C 47/87

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Progresele înregistrate în implementarea strategiei UE pentru păduri „O nouă strategie a UE pentru păduri: în beneficiul pădurilor și al sectorului forestier”

[COM(2018) 811 final]

(2020/C 47/13)

Raportor: Andreas THURNER

Coraportor: Antonello PEZZINI

Sesizare Comisia Europeană, 18.2.2019 Temei juridic Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene Decizia Adunării Plenare 22.1.2019 (în anticiparea sesizării) Secțiunea competentă Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului Data adoptării în secțiune 1.10.2019 Data adoptării în sesiunea plenară 30.10.2019 Sesiunea plenară nr. 547 Rezultatul votului (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) 162/0/1

1. Concluzii și recomandări politice

CESE

1.1. solicită actualizarea strategiei pentru păduri a UE pentru perioada de după 2020, ca parte a Pactului ecologic european. Noua strategie ar putea viza în mod realist orizontul anului 2050, în vederea asigurării unei implementări coerente a angajamentelor politice recunoscute, precum Planul strategic pentru păduri al Organizației Națiunilor Unite, obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU (ODD) și Acordul de la Paris. Importanța pădurilor, a silviculturii și a industriilor forestiere în atingerea acestor obiective ar trebui recunoscută în cadrul tuturor sectoarelor și ar trebui să ducă la optimizarea cooperării transsectoriale;

1.2. subliniază că schimbările climatice reprezintă o provocare majoră pentru planetă, cu consecințe imediate și, în mare parte, negative pentru sectorul forestier. În același timp, acest sector are un potențial semnificativ de atenuare a schimbărilor climatice, printr-o bioeconomie durabilă și circulară, cu condiția să fie puse în aplicare strategii de adaptare eficace, în timp util. Capacitatea de sechestrare a CO 2 trebuie să fie în continuare dezvoltată la maximum, printr-o mai mare mobilizare a exploatării durabile a lemnului prin metode durabile, prin substituirea pe scară mai largă a materiilor prime și a energiei bazate pe combustibili fosili și prin extinderea stocării dioxidului de carbon în produse forestiere durabile. Pădurile compuse din specii diverse aduc mai multe beneficii climatice decât monoculturile, acestea din urmă având un impact negativ asupra sustenabilității pe termen lung;

1.3. subliniază importanța dezvoltării suplimentare a sistemelor armonizate de informații din domeniul forestier pentru a spori cunoștințele și datele referitoare la disponibilitatea și starea resurselor forestiere, precum și la oportunitățile pe care acestea le oferă pentru a furniza multiple servicii societății, inclusiv materii prime, energie și alte produse forestiere din surse regenerabile;

1.4. subliniază importanța rolului multifuncțional al pădurilor și observă că schimbările climatice reprezintă o amenințare la adresa serviciilor ecosistemice. Având în vedere schimbările climatice, se preconizează creșterea probabilității de a apărea perturbări naturale, cum ar fi incendiile forestiere, inundațiile, seceta și prejudiciile cauzate de dăunători, cum ar fi gândacul de scoarță. O combinație solidă de instrumente financiare este esențială pentru a asigura continuarea investițiilor în tehnologie modernă, precum și în măsurile climatice și de mediu în vederea consolidării rolului multifuncțional al pădurilor. În ceea ce privește exploatațiile forestiere private, este esențial să se garanteze că drepturile de proprietate sunt respectate, iar deciziile privind pădurile sunt luate în parteneriat cu proprietarii pădurilor;

1.5. recomandă cartografierea situației actuale a forței de muncă și estimarea nevoilor viitoare în materie de forță de muncă în sectorul forestier european, în special în ceea ce privește forța de muncă care lucrează în păduri. Pentru a dezvolta în continuare lanțul valoric forestier și a garanta vitalitatea ecosistemelor, este necesară o imagine precisă a gradului de atractivitate al sectorului și a tabloului forței de muncă calificate din acest domeniu. Asigurarea unor locuri de muncă și a unor condiții de muncă decente reprezintă o condiție prealabilă pentru atragerea oamenilor în sectorul forestier;

1.6. încurajează o implicare puternică ex-ante în elaborarea politicilor UE în domeniul forestier a Comitetului forestier permanent, a Grupului de dialog civil pentru păduri și lemnul de plută și a Grupului de experți pentru industriile forestiere și aspecte sectoriale conexe, pentru a se profita pe deplin de expertiza disponibilă;

1.7. subliniază importanța reducerii despăduririlor și a degradării pădurilor la nivel mondial, prin consolidarea gestionării active și durabile a pădurilor, de exemplu prin intermediul unui acord paneuropean, mobilizându-se biomasa produsă la nivel local în Europa și sprijinindu-se tranziția spre modele de consum mai durabile.

2. Observații generale

CESE

2.1. salută raportul Comisiei Europene privind progresele înregistrate în implementarea strategiei UE pentru păduri și observă că majoritatea măsurilor din planul multianual de punere în aplicare (Forest MAP) au fost implementate în forma prevăzută;

2.2. salută Concluziile Consiliului privind progresele înregistrate în punerea în aplicare a strategiei UE pentru păduri și recomandările privind un nou cadru strategic pentru păduri;

2.3. reafirmă importanța respectării subsidiarității în raport cu statele membre în ceea ce privește politica forestieră și subliniază rolul fundamental al strategiei UE pentru păduri ca instrument de asigurare a coordonării și coerenței diverselor politici forestiere, în vederea consolidării unei perspective globale a gestionării durabile a pădurilor (SFM) și a lanțului valoric al sectorului forestier;

2.4. subliniază relevanța sectorului forestier pentru tranziția de la o economie bazată pe combustibili fosili la o economie bazată pe conceptul bio. Acordarea unui rol important sectorului forestier în cadrul bioeconomiei circulare va oferi economiei europene șanse mari de a deveni lider tehnologic mondial în acest sector;

2.5. subliniază faptul că schimbările climatice sunt o provocare majoră pentru umanitate și pentru planeta noastră, afectând deja în mod serios pădurile și sectorul forestier (exemplele includ impactul asupra cantității și calității livrărilor de lemn și cantitățile enorme de lemn deteriorat). În consecință, măsurile de atenuare a schimbărilor climatice și de gestionare a pădurilor și a adaptării acestora la condițiile climatice în schimbare sunt fundamentale. Pădurile sănătoase și reziliente joacă un rol decisiv în acest sens. Gestionarea activă și durabilă, inclusiv conservarea biodiversității pădurilor, este esențială pentru păstrarea rezilienței și a vitalității lor pe termen lung. Dezvoltarea în continuare a mobilizării lemnului (de exemplu prin digitalizare și tehnici noi) și a utilizării lemnului și produselor lemnoase reprezintă elemente-cheie în atingerea obiectivelor climatice. Capacitatea de sechestrare a CO 2 trebuie să fie în continuare dezvoltată la maximum, prin substituirea pe scară mai largă a materiilor prime și a energiei bazate pe combustibili fosili și prin extinderea stocării dioxidului de carbon în produse forestiere durabile;

2.6. subliniază importanța cercetării și inovării în găsirea de soluții pentru un număr mai mare de lanțuri valorice bazate pe biomasa lemnoasă care să se dovedească mai sustenabile. Acest lucru va contribui la reducerea emisiilor de GES în tehnologiile de prelucrare, precum și la dezvoltarea unor soluții noi și inovatoare bazate pe biomasa lemnoasă pentru piețe. Dezvoltarea în continuare și adoptarea soluțiilor digitale și tehnologice va facilita tehnologiile forestiere de precizie și va oferi soluții îmbunătățite în sprijinul gestionării durabile a pădurilor;

2.7. recunoaște importanța rolului multifuncțional al pădurilor și al furnizării de multiple servicii ecosistemice, afirmând totodată că schimbările climatice reprezintă o amenințare majoră pentru îndeplinirea acestui rol. Prin urmare, sunt necesare resurse adecvate pentru asigurarea continuării diverselor servicii ecosistemice, inclusiv a funcției de protecție a pădurilor, precum și o aprovizionare durabilă cu lemn a societății, ocrotindu-se, totodată, biodiversitatea și asigurându-se adaptarea la schimbările climatice. O combinație solidă de instrumente financiare (de exemplu BEI, FEIS, PAC, FSE, fonduri naționale și private) va asigura continuarea investițiilor în tehnologie modernă, precum și în măsurile climatice și de mediu care întăresc rolul multifuncțional al pădurilor. Viitorul CFM ar trebui să ia în considerare instituirea unui fond specific pentru măsuri de atenuare a pierderilor considerabile din silvicultură ca urmare a schimbărilor climatice;

2.8. subliniază rolul important al pădurilor gestionate în mod activ și al industriei forestiere în crearea unor noi locuri de muncă verzi și în asigurarea unei creșteri verzi în zonele rurale și urbane, inclusiv în domeniile ecoturismului, recreerii și serviciilor de sănătate;

2.9. subliniază că tehnicile noi și moderne în sectorul forestier necesită o forță de muncă calificată și condiții decente de muncă. În prezent, lipsa lucrătorilor tineri calificați pare să fie o problemă la nivel european. Prin urmare, trebuie luate măsuri adecvate pentru a răspunde acestei provocări și pentru a atrage tinerii în sectorul forestier. În acest sens, cartografierea forței de muncă ar fi un pas util;

2.10. subliniază necesitatea încurajării planificării timpurii, a cooperării și a investițiilor în ceea ce privește prevenirea și combaterea perturbărilor naturale, precum incendiile forestiere, inundațiile, seceta și pagubele provocate de dăunători (de exemplu, de gândacii de scoarță) și de boli;

2.11. subliniază importanța rolului de protecție al pădurilor împotriva eroziunii, a avalanșelor, a căderilor de pietre și a inundațiilor, în special în zonele muntoase;

2.12. ia act de faptul că pădurile, inclusiv cele gestionate, sunt, prin natura lor, ecosisteme caracterizate de biodiversitate. Cu toate acestea, monoculturile industriale, în special cele care cuprind specii alogene, sunt adesea lipsite de biodiversitate, implică un risc sporit de dezastre și, în unele cazuri, nu asigură sechestrarea netă a dioxidului de carbon. Silvicultura sustenabilă trebuie să includă necesitatea unei acoperiri forestiere cu specii mixte, gestionată în cadrul unui model forestier de acoperire continuă. Pădurile compuse din diverse specii aduc mai multe beneficii climatice decât monoculturile, acestea din urmă având un impact negativ asupra sustenabilității pe termen lung;

2.13. încurajează o mai bună integrare ex ante în cadrul politicilor forestiere ale UE a expertizei Comitetul forestier permanent, a Grupului de dialog civil pentru păduri și lemnul de plută și a Grupului de experți pentru industriile forestiere și aspecte sectoriale conexe. Aceasta va consolida baza de cunoștințe referitoare la lanțul valoric forestier în cadrul procesului decizional, al campaniilor de sensibilizare și de comunicare publică și al aprobării și implementării deciziilor politice;

2.14. subliniază că autoritățile locale și regionale joacă un rol important în consolidarea utilizării durabile a pădurilor și a vitalității sectorului forestier și au oportunitatea de a lua în considerare acest fapt în procesele de achiziții publice;

2.15. consideră că pentru asigurarea sprijinului din partea societății este important ca măsurile de comunicare și informare privind SFM să fie adecvate. În acest sens, pădurile urbane și cele periurbane au un potențial important, având în vedere că există legături puternice între societate (activitățile recreative de la nivel local) și sectorul forestier;

2.16. subliniază importanța promovării procesului de încheiere a unui acord obligatoriu din punct de vedere juridic referitor la păduri, în vederea consolidării cadrului de politici privind pădurile din regiunea paneuropeană.

3. Observații specifice

3.1. Pădurile joacă un rol decisiv în combaterea schimbărilor climatice

3.1.1. Tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic este o provocare majoră, dar și o oportunitate, și necesită o reducere considerabilă a emisiilor generate de combustibilii fosili, precum și o extindere semnificativă a sechestrării CO 2 . Înlocuirea combustibililor fosili și a materiilor prime și produselor bazate pe aceștia prezintă un potențial uriaș în ceea ce privește atingerea neutralității climatice până în 2050.

3.1.2. 2 necesită o creștere continuă și din ce în ce mai mare a biomasei, precum și metode de recoltare adecvate și aplicate la momentul potrivit. Stocarea pe termen lung a dioxidului de carbon din surse biogene astfel captat necesită o utilizare îmbunătățită (mai amplă, mai bună, pe termen mai îndelungat) a produselor lemnoase. Gestionarea activă și durabilă a pădurilor și utilizarea eficientă a resurselor lemnoase sunt elemente esențiale pentru realizarea obiectivelor climatice (după cum s-a evidențiat deja într-un aviz precedent privind implicațiile politicii privind clima și energia Absorbția efectivă a COnecesită o creștere continuă și din ce în ce mai mare a biomasei, precum și metode de recoltare adecvate și aplicate la momentul potrivit. Stocarea pe termen lung a dioxidului de carbon din surse biogene astfel captat necesită o utilizare îmbunătățită (mai amplă, mai bună, pe termen mai îndelungat) a produselor lemnoase. Gestionarea activă și durabilă a pădurilor și utilizarea eficientă a resurselor lemnoase sunt elemente esențiale pentru realizarea obiectivelor climatice (după cum s-a evidențiat deja într-un aviz precedent privind implicațiile politicii privind clima și energia ( 1 ) și într-un aviz precedent privind repartizarea eforturilor și sectorul LULUCF ( 2 ) ). Eforturile de a îmbunătăți utilizarea produselor lemnoase ar putea beneficia de pe urma recunoașterii unei game mai vaste de „produse forestiere recoltate” în conformitate cu Regulamentul LULUCF ( 3 ) și, în orice caz, de pe urma perioadei de înjumătățire mai îndelungate a produselor forestiere recoltate, datorită utilizării unor tehnologii de conservare a lemnului adecvate din punct de vedere ecologic.

3.1.3. 3 de lemn captează aproximativ o tonă metrică de CO 2 2 . Prin urmare, gestionarea activă a pădurilor în conformitate cu practicile SFM Un mde lemn captează aproximativ o tonă metrică de CO ( 4 ) . Biomasa în creștere are capacitatea dovedită de a absorbi CO. Prin urmare, gestionarea activă a pădurilor în conformitate cu practicile SFM ( 5 ) și regenerarea lor continuă sunt esențiale pentru obținerea unei creșteri durabile maxime, care să favorizeze disponibilitatea biomasei.

3.2. Pădurile multifuncționale și serviciile ecosistemice necesită o remunerare adecvată

3.2.1. Pe lângă produsele lemnoase și nelemnoase (de exemplu lemn de plută, ciuperci, fructe de pădure), pădurile oferă o varietate de servicii ecosistemice de care depind comunitățile rurale, periurbane și urbane (de exemplu apă, aer, zonă de agrement, servicii de sănătate). Modificarea condițiilor de mediu provocată de schimbările climatice crește presiunea asupra pădurilor și riscul apariției pericolelor naturale. În consecință, măsurile adecvate de protecție climatică, alături de eforturile de atenuare și adaptare, trebuie să întărească reziliența și rolul multifuncțional al pădurilor.

3.2.2. În pofida situației dificile de pe piață, cauzată de calamități naturale agravate de schimbările climatice (de exemplu gândaci de scoarță, arbori smulși de vânt, incendii forestiere, inundații și secetă), continuitatea serviciilor ecosistemice este extrem de importantă pentru conservarea rolului multifuncțional al pădurilor. Prin urmare, este esențial ca piața să aibă o structură adecvată, care să susțină aprovizionarea cu lemn și cu biomasă lemnoasă a industriilor forestiere.

3.2.3. De asemenea, ar putea fi util să se aibă în vedere o comercializare a creditelor de reducere a emisiilor de dioxid de carbon prin intermediul piețelor voluntare ale dioxidului de carbon ( 6 ) . De exemplu, proiectul-pilot Life CARBOMARK ( 7 ) abordează dezvoltarea piețelor locale voluntare ale dioxidului de carbon în scopul atenuării schimbărilor climatice. Obiectivul este promovarea unei piețe locale pentru tranzacționarea voluntară a creditelor de dioxid de carbon, ca mijloc de consolidare a politicilor UE în domeniul combaterii schimbărilor climatice: — atenuarea efectelor gazelor cu efect de seră prin dezvoltarea captării dioxidului de carbon; — generarea de venituri pentru zonele defavorizate prin estimarea valorii serviciului de captare a dioxidului de carbon furnizat de ecosistemul forestier; — promovarea adoptării de strategii compensatorii de către autoritățile locale; — creșterea responsabilității întreprinderilor mici și mijlocii, încurajându-le astfel să atenueze impactul propriilor activități asupra mediului. Cu toate acestea, este important să se garanteze că mecanismul de compensare nu este disproporționat nici într-un sens, nici în celălalt și nu periclitează mobilizarea exploatării durabile a lemnului și gestionarea durabilă a resurselor.

3.3. O economie durabilă și circulară oferă oportunități economice sectorului forestier, având un potențial important de atenuare a schimbărilor climatice (după cum s-a evidențiat deja într-un aviz precedent (8))

3.3.1. O bioeconomie durabilă contribuie la atenuarea schimbărilor climatice prin câteva mecanisme: sechestrarea CO 2 din atmosferă în biomasă prin fotosinteză; stocarea dioxidului de carbon în bioproduse și substituirea materiilor prime, materialelor, produselor și carburanților bazate pe combustibili fosili cu unele bazate pe conceptul bio.

3.3.2. Produsele lemnoase pot stoca dioxidul de carbon un timp îndelungat, împiedicând pătrunderea acestuia în atmosferă. Produsele forestiere de folosință îndelungată, cum ar fi lemnul pentru construcții și mobilierul de înaltă calitate, reprezintă unul dintre cele mai eficiente moduri de stocare a dioxidului de carbon. Reutilizarea și reciclarea bioproduselor cu o durată de viață mai scurtă va garanta că dioxidul de carbon rămâne stocat. Toate aceste produse, inclusiv biocombustibilii avansați, materialele textile și substanțele chimice verzi, au un potențial semnificativ de substituire a materiilor prime și a produselor bazate pe combustibili fosili, care reprezintă principala cauză a schimbărilor climatice. În plus, la sfârșitul duratei lor de viață, bioprodusele pot fi utilizate pentru bioproduse noi sau sub formă de bioenergie și, prin urmare, pot înlocui sursele de energie fosile. Bineînțeles, trebuie luate în considerare și fluxurile adiacente de-a lungul lanțului valoric.

3.3.3. Facilitarea creării unor lanțuri valorice forestiere funcționale, bazate pe conceptul bio, prin intermediul cooperării transsectoriale, poate juca un rol-cheie în dezvoltarea unor noi ecosisteme de afaceri și în crearea de noi oportunități pentru acest sector. În acest sens, este important ca cercetarea, inovarea și extinderea inovațiilor, precum și educația, formarea și dezvoltarea competențelor să fie prioritare, pentru a susține aceste lanțuri valorice forestiere și bioeconomia circulară în general.

3.4. Consolidarea gestionării durabile a pădurilor (SFM) și stoparea despăduririlor la nivel mondial trebuie să rămână obiective clare ale strategiei UE pentru păduri

3.4.1. SFM este de competența națională a statelor membre ale UE, iar definiția SFM, stabilită de comun acord, este integrată în legislația națională și subnațională pusă în aplicare în cadrul UE. Practicile forestiere durabile se bazează pe sisteme de guvernanță a pădurilor la nivel național. Instrumentele voluntare bazate pe piață, cum ar fi certificarea, pot reprezenta o modalitate de a furniza dovada durabilității.

3.4.2. Reducerea despăduririlor la nivel mondial și a degradării pădurilor prin consolidarea gestionării active și durabile a pădurilor, mulțumită unui acord paneuropean, instituirea în acordurile comerciale a unor capitole suficient de solide în materie de durabilitate, mobilizarea biomasei produse la nivel local în Europa și sprijinirea tranziției către modele de consum mai durabile sunt tot atâtea aspecte esențiale pentru realizarea ODD. În plus, sunt necesare eforturi comune pentru sprijinirea activităților de împădurire la nivel mondial.

3.4.3. În acest sens, CESE salută Comunicarea Comisiei privind „Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial” ( 9 )

4. Context

4.1. Comisia Europeană și-a publicat raportul de evaluare la jumătatea perioadei ( 10 ) , intitulat „Progresele înregistrate în implementarea strategiei UE pentru păduri”, la 7 decembrie 2018. Raportul oferă informații privind progresele înregistrate în implementarea acțiunilor aferente fiecăruia dintre cele opt domenii prioritare, astfel cum sunt definite de strategia UE pentru păduri ( 11 ) 1. Sprijinirea comunităților rurale și urbane 2. Încurajarea competitivității și a sustenabilității industriilor forestiere ale UE, a bioenergiei și a bioeconomiei în ansamblul ei 3. Pădurile în contextul schimbărilor climatice 4. Protejarea pădurilor și ameliorarea serviciilor ecosistemice 5. Ce păduri avem și cum se schimbă ele? 6. Produse forestiere noi și inovatoare, cu valoare adăugată 7. Colaborarea în scopul gestionării coerente și a înțelegerii mai bune a pădurilor noastre 8. Pădurile din perspectivă mondială.

4.2. Planul multianual de punere în aplicare (Forest MAP) ( 12 ) cuprinde prioritățile CE până în 2017. Raportul contribuie, de asemenea, la stabilirea priorităților pentru perioada rămasă, 2018-2020.

4.3. Acesta conchide că implementarea strategiei UE pentru păduri urmează, în mare parte, cursul prevăzut. Elementele restante sunt fie în curs de implementare, fie vor fi implementate până în 2020. Cu toate acestea, raportul nu merge mai departe de 2020.

4.4. La 15 aprilie 2019, Consiliul a adoptat concluziile ( 13 ) privind progresele înregistrate în punerea în aplicare a strategiei UE pentru păduri și a solicitat Comisiei „să înceapă să reflecteze la opțiuni pentru o nouă strategie pentru păduri a UE după 2020”. În mod logic, un astfel de cadru strategic ar trebui să abordeze pădurile și sectorul forestier în ansamblul lor.

4.5. Comitetul European al Regiunilor a adoptat un aviz ( 14 ) intitulat „Implementarea strategiei UE pentru păduri” în cadrul sesiunii sale plenare din aprilie 2019.

Bruxelles, 30 octombrie 2019. Președintele Comitetului Economic și Social European Luca JAHIER

(1) Avizul CESE privind implicațiile politicii privind clima și energia asupra sectoarelor agricol și forestier (JO C 291, 4.9.2015, p. 1).

(2) Avizul CESE pe tema „Partajarea eforturilor în contextul Cadrului pentru 2030 și al exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii (LULUCF)” (JO C 75, 10.3.2017, p. 103).

(3) Regulamentul (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 cu privire la includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din activități legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 și a Deciziei nr. 529/2013/UE (JO L 156, 19.6.2018, p. 1).

(4) Sursa: BFW-Praxisinformation Nr. 28 (2012, p. 4)

(5) Rezoluția H1 – Orientări generale privind gestionarea durabilă a pădurilor în Europa

(6) Voluntary Carbon Market Insights: 2018 Outlook and First-Quarter Trends

(7) CARBOMARK – Improvement of policies toward local voluntary carbon markets for climate change mitigation

(8) Avizul CESE pe tema „Contribuția bioeconomiei la îndeplinirea obiectivelor UE în domeniul climei și al energiei, precum și la realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale Națiunilor Unite” (JO C 440, 6.12.2018, p. 45).

(9) COM(2019) 352 final

(10) EU forest strategy on track to achieve its 2020 aims

(11) COM(2013) 659 final

(12) SWD(2015) 164 final

(13) Concluzii ale Consiliului privind progresele înregistrate în punerea în aplicare a Strategiei UE pentru păduri și un nou cadru strategic pentru păduri

(14) Avizul COR: Implementarea strategiei UE pentru păduri (JO C 275, 14.8.2019, p. 5).