Majoritatea statelor membre colectează o parte considerabilă din apele lor reziduale, cu o rată medie de conformitate de 98 % (în creștere față de 94 % în raportul precedent). 20 de state membre ajung la rate de conformitate de 100 %. Toate statele membre și-au menținut nivelul de conformare sau și-au îmbunătățit rezultatele anterioare, cu excepția BG. Numai două state membre au înregistrat în continuare niveluri de respectare sub 60 % (BG și SI). Încă există țări în care se realizează doar o colectare parțială a apelor reziduale, aplicând sisteme individuale sau alte sisteme adecvate (IAS) într-o rată relativ mare (peste 20 %). Acesta este cazul EL, HU, LV, LT și SK.

Cel de al 8-lea raport privind punerea în aplicare vizează peste 19 000 de orașe („aglomerări”) cu o populație de peste 2 000 de locuitori, generând o poluare care corespunde la 495 de milioane de așa-numitul echivalent-locuitor (EL). În comparație cu raportul anterior, s-a observat o scădere de aproximativ 100 de milioane EL, în principal datorită recalculării dimensiunii aglomerărilor pe baza unor noi date de recensământ și privind turiștii și industria în CZ, ES, HU și RO, precum și neincluderii datelor privind populația din IT și PL.

Au fost evaluate doar datele transmise de 25 de state membre. Datele raportate de IT și PL au fost de o calitate insuficientă. Pentru HR, obligația de conformitate nu a fost aplicabilă până în 2012.

Prezentul raport include date noi pentru CY, EE, LV, HU, SI, SK și RO, întrucât au expirat noi termene care implică noi obligații de conformitate. În același timp, datele pentru IT, PL, HR nu au putut fi luate în considerare la calcularea rezultatelor UE.

Rezultatele privind conformitatea de-a lungul anilor au arătat o tendință pozitivă, cu excepția scăderii dintre anii 2005/2006-2007/2008 din cauza faptului că unele țări cu rezultate mai slabe nu au raportat date în 2005/2006. Tendințele pe termen lung ar trebui analizate cu prudență, dat fiind că datele raportate nu au acoperit întotdeauna aceleași state membre/aglomerări din mai multe motive precum: sisteme informatice sub nivelul optim în primele exerciții, expirarea treptată a termenelor de tranziție la nivelul UE-13 sau raportarea defectuoasă de către unele state membre.

Cu o rată generală de conformitate de 88 %, s-a înregistrat o îmbunătățire substanțială de la raportul precedent, cu 11 puncte procentuale. Cu toate acestea, din cauza unor întârzieri în introducerea unei tratări mai riguroase în statele membre UE-13, respectivele state membre prezintă o rată medie de conformitate de 32 %. În total, 9 state membre au atins niveluri sub 50 %, alte 4 state membre au prezentat niveluri în intervalul de 50-90 % și, ca un aspect pozitiv, 12 țări prezintă rate de conformitate de 90-100 %. Dificultățile în ceea ce privește atingerea conformității depline includ nevoi mari de investiții, mobilizarea fondurilor necesare, proceduri lungi și complexe pentru crearea de noi infrastructuri și în vederea îmbunătățirii celor existente.

Majoritatea proiectelor sunt planificate în UE-13. Restul vizează state membre în care distanța până la atingerea obiectivelor este mai lungă (de exemplu, IT și ES), state membre cu termene neexpirate privind zonele desemnate recent ca fiind zone sensibile (de exemplu, FR) sau cu infrastructură care este conformă reglementărilor în vigoare, dar care trebuie să fie reînnoită. Infrastructura planificată pentru tratare acoperă 7 % (43 de milioane EL) din totalul încărcării cu poluanți generate în UE.

Construirea de infrastructuri de colectare și tratare a apelor reziduale necesită investiții importante, pentru care UE oferă oportunități de finanțare în cadrul fondurilor structurale și de investiții europene. Pe parcursul perioadelor de programare anterioare, fondurile menționate au jucat un rol crucial în a permite statelor membre să efectueze investiții pentru a respecta dispozițiile Directivei privind tratarea apelor urbane reziduale. În perioada de programare 2007-2013, au fost alocate până în prezent aproximativ 17,8 miliarde EUR din fondurile politicii de coeziune pentru astfel de infrastructuri în 22 de state membre. Negocierile privind programele operaționale pentru perioada 2014-2020 se află în prezent în faza de finalizare. Pentru această perioadă, trebuie să fie îndeplinite anumite condiții ex ante, care includ, pentru investițiile în serviciile legate de apă, o politică de stabilire a prețului apei. Acest mecanism oferă stimulente corespunzătoare pentru utilizarea eficientă a resurselor de apă și o contribuție adecvată a diferitelor utilizări ale apei pentru recuperarea costurilor serviciilor legate de apă la o rată care este stabilită în planurile de gestionare a bazinelor hidrografice elaborate în temeiul Directivei-cadru privind apa. De asemenea, aceasta asigură faptul că investițiile sunt realizate într-un cadru strategic și că finanțarea contribuie la punerea în aplicare a acquis-ului UE în domeniul mediului.

În ceea ce privește primul grup, Curtea de Justiție a UE a emis șapte hotărâri de la începutul anului 2013, dintre care trei se bazează pe articolul 260 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, ceea ce înseamnă că Curtea de Justiție a impus o sumă forfetară și penalități asupra a trei state membre (BE, LU și EL) pentru nerespectarea hotărârilor precedente din 2004, 2006 și 2007. Acestea sunt primele cauze în care Curtea a aplicat amenzi pentru nerespectarea Directivei privind tratarea apelor urbane reziduale. Cinci cauze sunt pendinte în fața Curții.

Figura 7: Investițiile per capita în sisteme de colectare a apelor urbane reziduale și instalații de epurare

Planurile de investiții depășesc acest nivel și includ, de asemenea, estimările necesare pentru extinderea și reînnoirea sistemelor existente. Acestea arată că ratele anuale de investiții vor continua să crească cu 14 % comparativ cu situația actuală, ajungând la o medie de aproape 25 de miliarde EUR pe an: în perioada 2015-2018, aproximativ 100 de miliarde EUR vor fi investiți în infrastructura de tratare a apelor reziduale.

Dacă se ia în considerare numai sectorul industrial, acesta reprezintă o valoare adăugată de aproximativ 15 miliarde EUR pe an.

Figura 9: Evoluția valorii adăugate a sectorului apelor uzate din UE28 în perioada 2008-2012

În ceea ce privește contextul mai larg, trebuie remarcat faptul că gestionarea apelor reziduale în sectorul bunurilor și serviciilor reprezintă peste 600 000 de locuri de muncă, o producție anuală de peste 100 de miliarde EUR și o valoare adăugată anuală de aproximativ 42 de miliarde EUR (investiții, întreținere, funcționare, exportul de tehnologie și de cunoștințe).

Figura 10: Evoluția ocupării forței de muncă în echivalent normă întreagă și a valorii producției în gestionarea apelor reziduale în UE-28 în perioada 2003-2012

Astfel cum s-a menționat anterior, sectorul apelor reziduale va continua să se dezvolte.

Prin urmare, punerea în aplicare a Directivei privind tratarea apelor urbane reziduale contribuie nu numai la atingerea obiectivelor de mediu, ci contribuie în mod semnificativ, de asemenea, la stimularea creării de locuri de muncă, a creșterii economice și a investițiilor. În conformitate cu planul de investiții al Comisiei, mai multe proiecte selectate pentru sprijin se referă la investiții în infrastructuri pentru apă potabilă și ape reziduale.

5. Inovarea: un element esențial pentru sprijinirea utilizării eficiente a resurselor și a creșterii economice

Pentru a asigura o înaltă calitate a serviciilor din sectorul apei pentru cetățeni în modul cel mai rentabil, este esențial să se investească în dezvoltarea și implementarea la scară largă a soluțiilor inovatoare pentru a spori eficiența utilizării resurselor, cum ar fi soluții pentru valorificarea energetică, recuperarea substanțelor nutritive și prelucrarea în produse comercializabile și reutilizarea apei. Inovarea constituie, de asemenea, un factor important pentru sporirea competitivității, crearea de locuri de muncă și creștere economică.

Parteneriatul european pentru inovare (PEI) în domeniul apei urmărește să faciliteze dezvoltarea de soluții inovatoare și să creeze oportunități de piață, atât în interiorul, cât și în afara UE. Au fost identificate 8 domenii prioritare, și anume reutilizarea și reciclarea apei, tratarea apelor și a apelor reziduale, inclusiv refacerea resurselor, legătura esențială dintre energie și apă, gestionarea riscului de inundații și de secetă, serviciile ecosistemice, guvernanța în domeniul apei, sistemele de sprijinire a procesului decizional și monitorizare, tehnologiile inteligente și finanțarea pentru inovare. Elementul central al PEI în domeniul apei sunt 29 de grupuri de acțiune voluntare la care participă mai multe părți interesate. Partenerii acestora concep, testează, dezvoltă pe scară largă, promovează și stimulează adoptarea inovațiilor de piață și de către societate pentru marile provocări legate de apă. Mai multe proiecte au fost deja lansate. Acestea reprezintă elementul central al fazei de punere în aplicare a PEI în domeniul apei. De asemenea, soluțiile inovatoare sunt esențiale pentru reducerea impactului negativ asupra mediului în zonele cu o densitate ridicată a populației și pentru a le transforma în „orașe inteligente”.

De asemenea, importanța cercetării și inovării în domeniul apei a fost recunoscută în cadrul inițiativei „Orizont 2020”, programul de finanțare al UE pentru perioada 2014-2020 pentru cercetare și inovare. În cadrul programului de lucru Orizont 2020 pentru perioada 2014-2015, apa a fost identificată drept un domeniu de interes cu scopul de a aduce pe piață soluții inovatoare privind apa și de a sprijini punerea în aplicare a PEI, precum și a inițiativei de programare în comun în domeniul apei de către statele membre. S-a acordat o atenție deosebită, printre altele, proiectelor de demonstrație și de replicare pe piață, pentru a reduce decalajul dintre soluțiile inovatoare privind apa și replicarea pe piață. În plus, în programul de lucru Orizont 2020 pentru perioada 2016-2017, aspectele legate de apă sunt abordate în cadrul întregii structuri a programului Orizont 2020 în vederea continuării eforturilor întreprinse în perioada 2014-2015. Măsurile pentru stimularea inovării în domeniul apei în Europa și dincolo de granițele acesteia sunt abordate, în special, în domeniile economiei circulare, orașe durabile, servicii climatice, reziliență teritorială etc. În special, provocarea societală „Combaterea schimbărilor climatice, mediu, utilizarea eficientă a resurselor și a materiilor prime” din cadrul Orizont 2020 promovează conceptul de abordare sistemică, prin intermediul unor proiecte pilot/demonstrative pe scară largă, cu un nivel suficient de noutate și progrese înregistrate cu privire la stadiul actual al tehnicii și menite să pună în aplicare și să testeze noi soluții tehnologice și netehnologice. Astfel de proiecte ar trebui să acționeze ca o modalitate de a atrage cel mai mare interes din partea inovatorilor și a utilizatorilor de inovații (de exemplu, industrii, actorii financiari, mediul academic, mediul de cercetare, entitățile private sau publice, regiunile, municipalitățile, cetățenii și organizațiile acestora etc.), contribuind astfel la deblocarea investițiilor publice/private suplimentare în sectorul apei și la consolidarea sinergiilor cu alte mecanisme relevante de finanțare ale UE, cum ar fi fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI), în special în cadrul Fondului european de dezvoltare regională (FEDR).

Deosebit de relevante pentru sectorul apelor reziduale sunt soluțiile inovatoare pentru reutilizarea apei și potențiala contribuție semnificativă a acesteia la utilizarea eficientă a resurselor. Ca urmare a Planului de acțiune privind apa , Comisia analizează în prezent posibila creare a unui instrument la nivelul UE pentru a încuraja reutilizarea apei, care este o cerință în temeiul articolului 12 din Directiva privind tratarea apelor urbane reziduale.

6. Concluzii

Punerea în aplicare a Directivei privind tratarea apelor urbane reziduale a redus în mod semnificativ evacuările sarcinilor de poluanți organici și cu nutrienți în UE și, prin urmare, joacă un rol esențial pentru realizarea unei stări ecologice bune a apelor marine și dulci.

În pofida unor dificultăți precum nevoile substanțiale în materie de investiții și planificarea pe termen lung, în UE-15 sunt atinse rate ridicate de conformitate. În UE­13 există încă deficiențe în materie de conformitate semnificative, în special cu privire la tratare. Sunt necesare măsuri consolidate și investiții pentru a asigura deplina conformitate într-un interval de timp rezonabil.

Programele de punere în aplicare arată că statele membre planifică investiții semnificative pentru a elimina deficiențele în materie de conformitate prin construirea de infrastructuri pentru ape reziduale. Statele membre trebuie să continue să colecteze informațiile necesare pentru a identifica la timp nevoile de investiții viitoare și costurile operaționale și pentru a îmbunătăți sau a menține performanța sistemelor existente ale acestora.

Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a îmbunătăți calitatea și actualitatea datelor raportate cu privire la punerea în aplicare a Directivei privind tratarea apelor urbane reziduale. În acest scop, Comisia, în colaborare cu SEE și statele membre, revizuiește și elaborează procese și instrumente.

Sectorul apei contribuie în mod semnificativ la creșterea economică și la crearea de locuri de muncă. Investițiile în vederea realizării deplinei conformități cu legislația UE au un potențial semnificativ de creare de noi locuri de muncă și de creștere economică.