RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂȚILOR EUROPENE 
Bruxelles, 7.10.2009 
SEC(2009) 1298 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
  
Document de înso țire pentru  
  
COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, 
COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL 
REGIUNILOR 
 
privind investi țiile în dezvoltarea de tehnolog ii cu emisii reduse de carbon  
(Planul SET) 
  
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI  
{COM(2009) 519 final} 
{SEC(2009) 1295} {SEC(2009) 1296} {SEC(2009) 1297} 
RO 2   RO DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
 
referitor la Comunicarea privind investi țiile în dezvoltarea de tehnologii cu emisii 
reduse de carbon (Planul SET) 
1. DEFINIREA PROBLEMEI : 
Schimbările climatice reprezint ă o preocupare interna țională care, dac ă nu este urm ărită 
îndeaproape, ar putea conduce la pagube semnificative și pe termen lung la nivel global. 
Drept răspuns la aceast ă provocare, Uniunea European ă (prin politica sa în  domeniul energiei 
și al schimb ărilor climatice) a adoptat obiective privind reducerea nivelului de  emisii de gaze 
cu efect de ser ă cu 20% și creșterea propor ției de energie din UE car e provine din surse de 
energie regenerabile cu 20% pân ă în 2020. Ca urmare, pân ă în 2050, emisiile de CO 2 ar trebui 
să scadă cu 80% fa ță de nivelurile actuale . În sprijinul realiz ării acestor obiective au fost 
create mai multe ini țiative, dintre care cea mai proeminent ă este sistemul european de 
comercializare a certificatelor de emisie. 
Una dintre direc țiile urmărite este dezvoltarea tehnologii lor cu emisii reduse de carbon, 
esențiale atât pentru realizarea obiectivelor politicii în domeniul energiei și al schimb ărilor 
climatice, cât și ca mijloc de asigurare a competitivit ății viitoare a Europei. Planul strategic 
european pentru tehnologiile en ergetice (planul SET) adoptat în  cadrul politicii în domeniul 
energiei și al schimb ărilor climatice are drept obi ectiv accelerarea dezvolt ării tehnologiilor 
cheie cu emisii reduse de carbon, astfel încât acestea s ă ajungă pe piață mai repede decât ar 
ajunge în mod normal. 
Prezenta evaluare a impactului este menit ă să investigheze, s ă defineasc ă și să recomande 
măsuri specifice care trebuie luate în vederea finan țării dezvolt ării și implement ării 
tehnologiilor cu emisii reduse de carbon identificate în cadrul planului SET.  
2. SUBSIDIARITATE  
În această secțiune se vor prezenta justific ările pentru ac țiunea UE în ceea ce prive ște  
• sprijinul în vederea atragerii f ondurilor suplimentare necesare 
• sprijinul în vederea coordon ării unei serii de instrumente fragmentate și disparate.  
Deficitul financiar 
Tehnologiile cu emisii reduse de carbon care î și fac apari ția pe pia ță se confrunt ă cu 
numeroase deficien țe ale pieței și de reglementare. Mai presus de toate, tehnologiile cu emisii 
reduse de carbon sunt benefice în mare parte datorit ă faptului c ă au emisii mai sc ăzute de 
CO 2, însă reducerea emisiilor este un bun public care sufer ă de pe urma unor serioase costuri 
externe de mediu care nu se reg ăsesc în factura de energie. În mod similar, cercetarea 
fundamental ă produce beneficii publice care dep ășesc într-o m ăsură copleșitoare câștigurile 
RO 3   RO private ale institutului de cercetare (efectul colateral – spill-over ). Drept rezultat, pia ța nu 
furnizează în niciunul dintre c azuri nivelul de finan țare optim din punct de vedere social și, de 
aceea, se justific ă intervenția publică. Alte deficien țe importante care afecteaz ă dezvoltarea 
tehnologiilor cu emisii reduse de carbon sunt  
– riscurile tehnologice,  de reglementare și de piață ridicate care conduc la investi ții sub 
nivelul optim în tehnologiile cu emisii reduse de carbon  
– un număr de deficien țe specifice pie ței energiei, în special costuri de tranzac ționare ridicate 
și barierele la intrarea pe pia ță, concuren ța limitată, cadrul de reglementare fragmentar 
pentru noi dezvolt ări de infrastructur ă, precum și inerția inerent ă a infrastructurii 
energetice. 
Pentru remedierea acestor deficien țe și atingerea obiectivelor legate de schimb ările climatice, 
planul SET a identificat o serie de tehnologii strategice pe care î și propune s ă le promoveze. 
Estimarea finan țării suplimentare necesare fiec ărei tehnologii pentru a atinge obiectivele din 
planul SET arat ă că ar fi necesar ă o finanțare suplimentar ă de aproximativ 50 milioane EUR.  
Eșecurile de coordonare 
Pe de altă parte, obstacolele în calea atingerii obiectiv elor stabilite în plan ul SET pot fi privite 
nu numai din perspectiva finan țării, ci și din punctul de vedere al structurii și coordon ării 
instrumentelor disponibile. În prezent exist ă o gamă largă de instrumente care includ atât 
programe de cercetare și inovație, cât și instrumente financiare  în cadrul Grupului B ăncii 
Europene de Investi ții. Totuși, în multe cazuri, coordonarea și nivelurile de finan țare de 
ansamblu nu sunt cele corespunz ătoare, în special în ceea ce prive ște proiectele de 
demonstra ție de mare amploare, precum și programele de cercetare și inovație. 
Privire de ansamblu 
Tranziția la economia cu emisii reduse de carbon este atât necesar ă, cât și benefică pentru 
comunitate. Totu și, dată fiind complexitatea și nivelul efortului necesar, pu ține sunt statele 
membre care au capacitatea de  a realiza schimbarea necesar ă. Mai mult, exist ă sinergii 
considerabile la nivelul UE în ceea ce prive ște coordonarea diferitelo r scheme de sprijin și de 
consolidare a pie ței, care în prezent este fragmentat ă. Este nevoie de ac țiune, iar ac țiunea la 
nivel european ar produce beneficii semnificative care dep ășesc cu mult ceea ce ar putea 
obține statele membre ac ționând în mod individual , fapt din care rezult ă că acțiunea la nivel 
european se justific ă. 
3. OBIECTIVE  
Prezenta evaluare a impactului are drept obiectiv examinarea m ăsurilor financiare care ar 
putea fi luate în vederea asigur ării îndeplinirii obiectivelor stabi lite în planul SET. În lumina 
celor de mai sus, acestea vor include urm ătoarele obiective specifice: 
– Stimularea unei cre șteri substan țiale a investi țiilor private în cercetare, dezvoltare 
tehnologic ă, demonstra ție și replicare pe pia ță a tehnologiilor din planul SET. 
– Asigurarea furniz ării unor resurse financiare suficiente, adecvate și eficiente în sprijinul 
dezvoltării tehnologiilor cu emisii reduse de carbon id entificate în planul SET, astfel încât 
să se asigure un nivel de inova ție în conformitate cu obiectivele politicii UE. 
RO 4   RO Din punct de vedere opera țional acest lucru va implica  
– cel puțin dublarea resurselor financiare dedicate tehnol ogiilor din planul SET; 
– utilizarea mai flexibil ă și mai eficace a instrumentelor actuale;  
– crearea (atunci când este cazul) de instrumente noi sau modificate. 
4. OPțIUNI DE POLITIC Ă 
În scopul determin ării manierei celei mai eficiente în care  ar putea fi atinse aceste obiective, 
s-a decis ca op țiunile să fie defalcate în patru op țiuni distincte de politici care ilustreaz ă și 
exemplific ă continuumul op țiunilor existente: 
(1) continuarea instrumentelor de investi ții existente în cadrul acordurilor institu ționale 
existente (op țiunea BaU – business as usual , menținerea neschimbat ă a situației 
curente) 
(2) direcționarea finan țărilor suplimentare prin instrumentele de finan țare existente în 
cadrul acordurilor institu ționale existente (op țiunea 1) 
(3) consolidarea instrumentelor de finan țare existente în cadrul unor acorduri institu ționale 
modificate (op țiunea 2) 
(4) noi instrumente de investi ții, care necesit ă acorduri institu ționale specifice, care 
corecteaz ă deficiențele și elimină punctele slabe recurente ale portofoliului existent de 
instrumente de investi ții (opțiunea 3). 
Fiecare dintre aceste op țiuni de politici constituie o formul ă specifică și realizabil ă și include 
recomand ări privind cercetarea, inova ția, împrumuturile, fondurile proprii și capitalul de risc. 
Setul celor patru op țiuni luate împreun ă este considerat a fi suficient pentru a ilustra și 
exemplifica variantele posibile.  
5. EVALUAREA IMPACTULUI  
Deși măsurile care sunt suficiente pentru atinge rea obiectivelor defin ite anterior sunt 
considerate drept necesare, este recunoscut faptul c ă politica energetic ă globală (din care fac 
parte aceste ac țiuni) poate prezenta un mic cost globa l pentru societate în ceea ce prive ște 
creșterea PIB. Aceste costuri pot fi limitate, îns ă, sau chiar reduse prin utilizarea pe deplin a 
complementarit ăților existente între buna impl ementare a acestor politici și mecanismele deja 
existente de reducere a emisiilor, în special mecanismul de comercializare a certificatelor de emisie.  
Trebuie remarcat c ă, din perspectiva beneficiilor economice și sociale, în vreme ce toate 
opțiunile analizate sunt în mod clar superioare op țiunii BaU, principala diferen ță dintre 
opțiuni rezid ă în calendarul efectelor pe care le produc mai degrab ă decât în amploarea 
acestora. Ritmul în care se pot materializa be neficiile de mediu preconizate este legat de 
viteza de implementare a planului SET. Diferitele op țiuni de politici vo r avea impact asupra 
vitezei cu care se adopt ă tehnologiile cu em isii reduse de carbon și, așadar, și asupra totalului 
emisiilor europene de CO
2. 
RO 5   RO 6. COMPARAREA OP țIUNILOR DE POLITIC Ă 
Gruparea tehnologiilor  
În vederea realiz ării unei analize corespunz ătoare, tehnologiile din planul SET au fost 
împărțite în trei grupe, astfel încât s ă se țină mai bine seama de specificul și necesitățile 
fiecărui segment tehnologic. Aceste  grupe de tehnologii erau: 
(1) Grupa I: Tehnologii apropiate de competitivitatea pe pia ță1 
(2) Grupa II: Tehnologii emergente pe p unctul de a intra masiv pe pia ță2 
(3) Grupa III: Noi tehnologii3 
Criteriul de evaluare 
În ceea ce prive ște politicile specifice care urmeaz ă să fie adoptate, fieca re din cele patru 
opțiuni de politici identificate a fost analizat ă din punct de vedere al unui criteriu specific, 
examinându-i-se caracteris ticile din perspectiva: 
• Mobilizării – capacitatea de a mobiliza finan țare suficient ă 
• Gradului de adecvare – m ăsura în care acordurile avut e în vedere corespund cerin țelor 
tehnologiilor în cauz ă.  
• Flexibilității – măsura în care acordurile avute în vedere pot r ăspunde unor situa ții în 
evoluție. 
• Eficacității – măsura în care acordurile avute în vedere au efecte asupra sectorului 
energetic european.  
Analiză și concluzii 
În analiza noastr ă am (i) examinat în mod individual fiecare din cele patru op țiuni în ceea ce 
privește punctele forte și punctele slabe în raport cu fiecare din cele patru criterii (f ără a face 
niciun efort de a compara op țiunile în mod direct sau de a ține seama de grupe le tehnologice), 
înainte de a (ii) împ ărți tehnologiile în cele tr ei grupe tehnologice și de a evalua în mod 
individual toate op țiunile de politici, din punct de vedere al fiec ăruia din cele patru criterii 
enumerate mai sus. 
Concluziile noastre au fost c ă: 
                                                 
1 Parcuri eoliene terestre, înc ălzirea solar ă, energii solare fotovoltaice (c-Si), prima genera ție de 
biocombustibili, re țelele energetice (transport), fisiunea nuclear ă (Generația III+), cogenerarea c ăldură 
energie electric ă (CHP), eficien ța energetic ă a clădirilor, transportului și industriei. 
2 Parcuri eoliene off-shore, energ ii fotovoltaice solare (cu film sub țire), produc ția de energie electric ă 
solară concentrat ă, captarea și stocarea carbonului, a doua genera ție de biocombustibili, re țele 
energetice (distribu ție). 
3 Fisiunea nuclear ă – Genera ția IV, hidrogen și pile de combustie, energia oceanelor, energia geotermic ă. 
RO 6   RO • Opțiunea 2, care include „consolidar ea instrumentelor de investi ții existente în cadrul unor 
acorduri institu ționale modificate” este cea adecvat ă pentru toate grupele tehnologice și ar 
constitui o formul ă puternică pe viitor;  
• Opțiunea 1, care include finan țare suplimentar ă, dar numai în mic ă măsură schimbări de 
natură instituțională ar putea (datorit ă flexibilit ății sale și eficacității imediate) s ă fie 
considerat ă drept un candidat serios, dar era, în general, potrivit ă numai pentru sprijinirea 
acelor tehnologii care erau apropi ate de competitivitatea pe pia ță. 
• Opțiunea 3 ar fi potrivit ă (datorită mobilizării crescute a fondurilor și capacității de a 
coordona instrumentele în mod eficace) pentru tehnologiile din grupa a treia.  
• Opțiunea Business as Usual  ar fi foarte nepotrivit ă pentru oricare din grupele tehnologice. 
Trebuie remarcat c ă în aceste concluzii nu se exclude niciuna dintre op țiunile hibride din 
grupele de op țiuni, nici nu se fac comentarii cu privire la modul sau viteza cu care ar trebui 
introduse.  
Recomand ări 
Ca urmare, recomandarea noastr ă este de a se cre ște resursele la nivelurile necesare și de a se 
explora oportunit ățile corespunz ătoare la nivel de schimb ări instituționale. Acestea fiind 
spuse, nevoia de ac țiune urgent ă ar sugera implementarea rapid ă a soluției numărul 1 în 
ansamblu, cu introducerea progresiv ă și specific ă a acțiunilor corespunz ătoare din op țiunile 
2 și 3, după cum și atunci când este cazul.  
La formularea unei strategii tr ebuie avute în vedere urm ătoarele: 
• În multe cazuri ar putea fi potrivit s ă se aplice o strategie hibrid ă care să „împrumute” 
variante din diferite op țiuni. 
• Multe dintre tehnologiile din grupa 1 și, în special, eficien ța energetic ă au un poten țial pe 
termen scurt, care ar putea fi un argu ment în favoarea introducerii complete și rapide a 
opțiunii 2. 
• În ceea ce prive ște tehnologiile din grupa 3, trebuie remarcat c ă multe dintre ele 
beneficiaz ă deja de tipul de vari ante propuse în cadrul op țiunii 2. 
7. MONITORIZARE șI EVALUARE  
Efortul de finan țare propus va beneficia de pe urma si stemului informatic de monitorizare și 
evaluare a planului SET (SETIS), care a fost cr eat recent. SETIS este exploatat de Centrul 
Comun de Cercetare (JRC), care garanteaz ă independen ța și obiectivitatea sistemului. În 
special, monitorizarea investi ției financiare în cercetarea privi nd tehnologiile cu emisii reduse 
de carbon se va realiza în mod continuu și se va raporta anual în  „foaia de parcurs a 
capacităților” publicat ă de SETIS.  
Impactul finan țării cercet ării asupra dezvolt ării și implement ării tehnologiilor va fi, de 
asemenea, monitorizat de SETIS pe o baz ă permanent ă, iar analiza va fi publicat ă bianual în 
„foaia de parcurs tehnologic ă”. Acestea vor fi înso țite de o examinare de c ătre SETIS a 
dezvoltărilor tehnologice specifice desf ășurate în cadrul planului SET, fie prin ini țiativele 
RO 7   RO industriale europene, fie prin alte programe în contextul Alian ței europene a cercet ării în 
domeniul energiei. Aceast ă examinare se va efectua periodic pe baza indicatorilor cheie de 
performan ță (KPI - Key Performance Indicators ), definiți în comun de c ătre SETIS și de către 
părțile implicate, ca parte a procesului de concepere și definire a activit ăților corespunz ătoare 
planului SET, care vor vi za atât tehnologiile, cât și sectorul. În principi u, KPI se vor concentra 
atât pe costuri, cât și pe performan țele relative ale tehnologiilor.