P9_TA(2021)0414

Protecția persoanelor cu dizabilități prin intermediul petițiilor: lecții învățate

Rezoluția Parlamentului European din 7 octombrie 2021 referitoare la protecția persoanelor cu dizabilități prin intermediul petițiilor: lecții învățate (petițiile nr. 2582/2013, 2551/2014, 0074/2015, 0098/2015, 1140/2015, 1305/2015, 1394/2015, 0172/2016, 0857/2016, 1056/2016, 1147/2016, 0535/2017, 1077/2017, 0356/2018, 0367/2018, 0371/2018, 0530/2018, 0724/2018, 0808/2018, 0959/2018, 0756/2019, 0758/2019, 0954/2019, 1124/2019, 1170/2019, 1262/2019, 0294/2020, 0470/2020, 0527/2020, 0608/2020, 0768/2020, 0988/2020, 1052/2020, 1139/2020, 1205/2020, 1299/2020, 0103/2021 și altele) (2020/2209(INI))

(2022/C 132/11)

Parlamentul European,

— având în vedere petițiile primite care au ca subiect aspecte legate de dizabilitate, după cum evidențiază titlul prezentei rezoluții, și având în vedere deliberările anterioare ale Comisiei pentru petiții cu privire la aceste petiții,

— având în vedere articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

— având în vedere articolele 19, 48, 67 alineatul (4), 153, 165, 168 și 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

— având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (Carta), în special articolele 3, 21, 24, 26, 34, 35, 41 și 47,

— având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, în special principiile 1, 3, 10 și 17 ale acestuia,

— având în vedere Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități (CRPD) și intrarea sa în vigoare în Uniune la 21 ianuarie 2011, în conformitate cu Decizia 2010/48/CE a Consiliului din 26 noiembrie 2009 privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (1),

— având în vedere Observațiile generale privind CRPD, care reprezintă cu caracter obligatoriu pentru punerea în aplicare a acesteia,

— având în vedere Codul de conduită dintre Consiliu, statele membre și Comisie, care stabilește modalitățile interne de punere în aplicare de către Uniunea Europeană și reprezentare a acesteia în privința Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități (2),

— având în vedere observațiile finale ale Comitetului ONU pentru drepturile persoanelor cu dizabilități (Comitetul CRPD) din 2 octombrie 2015 referitoare la raportul inițial al Uniunii Europene,

— având în vedere Convenția ONU cu privire la drepturile copilului,

— având în vedere ancheta strategică a Ombudsmanului European privind modul în care Comisia Europeană se asigură că persoanele cu dizabilități pot avea acces la site-urile sale de internet,

— având în vedere măsura Consiliului de instituire a cadrului revizuit la nivelul UE în conformitate cu cerințele articolului 33 alineatul (2) din Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu dizabilități,

— având în vedere ancheta strategică a Ombudsmanului European privind modul în care Comisia Europeană monitorizează fondurile UE utilizate pentru a promova dreptul persoanelor cu dizabilități și al persoanelor în vârstă la o viață independentă,

— având în vedere Raportul anual pe 2020 privind drepturile fundamentale al Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA),

— având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 11 decembrie 2019 intitulat „Definirea Agendei UE privind drepturile persoanelor cu handicap 2020-2030”,

— având în vedere indicele pe 2020 privind egalitatea de șanse între femei și bărbați elaborat de Institutul European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați,

— având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1371/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2007 privind drepturile și obligațiile călătorilor din transportul feroviar (3):

— având în vedere Directiva (UE) 2019/882 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 aprilie 2019 privind cerințele de accesibilitate aplicabile produselor și serviciilor (4),

— având în vedere Directiva (UE) 2016/2102 a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2016 privind accesibilitatea site-urilor web și a aplicațiilor mobile ale organismelor din sectorul public (5),

— având în vedere Directiva (UE) 2018/1972 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 de instituire a Codului european al comunicațiilor electronice (6),

— având în vedere Directiva (UE) 2019/1158 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor și de abrogare a Directivei 2010/18/UE a Consiliului (7),

— având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (8),

— având în vedere comunicarea Comisiei din 3 martie 2021 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind drepturile persoanelor cu dizabilități 2021-2030” (COM(2021)0101),

— având în vedere propunerea Comisiei de directivă a Consiliului cu privire la punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală (COM(2008)0426, „Directiva privind combaterea discriminării”) și poziția Parlamentului din 2 aprilie 2009 pe această temă (9),

— având în vedere recomandarea Consiliului din 4 iunie 1998 privind un tichet de parcare pentru persoanele cu dizabilități (10),

— având în vedere Recomandarea (UE) 2021/1004 a Consiliului din 14 iunie 2021 de instituire a unei garanții europene pentru copii (11),

— având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 27 noiembrie 2020 intitulat „Evaluarea Strategiei europene 2010-2020 pentru persoanele cu handicap” (SWD(2020)0291),

— având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (12),

— având în vedere rezoluția sa din 18 iunie 2020 referitoare la Strategia europeană pentru persoanele cu dizabilități după 2020 (13),

— având în vedere rezoluția sa din 8 iulie 2020 referitoare la drepturile persoanelor cu dizabilități intelectuale și ale familiilor lor în cadrul crizei provocate de COVID-19 (14),

— având în vedere rezoluția sa din 29 aprilie 2021 referitoare la Garanția europeană pentru copii (15),

— având în vedere rezoluția sa din 10 martie 2021 referitoare la punerea în aplicare a Directivei 2000/78/CE a Consiliului de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă în lumina CRPD a ONU (16),

— având în vedere rezoluția sa din 29 noiembrie 2018 referitoare la situația femeilor cu dizabilități (17),

— având în vedere studiul său din 3 noiembrie 2016 intitulat „European structural and investment funds and people with disabilities in the European Union” (Fondurile structurale și de investiții europene și persoanele cu dizabilități din Uniunea Europeană),

— având în vedere studiul său din 15 septembrie 2017 intitulat „Inclusive education for learners with disabilities” (O educație favorabilă incluziunii pentru cursanții cu dizabilități),

— având în vedere studiul său din 9 octombrie 2015 intitulat „The protection role of the Committee on Petitions in the context of the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities” (Rolul de protecție al Comisiei pentru petiții în contextul punerii în aplicare a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități), precum și actualizările acestuia din 2016, 2017 și 2018,

— având în vedere analiza sa aprofundată din 15 august 2016 intitulată „The European Accessibility Act” (Actul european privind accesibilitatea),

— având în vedere studiul său din 8 mai 2018 intitulat „Transport and tourism for persons with disabilities and persons with reduced mobility” (Transportul și turismul pentru persoanele cu dizabilități și persoanele cu mobilitate redusă),

— având în vedere studiul său din 15 iulie 2020 intitulat „The Post-2020 European disability strategy” (Strategia europeană pentru persoanele cu dizabilități după 2020),

— având în vedere articolul 54 și articolul 227 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

— având în vedere avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne,

— având în vedere scrisoarea din partea Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen,

— având în vedere raportul Comisiei pentru petiții (A9-0261/2021),

A. întrucât aproximativ 1 % din toate petițiile primite în fiecare an de Comisia pentru petiții se referă la diverse aspecte legate de dizabilități;

B. întrucât în prezent există aproximativ 87 de milioane de persoane cu dizabilități în UE (18);

C. întrucât 37 % din persoanele din UE cu vârsta de cel puțin 15 ani suferă de limitări fizice sau senzoriale (moderate sau severe) (19);

D. întrucât petițiile privind problemele legate de dizabilități evidențiază dificultățile întâmpinate de persoanele cu dizabilități și faptul că acestea se confruntă cu discriminare și obstacole în viața de zi cu zi și că nu se bucură de libertățile și drepturile fundamentale prevăzute în CRPD, cum ar fi accesul la transportul public și la mediului construit, utilizarea limbajului prin semne, finanțarea și accesul egal la educație și formare profesională;

E. întrucât este general recunoscut faptul că persoanele cu dizabilități se confruntă în continuare cu multiple obstacole și discriminare în viața de zi cu zi, ceea ce le împiedică să se bucure de libertățile și drepturile fundamentale prevăzute în cadrele legislative aplicabile ale UE și ONU; întrucât acestea includ recunoașterea reciprocă a statutului de persoană cu dizabilități între statele membre, fără de care libera circulație a persoanelor cu dizabilități în UE este împiedicată, accesul la transportul public, accesibilitatea fizică, senzorială și cognitivă a mediului construit, a bunurilor, serviciilor și programelor, utilizarea limbajului semnelor și a tuturor celorlalte mijloace și tipuri de comunicare și informare accesibile, finanțarea educației și a formării profesionale și accesul egal la acestea, accesul la piața muncii, accesul la asistență personală și incluziunea în comunitate, precum și egalitatea de șanse și de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă;

F. întrucât toate persoanele cu dizabilități au drepturi egale cu celelalte persoane în toate domeniile vieții și au dreptul la demnitate inalienabilă, tratament egal, viață independentă, autonomie și participare deplină la viața socială, precum și dreptul de a pretinde să le fie respectată și apreciată contribuția la progresul social, politic și economic al UE;

G. întrucât informațiile din petițiile adresate Parlamentului de către persoanele cu dizabilități sau privind aspecte legate de dizabilități pot fi utilizate pentru a identifica lacunele din punerea în aplicare a CRPD atât la nivel național, cât și la nivelul UE, și pot contribui la elaborarea legislației în toate domeniile de politică;

H. întrucât Comisia pentru petiții joacă un „rol de protecție”, asigurându-se că UE respectă CRPD în cadrul elaborării politicilor și a măsurilor legislative la nivelul UE; întrucât Comisiei pentru petiții i s-a solicitat să elaboreze un cadru al UE împreună cu Ombudsmanul European, Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene și Forumul european al persoanelor cu dizabilități, conform deciziei adoptate de Consiliu în cadrul celei de a 3 513-a reuniuni a sale, care a avut loc la 16 ianuarie 2017,

I. întrucât Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale a subliniat importanța petițiilor referitoare la drepturile persoanelor cu dizabilități, având în vedere rolul și responsabilitățile Parlamentului stabilite în cadrul UE de monitorizare a punerii în aplicare a CRPD;

J. întrucât, prin rolul său, Comisia pentru petiții are datoria specială de a proteja drepturile persoanelor cu dizabilități în UE, exercitarea libertăților și drepturilor lor fundamentale fiind garantată de legislația UE și de CRPD; întrucât informațiile disponibile cu privire la aceste drepturi sunt insuficiente și nu sunt destul de accesibile;

K. întrucât Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale apreciază în mod deosebit rolul esențial al Comisiei pentru petiții ca punte între persoanele din UE, Parlament și celelalte instituții ale UE și ca instrument care le permite cetățenilor să se implice în democrația participativă; întrucât dreptul de a adresa petiții Parlamentului este unul dintre drepturile fundamentale ale fiecărei persoane și organizații stabilite în UE și este o sursă directă și indispensabilă de informații faptice;

L. întrucât dreptul de a adresa petiții și procesul de petiționare ar trebui să fie mai vizibile și mai accesibile pentru toate persoanele și organizațiile din UE, inclusiv pentru persoanele cu dizabilități; întrucât Comisia pentru petiții ar trebui să asigure o mai mare vizibilitate și informații suficiente în acest sens, prin campanii de sensibilizare și de informare focalizate, cu un accent special pe grupurile vulnerabile, inclusiv pe persoanele cu dizabilități; întrucât Parlamentul nu a pus încă la punct un indice de eficacitate pentru sistemul său de petiții și nici nu a colectat date statistice despre tratarea petițiilor;

M. întrucât CRPD este primul tratat internațional privind drepturile omului care a fost ratificat de UE și de toate statele sale membre;

N. întrucât Protocolul opțional la CRPD nu a fost ratificat de UE și de cinci state membre;

O. întrucât o Uniune a egalității pentru toți și în toate sensurile sale este una dintre prioritățile orientărilor politice ale actualei Comisii;

P. întrucât petițiile au subliniat în mod repetat limitările în ceea ce privește accesul la educație pentru persoanele cu dizabilități, ceea ce conduce la o participare mai scăzută la activități educaționale decât media populației și, prin urmare, la un risc de excluziune socială și economică; întrucât o persoană cu dizabilități din patru părăsește prematur sistemul educațional (20);

Q. întrucât crearea rolului de comisar pentru egalitate a jucat un rol determinant în elaborarea noii Strategii pentru drepturile persoanelor cu dizabilități 2021-2030 (Strategia europeană pentru persoanele cu dizabilități 2021-2030);

R. întrucât, în rezoluțiile sale, Parlamentul a îndemnat în mod repetat statele membre să pună în aplicare politicile adecvate pentru a se asigura că persoanele cu dizabilități se pot bucura pe deplin de drepturile lor sociale, politice și economice;

S. întrucât statele membre au responsabilitatea de a se asigura că toate persoanele din UE au dreptul la o cale de atac efectivă în fața unei instanțe judecătorești independente, imparțiale și stabilite în prealabil prin lege și că orice persoană are posibilitatea de a fi consiliată, apărată și reprezentată;

T. întrucât 24 de state membre au prezentat un raport cuprinzător cu privire la progresele înregistrate în punerea în aplicare a CRPD, accesibilitatea fiind unul dintre principiile de bază ale convenției, în urma solicitărilor de informații trimise reprezentanțelor permanente ale tuturor statelor membre de către Comisia pentru petiții cu privire la petiția nr. 0535/2017;

U. întrucât directiva propusă privind combaterea discriminării, care ar oferi o protecție mai mare împotriva tuturor tipurilor de discriminare datorită unei abordări orizontale, este în continuare blocată în Consiliu, iar acest lucru se întâmplă de mai bine de zece ani;

V. întrucât accesibilitatea este o condiție prealabilă pentru exercitarea tuturor celorlalte drepturi prevăzute de CRPD în condiții de egalitate cu ceilalți; întrucât Comisia a propus mai multe acțiuni de monitorizare a aplicării legislației existente privind accesibilitatea, precum și noi măsuri pentru a crea o UE fără bariere;

W. întrucât inițiative la nivelul UE precum premiul „Access City” promovează adaptarea spațiilor publice la nevoile persoanelor în vârstă și ale persoanelor cu dizabilități; întrucât competiția a recompensat orașele care își asumă angajamente la nivelul procesului decizional politic de a fi favorabile incluziunii persoanelor cu dizabilități și de a le respecta drepturile, de a răspunde nevoilor persoanelor cu dizabilități și de a purta un dialog social cu organizațiile pentru persoanele cu dizabilități și persoanele în vârstă; întrucât adaptarea spațiilor publice nu numai că va contribui la combaterea excluziunii sociale, ci va contribui și la creșterea economică;

X. întrucât mai multe petiții evidențiază problemele cu care se confruntă persoanele cu dizabilități în ceea ce privește accesul la mediul construit, la mijloacele de transport, la tehnologiile și sistemele informației și comunicațiilor (TIC) și la alte facilități și servicii oferite publicului, precum și nevoia de a îmbunătăți această situație;

Y. întrucât este indispensabil ca instituțiile UE să se asigure că site-urile lor de internet includ specificațiile tehnice necesare pentru a fi accesibile persoanelor cu dizabilități, astfel încât acestea să poată primi informații corecte și directe cu privire la toate aspectele care le privesc ca cetățeni, cu scopul de a spori accesibilitatea documentelor, a materialelor video și a site-urilor web și de a promova mijloace alternative de comunicare;

Z. întrucât, în Parlament, a fost înființat un grup de lucru inter-servicii privind limbajul prin semne pentru a pune în aplicare măsuri ca urmare a solicitării din petiția nr. 1056/2016, făcând posibilă depunerea petițiilor în limbajele naționale prin semne utilizate în Uniunea Europeană;

AA. întrucât măsurile luate de guverne în timpul crizei sanitare majore excepționale cauzate de pandemia de COVID-19 ar trebui să respecte întotdeauna drepturile și libertățile fundamentale ale persoanelor și nu ar trebui să discrimineze cetățenii cu dizabilități;

AB. întrucât mai multe petiții dovedesc că pandemia de COVID-19 a agravat situația persoanelor cu dizabilități, acestora fiindu-le încălcate cele mai elementare drepturi ale omului, cum ar fi accesul la îngrijiri medicale, la măsuri de protecție împotriva răspândirii bolii și la educație;

AC. întrucât Parlamentul trebuie să garanteze că măsurile legate de COVID-19 sunt în conformitate cu Carta și și Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu dizabilități;

AD. întrucât, din cauza situației dificile din timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19, instituțiile pentru persoanele cu dizabilități și persoanele în vârstă, cum ar fi centrele de zi sau școlile, au fost, uneori, închise temporar; întrucât, în această situație de urgență, îngrijirea persoanelor cu dizabilități intelectuale a revenit membrilor familiilor acestora; întrucât persoanele cu dizabilități care trăiesc în instituții care au rămas deschise au fost grav afectate în timpul pandemiei din cauza dependenței lor de contactul fizic cu îngrijitorii și personalul de sprijin, a lipsei de personal, a lipsei de echipamente individuale de protecție și de produse dezinfectante și, prin urmare, a ratelor ridicate de îmbolnăvire și a numărului crescut de decese;

AE. întrucât măsurile de izolare au un impact negativ deosebit asupra persoanelor cu dizabilități;

AF. întrucât petițiile au subliniat în repetate rânduri faptul că oportunitățile de angajare pentru persoanele cu dizabilități sunt limitate; întrucât diferența medie dintre ratele de ocupare a forței de muncă în rândul persoanelor cu și fără dizabilități în UE este de 25 % (21);

AG. întrucât nivelurile de angajare și de ocupare a forței de muncă în rândul persoanelor cu dizabilități sunt scăzute, situându-se la 50,6 %, față de 74,8 % în rândul persoanelor fără dizabilități; întrucât, în plus, pandemia și criza socială și economică au accentuat inegalitățile dintre persoanele cu dizabilități și persoanele fără dizabilități;

AH. întrucât munca în instituții segregate nu facilitează integrarea persoanelor cu dizabilități pe piața deschisă a forței de muncă;

AI. întrucât aproape unul din patru cetățeni din UE intervievați a declarat că suferă de un anumit grad de limitări funcționale din cauza stării de sănătate (22);

AJ. întrucât protecția socială și drepturile de muncă, utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene în conformitate cu reglementările UE și cu CRPD, precum și alte aspecte care intră în sfera de competență a Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale se numără printre cele mai frecvente preocupări legate de egalitatea persoanelor cu dizabilități exprimate în petițiile primite de Parlament;

AK. întrucât Comisia pentru petiții primește un număr mare de petiții referitoare la Directiva 2000/78/CE a Consiliului, legate de neimplementarea principiului egalității de tratament în ceea ce privește accesul la educație incluzivă, piața muncii, instruire profesională, promovare și condiții de muncă adaptate pentru persoanele cu dizabilități; întrucât statele membre și UE au ratificat CRPD, unde la articolul 24 se prevede că semnatarii trebuie să se asigure că persoanele cu dizabilități pot avea acces la învățarea continuă, la educația adulților, la formare profesională, la învățământul general terțiar și secundar, precum și la învățământul primar gratuit și obligatoriu;

AL. întrucât accesul la locuri de muncă de calitate, educație și formare, asistență medicală, protecție socială, inclusiv la nivel transfrontalier, locuințe adecvate, sprijin pentru o viață independentă și oportunități egale de participare la activități recreative și la viața comunității sunt esențiale pentru calitatea vieții persoanelor cu dizabilități;

AM. întrucât Strategia europeană privind drepturile persoanelor cu dizabilități pentru perioada 2021-2030, prezentată recent, este un pas binevenit către abordarea problemelor cu care se confruntă persoanele cu dizabilități, dar întrucât aceste persoane se confruntă în continuare cu obstacole și discriminare; întrucât, în 2019, 28,4 % dintre persoanele cu dizabilități din UE (cu vârsta de 16 ani sau mai mult) erau expuse riscului de sărăcie sau excluziune socială (23); întrucât Strategia europeană privind drepturile persoanelor cu dizabilități pentru perioada 2021-2030 va trebui să abordeze această situație;

AN. întrucât principiul 17 al Pilonului european al drepturilor sociale prevede că persoanele cu dizabilități au dreptul la un sprijin pentru venit care să le asigure o viață demnă, la servicii care să le permită să participe pe piața muncii și în societate și la un mediu de lucru adaptat nevoilor lor;

AO. întrucât atelierele protejate ar trebui să vizeze asigurarea incluziunii, a reabilitării și a tranziției către piața deschisă a muncii, dar sunt adesea medii segregate în care lucrătorii cu dizabilități nu au statut de angajat sau nu se bucură de drepturi de muncă, ceea ce constituie în mod clar o încălcare a CRPD; întrucât modelele incluzive de ocupare asistată a forței de muncă pot, dacă sunt bazate pe drepturi și sunt recunoscute ca locuri de muncă, să respecte drepturile persoanelor cu dizabilități și să contribuie la incluziune și la tranziția către piața deschisă a forței de muncă;

AP. întrucât criza economică provocată de pandemia de COVID-19 amenință grav economiile europene și locurile de muncă; întrucât persoanele din categoriile defavorizate, în special persoanele cu dizabilități, au fost greu lovite de pandemie; întrucât măsurile de prevenire a COVID-19 au reprezentat atât oportunități, cât și provocări pentru persoanele cu dizabilități în ceea ce privește accesibilitatea și incluziunea pe piața muncii;

AQ. întrucât, prin instrumentul temporar de redresare Next Generation EU, UE trebuie să sprijine un răspuns și o redresare post COVID-19 favorabile incluziunii persoanelor cu dizabilități; întrucât societatea civilă și organizațiile de voluntari care activează în sectorul persoanelor cu dizabilități și-au demonstrat încă o dată importanța capitală și reziliența în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19;

AR. întrucât măsurile de prevenire a COVID-19 au creat noi bariere pentru persoanele cu dizabilități și au exacerbat excluderea existentă în toate domeniile lumii muncii; întrucât probabilitatea de a-și pierde locul de muncă este mai mare pentru persoanele cu dizabilități, care întâmpină dificultăți în a-și găsi din nou un loc de muncă; întrucât COVID-19 a avut un impact negativ asupra accesibilității și caracterului incluziv al organizării muncii și al formelor de muncă, precum și asupra condițiilor de angajare și de muncă ale persoanelor cu dizabilități și a expus multe persoane cu dizabilități la efectele negative ale telemuncii;

AS. întrucât, în 2019, aproape 18 milioane de copii din UE (22,2 % din populația copiilor) locuiau în gospodării expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială; întrucât copiii cu dizabilități se confruntă cu dezavantaje specifice, care îi fac deosebit de vulnerabili; întrucât acest lucru subliniază importanța de a garanta, pentru copiii aflați în dificultate, accesul gratuit și efectiv la educația și îngrijirea de înaltă calitate a copiilor preșcolari, la educație și activități școlare, la cel puțin o masă sănătoasă în fiecare zi școlară și la asistență medicală, precum și accesul efectiv la o alimentație sănătoasă și la locuințe adecvate, astfel cum se prevede în recomandarea Consiliului de instituire a unei Garanții europene pentru copii;

AT. întrucât toate statele membre ale UE au ratificat Convenția ONU cu privire la drepturile copilului, conferindu-i caracter obligatoriu pentru ele, și întrucât articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană stabilește obiectivul UE de a asigura protecția drepturilor copiilor; întrucât Carta garantează că drepturile copilului sunt ocrotite de instituțiile UE și de statele membre atunci când pun în aplicare legislația UE; întrucât Parlamentul a adoptat cu o majoritate puternică rezoluția sa referitoare la Garanția europeană pentru copii, cerând să se asigure accesul la educație incluzivă din fragedă copilărie până în adolescență pentru toți copiii, inclusiv pentru copiii romi, copiii cu dizabilități, copiii apatrizi și migranți și cei care trăiesc în situații umanitare de urgență;

AU. întrucât discriminarea la încadrarea în muncă față de persoanele cu dizabilități este legată de absența unei educații și formări profesionale incluzive, dar și de segregarea și discriminarea în materie de locuințe și asistență medicală și de inaccesibilitatea mijloacelor de transport și a altor servicii și produse;

AV. întrucât, în rezoluția sa privind egalitatea de tratament la angajare și la locul de muncă din perspectiva CRPD, Parlamentul European a scos la iveală limitările Directivei 2000/78/CE a Consiliului;

AW. întrucât Directiva (UE) 2019/1158 impune statelor membre să evalueze dacă condițiile de acces la concediile pentru creșterea copilului, de îngrijire și de odihnă și modalitățile practice de a le obține ar trebui adaptate la nevoile specifice ale părinților aflați în situații deosebit de dezavantajate, precum părinții cu dizabilități, părinții (adoptivi, singuri sau separați) ai copiilor cu dizabilități sau cu o boală de lungă durată sau părinții aflați în situații dificile;

AX. întrucât persoanele cu dizabilități se confruntă cu numeroase obstacole în viața lor de zi cu zi, printre altele atunci când încearcă să obțină asistență personală, să fie incluse în comunitate, să găsească o locuință accesibilă adecvată și la prețuri abordabile și să beneficieze de asistență medicală la prețuri accesibile și de asistență socială și medicală centrată pe persoană;

AY. întrucât șomajul și lipsa locurilor de muncă de calitate și sustenabile pentru persoanele cu dizabilități sunt principalii factori care determină un risc ridicat de sărăcie, excluziune socială și lipsă de adăpost în rândul persoanelor cu dizabilități;

AZ. întrucât, în 2017, o treime din adulții din UE cu dizabilități locuiau în gospodării ale căror resurse financiare nu erau suficiente pentru a acoperi cheltuielile obișnuite necesare; întrucât, în 2019, aproape două treimi din populația UE cu o limitare a activității ar fi fost expusă riscului de sărăcie dacă nu ar fi beneficiat de prestații, alocații sau pensii sociale (24);

BA. întrucât persoanele cu dizabilități formează un grup eterogen, fiind adesea supuse unei discriminări intersecționale, cu efecte cumulative ce au un impact concret asupra șanselor de angajare;

BB. întrucât progresele înregistrate în direcția dezinstituționalizării se desfășoară inegal la nivelul statelor membre și întrucât, cu toate că în UE s-au aplicat politici relevante și s-au alocat fonduri substanțiale, un milion de persoane trăiesc încă în instituții; întrucât au fost depuse mai multe petiții privind utilizarea abuzivă a fondurilor UE pentru dezinstituționalizarea persoanelor cu dizabilități; întrucât, în februarie 2021, Ombudsmanul European a deschis o anchetă din proprie inițiativă cu privire la rolul Comisiei de a veghea că statele membre utilizează fondurile UE pentru a promova o viață independentă pentru persoanele cu dizabilități și persoanele în vârstă și a le scoate treptat din instituțiile rezidențiale; întrucât statele membre trebuie să accelereze procesul de dezinstituționalizare, iar Comisia trebuie să monitorizeze cu atenție progresele înregistrate de acestea;

BC. întrucât colectarea statisticilor UE privind populația nu ia în calcul natura dizabilității unei persoane, nici numărul de persoane cu dizabilități care trăiesc în centre de îngrijire la domiciliu, ceea ce îngreunează conformitatea cu articolul 31 din CRPD;

BD. întrucât setul de alocații și drepturi care decurg din statutul de persoană cu dizabilitate variază de la un stat membru la altul, la fel ca entitățile care definesc și recunosc aceste drepturi;

BE. întrucât se preconizează că numărul persoanelor cu dizabilități și al persoanelor care au nevoie de îngrijire și de îngrijire pe termen lung va crește dramatic în UE, printre altele din cauza provocărilor demografice și a creșterii numărului de boli cronice; întrucât cea mai mare parte a serviciilor de îngrijire pe termen lung sunt asigurate în prezent de persoane care asigură servicii informale de îngrijire, de obicei neremunerate, aceste persoane fiind predominant femei; întrucât politicile de abordare a provocărilor demografice și de răspuns la nevoile tot mai mari de îngrijire și la nevoile pe termen lung ar trebui concepute astfel încât să nu conducă la creșterea presiunii asupra persoanelor care asigură servicii informale de îngrijire;

BF. întrucât dizabilitățile sunt adesea rezultatul unor accidente de muncă sau sunt dobândite prin afecțiuni cronice legate de bolile profesionale și de expunerea la pericole pentru sănătate;

BG. întrucât angajamentul pentru o mai bună incluziune și protecția drepturilor persoanelor cu dizabilități ar trebui să se reflecte în toate domeniile de politică, inclusiv în procesul semestrului european,

BH. întrucât UE și statele membre ar trebui să adopte toate măsurile adecvate pentru a pune în aplicare drepturile stabilite în CRPD și să modifice sau să retragă măsurile actuale care discriminează persoanele cu dizabilități; întrucât UE și statele membre ar trebui să protejeze și să promoveze drepturile fundamentale ale persoanelor cu dizabilități în toate politicile și programele;

BI. întrucât 46 de milioane de femei și fete din Uniunea Europeană trăiesc cu dizabilități (25);

BJ. întrucât femeile și fetele cu dizabilități se confruntă cu o discriminare intersecțională multiplă și cu provocări care decurg din intersecția dintre gen și dizabilitate cu orientarea sexuală, identitatea de gen, exprimarea de gen, caracteristicile sexuale, țara de origine, clasa, statutul de migrant, vârsta sau originea rasială ori etnică; întrucât femeile cu dizabilități care provin din medii minoritare riscă mai mult să se confrunte cu o discriminare triplă din cauza situației lor vulnerabile; întrucât discriminarea creează obstacole în calea participării lor la toate domeniile vieții, inclusiv dezavantaje socioeconomice, izolare socială, violență de gen, sterilizare forțată și avort, lipsa accesului la servicii comunitare, cultură, sport și activități recreative, locuințe de slabă calitate, instituționalizare și asistență medicală inadecvată; întrucât aceste obstacole reduc probabilitatea de a participa pe deplin și de a se implica activ în societate și de a contribui la aceasta, inclusiv în domeniul educației și al pieței muncii;

BK. întrucât, în Uniunea Europeană, 20,6 % dintre femeile cu dizabilități sunt încadrate în muncă cu normă întreagă, comparativ cu 28,5 % dintre bărbații cu dizabilități (26); întrucât cifrele indică faptul că, în medie, 29,5 % dintre femeile cu dizabilități din UE sunt expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială, comparativ cu 27,5 % dintre bărbații cu dizabilități (27);

BL. întrucât CRPD indică faptul că femeile și fetele cu dizabilități sunt expuse unui risc mai mare de violență, atât în interiorul, cât și în afara domiciliului; întrucât unele state membre nu au ratificat încă Convenția privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul); întrucât extinderea domeniilor criminalității pentru a include forme specifice de violență de gen, în conformitate cu articolul 83 alineatul (1) din TFUE, le va oferi o mai mare protecție femeilor și fetelor cu dizabilități,

Guvernanța și punerea în aplicare

1. subliniază că este necesară o sensibilizare la toate nivelurile cu privire la drepturile persoanelor cu dizabilități consacrate în CRPD pentru a le proteja drepturile și demnitatea, precum și promovarea unei cooperări fructuoase și a schimbului de bune practici între statele membre; subliniază necesitatea unor definiții general acceptate ale dizabilității, dezinstituționalizării, traiului în comunitate, vieții independente și educației favorabile incluziunii; încurajează statele membre să consolideze mecanismele de coordonare;

2. subliniază că statele membre ar trebui să își intensifice eforturile de sprijinire a persoanelor cu dizabilități în următoarele domenii prioritare: sănătate, educație, accesibilitate, ocuparea forței de muncă și condiții de muncă, viață independentă, coordonare, condiții de viață, protecție socială și sensibilizare;

3. invită toate statele membre care nu au ratificat încă Protocolul opțional la CRPD să facă acest lucru fără întârziere și solicită UE să ratifice pe deplin acest protocol; invită Consiliul să ia măsurile necesare pentru a asigura aderarea UE la Protocolul opțional;

4. consideră că Protocolul opțional este o parte integrantă a CRPD; subliniază faptul că Protocolul opțional oferă cetățenilor posibilitatea de a comunica presupusele încălcări ale dispozițiilor convenției de către un stat parte și permite Comitetului CRPD să deschidă anchete confidențiale atunci când primește informații care indică o încălcare gravă sau sistematică de către un stat parte;

5. invită Comisia să realizeze o revizuire cuprinzătoare și transversală a legislației și a programelor de finanțare ale UE în vederea respectării depline a CRPD, implicând în mod constructiv organizațiile persoanelor cu dizabilități și membrii cadrului UE de monitorizare a punerii în aplicare a CRPD;

6. invită Comisia și statele membre să țină seama de diversitatea și eterogenitatea persoanelor cu dizabilități atunci când elaborează și pun în aplicare politici și măsuri;

7. ia act de progresele înregistrate de statele membre în punerea în aplicare și monitorizarea efectivă a CRPD și în adaptarea măsurilor de accesibilitate în vederea respectării standardelor CRPD; invită statele membre să desemneze imediat autorități responsabile care să servească drept puncte de contact și să instituie mecanisme de coordonare la toate nivelurile administrative, în conformitate cu articolul 33 din CRPD, pentru punerea în aplicare și monitorizarea acesteia; subliniază că statele membre ar trebui să se asigure că la activitatea acestor autorități participă un număr semnificativ de persoane cu dizabilități;

8. sprijină propunerea Comisiei de a crea o platformă pentru persoanele cu dizabilități în vederea consolidării guvernanței cooperării la nivelul UE în acest domeniu și a punerii în aplicare a Strategiei europene pentru persoanele cu dizabilități 2021-2030 și a strategiilor naționale pentru persoanele cu dizabilități;

9. subliniază că noua platformă a UE pentru persoanele cu dizabilități ar trebui să fie aliniată la orientările stabilite în Pilonul european al drepturilor sociale;

10. invită statele membre să desfășoare campanii naționale de sensibilizare cu privire la dizabilități, care să promoveze CRPD și Strategia europeană pentru persoanele cu dizabilități 2021-2030 și care să fie accesibile tuturor și să implice persoanele cu dizabilități, precum și membrii familiilor lor și organizațiile care le reprezintă; invită statele membre să adopte calendare ambițioase pentru punerea în aplicare a strategiei; invită Comisia să elaboreze un set de indicatori detaliați în viitorul act delegat privind tabloul de bord social revizuit pentru a măsura progresele înregistrate în direcția scopurilor și obiectivelor strategiei și pentru a asigura respectarea de către toți cei implicați a angajamentelor prezentate în aceste documente;

11. ia act de solicitarea de a desemna „coordonatori pentru aspectele legate de dizabilități” adresată de Comisie tuturor instituțiilor, organismelor, agențiilor și delegațiilor UE; își reiterează cererea de a crea puncte de contact în toate instituțiile și agențiile UE, inclusiv în Parlament și în Consiliu, punctul central de contact fiind stabilit în cadrul Secretariatului General al Comisiei și sprijinit printr-un mecanism interinstituțional adecvat; invită instituțiile UE să acorde prioritate numirii persoanelor cu dizabilități în funcția de coordonatori pentru aspectele legate de dizabilități;

12. salută planurile Comisiei de a examina funcționarea cadrului UE pentru monitorizarea punerii în aplicare a CRPD în 2022 și de a propune acțiuni pe această bază; invită Comisia să consolideze cadrul UE și independența sa, în special prin asigurarea unei mai mari implicări și participări a experților, a organizațiilor neguvernamentale, a partenerilor sociali și, în special, a persoanelor cu dizabilități, fără discriminare bazată pe tipul de dizabilitate sau pe orice altă circumstanță personală; subliniază că este necesar ca cadrul UE să se bazeze pe date detaliate, de calitate și defalcate în funcție de natura dizabilității unei persoane, pe baza rezultatelor Grupului de la Washington privind statisticile referitoare la dizabilități;

13. invită instituțiile UE și statele membre să își reafirme angajamentul de a asigura egalitatea incluzivă pentru persoanele cu dizabilități și de a pune pe deplin în aplicare CRPD, inclusiv articolul 27 privind munca și ocuparea forței de muncă;

14. invită Comisia și statele membre să stabilească obiective clare pentru a îmbunătăți condițiile de viață și de muncă ale persoanelor cu dizabilități, respectând totodată principiile accesibilității și nediscriminării și investind în egalitatea de șanse și în participarea persoanelor cu dizabilități în toate domeniile vieții;

15. subliniază că Comisia pentru petiții joacă un rol specific de protecție în ceea ce privește respectarea de către UE a CRPD la elaborarea politicilor și a legislației; ia act de faptul că, în contextul acestei responsabilități, comisia se ocupă de petițiile privind problemele legate de dizabilități, organizează dezbateri, ateliere tematice și audieri publice pe această temă, redactează proiecte de rezoluție și realizează vizite la fața locului;

16. subliniază că, pentru a avea acces efectiv la justiție prin intermediul petițiilor adresate Parlamentului, persoanele cu dizabilități ar trebui să aibă acces la sprijinul și asistența necesare pentru a elabora și depune petiții care îndeplinesc criteriile de admisibilitate; solicită o mai bună vizibilitate a mecanismului pentru petiții prin creșterea gradului de conștientizare, precum și prin implicarea și participarea persoanelor cu dizabilități sau a reprezentanților acestora la examinarea petițiilor;

17. îndeamnă statele membre să elaboreze planuri naționale de acțiune care să abordeze deficiențele în ceea ce privește accesul la informațiile privind siguranța publică, învățarea la distanță și online, asistența personală, îngrijirea și serviciile de sprijin pentru persoanele cu dizabilități;

18. invită Comisia pentru petiții să colecteze și să furnizeze date statistice privind prelucrarea petițiilor și subliniază necesitatea ca comisia să se asigure că poate oferi servicii de interpretare în limbajul prin semne, așa cum ar trebui să facă toate comisiile Parlamentului European, pentru a asigura accesul la informații și participarea;

19. invită Comisia și statele membre să recunoască mai bine importanța unor servicii și sisteme de sprijin accesibile și de calitate pentru o viață independentă; subliniază necesitatea de a promova strategii și standarde pentru un sprijin personalizat și de calitate pentru persoanele dependente cu dizabilități și pentru îngrijitorii acestora, inclusiv o protecție socială îmbunătățită și diverse forme de sprijin pentru îngrijitorii informali; invită Comisia să prezinte o agendă strategică a UE pentru îngrijitori, ca un alt pas înainte spre o capacitare calitativă a sectorului asistenței medicale din UE, inclusiv pentru lucrătorii din sectorul serviciilor personale și la domiciliu; reafirmă că agenda pentru îngrijire trebuie să reflecte și situația celor 100 de milioane de îngrijitori informali din UE care asigură 80 % din îngrijirea pe termen lung, a căror muncă rămâne însă nerecunoscută în mare parte;

20. recomandă Comisiei pentru petiții să elaboreze un raport anual privind problemele evidențiate în petițiile referitoare la persoanele cu dizabilități și să propună recomandări;

21. invită Comisia să integreze structural Strategia europeană pentru persoanele cu dizabilități 2021-2030 în procesul semestrului european, întrucât acesta din urmă ar trebui utilizat pentru a inspira politicile și abordările statelor membre, pentru a consolida caracterul incluziv al societății și pentru a sprijini ocuparea forței de muncă și protecția socială a persoanelor cu dizabilități; invită Comisia să realizeze o revizuire anuală a integrării aspectelor legate de dizabilități în procesul semestrului european;

22. invită Comisia și statele membre să stabilească o definiție comună a dizabilității conform observațiilor finale ale Comitetului CRPD privind raportul inițial al Uniunii Europene adoptat în 2015 și să asigure recunoașterea reciprocă a statutului de persoană cu dizabilități în toate statele membre, pentru a permite libera circulație a persoanelor cu dizabilități și exercitarea reală de către acestea a drepturilor lor cetățenești europene, precum și recunoașterea efectivă a acestor drepturi;

23. invită Comisia să se asigure că UE și statele membre respectă pe deplin toate obligațiile relevante ale UE și ale ONU privind drepturile persoanelor cu dizabilități, în special CRPD și Observațiile generale ale Comitetului CRPD cu privire la convenție, precum și normele de finanțare și măsurile relevante ale UE, și să le ofere sprijin, lor și familiilor lor, precum și să facă posibil schimbul de bune practici în acest domeniu;

24. subliniază necesitatea unor formări mai numeroase și periodice de sensibilizare a personalului din justiție și de aplicare a legii cu privire la abordarea și gestionarea crizelor și la dezamorsarea conflictelor atunci când interacționează cu persoane cu dizabilități specifice;

Protecția datelor

25. invită Comisia să se asigure că statele membre pun corect în aplicare Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor – RGPD) ( 28 ) și să ia măsurile necesare pentru a proteja datele sensibile ale persoanelor cu dizabilități;

26. subliniază că orice prelucrare a datelor cu caracter personal trebuie să respecte pe deplin RGPD; subliniază că, în conformitate cu RGPD, prelucrarea datelor genetice sau biometrice în scopul identificării unice a unei persoane fizice și a datelor privind sănătatea (date cu caracter personal sensibile) este interzisă, cu excepția cazului în care acest lucru este permis în mod expres de RGPD;

Participarea

27. subliniază necesitatea de a consulta și de a implica activ organizațiile persoanelor cu dizabilități în toate etapele planificării, adoptării, punerii în aplicare și monitorizării tuturor tipurilor de măsuri, astfel încât aceste măsuri să asigure promovarea drepturilor lor fundamentale; salută angajamentul Comisiei de a implica în mod adecvat organizațiile persoanelor cu dizabilități în toate etapele punerii în aplicare a Strategiei europene pentru persoanele cu dizabilități 2021-2030;

28. reamintește importanța de a consulta și de a implica persoanele cu dizabilități și organizațiile care le reprezintă atunci când se adoptă măsuri legate de pandemia de COVID-19, cum ar fi planurile de redresare și vaccinare, precum și în orice criză viitoare;

29. subliniază că participarea deplină și efectivă a persoanelor cu dizabilități în toate domeniile vieții și societății este esențială pentru exercitarea drepturilor lor fundamentale;

30. reamintește că multe persoane cu dizabilități sunt încă separate de viața comunității și nu au control asupra vieții lor de zi cu zi, în special cele care trăiesc în instituții rezidențiale, pandemia de COVID-19 evidențiind și intensificând provocările cu care se confruntă aceste persoane; îndeamnă statele membre să integreze serviciile de asistență pentru a garanta că persoanele cu dizabilități se bucură de dreptul egal de a trăi independent și de a fi incluse în comunitate;

31. îndeamnă statele membre să se asigure că persoanele cu dizabilități sunt implicate, fără nicio constrângere, în procesul de elaborare a politicilor; indică faptul că CRPD prevede o participare politică deplină, ceea ce înseamnă că persoanele cu dizabilități trebuie să poată participa la alegeri și la procesele decizionale în condiții de egalitate cu ceilalți; invită Comisia să se asigure că statele membre prevăd modalități simplificate de naturalizare sau scutiri specifice de la examenele de naturalizare pentru persoanele cu dizabilități, pentru a le garanta accesul la cetățenie;

32. reamintește numărul mare de cetățeni ai UE privați de dreptul lor de a participa la alegeri, inclusiv la alegerile pentru Parlamentul European, din cauza dizabilităților sau a problemelor lor de sănătate mintală; prin urmare, invită Comisia și statele membre să asigure dreptul real al persoanelor cu dizabilități de a vota la alegerile pentru Parlamentul European;

Libera circulație

33. salută planul Comisiei de a prezenta, până la sfârșitul anului 2023, o propunere de creare a unui card european pentru dizabilitate care să fie recunoscut în toate statele membre, cu scopul de a extinde proiectele-pilot pentru cardul european pentru dizabilitate și tichetul de parcare al UE pentru persoanele cu dizabilități; consideră că cardul european pentru dizabilitate, care ar trebui să fie obligatoriu în toate statele membre, va fi un instrument important pentru a ajuta persoanele cu dizabilități să își exercite dreptul la liberă circulație într-o UE fără bariere;

34. invită Comisia și statele membre să dea dovadă de ambiție în ceea ce privește sfera de aplicare a drepturilor pe care cardul le va asigura utilizatorilor săi, precum și să asigure punerea cuvenită în aplicare în fiecare stat membru, dacă va fi necesar, prin intermediul unei legislații a UE cu caracter obligatoriu;

35. observă că, în unele state membre din UE în care a fost deja instituit un card pentru dizabilitate, au existat relatări despre utilizarea abuzivă a acestuia, fapt care uneori a avut consecințe negative pentru persoanele cu adevărat eligibile; subliniază, prin urmare, necesitatea de a crește gradul de conștientizare la toate nivelurile și de a lua măsuri pentru a împiedica utilizarea abuzivă a noului card al UE pentru dizabilitate;

36. invită Comisia să scutească persoanele cu dizabilități și familiile și îngrijitorii acestora de la plata taxelor rutiere în întreaga Europă, pentru a sprijini deplasarea acestora, în special atunci când aceștia au nevoie să efectueze călătorii repetate pentru tratament medical și de îngrijire;

37. invită Comisia să consolideze în continuare cadrul legislativ pentru participarea persoanelor cu dizabilități la turism; ia act de faptul că 25 % din electoratul UE are un anumit grad de deficiență sau dizabilitate ( 29 ) și că contribuția totală brută a turismului accesibil pentru persoanele cu dizabilități și persoanele cu mobilitate redusă la cifra de afaceri din UE s-a ridicat în 2012 la aproximativ 786 miliarde EUR ( 30 )

38. salută călduros adoptarea unor drepturi consolidate în favoarea călătorilor din transportul feroviar în cazul persoanelor cu dizabilități și a persoanelor cu mobilitate redusă, în special eliminarea treptată a derogărilor actuale de care beneficiază statele membre și reducerea perioadei de preaviz impuse persoanelor cu dizabilități sau cu mobilitate redusă care au nevoie de asistență; îndeamnă statele membre să prevadă, cât de curând posibil, perioade de notificare prealabilă mai scurte pentru persoanele cu dizabilități care au nevoie de asistență în timpul călătoriei, pentru a le permite persoanelor cu dizabilități și persoanelor cu mobilitate redusă să își exercite mai ușor dreptul la liberă circulație și pentru a defini perioade de accesibilitate; solicită punerea rapidă în aplicare a normelor prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1371/2007 reformat în toate statele membre; invită Comisia să aibă în vedere prezentarea unei propuneri privind drepturile pasagerilor cu dizabilități din transportul urban și rural, care să remedieze lacunele rămase; solicită adoptarea unui pachet la fel de eficient în domeniul transportului maritim;

39. invită Comisia să sprijine statele membre să asigure condițiile necesare – la nivel local, regional și național – pentru a le permite persoanelor cu dizabilități să se bucure de drepturile lor la liberă circulație, la autodeterminare și la alegeri personale făcute în condiții egale cu ceilalți, să trăiască în mod independent și să fie incluse în comunitate, astfel cum se prevede la articolul 19 din CRPD; invită statele membre să îmbunătățească accesibilitatea informațiilor furnizate de administrația publică prin utilizarea unor formate deschise și accesibile;

Accesibilitatea

40. ia act de propunerea Comisiei privind crearea unui centru de resurse „AccessibleEU” până în 2022; invită Comisia să creeze o agenție a UE privind accesibilitatea (Comitetul UE privind accesibilitatea) care să fie responsabilă de elaborarea specificațiilor tehnice în materie de accesibilitate în sprijinul politicilor și legislației specifice ale UE, să organizeze consultări cu titularii de drepturi, cu părțile interesate și cu organizațiile neguvernamentale, să ajute statele membre și instituțiile UE să aplice măsurile de accesibilitate într-un mod armonizat, în beneficiul pieței unice, și să sensibilizeze opinia publică cu privire la importanța accesibilității pentru a garanta egalitatea în societate;

41. invită Comisia și statele membre să asigure accesibilitatea cognitivă, senzorială și fizică a inițiativelor UE privind digitalizarea pieței muncii;

42. regretă faptul că accesul la mediul construit și accesibilitatea fizică nu au fost incluse în domeniul de aplicare al Actului european privind accesibilitatea; invită Comisia să utilizeze Actul european privind accesibilitatea ca bază pentru a adopta un cadru solid al UE pentru un mediu accesibil și favorabil incluziunii, cu spații publice și servicii pe deplin accesibile, inclusiv servicii de transport public, de comunicare, administrative și financiare, precum și mediul construit; salută inițiativa „Access City Award” a Comisiei;

43. salută rezultatele concursului european pentru orașe accesibile („European Access City”); invită statele membre să organizeze concursuri asemănătoare la nivel național;

44. subliniază că cele mai frecvente preocupări ale petiționarilor cu privire la egalitatea persoanelor cu dizabilități se concentrează pe accesibilitate și protecție socială, precum și pe drepturile de muncă și dreptul de a trăi independent în comunitate; invită așadar statele membre să pună în aplicare pe deplin și să monitorizeze în permanență întreaga legislație privind accesibilitatea, inclusiv Directiva (UE) 2019/882 (Actul european privind accesibilitatea) pentru a preveni și elimina efectiv și definitiv barierele în cazul lucrătorilor cu dizabilități și pentru a îmbunătăți și a asigura disponibilitatea unor servicii accesibile și condiții adecvate de furnizare a acestor servicii; invită, în acest context, statele membre să ia în considerare, atunci când transpun în dreptul intern Actul european privind accesibilitatea, interconectivitatea dintre accesibilitatea serviciilor și accesibilitatea mediului construit;

45. subliniază că trebuie garantată accesibilitatea deplină în toate spațiile publice din Europa; regretă că Strategia europeană pentru persoanele cu dizabilități 2021-2030 este în prezent ignorată din multe puncte de vedere și, în special, că există prea multe clădiri publice cu bariere arhitecturale, care constituie o formă odioasă de discriminare; invită Comisia Europeană să integreze accesibilitatea în toate domeniile de politică și invită statele membre să pună pe deplin în aplicare legislația în vigoare;

46. regretă faptul că, în unele state membre, numerele de urgență inaccesibile au însemnat că unele persoane cu dizabilități nu au putut comunica cu serviciile esențiale de asistență și de urgență; îndeamnă, prin urmare, statele membre să pună în aplicare cu atenție Directiva (UE) 2018/1972 de instituire a Codului european al comunicațiilor electronice;

47. invită statele membre să garanteze că Directiva (UE) 2016/2102 privind accesibilitatea site-urilor web și a aplicațiilor mobile ale organismelor din sectorul public este pusă în aplicare în mod rapid și eficient, la toate nivelurile, pentru a se asigura că persoanele cu dizabilități pot accesa toate informațiile de care au nevoie într-un format accesibil, inclusiv limbajele prin semne utilizate la nivel național; salută inițiativa Comisiei referitoare la un plan de acțiune privind accesibilitatea conținutului web pentru toate instituțiile, organismele și agențiile UE pentru a asigura conformitatea site-urilor UE, a documentelor publicate pe aceste site-uri și a platformelor online cu standardele europene în materie de accesibilitate, care trebuie extinse; îndeamnă toate instituțiile, organismele și agențiile UE să respecte standardele europene în materie de accesibilitate până cel târziu în 2022;

48. îndeamnă statele membre să transpună în legislația națională Directiva serviciilor mass-media audiovizuale îndelung așteptată și, în conformitate cu articolul 7 din aceasta, să ofere servicii mass-media audiovizuale accesibile persoanelor cu dizabilități;

49. îndeamnă instituțiile UE să îmbunătățească nivelul de accesibilitate și calitatea acesteia în toate clădirile lor și să elimine barierele existente în calea accesului la site-urile, dezbaterile și documentele lor, și anume să se asigure că informațiile furnizate sunt accesibile, de exemplu, propunând traducerea în limbajul prin semne din diversele state membre și realizând documente în alfabetul Braille și în limbaj ușor lizibil;

50. evidențiază că este important să se abordeze rapid preocupările legate de accesibilitate în toate politicile și instrumentele pertinente, inclusiv preocupările legate de normele privind achizițiile publice și de accesibilitatea petițiilor adresate Parlamentului;

51. îndeamnă serviciile competente ale Parlamentului să își continue eforturile și să finalizeze proiectul privind grupul de lucru inter-servicii pentru limbajul prin semne în cel mai scurt timp posibil, pentru a răspunde solicitărilor din petiția nr. 1056/2016, făcând posibilă depunerea petițiilor în limbajele naționale și internaționale prin semne utilizate în UE, ceea ce ar permite utilizatorilor limbajului prin semne să își exerseze mai ușor dreptul fundamental de a adresa petiții;

52. subliniază necesitatea de a pune la dispoziție în cadrul reuniunilor comisiilor, reuniunilor plenare și tuturor celelalte reuniuni ale Parlamentului servicii de interpretare în limbajul semnelor și traduceri în limbaj ușor lizibil, astfel încât aceste reuniuni să fie accesibile persoanelor cu dizabilități;

Combaterea discriminării

53. observă că nu există o recunoaștere reciprocă a statutului de persoană cu dizabilități între statele membre; invită statele membre să colaboreze într-un spirit de încredere reciprocă pentru a recunoaște statutul atribuit într-un alt stat membru; reamintește obiectivul Comisiei de a colabora cu statele membre pentru a extinde domeniul de aplicare al recunoașterii reciproce a statutului de persoană cu dizabilități în domenii precum mobilitatea forței de muncă și beneficiile legate de condițiile de prestare a serviciilor; subliniază necesitatea de a extinde beneficiile cardului european pentru dizabilitate, astfel încât să fie incluse și beneficiile de acces la sănătate recunoscute reciproc; subliniază, în acest context, importanța unei acțiuni rapide în ceea ce privește punerea în aplicare a cardului european pentru dizabilitate; reiterează necesitatea unei înțelegeri reciproce a dezinstituționalizării, a punerii sale în aplicare și a traiului independent în comunitate, în vederea unei mai bune alinieri a strategiilor statelor membre și a fondurilor UE la CRPD;

54. recunoaște numeroasele domenii de aplicare pe care le-ar putea avea cardul european pentru dizabilitate, în ceea ce privește atât accesul fără discriminare la numeroase servicii, cât și siguranța în situații de pericol și de urgență; evidențiază că un astfel de card ar asigura recunoașterea imediată a unei persoane cu dizabilități de către forțele de ordine implicate;

55. regretă faptul că, potrivit OMS, copiii și adulții cu dizabilități sunt expuși unui risc mai mare de violență decât colegii lor fără dizabilități; subliniază că în special minorii sunt de 3,7 ori mai susceptibili decât copiii fără dizabilități să fie victime ale oricărui tip de violență, de 3,6 ori mai susceptibili de a fi victime ale violenței fizice și de 2,9 ori mai susceptibili de a fi victime ale violenței sexuale; subliniază că copiii cu deficiențe mentale sau intelectuale par a fi printre cei mai vulnerabili, cu un risc de violență sexuală de 4,6 ori mai mare față de colegii lor fără dizabilități; solicită, prin urmare, crearea unui cadru european pentru protecția persoanelor cu dizabilități împotriva oricărui tip de violență;

56. subliniază că UE are nevoie urgent de o legislație care să protejeze cetățenii împotriva tuturor formelor de discriminare în UE și consideră că acest lucru este primordial pentru o punere în aplicare corectă a politicilor CRPD; îndeamnă statele membre să adopte directiva orizontală a UE privind combaterea discriminării, pe care Comisia a prezentat-o în 2008; invită Comisia să prezinte o soluție alternativă pentru a avansa cât mai curând posibil pe calea combaterii discriminării în întreaga UE, în toate domeniile vieții;

57. condamnă cu fermitate orice discriminare medicală împotriva persoanelor cu dizabilități; reamintește că măsurile relevante adoptate de statele membre trebuie să respecte CRPD și să asigure accesul egal și nediscriminatoriu la serviciile sociale și de asistență medicală; subliniază că răspunsul la viitoarele crize sanitare (de la pregătire la tratament) trebuie să garanteze că persoanele cu dizabilități nu sunt lăsate în urmă; solicită, în acest sens, autorităților relevante să le ofere persoanelor cu dizabilități același tratament medical ca oricărei alte persoane, inclusiv terapie intensivă; reamintește că este important ca serviciile publice de sănătate să joace întotdeauna un rol principal în protecția persoanelor cu dizabilități;

58. își reiterează apelul adresat Comisiei de a colabora cu Curtea de Justiție a Uniunii Europene în ceea ce privește strategiile de comunicare și de accesibilitate, pentru a se asigura că persoanele cu dizabilități au acces la sistemul de justiție al UE fără a face obiectul vreunei forme de discriminare; invită Comisia și statele membre să continue programele de capacitare pentru persoanele cu dizabilități, care să le permită să recunoască și să raporteze cazurile de discriminare împotriva lor;

59. condamnă orice formă de discriminare a persoanelor cu dizabilități la locul de muncă; invită statele membre și Comisia să pună în aplicare politici care vizează prevenirea cazurilor de hărțuire din cauza dizabilității; invită, în plus, statele membre să pună în aplicare, în colaborare cu angajatorii, politici de prevenire a hărțuirii pe internet a persoanelor cu dizabilități la locul de muncă;

60. subliniază că trebuie prevenită încarcerarea persoanelor a căror dizabilitate este incompatibilă cu detenția și că ar trebui oferite alternative la pedepsele cu închisoarea; invită statele membre să se asigure că principiile fundamentale ale egalității de tratament, nediscriminării, amenajărilor corespunzătoare și accesibilității sunt respectate pentru deținuții cu dizabilități;

61. invită statele membre să facă schimb de informații și de bune practici, în special în ceea ce privește tranziția de la îngrijirea instituționalizată la viața independentă, acordarea de locuințe accesibile și la prețuri abordabile pentru persoanele cu dizabilități și includerea în comunitate;

62. subliniază că amenajarea corespunzătoare, accesibilitatea și proiectarea universală sunt esențiale pentru combaterea discriminării persoanelor cu dizabilități; subliniază importanța accesului nediscriminatoriu și efectiv care presupune identificarea și eliminarea obstacolelor și a barierelor în calea accesului persoanelor cu dizabilități la bunuri, servicii și infrastructuri puse la dispoziția publicului larg; atrage atenția asupra faptului că accesul nediscriminatoriu și efectiv al persoanelor cu dizabilități trebuie să le fie acordat, ori de câte ori este posibil, în termeni și condiții de egalitate cu persoanele fără dizabilități și că acestor persoane trebuie să li se înlesnească, atunci când este necesar, utilizarea dispozitivelor de asistare, inclusiv a dispozitivelor de ajutor la mers și de acces, de tipul câinilor-ghid recunoscuți și al altor câini pentru asistență ( 31 ) ; reamintește că ar trebui adoptate standarde de accesibilitate în consultare cu persoanele cu dizabilități și cu organizațiile reprezentative ale acestora, deoarece cunoștințele lor sunt esențiale pentru identificarea obstacolelor în calea accesibilității; subliniază că amenajarea corespunzătoare, accesibilitatea și proiectarea universală sunt esențiale pentru combaterea discriminării persoanelor cu dizabilități;

63. accentuează rolul esențial al membrilor familiei care oferă îngrijire persoanelor cu dizabilități și care răspund adesea nevoilor lor de îngrijire și asistență; subliniază în acest sens că este necesar ca politicile și strategiile naționale și ale UE să sprijine puternic membrii familiei și îngrijitorii; consideră că este esențial să li se acorde recunoaștere europeană reciprocă în calitate de îngrijitori;

64. subliniază importanța dreptului persoanelor cu dizabilități de a-și exercita drepturile fundamentale în condiții de egalitate; subliniază necesitatea de a recunoaște că persoanele cu dizabilități se bucură de capacitate juridică în condiții de egalitate cu ceilalți în toate aspectele vieții, în conformitate cu articolul 12 din CRPD; invită statele membre să ia măsuri oportune și în timp util pentru a asigura un acces efectiv, echitabil și incluziv la sistemul de justiție și la aplicarea legii pentru persoanele cu toate tipurile de dizabilități, în toate etapele procesului;; evidențiază că accesul egal, fără discriminare, la justiție, pe durata întregii proceduri judiciare, presupune asigurarea accesibilității infrastructurilor și a serviciilor;

65. subliniază necesitatea unor ajutoare financiare, astfel încât persoanele cu dizabilități să poată plăti sau angaja îngrijitori sau să poată sprijini financiar membrii familiei, deoarece serviciile de îngrijire ale acestora din urmă au un cost atât în termeni de timp, cât și de bani, și întrucât acest lucru este absolut necesar pentru sprijinirea persoanelor cu dizabilități și a îngrijitorilor lor familiali;

66. subliniază că persoanele cu dizabilități sunt marginalizate social și excluse din viața profesională, economică și socială; regretă faptul că persoanele cu dizabilități, în special cele cu nevoi de sprijin ridicate, sunt expuse adesea unui risc ridicat de instituționalizare, în timp ce sprijinul financiar actual din partea statelor membre nu este suficient, în special în ceea ce privește sprijinul bazat pe comunitate, orientat către persoane, care ar proteja drepturile persoanelor cu dizabilități ( 32 )

67. subliniază că articolul 19 din CRPD stabilește dreptul de a trăi independent și de a fi inclus în comunitate; invită statele membre să garanteze un proces care să permită schimbarea condițiilor de viață ale persoanelor cu dizabilități, trecând de la un cadru instituțional la un sistem care să permită participarea socială și în care serviciile să fie prestate în comunitate, în funcție de dorința și preferințele individuale; invită statele membre să includă obiective specifice cu termene clare în strategiile lor de dezinstituționalizare și să finanțeze în mod corespunzător punerea în aplicare a acestor strategii;

68. regretă că persoanele cu dizabilități și rețelele lor de sprijin au fost excluse din grupurile prioritare în cadrul strategiei de vaccinare a UE; îndeamnă statele membre să le ofere persoanelor cu dizabilități și rețelelor lor de sprijin acces prioritar la vaccinare; insistă, în acest sens, ca vaccinarea împotriva COVID-19 să se bazeze pe consimțământul liber și în cunoștință de cauză al persoanelor cu dizabilități și ca autonomia și capacitatea juridică a tuturor persoanelor cu dizabilități, inclusiv a persoanelor cu dizabilități intelectuale, a persoanelor cu dizabilități psihosociale și a persoanelor autiste să nu fie subminate cu măsuri considerate ca fiind în interesul public sau în interesul superior al persoanei;

69. solicită efectuarea unor anchete la nivelul UE și la nivel național cu privire la ratele disproporționate ale infectării cu COVID-19 și ale mortalității cauzate de aceasta în centrele de îngrijire și asistență, serviciile rezidențiale pentru persoanele în vârstă și persoanele cu dizabilități și în alte servicii sociale, pentru a înțelege cauzele, a-i identifica pe cei responsabili și a lua măsurile necesare pentru a împiedica situații similare în viitor;

70. solicită ca locurile în care se desfășoară vaccinarea să fie accesibile fizic și să se ofere orientare și asistență la fața locului celor care au nevoie de ele; solicită programe specifice de transport accesibil, care să fie gratuit sau cu costuri reduse, ori de câte ori este necesar.

Ocuparea forței de muncă și afaceri sociale

71. este preocupat de ratele ridicate ale șomajului în rândul persoanelor cu dizabilități, în special în rândul femeilor cu dizabilități, comparativ cu alte grupuri din UE; invită statele membre să promoveze și să asigure un cadru legislativ și de politică pentru participarea persoanelor cu dizabilități și, în special, a femeilor cu dizabilități la piața muncii, inclusiv a celor cu dizabilități ascunse, boli cronice sau dificultăți de învățare;

72. invită statele membre să adopte o abordare intersecțională, în special în politicile și măsurile lor pentru crearea de locuri de muncă favorabile incluziunii; regretă faptul că discriminarea multiplă și intersecțională nu este abordată suficient în Strategia europeană pentru persoanele cu dizabilități 2021-2030; invită, prin urmare, Comisia să acorde o atenție deosebită intersecționalității în punerea în aplicare a strategiei și să stabilească obiective clare, măsurabile și ambițioase privind diversitatea la locul de muncă, care să reflecte eterogenitatea persoanelor cu dizabilități, pentru a aborda discriminarea multiplă și intersecțională; subliniază importanța de a monitoriza eficiența strategiei, cu implicarea persoanelor cu dizabilități și a organizațiilor reprezentative ale acestora;

73. invită Comisia și statele membre să promoveze și să sprijine întreprinderile sociale care se concentrează pe încadrarea în muncă a persoanelor cu dizabilități, deoarece acestea reprezintă o pârghie pentru stimularea creării de locuri de muncă decente;

74. încurajează statele membre să le acorde persoanelor cu dizabilități grave și semnificative acces timpuriu la sistemele publice de pensii pentru a combate riscul de sărăcie și de excluziune socială la bătrânețe;

75. invită statele membre să abordeze subdezvoltarea și subfinanțarea serviciilor publice de ocupare a forței de muncă în vederea îmbunătățirii ratei de încadrare în muncă a persoanelor cu dizabilități; îndeamnă statele membre să consolideze legăturile dintre serviciile publice de ocupare a forței de muncă și agențiile de recrutare;

76. subliniază rolul pozitiv jucat de locurile de muncă protejate care respectă CRPD în tranziția persoanelor cu dizabilități către piața deschisă a forței de muncă;

77. îndeamnă statele membre să sprijine modelele de plasare și sprijin individual („angajare asistată”) bazate pe drepturi, favorabile incluziunii și decente, ca modalitate de tranziție a persoanelor cu dizabilități, atunci când este posibil, către piața deschisă a forței de muncă;

78. invită Comisia să inițieze revizuirea Directivei privind egalitatea de tratament cât mai curând posibil, pentru a o armoniza pe deplin cu dispozițiile CRPD și a pune în aplicare un proces participativ menit să asigure implicarea directă și deplină a organizațiilor care reprezintă persoanele cu dizabilități;

79. subliniază că sistemele de sprijin pentru angajare nu ar trebui să reducă salariile persoanelor cu dizabilități, în special prin cofinanțare publică; subliniază că angajarea persoanelor cu dizabilități trebuie să se bazeze pe cadrul de ocupare a forței de muncă aplicat altor lucrători în ceea ce privește remunerarea sau timpul de lucru, acest cadru fiind adaptat la nevoile lor; consideră că persoanele cu dizabilități nu pot fi incluse pe piața deschisă a forței de muncă fără un cadru general de reglementare a ocupării forței de muncă și fără promovarea negocierilor salariale și a negocierilor colective;

80. subliniază necesitatea de a se acorda asistență financiară pentru a le permite persoanelor cu dizabilități să angajeze persoane cu calificări speciale pentru a le ajuta;

81. îndeamnă statele membre să asigure o coordonare adecvată a securității sociale pentru persoanele cu dizabilități, inclusiv prin asigurarea faptului că acestea continuă să primească sprijin pentru dizabilitate, care să acopere costurile suplimentare legate de dizabilitate chiar și atunci când intră pe piața muncii sau când trec peste un anumit prag de venit, pentru a sprijini integrarea lor pe piața muncii și pentru a contribui la asigurarea demnității și egalității lor; consideră că acest lucru ar trebui realizat prin modificarea Regulamentului (CE) nr. 883/2004 și prin consultarea organizațiilor care reprezintă persoanele cu dizabilități;

82. invită statele membre să facă schimb de informații și de bune practici, în special în ceea ce privește tranziția de la îngrijirea instituționalizată la viața independentă, acordarea de locuințe accesibile și la prețuri abordabile pentru persoanele cu dizabilități și includerea în comunitate;

83. invită Comisia și statele membre să își intensifice eforturile de combatere a decalajului persistent în ceea ce privește încadrarea în muncă a persoanelor cu dizabilități și să încurajeze accesul acestora la locuri de muncă de calitate și sustenabile; salută, în acest sens, propunerea Comisiei din planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale de a include în tabloul de bord social revizuit decalajul în ceea ce privește ocuparea forței de muncă în rândul persoanelor cu dizabilități;

84. solicită punerea deplină în aplicare de către statele membre a Directivei 2000/78/CE a Consiliului; îndeamnă statele membre să dezvolte perspective de angajare pentru persoanele cu dizabilități prin îmbunătățirea punerii în aplicare a directivei, în special a articolului 5 privind amenajările corespunzătoare, precum și prin investirea fondurilor UE și a finanțării din mecanismul de redresare și reziliență în formarea profesională și crearea de locuri de muncă pentru persoanele cu dizabilități;

85. subliniază că corelarea cererii și a ofertei de locuri de muncă, crearea de profiluri profesionale, ocuparea forței de muncă și formarea concomitentă, integrarea la locul de muncă și sprijinul pentru formare, precum și oportunitățile de dezvoltare a carierei sunt importante pentru a ajuta persoanele cu dizabilități să își asigure și să își păstreze un loc de muncă remunerat;

86. invită statele membre să se asigure că piețele muncii și mediile de lucru sunt deschise, favorabile incluziunii și accesibile persoanelor cu dizabilități, să sprijine serviciile de ocupare a forței de muncă, să sensibilizeze publicul cu privire la practicile de ocupare a forței de muncă favorabile incluziunii, să instituie stimulente și măsuri de sprijin adecvate pentru întreprinderi, în special pentru microîntreprinderi și întreprinderile mici și mijlocii care recrutează și formează persoane cu dizabilități, și să se asigure că programele generale privind desfășurarea de activități independente sprijină persoanele cu dizabilități și le sunt accesibile;

87. invită statele membre să încurajeze adaptările la locul de muncă și să ia măsuri pentru a îmbunătăți sănătatea și siguranța la locul de muncă; invită Comisia să acorde o atenție deosebită lucrătorilor cu dizabilități în viitorul cadru strategic al UE privind sănătatea și siguranța la locul de muncă și să stabilească obiective ambițioase;

88. îndeamnă instituțiile UE și statele membre să introducă cote la locul de muncă pentru persoanele cu dizabilități, pentru a promova un loc de muncă favorabil incluziunii;

Achizițiile publice și fondurile UE

89. reamintește că procedurile de achiziții publice din statele membre trebuie să se desfășoare și să fie finalizate cu respectarea deplină a drepturilor fundamentale ale beneficiarilor, inclusiv ale persoanelor cu dizabilități; subliniază că statele membre trebuie să respecte CRPD atunci când pun în aplicare legislația privind achizițiile publice, în special în ceea ce privește alegerea mijloacelor de comunicare, specificațiile tehnice, criteriile de atribuire și condițiile de executare a contractului;

90. reamintește că o bună structură a serviciilor publice, în special în domeniul sănătății și al educației, este esențială pentru a asigura tratamentul egal al persoanelor cu dizabilități, indiferent de situația lor economică; invită statele membre să utilizeze fondurile UE pentru a îmbunătăți aceste servicii și infrastructurile conexe, în conformitate cu spiritul inițiativelor REACT EU și Next Generation EU;

91. invită Comisia și statele membre să includă în conținutul final al acordurilor de parteneriat privind fondurile structurale și de investiții europene și în programele acestor fonduri obiectivele și abordările care îmbunătățesc condițiile de viață ale persoanelor cu dizabilități, respectând totodată principiile accesibilității și nediscriminării și investind în egalitatea de șanse și participarea persoanelor cu dizabilități în toate domeniile vieții, inclusiv în sprijinirea tranziției de la viața instituționalizată la cea în sânul comunității; solicită Comisiei să monitorizeze îndeaproape utilizarea fondurilor UE în conformitate cu CRPD; subliniază necesitatea unei convergențe treptate în ceea ce privește definițiile accesibilității, participării și vieții în comunitate, ca mijloc de consolidare a coeziunii între statele membre;

92. invită statele membre să profite de oportunitățile oferite de fondurile UE relevante pentru crearea de locuri de muncă și formarea în sprijinul persoanelor cu dizabilități, să garanteze și să sprijine accesibilitatea deplină a spațiilor și a infrastructurii publice și să se asigure că acțiunile finanțate de UE ajung la persoanele cu dizabilități; regretă faptul că fondurile UE continuă să fie utilizate în mai multe state membre pentru a construi noi medii segregate pentru persoanele cu dizabilități;

93. subliniază necesitatea de a finanța în mod adecvat echipamentele de care au nevoie persoanele cu dizabilități pentru a garanta că aceste persoane pot utiliza cele mai bune tehnologii și echipamente disponibile în viața lor de zi cu zi, la muncă și în societate;

94. subliniază că fondurile UE nu ar trebui să finanțeze niciodată produse, servicii sau infrastructuri inaccesibile;

95. invită Comisia și statele membre să se asigure că programele și strategiile de dezvoltare rurală includ măsuri specifice de informare pentru persoanele cu dizabilități care locuiesc în mediul rural și să le implice în elaborarea și punerea în aplicare a programelor și strategiilor respective;

Digitalizarea

96. invită statele membre să analizeze potențialul și oportunitățile oferite de digitalizare și de soluțiile digitale și să recunoască valoarea tehnologiilor de asistență și de adaptare pentru persoanele cu dizabilități, acordând atenția cuvenită protecției datelor cu caracter personal și preocupărilor legate de etică; reamintește că potențialul utilizării instrumentelor digitale și a tehnologiilor de asistență depinde de oportunitățile pe care le au persoanele cu dizabilități de a-și dezvolta competențele digitale; subliniază că dezvoltarea competențelor digitale și a cunoștințelor necesare în domeniul IA poate oferi o șansă pe piața muncii pentru grupurile vulnerabile, cum ar fi persoanele cu dizabilități;

97. subliniază că pandemia de COVID-19 a demonstrat că întreaga populație ar trebui să poată beneficia de transformarea digitală, fără nicio discriminare sau excludere; subliniază importanța tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC) pentru mobilitate, comunicare și accesul la serviciile publice; invită, prin urmare, statele membre să promoveze în mod activ participarea persoanelor cu dizabilități prin furnizarea mijloacelor adecvate care să le asigure accesul la serviciile publice online;

98. invită instituțiile UE să asigure cele mai înalte standarde de accesibilitate la infrastructurile lor, serviciile lor și tehnologiile lor digitale, să depună toate eforturile pentru a publica documentele legate de procedurile legislative într-un mod ușor de utilizat și accesibil și să se asigure că persoanele cu dizabilități pot avea acces deplin și adecvat la site-urile lor internet, precum și la formularele de contact; încurajează statele membre să dezvolte programe care vizează includerea persoanelor cu dizabilități în societate prin sport, arte, cultură și activități recreative, și care promovează participarea lor la procesul politic fără impedimente;

Cercetarea

99. invită Comisia să efectueze cercetări suplimentare cu privire la impactul și efectele asupra sănătății ale tehnologiilor emergente asupra persoanelor cu dizabilități, cum ar fi efectul lămpilor cu LED-uri asupra persoanelor fotosensibile;

100. reamintește că, pentru a dezvolta politici adecvate și eficace și a găsi soluții adaptate nevoilor tuturor persoanelor cu dizabilități din UE, sunt necesare date comparabile și fiabile la nivelul UE; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să își intensifice eforturile pentru un cadru comun de statistici europene privind persoanele și gospodăriile pentru a colecta date fiabile privind participarea persoanelor cu dizabilități la diferitele niveluri și tipuri de educație, de muncă și viață socială;

101. subliniază necesitatea de a investi în inovare și cercetare în domeniul ocupării forței de muncă și al spiritului antreprenorial al persoanelor cu dizabilități, pentru a le sprijini supraviețuirea financiară și participarea lor la viața economică și socială;

102. subliniază necesitatea de a intensifica cercetarea și inovarea în domeniul tehnologiilor accesibile pentru ca piețele muncii să fie deschise într-o mai mare măsură persoanelor cu dizabilități; subliniază importanța TIC pentru mobilitatea, comunicarea și accesul la serviciile publice al persoanelor cu dizabilități;

Educația

103. salută faptul că statele membre sunt dispuse să pună în aplicare politici educaționale favorabile incluziunii; invită statele membre să sporească în continuare capacitatea sistemelor lor de învățământ de a oferi o educație accesibilă de înaltă calitate pentru toți cursanții, prin promovarea unor măsuri specifice și a unui sprijin personalizat, cum ar fi programe de învățământ și materiale de învățare accesibile și personalizate, TIC accesibile și o educație digitală adecvată; invită Comisia să consolideze rolul Garanției pentru copii, luând în considerare, pentru a asigura tratamentul egal al copiilor cu dizabilități, elaborarea unui sistem de recompensare a școlilor care se dovedesc a fi cele mai accesibile; îndeamnă, prin urmare, Comisia și statele membre să investească în formarea profesioniștilor cu privire la nevoile persoanelor cu dizabilități; reiterează faptul că punerea în aplicare și alocarea programelor de finanțare relevante ale UE ar trebui să contribuie la tranziția către o educație favorabilă incluziunii; subliniază că persoanelor cu dizabilități ar trebui să li se garanteze accesul la educație, inclusiv în timpul crizelor precum pandemia de COVID-19, și că statele membre ar trebui să combată toate formele de discriminare și excluziune în acest domeniu; subliniază necesitatea de a asigura o participare mai mare a tinerilor cu dizabilități la formare, ținând seama de nevoile acestora, ceea ce le-ar oferi un acces mai bun la piața muncii; ia act de faptul că este benefic pentru copiii care provin din minoritățile lingvistice și care au nevoi educaționale speciale să învețe în limba lor maternă în primii ani de școală, atunci când este dificil pentru ei să utilizeze limba și să comunice; invită statele membre să asigure accesul la educația în limbile minorităților pentru copiii cu nevoi educaționale speciale;

104. subliniază că programele de educație și cele de formare profesională favorabile incluziunii reprezintă două dintre condițiile prealabile esențiale pentru o piață a muncii mai incluzivă; invită Comisia să se asigure că viitoarea abordare a UE în ceea ce privește micro-certificatele pentru învățarea pe tot parcursul vieții și capacitatea de inserție profesională este accesibilă și favorabilă incluziunii și analizează modalitățile de a îmbunătăți realizarea dreptului la muncă al persoanelor cu dizabilități; invită statele membre să profite de oportunitățile oferite de Garanția pentru tineret îmbunătățită pentru ocuparea forței de muncă, educație, stagii sau ucenicii pentru tinerii cu dizabilități, să asigure accesul egal pentru persoanele cu dizabilități și să introducă politici adaptate;

105. subliniază importanța unui sprijin timpuriu, individualizat și cuprinzător pentru copiii cu dizabilități, părinții și îngrijitorii acestora; invită statele membre să acorde o atenție deosebită copiilor cu dizabilități și cu nevoi educaționale speciale;

106. atrage atenția asupra importanței intervenției la o vârstă fragedă și asupra faptului că copiii cu dizabilități trebuie să participe și să fie incluși în societate încă din primele etape ale vieții lor; subliniază necesitatea de a crește oportunitățile de finanțare pentru educația favorabilă incluziunii, atunci când și acolo unde este posibil și recomandabil, atât pentru a promova impactul educației favorabile incluziunii asupra copiilor cu sau fără dizabilități, cât și pentru a finanța cercetarea în educația favorabilă incluziunii; consideră că este necesar să se încurajeze utilizarea noilor tehnologii, inclusiv a TIC, a dispozitivelor de sprijinire a mobilității și a dispozitivelor și tehnologiilor auxiliare care sunt adecvate pentru persoanele cu dizabilități; subliniază că educația este esențială pentru dezvoltarea individuală și că mediile de învățare accesibile persoanelor cu dizabilități le oferă acestora posibilitatea de a contribui pe deplin la toate aspectele societății;

107. subliniază că persoanele cu dizabilități trebuie să fie pe deplin integrate pe piața muncii prin promovarea educației incluzive și a unor forme flexibile de ocupare a forței de muncă care să poată răspunde nevoilor lor (cum ar fi telemunca sau munca inteligentă) și prin implicarea deplină a asociațiilor persoanelor cu dizabilități în elaborarea unor strategii incluzive;

108. subliniază că persoanele cu dizabilități au adesea un nivel ridicat de competențe și calificări care sunt subevaluate; constată că acest lucru le împiedică să își valorifice potențialul și privează societatea de valoarea economică și socială ce ar rezulta din incluziunea lor;

109. este ferm convins că statele membre ar trebui să ofere un sprijin adecvat copiilor cu dizabilități pentru ca educația publică să devină coloana vertebrală a unui model pedagogic individualizat;

110. recunoaște valoarea școlii și a sportului ca factor-cheie pentru creșterea și dezvoltarea copiilor cu dizabilități, în special a celor cu autism; regretă că în timpul pandemiei educația de la distanță i-a privat de aceste activități esențiale; speră că educația lor va avea prioritate în cadrul politicilor de relaxare a măsurilor din statele membre;

111. propune crearea de proiecte de sensibilizare cu privire la nevoile persoanelor cu dizabilități, prin utilizarea pozitivă a puterii instrumentelor culturale, de exemplu prin promovarea evenimentelor culturale, ca parte a unei strategii educaționale mai ample de promovare și protejare a drepturilor persoanelor cu dizabilități;

112. solicită statelor membre să respecte orientările emise de Comisie în comunicarea sa privind Spațiul european al educației până în 2025 în legătură cu datoria guvernelor de a promova educația incluzivă în toate sectoarele educației și formării, în conformitate cu angajamentele asumate de ONU în cadrul CRPD; solicită să se includă în politicile naționale, europene și regionale din domeniul educației un sistem incluziv care să permită integrarea cursanților cu dizabilități în învățământul formal, pentru a evita orice fel de discriminare;

Protejarea drepturilor femeilor cu dizabilități

113. salută Strategia europeană privind drepturile persoanelor cu dizabilități 2021-2030 și menționarea în cadrul acesteia a provocărilor specifice cu care se confruntă femeile și fetele cu dizabilități; solicită ca intersecția dintre gen și dizabilități să fie integrată în toate politicile, programele și inițiativele UE, precum și în planurile naționale de acțiune ale statelor membre; solicită ca instrumentele de finanțare existente și viitoare ale UE să fie utilizate cât se poate de bine pentru a promova accesibilitatea și nediscriminarea;

114. invită Comisia și statele membre să asigure dezvoltarea, progresul și emanciparea deplină a femeilor cu dizabilități și să promoveze participarea acestora la procesul decizional public; subliniază că ar trebui luate măsuri adecvate pentru a garanta că perspectivele lor sunt luate pe deplin în considerare și că, împreună cu organismele consultative specifice în materie de dizabilități, este promovată participarea organizațiilor care reprezintă femeile cu dizabilități;

115. invită Comisia și statele membre să abordeze de urgență violența de gen cu care se confruntă în mod disproporționat femeile și fetele cu dizabilități, prin intermediul Convenției de la Istanbul și prin extinderea domeniilor criminalității pentru a include forme specifice de violență bazată pe gen, în conformitate cu articolul 83 alineatul (1) din TFUE; invită Comisia să utilizeze acest temei juridic pentru a propune măsuri obligatorii și o directivă-cadru cuprinzătoare a UE pentru a preveni și combate toate formele de violență de gen; invită Comisia să se asigure că nevoile femeilor cu dizabilități sunt incluse în inițiativele care oferă sprijin victimelor prin intermediul Strategiei privind egalitatea de gen și al Strategiei privind drepturile victimelor și să se asigure că sprijinul acordat victimelor este conceput în conformitate cu principiul accesibilității;

116. regretă discriminarea de gen cu care se confruntă femeile și fetele cu dizabilități fizice și cognitive în sectorul medical; consideră că femeile și fetele cu dizabilități trebuie să aibă acces deplin și egal la tratamente medicale care să răspundă nevoilor lor specifice, prin intermediul unei asistențe medicale specifice pentru persoanele cu dizabilități și al serviciilor generale; invită statele membre să asigure o formare suplimentară a cadrelor medicale cu privire la nevoile specifice ale femeilor și fetelor cu dizabilități și să se asigure că femeile și fetele cu dizabilități primesc toate informațiile adecvate pentru a putea lua decizii în mod liber cu privire la sănătatea lor;

117. solicită respectarea universală a sănătății sexuale și reproductive și a drepturilor aferente, precum și accesul la acestea; regretă regresul în ceea ce privește sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente ale femeilor în unele țări, acest lucru fiind deosebit de dăunător pentru femeile și fetele cu dizabilități, care se confruntă cu obstacole suplimentare în calea accesului la asistență medicală; subliniază că este important ca statele membre să ia toate măsurile necesare pentru a combate sterilizarea forțată; îndeamnă statele membre să asigure investiții publice pentru a garanta accesul deplin la sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente pentru femeile și fetele cu dizabilități; regretă faptul că, adesea, fetele cu dizabilități nu au dreptul la o educație sexuală; îndeamnă statele membre să asigure o educație cuprinzătoare și favorabilă incluziunii cu privire la sexualitate și relații;

118. invită statele membre să asigure sisteme educaționale accesibile și lipsite de stereotipuri, care să includă măsuri educative favorabile incluziunii, să pregătească fetele și femeile cu dizabilități pentru piața muncii, axându-se pe competențele digitale și pe învățarea pe tot parcursul vieții, precum și să garanteze că fetele și femeile cu dizabilități își pot alege domeniile de studiu și au posibilitatea să lucreze în meseriile pe care și le doresc, în care își pot folosi pe deplin potențialul și în care nu sunt limitate de inaccesibilitate, prejudecăți sau stereotipuri; recunoaște legătura dintre educație și un viitor loc de muncă; subliniază că este necesar un acces deplin la educație pentru a combate decalajul în materie de ocupare a forței de muncă;

119. invită Comisia și statele membre să abordeze decalajul în materie de ocupare a forței de muncă cu care se confruntă femeile cu dizabilități, în special prin combaterea stereotipurilor de gen, prin consolidarea participării femeilor cu dizabilități la economia digitală, prin creșterea reprezentării lor în educație, formare și ocuparea forței de muncă în domeniile și profesiile STIM și prin combaterea factorilor de descurajare a muncii, cum ar fi hărțuirea sexuală; invită Comisia și statele membre să ia măsuri concrete pentru a se asigura că femeile cu dizabilități participă la procesul decizional și primesc o remunerație egală pentru o muncă egală, prin măsuri obligatorii de transparență salarială, pentru a combate riscul ridicat de sărăcie a persoanelor încadrate în muncă și pentru a adapta reglementările în domeniul muncii, cum ar fi formulele flexibile de lucru și concediul pentru creșterea copilului, la nevoile lor specifice; invită Comisia și statele membre să sprijine modelele de afaceri ale economiei sociale și inițiativele menite să îmbunătățească incluziunea socială și pe piața muncii a femeilor cu dizabilități prin intermediul Planului de acțiune privind economia socială;

120. constată că este esențial să se colecteze mai multe date și informații pentru a înțelege situația cu care se confruntă femeile și fetele cu dizabilități; solicită date relevante, exacte și defalcate care să ia în considerare dimensiunea de gen și dizabilitățile și să redea provocările cu care se confruntă femeile cu dizabilități, în special pe piața forței de muncă;

o

o o

121. încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, Comitetului Regiunilor, Comitetului Economic și Social European și Organizației Națiunilor Unite.

(1) JO L 23, 27.1.2010, p. 35.

(2) JO C 340, 15.12.2010, p. 11.

(3) JO L 315, 3.12.2007, p. 14.

(4) JO L 151, 7.6.2019, p. 70.

(5) JO L 327, 2.12.2016, p. 1.

(6) JO L 321, 17.12.2018, p. 36.

(7) JO L 188, 12.7.2019, p. 79.

(8) JO L 303, 2.12.2000, p. 16.

(9) JO C 137 E, 27.5.2010, p. 68.

(10) JO L 167, 12.6.1998, p. 25.

(11) JO L 223, 22.6.2021, p. 14.

(12) JO C 316, 6.8.2021, p. 2.

(13) JO C 362, 8.9.2021, p. 8.

(14) JO C 371, 15.9.2021, p. 6.

(15) Texte adoptate, P9_TA(2021)0161.

(16) Texte adoptate, P9_TA(2021)0075.

(17) JO C 363, 28.10.2020, p. 164.

(18) Observațiile introductive ale comisarei Dalli din 3 martie 2021 privind Strategia pentru drepturile persoanelor cu dizabilități 2021-2030.

(19) Eurostat, „Functional and activity limitations statistics” (Statistici privind limitările funcționale și de activitate), date extrase în decembrie 2020.

(20) Eurostat, „Archive: Disability statistics – access to education and training”, consultat la 29 iulie 2021.

(21) Anexele din 17 decembrie 2019 la propunerea de raport comun al Comisiei și al Consiliului privind ocuparea forței de muncă, care însoțește comunicarea Comisiei referitoare la strategia anuală pentru 2020 privind creșterea durabilă (COM(2019)0653), p. 89.

(22) Eurostat, „Functional and activity limitations statistics”, consultat la 6 iulie 2021.

(23) Eurostat, „Disability: higher risk of poverty or social exclusion”, consultat la 6 iulie 2021.

(24) Eurostat, „European Union Statistics on Income and Living Conditions”, consultat la 2 iulie 2021.

(25) Rezoluția Parlamentului European referitoare la situația femeilor cu dizabilități.

(26) Indicele egalității de gen 2020.

(27) Rezoluția Parlamentului European referitoare la Strategia Europeană pentru persoanele cu dizabilități după 2020.

(28) JO L 119, 4.5.2016, p. 1.

(29) Studiul Parlamentului din 1 octombrie 2018 intitulat „2018 Update of the Study on the protection role of the Committee on Petitions in the context of the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities”.

(30) Prezentarea Comisiei din 10 ianuarie 2014 intitulată „Economic impact and travel patterns of accessible tourism in Europe: Presentation of the key study findings”.

(31) Petițiile nr. 1140/2015, 0857/2016, 0535/2017, 1140/2015 și 0988/2020.

(32) https://www.edf-feph.org/independent-living-and-de-institutionalisation-policy/