COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 13.4.2011 
SEC(2011) 483 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
Document de inso țire pentru 
 
Propunerea de 
 REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI  
de implementare a unei cooper ări consolidate în domeniul cre ării unei protec ții unitare 
prin brevet 
și 
Propunerea de  
REGULAMENT AL CONSILIULUI  
de implementare a cooper ării consolidate în domeniul cre ării unei protec ții unitare prin 
brevet în ceea ce prive ște dispozi țiile aplicabile în materie de traducere 
{COM(2011) 215 final} 
{SEC(2011) 482 final}  
 
RO 1   RO 1. INTRODUCERE  
Brevetele constituie un catalizator important al cre șterii economice prin inovare. Investi țiile în 
cercetare reprezint ă 1,9 % din PIB în UE1, iar un sistem de brevetare func țional este esen țial 
pentru ca aceste investi ții să se traduc ă în creștere economic ă.  
În prezent, totu și, protecția prin brevet în Eu ropa este fragmentat ă. Crearea unei economii 
bazate pe cunoa ștere și inovare constituie o prioritate  atât a strategiei Europa 20202, cât și a 
Actului privind pia ța unică3. Ambele ini țiative vizeaz ă îmbunătățirea condi țiilor-cadru pentru 
a permite întreprinderilor s ă inoveze prin crearea unei protec ții unitare prin brevet în statele 
membre ale UE.  
În pofida faptului c ă sunt unanim recunoscute dezavantaje le competitive cu care se confrunt ă 
întreprinderile europene în absen ța unei protec ții unitare prin brevet, în decembrie 2010 
Consiliul Competitivitate nu a putut decât s ă confirme4 că există dificultăți insurmontabile 
care fac imposibil ă instituirea unei astfel de protec ții în întreaga UE într-o perioad ă de timp 
rezonabilă. Această declarație a fost urmat ă de o solicitare din partea a 12 state de instituire a 
unei cooper ări consolidate în domeniul protec ției unitare prin brevet. Ulterior, Comisia a 
înaintat Consiliului o propunere5 de autorizare a unei forme de cooperare consolidat ă, care a 
fost urmat ă de solicitarea altor 13 state membre de a participa la aceast ă cooperare. 
Parlamentul European și-a dat acordul pentru lansarea cooper ării consolidate la 15 februarie6, 
iar Consiliul Competitivitate a adoptat decizia de autorizare la 10 martie7. Drept urmare, 
raportul de evaluare a impactului trebuie s ă țină seama de condi țiile stabilite în decizia de 
autorizare a Consiliului. În fine, prezen ta evaluare a impactului nu abordeaz ă sistemul unificat 
de soluționare a litigiilor în materi e de brevete, care face ob iectul unui demers paralel și va fi 
reglementat printr-un instrument le gislativ diferit. Comitetul îns ărcinat cu calitatea evalu ării 
impactului a emis un aviz favorabil la 15 februarie 2011. 
2. CONTEXT – SISTEMELE DE BREVETARE EXISTENTE ÎN EUROPA  
În UE, protec ția prin brevet poate fi ob ținută în prezent fie prin oficiile na ționale de brevete 
din statele membre, care acord ă brevete na ționale, fie prin Oficiul European de Brevete 
(OEB). 
Dacă solicitantul alege s ă depună o cerere de „brevet european ”, aceasta es te prelucrat ă de 
OEB conform procedurilor prev ăzute de Conven ția brevetului european (CBE) 8. CBE a 
instituit proceduri centralizate de cercetare, examinare și acordare a brevetelor europene în 
limba englez ă, franceză sau german ă. Totuși, un brevet acordat și publicat nu produce efecte 
                                                 
1 Eurostat, informa ții din 2008. 
2 COM(2010) 2020. 
3 COM(2010) 608 final/2. 
4 Comunicatul de pres ă 17668/10. 
5 COM(2010) 790. 
6 P7_TA(2011)0054. 
7 Decizia 2011/167/UE a Consiliului din 10 martie 2011 de autorizare a unei cooper ări consolidate în 
domeniul cre ării unei protec ții prin brevet unitar (JO L 76, 22.3.2011, p. 53). 
8 http://www.epo.org/patents/law/lega l-texts/html/epc/1973/e/ma1.html   
 
RO 2   RO automat. El trebuie ini țial validat în statele în care titularul dore ște să beneficieze de protec ție, 
ceea ce înseamn ă că un brevet european trebui e „convertit” în brevete na ționale. 
3. DEFINIREA PROBLEMEI  
Procedura de cercetare, examinare și acordare a brevetelor europene func ționează bine și este 
larg acceptat ă de solicitan ții din Europa și din țări terțe. Totuși, această procedur ă 
standardizat ă este completat ă de proceduri obligatorii post -acordare care sunt complexe, 
divergente și duc la costuri inutile pentru întrep rinderi. Prezenta evaluare a impactului 
analizează problemele și eventualele solu ții referitoare la etapa post-acordare a protec ției prin 
brevet. 
3.1. Problema 1: Costurile ri dicate pe care le implic ă traducerea și publicarea 
brevetelor 
După acordarea brevetelor europene, printre cerin țele de validare de la nivel na țional se 
numără traducerea brevetelor, taxele de publicare a acestora și diverse alte cerin țe formale de 
depunere. În cazul în care titularul brevetului nu respect ă vreuna dintre aceste cerin țe, brevetul 
european se consider ă nul ab initio  în statul respectiv. Onor ariile percepute de agen ții de 
brevete se adaug ă acestor costuri. 
Deși Acordul de la Londra9 a redus costurile implicate de cerin țele de validare în anumite 
state membre, costurile totale de validare în  trei state membre (DE; FR; UK) se ridic ă la 
680 EUR, ajung la 12 500 EUR în 13 state membre și depășesc 32 000 EUR dac ă brevetul 
este validat în întreaga Uniune European ă. Costurile de validare efective se estimeaz ă a atinge 
aproximativ 193 milioane EUR pe an în Uniunea European ă. 
3.2. Problema 2: Diferen țe în materie de men ținere a brevetelor în statele membre 
În fiecare an, titularul brevetului trebuie s ă achite taxe de reînnoire în fiecare dintre țările în 
care este validat brevetul. Dac ă taxele nu sunt achitate, brevetul expir ă și intră în domeniul 
public. Exist ă variații mari ale taxelor de reînnoire de la  un stat membru la altul. Mai mult, 
legislațiile naționale din câteva state membre con țin numeroase dispozi ții auxiliare care fac 
deosebit de dificil ă menținerea în vigoare a brevetelor. Termenele de plat ă a taxelor difer ă, 
plata prin virament bancar înc ă nu este posibil ă pretutindeni, în unele țări este obligatorie 
numirea unui avocat specializat în br evete, iar comunicarea cu oficiile na ționale de brevete 
este posibil ă adesea numai în limba na țională. Costurile acumulate de asisten ță tehnică pentru 
plata taxelor se estimeaz ă că pot atinge 61-81,2 milioane EUR într-o perioad ă de 10 ani. 
3.3. Problema 3: Complexitatea administrativ ă a înregistr ării transferurilor, 
licențelor și altor drepturi 
Brevetele pot facilita tranzac țiile de pe pie țele de tehnologie: ele pot fi vândute și cumpărate 
drept titluri de proprietate sau, mai frecv ent, pot face obiectul unor acorduri de licen țiere. 
Transferurile și drepturile se înregistreaz ă în registrele na ționale de brevete ale țărilor în care 
este validat brevetul. În peste jum ătate din țările membre, înregistrarea acestor mi șcări 
necesită numirea unui reprezentant profesional. Înre gistrarea transferului unui brevet validat 
                                                 
9 Acord privind aplicarea articolului 65 din CBE (Acordul de la Londra) adoptat în octombrie 2000 ( JO 
al OEB 2001, 550 ). 
 
RO 3   RO în 5 țări poate costa 2000-2500 EUR în plus fa ță de diversele taxe procedurale aplicate de 
statele membre. Mai mult, exist ă cerințe divergente în ceea ce prive ște tipurile de documente 
care trebuie depuse la registrul de brevete, certificate etc. 
3.4. Consecin ță: Protecția prin brevet pe întregul teritoriu al UE este costisitoare 
În consecin ță, accesul la o protec ție cuprinz ătoare prin brevet în Europa este atât de costisitor 
și de complex, încât este inabordabil pentru mul ți inventatori și multe societ ăți. În speță, 
IMM-urile prefer ă adesea o protec ție informal ă a inova țiilor lor (de exemplu, secretul 
profesional).  
Dar chiar și atunci când se solicit ă și se acord ă brevete europene, acestea sunt de obicei 
validate numai în câteva țări alese de titular. În prezent,  un brevet european se valideaz ă, în 
medie, în 5 state membre10. Numărul de valid ări a scăzut în ultimii 15 ani11. În plus, sarcina 
administrativ ă, precum și complexitatea men ținerii în vigoare a brevetelor și a înregistr ării 
drepturilor și licențelor genereaz ă costuri inutile pentru inventatori și societăți, inclusiv pentru 
cei care caut ă informații care țin de brevete. 
De asemenea, protec ția fragmentar ă prin brevet face mai dificil ă asigurarea respect ării 
drepturilor conferite de  brevete. Atunci când pe teritoriul UE p ătrund mărfuri printr-un stat 
membru în care brevetul nu este în vigoare, t itularul brevetului nu poate invoca Codul vamal 
al UE pentru re ținerea mărfurilor suspectate a înc ălca brevetul respectiv12.  
Situația descris ă mai sus are efecte nedorite majore asupra func ționării pieței interne. Pe lâng ă 
menținerea fragment ării pieței, ea are, de asemenea, un impact negativ asupra inov ării, 
creșterii și competitivit ății societăților europene.  
4. SUBSIDIARITATE  
Crearea de drepturi de proprietate intelectual ă europene pentru a asigura o protec ție uniform ă 
pe întreg teritoriul UE, precum și regimurile lingvistice asociate sunt prev ăzute de articolul 
118 din TFUE. Problemele prezentate mai sus pot fi solu ționate numai la nivel UE printr-o 
reducerea drastic ă a cerințelor administrative și în materie de traducere în compara ție cu 
regimul actual. Sunt necesare m ăsuri la nivelul UE, deoarece în absen ța unui instrument legal 
al UE, statele membre nu ar fi în m ăsură să instituie efecte juridice pentru brevete care s ă aibă 
un caracter uniform în mai multe state membre. La analiza op țiunilor s-a avut în vedere 
principiul propor ționalității. 
5. OBIECTIVE  
Obiectivele generale ale propuner ii, care decurg din problemele definite, sunt consolidarea 
funcționării pieței unice și stimularea cre șterii și inovării. Aceste obiective pot fi atinse prin 
facilitarea accesului IMM-urilor la protec ție prin brevet, prin l ărgirea sferei de validare a 
brevetelor și prin diseminarea cuno ștințelor (obiective specifice). 
                                                 
10 Studiu pe tema costului brevet ării (Study on the Cost of Patenting ) efectuat de Roland Berger Market 
Research , august 2004. 
11 Economic cost-benefit analysis of the Community patent  - van Pottelsberghe, Danguy, 2009.  
12 Regulamentul (CE) nr. 1383/2003 al Consiliului (JO L 196, 2.8.2003, p. 7-14).   
 
RO 4   RO Obiectivele expuse mai sus nu pot fi atinse d ecât prin diminuarea costurilor totale de ob ținere 
a protecției prin brevete în Europa, în special  prin reducerea costurilor de traducere și de 
publicare, prin simplificarea men ținerii în vigoare a br evetelor (reînnoire) și prin simplificarea 
înregistrării transferurilor, a contractelor de licen ță și a altor drepturi.  
6. OPțIUNI DE POLITIC Ă șI ANALIZ Ă 
Opțiunile de politic ă au fost evaluate pe baza criteriilor urm ătoare: eficien ță, diminuarea 
costurilor, simplificare și fezabilitate de natur ă politică. Cu toate acestea, statele membre care 
au solicitat Comisiei s ă propune instituirea unei cooper ări consolidate în domeniul protec ției 
unitare prin brevet au indicat, de asemenea, sfera și obiectivele unei astfel de cooper ări. 
Aceste condi ții prestabilite trebuie s ă fie luate în considerare în analiza op țiunilor.  
6.1. Opțiunea 1 (scenariu de baz ă) – Comisia nu ia nicio m ăsură 
În cadrul unui astfel de scenariu, sistem ul actual de brevetare din Europa ar r ămâne intact. 
Singura ameliorare ar putea fi aderarea mai mu ltor state membre la Acordul de la Londra. 
Aderarea este, totu și, nu doar op țională ci și complex ă și de durat ă. Acest scenariu este 
ineficient, deoarece nu ar solu ționa problemele sistemului european actual de brevetare. Nu ar 
duce la diminuarea costurilor sau la simplificar e, deoarece problemele legate de validare, 
reînnoire și înregistrare ar persista. În fine, aceast ă opțiune nu corespunde angajamentului 
politic al Comisiei și al Consiliului de a solu ționa problemele cu care se confrunt ă actualul 
sistem de brevetare. 
6.2. Opțiunea 2 – Comisia continu ă să colaboreze cu celelalte institu ții pentru un 
brevet UE valabil în cele 27 de state membre 
În cadrul acestei op țiuni, Comisia, în cola borare cu Consiliul și cu Parlamentul European, va 
continua s ă lucreze în direc ția creării unui brevet UE care s ă acopere toate statele membre, 
ceea ce înseamn ă că va continua discu țiile în baza propunerilor form ulate de Comisie privind 
brevetul comunitar13 și dispozițiile în materie de traducere14. Această opțiune ar însemna 
realizarea integral ă a obiectivelor ini țiativei. Ea ar duce la o diminuare major ă a costurilor, 
deoarece costurile de traducere ar  atinge 680 EUR în întreaga UE, f ără să fie necesare costuri 
suplimentare de validare. Economiile per ansamblu s-ar putea ridica la 159 milioane EUR pe an. În urma elimin ării costurilor de asisten ță tehnică la plata taxelor de reînnoire, s-ar putea 
estima economii de 49-65,2 milioane EUR într-o perioad ă de 10 ani. Deoarece plata taxelor și 
administrarea reînnoirii, precum și înregistrarea brevetelor și a drepturilor asociate ar fi 
centralizate, prin aceast ă opțiunea s-ar putea realiz a o simplificarea major ă. Totuși, această 
opțiune nu este fezabil ă din punct de vedere politic, deoarece Consiliul a încercat în 
numeroase ocazii, f ără rezultate pozitive, s ă ajungă la un acord unanim cu privire la 
dispozițiile indispensabile în materie de traducere.  
6.3. Opțiunea 3 - Comisia prezint ă propuneri de regulamente de punere în aplicare 
a unei cooper ări consolidate 
În cadrul acestei op țiuni, Comisia ar prezenta propuneri le necesare pentru implementarea 
cooperării consolidate în domeniul protec ției unitare prin brevet. Protec ția unitară prin brevet 
                                                
 
13 COM(2000) 412. 
14 COM(2010) 350. 
 
RO 5   RO ar acoperi cele 25 de state membre care doresc s ă coopereze în acest cadru, ceea ce reprezint ă 
79% din teritoriul UE, iar peste 92% din cererile depuse provin din aceste țări. Protec ția 
unitară prin brevet ar fi op țională pentru utilizatori și ar coexista cu sistemul european și cu 
sistemele na ționale de brevetare actuale. Costurile și complexitatea protec ției prin brevet s-ar 
reduce semnificativ. To ți titularii brevetelor ar beneficia în egal ă măsură de avantajele acestei 
opțiuni, indiferent dac ă sunt reziden ți ai unei țări participante la cooperarea consolidat ă sau 
nu. 
Deși această opțiune nu prezint ă avantajele complete ale op țiunii 2, ea ar fi eficient ă și ar avea 
un impact pozitiv pentru utilizatorii sistemul ui de brevetare din Europa. Plata taxelor și 
administrarea reînnoirii brevetelor, precum și înregistrarea brevetelor și a drepturilor asociate 
s-ar realiza la nivel central de c ătre OEB pentru teritoriul reprezentat de statele membre 
participante. Într-o perioad ă de 10 ani, dac ă 25 de state membre ar participa la cooperarea 
consolidat ă, s-ar putea realiza economii de 5760- 7680 EUR per brevet, reprezentate de 
cheltuielile de asisten ță tehnică la plata taxelor. În statele membre neparticipante, brevetele 
vor trebui gestionate individual. 
6.3.1.  Subopțiunea 3.1 - Comisia propune dispozi ții în materie de traducere aplicabile în 
domeniul protec ției unitare prin brevet care corespund cu propunerea sa din 30 
iunie 2010 
În cadrul acestei subop țiuni, Comisia ar propune dispozi ții în materie de traducere aplicabile 
în domeniul protec ției unitare prin brevet care sunt id entice cu propunerile privind regimul 
traducerilor pentru brevetul  UE. Titularul brevetului ar  furniza OEB o traducere a 
revendicărilor în celelalte dou ă limbi oficiale ale OEB. Nu ar mai fi necesare alte traduceri 
suplimentare (cu excep ția disputelor). Costul mediu al br evetelor pentru zona de cooperare 
consolidat ă ar fi de 680 EUR. Costul protec ției pentru întreaga UE ar putea reprezenta 15% 
din costul actual (cu 25 de state membre participante). Economiile per ansamblu s-ar putea ridica la 58,5 milioane EUR pe an. Aceast ă subopțiune ar fi eficient ă din punct de vedere al 
costurilor și ar duce la o simplificare relevant ă, însă nu a obținut sprijin suficient în cadrul 
Consiliului. Statele membre care au solicitat lansarea cooper ării consolidate doresc s ă includă 
în regulamentele de punere în aplicare unele din elementele propuse de pre ședinția belgian ă 
cu privire la dispozi țiile în materie de traducere. Propunerea de proiect de decizie a 
Consiliului de autorizare a cooper ării consolidate con ține deja o serie de elemente în acest 
sens. Prin urmare, aceast ă opțiune nu este fezabil ă din punct de vedere politic. 
6.3.2.  Subopțiunea 3.2 – Comisia propune dispozi ții referitoare la traducere aplicabile în 
domeniul protec ției unitare prin br evet care se bazeaz ă pe propunerea sa din 30 
iunie 2010 și care încorporeaz ă elemente dintr-o propunere de compromis 
discutată de Consiliu 
În cadrul acestei subop ț
iuni, dispozi țiile de mai sus în materie de traducere ar fi completate de 
anumite elemente dintr-o propunere de compromis a pre ședinției belgiene din 2010, a șa cum 
au solicitat statele membre care au cerut Comisiei s ă înainteze o propunere de lansare a 
cooperării consolidate. Cerin țele principale de ordin lingvistic ar fi cele din cadrul CBE. În 
plus, s-ar aplica cerin țe suplimentare în materie de traducere pentru o perioad ă de tranzi ție, 
fapt care ar duce la costuri suplimentare pentru  titularii brevetelor. Prin urmare, costurile 
totale ocazionate de traducere în perioada de tranzi ție pot varia de la aproximativ 980 EUR la 
2 380 EUR per brevet în zona  de cooperare consolidat ă. Atunci când vor fi disponibile 
traduceri automate de înalt ă calitate, costurile de  traducere se vor reduc e la 680 EUR. Costul 
protecției pentru întreaga UE ar putea reprezenta 20% din costul actual (cu 25 de state 
 
RO 6   RO membre participante). Economiile per ansamblu s-ar putea ridica la 50 milioane EUR pe an. 
Se estimeaz ă că această subopțiune poate ob ține sprijin politic semnificativ.  
7. COMPARAREA OP țIUNILOR șI A IMPACTULUI LOR  
Comparând op țiunile, cea de a doua de ține cel mai ridicat punctaj în baza criteriilor de 
eficiență, diminuare a costurilor și simplificare. Totu și, opțiunea 3 antreneaz ă, de asemenea, 
avantaje substan țiale, economii importante și o simplificare semnificativ ă pentru utilizatorii 
din Europa și din țări terțe. 
Crearea unui brevet UE (op țiunea 2) ar prezenta cel ma i mare avantaj pentru pia ța internă, 
pentru utilizatorii informa țiilor care țin de brevete și pentru consumatori, deoarece ar integra 
piața internă în ansamblul s ău în termeni de protec ție prin brevet. Îns ă și opțiunea 3 ar implica 
un nivel sporit de integr are nu numai între statele membre participante, ci și între țările 
participante și cele neparticipante. Pr in implementarea cooper ării consolidate, costurile totale 
și complexitatea procedurii de ob ținere a protec ției prin brevet în întreaga UE se vor reduce 
semnificativ, ceea ce înseamn ă că mai mul ți investitori vor încerca probabil s ă obțină 
protecție prin brevete și în statele membre care nu particip ă la cooperarea consolidat ă.  
O ameliorare a nivelului de integrare va avea un impact pozitiv asupra accesului 
consumatorilor la m ărfuri și servicii. O pia ță mai bine integrat ă va contribui la îmbun ătățirea 
comerțului transfrontalier și va facilita lupta împotriva m ărfurilor contraf ăcute. Înregistrarea și 
publicarea centralizat ă a brevetelor de c ătre OEB ar facilita diseminarea cuno ștințelor și ar 
avea un efect pozitiv asupra inov ării.  
Se estimeaz ă că accesul mai u șor și mai puțin costisitor la brevete în Europa va duce la 
creșterea num ărului de IMM-uri inovatoare. IMM-urile joac ă un rol important în crearea de 
locuri de munc ă; ele asigur ă 2/3 din locurile de munc ă din sectorul privat15. Prin urmare, se 
estimează că creșterea num ărului de societ ăți nou înfiin țate va avea un impact pozitiv în ceea 
ce privește crearea de locuri de munc ă. 
Deși este evident c ă, în termeni economici, un brevet UE ar fi cea mai eficace solu ție, cei 10 
ani de negocieri au demonstrat c ă această opțiune nu este fezabil ă din punct de vedere politic. 
Analiza op țiunii 3 demonstreaz ă că și avantajele sale ar fi foarte importante. De și regimul de 
traducere din cadrul subop țiunii 3.1 ar presupune cele mai mici costuri, subop țiunea 3.2 va 
întruni probabil cel mai larg s uport în rândul statelor membre  participante la cooperarea 
consolidat ă. Prin urmare, op țiunea 3 cu subop țiunea 3.2 este va rianta preferat ă. 
8. MONITORIZARE șI EVALUARE  
La cinci ani de la data aplic ării, Comisia va evalua aplicarea legisla ției, acordând o aten ție 
deosebită dispozițiilor tranzitorii în materie de tr aducere. De asemenea, Comisia va 
monitoriza anual indicii pertinen ți referitori la condi țiile de inovare, num ărul de brevete și 
costul acestora. 
 
                                                 
15 http://ec.europa.eu/enterprise/policies/ sme/facts-figures-analysis/index_en.htm