EXPUNERE DE MOTIVE

1.CONTEXTUL PROPUNERII

•Motivele și obiectivele propunerii

Declanșarea articolului 78 alineatul (3) din TFUE ca răspuns la instrumentalizarea migranților la frontierele externe

Concluziile Consiliului European din 21 și 22 octombrie 2021 au subliniat faptul că UE nu acceptă nicio încercare a unor țări terțe de a instrumentaliza migranții în scopuri politice. Liderii s-au angajat să contracareze în continuare atacul hibrid aflat în derulare lansat de regimul din Belarus. Aceștia au reamintit, de asemenea, necesitatea de a asigura returnări efective și punerea în aplicare deplină a acordurilor de readmisie, utilizând pârghiile necesare. Liderii au afirmat că Uniunea Europeană rămâne hotărâtă să asigure un control eficace al frontierelor sale externe. În acest context, Consiliul European a invitat Comisia să propună eventuale modificări necesare ale cadrului jurihdic al UE și măsuri concrete bazate pe un sprijin financiar adecvat, pentru a asigura un răspuns imediat și corespunzător, în conformitate cu dreptul UE și cu obligațiile internaționale, inclusiv respectarea drepturilor fundamentale.

Ținând seama de faptul că Letonia, Lituania și Polonia se confruntă cu o situație de urgență caracterizată de un aflux brusc de resortisanți ai țărilor terțe, care au fost instrumentalizați de Belarus în scopuri politice, printre măsurile concrete avute în vedere, Comisia prezintă o propunere de măsuri de urgență provizorii în temeiul articolului 78 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). De asemenea, propunerea răspunde unei solicitări din partea statelor membre afectate care își doresc să se poată baza pe măsuri provizorii pentru a face față în mod eficace situației de urgență în materie de migrație de la frontierele externe ale UE. Prin urmare, prezenta propunere constituie un răspuns la atacul hibrid îndreptat împotriva UE în ansamblul său.

Belarus provoacă Uniunea, în special Letonia, Lituania și Polonia, prin acțiuni care au dus la o creștere fără precedent a numărului de treceri ilegale ale frontierei din Belarus. Deși în ultimii ani nu a existat aproape nicio tentativă de trecere ilegală a frontierelor externe din Belarus în UE, începând cu vara anului 2021, numărul de treceri ilegale a crescut în mod constant. Aceste acțiuni constituie un atac hibrid care indică o încercare voită de a crea o criză continuă și prelungită, ca parte a unui efort concertat mai amplu de destabilizare a Uniunii Europene și de subminare a societății și a instituțiilor-cheie. Aceste acțiuni reprezintă o amenințare reală și actuală la adresa securității Uniunii.

Obiectivul propunerii este de a sprijini Letonia, Lituania și Polonia prin furnizarea măsurilor și a sprijinului operațional necesare pentru a gestiona în mod uman, ordonat și demn, cu respectarea deplină a drepturilor fundamentale, sosirea persoanelor instrumentalizate de Belarus. Propunerea completează eforturile diplomatice și alte măsuri adoptate de Uniune ca răspuns la acest atac hibrid.

Această instrumentalizare a migranților de către Belarus a dus la o situație gravă pentru respectivele persoane în regiunea de frontieră dintre Uniunea Europeană și Belarus. Acțiunile Republicii Belarus au creat o criză umanitară, o serie de decese fiind deja confirmate. Responsabilitatea principală pentru soluționarea acestei crize revine Republicii Belarus. Această țară are obligații în temeiul Convenției de la Geneva, inclusiv al principiului nereturnării, și a aderat la Pactul mondial. Prin urmare, deși UE va continua să contribuie la ajutorul umanitar acordat persoanelor aflate în dificultate pe teritoriul Republicii Belarus, această țară trebuie să asigure o protecție adecvată a refugiaților aflați pe teritoriul său și să coopereze în acest scop cu Înaltul Comisar al Națiunilor Unite pentru Refugiați (UNHCR) și cu Organizația Internațională pentru Migrație (OIM). Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă au conlucrat foarte strâns cu Organizația Națiunilor Unite și agențiile sale specializate, precum și cu organizațiile relevante pentru apărarea drepturilor omului, în scopul de a evita agravarea în continuare a crizei umanitare, ținând seama și de deteriorarea condițiilor meteorologice.

Din cauza acestei instrumentalizări, în 2021, până la data de 21 noiembrie, pe teritoriile Letoniei, Lituaniei și Poloniei intraseră în mod neautorizat din Belarus 7 831 de resortisanți ai unor țări terțe, față de 257 pe parcursul întregului an 2020. În plus, s-au depus 2 676 de cereri de azil în Lituania, 579 de cereri în Letonia și 6 730 de cereri în Polonia. Totodată, cele trei state membre au împiedicat 42 741 de încercări de traversare a frontierei. Deși este dificil să se furnizeze o estimare exactă, este posibil ca și mai mulți migranți, până la 10 000, să fie blocați în prezent în Belarus, în plus înregistrându-se zilnic noi sosiri.

Ca o consecință a acestui fapt, Letonia, Lituania și Polonia au declarat stare de urgență. În pofida tuturor eforturilor depuse de Uniune și de statele membre, situația a continuat să se deterioreze. Resortisanții țărilor terțe continuă să încerce să intre din Belarus pe teritoriile Letoniei, Lituaniei și Poloniei și, în pofida îmbunătățirilor actuale, situația rămâne foarte volatilă.

În urma notificării efectuate în luna iunie de către Lituania, Comisia a instituit un mecanism de monitorizare regulată prin intermediul Rețelei aferente mecanismului UE de pregătire pentru situații de criză și de gestionare a crizelor legate de migrație („Rețeaua Planului de acțiune privind migrația”), în conformitate cu Recomandarea (UE) 2020/1366 a Comisiei din 23 septembrie 2020 privind un mecanism al UE de pregătire pentru situații de criză și de gestionare a crizelor legate de migrație. În acest cadru, statele membre afectate, Serviciul European de Acțiune Externă, agențiile relevante ale UE și serviciile Comisiei au făcut schimb de date, informații și cunoștințe, care sunt raportate cu regularitate.

Uniunea Europeană sprijină statele membre care sunt vizate de regimul din Belarus. De la începutul crizei, Comisia a depus eforturi pentru a operaționaliza solidaritatea Uniunii cu Letonia, Lituania și Polonia și, în luna iulie, a acordat Lituaniei asistență financiară de urgență în valoare de 36 de milioane EUR. Pe lângă cele 360 de milioane EUR prevăzute pentru aceste state membre în cadrul Instrumentului de sprijin financiar pentru gestionarea frontierelor și vize (IGFV) pentru această perioadă financiară, Comisia a pus la dispoziție, de asemenea, o finanțare suplimentară de aproximativ 200 de milioane EUR pentru 2021 și 2022.

În plus, la 15 iulie 2021, Lituania a activat mecanismul de protecție civilă al UE, Comisia coordonând asistența din partea a 19 state membre. Prin intermediul mecanismului, Lituania a primit corturi, paturi, sisteme de încălzire și alte articole esențiale pentru a răspunde nevoilor migranților aflați pe teritoriul său. Letonia și Polonia au, de asemenea, posibilitatea de a recurge la această opțiune.

Un alt aspect important a fost sprijinul operațional acordat de agențiile UE. La cererea Lituaniei, de la începutul acestei crize, UE a acordat imediat asistență pe teren. Sprijinul operațional acordat de Biroul European de Sprijin pentru Azil (EASO) a fost furnizat Letoniei și Lituaniei pentru a le ajuta să facă față situației de instrumentalizare. EASO a sprijinit în special tratarea cererilor de azil, gestionarea primirii și serviciile de interpretare. Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă (Frontex) și Europol au acordat, de asemenea, sprijin statelor membre care le-au solicitat asistență. În special, agențiile UE au trimis pe teren experți pentru a efectua controale la frontiere și a pune în aplicare măsuri operative și au depus eforturi pentru a consolida capacitatea de returnare și pentru a efectua operațiuni de returnare. Acest sprijin s-a concretizat deja într-un număr considerabil de operațiuni de returnare. În acest moment, sprijinul include peste 111 polițiști de frontieră, peste 82 de experți în materie de azil și doi agenți invitați din cadrul Europol. În prezent, agențiile pot continua să intensifice sprijinul operațional pe care-l acordă și este important ca cele trei state membre să-l utilizeze pe deplin.