Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de reformă al Republicii Cehe pentru 2013 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Republicii Cehe pentru perioada 2012-2016 /* COM/2013/0353 final - 2013/ () */





. Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de reformă al Republicii Cehe pentru 2013 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Republicii Cehe pentru perioada 2012-2016 CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4), având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice[1], în special articolul 9 alineatul (2), având în vedere recomandarea Comisiei Europene[2], având în vedere rezoluțiile Parlamentului European[3], având în vedere concluziile Consiliului European, având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă, după consultarea Comitetului economic și financiar, întrucât: (1) La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. (2) La 13 iulie 2010, pe baza propunerilor Comisiei, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre[4], care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național. (3) La 29 iunie 2012, șefii de stat sau de guvern au convenit asupra unui Pact pentru creștere economică și locuri de muncă prin care se oferă un cadru coerent de acțiune la nivel național, dar și la nivelul UE și al zonei euro, și care utilizează toate pârghiile, instrumentele și politicile existente. Ei au stabilit acțiunile care trebuie întreprinse la nivelul statelor membre, exprimându-și în special angajamentul deplin față de îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și față de punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări. (4) La 6 iulie 2012, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă al Republicii Cehe pentru 2012 și a emis un aviz cu privire la Programul actualizat de convergență al Republicii Cehe pentru perioada 2011-2015. (5) La 28 noiembrie 2012, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii[5], marcând începutul semestrului european 2013 pentru coordonarea politicilor economice. Tot la 28 noiembrie 2012, Comisia a adoptat, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, cel de al doilea Raport privind mecanismul de alertă[6], în care nu a identificat Republica Cehă ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. (6) La 14 martie 2013, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării finanțelor publice și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea finanțelor publice într-un mod diferențiat și favorabil creșterii, să fie restabilite condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se combată șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică. (7) La 26 aprilie 2013, Republica Cehă și-a prezentat Programul de convergență din 2013, care vizează perioada 2013-2016, iar la 17 aprilie 2013, Programul său național de reformă pentru 2013. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. (8) Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului, a Programului de convergență din 2013, Consiliul consideră că Republica Cehă și-a redus deficitul global cu 1,4 % din PIB în perioada 2009-2012, datorită unor eforturi de consolidare substanțiale, și că, potrivit estimărilor actuale, această țară își urmează cursul stabilit în ceea ce privește corectarea deficitului excesiv. Scenariul macroeconomic care stă la baza proiecțiilor bugetare din program este plauzibil. Conform Programului de convergență, se preconizează o creștere a PIB-ului real de 0 % în 2013 și, respectiv, de 1,2 % în 2014, în comparație cu nivelurile de -0,4 % în 2013 și, respectiv, de 1,6 % în 2014, stipulate în previziunile Comisiei din primăvara anului 2013. Obiectivul strategiei bugetare prezentate în program constă în menținerea deficitului public sub valoarea de referință de 3 % din PIB. Obiectivul unui deficit public de 2,9 % din PIB în 2013 corespunde termenului-limită pentru corectarea deficitului excesiv, stabilit în recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009. Potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2013, se estimează că deficitul public va atinge 2,9 % din PIB în 2013 și, respectiv, 3 % din PIB în 2014. Există riscul de a obține rezultate bugetare sub așteptări în 2013, din cauza unor corecții suplimentare aplicate rambursărilor fondurilor UE. Unul dintre aspectele pozitive este faptul că veniturile punctuale aferente licitației planificate a noilor benzi de frecvență în domeniul telecomunicațiilor ar putea genera rezultate bugetare peste așteptări în 2013. Programul de convergență confirmă obiectivul pe termen mediu stabilit anterior privind un deficit de 1 % din PIB, ceea ce reflectă în mod adecvat cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Se estimează că deficitul bugetar structural (recalculat) va crește cu 0,3 % din PIB în 2014, cu 0,2 % în 2015 și, respectiv, cu 0,5 % în 2016; prin urmare, nu se prevede nicio ajustare în cadrul programului în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu, ceea ce nu corespunde cerințelor Pactului de stabilitate și de creștere. În 2014, rata de creștere a cheltuielilor publice respectă criteriul de referință privind cheltuielile, stabilit în Pactul de stabilitate și de creștere, însă se abate de la acesta cu 0,3 % din PIB în 2015 și, respectiv, cu 0,5 % în 2016. Conform Programului de convergență, se estimează că ponderea datoriei în PIB va continua să crească, deși într-un ritm mai lent, pe întreaga perioadă a programului, urmând să atingă 51,9 % din PIB în 2016. (9) În Republica Cehă, recuperarea rapidă și durabilă este îngreunată de reducerea repetată a cheltuielilor publice pentru investiții. Menținerea cheltuielilor care favorizează creșterea economică, cu un efect multiplicator ridicat, inclusiv a proiectelor cofinanțate din fonduri ale UE, ar contribui nu numai la sprijinirea redresării economice, ci și la abordarea provocărilor pe termen lung. Acordarea priorității cheltuielilor pentru măsurile menite să sporească ocuparea forței de muncă, cercetarea și inovarea, educația, serviciile de îngrijire a copilului și proiectele de infrastructură ar putea genera efecte substanțiale de creștere economică. În același timp, este esențial să se asigure legalitatea, regularitatea și eficiența unor astfel de cheltuieli. (10) În 2012 s-au realizat progrese limitate în domeniul reformei fiscale. Deși impozitul pe tranzacții imobiliare a fost majorat, nu s-a luat nicio măsură pentru a ridica nivelul foarte scăzut al impozitelor periodice pe proprietate. S-a renunțat la intenția de a introduce o taxă pe CO2 și de a elimina scutirile de accizele la gaze naturale pentru încălzire. Cotele de impozitare implicită a consumului de energie se află sub media UE, iar taxele de circulație rămân foarte scăzute. Impozitarea veniturilor salariale constituie, la rândul său, un domeniu marcat de provocări structurale care afectează în special persoanele cu venituri reduse și lucrătorii cu fracțiune de normă. Nu s-au luat decât măsuri marginale pentru a reduce discrepanțele dintre tratamentul fiscal aplicat angajaților și cel aplicat lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă. De asemenea, Republica Cehă poate aduce îmbunătățiri suplimentare în domeniul eficienței administrației sale fiscale. În ceea ce privește impozitele pe venit pentru persoane fizice și întreprinderi, guvernul intenționează să înființeze în 2015 un punct unic de colectare, care ar putea simplifica în mod eficace administrația fiscală și ar putea contribui la reducerea complexității sistemului actual. Cu toate acestea, un neajuns al reformei este faptul că bazele de impozitare pe venit în cazul persoanelor fizice, pentru contribuțiile de sănătate și pentru contribuțiile la sistemul de asigurări sociale nu vor fi armonizate, lăsând astfel neexploatată o mare parte din potențialele avantaje ale reformei. (11) Republica Cehă are un decalaj de sustenabilitate de 5,0 % din PIB, situându-se peste media UE. Acest decalaj reflectă în mare măsură costul estimat pe termen lung al îmbătrânirii populației, care este generat de creșterea preconizată a cheltuielilor cu pensiile, precum și a cheltuielilor în domeniul sănătății și al îngrijirii pe termen lung. Ritmul lent în care este majorată vârsta legală de pensionare, în special în cazul bărbaților, reprezintă o sursă importantă a creșterii nesustenabile a cheltuielilor în sectorul pensiilor. Garantarea faptului că vârsta legală de pensionare crește mai rapid în comparație cu legislația actuală și corelarea acesteia cu speranța de viață ar consolida în mod semnificativ sustenabilitatea sistemului. În plus, o formulă de indexare bazată pe prețuri, dacă este pusă în aplicare pe termen lung, ar genera economii substanțiale, menținând totodată puterea de cumpărare a pensionarilor. (12) Contrar recomandării specifice fiecărei țări pentru anul 2012, guvernul a introdus, în 2013, o schemă de pensionare anticipată care oferă posibilitatea de a beneficia de o pensie cu până la cinci ani înainte de a atinge vârsta legală de pensionare. Pensiile anticipate vor fi plătite din pilonul (trei) de pensii. Cu toate acestea, pilonul beneficiază de o subvenție de stat substanțială prin contribuții personale și prin deductibilitatea fiscală a contribuțiilor. Indiferent dacă criteriile de eligibilitate necesare pentru a obține accesul la această schemă vor fi respectate efectiv, conform estimărilor guvernului, numai de un număr limitat de persoane, măsura permite beneficiarilor să utilizeze subvenția publică acumulată anterior într-un scop care contravine politicilor de promovare a prelungirii duratei vieții profesionale. (13) Creșterea preconizată a cheltuielilor legate de sănătate și de îngrijirea pe termen lung reprezintă, de asemenea, o contribuție substanțială la costul aferent îmbătrânirii populației și la marele decalaj de sustenabilitate. În Republica Cehă au fost puse în aplicare în ultimii ani reforme menite să sporească eficiența sistemului de sănătate prin împiedicarea creșterii costurilor și prin soluții orientate mai mult spre piață. Cu toate acestea, continuă să existe probleme. În comparație cu alte state membre, sistemul de sănătate ceh tinde să se axeze în mod excesiv pe servicii medicale spitalicești, ceea ce duce la ineficiențe. Furnizarea de asistență medicală poate fi îmbunătățită în modul cel mai adecvat din punct de vedere clinic și cel mai rentabil, de exemplu prin trecerea la sistemul de internare în ziua operației și prin reducerea duratelor necorespunzătoare de spitalizare în clinicile de urgență. (14) Potrivit previziunilor recente ale OCDE, convergența deplină a ratelor de ocupare a forței de muncă în rândul femeilor și al bărbaților ar opri scăderea preconizată a totalului forței de muncă și ar spori PIB-ul pe cap de locuitor cu până la 16,5 % până în 2030. La 22 mai 2013, guvernul a propus un proiect de lege în vederea instituirii unor „grupuri de copii” private, conduse de bone profesioniste, pe lângă acordarea de subvenții fiscale furnizorilor de servicii de îngrijire și familiilor participante. Aceasta reprezintă un pas în direcția cea bună, dar nu oferă decât un răspuns parțial la această chestiune. În ciuda unui deficit continuu al structurilor de îngrijire a copiilor, în special pentru copiii sub trei ani, nu există intenția de a majora sprijinul bugetar acordat structurilor publice de îngrijire a copiilor de vârstă preșcolară. De asemenea, capacitatea de inserție profesională și participarea la piața forței de muncă a persoanelor dezavantajate reprezintă în continuare o problemă: există posibilități de a spori eficiența și eficacitatea serviciilor publice de ocupare a forței de muncă. (15) Recomandarea specifică fiecărei țări pentru 2012 în domeniul administrației publice a menționat în mod expres necesitatea de a spori eficiența administrației publice și de a intensifica lupta împotriva corupției. Cu toate acestea, nu s-au înregistrat decât progrese minore în ceea ce privește adoptarea actelor juridice prioritare în cadrul strategiei cehe anticorupție pentru perioada 2011-2012. Noua strategie anticorupție pentru perioada 2013-2014, adoptată de guvernul ceh în ianuarie 2013, trebuie să fie urmată de adoptarea în regim de urgență a actelor prioritare restante, cum ar fi Legea privind funcționarii publici. Această nouă legislație va trebui să facă distincția în mod adecvat între persoanele numite pe criterii politice și personalul apolitic, să garanteze independența funcționarilor de stat și să creeze un sistem de carieră funcțional pentru a reduce rata ridicată de rotație a personalului. Republica Cehă a înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește punerea în aplicare a Legii privind achizițiile publice, care a intrat în vigoare în aprilie 2012. Cu toate acestea, autoritățile locale au raportat unele dificultăți în legătură cu punerea în aplicare a acestei legi. În ceea ce privește utilizarea fondurilor UE, majoritatea măsurilor incluse în planul de acțiune și destinate consolidării sistemului de gestionare și control au fost puse în aplicare până la sfârșitul anului 2012. Cu toate acestea, autoritățile cehe vor trebui să asigure o monitorizare continuă a planului de acțiune. (16) În ceea ce privește învățământul obligatoriu, elevii cehi obțin, în general, rezultate medii în raport cu situația la nivel internațional. Cu toate acestea, în domeniul matematicii și al științelor rezultatele s-au înrăutățit rapid în timp. Autoritățile cehe au răspuns acestei provocări printr-un set de măsuri care presupun elaborarea unor standarde minime în materie de educație, acestea urmând a fi utilizate pentru testarea elevilor la nivel național. Cu toate acestea, ar trebui să fie dezvoltat un sistem mai integrat, care să garanteze faptul că elevii, profesorii și școlile care obțin rezultate sub medie la testele respective primesc sprijin sistematic. Acest lucru ar continua să sporească nivelul de ambiție al reformei. Principala provocare cu care se confruntă sistemul de învățământ superior din Cehia este garantarea faptului că numărul de studenți, aflat în creștere, dispun de competențele necesare pentru a reuși pe piața forței de muncă. Sunt în curs dezbateri referitoare la o reformă a Legii privind învățământul superior, în vederea introducerii unor mecanisme de finanțare diferențiate și a sporirii acreditării. Acestea reprezintă propuneri pertinente și ambițioase, însă impactul lor real va depinde de versiunea finală a reformei. Autoritățile intenționează, de asemenea, să adopte standarde de evaluare revizuite pentru finanțarea institutelor de cercetare. Creșterea ponderii indicatorilor de calitate, inclusiv consolidarea colaborării cu sectorul afacerilor, ar ajuta sistemul ceh de cercetare și inovare să atingă un nivel de excelență mai ridicat. (17) Republica Cehă se află printre statele membre ale UE cu cel mai mare număr de profesii reglementate. În anul 2012 a fost lansată o consultare publică privind revizuirea cadrului de reglementare pentru profesii, iar rezultatele acesteia urmează să fie prezentate în decursul anului 2013. Aceasta reprezintă un pas important în vederea reducerii sau a eliminării obstacolelor din calea acelor profesii pentru care reglementarea nu se dovedește a fi necesară sau este considerată a fi excesivă (inclusiv durata stagiilor obligatorii), un acces mai ușor la aceste profesii putând genera un potențial mai mare de ocupare a forței de muncă și de creștere economică. În pofida progreselor înregistrate în ultimii ani, Republica Cehă prezintă în continuare una dintre cele mai ridicate valori ale intensității energetice din UE, în special în sectorul construcțiilor și al energiei. (18) În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Republicii Cehe și a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă al acestei țări. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Republica Cehă, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene prin asigurarea unei contribuții a UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-7 de mai jos. (19) Ținând seama de această evaluare, Consiliul a examinat Programul de convergență al Republicii Cehe, iar avizul său[7] este reflectat îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos, RECOMANDĂ ca în perioada 2013-2014 Republica Cehă să întreprindă acțiuni astfel încât: 1. Să execute, conform previziunilor, bugetul pentru exercițiul 2013, pentru a corecta deficitul excesiv în mod sustenabil în 2013, și să facă efortul de ajustare structurală inclus în recomandările Consiliului din cadrul procedurii de deficit excesiv. Pentru exercițiul 2014 și pentru perioada ulterioară, să consolideze și să pună în aplicare în mod riguros strategia bugetară, susținută de măsuri suficient de bine definite, în vederea asigurării unui efort bugetar corespunzător pentru a realiza progresele necesare în direcția îndeplinirii obiectivului pe termen mediu. Să acorde prioritate cheltuielilor care favorizează creșterea economică, inclusiv realizarea la timp a proiectelor aflate încă în desfășurare și cofinanțate cu fonduri ale UE, în cadrul financiar actual. 2. Să reducă nivelul ridicat de impozitare a veniturilor salariale prin redirecționarea impozitării spre domeniile care afectează mai puțin creșterea economică precum impozitele periodice pe locuințe și impozitele pe autovehicule. Să reducă în continuare discrepanțele dintre tratamentul fiscal aplicat angajaților și cel aplicat lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă. Să îmbunătățească respectarea obligațiilor fiscale și să reducă costurile de respectare prin stabilirea punctului unic de colectare și prin armonizarea bazelor de calcul pentru impozitul pe venit în cazul persoanelor fizice și pentru contribuțiile la sistemul de asigurări sociale și contribuțiile de sănătate. 3. Să accelereze majorarea vârstei legale de pensionare în raport cu legislația actuală, să introducă o legătură clară între vârsta legală de pensionare și speranța de viață și să revizuiască mecanismul de indexare. În paralel cu majorarea vârstei de pensionare, să ia măsuri de promovare a capacității de inserție profesională a lucrătorilor mai în vârstă și să reducă posibilitățile de ieșire anticipată de pe piața muncii. În special, să elimine subvenția publică pentru schema de pensionare anticipată. Să ia măsuri pentru a îmbunătăți în mod semnificativ raportul cost-eficacitate al cheltuielilor în materie de asistență medicală, în special pentru serviciile medicale spitalicești. 4. Să ia măsuri pentru a consolida eficiența și eficacitatea serviciului public de ocupare a forței de muncă. Să sporească semnificativ disponibilitatea unor structuri favorabile incluziunii în domeniul îngrijirii copiilor, punând accentul pe copiii sub trei ani, precum și participarea copiilor romi, în special prin adoptarea și punerea în aplicare a legii privind structurile private de îngrijire a copiilor și prin consolidarea capacităților structurilor publice de îngrijire a copiilor. 5. Să asigure punerea în aplicare a strategiei anticorupție pentru perioada 2013-2014. Să adopte o Lege privind funcționarii publici, care să asigure un serviciu al administrației publice stabil, eficient și profesionist. Să îmbunătățească gestionarea fondurilor UE în perspectiva perioadei de programare 2014-2020. Să consolideze capacitatea de realizare a licitațiilor publice la nivel local și regional. 6. Să instituie un cadru de evaluare amplu în domeniul învățământului obligatoriu și să ia măsuri specifice în vederea sprijinirii școlilor cu rezultate scăzute. Să adopte măsuri pentru a consolida acreditarea și finanțarea învățământului superior. Să sporească ponderea finanțării bazate pe performanță a institutelor de cercetare. 7. Ținând seama de revizuirea în curs, să continue o reformă a profesiilor reglementate, prin reducerea sau eliminarea barierelor la intrarea pe piață și a rezervelor de activități în cazul în care acestea nu sunt justificate. Să ia măsuri ulterioare în vederea îmbunătățirii eficienței energetice în sectorul construcțiilor și în industrie. Adoptată la Bruxelles, Pentru Consiliu Președintele [1] JO L 209, 2.8.1997, p. 1. [2] COM(2013) 353 final. [3] P7_TA(2013)0052 și P7_TA(2013)0053. [4] Decizia 2013/208/UE a Consiliului din 22 aprilie 2013. [5] COM(2012) 750 final. [6] COM(2012) 751 final. [7] Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.