RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂȚILOR EUROPENE 
Bruxelles, 8.4.2009 
SEC(2009) 477 final 
COMUNICAREA DOAMNEI GRYBAUSKAIT Ė, ÎN ACORD CU PRE ȘEDINTELE, 
CĂTRE COMISIE 
Raționalizarea normelor financiare și accelerarea execu ției bugetului pentru a contribui 
la redresarea economic ă 
RO 2   RO COMUNICAREA DOAMNEI GRYBAUSKAIT Ė, ÎN ACORD CU PRE ȘEDINTELE, 
CĂTRE COMISIE 
Raționalizarea normelor financiare și accelerarea execu ției bugetului pentru a contribui 
la redresarea economic ă  
În contextul actualei crize ec onomice acute, tr ebuie adoptat ă fiecare m ăsură posibilă pentru a 
garanta execu ția cât mai eficient ă și eficace a fondurilor publice: punerea la dispozi ție a 
acestora ar trebui s ă fie mai rapid ă, iar procedurile administrative ar trebui adaptate pentru a 
ține seama de evolu ția situației actuale f ără a compromite calitatea proiectelor sau verific ările 
indispensabile care asigur ă gestionarea financiar ă solidă. 
Simplificarea și raționalizarea normelor financiare și a procedurilor, care reprezint ă o condiție 
preliminar ă pentru o mai bun ă punere în aplicare, c onstituie unul din obiec tivele principale ale 
acestei Comisii din 2004. O prim ă etapă în acest proces dinamic a fost încheiat ă odată cu 
revizuirea regulamentului financiar în 20071 (FR), în special prin îmbun ătățirea metodelor de 
punere la dispozi ție (contracte și subvenții) și prin creșterea transparen ței. Concomitent, noua 
generație de programe de cheltuieli 2007- 2013 a adus, de asemenea, simplific ări considerabile 
și a întărit și mai mult eficien ța cu care banii UE sunt cheltui ți: s-a redus num ărul de 
programe, iar instrumentele juridice au fost puse pe aceea și lungime de und ă cu cadrul 
financiar multianual. Drept urmare, ac țiunea UE a câ știgat în vizibilitate, iar execu ția 
bugetului s-a îmbun ătățit în mod semnificativ în cursul mandatului acestei Comisii, garantând 
astfel că resursele UE sunt cheltuite pe lu crurile necesare, la locul potrivit și la timpul potrivit. 
Următoarea etap ă important ă va fi viitoarea revizuire a normelor financiare în 2010 
(regulamentul financiar și normele de punere în aplicare2) și procesul „reforma ți bugetul, 
schimbați Europa”, care se va axa, de asemenea, pe mecanismele de distribu ție ale bugetului 
UE, inclusiv pe simplificare. Într-adev ăr, acest aspect a fost identificat ca fiind o prioritate 
constantă în urma consult ării publice care a avut lo c în 2008. Ambele abord ări oferă potențial 
pentru îmbun ătățiri semnificative, îns ă este nevoie de timp pân ă vor intra în vigoare deoarece 
necesită lungi negocieri interinstitu ționale. 
Ținând seama de aceste aspecte și bazându-se pe reformele deja  introduse în 2007, Comisia 
consideră că se pot adopta unele m ăsuri imediate, f ără să se revină asupra textelor juridice în 
vigoare, pentru a genera alte „vic torii rapide”, pentru a consolida și mai mult execu ția 
bugetară și pentru a accelera fluxul resurselor UE c ătre beneficiari, ceea ce va contribui la 
strategia Comisiei de redresare economic ă. Măsurile se vor concentra asupra acelei p ărți din 
buget pe care Comisia o execut ă direct (gestionare centralizat ă) astfel încât s ă se maximizeze 
impactul cheltuielilor publice în tr-un interval de  timp minim.  
Acesta este scopul prezentei comunic ări. 
Comunicarea este prezentat ă împreună cu o propunere a Comisiei de  reducere la 30  de zile a 
termenelor de plat ă de către statele membre a facturilor aferente tranzac țiilor comerciale3 (și 
anume contracte). Aceast ă vizează aplicarea acelora și termen pentru pl ățile efectuate de 
Comisie. Sfera sa de aplic are este chiar mai extins ă, deoarece obiectivele propuse pentru 
termene mai scurte se refer ă atât la contracte, cât și la subven ții.  
                                                 
1 JO L 248, 16.9.2002, p. 1. 
2 JO L 357, 31.12.2002, p. 1. 
3 A se vedea propunerea Comisiei privind reform area Directivei 2000/35/ CE privind combaterea 
întârzierii efectu ării plăților în cazul tranzac țiilor comerciale [COM(2009) 126 final]. 
RO 3   RO Se au în vedere urm ătoarele măsuri: 
1. ELIBERAREA MAI RAPID Ă A FONDURILOR UE 
Una din preocup ările constante ale Comisiei, pentru care și-a demonstrat 
angajamentul, este s ă se asigure c ă plățile se efectueaz ă cât mai rapid posibil4. Ultima 
revizuire a regulamentului fina nciar a introdus o serie de m ăsuri pentru a reduce 
întârzierile la plat ă, inclusiv obliga ția plății de dobânzi pentru neplata la termen. 
Începând cu 2005 s-au ob ținut progrese semnificative datorit ă măsurilor luate de 
Comisie pentru a remedia cauzele pl ăților efectuate cu întârziere, num ărul acestora 
reducându-se de la aproximativ 43% la 22%. Cu toate acestea, trebuie depuse 
eforturi suplimentare în aceast ă perioadă dificilă dată fiind importan ța crucială a 
necesității de a asigura o mai mare fl uiditate a fondurilor pentru to ți beneficiarii, în 
special pentru IMM-uri și ONG-uri.  
De aceea, Comisia propune acum ini țierea unei alte etape pr in punerea în aplicare a 
măsurilor urm ătoare.  
Măsura 1: accelerarea „primelor” pl ăți de prefinan țare sub pragul de 20 de zile 
calendaristice  
Prin defini ție, plățile de prefinan țare nu presupun tot atâtea verific ări ca plățile 
intermediare sau finale, care depind de finalizarea unei faze a proiectului și de 
aprobarea rapoartelor aferente și a documentelor justificative relevante. Pl ățile de 
prefinanțare care nu fac obiectul nici unei verific ări sau condi ții suplimentare și care 
sunt scadente la semnarea contractului, acordului de subven ție sau deciziei („prima 
prefinanțare”) ar trebui s ă se efectueze anterior termenului de 45 de zile (sau 30 de 
zile pentru contractele de servicii și livrări), termen prev ăzut în normele de punere în 
aplicare (articolul 106). Pr in urmare, Comisia inten ționează să atingă un termen- țintă 
pentru prima plat ă de prefinan țare de sub 20 de zile  de la data încheierii (semn ării) 
contractului, acor dului de subven ție sau a deciziei pân ă la data la care contul bancar 
al Comisiei este debitat5.  
Măsura 2: accelerarea tuturor celorlalte pl ăți 
În ceea ce prive ște restul pl ăților – respectiv „prefinan țarea reînnoit ă”, plățile 
intermediare și finale Comisia va aplica un termen de 30 de zile în situația în care în 
prezent se aplic ă 45 de zile (în cazul subven țiilor). Atunci când se cumuleaz ă cu 
termenele prev ăzute în normele de punere în aplic are pentru aprobarea rapoartelor 
sau certificatelor (articolul 106), urm ătoarele termene maxime  ar trebui respectate de 
către toate serviciile Comisiei atât pentru aprobarea rapoartelor, cât și pentru pl ățile 
aferente (cumulat):  - pentru contracte: 60 de zile (fa ță de 90 de zile în prezent);  
                                                
 
4 Aceast ă preocupare este împ ărtășită, în special, de Ombudsmanul European care a ini țiat recent, din 
proprie ini țiativă, o anchet ă pe acest subiect, ca urmare a celei efectuate în 2008.  
5 Datorit ă constrângerilor legate de închiderea anual ă bugetară și de punerea la dispozi ție a sumelor 
reportate, perioada cuprins ă între 15 decembrie și 15 ianuarie nu va fi luat ă în considerare pentru 
calcularea termenului prev ăzut în temeiul acestei m ăsuri. 
RO 4   RO - pentru subven ții: 90 de zile (fa ță de 105 zile în prezent).  
În zile calendaristice
Niciun raport 
sau certificatCu raport sau 
certificatTOTALNiciun raport 
sau certificatCu raport sau 
certificatTOTAL
Prima prefinan ţare 
(contracte servicii & livr ări)30 N/A 30 20 N/A 20
Prima prefinan ţare
(alte contracte & subven ţii)45 N/A 45 20 N/A 20
Alte plăţi
(contracte)30 20/45/60 50/75/90 30 20/30 50/60
Alte plăţi
(subvenţii)45 45/60 90/105 30 45/60 75/90TERMENE ŢINTĂ TERMENE ACTUALE
 
Pentru a atinge acest obiectiv ambi țios, va fi nevoie de un efort specific, dat fiind 
numărul și volumul pl ăților tratate de Comisie și ponderea pl ăților care în prezent au 
depășit scadența raportat la termenele în vigoare6.  
Comisia consider ă că prin măsurile 1 și 2 se faciliteaz ă inițierea și orientarea 
progreselor în punerea în aplicar e a proiectelor astfel încât s ă se reducă și mai mult 
subexecuția fondurilor UE. De asemenea, aceste m ăsuri sunt conforme cu cele 
anunțate de Comisie în planul de redresare7 și în propunerea sa privind efectuarea cu 
întârziere a pl ăților în cazul tranzac țiilor comerciale. 
Serviciile se asigur ă că termenele efective de plat ă pentru pl ățile intermediare și 
finale nu dep ășesc obiectivele stabilite în prezenta comunicare decât în cazuri 
justificate corespunz ător, având în vedere circumstan țe speciale, precum necesitatea 
obiectivă de a eșalona plata pe o perioad ă mai lung ă. Cu toate acestea, temenele de 
plată continuă să se încadreze în limitele stabilite în normele de punere în aplicare. 
Serviciile contabile vor mon itoriza periodic pr ogresele înregistra te în punerea în 
aplicare a m ăsurilor men ționate anterior, pe o baz ă trimestrial ă în conformitate cu 
angajamentul Comisiei fa ță de Ombudsman în aceast ă privință. Prima evaluare va 
avea loc pe baza întâ rzierilor la plat ă observate în ultimul trimestru al anului 2009. 
Dobânzile pentru plata cu întârziere se vor  aplica în continuare în conformitate cu 
termele reglementare prev ăzute la articolul 106 alineatu l (5) din normele de punere 
în aplicare. 
În egală măsură, Comisia reaminte ște că: 
• facturile și deconturile privind costurile trebuie înregistrate de îndat ă ce s-au 
primit; 
• termenul de 60 de zile pe ntru aprobarea rapoartelor sau a certificatelor trebuie 
aplicat doar în situa ții deosebit de complexe, în c onformitate cu articolul 106 
alineatul (3) paragraful al doilea;  
• în cazurile în care un raport sau un certi ficat nu poate fi aprobat, de exemplu 
pentru că lipsesc anumite documente, serviciile nu ar trebui s ă ezite să suspende 
termenul de plat ă după cum se prevede în normele financiare. Bineîn țeles, în 
astfel de cazuri, durata suspend ării nu este luat ă în calcul în sensul prezentei 
comunicări. Cu toate acestea, orice su spendare trebuie justificat ă în conformitate 
                                                 
6 În 2007, 22% din num ărul total de pl ăți înregistrau întârzieri, reprezentând 12% din volum.  
7 COM(2008) 800 final, 26.11.2008. 
RO 5   RO cu normele financiare, iar beneficiarul respectiv trebuie informat în mod 
corespunz ător8. 
Măsura 3: promovarea utiliz ării de rate forfetare și sume forfetare pentru 
subvenții 
Subvențiile acordate din fondurile UE pot lua forma: a) ramburs ării parțiale sau 
integrale a costurilor eligibile ale unui proiect; b) sum ă forfetară (sumă fixă) sau c) 
rată forfetară (un barem de costuri unitare). De asemenea, se pot constitui într-o 
combinație din aceste forme. 
Pentru a accelera plata subven țiilor, Comisia va depune eforturi suplimentare pentru 
a promova utilizarea unor rate forfetare , pentru care nu se prevede nicio limit ă în 
normele de punere în aplicare și pentru utilizarea sumelor forfetare. Ar trebui s ă se 
recurgă la aceast ă măsură ori de câte ori este adecvat, în func ție de natura 
subvențiilor acordate și cu condi ția să nu existe obstacole în temeiurile juridice. 
Trebuie reamintit c ă pentru a acoperi una sau mai multe categorii diferite de costuri 
eligibile, Comisia poate autoriza o sum ă forfetară sau mai multe sume forfetare în 
valoare de pân ă la 25 000 EUR [articolul 181 alineat ul (1) litera (a) din normele de 
punere în aplicare].  
Prin urmare, serviciile sunt invitate, iar DG Buget le va asista, s ă pregătească 
deciziile de stabilir e a ratelor forfetare și a sumelor forfetare pent ru a extinde sfera de 
utilizare a acestora. 
În aceeași perspectiv ă și în conformitate cu propune rile sale de modificare a 
Regulamentului privind Fondul Social European9, Comisia va propune ca în 
momentul în care actualele ac țiuni și programe sunt revizuite și se efectueaz ă noi 
propuneri legislative, acestea s ă includă sume forfetare mai mari [articolul 181 
alineatul (2) din normele de punere în  aplicare], atunci câ nd este adecvat.  
2. FLEXIBILITATE ÎN INTERPRETAREA NORMELOR FINANCIARE  
În aplicarea de zi cu zi a nor melor financiare, practica curent ă este interpretarea de 
către Comisie a acestor norme sau definirea unor orient ări astfel încât s ă existe o 
practică comună între servicii. 
Pentru o flexibilitate cât mai mare în in terpretarea normelor financiare existente și 
prin urmare pentru facilitarea gestion ării, Comisia se va axa pe urm ătoarele: 
Măsura 4: posibilitatea de a lansa cereri  de propuneri pentru perioade de 2 ani  
Lansarea cererilor de  propuneri se autorizeaz ă printr-o decizie de finan țare adoptat ă 
cu respectarea principiului anualit ății. Prin urmare, în temeiul actualelor orient ări, 
serviciile Comisiei nu ar trebui s ă lanseze cereri de pr opuneri prin care s ă permită 
solicitanților să depună propuneri cu termene multiple care se întind pe o perioad ă de 
doi ani consecutivi, chiar și în cazul în care criteriile cererii de propunerii r ămân 
aceleași. Sunt necesare dou ă decizii de finan țare pentru lansarea a dou ă cereri de 
propuneri. 
                                                 
8 A se vedea normele de punere în aplicare, articolul 106 alineatul (1) paragraful al treilea, articolul 106 
alineatul (3) paragraful al patrulea și articolul 106 alineatul (4). 
9 COM(2008) 813 final, 26.11.2008.  
RO 6   RO Lansarea unei cereri de propuneri pentru o perioad ă de doi ani consecutivi va fi 
autorizată cu condi ția ca serviciile Comisiei s ă optimizeze adoptarea programului 
pentru deciziile de finan țare și să introducă în cererea de pro puneri clauza specific ă 
adecvată. 
Aceasta înseamn ă că în loc de a avea dou ă cereri de propuneri se parate, respectiv una 
lansată pentru anul N și cealaltă pentru anul N+1, o singur ă cerere de propuneri va fi 
lansată, iar beneficiarii poten țiali vor depune propunerile lor o singur ă dată. Comisia 
poate autoriza imediat dup ă adoptarea proiectului preliminar de buget pentru anul 
N+1 suplimentarea cu creditele N+1 a unei cereri de propuneri deja lansat ă și care 
cuprinde o clauz ă specifică care permite aceast ă suplimentare.  Similar, o cerere de 
propuneri cu un singur termen-limit ă poate fi consolidat ă cu creditele N+1. Prin 
această măsură se va economisi timp, energie și resurse, în folosul tuturor p ărților 
interesate. 
Măsura 5: simplificarea con ținutului cererilor de propuneri  
În cazul unor politici, în special educa ție și cultură, programe de cercetare (Marie 
Curie) sau în cazul ajutorului pentru dez voltare, cererile de pr opuneri sunt foarte 
repetitive și/sau standardizate. De obi cei, sunt documente lungi și complexe. 
În cazul cererilor de propuneri repetitive și/sau standardizate, ori de câte ori este 
posibil, Comisia va elabora documenta ție în care s ă facă distincție între informa țiile 
stabile care sunt în principiu valabile  pentru mai multe cereri de propuneri și 
informațiile care sunt specifice pentru o anumit ă cerere de propuneri. Sub rezerva 
fezabilității și a complexit ății proiectelor, ordonatorul de credite vizat ar putea 
autoriza în acest caz serviciile sale s ă opteze pentru o abordare în dou ă etape pentru 
definirea cadrului de  acordare a subven țiilor.  
(1) Primul pas ar fi întocmirea de c ătre Comisie a unui ghid practic pentru 
acordarea subven țiilor, care s ă cuprindă informații generale, orient ări și 
norme financiare care reprezint ă partea principal ă a cererilor de propuneri. 
Acest ghid va fi publicat pe site-u l internet al programului vizat. 
(2) Al doilea pas ar fi adoptarea  deciziei anuale de finan țare și publicarea 
cererilor de propuneri, al c ăror conținut ar trebui s ă se limiteze strict la 
elementele specifice și variabile, precum bugetul prev ăzut pentru cererea de 
propuneri, datele pentru  depunerea propunerilor și alte elemente care sunt noi 
sau care difer ă în raport cu ghidul (d e exemplu, noile priorit ăți). Cererile de 
propuneri se vor referi în mod explicit la documenta ția corespunz ătoare. 
Aceste elemente vor fi publicate și pe site-ul internet al programului împreun ă 
cu formularele detaliate pentru de punerea propunerii, care pot fi desc ărcate. 
O abordare de acest tip, care este în prezent aplicat ă pentru programele în domeniul 
educației și culturii, ar trebui promovat ă în alte domenii de politic ă pentru a le 
simplifica sarcina și pentru ca procesul de lans are a cererilor de propuneri s ă fie mai 
ușor, odată ce ghidul a fost întocmit. Pentru beneficiarii poten țiali ai fondurilor UE, 
această abordare ar trebui s ă fie mai practic ă și să le ofere o viziune de ansamblu mai 
bună: în final, ar trebui s ă îi ajute s ă răspundă la cererile de propuneri mai rapid și 
mai exact și să contribuie prin aceasta la acordarea subven țiilor într-un interval de 
timp mai scurt. 
Această măsură se va aplica progresiv și va fi evaluat ă până la sfârșitul anului 2009 
pentru a analiza efectele abord ării. 
RO 7   RO 3. SPRIJIN INTERN șI EXTERN  
Pentru a facilita și a accelera execu ția bugetului, Comisia propune urm ătoarea 
abordare progresiv ă, care să fie pusă în aplicare atât la nivel intern, cât și extern.  
3.1. Sprijin din partea DG Buget pentru alte servicii ale Comisiei 
Măsura 6: consolidarea acord ării proactive de consultan ță de către DG Budget  
Regulamentul financiar [articolul 75  alineatul (2)] impune ca o precondi ție faptul ca 
orice utilizare a banilor UE s ă fie precedat ă de adoptarea unei decizii de finan țare, 
care marcheaz ă acordul politic al Comisiei cu privire la finan țarea unui proiect. 
Pentru a ajuta serviciile în faza preg ătitoare și a accelera astfel adoptarea deciziilor 
de finanțare de c ătre Comisie, DG Buge t va furniza urm ătoarea consultan ță 
suplimentar ă pentru a facilita activitatea serviciilor, în special: 
• propunerea unui model pentru toate deciziile de finan țare: în prezent, deciziile de 
finanțare adoptate de Comisie con țin adesea mult mai multe informa ții decât 
prevăd cerințele stabilite în normele financiare și în actul de baz ă. Prin urmare, va 
fi propus un model simplu și schematizat pentru a u șura redactarea de c ătre 
serviciile opera ționale care gestioneaz ă în mod direct fonduri comunitare. De 
asemenea, acesta ar trebui s ă permită o evaluare rapid ă în consult ările inter-
servicii și reducerea num ărului de documente și de traduceri necesare. Acest 
model este considerat ca fiind doar un in strument de sprijin, iar serviciile care 
doresc să continue s ă foloseasc ă propriul model convenit cu DG Buget o pot face. 
Modelul preg ătit de DG Buget va fi ulterior anex at la normele interne adoptate de 
Comisie în fiecare an. Acest m odel va fi pus la dispozi ție până la sfârșitul lunii 
mai 2009 astfel încât serviciile s ă îl poată folosi începând cu 1.6.2009; 
• încurajarea serviciilor s ă utilizeze în mai mare m ăsură flexibilitatea oferit ă de 
normele financiare [articolul 90 alineatul  (4) din normele de punere în aplicare] 
pentru modificarea deciziilor de finan țare: aceasta le permite mai ales 
ordonatorilor de  credite s ă adopte modific ări nesubstan țiale ale condi țiilor de 
punere în aplicare ale ac țiunii fără să fi modificat decizia ini țială de finan țare 
printr-o nou ă decizie a Comisiei (prin interm ediul unui proceduri scrise, prin 
împuternicire sau delegare). O astfel de clauz ă de flexibilitate ar fi îndeosebi 
oportună atunci când punerea în aplicare complet ă a acțiunii autorizate de Colegiu 
necesită majorarea creditelor cu pân ă la 20% din suma ini țială aprobată sau 
prelungirea perioadei de  punere în aplicare ini țiale cu pân ă la 20%. DG Buget va 
furniza serviciilor clauza de flexibilitate respectiv ă și o va include în modelul 
deciziei de finan țare. Aceast ă măsură ar trebui s ă fie opera țională până la sfârșitul 
lunii aprilie 2009; 
• încurajarea utiliz ării depline a altor m ăsuri de flexibilitate prev ăzute în normele 
financiare în cazul în care, de ex emplu, serviciile pot decide dac ă este oportun s ă-i 
scutească pe candida ți de obliga ția de a furniza documente pe care le-au prezentat 
deja în cadrul unei alte proceduri, în temeiul articolului 134 alineatul (6) din 
normele de punere în aplicare, sau în cazul în care prezentarea garan țiilor 
financiare și a altor documente de c ătre contractan ții cărora li s-au atribuit 
contracte de achizi ții și de beneficiarii de subven ții este op țională. În acest 
RO 8   RO context, vor fi redactate orient ări pentru a sublinia caracterul op țional al unor 
astfel de cerin țe și pentru a asista serviciile la evaluarea riscurilor asociate10;  
• încurajarea, atunci când es te cazul, a serviciilor s ă își pregătească deciziile de 
finanțare/programele anuale cât mai devreme posibil dup ă adoptare proiectului 
preliminar de buget, pentru ca ele s ă fie adoptate de c ătre Comisie imediat dup ă 
acesta;  
• utilizarea în mod optim a contractelor-c adru: pe cât posibil, serviciile vor fi 
încurajate în continuare s ă permită utilizarea viitoarelor lor contracte-cadru de 
către alte direc ții generale sau agen ții pentru a evita d uplicare unor proceduri 
inutile de achizi ționare. Aceast ă procedur ă va fi urmat ă în mod sistematic pentru 
achiziționări standard (de exemplu, mobil ă, comunica ții) sau în cazul serviciilor 
mai specializate, în cadrul aceleia și familii de programe, precum ac țiuni externe 
sau cercetare (în curs); 
• promovarea utiliz ării parteneriatelo r pentru subven ții: de-a lungul perioadei de 
viață a proiectelor, utilizarea parteneriatelor poate evita în mod semnificativ 
duplicarea acelora și formalit ăți. În cadrul orient ărilor interne disponibile, Comisia 
va încuraja, prin urmare, utilizar ea unor astfel de parteneriate.  
Un acord-cadru de parteneriat poate fi stabilit ca mecanism de cooperare pe termen lung între Comisie și unii beneficiari de subven ții, dacă este cazul 
(articolul 163 din normele de punere în aplicare). Parteneriatul precizeaz ă 
obiectivele comune, natura 
și condițiile generale pentru ac țiunile planificate, 
precum și procedura de acordare a subven țiilor. Acestea sunt ac ordate ulterior prin 
acorduri specifice de punere  în aplicare a partener iatului, care fixeaz ă 
modalitățile, valoarea și durata subven ției. Numai acordurile specifice necesit ă, în 
avans, un angajame nt bugetar, permi țând astfel o cooperare pe  termen lung cu unii 
beneficiari f ără angajarea dintr-o dat ă a tuturor creditelor necesare. 
3.2. Sprijin din partea Comisiei pentru poten țiali contractan ți și alți beneficiari de 
fonduri UE 
Măsura 7: proceduri accelerate pentru achizi ții și subvenții 
• Comisia î și va continua eforturile de simplificare a procedurilor de 
achiziționare  și va reduce durata de timp total ă a acestora, în special pentru 
contractele de valoare mare. În  plus, termenele minime prev ăzute în procedurile 
restrânse și de negociere cu publicare prealabil ă pentru primirea cererilor de 
participare și, în cazul procedurilor restrânse și pentru primirea ofertelor, vor fi 
reduse astfel cum se prevede la articolul 142 din normele de punere în aplicare, ori 
de câte ori este cazul și se justific ă având în vedere criza economic ă. Această 
dispoziție permite, în anumite condi ții, reducerea acestor termene de la 77 la 20 de 
zile în cazurile în care nu se pot respecta termenele obi șnuite din cauza naturii 
urgente a situa țiilor. Ea este coerent ă cu orientarea adoptat ă de Consiliul European 
pentru a reduce termenele totale pentru proiectele publice majore de la 87 la 30 de zile
11 în statele membre. 
                                                 
10 Aceste documente vor fi disponibile pe BUDGWEB , site-ul intranet al Comisiei dedicat tuturor 
aspectelor financiare și de gestiune. De asemenea, ele vor fi pr ezentate tuturor serviciilor Comisiei prin 
RUF ( Réseau des unités financiers ): http://www.cc.cec/ budg/index_en.html . 
11 Cf. concluziilor Consiliului European, 12 decembrie 2008, punctul 11, liniu ța 8. Comisia și-a însușit 
această abordare în comunicatul de pres ă IP/08/2040 din 19.12.2008, recunoscând c ă natura 
excepțională a situației economice actuale ar putea justifica utilizarea procedurii de achizi ționare 
RO 9   RO • Ar trebui aplicat ă o abordare similar ă pentru a reduce durata de timp total ă a 
procedurilor de acordare a subven țiilor, ținând seama de faptul c ă regulamentul 
financiar nu impune termene. Aceasta implic ă în special urm ătoarele:  
 
accelerarea procesului de selec ție prin utilizarea flexibilit ății oferite în normele de 
punere în aplicare [articolul 178 alineatul (1a)]. În special atunci când o cerere de 
propuneri prevede ca solicitan ții să își depună propunerile în dou ă etape 
(procedur ă de depunere în dou ă etape), prima etap ă ar trebui s ă presupun ă eforturi 
minime din partea solicitan ților: de exemplu, solicitan ților ar trebui s ă li se cear ă 
doar o scurt ă notă de prezentare care s ă descrie, în linii generale, principale 
elemente ale proiectului prezentat (descriere succint ă, obiective, rezultate, termen 
și cadru de implementare) împreun ă cu un buget de execu ție succint. Numai 
solicitanții ale căror propuneri sunt re ținute în prima etap ă vor depune o propunere 
completă.  
 
Acest mecanism este relevant în special pentru programele care în mod tradi țional 
beneficiaz ă de o rată ridicată de depunere și îi poate scuti de unele cheltuieli pe 
solicitanți. El îi permite Comisiei s ă își concentreze resursele pe cele mai bune 
propuneri, eliminând multe  propuneri într-o faz ă incipient ă. Mai multe servicii 
aplică această procedur ă de depunere și evaluare în dou ă etape (de exemplu EAC, 
AIDCO și RTD), iar feedbackul a fost în general pozitiv.  
 
Cu toate acestea, în situa ția în care propunerile succinte necesit ă eforturi 
substanțiale, precum în cazul proiectelor complexe, aceast ă procedur ă poate duce 
la un proces mai lung și, astfel, la o povar ă mai grea pentru solicitan ți. Pentru a fi 
eficient, acest mecanism ar trebui, prin urmare, s ă fie privilegiat în cazul în care 
propunerile succinte sunt clare.  
 
În mod alternativ, o cerere de pr opuneri poate prevedea ca solicitan ții să depună o 
propunere complet ă, dar numai propunerile care trec de prima etap ă de evaluare, 
îndeplinind o serie limitat ă de criterii prev ăzute ar fi evaluate în continuare 
(procedur ă de evaluare în dou ă etape). 
• Procedurile accelerate pentru contracte și subvenții se refer ă și la țările în curs de 
dezvoltare aflate în situa ții deosebit de dificile pent ru care Comisia a declarat o 
„situație de criz ă”. Comisia va monitoriza în mod periodic situa ția celor mai 
vulnerabile țări în curs de dezvoltare și va adapta în consecin ță lista țărilor în 
„situație de criză”12. 
Măsura 8: simplificarea și ușurarea m ăsurilor de control ori de  câte ori este posibil  
Comisia va c ăuta să atingă un echilibru între cost și eficiență în măsurile sale de 
gestiune financiar ă și de control: obiectivul ar fi s ă se reducă numărul de agen ți care 
intervin (de exemplu, pentru pl ățile de prefinan țare datorate dup ă semnarea 
contractului ar trebui  pus în aplicare sistematic cel mai simplu circuit financiar – cf. 
măsura 1), s ă se reducă întârzierile în circuitele de control și de gestiune și eventual 
să se revizuiasc ă structurile organiza ționale ale acestora. Un alt obiectiv va fi s ă se 
raționalizeze procesul de rapor tare privind plata, evalua rea diferitelor documente 
justificative și ținerea situa țiilor financiare având loc în paralel, nu consecutiv.  
                                                                                                                                                         
accelerate în conformitate cu articol ul 38 alineatul (8) din Directiv a 2004/18/CE, care reduce termenele 
relevante la 10 zile. 
12 Cf. COM(2009)160. În conformitate cu articolul 168 alineatul (2) din normele de punere în aplicare, în 
situații de criză este permis ă utilizarea unor proceduri mai flexibile.  
RO 10   RO  
Această abordare necesit ă ca serviciile s ă își reconsidere sistemele prin prisma 
experienței acumulate în implementarea progr amelor proprii, pentru a identifica 
obstacole sau verific ări inutile. De asemenea, este necesar s ă se țină seama de analiza 
de risc efectuat ă de ordonatorii de credite în func ție de tipul de ac țiune. Succesul unei 
astfel de abord ări depinde în primul rând de serviciile opera ționale, deoarece acestea 
dețin responsabilitatea organiz ării interne a propriilor circuite de gestiune și de 
control.  
4. CONCLUZIE  
Măsurile propuse în prezenta comu nicare sunt coerente cu obiectivul Comisiei de a simplifica 
și îmbunătăți execuția bugetului și îi dau un nou impuls pentru a înso ți planul de redresare 
prezentat Parlamentului și Consiliului. Succesul m ăsurilor necesit ă nu numai angajamentul și 
eforturile continue ale serviciilo r de a îndeplini obiectivele, dar și înțelegerea și cooperarea 
tuturor părților interesate. M ăsurile acestea ar trebui s ă fie considerate pa și suplimentari într-
un proces continuu de simplificare la care vo r contribui de asemenea viitoarea revizuire 
bugetară și revizuirea trianual ă a regulamentului financiar.  
Toate măsurile voluntare prezentate în sec țiunile 2 și 3 au ca scop s ă ajute serviciile Comisiei 
să atingă obiectivele stabilite în sec țiunea 1 pentru reducerea termenelor de plat ă. Este de 
competen ța serviciilor s ă evalueze care dintre aceste m ăsuri sunt cele mai potrivite pentru a se 
respecta termenele de plat ă vizate. Cu toate acestea, serviciile vor trebui s ă își justifice 
alegerea dac ă nu vor putea respecta termenele de plat ă vizate. 
Aceste m ăsuri vor face parte dintr-un proces continuu de simplificare a normelor financiare în 
legătură cu care Comisia s-a angajat în mod ferm.  
Comisia d ă instrucțiuni serviciilor s ă pună în aplicare toate m ăsurile men ționate anterior. În 
special, serviciile ar trebui s ă înceapă să lucreze fără întârziere la reducere termenelor de plat ă 
actuale pentru a respecta pân ă la 1 octombrie 2009 obiec tivele stabilite la m ăsurile 1 și 2. 
Contabilul Comisiei este îns ărcinat cu monitorizarea progreselor  înregistrate în punerea la 
dispoziție a rezultatelor acestor m ăsuri, prima dat ă pe baza termenelor de plat ă observate în 
ultimul trimestru 2009. 
În cele din urm ă, evaluarea efectelor va fi f ăcută în rapoartele anuale de activitate (RAA) care 
vor fi prezentate de directorii generali și de șefii de servicii pentru anul 2009, precum și în 
raportul anual de sintez ă privind realiz ările în materie de gestiune  ale Comisiei pentru anul 
2009.