediu, în timp ce numai 11 % vor necesita un nivel scăzut de calificare sau nicio calificare (25);

J. întrucât lărgirea accesului la învățarea pe tot parcursul vieții poate deschide noi posibilități de incluziunea activă și de creștere a participării sociale, în special pentru persoanele slab calificate, șomeri, persoanele cu nevoi speciale, persoanele vârstnice și migranți;

K. întrucât statele membre trebuie să găsească metode de a proteja sau a promova investiții pe termen mai lung în educație, cercetare, inovare, energie și politici climatice și să investească în modernizarea sistemelor de educație și formare profesională, inclusiv în învățarea pe tot parcursul vieții;

L. întrucât UE este platforma cea mai în măsură să facă schimb de bune practici și să sprijine învățarea reciprocă în rândul statelor membre;

M. întrucât articolele 165 și 166 din TFUE atribuie statelor membre competența în domeniul, învățământului general, inclusiv în ceea ce privește învățământul superior și formarea profesională;

N. întrucât cooperarea în materie de educație la nivel european reprezintă un proces voluntar, ceea ce face ca educația să difere fundamental de ocuparea forței de muncă, care este un domeniu de politică cu o componentă ce ține de UE mult mai puternică;

O. întrucât există o corelație între calificări și competențe și, prin urmare, legătura dintre acestea ar trebui consolidată în continuare în Noua agendă pentru competențe;

P. întrucât dezvoltarea unor sectoare orientate spre viitor are un rol determinant în ceea ce privește tipurile de competențe necesare;

Q. întrucât un sondaj privind competențele și locurile de muncă europene a arătat că aproximativ 45 % din lucrătorii adulți din UE consideră că competențele lor pot fi mai bine dezvoltate sau mai bine folosite la locul de muncă;

R. întrucât, potrivit OIM, între 25 % și 45 % din forța de muncă europeană este fie subcalificată, fie supracalificată pentru locurile de muncă pe care le dețin; întrucât această situație este cauzată de ritmul rapid al schimbării structurii economiilor statelor membre;

S. întrucât neconcordanțele de competențe reprezintă un fenomen îngrijorător, care afectează persoanele fizice și întreprinderile și generează lacune în materie de competențe și lipsuri de personal calificat, fiind una dintre cauzele șomajului (26); întrucât 26 % din angajații adulți din UE nu dispun de competențele necesare pentru locurile lor de muncă;

T. întrucât peste 30 % dintre tinerii cu înaltă calificare ocupă locuri de muncă care nu corespund competențelor și aspirațiilor lor, în timp ce 40 % din angajatorii europeni declară că nu reușesc să găsească persoane cu competențe adecvate pentru a se putea dezvolta și a inova;

U. întrucât, în prezent, aproape 23 % din populația în vârstă de 20-64 de ani posedă un nivel scăzut de educație (învățământ preșcolar, primar sau secundar inferior); întrucât persoanele slab calificate au mai puține șanse de angajare și tind să ocupe mai des locuri de muncă nesigure și sunt expuse unui risc de două ori mai mare decât persoanele cu înaltă calificare de a se confrunta cu șomajul de lungă durată (27);

V. întrucât persoanele slab calificate nu doar că au șanse de angajare mai mici, ci sunt și mai vulnerabile la șomajul de lungă durată și întâmpină mai multe dificultăți în obținerea accesului la servicii și în participarea deplină la societate;

W. întrucât, adesea, competențele persoanelor nu sunt identificate, exploatate sau recompensate în mod corespunzător; întrucât competențele dobândite în afara cadrului formal, prin experiența la locul de muncă, voluntariat, implicare civică sau alte experiențe relevante nu sunt neapărat înregistrate într-o calificare sau documentate și, prin urmare, sunt subevaluate;

X. întrucât industriile culturale și creative contribuie la bunăstarea socială, la inovare și la ocuparea forței de muncă și stimulează dezvoltarea economică a UE, angajând peste 12 milioane de persoane în UE, adică 7,5 % din totalul persoanelor angajate în întreaga economie, și contribuind la economie cu 5,3 % din valoarea adăugată brută totală a UE și cu încă 4 % din produsul intern brut nominal al UE generat de industriile de vârf (28);

Y. întrucât egalitatea între femei și bărbați este un principiu fundamental al UE consacrat în tratate, precum și unul dintre obiectivele și responsabilitățile Uniunii; întrucât integrarea principiului egalității între femei și bărbați în toate activitățile sale, precum accesul la educație și la formarea profesională, reprezintă o misiune specifică a Uniunii;

Z. întrucât, la nivelul UE, persoanele din categoria NEET (neîncadrate în muncă și care nu urmează niciun program educațional sau de formare) sunt considerate a fi unul dintre cele mai vulnerabile grupuri în contextul șomajului în rândul tinerilor; întrucât femeile sunt, în medie, de 1,4 (29) ori mai expuse riscului de a deveni NEET decât bărbații, fapt care scoate încă o dată în evidență problemele legate de discriminarea de gen și egalitatea de șanse între femei și bărbați încă de la o vârstă fragedă;

AA. întrucât abilitățile sociale și emoționale, pe lângă abilitățile cognitive, sunt importante pentru bunăstarea și succesul personal;

AB. întrucât accesul la oportunități de învățare și de formare formale, informale și non-formale de bună calitate trebuie să fie un drept pentru toți, în toate etapele vieții, pentru dobândirea de competențe transversale, precum competențele numerice, alfabetizarea digitală și în domeniul mass-mediei, gândirea critică, aptitudinile sociale, cunoașterea aprofundată a limbilor străine și alte competențe utile în viață; întrucât, în această privință, este necesar să se acorde lucrătorilor zile libere pentru dezvoltarea personală și formare, în contextul învățării pe tot parcursul vieții,

AC. întrucât este esențial ca abilitățile să vizeze nu numai creșterea capacității de inserție profesională, ci și consolidarea capacității de participare civică și a respectului pentru toleranță și valorile democratice, funcționând, nu în ultimul rând, ca instrument de prevenire a radicalizării și a intoleranței de orice fel;

AD. întrucât, într-o lume aflată în schimbare rapidă, mai globalizată și mai digitalizată, competențele transversale și transferabile, cum ar fi competențele sociale, competențele interculturale, competențele digitale, soluționarea problemelor, spiritul antreprenorial și gândirea creativă sunt esențiale;

AE. întrucât transformarea digitală este încă în desfășurare, iar nevoile societății și ale pieței muncii sunt în continuă evoluție;

AF. întrucât autonomizarea digitală și încrederea în sine reprezintă condiții prealabile esențiale pentru construirea unor societăți puternice și pentru susținerea unității și a integrării în UE;

AG. întrucât, în prezent, sistemele noastre de învățământ și de formare se confruntă cu o transformare digitală semnificativă, care afectează procesele de predare și învățare; întrucât înzestrarea efectivă cu competențe digitale este esențială pentru a asigura pregătirea forței de muncă pentru schimbările tehnologice actuale și viitoare;

AH. întrucât, în pofida unei creșteri recente a numărului de persoane care participă la educația sau la formarea digitală în UE, mai sunt încă multe de făcut pentru a alinia economia europeană la noua eră digitală și pentru a elimina decalajul dintre numărul persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă și numărul de locuri de muncă neocupate;

AI. întrucât este necesară integrarea noilor transformări digitale în sistemele de învățământ, pentru a ajuta în continuare oamenii să devină critici, încrezători și independenți; întrucât acest lucru trebuie făcut în mod simbiotic cu materiile deja predate;

AJ. întrucât o agendă pentru competențe orientată spre viitor ar trebui inclusă într-o reflecție mai amplă asupra educației ocupaționale, în contextul unei creșteri a gradului de digitizare și robotizare a societăților europene;

AK. întrucât ar trebui să se pună accentul pe competențele transversale, cum sunt cele civice și sociale, precum și pe educația cetățenească, alături de competențele lingvistice, digitale și antreprenoriale;

AL. întrucât competențele antreprenoriale trebuie să fie înțelese într-un context mai larg, însemnând deținerea de spirit de inițiativă în ceea ce privește participarea la acțiuni sociale și deținerea unei mentalități orientate spre antreprenoriat și întrucât, prin urmare, acestea ar trebui puse în evidență și mai mult în Noua agendă pentru competențe, deoarece sunt competențe pentru viață, care aduc beneficii cetățenilor în viața personală și profesională și de care beneficiază și comunitățile;

AM. întrucât, pentru a asigura o creștere economică inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, precum și locuri de muncă pentru tineri, trebuie să se încurajeze competența în domeniul științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii (STIM) în UE;

AN. întrucât este de așteptat ca cererea de profesioniști și de profesioniști asimilați în domeniul STIM să crească cu aproximativ 8 % până în 2025, mult mai mult decât previziunile de creștere medie de 3 % pentru toate ocupațiile; întrucât, este de așteptat, de asemenea, ca ocuparea forței de muncă în sectoarele legate de STIM să crească cu aproximativ 6,5 % până în 2025 (30);

AO. întrucât imaginea negativă și scăderea atractivității a învățământului profesional și tehnic (VET), pe lângă calitatea inferioară a VET în unele state membre, descurajează studenții să opteze pentru o carieră în domenii și sectoare promițătoare, în care există deficite ale forței de muncă;

AP. întrucât, atunci când se abordează chestiunile legate de competențe, în special neconcordanțele de competențe și oportunitățile de angajare, trebuie să se țină seama de provocările specifice cu care se confruntă zonele rurale;

AQ. întrucât sectorul verde a fost unul dintre principalii creatori de locuri de muncă în Europa în timpul recesiunii și ar trebui să fie promovat în continuare în Noua agendă pentru competențe;

AR. întrucât îmbătrânirea populației în Europa duce la creșterea cererii de profesioniști în domeniul sănătății și de servicii de asistență socială și medicală;

AS. întrucât familiile joacă un rol esențial în ceea ce privește ajutarea copiilor să dobândească competențe de bază,

Dezvoltarea de competențe pentru viață și de competențe pentru locuri de muncă

1. salută Comunicarea Comisiei intitulată „O nouă agendă pentru competențe în Europa– Să lucrăm împreună pentru consolidarea capitalului uman, a capacității de inserție profesională și a competitivității” adoptată în iunie 2016;

2. recunoaște faptul că educația și formarea țin de competența statelor membre și că UE nu poate decât să sprijine, să coordoneze sau să completeze acțiunile statelor membre;

3. consideră că UE are nevoie de o schimbare de paradigmă în obiectivele și funcționarea sectorului educațional; este de acord cu accentul pus pe îmbunătățirea sistemelor europene de educație și de formare, în conformitate cu schimbările rapide din mediul economic, tehnologic și social, asigurând accesul la educație de calitate în toate etapele;

4. constată că, deși necesitățile în materie de competențe sunt dinamice, principalul centru de interes al pachetului privind competențele îl reprezintă necesitățile imediate de pe piața muncii; subliniază, în acest sens, importanța colaborării strânse cu Centrul European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (Cedefop), pentru a preîntâmpina nevoile de competențe, a crea un instrument de preconizare a nevoilor de competențe și a dezvolta sistemele de învățare pe tot parcursul vieții la nivel paneuropean, în scopul adaptării la noile situații de pe piața forței de muncă și al îmbunătățirii capacității de adaptare personale, a cetățeniei active și a incluziunii sociale;

5. invită statele membre să se concentreze nu numai pe competențele care să contribuie la inserția profesională, pe alfabetizare și competențele numerice, pe alfabetizarea digitală și în domeniul mass-mediei, ci și pe competențele care sunt relevante pentru societate într-un mod mai general, cum ar fi competențele transversale, transferabile sau non-tehnice (de exemplu, capacitatea de a conduce, competențele sociale și interculturale, educația managerială, antreprenorială și financiară, voluntariatul, cunoașterea aprofundată a limbilor străine, negocierea) în programele lor de formare profesională și de învățământ și să acorde prioritate dezvoltării în continuare a programelor de învățământ profesional și tehnic (VET), precum și consolidării artizanatului european;

6. solicită acordarea dreptului universal de acces efectiv la competențe, în fiecare etapă a vieții, pentru a obține competențe fundamentale pentru secolul al XXI-lea;

7. recunoaște valoarea internaționalizării educației și creșterea numărului de studenți și membri ai personalului care participă la programele de mobilitate; subliniază, în această privință, valoarea programului Erasmus+;

8. constată, de asemenea, că diferite studii arată că mobilitatea înzestrează persoanele cu competențe profesionale specifice, precum și cu seturi de aptitudini și competențe transversale și transferabile, precum gândirea critică și antreprenoriatul, și le oferă oportunități de carieră mai bune; recunoaște că actualul buget al UE dedicat mobilității în scop educațional ar putea să nu fie suficient pentru atingerea obiectivului de 6 % pentru mobilitatea în scop educațional până în 2020;

9. încurajează statele membre să dezvolte în continuare posibilitatea de mobilitate intersectorială în rândul școlilor, în ansamblu; subliniază faptul că mobilitatea în scop educațional în cadrul VET necesită mai mult sprijin și mai multă promovare și că ar trebui să se acorde atenție deosebită regiunilor transfrontaliere în contextul mobilității;

10. subliniază faptul că educația și formarea profesională ar trebui să contribuie la dezvoltarea și evoluția personală a tinerilor, pentru ca aceștia să devină cetățeni proactivi și responsabili, pregătiți să trăiască și să lucreze într-o economie avansată din punct de vedere tehnologic și globalizată, precum și să le ofere un set de competențe esențiale pentru învățarea pe tot parcursul vieții, definite ca o combinație între cunoștințe, competențe și atitudini necesare pentru împlinirea și dezvoltarea personală, cetățenia activă și ocuparea forței de muncă;

11. subliniază că educația și îngrijirea de calitate a copiilor preșcolari (ECEC) reprezintă condiții esențiale pentru dezvoltarea competențelor;

12. deși constată că responsabilitatea pentru asigurarea educației și a îngrijirii le revine statelor membre, le invită pe acestea să crească calitatea și să extindă accesul la educația și îngrijirea copiilor preșcolari (ECEC) și să încerce să soluționeze problema lipsei de infrastructuri suficiente care să ofere servicii de îngrijire a copiilor de calitate și accesibile pentru toate nivelurile de venit, precum și să ia în considerare acordarea accesului gratuit pentru familiile care trăiesc în sărăcie și excluziune socială;

13. subliniază faptul că inovarea și creativitatea devin factori determinanți în economia UE și ar trebui să fie integrați în strategiile de politici naționale și europene;

14. salută obiectivul Noii agende pentru competențe de a face ca VET să devină o primă alegere pentru cursanți, ca răspuns la cererile pieței muncii și în legătură cu cerințele viitoare privind munca, prin participarea angajatorilor la realizarea și susținerea cursurilor;

15. încurajează statele membre să meargă mai departe de promovarea „aptitudinilor profesionale juste” și să se concentreze, de asemenea, pe acele aspecte ale educației care se bazează mai mult pe muncă și sunt mai practice, care promovează mentalitatea orientată spre antreprenoriat, inovarea și creativitatea, care ajută persoanele să gândească critic, să înțeleagă conceptul de durabilitate, le permit cetățenilor să gândească critic, respectând, totodată, drepturi și valori fundamentale precum demnitatea umană, libertatea, democrația, toleranța, respectul, și să participe pe deplin la procesul democratic și la viața socială ca cetățeni cu spirit deschis;

16. este totuși de părere că este necesar să se adopte o abordare holistică a educației și a dezvoltării competențelor, care să aibă în centrul procesului persoanele care învață, precum și să se asigure investiții suficiente în politicile privind învățarea pe tot parcursul vieții. în plus, consideră că educația și formarea profesională trebuie să fie accesibile și la prețuri rezonabile pentru toți și că sunt necesare mai multe eforturi pentru a include și grupurile cele mai vulnerabile;

17. invită statele membre să se asigure că societatea civilă, experții și familiile care au experiență în ceea ce privește realitatea de pe teren se implică mai activ în dezbaterea privind competențele necesare pentru viață;

18. încurajează statele membre să pună accentul, de asemenea, pe combaterea stereotipurilor de gen, deoarece femeile reprezintă 60 % dintre noii absolvenți; subliniază că rata lor de ocupare rămâne totuși sub nivelul ratei de ocupare a bărbaților, acestea fiind subreprezentate în multe sectoare;

19. încurajează statele membre să coreleze mai bine competențele cu locurile de muncă de pe piața muncii și, în special, să creeze ucenicii de calitate care să îi ajute pe oameni să fie flexibili în parcursul lor educativ și, mai târziu, pe piața forței de muncă;

20. recunoaște valoarea sistemelor de învățământ dual ( 31 ) , însă subliniază că un sistem utilizat într-un stat membru nu poate fi copiat orbește într-un alt stat membru; încurajează schimbul de modele de bune practici la care să participe și partenerii sociali;

21. reamintește, în această privință, necesitatea de a consolida cooperarea între statele membre pentru ca acestea să învețe din bunele practici care conduc la rate mai mici ale șomajului, cum ar fi uceniciile și învățarea pe tot parcursul vieții;

22. evidențiază rolul Cedefop, a cărui misiune principală este de a reuni liderii politici, partenerii sociali, cercetătorii și profesioniștii din diferite state membre, pentru a face schimb de idei și experiență, inclusiv prin crearea de platforme specifice fiecărui sector;

23. subliniază că artele, cultura și creativitatea contribuie în mod semnificativ la dezvoltarea personală, la creșterea economică și ocuparea forței de muncă în întreaga UE, prin inovare, stimularea coeziunii, consolidarea relațiilor interculturale, înțelegerea reciprocă și păstrarea identității, culturii și valorilor europene; invită Comisia și statele membre să își consolideze sprijinul pentru ICC-uri, pentru a elibera și a explora pe deplin potențialul acestora;

24. subliniază faptul că actualele sosiri de migranți, refugiați și solicitanți de azil în UE impun instituirea unei abordări mai susținute față de resortisanții țărilor terțe, care să includă evaluarea aptitudinilor, competențelor și cunoștințelor acestora, cărora trebuie să li se confere vizibilitate, precum și înființarea unui mecanism de recunoaștere și de validare a competențelor;

25. reamintește că noii veniți aduc cu ei competențe și cunoștințe noi și solicită să se creeze instrumente pentru furnizarea de informații multilingve privind oportunitățile existente referitoare la învățarea formală, non-formală și informală, formarea profesională, stagii și voluntariat; consideră că este important să se încurajeze dialogul intercultural pentru a facilita intrarea migranților, refugiaților și solicitanților de azil pe piața muncii și integrarea lor în societate;

26. salută propunerile Comisiei privind instrumentul de stabilire a profilului de competențe al resortisanților din țările terțe și speră că acest demers va înregistra o evoluție rapidă; recomandă ca, în abordarea privind competențele migranților, Noua agendă pentru competențe în Europa să fie coerentă cu Planul de acțiune privind integrarea resortisanților țărilor terțe; subliniază că ar trebui să se adopte o abordare mai cuprinzătoare a competențelor migranților, inclusiv prin intermediul antreprenoriatului social, al educației civice și al învățării informale, și că accentul nu ar trebui să fie pus doar pe transparența, comparabilitatea și determinarea timpurie a profilului competențelor și calificărilor migranților;

27. consideră că este necesar să se acționeze în mod coordonat pentru a combate „exodul creierelor”, identificând măsuri adecvate pentru exploatarea competențelor disponibile, cu scopul de a preveni epuizarea capitalului uman în statele membre;

28. reamintește că investițiile în capacitatea educației actuale vor determina calitatea locurilor de muncă în prezent și în viitor, calificarea lucrătorilor, bunăstarea socială și participarea democratică la societate;

29. invită statele membre să încerce să soluționeze chestiunea îmbătrânirii populației, încurajând dezvoltarea de competențe specifice în ceea ce privește sănătatea, bunăstarea și prevenirea bolilor;

Rolul educației în combaterea șomajului, a excluziunii sociale și a sărăciei

30. consideră că competitivitatea, creșterea economică și coeziunea socială ale UE depind în mare măsură de sistemele de educație și de formare menite să împiedice persoanele să rămână în urmă;

31. insistă asupra faptului că educația și formarea nu sunt factori-cheie doar în îmbunătățirea capacității de inserție profesională, ci și în stimularea dezvoltării personale, a incluziunii și coeziunii sociale, a cetățeniei active și, prin urmare, consideră că accesul egal la o educație de calitate și investițiile adecvate în aptitudini și competențe sunt esențiale pentru a combate rata ridicată a șomajului și excluziunea socială, în special în rândul celor mai vulnerabile și mai dezavantajate grupuri (romi, NEET, șomerii de lungă durată, persoanele slab calificate, refugiații și persoanele cu dizabilități); reamintește faptul că o estimare a nevoilor viitoare în materie de competențe este crucială în acest sens;

32. regretă și este îngrijorat de faptul că investițiile în educație sunt în continuare la un nivel scăzut și că reducerile succesive ale bugetelor pentru educație afectează cel mai mult studenții și adulții care provin dintr-un mediu socioeconomic defavorizat;

33. este profund îngrijorat de faptul că, între 2010 și 2014, investițiile în educație și formare au scăzut cu 2,5 % în întreaga UE ( 32 ) ; subliniază că sistemele publice de învățământ care dispun de resurse adecvate sunt esențiale pentru ca educația să își îndeplinească rolul în combaterea șomajului, a excluziunii sociale și a sărăciei;

34. subliniază, conform celor afirmate de OCDE ( 33 ) , că oamenii, cu cât sunt mai educați, cu atât contribuie mai mult la făurirea unor societăți mai democratice și a unor economii mai sustenabile, depind mai puțin de ajutorul public și sunt mai puțin vulnerabili în fața vicisitudinilor economice; subliniază, prin urmare, că investițiile în educația de calitate și inovare nu sunt esențiale numai pentru combaterea șomajului, a sărăciei și a excluziunii sociale, ci și pentru ca UE să concureze cu succes pe piețele mondiale; invită Comisia și statele membre să readucă investițiile publice cel puțin la nivelurile anterioare crizei în învățământul preșcolar, primar și secundar pentru toți și, în special, pentru copiii care provin din medii defavorizate;

35. subliniază că accesul la oportunități de învățare și de formare trebuie să fie un drept pentru toți, în toate etapele vieții, pentru dobândirea de competențe transversale, precum competențele numerice, alfabetizarea digitală și în domeniul mass-mediei, gândirea critică, aptitudinile sociale și competențe utile pentru viață; consideră că Noua agendă pentru competențe este un pas în direcția bună, care încurajează angajamentul comun referitor la o viziune comună cu privire la importanța crucială a politicilor privind învățarea pe tot parcursul vieții;

36. subliniază rolul asociațiilor și organizațiilor neguvernamentale externe, acela de a le oferi copiilor alte competențe și aptitudini sociale, cum ar fi cele din domeniul artistic sau al activităților manuale, contribuind astfel la integrarea lor, la o mai bună înțelegere a mediului lor, la solidaritate în mediul școlar și în viața de zi cu zi și la îmbunătățirea competențelor de învățare pentru clase întregi de elevi;

37. atrage atenția asupra faptului că persoanele cu dizabilități au nevoi speciale, motiv pentru care necesită sprijin adecvat pentru dobândirea de competențe; invită Comisia și statele membre ca, atunci când pun în aplicare Noua agendă pentru competențe, să adopte o abordare integratoare în conceperea politicilor lor în materie de învățământ și de formare, inclusiv prin intermediul personalului didactic auxiliar, precum și să pună la dispoziția cât mai multor grupuri de persoane cu putință, ținând seama de marea diversitate a dizabilităților, informații privind competențele, formarea și opțiunile de finanțare și să le facă accesibile acestor grupuri; susține că antreprenoriatul este o opțiune fezabilă pentru multe persoane cu dizabilități, în vederea sprijinirii participării acestora la piața muncii; subliniază, în acest sens, că este important să se îmbunătățească competențele digitale ale persoanelor cu dizabilități, precum și faptul că tehnologia accesibilă joacă un rol esențial;

38. regretă că, deși există o recunoaștere mai mare a potențialului educației și îngrijirii de calitate a copiilor preșcolari de a reduce părăsirea timpurie a școlii și de a crea o bază solidă pentru continuarea învățării, Noua agendă pentru competențe nu are o viziune de perspectivă în ceea ce privește etapele incipiente ale educației; solicită, așadar, statelor membre să investească în educația și îngrijirea de calitate a copiilor preșcolari, pentru a-i îmbunătăți calitatea și a lărgi accesul la aceasta, și să adopte măsuri menite să reducă părăsirea timpurie a școlii;

39. invită statele membre să aprobe cadrul de calitate din 2014 pentru educația și îngrijirea copiilor preșcolari ( 34 ) și insistă să se pună la dispoziție programe relevante pentru a acorda o nouă șansă tuturor tinerilor care au abandonat învățământul primar sau secundar; consideră că absolvirea învățământului secundar este un obiectiv dezirabil;

40. subliniază că educația nu ar trebui să ofere doar aptitudini și competențe relevante pentru nevoile pieței forței de muncă, ci și să contribuie la dezvoltarea și evoluția personală a tinerilor, pentru ca aceștia să devină cetățeni proactivi și responsabili;

41. invită statele membre să canalizeze investițiile către educația favorabilă incluziunii, care răspunde provocărilor sociale și asigură acces și oportunități egale pentru toți, inclusiv pentru tinerii de extracție socioculturală diferită, precum și pentru grupurile vulnerabile și dezavantajate;

42. solicită statelor membre să extindă oportunitățile de educație și de formare compensatorie, pentru o mai bună integrare a grupurilor expuse riscurilor de pe piața muncii;

43. salută propunerile Comisiei de adoptare a unor măsuri în ceea ce privește dezvoltarea competențelor, menite să reducă disparitățile în materie de educație și dezavantajele pe întreaga durată de viață a unei persoane, permițând astfel cetățenilor europeni să combată în mod eficace șomajul și să asigure competitivitatea și inovarea în Europa, însă atrage atenția asupra unei serii de obstacole administrative care încetinesc avansul către atingerea acestor obiective, obstacole legate de mobilitatea profesioniștilor, recunoașterea calificărilor și predarea calificărilor profesionale;

44. solicită, în acest scop, statelor membre să se asigure că Sistemul de informare al pieței interne (IMI) funcționează eficient, contribuie la îmbunătățirea schimbului de date și la consolidarea cooperării administrative, fără a crea sarcini administrative inutile și să instituie proceduri mai simple și mai rapide pentru recunoașterea calificărilor profesionale și cerințe privind dezvoltarea profesională continuă a profesioniștilor calificați care intenționează să lucreze în alt stat membru, precum și să prevină orice tip de discriminare;

45. solicită Comisiei și, în special, statelor membre, să faciliteze accesul cetățenilor vulnerabili la dezvoltarea de competențe și să evalueze, în acest scop, necesitatea de a institui instrumente specifice, cum ar fi centrele locale de informare ale UE și indicatori specifici aferenți cadrului european pentru competențele-cheie, pentru a ține seama de nevoile grupurilor dezavantajate;

Promovarea oportunităților de învățare pe tot parcursul vieții

46. subliniază importanța învățării pe tot parcursul vieții pentru dezvoltarea personală a lucrătorilor, inclusiv a adaptării în permanență la condițiile de lucru aflate în continuă schimbare ( 35 ) și a creării de oportunități pentru toți, pentru a încuraja o cultură a învățării la toate vârstele în Europa; încurajează Comisia și statele membre să promoveze și să investească în învățarea pe tot parcursul vieții, în special în țările cu o rată de participare sub valoarea de referință de 15 %;

47. ia act cu îngrijorare de situația inacceptabilă a 70 de milioane de europeni care nu au competențe de bază; salută, prin urmare, adoptarea inițiativei „Parcursuri de actualizare a competențelor” și insistă asupra punerii în aplicare și a monitorizării rapide a acesteia; solicită, de asemenea, Comisiei și statelor membre să încurajeze abordarea continuă a actualizării competențelor, a recalificării și a învățării pe tot parcursul vieții, prin introducerea a diferite mecanisme de acces extins și motivare, adaptate nevoilor individuale ale fiecărui stat membru, destinate atât persoanelor fără loc de muncă, cât și celor angajate;

48. consideră că inițiativa „Parcursuri de actualizare a competențelor” ar trebui să implice evaluări personalizate ale nevoilor de învățare, o ofertă didactică de calitate, precum și validarea sistematică a abilităților și a competențelor dobândite, permițând recunoașterea acestora cu ușurință pe piața muncii; subliniază necesitatea de a garanta accesul tuturor la rețele în bandă largă pentru a permite alfabetizarea digitală; consideră că este regretabil că Parlamentul European nu a fost implicat în elaborarea inițiativei;

49. subliniază că dezvoltarea competențelor sectoriale și specifice trebuie să fie o responsabilitate partajată între instituțiile de învățământ, angajatori și sindicate și, prin urmare, statele membre ar trebui să poarte un dialog apropiat cu partenerii sociali; insistă asupra faptului că toți actorii relevanți de pe piața muncii ar trebui să fie implicați în procesul de formare, în elaborarea și susținerea formării, în scopul înzestrării persoanelor cu competențele necesare de-a lungul întregii lor cariere și pentru ca întreprinderile să fie competitive, stimulând, totodată, dezvoltarea personală, ocuparea unor locuri de muncă de calitate, perspectivele de carieră și evoluția acesteia;

50. subliniază necesitatea dezvoltării unor sisteme complexe de educație și formare care să ofere cursanților diferite tipuri de competențe: competențe de bază (alfabetizare, competențe numerice și competențe digitale); competențe generice avansate (cum ar fi capacitatea de a soluționa probleme și de a învăța); competențe profesionale, tehnice, specifice ocupațiilor sau sectoarelor; și abilități socioemoționale;

51. subliniază că înțelegerea nevoilor specifice ale persoanelor slab calificate și punerea la dispoziția acestora a unor cursuri de formare personalizate este un pas esențial în elaborarea unor programe de formare mai eficace; reamintește că capacitatea de reacție și de adaptare ținând seama de experiența acumulată și de evoluția circumstanțelor este un element esențial al unui proces educațional eficace;

52. insistă asupra faptului că deosebit de importante pentru succesul unei astfel de inițiative sunt deschiderea și orientarea către persoanele aflate în situații dezavantajate, inclusiv persoanele cu dizabilități, șomerii de lungă durată și grupurile subreprezentate, care s-ar putea să nu cunoască avantajele pe care le oferă creșterea nivelului de calificare sau posibilitățile de recalificare sau de actualizare a competențelor;

53. invită Comisia și statele membre să întreprindă acțiuni specifice cu privire la recalificarea și la validarea competențelor părinților care se întorc la muncă după o perioadă în care au avut în grijă persoane dependente din familie;

54. solicită implicarea activă și dialogul cu toate părțile interesate relevante, nu doar la nivel național și european, ci și la nivel local și regional, pentru a veni în întâmpinarea situațiilor și nevoilor reale ale pieței muncii;

55. reamintește necesitatea de a include învățarea pe tot parcursul vieții într-un context mai amplu al educației ocupaționale;

1. Consolidarea legăturilor dintre educație și încadrarea în muncă

56. reamintește că, pentru a se asigura o creștere durabilă, coeziune socială și crearea de noi locuri de muncă, precum și pentru a promova inovarea și antreprenoriatul, în special pentru IMM-uri și sectorul artizanatului, este esențial să se elimine lacunele în materie de competențe și să se soluționeze problema necorelării competențelor de pe piața muncii, precum și să se promoveze oportunitățile de mobilitate socială, inclusiv pentru formare profesională și ucenicii; încurajează, prin urmare, statele membre să promoveze programe de formare profesională care să fie în concordanță cu nevoile economiei;

57. subliniază faptul că sunt necesare eforturi pentru o abordare mai flexibilă, individuală și personalizată ( 36 ) a evoluției carierei și a educației și formării pe tot parcursul vieții, de-a lungul întregului parcurs profesional, și recunoaște contribuția pe care o pot aduce în acest sens atât părțile interesate publice, cât și cele private, recunoscând, în același timp, că orientările și consilierea care răspund nevoilor și preferințelor individuale și se concentrează pe evaluarea și extinderea competențelor individuale trebuie să constituie un element central al politicilor în materie de educație și competențe încă din primele etape;

58. invită statele membre, împreună cu partenerii sociali, să elaboreze și să pună în aplicare politici care să prevadă concedii pentru educație și formare, precum și formarea la locul de muncă; le invită să asigure accesul la învățarea la locul de muncă și în afara acestuia, inclusiv la concediul plătit pentru formare, tuturor lucrătorilor și, în special, celor aflați în situații dezavantajate, cu accent pe femeile angajate;

59. subliniază că orice politică în materie de competențe ar trebui să țină seama nu numai de transformările care au loc în prezent pe piața forței de muncă, ci, de asemenea, ar trebui să se asigure că domeniul său de aplicare este suficient de larg pentru a dezvolta capacitatea de învățare a lucrătorilor și pentru a le facilita adaptarea la provocările viitoare;

60. subliniază faptul că dezvoltarea competențelor ar trebui să fie o responsabilitate partajată între instituțiile de învățământ și angajatori; insistă asupra faptului că industria/angajatorii ar trebui să fie implicați în formarea și înzestrarea persoanelor cu competențele necesare pentru ca întreprinderile să fie competitive și, în același timp, să stimuleze încrederea în sine a oamenilor;

61. reiterează faptul că, în vederea îmbunătățirii capacității de inserție profesională, a inovării și a cetățeniei active, inclusiv a conștiinței verzi a cetățeanului, competențele de bază trebuie să fie însoțite de alte competențe și atitudini esențiale: creativitate, conștiința naturii, spirit de inițiativă, competențe în domeniul limbilor străine, gândire critică, inclusiv prin alfabetizare digitală și alfabetizare în domeniul mass-mediei, precum și competențe care reflectă sectoarele aflate în creștere;

62. subliniază că sursele de energie regenerabilă și eforturile de creștere a eficienței resurselor și a eficienței energetice au un imens potențial de inovare și creare de locuri de muncă; invită Comisia și statele membre ca, având în vedere oportunitățile de educație și de ocupare a forței de muncă, să ia în considerare chestiunile de energie și de mediu atunci când pun în aplicare Noua agendă pentru competențe,

63. subliniază necesitatea de a institui un sprijin personalizat pentru persoanele care urmează cursuri de formare la locul de muncă, ucenici și angajați, pentru a asigura includerea tuturor persoanelor pe piața muncii;

64. recunoaște importanța promovării uceniciilor și a stagiilor de învățare la locul de muncă, ca unul dintre instrumentele necesare pentru a facilita și mai mult integrarea persoanelor pe piața muncii, și anume, prin crearea de punți/realizarea de schimburi de competențe între generații;

65. constată că uceniciile, stagiile și formarea competențelor specifice sunt considerate cele mai eficace tipuri de formare menite să împiedice tinerii să revină la stadiul de NEET; constată că a fost evidențiat faptul că existența unui sistem dual de formare profesională și de învățământ superior reduce grupul NEET, permițându-le mai multor tineri să rămână într-o formă de educație/formare și oferindu-le șanse mai mari de angajare, precum și posibilități de a progresa mai ușor către încadrarea în muncă/o carieră; subliniază că analizele macroeconomice arată că o combinare a unui sistem dual de învățământ și de formare și a unor politici active privind piața muncii generează cele mai bune rezultate;

66. invită statele membre să acorde sprijin IMM-urilor pentru formarea profesională la locul de muncă, formarea profesională între întreprinderi și dezvoltarea de competențe;

67. solicită să fie puse în aplicare măsuri concrete pentru a facilita tranziția tinerilor de la educație la muncă, prin asigurarea unor stagii și ucenicii de calitate plătite în cadrul cărora tinerii să beneficieze de formare practică pe teren, precum și a unor programe de schimb transfrontaliere, cum ar fi Erasmus pentru tineri antreprenori, oferindu-le tinerilor posibilitatea de a-și pune în practică talentele și cunoștințele și de a beneficia de un set adecvat de drepturi sociale și economice și de acces la un loc de muncă adecvat și la protecție socială, în conformitate cu definiția prevăzură de legislația și practica națională, în aceeași măsură ca și lucrătorii adulți; solicită statelor membre să ofere IMM-urilor un sprijin deosebit, astfel încât acestea să fie, de asemenea, în măsură să primească stagiari și participanți la programe de formare în alternanță (lucru-studiu);

68. invită statele membre să asigure un cadru de calitate care să nu permită utilizarea stagiilor și a uceniciilor ca forță de muncă ieftină sau gratuită; subliniază că o înțelegere a principalelor standarde de sănătate și siguranță și a drepturilor la locul de muncă este, de asemenea, importantă pentru crearea de locuri de muncă de calitate și prevenirea exploatării; invită, în acest sens, statele membre să instituie cadre juridice naționale de calitate privind stagiile și uceniciile, asigurând, în special, protecția muncii și o acoperire corespunzătoare prin asigurările sociale;

69. solicită Comisiei să prezinte un cadru de calitate pentru ucenicii, iar statelor membre să îl sprijine ( 37 )

70. consideră că, pentru a anticipa viitoarele nevoi în materie de competențe, societatea civilă, în special organizațiile pentru tineret și comunitare, partenerii sociali, furnizorii de educație și formare, precum și serviciile speciale de sprijin trebuie să fie implicate activ la toate nivelurile, în special în conceperea, punerea în aplicare și evaluarea programelor de calificare profesională, care asigură o tranziție reală și eficientă de la învățământul formal la învățarea la locul de muncă și locuri de muncă de calitate;

71. subliniază necesitatea de a asigura faptul că calificările sunt relevante pentru angajatori, prin implicarea actorilor de pe piața muncii în proiectarea lor;

Rolul esențial al învățării non-formale și informale

72. insistă asupra faptului că este importantă validarea învățării non-formale și informale pentru a veni în ajutorul cursanților și pentru a le consolida capacitățile; recunoaște că acest lucru este evident în special în cazul persoanelor aflate într-o situație vulnerabilă sau defavorizată, cum ar fi lucrătorii slab calificați sau refugiații, care au nevoie de acces prioritar la mecanismele de validare;

73. regretă că angajatorii și furnizorii de educație formală nu apreciază în suficientă măsură valoarea și relevanța competențelor, abilităților și cunoștințelor dobândite prin învățarea non-formală și informală; subliniază, în acest sens, necesitatea de a se depune eforturi pentru a combate lipsa de conștientizare cu privire la validare în rândul tuturor părților interesate relevante;

74. recunoaște că lipsa de comparabilitate și coerență între abordările de validare din țările UE, în special în cazul VET, reprezintă un obstacol suplimentar; recunoaște, în plus, că furnizarea unui acces real, recunoașterea și sprijinul financiar rămân o adevărată provocare, în special pentru grupurile defavorizate, cum ar fi persoanele slab calificate care au nevoie de un acces prioritar la validare;

75. invită Comisia și statele membre să sensibilizeze părțile cu privire la posibilitățile de validare; salută, în acest sens, progresele realizate în ultimii ani în ceea ce privește punerea în aplicare a Recomandării Consiliului privind validarea învățării non-formale și informale până în 2018; cu toate acestea, consideră că sunt necesare eforturi suplimentare pentru a elabora cadre juridice relevante și pentru a crea strategii cuprinzătoare de validare, cu scopul de a permite validarea;

76. reamintește că multe dintre instrumentele europene de transparență existente, precum Cadrul european al calificărilor (CEC) și Sistemul european de credite pentru educație și formare profesională (SECEFP), au fost elaborate în mod izolat; subliniază că, pentru a permite persoanelor să realizeze o măsurare mai bună a progresului și a oportunităților lor, precum și să-și valorifice rezultatele învățării obținute în diferite contexte, acestea trebuie să fie mai bine coordonate, sprijinite de sisteme de asigurare a calității și încorporate într-un cadru de calificări naționale pentru a consolida încrederea la nivelul sectoarelor și al actorilor, inclusiv la nivelul angajatorilor;

77. insistă asupra necesității de a se concentra din nou asupra rolului educației non-formale, care constituie un element esențial pentru emanciparea persoanelor, și, în special, a persoanelor mai vulnerabile și defavorizate, inclusiv a persoanelor cu nevoi speciale și a persoanelor cu handicap, a celor slab calificate și care au oportunități de acces limitate la educația formală; consideră că furnizorii de educație non-formală și ONG-urile din domeniu dețin o poziție favorabilă pentru a se adresa grupurilor defavorizate care se află în afara sistemului educațional formal, precum și că rolul acestora ar trebui să fie mai bine sprijinit, pentru a asigura faptul că cei care au cea mai mare nevoie beneficiază de Noua agendă pentru competențe;

78. recunoaște importanța voluntariatului, unul dintre instrumentele care facilitează dobândirea de cunoștințe, experiență și competențele pentru îmbunătățirea capacității de inserție profesională și obținerea de calificări profesionale;

79. subliniază că învățarea non-formală, inclusiv prin voluntariat, joacă un rol esențial în stimularea dezvoltării de cunoștințe transferabile, competențe interculturale și competențe pentru viață, cum ar fi lucrul în echipă, creativitatea și spiritul de inițiativă, consolidând totodată stima de sine și motivația de a învăța;

80. subliniază, în continuare, importanța programelor educaționale informale, a artelor, a activităților sportive și a dialogului intercultural, în vederea implicării active a cetățenilor în procesele societale și democratice și a diminuării caracterului vulnerabil al acestora la propaganda care conduce la radicalizare; subliniază că contextele informale și non-formale joacă un rol-cheie în incluziunea persoanelor mai vulnerabile, care se confruntă cu dificultăți în găsirea unui loc de muncă; solicită, în acest sens, statelor membre să pună în aplicare integral și la timp Recomandarea Consiliului din 20 decembrie 2012 privind validarea învățării non-formale și informale;

81. subliniază valoarea competențelor transversale dobândite prin sport în cadrul învățării non-formale și informale și evidențiază, de asemenea, legătura dintre sport, capacitatea de inserție profesională, educație și formare;

82. subliniază faptul că contextele informale și non-formale oferă și oportunități de promovare activă a valorilor comune de libertate, toleranță și nediscriminare, de învățare despre cetățenie, durabilitate și drepturile omului, inclusiv drepturile femeilor și ale copiilor;

83. invită statele membre să pună în aplicare proceduri de recunoaștere a educației informale și non-formale, prin folosirea celor mai bune practici din acele state membre care au deja la dispoziție astfel de instrumente, pentru a se asigura că parcursurile de actualizare a competențelor reprezintă o reușită ( 38 ) ; remarcă, în acest sens, importanța răspunsului politic care vizează grupurile cele mai îndepărtate de piața forței de muncă;

84. subliniază faptul că cadrele informale și non-formale utilizate pe scară largă în contextul educației și activității comunitare cu grupuri subreprezentate în ofertele tradiționale de educație universitară și pentru adulți joacă un rol-cheie în incluziunea persoanelor marginalizate și vulnerabile; afirmă, în acest context, necesitatea de a se ține seama de perspectiva și de nevoile femeilor și fetelor, ale persoanelor cu handicap, ale persoanelor LGBTI, ale migranților și ale refugiaților, precum și ale persoanelor care aparțin minorităților etnice;

85. subliniază importanța orientării profesionale pentru sprijinirea persoanelor cu un nivel scăzut de competențe; remarcă, în acest sens, importanța capacității și a calității serviciilor publice și private de ocupare a forței de muncă din statele membre;

86. invită Comisia și statele membre să ia în calcul punerea în aplicare a instrumentelor comune de evaluare a cunoștințelor ca parte a sistemului Europass;

87. invită statele membre să își dezvolte în continuare sistemele de validare și să crească nivelul de conștientizare cu privire la serviciile de validare disponibile; le încurajează să dezvolte căi mai accesibile, atractive și deschise pentru învățământul complementar, de exemplu, prin continuarea VET;

Promovarea competențelor digitale, în domeniile STIM și antreprenoriale

88. atrage atenția asupra faptului că, în societatea contemporană, asigurarea competențelor digitale de bază este o condiție prealabilă esențială pentru împlinirea personală și profesională, dar consideră că sunt necesare eforturi suplimentare pentru înzestrarea persoanelor cu competențe digitale mai specifice, care să le permită să utilizeze tehnologiile digitale într-o manieră inovatoare și creativă;

89. evidențiază necesitatea de a identifica competențele adecvate pentru locurile de muncă în domeniul noilor tehnologii și de a promova dobândirea competențelor digitale pe care le urmăresc întreprinderile cu capitalizare medie, microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii; evidențiază, în special, faptul că dezvoltarea competențelor în era digitală are loc într-un context de schimbări rapide și cu potențial de destabilizare a piețelor forței de muncă, precum și că, din acest motiv, este necesară o formare pe tot parcursul vieții, care să ajute oamenii să se poată adapta la schimbările apărute;

90. consideră că ar trebui acordată o importanță mai mare educației STIM în vederea îmbunătățirii învățării și predării digitale; subliniază legătura strânsă dintre creativitate și inovare și, prin urmare, solicită includerea artelor și a învățării creative în agenda de învățare STIM și consideră că fetele și tinerele femei ar trebui încurajate de la o vârstă fragedă să studieze discipline STIM;

91. insistă asupra necesității de a include noile tehnologii în procesul de predare și de învățare, precum și de a facilita educația prin intermediul experiențelor practice și din viața reală, luând în considerare programe de învățământ adecvate vârstei din domeniul TIC și al mass-mediei, care să respecte dezvoltarea și bunăstarea copilului și care să orienteze din timp în direcția folosirii responsabile a tehnologiei și să stimuleze gândirea critică în vederea înzestrării persoanelor cu un set adecvat de calificări, competențe și cunoștințe, și subliniază, de asemenea, nevoia de a asigura dezvoltarea întregii game de competențe digitale de care persoanele și întreprinderile au nevoie într-o economie din ce în ce mai digitală; reamintește că este necesar ca fetele și femeile tinere să fie încurajate să urmeze studii în domeniul TIC;

92. subliniază, în plus, necesitatea unei abordări mai colaborative, coordonate și orientate pentru elaborarea și punerea în aplicare a strategiilor privind competențele digitale;

93. încurajează, în acest scop, Comisia să majoreze finanțarea acordată prin programele-cadru europene, precum și prin Fondul european pentru investiții strategice (FEIS), să promoveze societăți europene favorabile incluziunii, inovatoare și înclinate către reflexie pentru a permite tuturor cetățenilor, în special celor care provin din medii socioeconomice mai modeste sau care locuiesc în zone îndepărtate, persoanelor cu dizabilități, persoanelor în vârstă și șomerilor să participe pe deplin în societate și pe piața forței de muncă;

94. salută propunerea Comisiei de a solicita statelor membre să elaboreze strategii naționale cuprinzătoare pentru competențele digitale, acordând o atenție deosebită reducerii decalajului digital, în special în cazul persoanelor vârstnice; subliniază, cu toate acestea, că, pentru ca aceste strategii să fie eficace, trebuie să se asigure oportunități de învățare pe tot parcursul vieții pentru personalul didactic, un leadership pedagogic puternic și inovare la toate nivelurile de învățământ, adaptată pentru fiecare nivel în parte, care se bazează pe o viziune clară a pedagogiei în domeniul mass-media adecvate vârstei și dezvoltării, precum și formarea inițială și continuă și perfecționarea profesională a cadrelor didactice și schimbul de bune practici;

95. subliniază că educația în domeniul mass-mediei le permite cetățenilor să aibă o înțelegere critică a diferitelor forme de mass-media, sporind și dezvoltând astfel resursele și oportunitățile oferite de așa-numita alfabetizare digitală;

96. invită statele membre să facă mai multe eforturi pentru a îmbunătăți educația în domeniul mass-mediei, în programele școlare și în instituțiile de educație culturală, precum și să lanseze inițiative la nivel național, regional sau local, care să cuprindă toate nivelurile educației și pregătirii formale, informale și non-formale;

97. reiterează faptul că setul de competențe digitale trebuie să includă educația în domeniul digital și al mass-mediei, precum și gândirea critică și creativă, astfel încât cursanții să nu devină doar utilizatori ai tehnologiilor, ci și creatori activi, inovatori și cetățeni responsabili într-o lume digitalizată;

98. solicită statelor membre să ofere oportunități de formare în domeniul TIC și de dezvoltare a competențelor digitale și în domeniul mass-mediei la toate nivelurile educației; subliniază, în acest sens, importanța resurselor educaționale deschise care asigură accesul tuturor la educație;

99. subliniază necesitatea includerii unor elemente de cunoaștere antreprenorială, inclusiv antreprenoriatul social, la toate nivelurile educaționale și în cadrul unor diverse subiecte, deoarece stimularea spiritului antreprenorial în rândul tinerilor la vârste fragede va crește capacitatea de inserție profesională, va sprijini combaterea șomajului în rândul tinerilor și va încuraja creativitatea, gândirea critică și competențele de leadership, care sunt utile pentru crearea de proiecte sociale și care contribuie la comunitățile locale; subliniază, de asemenea, importanța învățării din experiență și a noțiunii de „eșecuri pozitive” în acest context;

100. consideră că educația antreprenorială ar trebui să includă o dimensiune socială, deoarece stimulează economia, atenuând în același timp sărăcia, excluziunea socială și alte probleme ale societății, și ar trebui să abordeze subiecte precum comerțul echitabil, întreprinderea socială și modelele alternative de afaceri, cum ar fi cooperativele, pentru a viza o economie mai socială, incluzivă și durabilă;

101. reamintește că industriile creative se numără printre cele mai antreprenoriale sectoare, aflate în creștere rapidă, și că educația de resort dezvoltă aptitudini transferabile cum sunt gândirea creativă, capacitatea de rezolvare a problemelor, munca în echipă și ingeniozitatea; confirmă faptul că domeniile artistice și media îi atrag în mod deosebit pe tineri;

102. subliniază că spiritul antreprenorial presupune dezvoltarea unor competențe transversale, cum ar fi creativitatea, gândirea critică, munca în echipă și spiritul de inițiativă, care contribuie la dezvoltarea personală și profesională a tinerilor și facilitează tranziția acestora către piața muncii; consideră, prin urmare, că este necesar să se faciliteze și să se încurajeze participarea antreprenorilor la procesul educativ;

103. îndeamnă la dialog, la schimb de date și la cooperare în mod activ între comunitatea academică, alte instituții de învățământ și de formare sau actori din domeniu, parteneri sociali și lumea profesională în vederea elaborării unor programe educaționale care să le asigure tinerilor calificările, competențele și cunoștințele necesare;

Modernizarea VET și punerea accentului pe importanța învățării la locul de muncă

104. invită Comisia, statele membre și partenerii sociali să elaboreze și să pună în aplicare politici care să prevadă concedii pentru educație și formare, precum și formări profesionale și învățare pe tot parcursul vieții la locul de muncă, inclusiv în alte state membre decât cel de reședință; solicită acestor entități să facă accesibilă învățarea la locul de muncă și în afara acestuia, inclusiv prin oportunități de studii plătite, pentru toți lucrătorii, în special pentru cei în situații defavorizate, dar mai ales pentru lucrătoarele din sectoarele în care femeile sunt structural slab reprezentate ( 39 )

105. reiterează importanța învățământului și a formării profesionale (VET), ca un tip relevant de educație nu doar pentru creșterea capacității de inserție profesională și facilitarea obținerii de calificări profesionale, ci și pentru generarea unor șanse egale pentru toți cetățenii, inclusiv pentru cei proveniți din grupurile vulnerabile din punct de vedere social și dezavantajate;

106. solicită Comisiei și statelor membre să asigure investiții adecvate în VET, să garanteze că acesta este mai relevant pentru cursanți, angajatori și societate într-o abordare educațională holistică și participativă, precum și să îl adapteze la nevoile de pe piața muncii, integrându-l în sistemul de învățământ printr-o abordare participativă, integrată și coordonată, și să garanteze standarde înalte de calificare și calitatea în acest sens; subliniază necesitatea unei colaborări mai strânse între VET și furnizorii de învățământ superior pentru a asigura tranziția reușită a absolvenților VET la programele de studii superioare;

107. consideră că este important să se depună eforturi pentru facilitarea tranziției de la educația academică la cea profesională;

108. subliniază necesitatea de a consolida practicile de orientare profesională și în carieră, atât în sistemul educațional, cât și în educația adulților, orientate spre cunoștințele și competențele necesare în ramurile și sectoarele de perspectivă din țară, care au o valoare adăugată mare și potențial de investiții;

109. salută inițiativele adoptate de Comisie pentru a promova învățământul profesional și tehnic; recunoaște faptul că mobilitatea VET nu și-a atins încă potențialul; consideră că finanțarea suplimentară a instituțiilor VET ar putea contribui la sporirea mobilității VET, precum și la îmbunătățirea calității, a relevanței și a caracterului incluziv al învățământului profesional și tehnic;

110. subliniază că este necesar să se analizeze posibilitatea mobilității intersectoriale nu numai în cadrul profesiei de cadru didactic VET, ci și în rândul școlilor în ansamblu;

111. susține că principala răspundere pentru calitatea VET se situează la nivel național și regional; solicită Comisiei să promoveze învățământul profesional și să faciliteze schimbul de bune practici;

112. invită statele membre să reinventeze VET, cu investiții adecvate și cu personal calificat, consolidând legătura cu piața forței de muncă, cu angajatorii, și sensibilizând publicul cu privire la VET, care constituie o cale valoroasă de educație și de carieră;

113. invită Comisia și statele membre să crească atractivitatea și statutul VET, precum și mobilitatea în domeniu, promovând acest tip de învățământ ca pe o opțiune importantă pentru parcursul profesional individual, asigurându-se că tinerii și familiile lor au acces la informații și îndrumare cu privire la posibilitățile pe care le oferă VET, că se fac suficiente investiții în creșterea calității și relevanței VET, că acest tip de învățământ este accesibil și rezonabil ca preț pentru toată lumea și că se creează mai multe punți între învățământul universitar și VET, precum și promovându-se echilibrul de gen și nediscriminarea în programele VET;

114. solicită stabilirea unor obiective specifice, precum implementarea unui sistem de transfer de credit pe deplin operațional și recunoașterea prin utilizarea SECEFP;

115. invită Comisia și statele membre ca, în vederea reducerii numărului de persoane care renunță la educație sau formare și a numărului de NEET, să dezvolte și să compare cele mai bune experiențe de parteneriate între învățământ și formare profesională; recomandă ca acest lucru să se facă prin colaborarea dintre instituțiile școlare secundare și întreprinderi, inclusiv prin intermediul uceniciei, pentru a realiza, oferte educaționale de tip „a doua șansă”, o mai bună integrare între sisteme și adaptarea competențelor la cerințele efective;

116. încurajează statele membre să instituie sisteme duale de educație și formare profesională de calitate, în coordonare cu operatorii economici locali și regionali, în urma unui schimb de bune practici și ținând seama de caracterul specific al fiecărui sistem educațional, pentru a depăși actualele și viitoarele neconcordanțe în materie de competențe;

117. solicită statelor membre să realizeze o mai bună culegere a datelor cu ajutorul cărora se cartografiază traiectoriile profesionale ale cursanților VET, pentru a aborda mai bine perspectivele de ocupare a forței de muncă, pentru a evalua calitatea învățământului profesional și tehnic și pentru a informa cu privire la opțiunile de carieră ale studenților;

118. reamintește faptul că este necesar un sprijin suplimentar pentru mobilitatea cursanților și a cadrelor didactice; invită, prin urmare, statele membre să includă susținerea mobilității în programele lor naționale pentru a ajuta o mare parte din tineri să beneficieze de o experiență în străinătate;

Cadrele didactice și formatorii

119. consideră că formatorii și cadrele didactice joacă un rol cheie în performanța cursanților; subliniază, prin urmare, necesitatea de a investi și de a sprijini dezvoltarea profesională inițială și continuă a cadrelor didactice din toate sectoarele educaționale, precum și nevoia de a asigura locuri de muncă de calitate și de a crea servicii de orientare profesională pe tot parcursul vieții, care trebuie să fie o prioritate constantă în întreaga UE;

120. subliniază că îmbunătățirea statutului cadrelor didactice, formatorilor, mentorilor și educatorilor și actualizarea competențelor acestora pentru a-și extinde aptitudinile ar fi o condiție prealabilă pentru punerea în aplicare a Noii agende pentru competențe în Europa și că trebuie să se depună în continuare eforturi pentru a atrage tinerii să lucreze în sistemul de învățământ și pentru a motiva cadrele didactice să rămână în cadrul profesiei, inclusiv prin îmbunătățirea politicilor de păstrare; observă că acest lucru impune aprecierea și valorizarea cadrelor didactice, remunerație și condiții de lucru atractive, un acces mai bun la formare suplimentară în timpul de lucru, în special în materie de didactică digitală, precum și măsuri de protecție împotriva violenței și a hărțuirii și de prevenire a acestora în instituțiile de învățământ; solicită statelor membre să încurajeze promovarea egalității de gen în rândul cadrelor didactice; subliniază că îmbunătățirea practicilor inovatoare de predare și învățare și facilitarea mobilității și a schimbului de bune practici ar putea fi un pas în direcția îndeplinirii acestui obiectiv;

121. reamintește că, în unele state membre, educația cadrelor didactice a fost afectată semnificativ de crizele economice și financiare; subliniază importanța investițiilor în cadrele didactice, formatori și educatori și a înzestrării acestora cu noi competențe și tehnici de predare conforme cu evoluțiile tehnologice și ale societății;

122. solicită statelor membre să investească puternic în educația pe tot parcursul vieții a profesorilor, inclusiv prin experiențe practice în străinătate, și să asigure dezvoltarea profesională continuă a acestora, precum și să îi ajute să dobândească noi competențe, precum competențe în domeniul TIC, competențe antreprenoriale și competențe legate de educație incluzivă; subliniază, în acest sens, că ar trebui prevăzute zile de formare corespunzătoare plătite pentru perfecționarea competențelor tuturor cadrelor didactice;

123. subliniază necesitatea de a dezvolta competențele cadrelor didactice din cadrul VET pentru a oferi competențe antreprenoriale cursanților, în strânsă colaborare cu IMM-urile; subliniază, în acest sens, promovarea practicilor flexibile de recrutare (de exemplu: cadre didactice cu experiență în cadrul industriei);

124. recomandă statelor membre să ofere stimulente pentru recrutarea de candidați cu competențe de nivel înalt pentru meseria de profesor și să recompenseze cadrele didactice eficiente;

Aplicarea noii agende pentru competențe: provocări și recomandări

125. invită, de asemenea, Comisia, să coopereze strâns cu Cedefop, în vederea unor mai bune estimări și anticipări ale necesităților viitoare în materie de competențe și a unei adaptări mai bune la locurile de muncă disponibile pe piața muncii;

126. subliniază că este nevoie ca Noua agendă pentru competențe să fie elaborată, pusă în aplicare și monitorizată în continuare în colaborare cu toate părțile interesate relevante, inclusiv cu partenerii sociali, organizațiile societății civile și furnizorii de educație non-formală, serviciile de ocupare a forței de muncă și autoritățile locale; solicită Comisiei să faciliteze promovarea unui parteneriat mai amplu cu aceste părți interesate;

127. solicită Comisiei și statelor membre ca, la punerea în aplicare a inițiativei, să pună un accent deosebit pe coordonarea diverselor organizații implicate direct sau indirect în dezvoltarea competențelor, cum ar fi ministerele, autoritățile locale, agențiile publice de ocupare a forței de muncă și alte agenții, instituțiile educaționale și de formare, organizațiile neguvernamentale etc.;

128. invită Comisia și statele membre să continue să depună eforturi pentru ca VET să fie mai vizibil, să-și îmbunătățească calitatea și să-și mărească atractivitatea; invită Comisia să încurajeze statele membre să stabilească obiective suplimentare de stimulare a învățării la locul de muncă în programele VET;

129. solicită o colaborare mai strânsă între furnizorii de învățământ profesional și tehnic (VET) și cei de învățământ superior, pentru a acoperi decalajul actual, spre a asigura tranziția cu succes a absolvenților VET la învățământul superior; recomandă, în acest sens, să se desprindă învățăminte din bunele practici puse în aplicare în diferitele state membre care au sisteme educaționale duale eficiente;

130. solicită Comisiei și statelor membre să adopte o abordare coordonată și integrată în materie de politici sociale, educație și ocuparea forței de muncă, pentru a permite evoluția constantă adaptată a VET și pentru a le permite persoanelor din acest domeniu să aibă acces la ciclurile superioare de învățământ și de formare;

131. subliniază necesitatea de a îmbunătăți înțelegerea și caracterul comparabil al diferitelor calificări în toate statele membre; salută revizuirea propusă și continuarea elaborării Cadrului european al calificărilor (CEC) și solicită o colaborare consolidată între statele membre și toate părțile interesate; solicită o mai mare consecvență între instrumentele de calificare ale UE – și anume CEC, SECEFP și Cadrul european de referință pentru asigurarea calității în educație și formare profesională;

132. solicită statelor membre să pună în continuare accentul pe oferirea de oportunități cetățenilor lor de toate vârstele, pentru ca aceștia să își dezvolte aptitudinile și competențele digitale, facilitând, în același timp, transformarea digitală a economiei și a societății și remodelând modul de a învăța, de a munci și de a face afaceri al oamenilor, precum și implicațiile societale mai ample ale acestor schimbări; solicită, în acest sens, statelor membre să ia act de intenția Comisiei de a se concentra pe aspectele pozitive ale acestei transformări prin strategia UE în materie de competențe informatice; solicită o mai mare implicare a societății civile și a partenerilor sociali în Coaliția pentru competențe și locuri de muncă în sectorul digital;

133. este de acord cu Planul de cooperare sectorială în materie de competențe furnizat de Comisie în cadrul programului-pilot pentru șase sectoare și încurajează continuarea acestuia;

134. solicită Comisiei și statelor membre să pună în continuare accentul pe competențele digitale, în special cu privire la transformarea digitală a economiei și remodelarea modului de a munci și de a face afaceri al oamenilor, și ia act de intenția Comisiei de a se concentra pe aspectele pozitive ale acestei transformări prin strategia UE în materie de competențe informatice;

135. solicită statelor membre să introducă educația antreprenorială timpurie ( 40 ) , inclusiv antreprenoriatul social, în cadrul programei școlare, în vederea dezvoltării unei mentalități antreprenoriale individuale în rândul cetățenilor, ca o competență-cheie, care să sprijine dezvoltarea personală, cetățenia activă, incluziunea socială și capacitatea de inserție profesională;

136. încurajează Comisia să elaboreze cadre de competențe echivalente pentru alte competențe-cheie, precum competența alfabetizării financiare, în mod similar ca pentru competențele digitale și antreprenoriale;

137. consideră că, pentru ca inițiativa privind „parcursurile de actualizare a competențelor” propusă să aducă o reală schimbare, este important să se țină cont de învățămintele desprinse din punerea în aplicare a Garanției pentru tineret; consideră, în special, că ar trebui să se urmărească asigurarea punerii în aplicare mai rapide, o abordare integrată cu serviciile sociale conexe și promovarea unei mai bune cooperări cu partenerii sociali, cum ar fi sindicatele și patronatele, precum și cu alte părți interesate;

138. consideră că dotarea cetățenilor cu un set minim de competențe este importantă, dar nu suficientă, deoarece este esențial să se asigure că fiecare persoană este încurajată să dobândească aptitudini și competențe avansate în vederea unei mai bune adaptări la viitor, în special în cazul grupurilor vulnerabile care sunt expuse riscului unor locuri de muncă precare;

139. regretă lipsa de finanțare specifică pentru punerea în aplicare a propunerilor, care poate reprezenta un obstacol semnificativ în calea unor acțiuni care pot aduce o schimbare reală la nivel național, dar este de părere că statele membre ar trebui să fie încurajate să valorifice la maximum sursele existente de finanțare disponibile pentru a sprijini punerea în aplicare a agendei, în special Fondul social european; subliniază că sursele de finanțare propuse – respectiv FSE și Erasmus+ – sunt deja angajate la nivel național; solicită, prin urmare, Comisiei să încurajeze statele membre să investească mai mult în dezvoltarea competențelor și să promoveze eficientizarea cheltuielilor în acest domeniu, ca investiții importante în capitalul uman, care au nu doar un randament social, ci și economic;

140. invită Comisia și statele membre să pună la dispoziție fonduri pentru a acoperi decalajul tehnologic și digital actual dintre instituțiile de învățământ și de formare profesională care sunt bine dotate cu echipament și cele care nu sunt și să sprijine actualizarea competențelor tehnologice ale cadrelor didactice și ale formatorilor, pentru a ține pasul cu lumea tot mai digitală de astăzi, ca parte din strategiile naționale de competențe digitale;

141. recomandă cu fermitate combaterea decalajului digital și asigurarea, pentru toată lumea, de oportunități egale de acces la tehnologiile digitale, precum și la competențele, atitudinile și motivația necesare pentru participarea digitală;

142. solicită Comisiei și statelor membre să lucreze, de asemenea, la chestiuni precum realizările insuficiente ale elevilor în anumite domenii de studiu, ratele scăzute de participare la învățare în rândul adulților, abandonul școlar timpuriu, incluziunea socială, angajamentul civic, disparitățile de gen și capacitatea de inserție profesională a absolvenților;

143. invită statele membre să promoveze cooperarea și să consolideze sinergiile între furnizorii de educație formală, non-formală și informală, între regiuni și autoritățile locale, angajatori și societatea civilă, în consultare cu partenerii sociali, cu scopul de a atinge un grup mai larg de lucrători cu un nivel scăzut de competențe, pentru a lua mai bine în considerare nevoile specifice ale acestora;

144. solicită facilitarea unei mai mari flexibilități a învățării, în ceea ce privește locația, punerea în aplicare și metodele de învățare care ar servi pentru a atrage o gamă variată de cursanți și pentru a îndeplini necesitățile acestora, sporind astfel oportunitățile de învățare pentru toți oamenii;

145. salută propunerea de revizuire a cadrului privind competențele-cheie, care oferă un punct de referință valoros și oferă o înțelegere comună pentru dezvoltarea competențelor transversale și solicită consolidarea impactului acesteia la nivel național, inclusiv în programele școlare și în programele de formare a profesorilor; solicită Comisiei să asigure corelarea cadrului privind competențele-cheie cu recomandările Consiliului din 2012 privind validarea învățării non-formale și informale;

146. salută revizuirea prevăzută a Cadrului european al calificărilor, care ar trebui să contribuie la îmbunătățirea clarității competențelor și a calificărilor existente în diferite state membre ale UE; subliniază că un astfel de instrument este esențial pentru dezvoltarea mobilității profesionale, îndeosebi în zonele de frontieră, și evidențiază necesitatea de a asigura o vizibilitate mai mare a aptitudinilor, a competențelor și a cunoștințelor dobândite prin învățare non-formală și informală;

147. solicită statelor membre să aibă o abordare amplă în punerea în aplicare a parcursurilor de actualizare a competențelor, oferind oportunități variate, care să țină cont de necesitățile concrete de la nivel local, regional și sectorial (de exemplu, competențele interculturale, civice, ecologice, lingvistice, privind sănătatea sau familia) și care să depășească asigurarea competențelor de bază;

148. solicită Comisiei să sprijine eforturile statelor membre prin activități de învățare reciprocă și prin schimbul de bune practici în materie de politică;

149. salută și încurajează revizuirea Cadrului Europass, în special trecerea de la utilizarea Europass ca facilitate bazată pe documente la o platformă bazată pe servicii, și efortul de a face mai vizibil un alt tip de învățare și de competențe, în special pe cele dobândite în afara educației formale;

150. consideră că revizuirea ar trebui să asigure că grupurile defavorizate, precum persoanele cu dizabilități, persoanele cu un nivel scăzut de competențe, persoanele vârstnice sau șomerii pe termen lung, pot beneficia de instrumente și consideră esențială asigurarea accesibilității acestora pentru persoanele cu dizabilități;

151. consideră că disparitățile de gen în ceea ce privește dezvoltarea de competențe ar trebui să se reflecte mai bine în Noua agendă pentru competențe;

152. salută inițiativa de introducere a unui sistem de monitorizare a absolvenților, pentru a oferi o abordare bazată mai mult pe probe și mai relevantă pentru crearea programelor de învățământ și a ofertelor de învățare; solicită un sistem similar pentru monitorizarea pe scară largă a absolvenților VET;

153. solicită sprijin continuu și sporit pentru programul de mobilitate Erasmus+, care oferă și promovează oportunitățile de învățare și formare favorabile incluziunii pentru persoanele tinere, educatori, voluntari, ucenici, stagiari și tineri lucrători;

154. solicită Comisiei să analizeze sistemele naționale de calificare și sugerează să se adopte măsuri în vederea adaptării acestora la evoluția necesităților asociate profesiilor nou-apărute; subliniază că este necesar ca statele membre să acorde sprijin profesiei didactice prin facilitarea accesului cadrelor didactice la informații privind tehnologiile de ultimă generație și reamintește, în acest scop, oportunitățile oferite de platforma eTwinning, creată de Comisie;

155. invită Comisia să declare un An european pentru învățarea în rândul adulților, care va contribui la conștientizarea valorii educației în rândul adulților și a noțiunii de „îmbătrânire activă” în Europa și să ofere în cazul declarării, un interval de timp suficient pentru pregătirea acestuia la nivel european și național;

156. invită Comisia să organizeze anual un „Forum al competențelor europene”, pentru a oferi autorităților relevante, instituțiilor educaționale, practicienilor, studenților, angajatorilor și angajaților posibilitatea de a face schimb de bune practici privind estimarea, dezvoltarea și validarea competențelor;

o

o o

157. încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

(1) JO C 119, 28.5.2009, p. 2.

(2) JO C 351 E, 2.12.2011, p. 29.

(3) JO C 484, 24.12.2016, p. 1.

(4) JO C 67, 20.2.2016, p. 1.

(5) JO C 120, 26.4.2013, p. 1.

(6) JO C 398, 22.12.2012, p. 1.

(7) JO C 191, 1.7.2011, p. 1.

(8) JO C 372, 20.12.2011, p. 1.

(9) JO C 290, 4.12.2007, p. 1.

(10) JO C 417, 15.12.2015, p. 36.

(11) JO C 64, 5.3.2013, p. 5.

(12) JO C 111, 6.5.2008, p. 1.

(13) Texte adoptate, P8_TA(2016)0338.

(14) Texte adoptate, P8_TA(2016)0107.

(15) Texte adoptate, P8_TA(2016)0008.

(16) JO C 265, 11.8.2017, p. 48.

(17) Texte adoptate, P8_TA(2015)0292.

(18) Texte adoptate, P8_TA(2015)0321.

(19) https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/119628.pdf

(20) http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-6268-2017-INIT/ro/pdf

(21) Texte adoptate, P8_TA(2016)0005.

(22) Direcția Generală Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune (ISBN: 978-92-79-26866-3); http://www.euricse.eu/wp-content/uploads/2015/03/social-economy-guide.pdf

(23) Texte adoptate, P8_TA(2015)0411.

(24) Comisia Europeană (2016), baza analitică a unei noi agende pentru competențe în Europa (SWD(2016)0195).

(25) Cedefop, urmează a fi publicat de CE, 2016.

(26) http://www.cedefop.europa.eu/en/events-and-projects/projects/assisting-eu-countries-skills-matching

(27) A se vedea SWD(2016)0195.

(28) Creșterea competitivității industriilor culturale și creative pentru creștere economică și locuri de muncă, 2015.

(29) Panorama societății 2016 – indicatorii sociali ai OCDE.

(30) Cedefop, Baza de date a sectoarelor STIM în creștere, martie 2014.

(31) Un sistem de învățământ dual îmbină într-un singur curs ucenicia într-o întreprindere cu educația vocațională într-o școală profesională.

(32) Monitorul educației și formării, 2016

(33) https://www.oecd.org/education/school/50293148.pdf

(34) Eurofound (2015), Îngrijirea copiilor preșcolari: condițiile de muncă, formarea și calitatea serviciilor – Analiză sistematică.

(35) A se vedea texte adoptate, P8_TA(2016)0338.

(36) Trecerea la rezultatele învățării – Politicile și practicile în țările Europei – Cedefop.

(37) Bazat pe avizul Comitetului consultativ pentru formare profesională intitulat A Shared Vision for Quality and Effective Apprenticeships and Work-based Learning („O viziune comună pentru o învățare la locul de muncă și stagii de ucenicie de calitate și eficace”), adoptat la 2 decembrie 2016.

(38) Recomandarea Consiliului din 19 decembrie 2016.

(39) A se vedea texte adoptate, P8_TA(2016)0338.

(40) Comisia Europeană/EACEA/Eurydice, 2016. Entrepreneurship Education at School in Europe (Spiritul antreprenorial în învățământul european). Raportul Eurydice.