RO    RO  
 COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 12.8.2011 
SEC(2011) 986 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
Rezumatul evalu ării impactului 
care înso ţeşte documentul 
Propunere de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului 
de instituire a unui plan multianual pentru stocurile de somon de Marea Baltic ă și 
pentru pescuitul care le exploateaz ă.  
Prezentul raport an gajează numai departamentele Comisiei implicate în elaborarea sa și 
nu prejudiciaz ă în niciun fel forma final ă pe care ar putea-o avea orice decizie luat ă de 
Comisie. 
{COM(2011) 470 final} 
{SEC(2011) 987 final}  
 
RO    RO INTRODUCERE 
Evaluarea impactului are ca obiect  un proiect de propunere prin care se vor stabili obiective 
de gestionare pe termen lung și metode de implementare privi nd stocurile de somon de Marea 
Baltică (Salmo salar , L.). Somonul este o specie de pe ște anadrom ă, care își trăiește vârsta 
juvenilă și adultă în mare, dup ă care se reproduce și își depune icrele în râuri. În prezent, în 
zona Mării Baltice, aproximativ 30 de râuri de țin populații indigene care se reproduc singure.  
Începând cu anul 1997,  Comisia Interna țională pentru Pescuit în Marea Baltic ă (IBSFC) a 
desfășurat în zon ă un plan de ac țiune privind somonul (SAP). Obiectivele acestuia erau 
recuperarea stocur ilor de somon s ălbatic de Marea Baltic ă din râuri, men ținerea diversit ății 
genetice a stocurilor, refacerea popula țiilor de somon în apele curg ătoare și menținerea unui 
nivel al pescuitului cât mai ridicat prin direc ționarea capturilor c ătre somonul de cresc ătorie1. 
Din 2005, când IBSFC a încetat s ă existe, iar SAP nu a mai fost , teoretic, de actualitate, 
Comunitatea European ă a gestionat pescuitul de somon pe  mare prin stabilirea de TAC pe 
bază anuală și prin măsuri tehnice precum sezoanele închise sau dimensiunea minim ă de 
debarcare. Recomand ările științifice se bazeaz ă însă în continuare pe obi ectivele stabilite în 
cadrul SAP, iar unele state membre aplic ă încă măsuri care vizeaz ă îndeplinirea obiectivelor 
SAP și a obiectivelor formulate în Directiva privind habitatele (HD)2 și în Directiva-cadru 
privind apa (WFD)3. Anumite obiective pentru somonul de Marea Baltic ă sunt îmbr ățișate și 
de Comisia pentru protec ția mediului marin al M ării Baltice (HELCOM) și se reflect ă în 
Planul de ac țiune pentru Marea Baltic ă al HELCOM4. Persoanele afectate de aceast ă inițiativă 
sunt aproximativ 400 de pescari care desf ășoară activități comerciale axate pe capturile de 
somon și cel puțin 40 000 de pescari amatori care  pescuiesc somon în Marea Baltic ă și în 
râurile din zon ă. 
DEFINIREA PROBLEMEI 
Există câteva probleme principale care  trebuie abordate pentru o bun ă gestionare a somonului 
de Marea Baltic ă:  
Unele popula ții de somon s ălbatic se afl ă încă în afara limitelor biologice de siguran ță (a se 
vedea situa ția stocurilor). Aceast ă situație se datoreaz ă, parțial, unor cauze naturale sau unor 
situații nefavorabile existente în apele curg ătoare, care nu pot fi pe  deplin rezolvate prin 
această inițiativă. Cu toate acestea, unele activit ăți de pescuit marin sunt în continuare 
îngrijorătoare în raport cu stocurile vulnerabile; în absen ța unui noi sistem de gestionare, nu 
vor mai exista obiective pe termen lung co nvenite de comun acord  pentru stabilirea 
posibilităților de pescuit anuale, care s ă permită evitarea lu ării unor decizii ad hoc .  
Creșterea și îmbogățirea stocurilor de so mon de Marea Baltic ă reprezint ă o activitate foarte 
răspândită în regiune; în fiecare an, puietul de somon de cresc ătorie care p ărăsește râurile 
baltice este de cel pu țin două ori mai numeros decât cel s ălbatic. Exist ă riscul ca somonul de 
crescătorie să influențeze în mod negativ diversitatea genetic ă a stocurilor de somon s ălbatic. 
                                                 
1 http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/governance/consultations/baltic_salmon/action_plan_en.pdf 
2 Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a 
speciilor de faun ă și floră sălbatică. 
3 Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a 
unui cadru de politic ă comunitar ă în domeniul apei. 
4 Adoptat la 15 noiembrie 2007 la Cracovia (Polonia) în cadrul reuniunii minist eriale extraordinare a 
HELCOM  
http://www.helcom.fi/BSAP/en_GB/intro/  
 
RO    RO Protejarea diversit ății genetice care ar asigura capacita tea de refacere a stocurilor în fa ța 
diverselor amenin țări externe reprezint ă o prioritate.  
Există prea puține resurse de somon s ălbatic pentru pescuit, iar capacitatea de produc ție 
pentru acest stoc nu este suficient utilizat ă.  
Stocurile de som on din Marea Baltic ă sunt alcătuite din diferite stocuri de ap ă curgătoare care 
migrează către bazinul principal și se găsesc în apele tuturor statelor membre cu ie șire la 
această mare. Ac țiunile întreprinse separat de  statele membre nu vor fi a șadar suficiente 
pentru a garanta exploatarea durabil ă a stocurilor; este necesar ă o acțiune comunitar ă în 
conformitate cu regulamentul de baz ă5, care prevede stabilirea unor  planuri de gestionare 
pentru pescuitul orientat c ătre exploatarea stocurilor aflate aproape de limitele biologice de 
siguranță sau dincolo de acestea. Propunerea se încadreaz ă în competen ța exclusiv ă a 
Comunității și, prin urmare, ca principiu ge neral, principiul subsidiarit ății nu se aplic ă. 
OBIECTIVE  
Propunerea urm ărește să stabileasc ă obiective și proceduri, l ăsând însă punerea în aplicare în 
seama statelor membre într-o cât mai mare m ăsură. Obiectivul general al  planului este de a 
garanta c ă starea de conservare a întregului  stoc baltic (altfel spus, toate popula țiile) este 
favorabilă și se situeaz ă peste limitele biologice de siguran ță, astfel încât exploatarea 
resurselor s ă se facă într-un mod durabil. Planul ar trebui s ă contribuie, în egal ă măsură, la 
planul de punere în aplicare adoptat la  Summitul mondial privind dezvoltarea durabil ă de la 
Johannesburg din 20026 și ar fi, astfel, bazat pe o abordare ecosistemic ă a gestion ării 
pescuitului7, fiind conceput în vederea exploat ării stocurilor în cauz ă până la randamentul 
maxim durabil8
 9. În vederea atingerii acestor obiective, statele membre trebuie, de asemenea, 
să respecte dispozi țiile relevante din legisla ția comunitar ă privind mediul (HD, WFD și 
MSFD).  
Obiectivele specifice ale ini țiativei sunt :  
(a) să contribuie la starea favorabil ă de conservare a stocurilor de somon de Marea 
Baltică și să prevadă exploatarea pe mare a stoc urilor din râurile cu somon 
sălbatic în limitele biologice de siguran ță și în funcție de randamentul maxim 
durabil; 
(b) să contribuie la men ținerea diversit ății genetice a somonului de Marea Baltic ă, 
                                                 
5 Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliulu i din 20 decembrie 2002 privind conservarea și 
exploatarea durabil ă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comun ă în domeniul pescuitului  
6 Planul de punere în aplicare de la Johannesburg: 
www.un.org/esa/sustdev/documents /WSSD_POI_PD/English/POIToc.htm. 
7 SEC(2001) 1696: Document de lucru al serviciilor Comisiei „Abordarea ecosistemic ă a gestion ării 
pescuitului (EAFM): posibilit ăți și priorități în domeniul cooper ării interna ționale”. 
8 COM(2006) 360: Comunicarea Comisiei c ătre Consiliu și Parlamentul European „Aplicarea 
principiului durabilit ății în sectorul pescuitului din UE prin intermediul randamentului maxim durabil”. 
9 SEC(2006) 868: Documentul de lucru al serviciilor Comisiei care înso țește Comunicarea Comisiei c ătre 
Consiliu și Parlamentul European „Aplicarea principiului durabilit ății în sectorul pescuitului din UE 
prin intermediul randamentului maxim durabil ” – informa ții tehnice privind Comunicarea Comisiei 
„Aplicarea principiului durabilit ății în sectorul pescuitului din UE prin intermediul randamentului 
maxim durabil: o strategie pentru cre ștere economic ă și ocuparea for ței de munc ă ”. 
 
RO    RO (c) să garanteze c ă atât pescarii care desf ășoară activități comerciale, cât și pescarii 
amatori care pescuiesc în Marea Baltic ă și în apele curg ătoare din zon ă pot 
exploata stocurile în mod durabil. 
OPȚIUNI DE POLITIC Ă 
1.1. Prezentarea și evaluarea op țiunilor „de nivel înalt” 
Cele trei op țiuni de politic ă luate în considerare pentru gestionarea somonului de Marea 
Baltică cu scopul de a îndeplini obiectivele urm ărite sunt: 
Opțiunea 1- Absen ța unui plan de gestionare al UE  
Prima op țiune este sistemul actual de gestionare compus din elementele deja existente în 
regiunea M ării Baltice, care include: 
capturi marine totale anuale admisibile pentru dou ă zone,  
măsuri tehnice pe mare, inclusiv închiderea sezonului de var ă pentru pescuitul în larg și 
stabilirea dimensiunilor minime de debarcare, acțiuni voluntare ale statelor membre și punerea în aplicare a cad relor juridice actuale în 
materie de mediu care se presupune c ă influențează stocurile de somon de Marea Baltic ă 
(închiderea sezoanelor și a anumitor zone, programe de marcare prin crestarea înot ătoarelor, 
îmbunătățirea calității apei și a habitatului, activit ăți de repopulare etc.). 
1.1.1.  Opțiunea 2 – Plan de gesti onare în mediul marin 
A doua op țiune corespunde unui plan de ge stionare multianual normal, conform 
regulamentului de baz ă
5. Opțiunea ar include m ăsurile statelor membre dup ă cum se arat ă în 
cadrul op țiunii 1, dar ar mai ad ăuga și alte caracteristici legate de gestionarea în mediul marin 
a pescuitului de somon, ca de exemplu  
Sistemul multianual de control al exploat ării, inclusiv nivelurile de referin ță pentru conservare 
și normele de control al exploat ării pentru stabilirea TAC.  
Măsurile tehnice (actuale și/sau noi)  
Cercetarea 
1.1.2.  Opțiunea 3 – Plan de gestionare integrat 
Opțiunea 3 este, în multe privin țe, o continuare a SAP și, prin urmare, con ține măsuri legate 
de gestionarea somonului atât în mediul marin, cât și în apă dulce. Aceasta ar include m ăsurile 
de gestionare prezentate în cadrul op țiunii 2, dar și alte măsuri precum:  
Definirea unor nivele de referin ță pentru conservare pe specii, ținând seama de întregul ciclu 
de viață al acestora. 
Un sistem de control al exploat ării, ținând seama de r ăspândirile compensatorii de somon de 
crescătorie 
Un program de refacere a stocurilor din râuri cu popula ții de somon pe cale de dispari ție, ca 
măsură de conservare a stocurilor 
Orientări referitoare la îmbog ățirea stocurilor de somon  
Tabelul 1 sintetizeaz ă evaluarea prealabil ă a celor trei op țiuni propuse în privin ța impactului 
lor economic, social și asupra mediului. El include și un rezumat al impactului probabil al 
celor trei op țiuni asupra îndeplinirii ob iectivelor specifice, precum și concluzii în acest sens. 
 
RO    RO  Op țiunea 1 – 
Absența unui plan 
multianual la nivelul UE
 Opțiunea 2 – Plan 
multianual pentru 
mediul marin  Opțiunea 3 — Plan 
multianual integrat  
Impact economic  * Profituri economice destul de 
scăzute în general, 
deoarece este posibil 
să nu se realizeze 
întregul poten țial de 
producție 
 * Normele de control 
al exploat ării oferă 
previzibilitate și 
măresc profiturile 
* Profituri economice 
destul de sc ăzute în 
general, deoarece este 
posibil s ă nu se 
realizeze întregul potențial de produc ție
 * Normele de control al 
exploatării ofer ă 
previzibilitate și măresc 
profiturile 
* Dezvoltarea întregului 
potențial al stocurilor de 
somon s ălbatic din apele 
curgătoare determin ă o mai 
mare rentabilitate a pescuitului comercial și 
recreativ 
 
Impact social  * Riscul unei lipse 
continue de încredere între 
diferite grupuri de 
utilizatori
  * O coordonare mai strâns ă 
între punerea în aplicare a 
politicilor de mediu și de 
pescuit 
* Angajament puternic din 
partea statelor membre și a 
părților interesate în paralel cu 
continuarea ac țiunilor ini țiate 
în cadrul SAP  
Impact asupra mediului  * Risc genetic 
pentru stocuri, deoarece nu include 
somonul de 
crescătorie și 
îmbogățirea 
stocurilor 
 
* Anumi ți factori, 
determinan ți cum ar 
fi bolile, nu sunt 
luați în discuție 
 
 * Risc genetic pentru 
stocuri, deoarece nu include somonul de 
crescătorie și 
îmbogățirea 
stocurilor 
 
 * Obiective convenite de 
comun acord și niveluri de 
referință pentru conservare 
pentru somon pe parcursul 
întregului ciclu de via ță  
* Alături de cadrele juridice 
în materie de mediu, ar putea 
aborda to ți factorii 
determinan ți și toate riscurile 
cu care se confrunt ă somonul, 
fapt care ar putea conduce la revigorarea stocurilor din 
râuri și la păstrarea diversit ății 
genetice
 
Contribuie la starea bun ă de 
conservare a stocurilor de somon de Marea Baltic ă și 
prevede exploatarea pe mare 
a stocurilor din râurile cu 
somon s ălbatic în limitele 
biologice de siguran ță și în 
funcție de randamentul 
maxim durabil. 
 +/- + + 
Contribuie la men ținerea +/- +/- + 
 
RO    RO diversității genetice a 
somonului de Marea Baltic ă.  
Permite atât pescarilor care 
desfășoară activit ăți 
comerciale, cât și pescarilor 
amatori care pescuiesc în 
Marea Baltic ă și în apele 
curgătoare din zon ă să 
exploateze stocurile de somon 
de Marea Baltic ă într-un 
mod durabil.  +/-  
+ + 
Concluzie  Eliminată Eliminată Selectată 
Tabelul 1: Impactul social, economic și de mediu al celor trei op țiuni de politic ă și rezultatele probabile 
viitoare ale celor trei op țiuni în ceea ce prive ște îndeplinirea obiect ivelor specifice, precum și concluziile în 
acest sens. 
+/- = schimbare lent ă sau nicio schimbare; + = exist ă probabilitatea realiz ării; = nu exist ă probabilitatea 
realizării 
Pe baza examin ării impactului și a probabilit ății realizării obiectivelor, op țiunile 1 și 2 au fost 
eliminate.  
1.2. Prezentarea sub-op țiunilor 
În cazul op țiunii 3 – planul de gestionare integrat – se pot face, în esen ță, trei alegeri 
principale pentru a identifica sub-op țiunile adecvate în vederea abord ării tuturor factorilor 
determinan ți și a riscurilor cu care se confrunt ă stocurile (a se vedea figura 1). 
(1) Prima alegere prive ște problema r ăspândirii compensatorii de somon și necesitatea de 
a o elimina sau nu treptat din sistem.  
(2) A doua alegere se refer ă la utilizarea unui anumit si stem de control al exploat ării și, 
mai ales, a unui anumit sistem TAC. 
– Un sistem TAC global care s ă cuprindă toate capturile, inclusiv capturile din râuri 
– Un sistem TAC aplicabil în mediul marin  
– Un sistem TAC pentru capturile comercia le din larg efectuate la peste 4 sau 12 
mile marine de la linia de baz ă. 
(3) A treia alegere se refer ă la toate celelalte m ăsuri politice care ar putea s ă facă parte 
dintr-un plan de gestionare integrat.  
 
RO    RO Planul de gestionare a somonului de Marea Baltic ă
Cantitatea maxim ă de somon s ălbatic și de cresc ătorie Cantitatea maxim ă de somon s ălbatic
TAC globalTAC pentru mediul marin TAC pentru capturi în larg
Măsuri de politic ă suplimentarePrima alegere
A doua alegere
A treia alegere
 
Figura 1: Diagram ă care permite vizualizarea celor trei alegeri avute la dispozi ție pentru identificarea 
sub-opțiunii cu cea mai mare probabilitate de realizare a obiectivelor planului.  
ANALIZA IMPACTULUI 
1.2.1.  Analiza impactului probabil al diferitelor op țiuni a fost realizat ă în 3 etape și în 
funcție de diferitele alegeri posibile.  
1.3. Etapa 1 – Somon de cresc ătorie/somon s ălbatic 
În cele ce urmeaz ă sunt prezentate pe scurt prin cipalele argumente în favoarea și împotriva 
unui sistem care ar favoriza eliminarea treptat ă a răspândirii compensatorii de somon, 
direcționând resursele c ătre îmbun ătățirea habitatului somonului s ălbatic în favoarea unui 
sistem în care somonul s ălbatic să fie dominant.  
 Impact negativ  Impact pozitiv  
Asupra 
mediului   *Risc mai sc ăzut de poluare genetic ă și 
concurență din partea somonului de 
crescătorie. 
* Deblocarea de resurse financiare pentru 
îmbunătățirea capacit ății râurilor pentru 
producția naturală de somon.  
* Creșterea ponderii somonului s ălbatic și 
stocuri mai viguroase în apele curg ătoare. 
*Posibile îmbun ătățiri și pentru alte specii 
migratoare. 
Economic  *Risc de pierdere a posibilit ăților 
de pescuit în cazul pescuitului *Volum mai mare de somon s ălbatic pentru 
captură, atât în mare, cât și în râuri.  
 
RO    RO care vizeaz ă în principal somon 
de crescătorie. 
*Risc de reducere general ă a 
volumului de pe ște (de 
crescătorie + sălbatic) disponibil 
pentru captur ă. *Posibilă dezvoltare a turismului de-a 
lungul râurilor. 
Social  *Risc de pierdere a locurilor de 
muncă și a know-how-ului la 
nivelul cresc ătoriilor.  
Tabelul 2: Principalele argumente pentru și împotriva unui sistem care ar  favoriza eliminarea treptat ă a 
răspândirii compensatorii în favoa rea unui sistem în care somonul s ălbatic ar fi dominant.  
1.4. Etapa 2 – Alegerea sistemul ui de control al exploat ării  
În cele ce urmeaz ă sunt prezentate pe scurt principalele efecte de mediu, sociale și economice 
ale diferitelor sisteme de control al exploat ării prin TAC.  
 TAC globale  TAC în mediul marin  TAC în larg  
Impact la 
nivel de gestionare  *Dificil de 
controlat pentru statele membre. 
*Dificil de aplicat 
pentru UE. 
 *Posibil de controlat 
pentru statele membre. 
*Posibil de aplicat pentru 
UE. 
  *TAC se refer ă numai la 
repartizarea între statele membre a MSF ( mixed 
stock fisheries  – capturi din 
stocuri mixte) în larg  
* Nu este posibil controlul 
din partea statelor membre în absența unor modific ări 
ale sistemului de control. 
Impactul asupra mediului  * TAC utile pentru 
reglementarea mortalității totale a 
somonului prin pescuit. * TAC utile pentru 
reglementarea mortalității prin pescuit 
în mediul marin  
* Responsabilitatea 
statelor membre de a asigura protec ția 
stocurilor din râurile cu somon sălbatic. 
* Stimulent pentru statele 
membre de a- și revigora 
râurile și de a reintroduce 
somon pentru pescuitul fluvial și costier. * TAC utile pentru a limita 
MSF în larg, dar nu și 
pentru a reglementa mortalitatea total ă prin 
pescuit.  
* Responsabilitatea statelor 
membre de a asigura protecția stocurilor din 
râurile cu somon s ălbatic. 
* Stimulent pentru statele 
membre de a- și revigora 
râurile și de a reintroduce 
somon pentru pescuitul fluvial și costier.  
Impact 
economic  * Reducere global ă 
a posibilit ăților de 
pescuit pentru statele membre cu o * Absen ța unor limite 
stabilite de UE pentru capturile efectuate în râuri, în beneficiul * Sporește posibilit ățile de 
pescuit pentru statele membre cu râuri productive și cu o pondere 
 
RO    RO pondere mare a 
pescuitului în ape curgătoare și/sau a 
pescuitului recreativ. statelor membre cu râuri 
productive.  mare a pescuitului costier, 
fluvial și recreativ.  
Impact 
social  * TAC utile pentru 
alocarea tuturor capturilor între statele membre 
* Consolidarea 
încrederii între diferitele grupuri de utilizatori. 
 * TAC utile pentru 
reglementarea aloc ării în 
mediul marin între statele membre. 
* O mare responsabilitate 
pentru statele membre în ceea ce prive ște 
garantarea aloc ării 
corecte a posibilit ăților 
de pescuit. 
 * O mare responsabilitate 
pentru statele membre în ceea ce prive ște garantarea 
alocării corecte a 
posibilităților de pescuit.  
 
Tabelul 3: Rezumatul impactului pentru cel e trei sisteme TAC de control al exploat ării.  
1.5. Etapa 3 – Alegerea m ăsurilor de politic ă 
Nu s-a putut include în aceast ă secțiune o descriere a impactul ui probabil al tuturor m ăsurilor 
de politic ă analizate; pentru un rezumat al impactului probabil al m ăsurilor asupra anumitor 
aspecte esen țiale se poate consulta îns ă tabelul 4 de mai jos.  
2. COMPARAREA OP țIUNILOR  
Tabelul 4 rezum ă și compară impactul viitor probabil al m ăsurilor de politic ă și al alegerilor 
analizate în etapele 1, 2 și 3 asupra anumitor aspecte esen țiale. Este inclus ă și concluzia la 
care s-a ajuns în urma compar ării opțiunilor.  
 
Aspecte esen țiale 
     Măsuri de politic ă și 
soluții alternative 
Impactul economic și social al pescuitului 
comercial maritim  
Impactul economic și social al pescuitului recreativ 
și fluvial  
Impactul de mediu asupra stocurilor  
Impactul administrativ asupra statelor membre  
Sprijinul p ărților interesate și al CCRMB  
Consiliere științifică/din partea CSTEP  
Nivelul decizional  
Concluzii  
Etapa 1 = alegerea stocurilor vizate  
 
RO    RO Stocuri formate în principal din 
somon de cresc ătorie +/- +/- - +/- +/- - UE
/S
M Eliminată 
Stocuri formate în principal din 
somon sălbatic +/- + + + +/- + UE
/S
M Selectată 
Etapa 2 – alegerea sistemului de control al exploat ării 
TAC globale  + - + - +/- - UE  Eliminată 
TAC în mediul marin  +/- +/- +/- +/- + + UE  Selectată 
TAC în larg  +/- + - - +/- +/- UE  Eliminată 
Etapa 3 – Alegerea m ăsurilor suplimentare de politic ă 
Păstrarea 
sezoanelor închise în larg
 +/- +/- + +/- + + UE  Selectată 
Sezoane 
închise în 
zona costier ă 
și fluvială  +/- +/- + - + + UE
/S
M Selectată 
Păstrarea 
dimensiunii 
minime de 
debarcare  +/- +/- + +/- + + UE  Selectată 
Stabilirea 
dimensiunii minime a 
cârligelor
 - +/- + - - +/- UE  Eliminată  
  
Măsuri 
tehnice
 
Zone costiere și fluviale 
închise 
 +/- +/- + - + + UE
/SM
 Selectată 
2 zone TAC, 
pentru 
capturi pe mare sau 
globale
  
+/-  
+/-  
+  
+/-  
+/-  
+/-  
UE Selectată 
1 zonă TAC, 
pentru capturi pe 
mare sau 
globale
 +/- +/- +/- - +/- +/- UE  Eliminată 
Norme de 
control al 
exploatării  + + + + + + UE  Selectată  
 
  
Măsuri 
suplimentare 
de control al 
exploatării 
 
Regim de - +/- + - - +/- UE
 Eliminată 
 
RO    RO gestionare a 
efortului de 
pescuit pentru 
paragate
 
Obiective 
diferențiate 
pentru 
producția de 
puiet de somon 
 +/- +/- + + + + UE  Selectată 
Un singur 
obiectiv 
pentru producția de 
puiet de 
somon
 +/- +/- - +/- +/- - UE  Eliminată  
 Obiective de 
referință 
pentru conservare 
 
Obiectiv privind 
revenirea 
exemplarelor 
reproduc ătoa
re 
 - + + +/- +/- + SM  Voluntar ă 
Recomand ări 
cu privire la 
practicile de 
îmbogățire a 
stocurilor  +/- +/- - + +/- + UE  Selectată 
Program de 
marcare prin 
crestarea înotătoarelor 
 + +/- +/- - +/- - SM  Voluntar ă  
 
Protecția 
patrimoniului genetic de 
somon 
sălbatic 
 
Identificarea 
zonelor de 
pescuit terminale
 + +/- +/- - +/- - SM  Voluntar ă 
Program de 
repopulare  Cu finan țare 
de la Fondul 
European pentru 
Pescuit
 + + + +/- + + UE
/S
M Selectată 
Planuri de 
punere în 
aplicare  Ca parte din 
WFD  +/- +/- + + +/- + SM  Voluntar ă 
Producție +/- +/- + +/- +/- + UE  Selectată Control  
Capturi  +/- +/- + +/- +/- + UE  Selectată 
Cercetarea   +/- +/- + +/- + + SM  Voluntar ă 
 
RO    RO Tabelul 4:  Impactul probabil al diferitelor m ăsuri de politic ă și al soluțiilor alternative analizate în etapele 
1, 2 și 3 asupra unor aspecte esen țiale selectate și concluziile aferente. 
 +/- = niciun impact/nicio schimbare/sprijin par țial; + = impact pozitiv/spri jin; = impact negativ/niciun 
sprijin 
Opțiunea preferat ă, care include m ăsurile de politic ă prezentate în tabelul 4, ar aduce valoare 
adăugată în ceea ce prive ște gestionarea speciilor în compara ție cu gestionarea curent ă, 
deoarece ar aborda toate aspectele id entificate în sfera de aplicare a ini țiativei. Cu toate 
acestea, este esen țial să se înțeleagă că gestionarea în bune condi ții a speciei nu poate fi 
realizată numai prin aceast ă inițiativă, ci se bazeaz ă pe punerea în aplicare eficace a 
directivelor privind mediul și a altor cadre care afecteaz ă specia.  
  
MONITORIZARE ȘI EVALUARE 
Orice plan multianual trebuie s ă dispună de mijloacele necesare pentru a asigura punerea în 
aplicare a aspectelor obligatorii și realizarea obiectivelor. Principalii indicatori pentru 
evaluarea realiz ării obiectivelor planului multianual privind somonul de Marea Baltic ă sunt: 
(a) dezvoltarea pescuitului la nivel na țional; 
(b) producția de puiet de somon și de somon tân ăr și capacitatea de produc ție 
estimată de puiet de somon; 
(c) compoziția genetic ă a stocurilor; 
(d) măsurile aplicate privind pescuitul; 
(e) obiectivele stabilite;  
(f) activitatea de îmbog ățire a stocurilor de somon și de repopulare; 
(g) planurile na ționale de ac țiuni de control.  
Indicatorii ar trebui s ă fie monitoriza ți de către statele membre la intervale de șase ani pentru 
a detecta eventualele deficien țe în func ționarea planului. Rapoartele statelor membre vor fi 
evaluate de CSTEP, iar în cazul în care avizele CSTEP și ICES indic ă faptul că planul nu 
conduce la realizarea obiectivelor  propuse, DG MARE poate lansa un proces de revizuire.