Punerea în aplicare a fondului prin intermediul planurilor statelor membre pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice va fi, de asemenea, coerentă cu politica și măsurile sprijinite de diverse alte instrumente ale UE care promovează o tranziție justă din punct de vedere social. Printre acestea se numără Planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale, care vizează o tranziție verde echitabilă și justă din punct de vedere social pentru toți europenii, Fondul social european Plus (FSE+), planurile pentru o tranziție justă în temeiul Regulamentului (UE) 2021/1056, strategiile pe termen lung ale statelor membre de renovare a clădirilor în temeiul Directivei 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului și Observatorul sărăciei energetice, care sprijină eforturile statelor membre de reducere și monitorizare a sărăciei energetice și a mixurilor de politici conexe, în conformitate cu Recomandarea Comisiei privind sărăcia energetică.

Fondul vizează atenuarea impactului asupra prețurilor al noii stabiliri a prețului carbonului și ar trebui să ofere finanțare statelor membre pentru a sprijini politicile lor de abordare a impactului social al acestei scheme de comercializare a certificatelor de emisii asupra gospodăriilor vulnerabile, a microîntreprinderilor vulnerabile și a utilizatorilor de transport vulnerabili. Acest lucru ar trebui realizat în special prin sprijin temporar pentru venit și prin măsuri și investiții menite să reducă, pe termen mediu și lung, dependența de combustibilii fosili prin creșterea eficienței energetice a clădirilor, decarbonizarea încălzirii și răcirii clădirilor, inclusiv integrarea energiei din surse regenerabile și acordarea unui acces îmbunătățit la mobilitate și transport cu emisii zero și cu emisii scăzute.

Obiectivul mai ambițios al Uniunii în materie de climă înseamnă, de asemenea, că trebuie sporită contribuția tuturor sectoarelor. În acest scop, comercializarea certificatelor de emisii pentru clădiri și transportul rutier este propusă ca parte a revizuirii Directivei 2003/87/CE (denumită în continuare „Directiva ETS”). Aceasta ar trebui să ofere un stimulent economic suplimentar pentru a reduce consumul direct de combustibili fosili, contribuind astfel la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră. Introducerea unui preț de piață al carbonului în aceste două sectoare, împreună cu alte măsuri, ar trebui să reducă, pe termen mediu și lung, costurile pentru clădiri și transportul rutier și va oferi noi oportunități de investiții și de creare de locuri de muncă, care vor fi valorificate pe deplin atât timp cât există politici adecvate în domeniul pieței forței de muncă și al competențelor, cum ar fi cele sprijinite la nivelul UE de Fondul social european Plus (FSE+) instituit prin Regulamentul (UE) 2021/1057 al Parlamentului European și al Consiliului și de Fondul pentru o tranziție justă instituit în temeiul Regulamentului (UE) 2021/1056 al Parlamentului European și al Consiliului.

Pe baza strategiei privind Pactul verde european și a unei evaluări cuprinzătoare a impactului, Comunicarea Comisiei din septembrie 2020 intitulată „Stabilirea unui obiectiv mai ambițios în materie de climă pentru Europa în perspectiva anului 2030” („Planul privind obiectivul climatic pentru 2030”) a propus creșterea nivelului de ambiție al Uniunii și a prezentat un plan cuprinzător de creștere a obiectivului obligatoriu al Uniunii pentru 2030 către o reducere cu cel puțin 55 % a emisiilor nete, într-un mod responsabil. Creșterea nivelului de ambiție pentru 2030 contribuie în prezent la asigurarea certitudinii pentru factorii de decizie politică și investitori, astfel încât deciziile luate în anii următori să nu blocheze niveluri de emisii incompatibile cu obiectivul Uniunii de a fi neutră din punct de vedere climatic până în 2050. Obiectivul mai ambițios al Uniunii pentru 2030 este în conformitate cu obiectivul Acordului de la Paris semnat în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice („CCONUSC”) (denumit în continuare „Acordul de la Paris”) de a menține creșterea temperaturii globale la mult sub 2 °C și de a continua eforturile de menținere a acesteia la 1,5 °C.

•Evaluările ex post/verificarea adecvării legislației existente

3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI

Statele membre ar trebui să prezinte un set cuprinzător de măsuri și investiții care să fie finanțate de fond sub forma planurilor lor pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, care urmează să fie prezentate împreună cu actualizarea planurilor naționale privind energia și clima în conformitate cu Regulamentul privind guvernanța.

Fondul trebuie, de asemenea, să abordeze situația utilizatorilor de transport vulnerabili. Acesta ar trebui să sprijine măsurile de facilitare a accesului acestora la soluții de mobilitate și transport cu emisii zero și cu emisii scăzute, inclusiv la transportul public, contribuind astfel la realizarea obiectivelor politicii în domeniul transporturilor, astfel cum se prevede la articolul 91 alineatul (1) litera (d) din TFUE.

Fondul abordează în special provocările legate de sărăcia energetică pentru gospodăriile vulnerabile și microîntreprinderile vulnerabile. Acesta ar trebui să sprijine măsurile de promovare a eficienței energetice, a economiei de energie și a dezvoltării de noi surse de energie și energii regenerabile, astfel cum se menționează la articolul 194 alineatul (1) litera (c) din TFUE.

Temeiurile juridice ale prezentei propuneri de regulament de instituire a Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice sunt articolul 91 alineatul (1) litera (d), articolul 192 alineatul (1) și articolul 194 alineatul (1) litera (c) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”).

Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice va contribui, de asemenea, la punerea în aplicare a „Planului de acțiune al UE: Către reducerea la zero a poluării aerului, apei și solului”, care vizează maximizarea sinergiilor dintre decarbonizare și obiectivul de reducere la zero a poluării. În acest scop, măsurile și investițiile vor fi orientate, de asemenea, către acțiuni (de exemplu, privind încălzirea și boilerele) care pot contribui în același timp la reducerea poluării aerului, întrucât combaterea poluării este totodată o luptă pentru echitate și egalitate. Cele mai nocive efecte ale poluării asupra sănătății umane sunt suportate, de regulă, de grupurile cele mai vulnerabile.

În ceea ce privește transportul rutier, în Strategia pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă și în evaluarea impactului, care însoțesc Planul privind obiectivul climatic pentru 2030, s-a recunoscut importanța centrală a investițiilor menite să stimuleze cererea de vehicule cu emisii zero și cu emisii scăzute și să accelereze instalarea infrastructurii de reîncărcare și de realimentare a acestor vehicule, care vor juca un rol-cheie în atingerea obiectivului de decarbonizare semnificativă a transportului rutier până în 2030.

Din evaluarea impactului pentru revizuirea Directivei ETS a reieșit faptul că comercializarea certificatelor de emisii pentru clădiri nu va afecta în mod egal gospodăriile, dar ar putea avea un impact regresiv asupra venitului disponibil, deoarece gospodăriile cu venituri mici tind să cheltuiască un procent mai mare din venitul lor pentru încălzire. În plus, introducerea unui preț armonizat al carbonului va avea un impact foarte diferit asupra prețurilor de consum în statele membre, în funcție de nivelul actual al taxelor pentru combustibilii în cauză, deoarece prețurile înainte de impozitare ale combustibililor fosili sunt comparabile în toate statele membre. Cu toate acestea, cheltuielile totale cu combustibilul ca procent din venituri rămân, în medie, aproape stabile. Aceasta înseamnă că se pot face economii în ceea ce privește cheltuielile cu combustibilul, în pofida creșterii prețurilor, cu condiția realizării unor investiții rentabile. Dacă aceste investiții sunt realizate, atunci gospodăriile cu venituri mai mici se vor afla, în medie, într-o poziție mai bună decât gospodăriile medii. Pentru grupul statelor membre cu venituri mici, ponderea cheltuielilor cu combustibilul în cheltuielile de consum ale gospodăriilor crește la nivelul tuturor grupurilor de venituri, creșterea fiind mai pronunțată în cazul gospodăriilor cu venituri mici. Dacă se realizează investițiile necesare în materie de eficiență energetică, renovare și energie din surse regenerabile, provocarea reprezentată de creșterea prețurilor la combustibili rămâne limitată și axată pe gospodăriile cu venituri mai mici din statele membre cu venituri mici.

Se preconizează că cheltuielile cu investițiile rezidențiale vor crește în 2030 în Uniune cu 0,4 până la 0,7 puncte procentuale din venitul gospodăriilor în comparație cu scenariul de referință, ca urmare a pachetului „Pregătiți pentru 55”. Într-un cadru de politică bazat în mai mare măsură pe prețul carbonului, cheltuielile pentru investiții cresc mai puțin puternic decât într-un mix de politici mai echilibrat. Într-un mix de politici eficiente din punctul de vedere al costurilor, creșterea cheltuielilor cu investițiile pentru gospodăriile cu venituri mai mici ar fi, în toate grupurile de venituri ale statelor membre, de peste două ori mai mare decât pentru gospodăriile cu venituri medii. Creșterile sunt cu mult peste media Uniunii în statele membre cu un PIB pe cap de locuitor sub 60 % din media Uniunii. Acest lucru demonstrează importanța accesului la finanțare pentru renovarea fondului de locuințe și achiziționarea de echipamente eficiente din punct de vedere energetic, în special în statele membre cu venituri mai mici.

În ceea ce privește sectorul clădirilor și al transportului rutier, mai multe părți interesate, inclusiv partenerii sociali atât din partea angajatorilor, cât și a angajaților, sunt, în general, sceptice cu privire la extinderea comercializării certificatelor de emisii la aceste sectoare. Printre opțiunile prezentate, opțiunea de politică preferată a unei game largi de părți interesate a fost de a începe cu un sistem autonom separat pentru sectoarele clădirilor și transportului rutier, astfel cum se reflectă în propunerea privind revizuirea ETS. Mai multe părți interesate au menționat, de asemenea, impactul social al unei creșteri a prețului combustibililor pentru încălzire și transport asupra gospodăriilor celor mai vulnerabile. În special, s-a subliniat faptul că gospodăriile cu venituri mici ar putea avea nevoie de sprijin pentru a realiza investițiile necesare în eficiența energetică și în mobilitatea și transporturile cu emisii zero și cu emisii scăzute.

Nu a existat nicio evaluare ex post sau verificare a adecvării în legătură cu prezenta propunere, deoarece punerea în aplicare a obiectivului mai ambițios al Uniunii în materie de climă nu a început încă.

Plățile alocărilor financiare către un stat membru se efectuează la finalizarea jaloanelor și a țintelor convenite relevante, indicate în planul statului membru pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, astfel cum a fost aprobat și sub rezerva finanțării disponibile. Plățile se vor efectua pe baza deciziei de autorizare a plății alocării financiare.

Pentru perioada 2025-2032, fondul va fi astfel finanțat din resursele proprii ale bugetului Uniunii, inclusiv, începând cu 2026, veniturile provenite din comercializarea certificatelor de emisii pentru clădiri și transportul rutier, astfel cum se prevede în modificarea deciziei privind resursele proprii pe care Comisia o va prezenta în curând. Fondul ar trebui să se aplice cu un an înainte de introducerea prețului carbonului în cadrul noului ETS.

Femeile sunt afectate în mod deosebit de măsurile de stabilire a prețului carbonului, deoarece reprezintă 85 % din familiile monoparentale. Familiile monoparentale prezintă un risc deosebit de ridicat de sărăcie în rândul copiilor. Egalitatea de gen și egalitatea de șanse pentru toți, precum și integrarea acestor obiective trebuie să fie luate în considerare și promovate pe tot parcursul punerii în aplicare a fondului. În plus, 87 de milioane de europeni cu un anumit tip de handicap trăiesc în gospodării private și se confruntă cu un risc semnificativ de sărăcie și excluziune socială (28,5 % în comparație cu 18,6 % dintre cei fără handicap din Uniune în 2019).

Propunerea are un efect pozitiv asupra protejării și dezvoltării drepturilor fundamentale ale Uniunii, precum și a principiilor incluziunii și nediscriminării, în ipoteza în care statele membre solicită și primesc sprijin în domenii conexe care pot fi finanțate în cadrul fondului.

Pentru a se asigura că fondul este utilizat numai în cazul în care sistemul de comercializare a certificatelor de emisii pentru clădiri și transportul rutier este pus în aplicare în mod eficace, regulamentul se va aplica de la data la care statele membre trebuie să transpună Directiva ETS pentru sectorul clădirilor și al transportului rutier (articolul 26). În plus, statele membre vor putea solicita o plată în cadrul fondului cel mai devreme în cursul anului care precedă anul de începere a licitațiilor în cadrul noului sistem de comercializare a certificatelor de emisii [articolul 18 alineatul (1)].

Se vor efectua o evaluare și o evaluare ex post în vederea analizării eficacității, eficienței, relevanței și coerenței fondului. Va fi efectuată o evaluare a dimensiunii pachetului financiar al fondului, având în vedere veniturile din licitații acumulate în urma licitării certificatelor de emisii în cadrul sistemului de comercializare a certificatelor de emisii pentru clădiri și transport rutier în temeiul Directivei ETS. După caz, Comisia va prezenta odată cu evaluarea o propunere de revizuire a regulamentului (articolul 24).

Plățile alocărilor financiare către statele membre din cadrul fondului se efectuează la finalizarea jaloanelor și a țintelor convenite relevante indicate în planurile pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice. Sunt stabilite norme concrete privind plățile, suspendarea și denunțarea acordurilor privind alocările financiare (articolul 19).

Se instituie un Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice pentru perioada 2025-2032 pentru a aborda impactul social al comercializării emisiilor pentru sectorul clădirilor și al transportului rutier (articolul 1). Fondurile din cadrul fondului ar trebui să fie puse la dispoziția statelor membre pentru a oferi sprijin temporar pentru venit și pentru a sprijini măsurile și investițiile lor menite să reducă dependența de combustibilii fosili prin creșterea eficienței energetice a clădirilor, decarbonizarea încălzirii și răcirii clădirilor, inclusiv integrarea energiei din surse regenerabile și acordarea unui acces îmbunătățit la mobilitate și transport cu emisii zero și cu emisii scăzute, în beneficiul gospodăriilor vulnerabile, al microîntreprinderilor vulnerabile și al utilizatorilor de transport vulnerabili.

Se vor efectua o evaluare și o evaluare ex post în vederea analizării eficacității, eficienței, relevanței și a coerenței fondului. După caz, Comisia va prezenta odată cu evaluarea o propunere de revizuire a regulamentului.

În acest scop, statele membre pot solicita, o dată sau de două ori pe an, o plată în cadrul fondului, care ar trebui să fie însoțită de dovezi privind jaloanele și țintele relevante atinse. Statele membre ar trebui să raporteze Comisiei cu privire la progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor și a investițiilor incluse în planurile lor pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice în cadrul raportării bienale cu privire la progresele înregistrate în punerea în aplicare a planurile lor naționale privind energia și clima în temeiul Regulamentului privind guvernanța.

(9)Cu toate acestea, sunt necesare resurse pentru finanțarea acestor investiții. În plus, este probabil ca, înainte ca acestea să aibă loc, costurile suportate de gospodării și de utilizatorii de transport pentru încălzire, răcire și gătit, precum și pentru transportul rutier să crească, pe măsură ce furnizorii de combustibili supuși obligațiilor care decurg din comercializarea certificatelor de emisii pentru clădiri și transportul rutier transferă costurile aferente carbonului către consumatori.

(5)Principiul 20 al Pilonului european al drepturilor sociale prevede că „orice persoană are dreptul de acces la servicii esențiale de bună calitate, inclusiv la apă, salubritate, energie, transport, servicii financiare și comunicații digitale. Pentru persoanele aflate într-o situație dificilă, trebuie să existe un sprijin pentru accesul la aceste servicii”.

(2)În comunicarea sa intitulată „Pactul verde european”, Comisia a prezentat o nouă strategie de creștere care are drept scop transformarea UE într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, competitivă și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, în care să nu existe emisii nete de gaze cu efect de seră în 2050 și în care creșterea economică să fie decuplată de utilizarea resurselor. Comisia propune, de asemenea, protejarea, conservarea și consolidarea capitalului natural al Uniunii, precum și protejarea sănătății și a bunăstării cetățenilor împotriva riscurilor legate de mediu și a impacturilor aferente. În cele din urmă, Comisia consideră că această tranziție ar trebui să fie justă și favorabilă incluziunii, fără a lăsa pe nimeni în urmă.

(1)Uniunea și statele sale membre sunt părți la Acordul de la Paris, care a fost semnat în decembrie 2015 în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) (denumit în continuare „Acordul de la Paris”) și a intrat în vigoare în noiembrie 2016. În conformitate cu acordul respectiv, acestea sunt obligate să limiteze creșterea temperaturii medii globale cu mult sub 2 °C peste nivelurile preindustriale și să își continue eforturile de limitare a creșterii temperaturii la 1,5 °C peste nivelurile preindustriale.

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 91 alineatul (1) litera (d), articolul 192 alineatul (1) și articolul 194 alineatul (1) litera (c),

(21)Fondul și planurile ar trebui să fie coerente și încadrate în reformele planificate și în angajamentele asumate de statele membre în cadrul planurilor lor naționale integrate privind energia și clima actualizate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999, în temeiul Directivei [aaaa/nnn] a Parlamentului European și a Consiliului [Propunere de reformare a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică], al Planului de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale, al Fondului social european Plus (FSE+) instituit prin Regulamentul (UE) 2021/1057 al Parlamentului European și al Consiliului, al planurilor pentru o tranziție justă în temeiul Regulamentului (UE) 2021/1056 al Parlamentului European și al Consiliului și al strategiilor pe termen lung ale statelor membre de renovare a clădirilor în temeiul Directivei 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului. Pentru a asigura eficiența administrativă, dacă este cazul, informațiile incluse în planuri ar trebui să fie în concordanță cu legislația și planurile enumerate mai sus.

(14)În acest scop, fiecare stat membru ar trebui să prezinte Comisiei un plan pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (denumit în continuare „planul”). Planurile respective ar trebui să urmărească două obiective. În primul rând, acestea ar trebui să ofere gospodăriilor vulnerabile, microîntreprinderilor vulnerabile și utilizatorilor de transport vulnerabili resursele necesare pentru a finanța și a realiza investiții în eficiența energetică, decarbonizarea încălzirii și răcirii și în vehicule și mobilitate cu emisii zero și cu emisii scăzute. În al doilea rând, acestea ar trebui să atenueze impactul creșterii costului combustibililor fosili asupra persoanelor celor mai vulnerabile și, prin urmare, să prevină sărăcia energetică și sărăcia din perspectiva transporturilor în perioada de tranziție, până la punerea în aplicare a unor astfel de investiții. Planurile ar trebui să aibă o componentă de investiții care să promoveze soluția pe termen lung de reducere a dependenței de combustibilii fosili și ar putea avea în vedere alte măsuri, inclusiv sprijin temporar direct pentru venit, pentru a atenua efectele negative asupra veniturilor pe termen scurt.

(13)Prin urmare, ar trebui instituit un Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice (denumit în continuare „fondul”) pentru a furniza fonduri statelor membre în vederea sprijinirii politicilor lor de abordare a impactului social al comercializării certificatelor de emisii pentru clădiri și transportul rutier asupra gospodăriilor vulnerabile, a microîntreprinderilor vulnerabile și a utilizatorilor de transport vulnerabili. Acest lucru ar trebui realizat în special prin sprijin temporar pentru venit și prin măsuri și investiții menite să reducă dependența de combustibilii fosili prin creșterea eficienței energetice a clădirilor, decarbonizarea încălzirii și răcirii clădirilor, inclusiv integrarea energiei din surse regenerabile și acordarea unui acces îmbunătățit la mobilitate și transport cu emisii zero și cu emisii scăzute, în beneficiul gospodăriilor vulnerabile, al microîntreprinderilor vulnerabile și al utilizatorilor de transport vulnerabili.

(12)Acest lucru este cu atât mai relevant având în vedere nivelurile actuale ale sărăciei energetice. Sărăcia energetică este o situație în care gospodăriile nu pot avea acces la servicii energetice esențiale, cum ar fi răcirea, pe măsură ce temperaturile cresc, și încălzirea. Aproximativ 34 de milioane de europeni au raportat incapacitatea de a-și încălzi locuințele în mod adecvat în 2018, iar 6,9 % din populația Uniunii a declarat, în cadrul unui sondaj realizat în 2019 la nivelul UE, că nu își poate permite să își încălzească suficient locuința. Per ansamblu, Observatorul sărăciei energetice estimează că peste 50 de milioane de gospodării din Uniunea Europeană se confruntă cu sărăcia energetică. Sărăcia energetică este, prin urmare, o provocare majoră pentru Uniune. Deși tarifele sociale sau sprijinul direct pentru venit pot oferi ajutor imediat gospodăriilor care se confruntă cu sărăcia energetică, numai măsurile structurale specifice, în special renovările energetice, pot oferi soluții durabile.

Obiectivul general al fondului este de a contribui la tranziția către neutralitatea climatică prin abordarea impactului social al includerii emisiilor de gaze cu efect de seră generate de clădiri și de transportul rutier în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE. Obiectivul specific al fondului este de a sprijini gospodăriile vulnerabile, microîntreprinderile vulnerabile și utilizatorii de transport vulnerabili prin sprijin temporar direct pentru venit și prin măsuri și investiții menite să sporească eficiența energetică a clădirilor, decarbonizarea încălzirii și răcirii clădirilor, inclusiv integrarea energiei din surse regenerabile și acordarea unui acces îmbunătățit la mobilitate și transporturi cu emisii zero și cu emisii scăzute.

(33)În conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046, Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului, cu Regulamentele (CE, Euratom) nr. 2988/95, (Euratom, CE) nr. 2185/96 și (UE) 2017/1939 ale Consiliului, interesele financiare ale Uniunii trebuie să fie protejate prin măsuri proporționale, inclusiv prin măsuri referitoare la prevenirea, depistarea, corectarea și investigarea fraudei, a corupției și a conflictelor de interese și, dacă este cazul, impunerea de sancțiuni administrative. În special, în conformitate cu Regulamentele (CE, Euratom) nr. 2185/96 și (UE, Euratom) nr. 883/2013, OLAF are competența de a efectua investigații administrative, inclusiv verificări și inspecții la fața locului, pentru a stabili dacă au avut loc o fraudă, un act de corupție, conflicte de interese sau orice altă activitate ilegală care afectează interesele financiare ale Uniunii. EPPO este împuternicit, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2017/1939, să investigheze și să urmărească penal cazuri de fraudă, de corupție, de conflicte de interese și alte infracțiuni care afectează interesele financiare ale Uniunii, astfel cum sunt prevăzute în Directiva (UE) 2017/1371 a Parlamentului European și a Consiliului. În conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046, orice persoană sau entitate care primește fonduri din partea Uniunii trebuie să coopereze pe deplin pentru protejarea intereselor financiare ale Uniunii, să acorde drepturile necesare și să permită accesul reprezentanților Comisiei, ai OLAF, ai Curții de Conturi și, în ceea ce privește statele membre care participă la forma de cooperare consolidată în temeiul Regulamentului (UE) 2017/1939, ai EPPO și să se asigure că orice terț implicat în execuția fondurilor finanțate din bugetul Uniunii acordă drepturi echivalente.

(b)finanțarea unor măsuri și investiții care vizează intensificarea utilizării mobilității și a transporturilor cu emisii zero și cu emisii scăzute.

(13)„utilizatori de transport vulnerabili” înseamnă utilizatori de transport, inclusiv din gospodării cu venituri medii inferioare, care sunt afectați în mod semnificativ de impactul asupra prețurilor al includerii transportului rutier în domeniul de aplicare al Directivei 2003/87/CE și care nu dispun de mijloacele necesare pentru a achiziționa vehicule cu emisii zero și cu emisii scăzute sau pentru a trece la moduri de transport alternative durabile, inclusiv la transportul public, în special în zonele rurale și îndepărtate.

(9)„microîntreprindere” înseamnă o întreprindere care are mai puțin de 10 angajați și a cărei cifră de afaceri anuală sau al cărei bilanț anual nu depășește 2 milioane EUR, calculate în conformitate cu articolele 3-6 din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 651/2014 al Comisiei;

2.Planurile trebuie să fie în concordanță cu informațiile incluse și cu angajamentele asumate de statele membre în cadrul Planului de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale și al Fondului social european Plus (FSE+) instituit prin Regulamentul (UE) 2021/1057, în cadrul programelor lor operaționale din cadrul politicii de coeziune în temeiul Regulamentului (UE) 2021/1058, în cadrul planurilor lor de redresare și reziliență în conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului, în cadrul strategiilor lor pe termen lung de renovare a clădirilor în temeiul Directivei 2010/31/UE și în cadrul planurilor lor naționale integrate privind energia și clima actualizate în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999. De asemenea, aceste planuri trebuie să fie complementare planurilor pentru o tranziție justă în temeiul Regulamentului (UE) 2021/1056 al Parlamentului European și al Consiliului.

(c)o estimare a efectelor probabile ale creșterii prețurilor asupra gospodăriilor, în special în ceea ce privește incidența sărăciei energetice, asupra microîntreprinderilor și asupra utilizatorilor de transport, cuprinzând în special o estimare și identificarea gospodăriilor vulnerabile, a microîntreprinderilor vulnerabile și a utilizatorilor de transport vulnerabili; aceste impacturi trebuie analizate la un nivel suficient de dezagregare regională, ținând seama de elemente precum accesul la transportul public și la serviciile de bază și identificând zonele cele mai afectate, în special teritoriile îndepărtate și rurale;

(b)măsuri de însoțire concrete necesare pentru realizarea măsurilor și a investițiilor planului și pentru reducerea efectelor menționate la litera (c), precum și informații privind finanțarea existentă sau planificată a măsurilor și a investițiilor din alte surse ale Uniunii, internaționale, publice sau private;

(a)măsuri și investiții concrete în conformitate cu articolul 3 pentru a reduce efectele menționate la litera (c) de la prezentul alineat, împreună cu o explicație a modului în care acestea ar contribui în mod eficace la îndeplinirea obiectivelor prevăzute la articolul 1 în cadrul general de stabilire a politicilor relevante ale unui stat membru;

1.Fondul nu sprijină, iar costurile totale estimate ale planurilor nu trebuie să includă măsuri sub formă de sprijin direct pentru venit în temeiul articolului 3 alineatul (2) din prezentul regulament pentru gospodăriile care beneficiază deja:

(f)să sprijine entitățile publice și private în dezvoltarea și furnizarea de servicii de mobilitate și transport cu emisii zero și cu emisii scăzute la prețuri accesibile și utilizarea unor opțiuni atractive de mobilitate activă pentru zonele rurale, insulare, montane, îndepărtate și mai puțin accesibile sau pentru regiunile sau teritoriile mai puțin dezvoltate, inclusiv pentru zonele periurbane mai puțin dezvoltate.

(d)să asigure accesul la vehicule și biciclete cu emisii zero și cu emisii scăzute, inclusiv sprijin financiar sau stimulente fiscale pentru achiziționarea acestora, precum și accesul la infrastructuri publice și private adecvate, inclusiv pentru reîncărcare și realimentare; în ceea ce privește sprijinul pentru vehiculele cu emisii scăzute, se prevede un calendar pentru reducerea treptată a sprijinului;

(a)să sprijine renovările clădirilor, în special pentru cei care ocupă clădiri cu cea mai slabă performanță, inclusiv sub formă de sprijin financiar sau stimulente fiscale, cum ar fi deductibilitatea costurilor de renovare din chirie, indiferent de dreptul de proprietate asupra clădirilor în cauză;

(c)mobilitatea și transporturile cu emisii zero și cu emisii scăzute,

3.Statele membre pot include în planul lor, sub formă de costuri estimate totale, plățile pentru sprijin tehnic suplimentar în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (UE) 2021/240 și cuantumul contribuției în numerar pentru compartimentul pentru statele membre în temeiul dispozițiilor relevante ale Regulamentului (UE) 2021/523. Aceste costuri nu trebuie să depășească 4 % din alocarea financiară totală a planului, iar măsurile relevante, astfel cum sunt prevăzute în plan, trebuie să respecte cerințele prezentului regulament.

2.Statele membre pot încredința autorităților de management al Fondului social european Plus (FSE+) instituit prin Regulamentul (UE) 2021/1057 și al programelor operaționale din cadrul politicii de coeziune în temeiul Regulamentului (UE) 2021/1058 punerea în aplicare a măsurilor și a investițiilor care beneficiază de acest fond, dacă este cazul, având în vedere sinergiile cu respectivele fonduri ale Uniunii și în conformitate cu obiectivele fondului. Statele membre își declară intenția de a încredința aceste sarcini autorităților respective în planurile lor.

1.Resursele alocate statelor membre în cadrul gestiunii partajate pot fi transferate, la cererea acestora, către fond, sub rezerva condițiilor prevăzute în dispozițiile relevante din Regulamentul (UE) 2021/1060. Comisia execută direct aceste resurse, în conformitate cu articolul 62 alineatul (1) primul paragraf litera (a) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046. Resursele respective trebuie utilizate exclusiv în beneficiul statului membru în cauză.

2.Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a fondului în perioada 2028-2032 este de 48 500 000 000 EUR în prețuri curente, sub rezerva disponibilității sumelor în cadrul plafoanelor anuale ale cadrului financiar multianual aplicabil menționate la articolul 312 din TFUE.

(a)de intervenția publică la nivelul prețurilor combustibililor care intră sub incidența capitolului IVa din Directiva 2003/87/CE;

2.Angajamentul juridic individual pentru perioada 2028-2032 se încheie sub rezerva disponibilității cuantumurilor menționate la articolul 9 alineatul (2) din prezentul regulament în cadrul plafoanelor anuale ale cadrului financiar multianual menționate la articolul 312 din TFUE.

1.După ce a adoptat o decizie, astfel cum se menționează la articolul 16, Comisia încheie în timp util un acord cu statul membru în cauză care constituie un angajament juridic individual în sensul Regulamentului (UE, Euratom) 2018/1046 pentru perioada 2025-2027. Acest acord poate fi încheiat cel mai devreme cu un an înainte de anul de începere a licitațiilor în temeiul capitolului IVa din Directiva 2003/87/CE.

1.Plățile alocărilor financiare către statul membru în cauză în temeiul prezentului articol se efectuează la finalizarea jaloanelor și a țintelor relevante convenite și indicate în plan, astfel cum au fost aprobate în conformitate cu articolul 16 și sub rezerva finanțării disponibile. După această finalizare, statul membru în cauză transmite Comisiei o cerere justificată în mod corespunzător de plată a alocării financiare. Aceste cereri de plată sunt transmise Comisiei de către statele membre o dată sau de două ori pe an, până la 31 iulie.

2.Comisia evaluează fără întârzieri nejustificate, în termen de cel mult două luni de la primirea cererii, dacă au fost atinse în mod satisfăcător jaloanele și țintele relevante stabilite în decizia de punere în aplicare a Comisiei menționată la articolul 16. Atingerea în mod satisfăcător a jaloanelor și a țintelor presupune că măsurile legate de jaloanele și țintele care anterior au fost atinse în mod satisfăcător nu au fost revocate de statul membru în cauză. Comisia poate beneficia de asistență furnizată de experți.

3.În cazul în care evaluarea Comisiei este pozitivă, aceasta adoptă, fără întârzieri nejustificate, o decizie de autorizare a plății alocării financiare în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046.

4.În cazul în care, ca urmare a evaluării prevăzute la alineatul (3), Comisia stabilește că jaloanele și țintele stabilite în decizia Comisiei menționată la articolul 16 nu au fost atinse în mod satisfăcător, se suspendă plata integrală sau parțială a alocării financiare. Statul membru în cauză are posibilitatea de a-și prezenta observațiile în termen de o lună de la comunicarea evaluării Comisiei.

Suspendarea se revocă numai atunci când jaloanele și țintele au fost atinse în mod satisfăcător, astfel cum se prevede în decizia Comisiei menționată la articolul 16.

5.Prin derogare de la articolul 116 alineatul (2) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046, termenul de plată începe să curgă de la data la care statului membru în cauză i s-a comunicat decizia de autorizare a plății în temeiul alineatului (3) de la prezentul articol sau de la data la care i s-a comunicat revocarea unei suspendări în temeiul alineatului (4) al doilea paragraf de la prezentul articol.

6.În cazul în care jaloanele și țintele nu sunt atinse în mod satisfăcător în termen de șase luni de la suspendare, Comisia reduce în mod proporțional cuantumul alocării financiare după ce i-a dat statului membru în cauză posibilitatea de a-și prezenta observațiile în termen de două luni de la comunicarea concluziilor Comisiei.

7.În cazul în care, în termen de 12 luni de la data încheierii acordurilor relevante menționate la articolul 18, statul membru în cauză nu a făcut progrese concrete în ceea ce privește atingerea oricăror jaloane sau ținte relevante, Comisia denunță acordurile relevante menționate la articolul 18 și dezangajează cuantumul alocării financiare. Comisia adoptă o decizie privind denunțarea acordurilor menționate la articolul 18 după ce a dat statului membru în cauză posibilitatea de a-și prezenta observațiile în termen de două luni de la comunicarea evaluării sale potrivit căreia nu au fost înregistrate progrese concrete.

Articolul 20

Protejarea intereselor financiare ale Uniunii

1.La executarea fondului, statele membre, în calitate de beneficiari ai fondurilor din cadrul fondului, iau toate măsurile adecvate pentru a proteja interesele financiare ale Uniunii și pentru a se asigura că utilizarea fondurilor în legătură cu măsurile și investițiile sprijinite de fond respectă normele aplicabile din dreptul Uniunii și din dreptul intern, în special în ceea ce privește prevenirea, depistarea și corectarea fraudei, a corupției și a conflictelor de interese. În acest scop, statele membre prevăd un sistem de control intern eficace și eficient, astfel cum se detaliază în anexa III, precum și recuperarea cuantumurilor plătite în mod necuvenit sau utilizate în mod incorect. Statele membre se pot baza pe propriile sisteme naționale de gestiune a bugetului.

2.Acordurile menționate la articolul 18 prevăd obligațiile statelor membre:

(a)de a verifica în mod regulat dacă finanțarea acordată a fost utilizată în mod corespunzător în conformitate cu toate normele aplicabile și dacă toate măsurile și investițiile din cadrul planului au fost implementate în mod corespunzător în conformitate cu toate normele aplicabile, în special în ceea ce privește prevenirea, depistarea și corectarea fraudei, a corupției și a conflictelor de interese;

(b)de a lua măsuri adecvate pentru a preveni, a detecta și a corecta frauda, corupția și conflictele de interese, astfel cum sunt definite la articolul 61 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046, care afectează interesele financiare ale Uniunii, și de a introduce acțiuni în justiție pentru recuperarea fondurilor care au fost deturnate, inclusiv în legătură cu orice măsură sau investiție implementată în cadrul planului;

(c)de a atașa la orice cerere de plată:

(i) o declarație de gestiune care să menționeze că fondurile au fost utilizate în scopul preconizat, că informațiile prezentate împreună cu cererea de plată sunt complete, exacte și fiabile și că sistemele de control instituite oferă asigurările necesare că fondurile au fost gestionate în conformitate cu toate normele aplicabile, în special cele privind evitarea conflictelor de interese și prevenirea fraudei, a corupției și a dublei finanțări din cadrul fondului și al altor programe ale Uniunii, în conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare și

(ii) un rezumat al auditurilor efectuate în conformitate cu standardele de audit acceptate la nivel internațional, inclusiv domeniul de aplicare al acestor audituri în ceea ce privește cuantumul cheltuielilor acoperite și perioada acoperită, precum și o analiză a deficiențelor identificate și a eventualelor măsuri corective luate;

(a)în scopul auditării și controlării și pentru a furniza informații comparabile privind utilizarea fondurilor în ceea ce privește măsurile și investițiile puse în aplicare în cadrul planului, de a colecta, înregistra și stoca într-un sistem electronic următoarele categorii de date standardizate și de a asigura accesul la acestea:

(i) numele destinatarilor finali ai fondurilor, numerele de înregistrare în scopuri de TVA sau numerele de identificare fiscală ale acestora și cuantumul alocării financiare din fond;

(ii) numele contractantului (contractanților) și al subcontractantului (subcontractanților) și numărul (numerele) de înregistrare în scopuri de TVA sau numărul (numerele) de identificare fiscală al(e) acestuia (acestora) și valoarea contractului (contractelor) în cazul în care destinatarul final al fondurilor este o autoritate contractantă în conformitate cu legislația Uniunii sau cu legislația națională privind achizițiile publice;