Raportul special Eficacitatea sprijinului 
acordat pentru 
acvacultură prin Fondul 
european pentru pescuitRO 2014  nr. 10
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa (http://europa.eu).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2014
ISBN 978-92-872-0679-4
doi:10.2865/35215
© Uniunea Europeană, 2014
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Printed in Luxembourg
RO 2014  nr. 10
Raportul special Eficacitatea sprijinului 
acordat pentru 
acvacultură prin Fondul 
european pentru pescuit
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) al doilea 
paragraf TFUE]
02
 Cuprins
Puncte
 Glosar și acronime
I-IX Sinteză
1-14  Introducere
1-5 Acvacultura în Uniunea Europeană
6-14  Politica UE în domeniul acvaculturii
6 Acvacultura și politica comună în domeniul pescuitului (PCP)
7-8 Strategia Comisiei în domeniul acvaculturii
9-14  Fondul european pentru pescuit
15-17  Sfera și abordarea auditului
18-69  Observații
18-36  Măsurile pentru sprijinirea dezvoltării sustenabile a acvaculturii nu au fost, în toate cazurile, bine 
concepute și monitorizate la nivelul UE
18-19  PCP și FEP nu au pus la dispoziție detalii suficiente privind conținutul măsurilor pentru sprijinirea dezvoltării 
sustenabile a acvaculturii
20-22  Examinarea de către Comisie a planurilor strategice naționale și a programelor operaționale nu a garantat 
în mod sistematic că acestea erau suficient de bine concepute pentru a maximiza eficacitatea politicii în 
domeniul acvaculturii
23-25  Comisia nu a oferit orientări detaliate, relevante pentru acvacultură, cu privire la aspectele care țin de mediu
26-30  Comisia nu a asigurat într-o măsură suficientă comparabilitatea datelor care indică progresele generale 
înregistrate în direcția îndeplinirii obiectivelor politicii în domeniul acvaculturii
31-34  Comisia nu a realizat decât un număr redus de audituri și evaluări pertinente, iar monitorizarea a fost 
limitată
35-36  Rezultatele proiectelor inovatoare și de cercetare finanțate cu fonduri publice nu au fost valorificate la 
maximum
37-54  Măsurile pentru sprijinirea dezvoltării sustenabile a acvaculturii nu au fost bine concepute și 
implementate de către statele membre
37-38  Nu au existat, la nivelul statelor membre auditate, suficiente inițiative care să vină în sprijinul acvaculturii
39-40  Amenajarea teritoriului și procedurile de acordare a licențelor erau afectate de insuficiențe 
03 Cuprins
41-42  Criza economică și financiară a avut un impact semnificativ asupra sectorului acvaculturii
43-45  Planurile strategice naționale nu furnizau obiective clare pentru acvacultură
46-48  Programele operaționale erau afectate de diverse deficiențe
49-52  Statele membre nu au luat suficient în considerare politica de mediu și politica de sănătate
53-54  S-au constatat inexactități grave în raportarea rezultatelor de către unele state membre
55-69  Măsurile finanțate prin FEP nu au obținut, până în prezent, un raport costuri-beneficii optim în 
demersul lor de sprijinire a dezvoltării sustenabile a acvaculturii
55-56  Obiectivele generale stabilite la nivelul de ansamblu al UE nu au fost îndeplinite
57-58  Obiectivele de la nivelul statelor membre nu au fost îndeplinite
59-69  Un număr semnificativ dintre proiectele auditate nu erau susceptibile să contribuie într-un mod eficient din 
punctul de vedere al costurilor la atingerea obiectivelor
60-64 Gradul în care s-a contribuit la dezvoltarea sustenabilă a fost unul limitat și direcționarea sprijinului a fost 
necorespunzătoare
65-66  Rezultatele previzionate ale proiectelor nu au fost obținute sau nu s-a verificat obținerea lor
67-69  Până în prezent, nu a fost obținut un raport costuri-beneficii satisfăcător
70-71  Noua politică comună în domeniul pescuitului și Fondul european pentru pescuit 
și afaceri maritime (FEPAM) (începând cu 2014)
72-78  Concluzii și recomandări
 Anexa I — Cifra de afaceri a sectorului acvaculturii și sprijinul furnizat prin FEP
 Anexa II — Eșantionul de proiecte care au făcut obiectul auditului
 Anexa III — Rezultatele proiectelor auditate
 Răspunsul Comisiei
04
 Glosar  
și acronime
Acvacultură : Toate formele de creștere sau de cultivare de organisme acvatice utilizând tehnici destinate creșterii 
producției organismelor în cauză dincolo de capacitatea naturală a mediului; organismele acvatice respective rămân 
proprietatea persoanei fizice sau juridice pe întreaga perioadă a creșterii și cultivării acestora, până la data încheierii 
recoltării.
Amenajarea teritoriului  și, în special, amenajarea spațiului maritim este un proces public care constă în analizarea și 
planificarea distribuției spațiale și temporale a activităților umane în zonele maritime cu scopul de a îndeplini obiective 
economice, de mediu și sociale. Acest proces deține un rol esențial în furnizarea unor orientări și a unor date fiabile 
pentru implantarea unei activități economice – inclusiv acvacultura –, oferind investitorilor certitudine, evitând conflictele 
și stabilind sinergii între activități și medii, obiectivul final rămânând dezvoltarea durabilă.
CSTEP : Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit.
„Efect de balast” (efect „deadweight”) : Situația în care o operațiune subvenționată ar fi fost integral sau parțial 
realizată chiar și fără finanțarea acordată.
EMAS : Sistemul UE de management de mediu și audit ( Eco‑Management and Audit Scheme  – EMAS) reprezintă un 
instrument de management elaborat de Comisia Europeană și destinat întreprinderilor și altor organizații pentru 
evaluarea, raportarea și îmbunătățirea performanței lor de mediu ( http://ec.europa.eu/environment/emas/ ).
FAO : Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură ( Food and Agriculture Organization of the United 
Nations ).
FEP : Fondul european pentru pescuit.
FEPAM : Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime.
LIFE : L’Instrument Financier pour l’Environnement  (Instrumentul financiar pentru mediu).
Managementul integrat al zonelor costiere : Își propune să coordoneze punerea în aplicare a diferite politici (cum ar fi 
acvacultura, turismul și energia eoliană) în zonele costiere, astfel încât să contribuie la dezvoltarea sustenabilă a acestora.
Obiectivul de convergență : Obiectiv regional vizând dezvoltarea regiunilor din UE al căror produs intern brut pe cap de 
locuitor se situează sub 75 % din produsul intern brut mediu pe cap de locuitor din UE.
PCP : Politica comună în domeniul pescuitului. Prezentul raport abordează PCP în cursul perioadei care s-a încheiat 
în 2013.
Pește : În sensul prezentului raport, prin „pește” se înțeleg peștii, crustaceele și moluștele.
SWOT : Strengths/weaknesses/opportunities/threats  (puncte forte/puncte slabe/oportunități/riscuri).
05
 Sinteză
I
Uniunea Europeană produce anual aproximativ 1,3 mili -
oane de tone de pește grație sectorului acvaculturii, care 
înregistrează o cifră de afaceri de 4 miliarde de euro. Pentru 
perioada care s -a încheiat în 2013, politica comună în 
domeniul pescuitului (PCP), precum și instrumentul aces -
teia de finanțare, Fondul european pentru pescuit (FEP), au 
avut printre obiective încurajarea dezvoltării sustenabile 
a acvaculturii. Drept urmare, până în mai 2013, FEP a pus la 
dispoziție peste 400 de milioane de euro pentru a finanța 
măsuri pentru investiții productive în acvacultură, precum și 
măsuri pentru mediu și măsuri de sănătate.
II
Curtea a examinat dacă măsurile sprijinite cu fonduri FEP 
au fost bine concepute și implementate și dacă finanțarea 
acordată a obținut un bun raport costuri -beneficii. În acest 
scop, au fost auditate concepția și implementarea măsurilor 
de sprijinire la nivelul Comisiei și la cel al statelor membre, 
precum și un număr de proiecte în statele membre.
III
Per ansamblu, Curtea a constatat că FEP nu a furnizat un 
sprijin eficace pentru dezvoltarea sustenabilă a acvaculturii.
IV
Curtea a constatat că, la nivelul UE, măsurile pentru sprijini -
rea dezvoltării sustenabile a acvaculturii nu au fost bine con -
cepute și monitorizate. PCP și FEP nu au furnizat un cadru 
suficient de clar pentru dezvoltarea acvaculturii pentru peri -
oada care s -a încheiat în 2013. În ceea ce privește orientările 
oferite cu privire la sustenabilitatea din punctul de vedere 
al mediului, Curtea a constatat că s -au furnizat orientări 
suficiente pentru Natura 2000, dar nu și pentru aspectele ce 
prezintă relevanță pentru Directiva -cadru privind apa, Direc -
tiva-cadru privind strategia pentru mediul marin și Directiva 
privind evaluarea impactului asupra mediului. Acest fapt 
explică de ce statele membre nu au luat măsuri specifice 
pentru a soluționa această problemă importantă. Compa -
rabilitatea dintre datele referitoare la acvacultură provenite 
din diferite surse de la nivelul UE era insuficientă, ceea ce 
face dificilă evaluarea rezultatelor măsurilor din domeniul 
acvaculturii. Comitetele de monitorizare instituite în cadrul 
FEP nu au jucat un rol semnificativ în monitorizarea acvacul-  
turii, informațiile de gestiune erau deficitare, iar rezultatele 
proiectelor de cercetare finanțate cu fonduri publice nu au 
fost valorificate la maximum.V
La nivelul statelor membre, măsurile pentru sprijinirea dez -
voltării sustenabile a acvaculturii nu au fost bine concepute 
și implementate. Planurile naționale strategice și progra -
mele operaționale ale statelor membre nu au oferit o bază 
suficient de clară pentru sprijinirea acvaculturii și nu exista 
nicio strategie coerentă pentru acest sector. Inexistența unui 
sistem adecvat de amenajare a teritoriului, în combinație 
cu procedurile complicate de acordare a licențelor, a frâ -
nat dezvoltarea sustenabilă. S -au constatat, de asemenea, 
deficiențe metodologice și inexactități semnificative la 
nivelul datelor referitoare la producție comunicate în unele 
dintre rapoartele anuale de implementare.
VI
Curtea a constatat că obiectivele principale de creștere 
fixate pentru sectorul acvaculturii nu au fost atinse până în 
prezent, acest sector aflându -se într -o stagnare de mai mulți 
ani. Criza economică și financiară a contribuit cu certitudine 
în mod semnificativ la această stagnare, cel puțin în princi -
palele state producătoare. Curtea a remarcat, de asemenea, 
că, în multe cazuri, proiectele care au făcut obiectul auditu -
lui în statele membre vizitate nu au fost bine selectate. De 
cele mai multe ori, proiectele auditate, cu unele excepții, nu 
au obținut rezultatele scontate sau nu au furnizat un bun 
raport costuri -beneficii și au contribuit doar într -o măsură 
limitată la creștere și la crearea de locuri de muncă.
VII
În concluzie, cadrul care exista la nivelul UE și la nivelul sta -
telor membre pentru perioada care s -a încheiat în 2013 nu 
era adecvat pentru transpunerea în practică a obiectivelor 
stabilite de UE pentru dezvoltarea sustenabilă a acvacul -
turii, iar măsurile adoptate efectiv nu au furnizat rezultate 
suficiente.
VIII
În consecință, Curtea recomandă Comisiei ca, la punerea 
în aplicare a măsurilor de sprijinire a acvaculturii prevăzute 
în cadrul noului Fond european pentru pescuit și afaceri 
maritime:
(a) să analizeze, atunci când aprobă programele 
operaționale ale statelor membre, dacă obiectivele 
definite pentru dezvoltarea sustenabilă a acvaculturii 
sunt realiste și adecvate, precum și dacă fondurile sunt 
direcționate către măsuri care sunt susceptibile să înde -
plinească aceste obiective;
Sinteză 06
(b) să elaboreze orientări pentru luarea în considerare 
a factorilor de mediu pertinenți atunci când se deci -
de alocarea fondurilor publice;
(c) să se asigure, acolo unde este cazul, că programele 
operaționale ale statelor membre sunt aprobate doar 
dacă au fost elaborate strategii naționale adecvate 
pentru dezvoltarea sectorului acvaculturii;
(d) să încurajeze statele membre să implementeze 
sisteme relevante de amenajare a teritoriului și să 
simplifice procedurile de acordare de licențe și pro -
cedurile administrative pentru a sprijini dezvoltarea 
sectorului acvaculturii;
(e) să amelioreze comparabilitatea datelor statistice pri -
vind acvacultura compilate din diferitele surse care 
se află la dispoziția sa, astfel încât să se sporească 
exactitatea și exhaustivitatea lor.IX
Curtea recomandă statelor membre ca, la punerea în 
aplicare a măsurilor de sprijinire a acvaculturii prevăzute 
în cadrul noului Fond european pentru pescuit și afaceri 
maritime:
(a) să elaboreze și să pună în aplicare strategii naționale 
coerente pentru dezvoltarea sectorului acvaculturii;
(b) să implementeze sisteme relevante de amenajare 
a teritoriului și să simplifice procedurile de acordare de 
licențe și procedurile administrative pentru a sprijini 
dezvoltarea sectorului acvaculturii;
(c) să se asigure că are loc o prioritizare a finanțării 
publice astfel încât aceasta să fie direcționată către 
proiectele care contribuie cel mai bine la dezvoltarea 
sustenabilă a acvaculturii și care furnizează un bun 
raport costuri -beneficii;
(d) să asigure o monitorizare mai riguroasă a rezultatelor 
proiectelor, prin stabilirea și aplicarea unor indicatori 
pertinenți.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
07
 Introducere
Acvacultura în Uniunea 
Europeană
01 
Acvacultura se referă la toate formele 
de creștere sau cultivare de organisme 
acvatice, utilizând tehnici destinate 
creșterii producției organismelor în 
cauză dincolo de capacitatea natura -
lă a mediului; organismele acvatice 
respective rămân proprietatea persoanei 
fizice sau juridice pe întreaga perioadă 
a creșterii și cultivării acestora, până la 
data încheierii recoltării1.02 
Acvacultura reprezintă una dintre com -
ponentele activității de producție de 
pește2, cealaltă fiind capturarea peștilor 
din mediul natural. Pentru 2011, anul cel 
mai recent pentru care sunt disponibi -
le informații, UE a produs aproximativ 
6 milioane de tone de pește, din care 
1,3 milioane de tone au provenit din 
acvacultură. După cum se ilustrează în 
figura 1 , producția anuală de pește din 
UE este în scădere de mai mulți ani, din 
cauza diminuării cantităților de pește 
capturat, la care se asociază stagnarea 
sectorului acvaculturii. 65 % din peștele 
consumat în UE provine din import.1 Articolul 3 litera (d) din 
Regulamentul (CE) 
nr. 1198/2006 al Consiliului din 
27 iulie  2006 privind Fondul 
european pentru pescuit 
(JO L 223, 15.8.2006, p. 1).
2 În cuprinsul prezentului 
raport, sintagma „producție 
de pește” este folosită pentru 
a desemna producția de pește, 
crustacee și moluște.
Producția de pește în UE (în tone)
Sursa:  Eurostat.Figura 110 000 000
9 000 000
4 000 000
3 000 0008 000 000
7 000 000
6 000 0005 000 000
2 000 000
1 000 000
0
1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011Capturi
Acvacultură
08 Introducere
03 
Peștii reprezintă trei sferturi din 
producția, în termeni valorici, de acva -
cultură din UE3. Acest sector generează 
aproximativ 80 000 de locuri de muncă și 
o cifră de afaceri anuală de 4 miliarde de 
euro4. În Europa, atitudinile consumatori -
lor față de peștele de crescătorie variază 
de la o țară la alta, existând o preferință 
din partea multor consumatori pentru 
peștele capturat, care se comercializează 
la prețuri superioare pe piață.
04 
Deși în UE se cresc multe specii de pește, 
doar un număr mic dintre acestea for -
mează cea mai mare parte a volumului de 
producție de acvacultură. Principalele țări 
producătoare sunt Franța, Regatul Unit, 
Grecia, Spania și Italia, care reprezintă îm -
preună 77 % din valoarea cifrei de afaceri 
a UE, așa cum se arată în tabelul 1 .05 
În timp ce, în UE, acvacultura a înregis -
trat o stagnare, producția de acvacultură 
de la nivel mondial cunoaște o creștere 
de mai mulți ani. Între 2000 și 2011, 
producția mondială aproape s -a dublat, 
trecând de la 32 de milioane de tone la 
63 de milioane de tone (a se vedea figu -
ra 2 ), aproape 90 % din producție fiind 
realizată, în prezent, în Asia. Aproximativ 
40 % din oferta mondială de pește des -
tinat consumului uman este furnizată în 
prezent de acvacultură5.3 FAO (Organizația Națiunilor 
Unite pentru Alimentație și 
Agricultură), The State of World 
Fisheries and Aquaculture 
(Situația mondială 
a pescuitului și a acvaculturii), 
Roma, 2012.
4 Centrul Comun de Cercetare al 
Comisiei Europene, The 
economic performance of the 
EU Aquaculture Sector  
(Performanța economică 
a sectorului acvaculturii din 
UE) (CSTEP 13-29), Bruxelles, 
2013 (date pentru 2011).
5 FAO, Global Aquaculture 
Production Statistics (Statistici 
privind producția mondială de 
acvacultură), 2011 ( ftp://ftp.fao.
org/fi/news/GlobalAquacultu -
reProductionStatistics2011.pdf ).Tabelul 1Producția de acvacultură în principalele state membre producătoare, pe specii
Valoarea cifrei de afaceri în 2011 (în milioane de euro)
Stat membru TotalDorade și 
bibani-de-
mareSomoni Păstrăvi Stridii Midii Scoici CrapAlte 
specii
Franța 22 % 898 35 0 120 502 164 0 5 72
Regatul Unit 18 % 740 2 678 35 1 21 0 1 2
Grecia 13 % 523 485 0 4 0 9 0 0 25
Spania 12 % 501 199 0 51 2 102 14 1 132
Italia 11 % 423 61 0 140 0 40 106 3 73
Total 77 % 3 085 782 678 350 505 336 120 10 304
Alte state membre 23 % 933 65 80 265 38 90 27 134 234
TOTAL UE 4 018 847 758 615 543 426 147 144 538
21 % 19 % 15 % 14 % 11 % 4 % 4 % 13 %
Sursa:  Raportul Centrului Comun de Cercetare intitulat „Performanța economică a sectorului acvaculturii din UE”, (CSTEP 13-29), 2013  
(pot exista diferențe ca urmare a rotunjirii înainte de zecimală).
09 Introducere
Tendințele la nivel mondial în producția de acvacultură
Sursa:  Eurostat (pentru statele UE-27), FAO (la nivel mondial).
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.Figura 2Producţia de acvacultură din UE comparată cu cea de la nivel mondial (1998 = 100 %) 
140 %
120 %
100 %
80 %
60 %
40 %
20 %
0 %
- 20 %
1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011Mondial
Statele UE-27

10 Introducere
Politica UE în domeniul 
acvaculturii
Acvacultura și politica 
comună în domeniul  
pescuitului (PCP)
06 
Obiectivele politicii comune în dome -
niul pescuitului pentru perioada 2002-
2013 au fost stabilite în Regulamentul 
nr. 2371/2002 al Consiliului6. Principalul 
obiectiv al acestei politici, aplicabil, de 
asemenea, pentru acvacultură, este 
prevăzut la articolul 2 din regulament și 
vizează „să asigure exploatarea resurse -
lor acvatice vii care oferă condiții econo -
mice, de mediu și sociale durabile”.
Strategia Comisiei în  
domeniul acvaculturii
07 
În septembrie 2002, Comisia a publicat 
o strategie pentru dezvoltarea sustena -
bilă a acvaculturii europene7, strategie 
care viza trei obiective principale:
(a) să creeze locuri de muncă stabile 
pe termen lung și să favorizeze 
creșterea durabilă;
(b) să ofere consumatorilor produse de 
bună calitate și să promoveze stan -
darde ridicate în materie de bunăsta -
re și de sănătate a animalelor;
(c) să garanteze respectarea de către 
acest sector a mediului înconjurător.08 
În 2009, Comisia a recunoscut8 că 
producția de acvacultură din UE a stagnat 
din 2002, situație care diferea radical față 
de rata de creștere ridicată înregistrată în 
restul lumii, și că era necesar să se adopte 
măsuri importante în vederea ameliorării 
competitivității și a încurajării dezvoltării 
durabile și a bunei guvernanțe. Comisia 
și-a revizuit strategia, dar a menținut 
obiective similare cu cele din 2002:
(a) promovarea viabilității economice;
(b) garantarea siguranței alimentelor și 
a sănătății și a bunăstării animalelor;
(c) abordarea efectelor exercitate de 
sectorul acvaculturii asupra mediului.
Fondul european pentru 
pescuit
09 
Instrumentul financiar utilizat de politica 
comună în domeniul pescuitului pentru 
perioada 2007-2013 a fost Fondul euro -
pean pentru pescuit (FEP)9. FEP dispunea 
de cinci axe prioritare și de un buget 
total de 4,3 miliarde de euro. Fiecare axă 
cuprindea mai multe măsuri. Finanțarea 
acordată de FEP era repartizată după cum 
urmează:
 οaxa prioritară 1: adaptarea flotei comu -
nitare (1,2 miliarde de euro);
 οaxa prioritară 2: acvacultura, pescuitul 
în apele interioare, prelucrarea și co -
mercializarea produselor (1,2 miliarde 
de euro);
 οaxa prioritară 3: măsuri de interes 
comun (1,1 miliarde de euro);
 οaxa prioritară 4: dezvoltarea durabi -
lă a zonelor de pescuit (0,6 miliarde 
de euro);
 οaxa prioritară 5: asistența tehnică 
(0,2 miliarde de euro).6 Regulamentul 
(CE) nr. 2371/2002 al Consiliului 
din 20 decembrie 2002 privind 
conservarea și exploatarea 
durabilă a resurselor piscicole 
în conformitate cu politica 
comună în domeniul 
pescuitului 
(JO L 358, 31.12.2002, p. 59).
7 COM(2002) 511 final din 
19 septembrie  2002.
8 COM(2009) 162 final din 
8 aprilie 2009.
9 Regulamentul (CE) 
nr. 1198/2006. FEP a înlocuit 
Instrumentul financiar pentru 
orientarea pescuitului (IFOP).
11 Introducere
10 
Prin urmare, nu există o axă consacrată 
în mod specific acvaculturii. Cu toate 
acestea, axele 2 și 3 ofereau o parte din 
fonduri acestui sector, iar măsura de 
acvacultură (măsura 2.1) din cadrul axei 2 
viza în mod expres sustenabilitatea eco -
nomică, ecologică și socială a sectorului 
și putea fi utilizată, în egală măsură, pen -
tru sprijinirea competitivității. Anexa I  
prezintă cheltuielile planificate pentru 
axa 2 și indică un cuantum de 438 de 
milioane de euro reprezentând angaja -
mentele care au fost efectuate din FEP 
pentru măsura 2.1 (de acvacultură) până 
la sfârșitul lunii mai 2013, în favoarea 
a 5 826 de proiecte din cadrul acestei 
măsuri (pe baza datelor transmise de 
statele membre Comisiei).
11 
Valoarea maximă a contribuției pe care 
o putea acorda FEP pentru un proiect 
aprobat era, în cazul regiunilor de 
convergență10, de 75 % din totalul cheltu -
ielilor publice și, în cazul celorlalte zone, 
de 50 % din totalul cheltuielilor publice. 
Fondurile UE trebuiau deci să fie com -
pletate cu alte fonduri publice pe care le 
acordau statele membre. Contribuția pu -
blică (din partea UE și a statelor membre) 
care putea fi acordată microîntreprinde -
rilor și întreprinderilor mici și mijlocii din 
sectoarele relevante putea atinge 60 % 
din totalul costurilor de investiție, în 
cazul regiunilor care intrau sub incidența 
obiectivului de convergență, și 40 % 
în cazul regiunilor care nu intrau sub 
incidența obiectivului de convergență11.12 
Măsurile care priveau acvacultura au per -
mis acordarea unui sprijin din partea FEP 
pentru următoarele acțiuni12:
(a) măsuri pentru investiții productive 
în acvacultură;
(b) măsuri pentru mediul acvatic;
(c) măsuri de sănătate publică;
(d) măsuri de sănătate animală.
13 
Prioritățile axelor și ale măsurilor au fost 
definite, pentru FEP în ansamblu, de că -
tre statele membre în planuri strategice 
naționale, în urma unui proces de dialog 
și de consultare cu Comisia. Ulterior, 
statele membre au prezentat Comisiei, în 
vederea examinării și a aprobării prin de -
cizie, programe operaționale naționale 
bazate pe aceste planuri. Pentru fiecare 
program operațional, se înființează un 
comitet de monitorizare, cu rolul de 
a asigura monitorizarea implementării 
programului.
14 
Regulamentul privind punerea în apli -
care a FEP prevedea, de asemenea, ca 
statele membre să înregistreze statistici -
le următoare în ceea ce privește acvacul -
tura finanțată în cadrul axei 2:
 — cantitatea produsă, în tone, în sec -
torul acvaculturii, prin procesare și 
prin pescuitul în apele interioare;
 — procentul de proiecte în cadrul căro -
ra se utilizează metode de producție 
care respectă mediul (care își reduc 
impactul negativ asupra mediului 
sau care sporesc efectele pozitive 
asupra mediului);
 — creșterea cifrei de afaceri (în 
milioane de euro).10 Regiunile al căror PIB pe cap 
de locuitor se situează 
sub 75% din media înregistrată 
în UE.
11 Anexa II la Regulamentul (CE) 
nr. 1198/2006.
12 Articolul 28 din Regulamentul 
(CE) nr. 1198/2006.
12
 Sfera și abordarea  
auditului
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.15 
Auditul a urmărit să răspundă la ur -
mătoarea întrebare: „A oferit Fondul 
european pentru pescuit un sprijin eficace 
pentru dezvoltarea sustenabilă a acvacul ‑
turii?”  Pentru a răspunde la această între -
bare, s -au formulat alte întrebări subor -
donate, care făceau referire la modul în 
care au fost concepute și implementate 
măsurile UE în vederea sprijinirii acvacul -
turii, precum și la rezultatele pe care le -a 
obținut finanțarea publică:
(a) Au fost bine concepute și monitorizate 
la nivelul UE măsurile definite în cadrul 
FEP pentru sprijinirea dezvoltării suste ‑
nabile a acvaculturii?  Pentru a răs -
punde la această întrebare, Curtea  
a examinat modul în care au fost 
concepute aceste măsuri, precum și 
rolul Comisiei în implementarea lor.
(b) Au fost bine concepute și implemen ‑
tate de către statele membre măsurile 
definite în cadrul FEP pentru sprijinirea 
dezvoltării sustenabile a acvaculturii? 
Pentru a răspunde la această între -
bare, Curtea a examinat planurile 
strategice naționale și programele 
operaționale ale statelor membre 
și alte aspecte conexe (inclusiv 
amenajarea teritoriului și acordarea 
licențelor), precum și modul în care 
au fost implementate măsurile.
(c) A reușit finanțarea acordată prin FEP 
să obțină un bun raport costuri‑bene ‑
ficii și a sprijinit dezvoltarea suste ‑
nabilă a acvaculturii? Pentru a răs -
punde la această întrebare, Curtea 
a examinat dacă au fost îndeplinite 
obiectivele generale; a analizat mă -
sura în care proiectele selectate au 
contribuit la dezvoltarea sustenabilă 
și modul în care a fost direcționată 
finanțarea către diversele proiecte 
alese; a evaluat creșterea, crearea de 
locuri de muncă și rezultatele efecti -
ve obținute; și a analizat probele sus -
ceptibile să indice dacă s -a obținut 
un bun raport costuri -beneficii.16 
Auditul s -a concentrat asupra proiectelor 
care au fost finanțate în perioada 2007-
2011. Activitățile de audit s -au derulat la 
serviciile competente din cadrul Comisiei 
și în șase state membre (Spania, Franța, 
Italia, Polonia, Portugalia și România), 
care generează, cumulat, peste 50 % din 
producția de acvacultură și care benefi -
ciază de peste 50 % din sprijinul bugetar 
acordat de UE prin FEP , așa cum se indică 
în anexa I .
17 
În statele membre a fost examinată 
documentația aferentă unui număr de 
60 de proiecte (a se vedea anexa II ), 
31 dintre acestea făcând, de asemenea, 
obiectul unei vizite la fața locului. Au 
fost examinate procedurile de selecție 
a proiectelor și rezultatele efective ale 
acestora, realizându -se o comparație între 
acestea și obiectivele stabilite de FEP . 
A fost acordată o atenție deosebită proce -
durilor instituite de statele membre pen -
tru a asigura obținerea unui bun raport 
costuri -beneficii al utilizării fondurilor 
publice și pentru a contribui la dezvolta -
rea sustenabilă a acvaculturii.

13
 Observații
Măsurile pentru sprijini -
rea dezvoltării sustena -
bile a acvaculturii nu au 
fost, în toate cazurile, 
bine concepute și monito -
rizate la nivelul UE
PCP și FEP nu au pus la 
dispoziție detalii suficiente 
privind conținutul măsurilor 
pentru sprijinirea dezvoltării 
sustenabile a acvaculturii
18 
Tratatul conferă Uniunii Europene 
competențe exclusive în ceea ce privește 
politica în domeniul pescuitului, dar nu 
și competențe specifice privind acvacul -
tura. Totuși, unul dintre obiectivele stabi -
lite pentru PCP constă în implementarea 
unor măsuri coerente de sprijinire a ac -
vaculturii13. FEP viza „sprijinirea politicii 
comune în domeniul pescuitului pentru 
a asigura exploatarea resurselor acvatice 
vii și pentru a sprijini acvacultura, în ve -
derea asigurării durabilității din punct de 
vedere economic, de mediu și social”14. 
Axa prioritară 2 din cadrul FEP furniza un 
pachet de finanțare pentru acvacultură, 
pescuitul în apele interioare, prelucrarea 
și comercializarea produselor pescărești 
și de acvacultură.
19 
Regulamentele privind PCP și FEP nu 
ofereau alte detalii suplimentare referi -
toare la conținutul pe care trebuiau să 
îl aibă măsurile coerente de sprijinire 
a acvaculturii. În special, obiectivele 
de nivel înalt care erau stabilite pentru 
acvacultură nu erau transpuse în măsuri 
specifice; nu exista nicio obligație care 
să impună statelor membre elaborarea 
unor planuri specifice care să detalieze 
modalitatea optimă de a utiliza fondurile 
disponibile în scopul dezvoltării sustena -
bile a acvaculturii; și nu exista un cadru 
riguros de monitorizare și de evaluare 
care să fie dotat cu indicatori comuni în 
vederea monitorizării progreselor sau 
a performanței.Nici regulamentele menționate mai sus, 
nici planurile strategice naționale sau 
programele operaționale discutate în 
cele ce urmează (a se vedea punctele 43-
48) nu stabileau un cadru suficient de 
clar pentru dezvoltarea sustenabilă a ac -
vaculturii în perioada care s-a încheiat 
în 2013.
Examinarea de către Comi -
sie a planurilor strategice 
naționale și a programelor 
operaționale nu a garantat 
în mod sistematic că acestea 
erau suficient de bine con -
cepute pentru a maximiza 
eficacitatea politicii în dome -
niul acvaculturii
20 
Planurile strategice naționale acoperă 
întregul sector al pescuitului și conțin 
o descriere succintă a tuturor aspectelor 
politicii comune în domeniul pescuitului, 
inclusiv prioritățile și obiectivele. Ele 
trebuie deci să specifice, atunci când 
acest lucru prezintă relevanță pentru 
statul membru, prioritățile, obiectivele și 
estimarea resurselor financiare publice 
necesare, punând în special accentul pe 
strategia pentru dezvoltarea sustena -
bilă a sectorului acvaculturii15. Comisia 
avea obligația de a evalua16 programele 
operaționale propuse de statele mem -
bre pentru a stabili dacă acestea erau 
în concordanță cu planurile strategice 
naționale și cu cerințele stipulate de FEP , 
inclusiv în ceea ce privește acvacultura.
21 
După cum a constatat Curtea, Comisia 
a realizat o amplă evaluare a coerenței 
dintre programele operaționale, pla -
nurile naționale strategice și cerințele 
stipulate de FEP , inclusiv cele referitoare 
la acvacultură. În general, această evalu -
are a fost aprofundată și a servit ca bază 
pentru negocierile cu statele membre, 
care au condus la adoptarea definitivă 
a programelor operaționale.13 Articolul 1 alineatul (2) din 
Regulamentul (CE) 
nr. 2371/2002.
14 Articolul 4 din Regulamentul 
(CE) nr. 1198/2006.
15 Articolul 15 din Regulamentul 
(CE) nr. 1198/2006.
16 Articolul 17 alineatul (5) din 
Regulamentul (CE) 
nr. 1198/2006.
14 Observații
22 
Cu toate acestea, auditorii Curții au 
identificat, în urma auditului desfășurat 
în statele membre, o serie de deficiențe 
în conceperea planurilor naționale 
strategice și a programelor operaționale 
(a se vedea punctele 43-47). Curtea 
recunoaște că, în cadrul gestiunii par -
tajate, Comisia și statele membre au, 
fiecare, competențele lor specifice, însă 
examinarea de către Comisie a planurilor 
naționale strategice și a programelor 
operaționale nu a abordat în mod sufici -
ent deficiențele menționate, una dintre 
cauze fiind natura generică a planurilor 
naționale strategice.
Comisia nu a oferit orientări 
detaliate, relevante pentru 
acvacultură, cu privire la 
aspectele care țin de mediu
23 
Sustenabilitatea din punctul de vedere al 
mediului reprezintă unul dintre obiecti -
vele vizate de finanțarea acordată prin 
FEP pentru măsurile de acvacultură, 
fiind, totodată, unul dintre obiectivele 
strategiei Comisiei în domeniul acva -
culturii. Lista acțiunilor eligibile pentru 
finanțare prin FEP cuprinde și măsuri 
pentru mediul acvatic (a se vedea punc -
tul 12). Sustenabilitatea din perspec -
tiva mediului a măsurilor de sprijinire 
a acvaculturii este măsurată nu numai 
în raport cu cerințele prevăzute de PCP 
și de FEP , ci și din punctul de vedere 
al respectării politicii de mediu a UE. 
Principalele domenii din cadrul politicii 
de mediu care prezintă relevanță pentru 
acest sector sunt abordate în Directi -
va-cadru privind apa17, Directiva -cadru 
privind strategia pentru mediul marin18, 
Directiva privind evaluarea impactului 
asupra mediului19 și Directiva privind 
habitatele („Natura 2000”)20. Dat fiind 
caracterul atât de amplu al legislației UE 
în materie, punerea la dispoziție de către 
Comisie a unor orientări pentru statele 
membre și pentru sectorul în sine ar fi 
fost binevenită.24 
Cu titlu de exemplu, statele membre au 
obligația, în conformitate cu Directiva 
privind habitatele, de a lua măsurile ne -
cesare pentru a evita, pe teritoriul ariilor 
speciale de conservare Natura 2000, 
deteriorarea habitatelor naturale și a ha -
bitatelor speciilor, precum și perturbarea 
speciilor pentru care au fost desemnate 
respectivele arii.
25 
Conform constatărilor Curții, Comisia ela -
borase orientări în atenția statelor mem -
bre cu privire la sprijinirea acvaculturii 
în siturile Natura 2000. Pentru celelalte 
directive menționate la punctul 23, nu 
au fost redactate însă orientări de acest 
tip. În plus, Comisia nu a oferit orientări 
specifice privind măsurile pentru mediul 
acvatic din cadrul FEP . Faptul că nu exis -
tau orientări suficiente nu este compati -
bil cu obiectivul sustenabilității mediului 
pe care îl vizează, printre altele, FEP . În 
plus, în urma auditului, s -a constatat că, 
în practică, FEP nu a furnizat un sprijin 
semnificativ pentru sustenabilitatea me -
diului (a se vedea punctele 50 și 51).
Comisia nu a asigurat într -o 
măsură suficientă compara -
bilitatea datelor care indică 
progresele generale înregis -
trate în direcția îndeplinirii 
obiectivelor politicii în dome -
niul acvaculturii
26 
Statele membre au obligația de a trans -
mite anual Comisiei statistici privind 
producția în sectorul acvaculturii (volu -
me și valori)21. Statisticile privind struc -
tura sectorului acvaculturii se transmit 
o dată la trei ani. Aceste statistici sunt 
centralizate și verificate de către Euro-  
stat. Comisia are rolul de a monitoriza, 
mai curând decât de a valida aceste 
statistici.17 Directiva 2000/60/CE 
a Parlamentului European și 
a Consiliului din 
23 octombrie 2000 de stabilire 
a unui cadru de politică 
comunitară în domeniul apei 
(JO L 327, 22.12.2000, p. 1).
18 Directiva 2008/56/CE 
a Parlamentului European și 
a Consiliului din 17 iunie 2008 
de instituire a unui cadru de 
acțiune comunitară în 
domeniul politicii privind 
mediul marin (JO L 164, 
25.6.2008, p. 19).
19 Directiva 85/337/CEE 
a Consiliului din 27 iunie 1985 
privind evaluarea efectelor 
anumitor proiecte publice și 
private asupra mediului 
(JO L 175, 5.7.1985, p. 40). 
Articolul 28 din Regulamentul 
privind FEP prevede că 
ajutorul se acordă numai 
atunci când se respectă 
anumite norme privind 
evaluarea efectelor asupra 
mediului.
20 Directiva 92/43/CEE 
a Consiliului din 21 mai 1992 
privind conservarea 
habitatelor naturale și 
a speciilor de faună și floră 
sălbatică (JO L 206, 22.7.1992, 
p. 7).
21 Regulamentul (CE) 
nr. 762/2008 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
9 iulie 2008 privind 
transmiterea de către statele 
membre a statisticilor în 
domeniul acvaculturii și de 
abrogare a Regulamentului 
(CE) nr. 788/96 al Consiliului 
(JO L 218,13.8.2008, p. 1).
15 Observații
22 Articolul 6 din Regulamentul 
(CE) nr. 762/2008.
23 Grecia, Franța și Austria.27 
Comisia apreciază statisticile privind 
producția ca fiind în general fiabile. 
Există totuși neconcordanțe în datele 
raportate de unele state membre cu pri -
vire la structura sectorului acvaculturii. 
Mărimea totală a instalațiilor se rapor -
tează în hectare și în metri cubi. Potrivit 
Eurostat, obligația de a raporta în metri 
cubi creează dificultăți anumitor țări și 
poate limita comparabilitatea statisti -
cilor exprimate în această unitate. De 
exemplu, cele două țări cu cea mai mare 
producție, ca volum, de acvacultură, 
Franța și Spania, au raportat că mări -
mea totală aferentă instalațiilor pentru 
acvacultură era, în 2011, de 2 532 m³ și, 
respectiv, 10 611 m³, și au comunicat un 
volum al producției comercializate (a se 
vedea anexa I ) de 283 000 de tone, și, 
respectiv, de 277 000 de tone. Portu -
galia, cu o producție de 8 000 de tone, 
a raportat o mărime totală de 22 529 m³.
28 
Statele membre au obligația22 de 
a transmite anual Comisiei un raport 
metodologic cu privire la colectarea 
datelor. Curtea a observat că majorita -
tea statelor membre nu au trimis aceste 
rapoarte în fiecare an, fapt care întârzie 
validarea informațiilor statistice de către 
Eurostat și creează incertitudini cu pri -
vire la calitatea statisticilor subiacente. 
În plus, în cazul a trei state membre23, 
datele pentru 2011 au fost furnizate cu 
o întârziere de trei până la cinci luni față 
de termenul de transmitere, care era 
31 decembrie  2012.29 
Anumite state membre califică drept 
„confidențiale” datele privind producția 
de acvacultură pe specii de pește, 
invocând concentrarea sectorului 
acvaculturii și posibilitatea de a putea 
fi identificate, pentru anumiți producă -
tori, informații sensibile privind piața. 
Tabelul prezentat în continuare arată că 
opt state membre au furnizat în formă 
confidențială datele privind producția 
din sectorul acvaculturii (cu excepția 
instalațiilor de reproducere, incubare 
și creștere inițială) în anul 2011, precum 
și că o parte dintre statele membre nu 
au transmis încă aceste date. Ca urmare 
a acestei situații, Eurostat nu are posibi -
litatea de a publica datele agregate pen -
tru statele UE-27 și, astfel, nu există sufi -
ciente informații la dispoziția publicului 
cu privire la tendințele și la evoluțiile din 
acest sector (a se vedea tabelul 2 ).
16 Observații
Valoarea producției din sectorul acvaculturii în UE
                           în euro
ZONĂ GEOGRAFICĂ/AN 2008 2009 2010 2011
UE-27 3 407 134 614 3 219 102 127 Date indisponibile Date indisponibile
UE-25 3 372 465 092 3 182 599 297 Date indisponibile Date indisponibile
UE-15 3 114 534 138 2 988 571 787 Date indisponibile Date indisponibile
Belgia 667 767 4 034 596 Date confidențiale Date confidențiale
Bulgaria 16 538 094 19 512 878 19 576 101 17 113 825
Republica Cehă 41 537 574 39 266 665 37 108 186 39 865 313
Danemarca 98 276  272 88 240 305 Date confidențiale Date confidențiale
Germania 97 080 122 94 240 346 94 739 574 Date confidențiale
Estonia 1 771 650 2 235 436 2 028  836 1 684 752
Irlanda 92 442 829 104 271  122 113 132  438 124 900 818
Grecia 369 913 151 397 790 833 Date indisponibile 453 062  003
Spania 410 808 739 396 337 342 412 166 215 445 462 460
Franța 691 603 892 697 964 760 Date confidențiale Date indisponibile
Italia 465 600 684 474 862 750 333 238  932 402 822 356
Cipru 33 144  550 16 463 500 20 319 860 Date indisponibile
Letonia 1 528 601 1 114 894 1 195 864 1 253 766
Lituania 6 635 949 6 654 996 Date confidențiale Date confidențiale
Ungaria 30 324 26 451 27 164 30 293
Malta 93 763 138 47 057 424 82 217 002 45 109 193
Țările de Jos 96 600 777 84 109 496 105 703 231 73 959  895
Austria 12 741 113 13 878 544 20 355 963 Date confidențiale
Polonia 73 284 926 76 372  905 Date indisponibile Date confidențiale
Portugalia 40 175 003 34 063 945 47 264  269 58 278 930
România 18 131 429 16 989 952 5 691 110 15 890 132
Slovenia 3 485 097 3 069 400 2 167 330 Date confidențiale
Slovacia 2 749  143 1 765  838 Date confidențiale 2 420 531
Finlanda 36 844 618 39 581 700 41 141 158 Date confidențiale
Suedia 23 247 950 18 435 879 29 040 710 42 442  468
Regatul Unit 678 531  220 540 760 168 573 902 627 739 685 060
Sursa:  Eurostat.Tabelul 2
17 Observații Tabelul 324 Decizia 2005/629/CE 
a Comisiei din 26 august 2005 
de stabilire a unui Comitet 
științific, tehnic și economic 
pentru pescuit (JO L 225, 
31.8.2005, p. 18).30 
În afară de Eurostat, și Comitetul 
științific, tehnic și economic pentru 
pescuit (CSTEP24) examinează date 
privind acvacultura transmise în temeiul 
Cadrului pentru colectarea datelor, în 
conformitate cu care statele membre 
colectează informații socioeconomi -
ce privind întreprinderile din sectorul 
acvaculturii. Există diferențe semnifica -
tive între datele compilate de Eurostat 
și cele compilate de CSTEP cu privire la 
producția din sectorul acvaculturii, așa 
cum reiese din tabelul 3 , care cuprinde 
o comparație între sumele raportate 
pentru 2009 de către statele membre 
auditate. Aceste diferențe pot fi expli -
cate prin faptul că s -au utilizat abordări 
metodologice diferite pentru colectarea 
datelor, în funcție de legislațiile care 
erau aplicabile, însă diferențele în cauză 
nu au fost în întregime reconciliate de 
Eurostat sau de CSTEP .
Comparație între datele Eurostat și cele ale CSTEP pentru 2009
Producția din sectorul acvaculturii în  2009
 EUROSTAT Raportul CSTEP Diferență Diferență în %
în mii de euro în tone în mii de euro în tone în mii de euro în tone în mii de euro în tone
Spania 396 337 268 457 440  028 268 600 −43  691 −143 −11 % 0 %
Franța 697 965 236 439 760 067 265 399 −62  102 −28  960 −9 % −12 %
Italia 474 863 162 325 474 003 162 325 860 0 0 % 0 %
Polonia 76 373 36 503 88 356 38 854 −11  983 −2 351 −16 % −6 %
Portugalia 34 064 6 727 37 250 6 208 −3 186 519 −9 % 8 %
România 16 990 13 131 13 896 7 292 3 094 5 839 18 % 44 %
Surse: Statisticile colectate de Eurostat cu privire la producția în sectorul acvaculturii.  Raportul Centrului Comun de Cercetare: Economic Perfor ‑
mance of the EU Aquaculture Sector  (Performanța economică a sectorului acvaculturii din UE)  
(STECF -OWP-12-03, 2012).
18 Observații
Comisia nu a realizat decât 
un număr redus de audituri și 
evaluări pertinente, iar moni -
torizarea a fost limitată
31 
Regulamentul privind FEP prevedea 
obligația statelor membre de a transmi -
te Comisiei evaluări intermediare25 ale 
programelor lor operaționale. Aceste 
evaluări puteau furniza informații utile 
cu privire la implementarea măsurilor 
din domeniul acvaculturii și puteau per -
mite luarea acțiunilor corective necesare. 
Auditorii Curții au constatat însă că, în 
practică, nivelul informațiilor furnizate 
cu privire în mod specific la acvacultură 
era scăzut.
32 
Până la momentul desfășurării auditului 
Curții, doar șapte proiecte de acvacul-  
tură făcuseră, în total, obiectul unor 
audituri la fața locului efectuate de 
Comisie, audituri care sunt prevăzute 
de Regulamentul privind FEP26. Dat fiind 
nivelul atât de scăzut al eșantionării, este 
imposibilă formularea unor concluzii la 
nivelul statelor membre sau la nivelul 
de ansamblu al UE cu privire la buna 
funcționare a sistemelor. Aceste audituri 
vizau mai degrabă conformitatea și nu 
erau concepute să furnizeze informații 
privind impactul sprijinului acordat 
de UE asupra dezvoltării sustenabile 
a acvaculturii.
33 
Statele membre au transmis evaluă -
rile intermediare ale programelor lor 
operaționale către Comisie, care a anga -
jat un expert pentru a elabora o sinteză 
consolidată a acestora. Deși aceste eva -
luări intermediare și sinteza consolidată 
privesc și acvacultura, Comisia nu a pro -
cedat la o analiză specifică a acestor 
evaluări pentru a stabili dacă măsurile de 
sprijinire a acvaculturii erau adecvate.34 
La activitatea comitetelor de monito -
rizare instituite în cadrul FEP de către 
fiecare stat membru participă, cu 
funcție consultativă, și un reprezentant 
al Comisiei. Aceste comitete nu au fost 
însă în măsură să consacre suficient timp 
problemelor de acvacultură.
Rezultatele proiectelor 
inovatoare și de cercetare 
finanțate cu fonduri publice 
nu au fost valorificate la 
maximum
35 
În secțiunea 3.1 din strategia în do -
meniul acvaculturii publicată în 2009 
de Comisie27, se afirma că dezvoltarea 
durabilă a acvaculturii trebuie sprijinită 
de excelență în domeniul cercetării și 
inovării și că este esențială continuarea și 
intensificarea acestui sprijin.
36 
Cu toate că au fost alocate sume 
substanțiale de fonduri pentru acțiunile 
din cadrul programului LIFE28 și pentru 
acțiuni de cercetare, așa cum se arată 
în caseta 1 , echipa de audit a consta -
tat că rezultatele acestora nu au fost 
exploatate într -o măsură suficientă de 
Comisie pentru a defini obiective și 
a elabora orientări cu privire la acva -
cultură (în legătură cu aspecte precum 
evacuarea efluenților și a substanțelor 
chimice, amplasarea fermelor piscicole 
și impactul evadării peștilor) (a se vedea 
punctele 23-25).25 Articolul 49 alineatul (3) din 
Regulamentul (CE) 
nr. 1198/2006.
26 Articolul 72 din Regulamentul 
(CE) nr. 1198/2006.
27 COM(2009) 162.
28 LIFE este instrumentul 
financiar al UE pentru mediu. 
Aflat în gestionarea directă 
a Comisiei, acesta finanțează 
proiecte de mediu cu caracter 
demonstrativ, în diverse 
sectoare de activitate, precum 
și proiecte de protecție 
a naturii.
19 Observații
Proiecte de cercetare și proiecte din cadrul programului LIFE relevante
În urma analizei sale, Curtea a constatat că s -au efectuat plăți în valoare totală de 14 milioane de euro pentru 
18 proiecte LIFE din sectorul acvaculturii. Principalele domenii vizate au fost managementul zonelor costiere,  
ecosistemele, siturile Natura 2000 și acvacultura marină sustenabilă.
Curtea a identificat, de asemenea, un număr de 77 de proiecte de cercetare referitoare la acvacultură care  
primiseră, cumulat, 158 de milioane de euro din partea celui de Al șaselea program -cadru de cercetare. Principalele 
subiecte abordate de aceste proiecte au fost prevenirea bolilor, alimentația peștilor, reproducerea selectivă,  
calitatea vieții peștilor, potențialul biologic pentru noi specii candidate, siguranța și calitatea produselor de  
acvacultură și protecția mediului.
Proiecte având ca obiect amenajarea teritoriului pentru acvacultură
Un proiect LIFE a vizat amenajarea teritoriului prin intermediul unui sistem bazat pe GIS ( Geographical Information  
System  – sistem informatic geografic) (cu o finanțare în cuantum de 350 000 de euro). Un alt proiect, finanțat 
de această dată de programul -cadru de cercetare, a abordat aceeași tematică (cu o finanțare în cuantum de 
705 000 de euro), în special în ceea ce privește acvacultura care se derulează în ape de mare adâncime.
Proiecte având ca obiect controlul și eradicarea bolilor în sectorul acvaculturii
Acest aspect a fost abordat de opt proiecte finanțate prin programul -cadru de cercetare (finanțare totală în  
cuantum de 12 milioane de euro). Aceste proiecte puneau accentul, în principal, pe controlul agenților patogeni și 
al paraziților și pe prevenirea bolilor.
Proiecte având ca obiect sistemele de monitorizare a mediului și măsurile pentru mediul acvatic
Acest domeniu a fost abordat de două proiecte LIFE (cu o finanțare totală în cuantum de 584 000 de euro), care s -au 
axat pe formularea unor recomandări privind gospodărirea apelor, dezvoltarea sectorului acvaculturii și reducerea 
impactului pe care îl are acest sector. Opt proiecte finanțate prin programul -cadru de cercetare (cu o finanțare  
totală în cuantum de 5 milioane de euro) au analizat problemele cauzate de exploatarea intensivă, precum și  
aspectele legate de protecția resurselor de apă și tratarea apei și de degradarea habitatelor.Caseta 1
20 Observații
Măsurile pentru sprijini -
rea dezvoltării sustena -
bile a acvaculturii nu au 
fost bine concepute și 
implementate de către 
statele membre
Nu au existat, la nivelul sta -
telor membre auditate, sufi -
ciente inițiative care să vină 
în sprijinul acvaculturii
37 
Comunicarea Comisiei privind construi -
rea unui viitor durabil pentru acvacultură 
a recunoscut că statele membre ar trebui 
să ia măsuri pentru facilitarea dezvoltării 
întreprinderilor și pentru reducerea sar -
cinii administrative generate de prevede -
rile naționale, în special prin simplifica -
rea procedurilor de acordare a licențelor 
pentru acvacultură29. Măsurile de simpli -
ficare ar trebui să abordeze problematica 
repartizării responsabilităților, precum și 
a coordonării, între autoritățile însărcinate 
cu acordarea licențelor și cu monitorizarea respectării obligațiilor în domeniul acva -
culturii (de exemplu, în ceea ce privește 
modul de desfășurare a activităților în 
locurile în care se practică acvacultura și 
în ceea ce privește normele de mediu și 
cele sanitar-veterinare aplicabile).
38 
Curtea a verificat dacă statele membre 
vizitate elaboraseră o strategie de dezvol -
tare a acvaculturii care să aibă în vedere 
astfel de măsuri. Ea a constatat, în toate 
statele membre vizitate, că acestea nu dis -
puneau de o strategie coerentă de dezvol -
tare a sectorului acvaculturii. Dezvoltarea 
sectorului a fost, de asemenea, frânată de 
existența unor proceduri administrative 
complexe la nivelul statelor membre, in -
clusiv de faptul că era implicat un număr 
mare de autorități în acordarea licențelor 
și supravegherea sectorului (de exemplu, 
în Franța și în Italia). Cu toate acestea, au 
fost identificate, de asemenea, exemple 
de bune practici, așa cum se ilustrează în 
caseta 2 .29 Secțiunea 5.2 din 
COM(2009) 162 final.
Exemple de diferite practici administrative în ceea ce privește amenajarea  
teritoriului și acordarea licențelor
În Italia, procesul lent și complicat de acordare a licențelor și criteriile imprecise pentru acordarea de noi concesiuni  
limitează dezvoltarea acvaculturii. Drept rezultat, deși procedura de acordare a concesiunilor maritime și a altor 
autorizații pentru acvacultură în Sicilia ar trebui să dureze 150 de zile, ea se poate întinde, în practică, pe mai mulți ani. 
În cazul a două dintre proiectele auditate, această procedură a atins cinci ani. Ca urmare a unei probleme generale  
constatate cu privire la accesul la concesiuni maritime, Comisia s -a văzut nevoită să demareze o procedură de  
constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva Italiei, invocând faptul că titularii actuali de concesiuni  
dispuneau de un avantaj inechitabil în raport cu noii solicitanți de concesiuni.
În Franța, din cauza complexității pe care o implică instrumentarea dosarelor, sunt necesare intervale foarte lungi de 
timp pentru adoptarea deciziilor. În cazul proiectelor incluse în eșantion, adoptarea deciziilor a necesitat mai mult de 
un an și chiar până la doi ani, într -unul dintre cazuri.
O zonă de conchiliocultură din Portugalia era utilizată doar parțial, deoarece, în lipsa unor prevederi în sens contrar, 
titularii licențelor aveau posibilitatea de a rămâne în posesia lor, chiar dacă, în realitate, ei nu exploatau concesiunile 
respective. Acest gen de situație a împiedicat dezvoltarea acestor zone.
În Andaluzia (Spania), autoritățile au creat un „ghișeu unic” pentru întreprinderile de acvacultură. Promotorii  
proiectelor au fost asistați de funcționari din cadrul diverselor agenții naționale și locale pe tot parcursul procesului  
de solicitare a finanțării din partea FEP și al procesului de obținere a licențelor. În cazul proiectelor cuprinse în eșantion, 
adoptarea deciziilor a durat, în medie, cinci luni.Caseta 2
21 Observații
Amenajarea teritoriului și 
procedurile de acordare 
a licențelor erau afectate de 
insuficiențe
39 
Pe teritoriul UE, activitățile de acvacultu -
ră se desfășoară în apele de coastă și în 
apele interioare. În mod obișnuit, aceste 
ape sunt în proprietatea autorităților pu -
blice, care acordă concesiuni sau licențe 
operatorilor din sectorul acvaculturii.  
De foarte multe ori, operatorii din acest 
sector intră în concurență, pentru utili -
zarea acestor suprafețe de luciu de apă, 
cu alți utilizatori – de exemplu, cu cei din 
sectorul turismului și din sectorul pescui -
tului tradițional. Pentru a putea fi atinse 
obiectivele economice, de mediu și soci -
ale, este esențial să se analizeze și să se 
planifice utilizarea zonelor maritime. Prin 
urmare, o amenajare adecvată a terito -
riului și proceduri adecvate de acordare 
a licențelor – aspecte care intră în res -
ponsabilitatea statelor membre – con -
stituie factori -cheie pentru dezvoltarea 
sustenabilă a acvaculturii și, totodată, 
pentru eficacitatea cheltuielilor efec -
tuate în cadrul FEP în scopul sprijinirii 
acestei dezvoltări. Comisia a recunoscut 
acest fapt în cadrul strategiei în dome -
niul acvaculturii publicată în 2009 și în 
cadrul orientărilor sale strategice pentru 
dezvoltarea sustenabilă a acvaculturii30 și 
a invitat statele membre să dezvolte sis -
teme de amenajare a spațiului maritim, 
în care importanța strategică a acvacul -
turii să fie pe deplin recunoscută. Astfel 
de sisteme ar fi de ajutor potențialilor 
promotori în elaborarea proiectelor lor. 
Licențele acordate de autoritățile state -
lor membre operatorilor din sectorul ac -
vaculturii precizează o serie de parametri 
esențiali precum:
 — suprafața luciului de apă în cauză și 
locația acestuia;
 — durata licenței și titularul acesteia;
 — tipul de activitate de acvacultură 
autorizată (speciile de pești, tipul de 
instalație); — restricțiile de sănătate publică și de 
mediu (densitatea maximă a efecti -
velor de pești, restricțiile referitoare 
la hrănirea peștilor și la tratamentele 
veterinare, cerințele referitoare la 
calitatea apei).
40 
Curtea a constatat, în general, că ame -
najarea teritoriului care era necesară 
pentru acvacultură era deficitară în 
statele membre și în regiunile vizitate 
la momentul auditului. În România și în 
Polonia, nu se procedase încă la amena -
jarea spațiului maritim menită să vină în 
sprijinul acvaculturii, iar în Galicia (Spa -
nia) și în Portugalia, aceasta era încă în 
curs de realizare. Inexistența planificării 
în ceea ce privește accesul la spațiu are 
drept rezultat reducerea posibilităților 
de dezvoltare a întreprinderilor din sec -
torul acvaculturii și nu este de natură să 
contribuie la soluționarea conflictelor cu 
alte activități. Insuficiențele de la nivelul 
amenajării teritoriului, în special atunci 
când sunt asociate cu proceduri compli -
cate de acordare a licențelor, frânează 
dezvoltarea sustenabilă a acvaculturii. În 
caseta 2  au fost ilustrate câteva dintre 
aceste consecințe.30 COM(2013) 229 final din 
29 aprilie 2013.
22 Observații
31 Considerentul 17 al 
Regulamentului (CE) 
nr. 1198/2006.
32 Articolul 15 din 
Regulamentul (CE) 
nr. 1198/2006.Criza economică și financiară 
a avut un impact semnificativ 
asupra sectorului acvaculturii
41 
Planurile strategice naționale și progra -
mele operaționale ale statelor membre 
au fost elaborate înainte ca criza econo -
mică și financiară să fi început să afec -
teze grav mediul de afaceri european. 
Așa cum s -a întâmplat și cu alte activități 
economice, potrivit celor comunicate de 
autorități și de promotorii de proiecte, 
criza a avut un impact semnificativ asu -
pra investițiilor și a deciziilor de finanțare 
în sectorul acvaculturii. Dat fiind că 
beneficiarii potențiali care sunt eligibili 
pentru FEP sunt de cele mai multe ori 
întreprinderi mici și că aceștia trebuie să 
furnizeze între 40 % și 60 % din costul to -
tal al investiției, dificultățile întâmpinate 
în ceea ce privește accesul la finanțare și 
la garanții bancare au complicat dezvol -
tarea de proiecte (dintre statele membre 
selectate în vederea auditului, au fost în 
mod special afectate Spania, Portugalia 
și România). În plus, una dintre caracte -
risticile sectorului acvaculturii creează 
o nevoie suplimentară de finanțare: 
în general, există un necesar ridicat 
de capital circulant pentru finanțarea 
achiziționării de stocuri de puiet, precum 
și a costurilor ulterioare generate de 
hrănirea și creșterea puietului înainte ca 
peștii să ajungă la dimensiunea la care să 
poată fi comercializați.42 
Este posibil ca criza financiară să fi 
exacerbat tendința statelor membre de 
a direcționa ajutorul financiar acordat 
prin FEP către întreprinderile de acva -
cultură existente și către proiectele care 
erau deja operaționale la momentul luă-  
rii deciziei de acordare a ajutorului (așa 
cum s -a întâmplat, de exemplu, în Italia 
și în Polonia) (a se vedea punctul 62). 
Aceste proiecte au șanse mai mari de 
succes, ceea ce diminuează, pentru sta -
tul membru în cauză, riscul de dezanga -
jare a fondurilor UE. O astfel de practică 
limitează însă finanțarea care se acordă 
proiectelor noi sau inovative.
Planurile strategice naționale 
nu furnizau obiective clare 
pentru acvacultură
43 
Planurile naționale strategice ale statelor 
membre stabilesc prioritățile și obiec -
tivele vizate de FEP pentru punerea în 
aplicare a politicii comune în domeniul 
pescuitului31. Fiecare plan național 
strategic ar trebui să estimeze resursele 
financiare publice necesare sau estima -
te ca fiind necesare pentru atingerea 
acestor obiective, printre care se numără 
dezvoltarea sustenabilă a sectorului 
acvaculturii32. În opinia Curții, pentru 
a dispune de o bază solidă pentru măsuri 
de sprijinire a acvaculturii, este nevoie 
de planuri naționale strategice care să 
definească obiective clare și care să 
specifice resursele financiare necesare în 
acest sens.
44 
Cu toate acestea, niciunul dintre planu -
rile naționale strategice care au făcut 
obiectul auditului nu conținea o esti -
mare a resurselor financiare publice 
care erau necesare pentru măsurile de 
sprijinire a acvaculturii.
23 Observații
45 
Conform constatărilor Curții, planurile 
naționale strategice cuprindeau o descri -
ere a sectorului acvaculturii din statul 
respectiv și stabileau obiective pentru 
dezvoltarea sectorului. Aceste obiecti -
ve variau de la un stat membru la altul, 
dar aveau toate un caracter general și 
vizau aspecte precum diversificarea și 
creșterea producției, protecția mediu -
lui și a sănătății publice și dezvoltarea 
pieței. Faptul că nu au fost definite 
obiective specifice și inexistența unor 
estimări ale resurselor publice necesare 
au reprezentat cauza lipsei de claritate 
a strategiilor pentru acvacultură din pla -
nurile naționale strategice auditate.Programele operaționale erau 
afectate de diverse deficiențe
46 
Programele operaționale ale statelor 
membre au alocat diverselor axe prioritare 
resursele financiare care erau disponibile 
din partea FEP și prezentau (cu un grad mai 
mare de detaliu decât planurile naționale 
strategice) măsurile care trebuiau să fie 
luate în vederea atingerii obiectivelor. Pro -
gramele stabileau și niveluri -țintă, inclusiv 
obiective specifice pentru dezvoltarea 
sectorului acvaculturii. Statele membre 
aveau posibilitatea de a propune revizui -
rea programelor operaționale pentru a le 
adapta obiectivele în funcție de evoluția 
situației sectorului de pescuit sau a celui de 
acvacultură (a se vedea punctul 58 pentru 
problemele care au fost constatate în legă -
tură cu aceste niveluri -țintă).
47 
Programele operaționale asigurau 
într-adevăr un cadru pentru punerea în 
aplicare globală a FEP . Totuși, Curtea a de -
tectat, în toate statele membre vizitate, 
deficiențe în legătură cu acțiunile care 
erau destinate să sprijine acvacultura, 
după cum se ilustrează în caseta 3 .
Exemple de deficiențe legate de acvacultură în cadrul programelor operaționale
În România, acvacultura marină nu a fost abordată în cadrul implementării programului operațional, cu toate că fusese 
identificată ca una dintre priorități de planul național strategic. Prin urmare, problemele legate de acvacultura marină 
nu au fost abordate pe parcursul perioadei de programare, deși ele erau cunoscute la momentul elaborării programului 
operațional. În plus, nu se procedase la o prioritizare între diversele măsuri de sprijinire a acvaculturii.
Deși planul național strategic și programul operațional din Italia au identificat un număr de obstacole importante în 
calea dezvoltării acvaculturii (printre care se numără inexistența planurilor de management al zonelor costiere și  
incertitudinile în legătură cu concesiunile), programul operațional nu a specificat acțiuni care să vizeze soluționarea 
lor. Nu s -au stabilit obiective pentru îmbunătățirea calității produselor din punctul de vedere al mediului, al siguranței 
alimentare și al comerțului, cum ar fi certificările de mediu sau participarea la sistemul comunitar de management de 
mediu și audit EMAS ( Eco‑Management and Audit Scheme ), promovarea unor noi piețe de desfacere și facilitarea  
consolidării și a dezvoltării microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici.
În Polonia, deși programele operaționale aferente au făcut obiectul unei revizuiri în 2011, nu s -a adus nicio modificare 
indicatorilor. Cu toate că era bine cunoscut faptul că nu a fost atins niciunul dintre obiectivele stabilite în programele 
operaționale pentru acvacultură, nu s -a operat nicio modificare în acestea pentru a adapta la realitate estimările  
excesiv de optimiste.Caseta 3 
24 Observații
48 
Deși existau obiective specifice privind 
crearea de locuri de muncă și producția, 
alte obiective avute în vedere de FEP 
nu erau, în schimb, abordate de toate 
programele operaționale. În plus, s -au 
identificat puține tentative de a priori -
tiza alocarea fondurilor sau de a asigura 
un bun raport costuri -beneficii la nivelul 
proiectelor. Sistemele care erau introdu -
se pentru a monitoriza efectele fonduri -
lor plătite și pentru a corecta eventualele 
tendințe negative erau rudimentare. 
Principala măsură de natură financiară 
consta, uneori, doar în simpla verificare 
a distribuirii fondurilor.
Statele membre nu au luat 
suficient în considerare  
politica de mediu și politica 
de sănătate
49 
Acvacultura implică riscul de boli și de 
infecții la animale și presupune, de ase -
menea, interacțiunea cu mediul marin. 
În cazul peștilor crescuți în spații închise 
sau îngrădite, este necesară hrănirea 
acestora, printre efectele potențiale ale 
acestei activități numărându -se deversa -
rea în apă a unor furaje în exces și eva -
cuarea de efluenți. Faptul că peștii sunt 
ținuți la distanță relativ mică unii față de 
ceilalți sporește incidența infecțiilor și 
a bolilor, devenind astfel necesară ad -
ministrarea unor tratamente veterinare. 
Răspândirea infecțiilor sau a bolilor poa -
te provoca pierderi la nivelul populației 
de pești dintr -o crescătorie, punând în 
pericol, totodată, și stocurile piscicole 
din mediul sălbatic. Pierderile la nivelul 
efectivelor de pești se pot produce și 
atunci când peștii evadează; ulterior, 
încrucișarea acestora cu peștii sălba -
tici duce la un transfer de patrimoniu 
genetic care poate altera caracteristicile 
populației sălbatice.50 
Pentru a garanta o dezvoltare sustenabilă 
a acvaculturii, asigurând, în același timp, 
protecția mediului marin, este necesară 
evaluarea acestor riscuri și gestionarea 
lor. Există cerințe legislative detaliate care 
reglementează controlul sanitar veterinar 
al activităților de acvacultură33. Deși FEP 
ar putea acorda finanțare pentru protecția 
mediului și pentru protecția sănătății 
publice și animale, niciunul dintre statele 
membre vizitate, cu excepția Poloniei, nu 
a aprobat proiecte care să vizeze aceste 
domenii. În plus, nu s -au pus la dispoziție 
orientări în materie de protecție a mediu -
lui (a se vedea punctele 23-25).
51 
Statele membre au obligația, conform Re -
gulamentului privind punerea în aplicare 
a FEP34, de a înregistra procentul de pro -
iecte în cadrul cărora se utilizează metode 
de producție care respectă mediul (care își 
reduc impactul negativ asupra mediului 
sau care sporesc efectele pozitive asupra 
mediului). Curtea a constatat că măsurile 
de acvacultură finanțate prin FEP în statele 
membre vizitate nu au demonstrat luarea 
în considerare într -o măsură suficientă 
a acestor aspecte. Cea mai mare parte 
a finanțării a fost direcționată către măsu -
rile vizând menținerea producției. Nu s -a 
recurs într -o măsură suficientă la criterii de 
selecție care să ia în considerare riscurile 
pentru sănătate și pentru mediu, în vede -
rea stabilirii eligibilității pentru finanțare 
a proiectelor. În plus, nu au fost elaborați 
suficienți indicatori măsurabili (cu referire, 
de exemplu, la evacuarea efluenților sau 
la deversarea de substanțe chimice, la am -
plasarea fermelor piscicole și la impactul 
evadărilor peștilor), care să se bazeze pe 
date fiabile în ceea ce privește impactul 
asupra mediului acvatic al anumitor prac -
tici de acvacultură.
52 
Prin urmare, nu a fost posibil să se deter -
mine dacă impacturile asupra mediului 
erau reale și semnificative în raport cu 
investiția publică în cauză, așa cum se 
ilustrează în caseta 4 .33 De exemplu, 
Directiva 2006/88/CE 
a Consiliului din 
24 octombrie  2006 privind 
cerințele de sănătate animală 
pentru animale și produse de 
acvacultură și privind 
prevenirea și controlul 
anumitor boli la animalele de 
acvacultură (JO L 328, 
24.11.2006, p. 14).
34 Regulamentul (CE) 
nr. 498/2007 al Comisiei din 
26 martie 2007 de stabilire 
a unor norme detaliate pentru 
punerea în aplicare 
a Regulamentului (CE) 
nr. 1198/2006 al Consiliului 
privind Fondul european 
pentru pescuit (JO L 120, 
10.5.2007, p. 1).
25 Observații
S-au constatat inexactități 
grave în raportarea  
rezultatelor de către  
unele state membre
53 
Rapoartele anuale de implementare 
a FEP care erau întocmite de statele 
membre trebuiau să includă statis -
tici obținute pe baza monitorizării și 
trebuiau să fie discutate și aprobate de 
Comitetul de monitorizare35 înainte de 
a fi prezentate Comisiei. Ele conțineau 
cele mai recente date financiare privind 
implementarea proiectelor, precum și, în 
general, indicatorii referitori la producție 
și la crearea de locuri de muncă. Pentru 
a obține o imagine corectă, la nive -
lul statelor membre și la nivelul UE, 
a rezultatelor obținute de măsurile de 
sprijinire a acvaculturii puse în aplicare 
cu finanțare FEP , era esențial ca aceste 
rapoarte să fie exacte.54 
Curtea a constatat, în unele rapoarte 
anuale de implementare, deficiențe 
metodologice și inexactități semnifica -
tive, care au împiedicat evaluarea fiabilă 
a implementării sprijinului acordat prin 
FEP acvaculturii, așa cum se arată în 
caseta 5 .35 Articolul 59 litera (i) din 
Regulamentul (CE) 
nr. 1198/2006.Exemple de situații în care nu s -a pus accentul pe aspectele de mediu
Potrivit raportului de implementare a FEP întocmit de Spania pentru anul 2011, doar 4 din cele 604 proiecte  
aprobate în cadrul măsurii 2.1 aplicau sisteme certificate de management de mediu. Promotorii proiectelor  
elaboraseră studii de impact asupra mediului sau întocmiseră pur și simplu declarații privind absența oricărui 
impact, aceste documente făcând obiectul unei examinări din partea autorităților competente. Cu toate acestea, 
având în vedere numărul redus de solicitări de finanțare, managementul de mediu nu a fost utilizat drept  
criteriu de selecție atunci când s -au luat deciziile de finanțare în cadrul FEP .
Programul operațional al Italiei includea, printre obiectivele sale, aplicarea procedurilor pentru certificarea de  
mediu, precum și înregistrarea în EMAS. Cu toate acestea, certificarea de mediu nu a fost vizată drept criteriu aparte 
în cadrul procedurii de selecție, iar impactul asupra mediului nu era evaluat în mod corespunzător în prealabil. În 
plus, existau deficiențe la nivelul monitorizării impactului efectiv al proiectelor asupra mediului. În Sicilia,  
verificarea realizării în conformitate cu cerințele a evaluării impactului asupra mediului nu constituia o condiție 
prealabilă pentru aprobarea fondurilor care se acordau prin FEP .
În România, în etapa de selecție, se acordau doar 3 puncte din 100 pentru criteriul legat de mediu. 32,5 % din 
proiectele finanțate cu fonduri FEP au fost considerate ca utilizând metode de producție care respectă mediul. 
Cu toate acestea, nu exista nicio definiție a ceea ce constituia un proiect care „respectă mediul”. Proiectele care 
aplicau „bunele practici de acvacultură obișnuite” erau, de asemenea, considerate ca respectând mediul. În plus, cu 
excepția proiectelor implementate de producătorii de acvacultură ecologică, niciun proiect nu solicitase acordarea 
unei certificări de mediu.Caseta 4
26 Observații
Deficiențe metodologice și inexactități în rapoartele anuale de implementare și în 
alte surse statistice
În Franța, autoritățile pun accentul pe rata de răspuns a întreprinderilor din sectorul acvaculturii la anchetele statis -
tice referitoare la acest sector (rată de 60 %), în loc să se asigure că aceste întreprinderi reprezintă cel puțin 90 % din 
producția totală, ca volum, așa cum prevede regulamentul aplicabil36. Acest lucru a afectat exactitatea indicatorilor 
referitori la producția anuală. Indicatorul principal utilizat de autoritățile franceze pentru implementarea măsurilor 
de sprijinire a sectorului acvaculturii era mai degrabă utilizarea alocărilor bugetare decât rezultatele obținute.
În Spania și în România, producția din sectorul acvaculturii care era prezentată în rapoartele anuale de  
implementare se baza pe previziunile comunicate de beneficiari la momentul depunerii cererilor de finanțare. 
Cantitățile raportate cu titlu de producție efectivă nu se bazau, în realitate, pe măsurarea efectivă a acesteia și, prin 
urmare, nu erau fiabile.
În Italia, s -au utilizat cifrele reale ale producției pentru prima dată în raportul anual de implementare privind 
anul 2012. În plus, existau discrepanțe foarte mari între producția anuală din sectorul acvaculturii specificată în 
rapoartele de implementare a FEP și cea raportată de Eurostat. De exemplu, pentru 2011, producția din sectorul  
acvaculturii comunicată în raportul anual de implementare era de 424 905 tone, în timp ce cea raportată de  
Eurostat era de 164 127 de tone.
În Polonia, indicatorii de rezultat prezentați de beneficiari în rapoartele finale de implementare a proiectelor nu 
făceau obiectul unei monitorizări din partea autorităților naționale. Astfel, indicatorii de rezultat furnizați cu referire 
la acvacultură în rapoartele anuale de implementare a FEP nu erau deci verificați într -o măsură suficientă.
36 Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 762/2008.Caseta 5
27 Observații
Măsurile finanțate prin 
FEP nu au obținut, până în 
prezent, un raport cos -
turi -beneficii optim în 
demersul lor de sprijinire 
a dezvoltării sustenabile 
a acvaculturii
Obiectivele generale stabilite 
la nivelul de ansamblu al UE 
nu au fost îndeplinite
55 
Strategia Comisiei elaborată în 200237 
viza să creeze locuri de muncă stabile pe 
termen lung (un număr de 8 000 până la 
10 000 de locuri de muncă suplimenta -
re) în decursul perioadei 2003-2008, în 
special în zonele dependente de sectorul 
pescuitului. Acest obiectiv includea 
patru componente principale: sporirea 
în UE a ratei de creștere a producției 
din sectorul acvaculturii până la 4 % 
pe an, aducerea unor îmbunătățiri la 
nivelul amenajării teritoriului, promo -
varea dezvoltării pieței și îmbunătățirea 
guvernanței.
56 
Curtea a constatat că, în mare parte, 
aceste obiective nu au fost atinse până 
în 2012. Producția UE s -a menținut la 
același nivel de aproximativ 1,3 mili -
oane de tone timp de mai mulți ani, în 
timp ce, la nivel mondial, producția de 
acvacultură a continuat să crească (a se 
vedea figura 2 ). Cifrele disponibile cu 
privire la locurile de muncă ocupate în 
acest sector nu sunt exacte, însă Comisia 
le-a apreciat ca fiind stabile38. Cu toate 
că nu existau obiective cuantificate în 
ceea ce privește amenajarea teritoriu -
lui și guvernanța, auditul desfășurat 
de Curte în statele membre a pus în 
lumină existența unor probleme semni -
ficative în ambele domenii (a se vedea 
punctele 37-40).Obiectivele de la nivelul 
statelor membre nu au fost 
îndeplinite
57 
Toate programele operaționale ale 
statelor membre vizitate aveau stabilite 
obiective specifice în ceea ce privește 
producția și numărul de locuri de muncă, 
precum și obiective de o natură mai 
generală în ceea ce privește protecția 
mediului, sănătatea animală, diversifica -
rea39 etc. Curtea a constatat că obiective -
le principale stabilite pentru acvacultură 
nu au fost atinse în statele membre 
vizitate și că au fost fixate niveluri -țintă 
foarte ridicate fără ca acestea să fi fost 
justificate de o argumentație solidă. 
Și evaluarea impactului realizată de 
Comisie în 2009 a identificat obiectivele 
cuantificate legate de creștere ca fiind 
unul dintre punctele slabe ale strategiei 
pentru acvacultură40.
58 
În cele șase state membre auditate, 
obiectivul intermediar total41 stabilit 
pentru producție era de 683 000 de 
tone. Cu toate acestea, conform rapoar -
telor anuale de implementare, producția 
efectivă în etapa intermediară – sub 
rezerva problemelor care există în legă -
tură cu exactitatea datelor (a se vedea 
punctul 54) – a fost raportată a se ridica 
doar la 485 000 de tone. Așa cum s -a în-
tâmplat și în alte sectoare, criza financia-  
ră a avut un impact semnificativ asupra 
acvaculturii (a se vedea punctele 41 și 42) 
și a contribuit la o producție mai scăzută 
decât cea prevăzută. În pofida acestui 
fapt, deși programele operaționale au 
fost revizuite de către statele membre, 
obiectivele cuantificate nu au fost actua -
lizate pentru a reflecta scăderea efectivă 
a producției care a survenit ulterior 
elaborării programului operațional. În 
caseta 6  se realizează o comparație între 
nivelurile -țintă fixate pentru producție și 
rezultatele efective.37 COM(2002) 511 final.
38 COM(2012) 747 final din 
12 decembrie  2012.
39 Articolul 20 alineatul (1) 
litera (c) din Regulamentul (CE) 
nr. 1198/2006.
40 SEC(2009) 453 din 
8 aprilie 2009, secțiunea 2.4.2.
41 Statele membre au stabilit 
obiective intermediare 
referitoare la producție pentru 
2010  sau 2011.
28 Observații
Riscul de a nu fi atinse obiectivele programelor operaționale
Stat membruîn mii de tone
Producția 
în anul de 
referință Anul de 
referințăProducția 
planificatăProducția 
efectivă 
intermediarăAnul măsurării 
producției 
intermediareDiferența în -
tre producția 
planificată și 
cea efectivăProducția 
planificată 
la sfârșitul 
perioadei de 
programare 
a FEP
Franța 242 2007 253 209 2010 −44 264
Italia 242 2006 254 165 2011 −89 278
Polonia 35 2006 43 29 2010 −14 52
Portugalia 7 2005 10 9 2010 −1 15
România 7 2005 10 9 2010 −1 14
Spania 63 2005 113 64 2010 −49 80
Total 596 683 485 −198 703
Sursa:  Programe operaționale, rapoarte anuale de implementare, Eurostat.
În producția franceză sunt incluse și stridiile. Programul operațional estimase că producția de stridii urma să crească 
de la 115 000 de tone, la începutul programului, la 121 000 de tone în 2010 și la 127 000 de tone până la sfârșitul 
programului. Producția de stridii a scăzut la 84 000 de tone în 2010, din cauza unei crize de mortalitate. Ultima 
revizuire a programului operațional datează din 2012, dar nivelul -țintă stabilit pentru producția de stridii nu a fost 
revizuit, chiar dacă el devenise între timp nerealist.
La revizuirea în 2011 a programului operațional italian, a fost menținut un nivel -țintă al producției de 278 000 de 
tone pentru sfârșitul programului, cu toate că producția efectivă se situa, la momentul respectiv, la un nivel de 
165 000 de tone, conform Eurostat.
La ultima revizuire a programului operațional polonez, în 2011, a fost menținut un nivel -țintă al producției de 
52 000 de tone pentru sfârșitul programului, cu toate că producția efectivă era, în 2010, de doar 29 000 de tone.
Obiectivele fixate pentru producția din sectorul portughez al acvaculturii la sfârșitul programului erau, de aseme -
nea, nerealiste. Programul operațional estima că aceasta urma să crească de la 7 000 de tone în 2005 la 15 000 de 
tone în 2013 (o creștere de +214 %). Producția efectivă raportată pentru 2011 se situa însă la un nivel de doar 
9 000 de tone.
La ultima revizuire a programului operațional românesc, în 2012, nivelul -țintă al producției a fost majorat la peste 
14 000 de tone pentru sfârșitul programului, deși producția efectivă era, în 2010, de numai 9 000 de tone.
Nivelurile -țintă fixate pentru producție de programul operațional spaniol pentru sfârșitul programului erau nerea -
liste. Ele au fost coborâte, în 2012, de la 113 000 de tone la 80 000 de tone (cu excepția midiilor), în timp ce producția 
efectivă raportată pentru 2010 era de 64 000 de tone.Caseta 6
29 Observații
Un număr semnificativ din -
tre proiectele auditate nu 
erau susceptibile să contri -
buie într -un mod eficient din 
punctul de vedere al costuri -
lor la atingerea obiectivelor
59 
În cursul perioadei 2007-2013, FEP a fur -
nizat un volum total de peste 400 de 
milioane de euro pentru aproximativ 
5 800 de proiecte din cadrul măsurii 2.1 
pentru dezvoltarea sustenabilă a acva-  
culturii. Curtea a examinat dacă proiec -
tele selectate au contribuit în mod efica -
ce la îndeplinirea acestui obiectiv. În ca -
drul acestui demers, s -a urmărit, printre 
altele, să se stabilească dacă proiectele 
au fost selectate cu scopul de a contribui 
la dezvoltarea sustenabilă a sectorului 
și dacă erau bine direcționate, în special 
către impulsionarea creșterii și către cre -
area de locuri de muncă, precum și dacă 
au fost obținute efectiv rezultatele scon -
tate și un bun raport costuri -beneficii.Gradul în care s- a contribuit 
la dezvoltarea sustenabilă 
a fost unul limitat și 
direcționarea sprijinului a fost 
necorespunzătoare
60 
Regulamentul privind FEP a stabilit un 
număr de obiective pentru finanțarea care 
urma să fie acordată proiectelor de acva -
cultură. Se puteau acorda fonduri pentru 
proiectele care urmau să desfășoare 
activități tradiționale de acvacultură sau 
care vizau ameliorarea mediului42, care vi -
zau diversificarea către specii cu perspec-  
tive comerciale bune43 și dezvoltarea 
sustenabilă a pieței forței de muncă și 
a pieței de desfacere44.
61 
În practică, cea mai mare parte a finanțării 
a fost acordată activităților tradiționale 
de acvacultură existente. Această situație 
a fost favorizată de criteriile de selecție 
stabilite în programele operaționale și în 
normele naționale ale statelor membre, 
precum și de controlul exercitat cu privire 
la accesul la amplasamente adecvate 
pentru desfășurarea de activități de acva -
cultură. Rezultatul a fost că proiectele noi 
sau inovatoare, care sunt susceptibile să 
contribuie la crearea unei valori adăugate 
ridicate sau la creșterea producției totale, 
favorizând astfel dezvoltarea sustenabilă 
a acvaculturii, nu au beneficiat decât de 
un volum limitat de finanțare, așa cum se 
arată în caseta 7 .42 Articolul 29 alineatul (1) din 
Regulamentul (CE) 
nr. 1198/2006.
43 Articolul 10 din Regulamentul 
(CE) nr. 498/2007.
44 Articolul 19 din Regulamentul 
(CE) nr. 1198/2006.
Exemple care ilustrează limitările ce afectează dezvoltarea sustenabilă a sectorului 
acvaculturii
În Galicia (Spania), nu s -au mai acordat concesiuni noi pentru accesul la situri marine în vederea desfășurării de activități 
de acvacultură din 1985, în ciuda faptului că au existat solicitări în acest sens. La momentul auditului, nu exista un  
sistem de amenajare a spațiului maritim, autoritățile din această regiune solicitând realizarea unui studiu privind 
eligibilitatea altor situri marine pentru desfășurarea de activități de acvacultură. În practică, inexistența unui astfel de 
sistem a însemnat că posibilitatea noilor solicitanți de a obține acces la astfel de situri era foarte limitată.
În Italia, sprijinul a fost acordat cu preponderență întreprinderilor de acvacultură existente, printre motivele care pot 
explica această tendință enumerându -se termenele -limită care erau stabilite pentru depunerea propunerilor de  
proiecte, durata procesului de acordare a licențelor și punctajul specific care era atribuit pentru proiectele existente în 
cadrul procesului de selecție.Caseta 7
30 Observații
Exemple de direcționare nesatisfăcătoare a sprijinului
În Spania (Andaluzia și Galicia) și în Franța, dat fiind că bugetul disponibil pentru măsurile de sprijinire a  
acvaculturii era mai mare decât valoarea totală a cererilor de finanțare primite, toate proiectele care îndeplineau 
criteriile esențiale de eligibilitate au primit finanțare. Prin urmare, nu s -a procedat la o prioritizare a proiectelor, 
ceea ce sporește riscul de a nu se obține un bun raport costuri -beneficii. În urma auditului, s -a constatat că șase  
dintre cele zece proiecte examinate în Spania erau afectate de deficiențe care sugerau că nu au fost bine  
selectate. De exemplu, cinci dintre cazurile respective au vizat achiziția de nave de servicii, fără a urmări  
ameliorarea producției sau creșterea numărului de locuri de muncă.
În Polonia, au fost stabilite criterii de selecție, însă acestea nu aveau nicio legătură cu obiectivele avute în vedere de 
măsurile de sprijinire a acvaculturii. În practică, atât timp cât erau îndeplinite criteriile minime de eligibilitate,  
printre care cel referitor la existența unui plan de afaceri pentru o durată de trei ani, cererile de finanțare erau  
aprobate pe baza principiului „primul venit, primul servit”. Rezultatul a fost că sprijinul financiar nu a ajuns  
întotdeauna la cele mai bune proiecte, iar cele care au fost depuse mai târziu în cursul perioadei de programare au 
fost respinse în mod automat întrucât fusese deja utilizat întregul buget. Curtea a constatat că trei dintre cele zece 
proiecte examinate nu au fost bine selectate.
În România, criteriile de selecție referitoare la obiectivele stabilite în Regulamentul privind FEP aveau o pondere 
scăzută, nu erau evaluate într -o măsură suficientă și se suprapuneau parțial. Auditul a pus în lumină faptul că mai 
multe dintre cele zece proiecte examinate nu au fost bine selectate.
În Polonia, Portugalia și Italia, procedura de selecție nu ținea seama de stadiul de implementare în care se aflau 
proiectele la data depunerii cererii de finanțare, astfel încât s -au constatat cazuri de proiecte care erau deja  
finalizate atunci când a fost luată decizia de acordare a finanțării. Prin urmare, nu erau instituite suficiente controale 
care să protejeze finanțarea UE de riscul de „efect de balast” (riscul de deadweight ). În urma auditului, s -a constatat 
că aproximativ o treime din cele 30 de proiecte auditate în aceste state membre erau afectate de deficiențe care 
sugerau că nu erau bine selectate.Caseta 862 
Pentru a favoriza selecția proiectelor 
bune, este necesară prioritizarea pro -
iectelor eligibile pe baza unor criterii de 
selecție care se axează pe obiectivele 
programului operațional. Curtea a con -
statat că, în multe cazuri, proiectele 
auditate din statele membre vizitate 
nu fuseseră bine selectate și că spriji -
nul financiar a fost acordat, în anumite 
cazuri, unor proiecte care, la momentul 
selecționării lor, fuseseră deja demarate, 
așa cum se descrie în caseta 8 . Aproxi -
mativ o treime din cele 60 de proiecte 
examinate demonstrau deficiențe care 
sugerau că au fost direcționate în mod 
nesatisfăcător.63 
Programele operaționale ale statelor 
membre au stabilit ținte intermediare 
și finale privind producția din sectorul 
acvaculturii pentru perioada de progra -
mare, toate aceste niveluri -țintă impli -
când o creștere a producției. Pentru a se 
putea atinge nivelurile -țintă stabilite în 
ceea ce privește creșterea producției și 
a numărului de locuri de muncă din sec -
torul acvaculturii (a se vedea punctul 55), 
ar trebui să existe o legătură clară între 
selecția proiectelor în vederea finanțării 
prin FEP și obiectivul general de creștere 
a producției.
31 Observații
64 
Curtea a constatat că, deși programele 
operaționale vizau creșterea producției, 
procedurile de selecție instituite în state -
le membre vizitate nu acordau, de multe 
ori, prioritatea necesară pentru atinge -
rea obiectivelor respective, după cum se 
ilustrează în caseta 9 .
Rezultatele previzionate ale 
proiectelor nu au fost obținute 
sau nu s-a verificat obținerea lor
65 
Pentru a putea contribui în mod eficace 
la impactul măsurilor pentru care se 
alocă finanțare, proiectele ar trebui să își 
îndeplinească în mare măsură obiective -
le pe care le aveau stabilite la momentul 
aprobării finanțării. Autoritățile compe -
tente ar trebui să monitorizeze imple -
mentarea și rezultatele proiectelor și ar 
trebui să adopte măsuri corective dacă 
este cazul (a se vedea, de asemenea, 
punctele 53 și 54).
Exemple de proiecte care nu vizau creșterea
În Spania, Franța și Polonia, proiectele selectate nu vizau în mod expres creșterea producției sau a numărului de 
locuri de muncă, ci urmăreau, în majoritate, modernizarea activităților existente, obiectiv considerat de statele 
membre a avea un efect benefic asupra producției și a ocupării forței de muncă. Dată fiind lipsa de direcționare 
a sprijinului, proiectele nu s -au axat pe obținerea unei creșteri, așa cum se demonstrează la punctul 66.
În Sicilia (Italia), selecția proiectelor se baza pe criterii de selecție ponderate. Scorul care putea fi atribuit includea 
un punctaj maxim de 20 de puncte pentru menținerea locurilor de muncă, un punctaj pentru creșterea numărului 
de locuri de muncă în cuantum de 10 puncte per persoană nou -angajată (punctajul maxim fiind în acest caz de 
30 de puncte) și un punctaj de 10 puncte pentru angajarea a cel puțin unei femei. În urma auditului, s -a constatat 
că promotorii proiectelor declarau adesea minimul necesar, astfel încât să își optimizeze punctajul de selecție. De 
exemplu, un promotor al unui proiect a declarat că proiectul urma să angajeze o femeie, mărind astfel efectivul de 
muncă de la 90 la 91 prin angajarea unei femei, primind în consecință 20 de puncte (10 + 10) pentru această acțiune 
și alte 20 de puncte pentru menținerea a două locuri de muncă.Caseta 9
32 Observații
66 
Probele colectate la momentul 
desfășurării auditului au demonstrat că 
și-au atins obiectivele doar trei dintre cele 
31 de proiecte auditate la fața locului, din -
tre care 2545 prevăzuseră să creeze noi lo -
curi de muncă și/sau să crească producția 
(a se vedea anexa III ). Cu toate că un 
număr de proiecte sunt încă în curs de 
desfășurare, rata de îndeplinire a obiec -
tivelor este scăzută. Această situație este 
ilustrată în caseta 10 .
Până în prezent, nu 
a fost obținut un raport 
costuri -beneficii satisfăcător
67 
Ar trebui să se obțină un bun raport 
costuri -beneficii pentru fondurile publice 
acordate proiectelor de acvacultură. În 
acest scop, este necesar ca finanțarea 
publică să fie proporțională cu rezultatele 
scontate și să se evite „efectul de balast” 
și alocarea de fonduri pentru investițiile 
excesive. Mai mult, fondurile ar trebui să 
stimuleze realizarea de investiții și ar tre -
bui să se evite acordarea sprijinului pentru 
investițiile care ar fi fost oricum efectuate 
și în lipsa finanțării publice.Unele dintre proiectele auditate 
demonstrau un potențial real și 
relevau bune practici...
68 
Curtea a identificat trei proiecte de 
succes care au contribuit la dezvoltarea 
sustenabilă a acvaculturii, după cum se 
ilustrează în caseta 11 .45 Dintre aceste 25 de cazuri, 11 
nu au specificat în mod expres 
obiectivul de creștere în cadrul 
procedurii de selecție 
a proiectelor.
Exemple de proiecte ale căror rezultate nu au fost obținute sau nu au fost verificate
În Polonia, deși toți cei cinci beneficiari care au fost vizitați în cursul auditului precizaseră, în rapoartele lor finale de 
implementare a proiectelor pe care le -au transmis autorităților naționale, că proiectele lor își atinseseră obiectivele 
cuantificate privind producția, patru dintre ei au confirmat auditorilor Curții că, în realitate, obiectivele nu fuseseră 
îndeplinite. Acești beneficiari au raportat de fapt pierderi semnificative, cauzate de animalele de pradă, la nivelul 
efectivului lor de pește (mergând, în unele cazuri, până la 80 %).
În Franța, toți beneficiarii care au fost vizitați au indicat că nu au fost îndeplinite obiectivele cuantificate privind 
producția. Anomaliile existente la nivelul cantităților raportate nu au făcut obiectul unor verificări din partea 
autorităților competente.
În Italia, activitățile de monitorizare au debutat în 2012, iar raportarea cu privire la rezultatele obținute în urma 
acestor activități a început în 2013.Caseta 10
33 Observații
Exemple de reușite
În Polonia, un proiect al cărui cost se ridica la 7,8 milioane de euro a primit o finanțare în cadrul FEP în valoare de 
3,4 milioane de euro pentru crearea unei ferme piscicole sustenabile de tilapia, echipată cu un sistem închis de 
bazine de pește utilizând tehnologii care protejau mediul înconjurător. Proiectul viza obținerea unei producții de 
200 de tone de pește pe an și crearea unui număr de 13 locuri de muncă. La finalizare însă, proiectul producea 
1 000 de tone anual și crease un număr de 19 locuri de muncă.
În Spania, un proiect a primit finanțare prin FEP în valoare de 742 000 de euro pentru construcția de bazine  
pentru creșterea bibanilor -de-mare și a doradelor într -un amplasament cu o suprafață de 600 ha. Beneficiarul  
deținea o experiență importantă și cunoștințe de specialitate în sectorul acvaculturii și dispunea de acces la 
finanțare și de capital circulant. Întreaga suprafață a fost între timp dezvoltată grație mai multor proiecte cu 
finanțare din partea UE. Bazinele au fost populate cu puiet în 2011 și, luând în considerare o durată de creștere 
de trei ani, se preconiza o producție totală de aproximativ 600 de tone începând cu 2014. Unul dintre factorii de 
reușită ai proiectului a fost capacitatea beneficiarului de a furniza aportul semnificativ de capital circulant (de peste 
5 milioane de euro) pe care îl presupunea această perioadă lungă de creștere. Numărul locurilor de muncă fusese 
preconizat a crește de la 30 la 50 până în anul 2014, dar, în 2013, el ajunsese deja la 52.
În Portugalia, un proiect a primit finanțare prin FEP în valoare de 35 000 de euro pentru modernizarea și extinderea 
unei ferme de stridii. Managerul de proiect deținea o diplomă universitară în domeniul creșterii stridiilor. Proiectul  
urmărea creșterea producției de la 120 de tone în 2011 la 150 de tone în 2013, reducerea mortalității stridiilor și 
mărirea numărului de locuri de muncă de la patru la nouă. La momentul vizitei Curții în 2013, proiectul nu era încă 
finalizat în totalitate, dar producția crescuse deja la 135 de tone și ferma avea opt angajați.Caseta 11
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
34 Observații
... dar nu același lucru se 
poate spune despre multe alte 
proiecte
69 
Dintre cele 31 de proiecte vizitate, 
Curtea a identificat 16 cazuri în care 
nu existau probe suficiente care să 
ateste obținerea unui bun raport 
costuri -beneficii.
 — În 11 cazuri, toate implementate 
în Italia și în Polonia, beneficiarul 
demarase deja investițiile înainte 
să fi fost luată decizia de acorda -
re a sprijinului financiar. În aceste 
state membre, cea mai mare parte 
a investițiilor aferente proiectelor 
implementate în cadrul FEP fuseseră 
deja efectuate de către beneficiari 
înainte de aprobarea finanțării. Acest 
lucru a redus efectul real de stimu -
lare a investițiilor pe care îl prezintă 
fondurile acordate de UE și demon -
strează că s -au furnizat fonduri pu -
blice unor beneficiari care nu aveau 
nevoie de acestea. În plus, costurile 
estimate ale investițiilor care urmau 
să fie cofinanțate nu se justificau în 
raport cu rezultatele preconizate ale 
proiectelor. — În cinci cazuri, cuantumul finanțării 
publice nu se justifica în raport cu 
rezultatele și nu existau probe sufi -
ciente care să ateste obținerea unui 
bun raport costuri -beneficii, după 
cum se ilustrează în caseta 12 .
Exemple de proiecte finanțate prin FEP care nu prezentau un raport  
costuri -beneficii satisfăcător
În Andaluzia (Spania), un proiect vizând creșterea creveților, care întrebuința apă încălzită furnizată de o societate 
de energie locală, a primit finanțare prin FEP în valoare de 358 000 de euro. Proiectul era prevăzut să creeze opt noi 
locuri de muncă, însă autoritățile competente nu au ținut cont de faptul că un număr similar de locuri de muncă 
a fost pierdut atunci când beneficiarul a transferat activitățile din alte două locații de desfășurare a activității la 
locul de desfășurare a proiectului.
În Franța, s -au acordat fonduri de la FEP în cuantum de 108 000 de euro pentru un proiect vizând construcția unei 
clădiri cu două etaje pentru dezvoltarea unei întreprinderi de conchiliocultură. Unul dintre etajele clădirii nu era 
utilizat însă pentru activitatea prevăzută, ci pentru punerea la dispoziție a unor servicii legate de turism.
În Portugalia, au fost plătite fonduri de la FEP în cuantum de 838 000 de euro pentru un proiect vizând capturarea 
de pești, inclusiv de ton, și ulterior menținerea și hrănirea lor în vederea comercializării ulterioare. La momentul 
auditului, s -a constatat că exemplare din specia ton fuseseră capturate și ulterior comercializate, însă nu existau 
dovezi suficiente care să demonstreze că acești pești fuseseră ținuți în unitate și hrăniți înainte de a fi comercializați. 
Prin urmare, procesul era mai apropiat mai degrabă de o formă de pescuit bazat pe capturi decât de acvacultură.Caseta 12
35
 Noua politică comună în domeniul pescuitului și Fondul european  pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM) (începând cu 2014)
70 
În decembrie 2013, Parlamentul Euro -
pean și Consiliul au adoptat un regula -
ment46 vizând reforma politicii comune 
în domeniul pescuitului începând cu 
1 ianuarie 2014. Spre deosebire de Regu -
lamentul privind PCP , care era aplicabil 
perioadei care s -a încheiat în 2013, acest 
nou regulament conține o secțiune 
specifică referitoare la acvacultură și pre -
vede elaborarea de către statele membre 
a unor planuri strategice naționale mul -
tianuale, bazate pe orientări strategice 
furnizate de UE, cu scopul de a elimina 
barierele administrative (de exemplu, în 
ceea ce privește acordarea de licențe), 
de a facilita accesul la luciul de apă și la 
spațiu și de a aplica indicatori de mediu, 
sociali și economici pentru sectorul 
acvaculturii. Programele operaționale 
vor trebui să fie în linie cu aceste planuri 
strategice. Va fi înființat un nou consiliu 
consultativ – Consiliul consultativ în 
domeniul acvaculturii – cu scopul de 
a oferi consiliere cu privire la gestionarea 
sectorului.
71 
Noua politică în domeniul acvaculturii 
va fi pusă în aplicare prin intermediul 
Fondului european pentru pescuit și 
afaceri maritime (FEPAM)47. Spre deose -
bire de FEP , FEPAM cuprinde o secțiune 
specifică care definește modul în care 
urmează să fie utilizate fondurile pen -
tru a sprijini dezvoltarea sustenabilă 
a acvaculturii. El oferă un cadru mai clar 
decât FEP pentru finanțarea acvaculturii, 
inclusiv posibilitatea de a finanța măsuri 
cu implicații pentru mediu și măsuri de 
sănătate, dezvoltarea amenajării terito -
riului, inovarea, spiritul antreprenorial 
și asigurarea stocurilor. Finanțarea se va 
acorda în concordanță cu planurile stra -
tegice naționale multianuale ale statelor 
membre.46 Regulamentul (UE) 
nr. 1380/2013 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
11 decembrie  2013 privind 
politica comună în domeniul 
pescuitului, de modificare 
a Regulamentelor (CE) 
nr. 1954/2003 și (CE) 
nr. 1224/2009 ale Consiliului și 
de abrogare a Regulamentelor 
(CE) nr. 2371/2002 și (CE) 
nr. 639/2004 ale Consiliului și 
a Deciziei 2004/585/CE 
a Consiliului (JO L 354, 
28.12.2013, p. 22).
47 Regulamentul (UE) 
nr. 508/2014 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
15 mai  2014 privind Fondul 
european pentru pescuit și 
afaceri maritime și de 
abrogare a Regulamentelor 
(CE) nr. 2328/2003, (CE) 
nr. 861/2006, (CE) 
nr. 1198/2006 și (CE) 
nr. 791/2007 ale Consiliului și 
a Regulamentului (UE) 
nr. 1255/2011 al Parlamentului 
European și al Consiliului 
(JO L 149, 20.5.2014, p. 1).
36
 Concluzii  
și recomandări
72 
Producția UE din activitățile de pescuit 
tradiționale este în scădere; în schimb, 
producția de acvacultură de la nivel 
mondial cunoaște o creștere semnificati -
vă. Pe acest fond, reforma politicii comu -
ne în domeniul pescuitului are intenția 
de a dezvolta mai mult, cu începere 
din 2014, măsurile destinate să sprijine 
acvacultura. Pentru a se putea desprinde 
învățăminte pentru noile măsuri propu -
se, Curtea a examinat dacă finanțarea 
care a fost acordată prin FEP pentru 
perioada anterioară a furnizat un sprijin 
eficace pentru dezvoltarea sustenabilă 
a acvaculturii.
73 
În cadrul auditului, s -a analizat dacă 
măsurile de sprijinire a acvaculturii au 
fost bine concepute și implementate la 
nivelul UE și la nivelul statelor membre 
și dacă finanțarea acordată prin FEP 
a obținut un bun raport costuri -benefi -
cii și a sprijinit dezvoltarea sustenabilă 
a acvaculturii.
74 
Per ansamblu, Curtea a constatat că FEP 
nu a furnizat un sprijin eficace pentru 
dezvoltarea sustenabilă a acvaculturii. 
La nivelul UE, măsurile pentru sprijinirea 
dezvoltării sustenabile a acvaculturii 
nu au fost bine concepute și monitori -
zate. PCP și FEP nu au furnizat un cadru 
adecvat pentru dezvoltarea sustenabilă 
a acvaculturii pentru perioada care s -a 
încheiat în 2013 (punctele 18-19), iar 
examinarea de către Comisie a planuri -
lor naționale strategice și a programe -
lor operaționale ale statelor membre 
nu a corectat anumite probleme de 
la nivelul concepției (punctele 20-22). 
Sustenabilitatea din punctul de vedere 
al mediului a dezvoltării acvaculturii re -
prezintă unul dintre obiectivele vizate de 
FEP . Curtea a constatat că s -au furnizat 
orientări suficiente pentru Natura 2000, dar nu și pentru aspectele ce prezintă 
relevanță pentru Directiva -cadru privind 
apa, Directiva -cadru privind strategia 
pentru mediul marin și Directiva privind 
evaluarea impactului asupra mediului 
(punctele 23-25). S -au constatat proble -
me în ceea ce privește exhaustivitatea și 
fiabilitatea datelor privind producția din 
sectorul acvaculturii care erau raporta -
te de statele membre și centralizate la 
nivelul UE (punctele 26-30), ceea ce face 
dificilă evaluarea rezultatelor măsurilor 
din domeniul acvaculturii. Comitetele 
de monitorizare instituite în cadrul FEP 
și evaluările intermediare, precum și 
inspecțiile Comisiei au avut un impact li -
mitat (punctele 31-34) în ceea ce privește 
implementarea măsurilor din domeniul 
acvaculturii. Rezultatele proiectelor de 
cercetare și ale proiectelor LIFE finanțate 
cu fonduri publice nu au fost valorificate 
la maximum (a se vedea punctele 35-36).
75 
La nivelul statelor membre, măsurile 
pentru sprijinirea dezvoltării sustenabile 
a acvaculturii nu au fost bine concepu -
te și implementate. Existau probleme 
majore în ceea ce privește amenajarea 
teritoriului și cerințele complicate pentru 
acordarea licențelor (punctele 39 și 40). 
În plus, criza financiară a avut un impact 
semnificativ (punctele 41 și 42). În 
cazul statelor membre vizitate, planu -
rile naționale strategice și programele 
operaționale care erau prevăzute de FEP 
nu au oferit, în general, o bază suficient 
de clară pentru dezvoltarea sustenabilă 
a acvaculturii (punctele 43-48). Mai mult, 
statele membre nu au aplicat o strategie 
coerentă pentru dezvoltarea sectoru -
lui acvaculturii (punctele 37 și 38). În 
special, nu s -a acordat o atenție sufici -
entă politicilor în materie de mediu și de 
sănătate (punctele 49-52). S -au constatat 
deficiențe metodologice și inexactități în 
raportarea anuală a producției (puncte -
le 53 și 54).
37 Concluzii și recomandări 
76 
În ceea ce privește raportul costuri -be-
neficii pe care îl furnizează sprijinul 
financiar din cadrul FEP pentru acvacul-  
tură, constatarea la care a ajuns Curtea 
este că obiectivele stabilite pentru dez -
voltarea sustenabilă a acvaculturii nu au 
fost atinse nici la nivelul UE, nici la nive -
lul statelor membre (punctele 55-58).
77 
Curtea a constatat că un număr mare de 
proiecte finanțate prin FEP nu au obținut 
un bun raport costuri -beneficii sau nu au 
sprijinit dezvoltarea sustenabilă a ac -
vaculturii. Direcționarea finanțării către 
diversele proiecte a fost de multe ori 
nesatisfăcătoare, gradul în care proiec -
tele au contribuit la creștere și la crearea 
de locuri de muncă a fost limitat și nu 
s-au obținut rezultatele scontate (punc -
tele 59-66). Auditul a pus în evidență 
câteva reușite, însă s -au identificat, 
în egală măsură, probe semnificative 
care semnalează un „efect de balast” al 
finanțării în cazul anumitor proiecte și un 
raport costuri -beneficii nesatisfăcător, 
finanțarea insuficientă a noilor investiții 
și un randament scăzut al investițiilor 
publice (punctele 67-69).
78 
În concluzie, cadrul care exista la nivelul 
UE și la nivelul statelor membre pentru 
perioada care s -a încheiat în 2013 nu era 
adecvat pentru transpunerea în practi -
că a obiectivelor stabilite de UE pentru 
dezvoltarea sustenabilă a acvaculturii, 
iar măsurile adoptate efectiv nu au 
furnizat rezultate suficiente. Având în 
vedere aceste constatări, reforma PCP și 
introducerea din 2014 a FEPAM (puncte -
le 70-71), Curtea formulează următoarele 
recomandări.Recomandarea 1
La punerea în aplicare a măsurilor de 
sprijinire a acvaculturii prevăzute în ca -
drul Fondului european pentru pescuit și 
afaceri maritime, Comisia ar trebui:
(a) atunci când aprobă programele 
operaționale ale statelor membre, să 
analizeze dacă obiectivele defini -
te pentru dezvoltarea sustenabilă 
a acvaculturii sunt realiste și adec -
vate, precum și dacă fondurile sunt 
direcționate către măsuri care sunt 
susceptibile să îndeplinească aceste 
obiective;
(b) să elaboreze orientări pentru luarea 
în considerare a factorilor de mediu 
pertinenți atunci când se decide 
alocarea fondurilor publice;
(c) să se asigure, acolo unde este cazul, 
că programele operaționale ale 
statelor membre sunt aprobate 
doar dacă au fost elaborate strategii 
naționale adecvate pentru dezvolta -
rea sectorului acvaculturii;
(d) să încurajeze statele membre să 
implementeze sisteme relevante de 
amenajare a teritoriului și să sim -
plifice procedurile de acordare de 
licențe și procedurile administrative 
pentru a sprijini dezvoltarea sectoru -
lui acvaculturii;
(e) să amelioreze comparabilitatea 
datelor statistice privind acvacultura 
compilate din diferitele surse care se 
află la dispoziția sa, astfel încât să se 
sporească exactitatea și exhaustivi -
tatea lor.
38 Concluzii și recomandări 
Recomandarea 2
La punerea în aplicare a măsurilor de 
sprijinire a acvaculturii prevăzute în 
cadrul Fondului european pentru pescuit 
și afaceri maritime, statele membre ar 
trebui:
(a) să elaboreze și să pună în aplicare 
strategii naționale coerente pentru 
dezvoltarea sectorului acvaculturii;
(b) să implementeze sisteme relevante 
de amenajare a teritoriului și să sim -
plifice procedurile de acordare de 
licențe și procedurile administrative 
pentru a sprijini dezvoltarea sectoru -
lui acvaculturii;
(c) să se asigure că are loc o prioritiza -
re a finanțării publice astfel încât 
aceasta să fie direcționată către pro -
iectele care contribuie cel mai bine 
la dezvoltarea sustenabilă a acvacul -
turii și care furnizează un bun raport 
costuri -beneficii;
(d) să asigure o monitorizare mai rigu -
roasă a rezultatelor proiectelor, prin 
stabilirea și aplicarea unor indicatori 
pertinenți.
Prezentul raport a fost adoptat de Camera I, condusă de doamna Rasa BUDBERGYTĖ, 
membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 14 mai 2014.
 Pentru Curtea de Conturi
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Președinte

39
 Anexe Anexa ICifra de afaceri a sectorului acvaculturii și sprijinul furnizat prin FEP
Stat membruCifra de afaceri și producția (2011) Sprijin furnizat prin FEP (în milioane de euro)
Valoarea cifrei de 
afaceri (în milioane 
de euro)Cantitate produsă 
(în mii de tone)Sprijin furnizat 
prin axa priorita -
ră 2 din cadrul FEP 
(planificat)Sprijin furnizat 
prin măsura 2.1 din 
cadrul FEP (plătit 
efectiv)Numărul proiecte -
lor finanțate prin 
măsura  2.1
Belgia 0,2 0,0 1,3 0,1 2
Bulgaria 10,0 4,1 36,0 39,3 101
Republica Cehă 44,5 21,0 14,5 7, 2 327
Danemarca (*) 145,8 40,5 37, 6 14,4 90
Germania 85,9 39,1 54,9 7,7 165
Estonia 1,6 0,4 24,6 20,7 44
Irlanda 128,5 44,8 0,0 0,6 12
Grecia 523,3 121,8 59,7 0,1 3
Spania 501,1 276,9 3 07,1 44,8 629
Franța 898,5 283,1 54,2 11,0 1 213
Italia 422,9 15 7, 0 106,1 21,7 327
Cipru 30,6 4,7 3,2 0,8 12
Letonia (*) 1,1 0,5 49,3 25,7 366
Lituania (*) 7, 2 3,3 28,1 8,2 25
Ungaria 30,3 15,6 24,2 22,2 242
Malta 50,5 3,8 1,7 0,0 0
Țările de Jos 81,2 42,5 7, 4 3,2 56
Austria 19,3 2,2 5,1 2,8 239
Polonia 61,6 29,0 162,9 91,0 1 272
Portugalia 56,8 7,9 74,2 15,8 48
România 16,4 8,4 105,0 75,8 133
Slovenia 3,4 1,4 7,1 6,1 81
Slovacia 2,2 0,8 11,4 2,9 44
Finlanda 56,7 10,1 17, 0 5,2 177
Suedia 47, 5 14,5 10,9 4,5 131
Regatul Unit 740,3 199,0 33,6 6,4 87
UE-27 3 967,4 1 332,4 1 237,1 438,2 5 826
Surse:
Pentru cifra de afaceri:  „Performanța economică a sectorului acvaculturii din UE”, (CSTEP 13-29), noiembrie 2013. 
Pentru sprijinul furnizat prin axa prioritară 2 din cadrul FEP (planificat):  programele operaționale aprobate.
Pentru sprijinul furnizat prin măsura 2.1 din cadrul FEP (plătit efectiv):  date valabile în mai 2013 și, pentru statele indicate cu (*), în iulie 2012, 
puse la dispoziție de serviciile Comisiei.
Pentru numărul proiectelor finanțate prin măsura 2.1:  date valabile în mai 2013 și, pentru statele indicate cu (*), în iulie 2012, puse la dispoziție 
de serviciile Comisiei.
40 Anexe Anexa IIEșantionul de proiecte care au făcut obiectul auditului
Stat 
membruRegiune Descrierea proiectului Tipul de producțieAuditat la 
fața loculuiCostul 
eligibil al 
proiectului 
(în mii de 
euro)Contribuția 
publică 
totală (în mii 
de euro)Contribuția 
FEP totală (în 
mii de euro)
SpaniaGaliciaInstalare de plute și modernizare 
a navelor de serviciiMidii Da 401 241 180 
Achiziționarea de nave de servicii Midii Da 523 314 235 
Achiziționarea de nave de servicii Midii 523 314 235 
Achiziționarea de nave de servicii Midii 447 268 201 
Achiziționarea de nave de servicii Midii 380 228 171 
AndaluziaInstalare de plute și de canale Doradă, biban-de-mare Da 1 978 989 742 
Instalare de plute Midii Da 1 807 904 678 
Modernizarea pepinierei Langustine Da 954 477 358 
Măsuri pentru mediul acvatic Doradă, biban-de-mare 2 493 1 247 935 
Modernizarea cuștilor Doradă, biban-de-mare 2 495 1 247 935 
FranțaAquitaniaConstrucția unei pepiniere de sturion Sturion Da 927 187 93 
Construcția unor bazine pentru 
stridiiStridii Da 90 31 16 
Languedoc-
RoussillonExtinderea și modernizarea  
procesului de producție și a  
procesului de livrareStridii + midii Da 4 071 1 009 303 
Languedoc-
RoussillonExtinderea și modernizarea  
procesului de producție și a  
procesului de livrareStridii + midii Da 1 589 397 191 
Extinderea și modernizarea  
procesului de producție și a  
procesului de livrareStridii + midii Da 717 215 108 
AquitaniaMateriale de producție Stridii + midii 110 30 15 
Materiale de producție Stridii + midii 85 26 13 
Languedoc-
RoussillonExtinderea și modernizarea  
procesului de producție și a  
procesului de livrareStridii + midii 297 89 45 
Extinderea și modernizarea  
procesului de producție și a  
procesului de livrareStridii + midii 639 160 38 
Aquitania Materiale de producție Stridii + midii 69 21 10 
41 Anexe Anexa II Stat 
membruRegiune Descrierea proiectului Tipul de producțieAuditat la 
fața loculuiCostul 
eligibil al 
proiectului 
(în mii de 
euro)Contribuția 
publică 
totală (în mii 
de euro)Contribuția 
FEP totală (în 
mii de euro)
ItaliaProvincia 
autonomă 
Trento Instalarea pepinierei și a  unor bazine Păstrăv Da 1 327 531 265 
Extinderea și modernizarea bazinelor 
de peștePăstrăv Da 280 113 56 
Lucrări de infrastructură  
pe amplasamentul existentPăstrăv 155 62 31 
Lucrări de infrastructură  
pe amplasamentul existentPăstrăv 183 73 37 
Emilia-
RomagnaAchiziționarea unei nave de  servicii 
(pentru repopularea scoicilor) și 
achiziționarea unui ponton/unei 
platforme de serviciiScoici Da 281 112 56 
Achiziționarea de nave de servicii Scoici 220 88 44 
Achiziționarea de nave de servicii Scoici 250 100 50 
SiciliaModernizarea și extinderea 
instalațiilorBiban-de-mare, doradă Da 1 987 1 192 1 132 
Modernizarea și extinderea 
instalațiilorPăstrăv Da 28 17 16 
Achiziționarea unei nave de servicii și 
modernizareMidii Da 667 400 380 
Poloniavoievodatul 
MazoviaModernizarea bazinelor de 
reproducereCrap Da 775 465 349 
Modernizarea bazinelor Crap Da 478 287 215 
Construcția unei instalații noi Tilapia Da 7 744 4 519 3 389 
Modernizarea instalației Crap, păstrăv, alte specii 516 309 232 
Modernizarea instalației Crap 224 134 101 
PoznańConstrucția unei instalații noi Sturion Da 2 780 1 644 1 233 
Modernizare și construcție de bazine 
de peșteCrap, păstrăv Da 1 220 732 549 
Modernizarea bazinelor Sturion 725 435 326 
Modernizarea bazinelor și 
achiziționarea de echipamenteAlte specii 382 229 172 
Modernizarea bazinelor și 
achiziționarea de echipamenteCrap, alte specii 881 528 396 
42 Anexe Anexa II Stat 
membruRegiune Descrierea proiectului Tipul de producțieAuditat la 
fața loculuiCostul 
eligibil al 
proiectului 
(în mii de 
euro)Contribuția 
publică 
totală (în mii 
de euro)Contribuția 
FEP totală (în 
mii de euro)
PortugaliaAlgarveModernizarea producțieiBiban-de-mare, doradă, 
stridii, scoiciDa 2 502 1 501 1 126 
Instalarea unei instalații de 
creștere a moluștelor Instalarea 
unei instalații în larg de creștere 
a moluștelor  – FinisterraStridii, pecteni, midii 1 893 1 136 852 
Instalarea unor cuști pentru ton Ton 2 032 1 117 838 
Instalarea unor cuști pentru ton Ton Da 2 032 1 117 838 
Instalarea unei instalații de 
producție de molușteStridii, pecteni, midii Da 1 572 943 708 
CentruInstalarea unei instalații de 
producție de țipar-de-mareȚipar 7 941 3 970 2 978 
Modernizarea instalației Limbă-de-mare, calcan 3 507 1 754 1 315 
Modernizarea instalației Limbă-de-mare, calcan Da 2 217 1 109 831 
Modernizarea instalațieiBiban-de-mare, 
doradă, țipar-de-mare, 
limbă-de-mare193 87 65 
Modernizarea instalației Stridii Da 84 46 35 
43 Anexe
Stat 
membruRegiune Descrierea proiectului Tipul de producțieAuditat la 
fața loculuiCostul 
eligibil al 
proiectului 
(în mii de 
euro)Contribuția 
publică 
totală (în mii 
de euro)Contribuția 
FEP totală (în 
mii de euro)
RomâniaConstanța Construcția unei instalații noi Calcan Da 2 941 1 765 1 323 
TulceaModernizarea amplasamentului de 
producțieCrap și alte specii Da 2 444 1 466 1 100 
VranceaModernizarea și extinderea 
instalațiilorCrap și alte specii 1 916 1 150 862 
TulceaConversia unei ferme la acvacultură 
ecologicăCrap 548 548 411 
BrăilaModernizarea amplasamentului de 
producțieCrap, păstrăv și alte 
specii1 237 742 557 
GiurgiuDiversificarea producției și  
modernizarea activității existenteCrap și alte specii Da 2 424 1 454 1 091 
CălărașiFermă de creștere intensivă 
a sturionuluiSturion Da 3 946 2 367 1 776 
IalomițaConversia unei ferme la acvacultură 
ecologicăCrap și alte specii Da 1 000 1 000 750 
Prahova Modernizarea instalației Crap și alte specii 1 036 622 466 
Argeș Construcția unei instalații noi Păstrăv 1 823 1 094 820 
31 84 986 45 353 33 274 Anexa II
44 Anexe Anexa IIIRezultatele proiectelor auditate
Stat 
membruTipProducția 
anuală îna -
inte de im -
plementarea 
proiectului 
(în tone)Producția 
anuală 
planifica -
tă după 
finalizarea 
proiectului 
(în tone)Producția 
anuală 
efectivă 
(în tone)Numărul 
de locuri 
de muncă 
înainte de 
imple -
mentarea 
proiectuluiNumărul 
de locuri 
de muncă 
planificat 
după 
finalizarea 
proiectuluiNumărul 
de locuri 
de muncă 
efectivObiective 
neatinse 
încăInvestiția 
demarată 
înainte de 
adoptarea 
deciziei de 
finanțareProbe 
insuficiente 
care să 
ateste un 
bun raport 
costuri-be -
neficiiExemplu 
de proiect 
derulat cu 
succes
SpaniaModernizare 8 000 8 000 4 900 33 33 38
Modernizare 70 70 70 16 16 16
Activitate nouă 0 200 200 30 50 52
Activitate nouă 0 900 600 0 15 8
Modernizare 41 45 30 17 25 22
FranțaActivitate nouă 0 90 000 90 000 0 2 1
Activitate nouă 0 15 15 1 1 0
Modernizare 120 500 170 35 50 47
ModernizareDate 
indisponibileDate 
indisponibile80 15 30 26
Modernizare 80 160 99Date 
indisponibileDate 
indisponibileDate 
indisponibile
ItaliaModernizare 830 1 240 1 000 6 6 6
Modernizare 1 240 1 350 1 000 6 6 6
Modernizare 10 468 10 733 10 5005 angajați, 
570 de mem -
bri în cadrul 
cooperativei5 angajați, 
570 de membri 
în cadrul 
cooperativei
Modernizare 1 800 2 200 2 500 90 91 100
Modernizare 5 11 8 2 2 2
Modernizare 540 1 120 1 000 23 24 24
45 Anexe Anexa III
Stat 
membruTipProducția 
anuală îna -
inte de im -
plementarea 
proiectului 
(în tone)Producția 
anuală 
planifica -
tă după 
finalizarea 
proiectului 
(în tone)Producția 
anuală 
efectivă 
(în tone)Numărul 
de locuri 
de muncă 
înainte de 
imple -
mentarea 
proiectuluiNumărul 
de locuri 
de muncă 
planificat 
după 
finalizarea 
proiectuluiNumărul 
de locuri 
de muncă 
efectivObiective 
neatinse 
încăInvestiția 
demarată 
înainte de 
adoptarea 
deciziei de 
finanțareProbe 
insuficiente 
care să 
ateste un 
bun raport 
costuri-be -
neficiiExemplu 
de proiect 
derulat cu 
succes
PoloniaModernizare 0 40 - 2 4 -
Reconstrucție 0 10 - 1 1 1
Activitate nouă 0 200 1 000 0 13 19
Activitate nouă 0 32 0 0 1 3
Modernizare 5 7 5 10 10 10
PortugaliaModernizare 120 150 135 4 9 8
Modernizare 120 392 20 7 9 14
Activitate nouă 0 1 555 0 0 3 8
Activitate nouă 0 2 380 10 0 16 21
Modernizare 175 810 50 6 6 6
RomâniaActivitate nouă 0 150 0 2 7Date 
indisponibile
Modernizare 112 467 400Date 
indisponibileDate 
indisponibileDate 
indisponibile
Modernizare 100 428Date 
indisponibile10 22Date 
indisponibile
Modernizare 6 132 0 2 9Date 
indisponibile
Acvacultură 
ecologicăDate 
indisponibileDate 
indisponibileDate 
indisponibileDate 
indisponibileDate 
indisponibileDate 
indisponibile
nicio creștere prevăzută a producției sau a numărului locurilor de muncă creșterea prevăzută nu a  fost obținută obiective atinse
46
Sinteză
I
Statele membre vor putea să cheltuiască fondurile 
FEP (Fondul european pentru pescuit) până la sfârșitul 
anului 2015. De aceea, alocarea totală finală de fonduri 
FEP pentru măsuri în domeniul acvaculturii pentru 
intervalul 2007-2013 nu este cunoscută încă.
III
 Comisia recunoaște că este posibil ca, până la sfârșitul 
anului 2013, sprijinul acordat prin FEP pentru dezvolta -
rea sustenabilă a acvaculturii să nu fi generat neapărat 
toate rezultatele dorite sau scontate. Totuși, în ciuda 
crizei financiare și economice, Comisia ar dori să subli -
nieze că producția a fost stabilă din punctul de vedere 
al volumului și a înregistrat o creștere ușoară din 
punctul de vedere al valorii. Nivelul ocupării forței de 
muncă a fost menținut în acest sector. Lecțiile învățate 
din perioada 2007-2013 au fost înglobate în noul Fond 
european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM) 
pentru perioada 2014-2020.
IV
Comisia este de părere că unele măsuri finanțate prin 
FEP pentru sprijinirea dezvoltării sustenabile a acva-  
culturii, dar nu toate aceste măsuri, au fost bine conce -
pute și monitorizate, în pofida dificultății de a evalua 
eficacitatea lor.
Comisia recunoaște că PCP (politica comună în dome -
niul pescuitului) nu a oferit un cadru suficient de clar 
pentru dezvoltarea acvaculturii în perioada anterioară 
de programare. Această problemă a fost abordată 
prin adoptarea, în 2013, a reformei politicii comune 
în domeniul pescuitului și a noilor orientări strategice 
privind acvacultura.
Cu toate acestea, debutul, mai întâi al crizei 
carburanților din 2008 și ulterior al crizei globale 
economice și financiare a însemnat că întreprinderile 
din domeniul acvaculturii s -au confruntat cu provocări 
absolut noi care nu au putut fi prevăzute la începutul 
perioadei de programare 2007-2013. Acestea au avut 
un efect semnificativ asupra țintelor și obiectivelor 
stabilite la începutul perioadei de programare pentru 
măsurile în domeniul acvaculturii finanțate prin FEP .Răspunsul  
Comisiei
Comisia a publicat un vademecum exhaustiv și o serie 
de orientări privind monitorizarea și, în special, utili -
zarea de indicatori în cadrul FEP ( http://ec.europa.eu/
fisheries/cfp/eff/official_documents/updated_eff_
workingpaper_on_indicators_en.pdf ). În nicio etapă, 
statele membre nu au semnalat lipsa de îndrumare din 
partea Comisiei.
Comisia ia act de faptul că între datele referitoare la 
acvacultură provenite din diferite surse din UE nu s -a 
putut stabili o comparabilitate suficientă. Această 
situație a fost generată parțial de faptul că datele 
referitoare la acvacultură provin din surse diferite 
de la nivelul UE, care răspund unor utilizări diferite 
(tendințele producției și performanța socioecono -
mică). Aceste baze de date sunt, în esență, aliniate, 
dar apar diferențe din cauza sferei de cuprindere 
diferite, a datelor care lipsesc sau din motive de 
confidențialitate. Viitoarea revizuire a cadrului pentru 
colectarea datelor, care va fi efectuată în curând, 
va oferi Comisiei posibilitatea de a aborda aceste 
deficiențe referitoare la date.
Comitetul de monitorizare, în care Comisia are doar 
un statut de observator, urmărește punerea în aplicare 
a întregului program operațional (PO), nu doar a celui 
privind acvacultura. Trebuie reamintit că programele 
operaționale cuprindeau șaisprezece măsuri, iar acva -
cultura nu se număra printre cele care cântăreau cel 
mai greu în materie de resurse FEP . Comisia consideră 
că timpul consacrat domeniului acvaculturii de către 
comitetele de monitorizare a fost proporțional cu 
importanța acestor măsuri.
V
Pentru viitor, Comisia a instituit o metodă deschisă de 
coordonare, în contextul reformei PCP , având ca obiec -
tiv sprijinirea eforturilor statelor membre cu privire 
la dezvoltarea acvaculturii sustenabile și pentru a le 
încuraja puternic să consolideze legătura dintre obiec -
tivele politicii și prioritățile de finanțare. În confor -
mitate cu FEPAM și cu noul PCP , fiecare stat membru 
trebuie să adopte o strategie națională multianuală 
privind acvacultura care să poată sprijini acvacultura 
în cadrul PO al FEPAM.
Răspunsul Comisiei 47
VIII (b)
Comisia a elaborat orientări pentru dezvoltarea acva -
culturii sustenabile, inclusiv factori de mediu relevanți 
(http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/aquaculture/
official_documents/com_2013_229_EN.pdf ).
De asemenea, a elaborat orientări privind modul în 
care trebuie îndeplinită condiționalitatea ex ante  stabi -
lită pentru planul strategic național multianual pentru 
acvacultură ( http://ec.europa.eu/fisheries/reform/
emff/doc/10-guidance -emff -specific -eacs_en.pdf ).
Ca anexă la orientările cu privire la evaluările ex ante , 
Comisia a prezentat o serie de orientări privind modul 
în care concluziile evaluărilor strategice de mediu sunt 
integrate în conceperea programelor operaționale ale 
acestora ( http://ec.europa.eu/fisheries/reform/emff/
doc/08-strategic -environmental -assessment_en.pdf ).
Comisia a elaborat orientări cu privire la natura dero -
gărilor permise în temeiul articolului 9 din Directiva 
privind păsările sălbatice. Acest document are ca scop 
clarificarea conceptelor -cheie de la articolul 9 din 
Directiva privind păsările sălbatice deoarece acestea 
se referă la prevenirea daunelor grave produse de cor -
morani sau la protejarea florei și faunei și oferă sfaturi 
practice privind modul de aplicare a acestor concepte 
(http://ec.europa.eu/environment/nature/cormorants/
files/guidance_cormorants.pdf ).
În plus, Comisia sprijină în prezent elaborarea de 
orientări specifice cu privire la punerea în aplicare 
a Directivei -cadru privind apa și a Directivei -cadru 
„Strategia pentru mediul marin”, în curs de pregă -
tire. Toate documentele referitoare la acest proiect 
sunt disponibile la https://circabc.europa.eu/w/
browse/4eda1 1 16-2b76-4a0c -b4ed -b3ce2616b013 .
Acest exercițiu se bazează pe orientarea privind acva -
cultura sustenabilă în contextul rețelei Natura 2000 
(http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/
management/docs/Aqua -N2000%20guide.pdf ).
VIII (c)
în conformitate cu condiționalitatea ex ante  stabilită 
pentru planul strategic național multianual pen -
tru acvacultură, Comisia nu va adopta programele 
operaționale finanțate prin FEPAM decât dacă statele 
membre au prezentat planurile naționale strategice 
multianuale adecvate pentru promovarea unei acva -
culturi sustenabile, acolo unde este relevant.VI
Comisia subliniază faptul că impactul crizei financiare 
și economice a afectat în mod sever realizarea obiec -
tivelor de creștere și de ocupare a forței de muncă în 
sectorul acvaculturii.
Datorită principiului de gestionare partajată pe care se 
bazează FEP , selecția proiectelor se face la nivelul sta -
telor membre. Într -adevăr, statele membre s -au con -
fruntat cu scăderea continuă a numărului de proiecte 
provenite din sector, din cauza agravării condițiilor 
economice.
VII
Deși Comisia recunoaște că cadrul de reglementare 
și, în special, procesul de monitorizare a măsurilor 
finanțate prin FEP nu au generat rezultatele scontate, 
este important să observăm că criza de carburant din 
2008 și criza economică și financiară ulterioară au avut 
un impact decisiv asupra sectorului.
Noul Fond european pentru pescuit și afaceri mari -
time (FEPAM) oferă un cadru mai clar al politicii, bazat 
pe stabilirea a șase priorități ale Uniunii Europene și 
a unui set de obiective specifice. Astfel, FEPAM are 
o logică de intervenție mai puternică, o orientare către 
rezultate consolidată și un sistem de monitorizare și 
evaluare întărit care va asigura o mai mare contribuție 
la obiectivele PCP , în special la dezvoltarea sustenabilă 
a acvaculturii în UE.
VIII (a)
Comisia va analiza cu atenție rațiunea pentru spri -
jinul propus pentru acvacultură în noile programe 
operaționale (PO) finanțate prin FEPAM care se 
așteaptă să fie prezentate în a doua jumătate a anu -
lui 2014. De asemenea, Comisia va analiza cu atenție 
coerența între măsurile incluse în PO și măsurile 
anunțate în cadrul planului național strategic multia -
nual pentru acvacultură.
De asemenea, este de așteptat ca stabilirea obiective -
lor cuantificate, a etapelor importante și a proceduri -
lor de monitorizare și de colectare a datelor necesare 
pentru efectuarea evaluărilor să faciliteze verificarea 
îndeplinirii acestor obiective.
Răspunsul Comisiei 48
IX (b)
Comisia ia act de această recomandare care este prin -
cipalul obiectiv al inițiativelor curente ale Comisiei cu 
privire la amenajarea spațiului maritim. Vă rugăm să 
consultați comentariul de la punctul VIII litera (d).
IX (c)
Comisia subliniază că FEPAM cuprinde un număr de 
elemente noi concepute pentru a ajuta la concentra -
rea finanțării FEPAM pe proiectele care contribuie cel 
mai bine la dezvoltarea sustenabilă a acvaculturii și 
care oferă cel mai bun raport cost -eficacitate. Printre 
aceste elemente se numără: 1) sistemul de monito -
rizare consolidat cu raportare anuală cu privire la 
măsurile finanțate; 2) un raport anual de punere în 
aplicare mai complet; 3) orientarea către rezultate 
consolidată, inclusiv noul cadru de performanță; 
și 4) condiționalități ex ante  care să asigure că măsurile 
care urmează să fie finanțate în domeniul acvaculturii 
sunt coerente cu planul strategic național multianual 
pentru acvacultură.
IX (d)
Pentru perioada 2014-2020, FEPAM va promova o mai 
puternică orientare către rezultate (utilizarea indica -
torilor de rezultat comuni), inclusiv aplicarea cadrului 
de performanță (utilizarea indicatorilor comuni de 
realizare) față de precedentul FEP . Regulamentul pri -
vind FEPAM previzionează un act delegat cu privire la 
indicatorii comuni.
Noul sistem de monitorizare din propunerea refe -
ritoare la FEPAM va fi compus din următoarele 
elemente:
 — o bază de date creată la nivelul statelor membre 
(INFOSYS) în care sunt stocate informațiile cu privi -
re la fiecare operațiune, care respectă o structură 
comună și utilizează indicatori comuni;
 — un raport trimis Comisiei care prezintă informațiile 
esențiale într -o formă agregată. Informațiile tre -
buie să fie cumulative pentru a reflecta progresul 
punerii în aplicare.
Indicatorii comuni FEPAM vor servi drept bază pentru 
monitorizarea, evaluarea și analiza performanțelor 
programelor. Aceștia vor permite agregarea datelor 
la nivelul UE, măsurând progresele înregistrate în 
direcția atingerii obiectivelor strategiei Europa 2020.O parte din această recomandare se adresează statelor 
membre deoarece, conform principiului gestiunii 
partajate, statelor membre le revine obligația să 
elaboreze și să aplice strategii naționale coerente de 
dezvoltare a sectorului de acvacultură. Comisia nu 
poate aplica nicio sancțiune sau iniția procedurile de 
constatare a neîndeplinirii obligațiilor dacă statele 
membre nu elaborează sau nu aplică aceste strategii 
în conformitate cu orientările stabilite de Comisie.
VIII (d)
Deși simplificarea administrativă și amenajarea 
teritoriului rămân, în esență, în competența statelor 
membre, Comisia a identificat absența amenajării 
teritoriului și nevoia de simplificare administrativă 
printre obiectivele care trebuie urmărite, în orientările 
strategice pentru acvacultură [COM(2013) 229]. De ase -
menea, Comisia va încuraja statele membre să aplice 
Directiva adoptată recent privind amenajarea spațiului 
maritim pentru a îmbunătăți dezvoltarea acvaculturii.
VIII (e)
Comisia subliniază că, din 1996, a fost creat un 
cadru juridic care reglementează statisticile privind 
producția de acvacultură (Regulamentul nr. 788/96, 
abrogat prin Regulamentul nr. 762/2008). Comisia va 
continua să abordeze aceste probleme privind datele 
în cadrul forurilor și proceselor adecvate (de exemplu, 
extinderea colectării de date ale cadrului de colectare 
a datelor la acvacultura de apă dulce și armonizarea 
metodologiilor).
IX (a)
Ca urmare a adoptării orientărilor strategice ale UE 
pentru acvacultură, în aprilie 2013, statele membre au 
început elaborarea planurilor strategice naționale mul -
tianuale pentru promovarea acvaculturii sustenabile. 
Comisia va monitoriza punerea în aplicare a acestor 
planuri care vor include obiectivele statelor membre și 
măsurile pentru atingerea acestora. Această monitori -
zare va include, în special, respectarea condiționalității 
ex ante  stabilită pentru planul strategic național mul -
tianual pentru acvacultură, fără de care Comisia nu va 
putea să aprobe programul operațional finanțat prin 
FEPAM.
Răspunsul Comisiei 49
14
Comisia subliniază că aceste statistici se referă la pro -
iectele de acvacultură finanțate prin FEP .
Observații
21
Comisia a furnizat feedback cu privire la acțiunile 
vizate de planul strategic național, atunci când a nego -
ciat programele operaționale (PO) cu statele membre, 
în conformitate cu articolele 15 și 17 din Regulamentul 
privind FEP (Regulamentul nr. 1198/2006).
Această constatare confirmă faptul că serviciile Comi -
siei au efectuat evaluarea necesară a PO, în special cu 
privire la dezvoltarea sustenabilă a acvaculturii și la 
concordanța cu planurile naționale strategice.
22
Comisia consideră că și -a îndeplinit obligațiile de 
reglementare cu privire la revizuirea planurilor 
naționale strategice și a planurilor operaționale. 
Scopul planurilor naționale strategice a fost acela de 
a furniza un cadru global pentru obiectivele statelor 
membre. Scopul lor nu era să fie la fel de specifice ca 
planurile operaționale ale statelor membre.
23
Pentru a promova aplicarea Directivei EIM (evaluarea 
impactului asupra mediului), Comisia a publicat un 
număr de studii, rapoarte și documente de orien -
tare1. Acestea sunt utile pentru o gamă largă de părți 
interesate cum ar fi autoritățile naționale, dezvolta -
torii, consultanții, cercetătorii, organizațiile neguver -
namentale și publicul. Comisia garantează că astfel 
de documente sunt actualizate și iau în considerare 
jurisprudența Curții.
Vă rugăm să consultați, de asemenea, răspunsul Comi -
siei referitor la Recomandarea 1 litera (b).
24
Acest răspuns abordează punctele 24 și 25.
1 http://ec.europa.eu/environment/eia/eia -support.htmIntroducere
02
Importurile de pește provin, în mare parte, din 
activități de pescuit, nu din acvacultură. În ceea ce 
privește produsele de acvacultură importate, acestea 
sunt, în esență, specii tropicale care nu pot fi produse 
în cantități semnificative în UE.
03
Comisia utilizează cadrul de colectare a datelor și 
Eurostat ca surse de date și acest aspect poate con -
duce la diferențe față de datele provenite de la FAO 
(Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și 
Agricultură), aspect care este menționat de Curte la 
punctul 3.
06
Deși acvacultura a fost inclusă în domeniul de aplicare 
al Regulamentului nr. 2371/2002 și vizată de Comu -
nicările cu privire la strategia pentru dezvoltarea 
sustenabilă a acvaculturii din 2002 și 2009, trebuie 
subliniat faptul că UE nu are competență exclusivă în 
acest domeniu.
07
Acesta este un răspuns combinat pentru punctele 7-8 
litera (c).
Acțiunile prioritare din Comunicările din 2002 și 2009 
au fost identificate prin consultări și evaluare a impac -
tului. Aproape toate acțiunile incluse în aceste două 
comunicări complementare au fost puse în aplicare.
Pe parcursul elaborării orientărilor pentru acvacul -
tură din 2013, Comisia, împreună cu părțile interesate 
și statele membre, a recunoscut necesitatea unor 
acțiuni suplimentare în cadrul acelorași acțiuni prio -
ritare. Diferența majoră față de cele două comunicări 
anterioare constă în înființarea unui nou mecanism 
de guvernanță prin care Comisia va coordona efortu -
rile statelor membre și va facilita schimbul de bune 
practici.
Răspunsul Comisiei 50
Așa cum prevede articolul 6 din Regulamentul 
nr. 762/2008, statele membre trebuie să furnizeze 
Comisiei un raport anual privind calitatea datelor pre -
zentate. Prezentarea unui raport metodologic detaliat 
va descrie modul în care datele au fost colectate și 
compilate. Comisia examinează datele și rapoartele 
și le discută bilateral și/sau la grupul de lucru pentru 
statistica în domeniul pescuitului din cadrul Comitetu -
lui permanent pentru statistică agricolă.
Deoarece datele cu privire la dimensiunea instalațiilor 
pentru acvacultură, raportate în m3, ar putea încă să 
nu fie complet fiabile pentru unele state membre, 
Eurostat cercetează continuu problema îmbunătățirii 
procedurilor de validare. În cazul datelor contestabile, 
se solicită statelor membre să ofere feedback și să le 
corecteze, dacă este necesar.
Nu există o relație clară între dimensiunea totală 
a instalațiilor în m3 și producția totală în tone: pro -
ductivitatea în kg/m3 poate varia în mod considerabil 
în funcție de metoda de producție (cuști, rezervoare 
etc.), de mediu (apă dulce și sărată) și de speciile de 
pești. Iar în cazul unor specii de pești și a unor metode 
de producție, țările raportează, în conformitate cu 
Regulamentul nr. 762/2008, mărimea instalațiilor aces -
tora în hectare, în loc de m3.
Statele membre trebuie să trimită date însoțite de 
rapoarte metodologice detaliate care descriu modul în 
care datele au fost colectate și compilate și care oferă 
elementele necesare care să permită Comisiei să efec -
tueze o evaluare temeinică a calității datelor.Comisia a furnizat statelor membre orientări supli -
mentare prin vademecumul referitor la FEP și printr -un 
număr de note interpretative cu privire la măsurile 
privind mediul acvatic din cadrul FEP . Pe lângă docu -
mentul de orientare cu privire la Natura 2000, Comisia 
a elaborat o orientare cu privire la natura derogărilor 
specifice acvaculturii în temeiul articolului 9 din Direc -
tiva privind păsările sălbatice, referitoare la prevenirea 
daunelor grave produse de cormorani sau la protecția 
florei și faunei ( http://ec.europa.eu/environment/
nature/cormorants/files/guidance_cormorants.pdf ).
În ceea ce privește Directiva privind evaluarea impac -
tului de mediu (EIM), vă rugăm să consultați și răspun -
surile Comisiei de la recomandarea 1 litera (b). Orien -
tări detaliate cu privire la aplicarea acesteia sunt, de 
asemenea, disponibile online2.
Comisia și statele membre au lansat o strategie 
comună de punere în aplicare (SCI) a Directivei  -ca-  
dru privind apa (DCA). Sectorul de acvacultură s -a 
implicat în mod activ în punerea în aplicare a DCA și 
s-a alăturat SCI în 2010 [prin intermediul asociațiilor 
profesionale membre ale FEAP (Federația Europeană 
a Producătorilor din Acvacultură) și EMPA (Asociația 
Europeană a Producătorilor de Moluște)]. În prezent, 
Comisia sprijină elaborarea de orientări cu privire la 
punerea în aplicare a DCA și DCSMM (Directiva -cadru 
„Strategia pentru mediul marin”) în domeniul 
acvaculturii.
26
Acest răspuns abordează punctele 26-30.
În timp ce validarea datelor și calitatea sunt îndeosebi 
de competența statelor membre, Comisia a luat o serie 
de măsuri pentru a îmbunătăți armonizarea și nivelul 
de acoperire a datelor referitoare la acvacultură atât 
în contextul punerii în aplicare a cadrelor juridice exis -
tente, cât și în contextul revizuirii cadrului de colectare 
a datelor. Comisia subliniază, ca rezultat, publicarea 
unui raport anual științifico -economic pe tema acva -
culturii în UE.
2 http://ec.europa.eu/environment/eia/pdf/interpretation_eia.pdf
Răspunsul Comisiei 51
Comisia adoptă măsuri pentru a reduce aceste 
diferențe în contextul revizuirii cadrului de colec -
tare a datelor și al punerii în aplicare a unui plan de 
acțiune în domeniul statisticilor referitoare la pescuit 
și acvacultură care cuprinde armonizarea conceptelor 
statistice între ambele seturi de date.
31
Deși evaluarea intermediară a FEP efectuată de Comi -
sie a cuprins o examinare a măsurilor din domeniul 
acvaculturii, în ceea ce privește resursele, acvacul -
tura absoarbe o parte relativ modestă a bugetului 
FEP . Comisia consideră că eforturile sale de evaluare 
a domeniului acvaculturii sunt proporționale cu acest 
nivel de sprijin.
32
Comisia selectează statele membre în vederea „reefec -
tuării” auditurilor sale pe baza unei evaluări a riscului 
și selectează operațiunile care vor fi auditate dintr -un 
eșantion reprezentativ de cazuri selectate anterior 
și auditate de către Autoritatea de audit a statului 
membru. Comisia selectează elementele eșantionului 
din cât mai multe axe posibile; selectarea în vederea 
analizării a unor proiecte din domeniul acvaculturii va 
depinde în mare măsură de numărul acestora și de alo -
carea financiară din programul operațional în cauză.
Ulterior, concluziile ambelor părți sunt comparate 
în fiecare caz. Constatările sunt respectate în mod 
corespunzător; pentru cele șapte cazuri din domeniul 
acvaculturii nu au fost identificate probleme cu privire 
la dezvoltarea sustenabilă.
33
Cadrul juridic al FEP nu cuprinde această evaluare 
suplimentară pentru niciuna dintre cele 5 axe prio -
ritare ale FEP . Cu toate acestea, Comisia a efectuat 
o evaluare similară prin intermediul consultărilor cu 
părțile interesate și cu statele membre care au avut 
loc în cadrul reformei PCP și al elaborării orientărilor 
pentru acvacultură.Raportul metodologic a fost acum complet integrat în 
sistemul electronic de informare și gestionare a fluxu -
lui de date al Eurostat (eDAMIS), în mod asemănător 
seturilor de date. Statele membre furnizează acum 
anual raportul lor. Activitatea de validare a date -
lor poate fi efectuată independent de existența 
rapoartelor.
Comisia cunoaște această situație și a acționat în 
această privință. Acum, statele membre trebuie să 
justifice confidențialitatea și Eurostat a început să 
lucreze la o cartă a confidențialității care vizează 
limitarea suplimentară a utilizării confidențialității de 
către statele membre. În ceea ce privește întârzierile 
în furnizarea datelor, Comisia a intensificat monito -
rizarea respectării acesteia și urmărirea subsecventă 
a cazurilor de nerespectare. Statelor membre care 
nu furnizează datele corecte la timp li se reamintesc 
obligațiile lor legale printr -o abordare graduală care 
poate să conducă la inițierea procedurilor de consta -
tare a nerespectării obligațiilor.
Comisia este conștientă de diferențele între date care 
se datorează în mare parte diferențelor între cadrele 
juridice. O evaluare ex post  a cadrului de colectare 
a datelor a identificat discrepanțele și suprapunerile 
între diversele legislații, iar CSTEP3 a analizat și seturile 
de date. Diferențele apar din cauza gradelor diferite 
de acoperire, a datelor care lipsesc sau a motivelor de 
confidențialitate.
3 Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit 
(CSTEP) – „The Economic Performance Report on the EU Aquaculture 
sector”  (Raport cu privire la performanța economică în sectorul 
acvaculturii din UE) (STECF-13-29). 2013. Oficiul pentru Publicații al 
Uniunii Europene, Luxemburg, EUR 26336 EN, JRC 86671, 383 pp.
Răspunsul Comisiei 52
De asemenea, Comisia a utilizat rezultatele rele -
vante ale proiectelor, sprijinite prin intermediul altor 
programe de finanțare ale UE precum FEDR, PEV și 
CIP pentru a elabora, de exemplu, Orientările strate -
gice pentru dezvoltarea sustenabilă a acvaculturii în 
UE [COM(2013) 229]. Rezultatele proiectului au fost 
diseminate și comunicate părților interesate, inclusiv 
organismelor consultative, industriei [de exemplu, 
Platforma europeană pentru tehnologii și inovare în 
domeniul acvaculturii (EATIP)] și factorilor de decizie.
Caseta 1
Comisia observă că doar o mică parte din cele 14 
milioane de euro reprezentând totalul sumei alocate 
pentru cele 18 proiecte identificate de către Curte 
a fost relevantă pentru acvacultură. Majoritatea pro -
iectelor LIFE care menționează acvacultura se ocupă 
de aceasta doar într -un context mai larg (exemplu 
tipic: LIFE97 ENV IRL 209 – Elaborarea unei strategii 
bazate pe consens de management integrat al zonei 
costiere a golfului Bantry, care a inclus în planificarea 
strategică evoluțiile existente cu privire la acvacultură, 
dar numai ca o componentă foarte mică a unui proiect 
mult mai mare).
Dintre cele 77 de proiecte de cercetare referitoare 
la acvacultură finanțate prin intermediul celui de 
Al șaselea program -cadru (PC6), două proiecte au 
abordat problema comunicării, difuzării și transferului 
de tehnologie și au avut un impact puternic asupra 
părților interesate și publicului larg:
1) Proiectul „PROFET POLICY: A European Platform for the 
Communication of European RTD results to Stakeholders 
in Fisheries and Aquaculture ” (finanțare din partea UE 
în valoare de 764 144 EUR) a creat o platformă pentru 
comunicarea și diseminarea rezultatelor proiectelor 
de cercetare din domeniul pescuitului și acvaculturii, 
finanțate de UE prin intermediul celui de Al cincilea 
și al celui de Al șaselea program- cadru de cercetare. 
Au fost organizate structuri bazate pe internet pen -
tru publicarea pliantelor tehnice, seminare tematice 
și regionale dedicate producătorilor de produse de 
acvacultură, pescarilor, oamenilor de știință, factori -
lor de decizie de la nivel național și european și altor 
părți interesate din domeniul acvaculturii. Au fost or -
ganizate, de asemenea, ateliere pentru prezentarea 
proiectelor din cadrul PC6 din domeniul sprijinului 
științific pentru dezvoltarea de politici, astfel încât să 
se pună la dispoziția părților interesate axate pe politici 
și organizațiilor și rețelelor din domeniul pescuitului și 
acvaculturii o expunere valoroasă la aceste aspecte.34
Comitetul de monitorizare supraveghează punerea 
în aplicare a întregului program operațional (PO), nu 
numai a celui pentru acvacultură. Trebuie reamintit 
că programele operaționale au cuprins șaisprezece 
măsuri, iar acvacultura nu a fost cea mai importantă 
din punctul de vedere al resurselor FEP .
Comisia consideră că timpul dedicat domeniului 
acvaculturii de către comitetele de monitorizare a fost 
proporțional cu importanța acestor măsuri.
35
Proiectele de cercetare finanțate prin intermediul PC6 
pentru sprijinirea acvaculturii s -au concentrat pe trei 
obiective principale:
(i) rezolvarea problemelor legate de politici prin interme -
diul cercetării aplicate și pragmatice (sprijin științific 
pentru politici – SSP);
(ii) promovarea excelenței în domeniul calității și 
siguranței produselor alimentare (prioritatea 5); și
(iii) dezvoltarea activităților de cercetare specifice pentru 
IMM -uri.
36
Obiectivul nr. 4, „O mai bună gestionare a stocurilor 
de pește”, al strategiei Europa 2020 privind biodi -
versitatea a fost transpus în noul Regulament LIFE 
2014-2020. Deoarece acest obiectiv este o prioritate 
tematică în domeniul naturii și biodiversității, obiec -
tivele referitoare la acvacultură au fost stabilite în 
strategie în funcție, printre altele, de rezultatele 
proiectelor LIFE. Principalele teme abordate în cadrul 
proiectelor de cercetare au fost prevenirea bolilor, 
alimentația peștilor, reproducerea selectivă, calitatea 
vieții peștilor, potențialul biologic pentru noile specii 
candidate, siguranța și calitatea produselor de acva -
cultură, precum și protecția mediului. Acestea reflectă 
necesitățile principale ale sectorului acvaculturii, iar 
rezultatele sunt destinate utilizării directe, în principal 
de către fermierii din domeniul acvaculturii. În gene -
ral, proiectele de cercetare finanțate prin intermediul 
PC6 au avut o contribuție importantă la problemele 
referitoare la mediu, la genomică, alimentația peștilor, 
bolile peștilor și sănătatea publică. Deși rezultatele 
proiectelor au abordat, în primul rând, necesitățile 
fermierilor, rezultatele au fost folosite la elaborarea 
legislației și a orientărilor pentru acvacultură.
Răspunsul Comisiei 53
Caseta 2
Comisia cunoaște foarte bine faptul că practicile 
privind amenajarea teritoriului și acordarea de licențe 
diferă mult în UE. Acesta este totuși un domeniu în 
care prevalează competența statelor membre. Din 
acest motiv, Comisia promovează „schimburile de 
know -how și de cele mai bune practici”, după cum 
a anunțat deja în propunerea sa din 2011 referitoare 
la un nou regulament al Parlamentului European și 
al Consiliului privind politica comună în domeniul 
pescuitului.
Aceste schimburi vor fi facilitate de publicarea de către 
statele membre a planurilor strategice multianuale 
pentru acvacultură.
Mai mult, aceste planuri strategice multianuale ar 
trebui să abordeze în mod explicit probleme cum ar fi 
perioada pentru acordarea de concesiuni.
În ceea ce privește cazurile specifice menționate, 
Comisia va informa statele membre interesate cu pri -
vire la constatările Curții.
Acesta este un răspuns comun la 
punctele 39 și 40
Noua Directivă privind amenajarea spațiului maritim 
va contribui la o mai bună integrare în acest domeniu.
În orientările strategice [COM(2013)  229], Comisia 
a identificat lipsa de amenajare a teritoriului și nece -
sitatea de simplificare administrativă printre factorii 
care împiedică dezvoltarea în continuare a acvacultu -
rii. Deoarece simplificarea administrativă și amenaja -
rea teritoriului rămân în competența statelor membre, 
Comisia va aborda aceste probleme în contextul meto -
dei deschise de coordonare, în cadrul seminarelor cu 
privire la schimbul de cele mai bune practici. Mai mult, 
noua Directivă privind amenajarea spațiului maritim 
și managementul integrat al zonelor costiere oferă 
statelor membre un cadru pentru a aplica un proces 
de amenajare cuprinzător și coordonat în sectoare și 
între statele membre.2) Proiectul „ FEUFAR: The future of European fisheries and 
aquaculture research ” (viitorul cercetării europene în 
domeniul pescuitului și acvaculturii) (finanțare din par -
tea UE în valoare de 499 680 EUR) a efectuat o analiză 
anticipativă și a oferit recomandări pentru direcțiile de 
urmat în viitor, care au avut implicații importante pen -
tru competitivitatea UE în sectorul acvaculturii, pre -
cum și pentru protecția mediului. Proiectul a urmărit să 
identifice necesitățile viitoare în materie de cercetare, 
în special în ceea ce privește acvacultura, în baza unei 
metodologii de anticipare interactivă și integratoare, 
care include: (i) descrierea sistemului; (ii) detectarea 
forțelor motrice din sistem; și (iii) formularea de ipoteze 
cu privire la forțele motrice, care să conducă la scenarii 
posibile pentru viitor. Aceste diferite scenarii au oferit 
baza, în special în ceea ce privește acvacultura, pentru 
identificarea problemelor din perspectivă economi -
că, ecologică, societală și managerială (guvernanță). 
Pe baza analizei au fost identificate unele dintre 
necesitățile viitoare esențiale în materie de cercetare 
în domeniul pescuitului și acvaculturii.
37
Comisia va aborda, printre altele, subiectele iden -
tificate în observațiile Curții prin schimbul de bune 
practici în cadrul metodei deschise de coordonare. De 
asemenea, Comisia va sprijini eforturile statelor mem -
bre cu privire la abordarea simplificării administrative 
cu ajutorul Grupului la nivel înalt pentru simplificare 
administrativă.
38
Comisia subliniază că nu exista o astfel de obligație 
pentru statele membre în temeiul dreptului UE 
relevant (PCP și FEP). Planurile naționale multianuale 
pentru acvacultură acoperă acum această necesitate 
(articolul 34 din regulamentul de bază din 2013 privind 
PCP și una dintre condiționalitățile ex ante ). Aceste 
planuri trebuie transmise Comisiei până cel târziu în 
ziua transmiterii programului operațional. Orientările 
adoptate de Comisie la 29 aprilie 2013 [COM(2013)  229] 
ar trebui să ghideze statele membre pe parcursul ela -
borării planului strategic național multianual.
Răspunsul Comisiei 54
45
Statele membre au optat pentru prezentarea 
resurselor financiare numai la nivelul programului 
operațional, în tabelele financiare solicitate în partea B 
anexa I la Regulamentul (CE) nr. 498/2007 al Comisiei 
care obligă statele membre să furnizeze resursele 
financiare pe axă și nu pe măsură (iar acvacultura este 
doar o măsură).
46
Acum, Comisia a promovat o abordare orientată către 
rezultat în programul operațional FEPAM și recomandă 
utilizarea de indicatori comuni, cu obiective realiste, 
pentru abordarea deficiențelor identificate.
Obiectivele inițiale au fost stabilite în urmă cu șapte 
ani, când situația economică era complet diferită. 
Comisia consideră că o schimbare a obiectivelor tre -
buie să conducă la realocarea bugetelor.
Experiența Comisiei este că statele membre ar putea 
efectua supraestimări sau subestimări atunci când 
stabilesc obiective sau ținte. Această deficiență este 
abordată în cadrul FEPAM prin stabilirea, printre altele, 
a indicatorilor comuni și prin acordarea unei atenții 
sporite evaluării și monitorizării, prin includerea unui 
plan de evaluare care va asigura că statele membre 
efectuează activități continue de evaluare pentru 
a monitoriza progresul și performanța.
47
Vă rugăm să consultați răspunsul Comisiei la caseta 3.
48
În unele state membre, solicitarea unui plan de afaceri 
printre documentele care trebuiau prezentate de către 
potențialii beneficiari reprezenta o practică comună, 
permițând excluderea proiectelor care nu erau, în mod 
clar, viabile din punct de vedere economic și promova -
rea unui bun raport cost-eficacitate.41
Comisia recunoaște că criza economică și financiară 
a avut un impact semnificativ asupra sectorului de 
acvacultură în ansamblu și, în special, asupra finanțării 
prin FEP a măsurilor privind acvacultura. A afectat 
cererea consumatorilor, reducând astfel asumarea 
de riscuri de investiții de către producători. În plus, și 
reducerea cheltuielilor publice a redus în mod consi -
derabil capacitatea de cofinanțare publică în majorita -
tea statelor membre.
În cazul României, criza financiară a creat dificultăți 
serioase beneficiarilor în ceea ce privește punerea 
în aplicare a proiectelor finanțate prin FEP . Această 
situație este, de asemenea, reflectată în utilizarea 
intensă a Fondului de garantare care a furnizat, până 
la sfârșitul anului 2013, garanții financiare în valoare de 
aproximativ 7,5 milioane de euro. Principalii benefi-  
ciari au fost proiecte referitoare la investiții în ferme  
de acvacultură.
42
Comisia constată că:
 — criza financiară a făcut aproape imposibilă identi -
ficarea restului de fonduri care ar fi fost necesare 
pentru a începe o nouă activitate în acest sector;
 — criza a avut un efect grav asupra cererii, sporind 
astfel, în mod semnificativ, riscurile financiare 
pentru operatorii noi.
Comisia consideră că riscul de dezangajare a acționat 
potențial ca un catalizator pentru decizii, dar este doar 
unul dintre mulți alți factori.
44
Articolul 15 alineatul (2) din Regulamentul 
nr. 1198/2006 privind FEP indică faptul că un plan 
strategic național trebuie să conțină, dacă este 
relevant pentru statul membru, o descriere succintă 
a tuturor aspectelor referitoare la PCP și să stabilească 
prioritățile, obiectivele, estimarea resurselor financiare 
publice necesare și termenele. Statele membre nu sunt 
obligate să procedeze astfel în toate circumstanțele.
Răspunsul Comisiei 55
50
Proiectele sunt prezentate de operatori privați, iar 
FEP finanțează numai o parte din investiții. Drept 
consecință, în momente de criză, nu au existat 
întotdeauna suficiente stimulente pentru operatorii 
privați pentru a trece dincolo de cerințele obligatorii 
în mod legal. A existat orientare cu privire la pro -
blemele de mediu (a se vedea răspunsul Comisiei la 
punctele 23-25).
51
În contextul crizei economice și financiare, operatorii 
privați au depus mai puține proiecte. Deși producția 
ecologică a fost identificată drept un criteriu de 
selecție, acest stimulent nu a fost suficient pentru 
a asigura un număr mare de proiecte în acest dome -
niu. Problema este mai degrabă să asigure că con -
sumatorii percep o valoare adăugată a producției 
ecologice.
Caseta 4
Faptul că, în Spania, toate proiectele au respectat 
legislația, dar doar câteva proiecte au aplicat sistemele 
voluntare certificate de management de mediu, nu 
indică faptul că statele membre nu au luat suficient 
în considerare problemele de sănătate și de mediu. 
Totuși, acest aspect demonstrează că, într -un context 
de criză financiară și economică, adesea beneficiarii nu 
consideră că aplicarea sistemelor certificate voluntare 
de management de mediu le -ar oferi un avantaj com -
petitiv. Numai câteva astfel de proiecte au fost depuse 
și, în consecință, un număr limitat din aceste proiecte 
au fost aprobate.
Comentariul de mai sus este relevant și în cazul Italiei.
Este important să specificăm că, în România, criteriile 
de selecție pentru proiecte finanțate prin FEP sunt 
aprobate de Comitetul de monitorizare, în cadrul 
căruia DG Afaceri Maritime și Pescuit este observator.Caseta 3
România are un potențial limitat pentru acvacultură 
marină în Marea Neagră, mai ales în ceea ce privește 
acvacultura midiilor. În conformitate cu Directiva 
79/923/CEE privind calitatea apelor pentru moluște, 
patru regiuni situate de -a lungul coastei Mării Negre 
au fost identificate ca adecvate pentru cultura de 
midii. Prin urmare, programul operațional din România 
nu pune restricții cu privire la sprijinirea acvaculturii 
marine.
Acțiunile vizând îmbunătățirea gestionării zonei 
costiere și legislația italiană cu privire la concesiile 
în domeniul acvaculturii sunt în afara domeniului de 
aplicare a FEP și nu au putut fi incluse în PO.
Comisia va încuraja în mod ferm statele membre să 
exploateze oportunitățile oferite de FEPAM pentru 
a ajuta autoritățile publice să identifice cele mai potri -
vite zone pentru dezvoltarea acvaculturii, în contextul 
procesului de amenajare a teritoriului.
Pentru a simplifica indicatorii -țintă, numai câțiva 
indicatori agregați au fost considerați relevanți pentru 
atingerea obiectivului PO. Pentru PO finanțat prin 
FEPAM, Comisia propune indicatori specifici care iau 
mai bine în considerare problemele de mediu și de 
piață.
PO al Poloniei a fost revizuit în 2011 și schimbarea 
indicatorilor pentru acvacultură nu a fost solicitată de 
Polonia. Această constatare nu este un exemplu de 
deficiență a PO.
49
Acvacultura din UE trebuie să respecte cele mai înalte 
standarde de sănătate și de mediu. Comisia monitori -
zează respectarea legislației UE și controlează aplica -
rea corectă a acesteia.
Orientările privind Natura 2000 recomandă amena -
jarea strategică a teritoriului drept un mijloc eficient 
de a aborda și de a atenua, într -un stadiu incipient, 
impactele posibile de la nivel local.
Răspunsul Comisiei 56
PO finanțat prin FEP din Spania și din România au 
început de facto  în 2010 și multe dintre proiectele din 
domeniul acvaculturii au fost selectate în 2010-2011, în 
timp ce punerea lor în aplicare a început în 2011-2012.  
În acest sens și în funcție de speciile de pești, fermele 
de acvacultură nu încep să producă pentru piață 
imediat după finalizarea investiției. De obicei, există 
o perioadă de reproducere și creștere care, în unele 
cazuri, poate dura până la 5 ani după efectuarea 
investiției (de exemplu, sturioni).
Considerațiile de mai sus se aplică și în cazul Italiei. Se 
consideră, de asemenea, că cifrele raportate inițial în 
raportul anual de punere în aplicare (RAI) până în 2011 
s-au referit la producțiile planificate. Comisia a iden -
tificat deja această discrepanță față de cifrele furni -
zate de Eurostat, care se referă la producțiile actuale. 
Problema a fost adusă în atenția Autorității de Mana -
gement din Italia care a modificat ulterior RAI și PO, 
astfel încât să raporteze producțiile efective, folosind 
aceeași metodologie aplicată de Eurostat.
Raportul de punere în aplicare a proiectului este 
elaborat de către beneficiar. Cifrele menționate 
referitoare la producția efectivă nu sunt verificate de 
către autoritățile naționale. Este obligația Autorității 
de Management să verifice dacă produsele și ser -
viciile cofinanțate sunt livrate; această obligație nu 
include rezultatele produse de proiecte. Autoritatea 
de Management colectează toate datele, le agregă și 
le utilizează în rapoartele anuale de punere în aplicare. 
Dacă, în etapele ulterioare, este necesară actualizarea 
rezultatelor, Autoritatea de Management informează 
Comisia prin rapoarte anuale de punere în aplicare 
succesive și va efectua această operațiune în raportul 
final care trebuie predat în martie 2017.
55
Comunicarea Comisiei „O strategie pentru dezvolta -
rea sustenabilă a acvaculturii europene” a stabilit un 
număr de obiective. Aceasta a evidențiat faptul că asi -
gurarea competitivității pe termen lung și a dezvoltării 
sustenabile a sectorului necesită participarea activă 
și spirit de conducere din partea sectorului privat. 
Comunicarea a stabilit un număr de priorități pentru 
sprijinul public în sectorul acvaculturii, dar domeniul 
de aplicare al comunicării nu a acoperit evaluarea pla -
nurilor strategice naționale finanțate prin FEP .Comisia a subliniat, ori de câte ori a fost necesar, în 
calitatea sa de observator în cadrul Comitetelor de 
monitorizare din România, importanța existenței 
unui proces clar definit de selecție și de monitorizare 
a proiectelor ecologice (de exemplu, sunt incluse aici 
nevoia de mai multă claritate cu privire la „acvacultura 
ecologică”, evitarea supracompensațiilor pentru ferme 
de acvacultură în cadrul Natura 2000, obligația de 
a evita frauda prin aprobarea cheltuielilor neeligibile 
etc.).
54
Comisia recunoaște că, deși au existat indicatori în 
programele operaționale finanțate prin FEP care să 
măsoare progresul cu privire la programare, aceștia 
nu erau nici comuni, nici comparabili între statele 
membre. În acest context, programele operaționale 
au folosit diferite tipuri de indicatori și agregarea lor la 
nivelul UE nu a fost posibilă. Acesta este motivul pen -
tru care FEPAM prevede utilizarea unui număr limitat 
de indicatori comuni care să vizeze evaluarea progre -
sului înregistrat în punerea în aplicare a programului 
în vederea atingerii obiectivelor. Acești indicatori 
comuni vor fi raportați anual în rapoartele anuale de 
aplicare a FEPAM.
Comisia ia act de această constatare și lucrează la 
crearea unui set de indicatori comuni, bazați pe surse 
statistice fiabile, pentru programele viitoare aferente 
perioadei 2014-2020.
Caseta 5
Acest comentariu se referă la două probleme diferite, 
una fiind calitatea statisticilor, cealaltă fiind alegerea 
indicatorilor de monitorizare a FEP .
În ceea ce privește indicatorul pentru monitorizarea 
FEP , Comisia ia act de observație și este de acord că 
indicatorii de rezultat sunt mai adecvați. Problema 
a fost semnalată statului membru.
Trebuie să se țină cont de perioada relativ îndelungată 
necesară între aprobarea proiectului și creșterea efec -
tivă a producției.
Răspunsul Comisiei 57
Caseta 6
Caseta 6 arată că este posibil ca obiectivele stabilite 
pentru acest sector, așa cum figurează în programul 
operațional (PO) pentru a ilustra contextul general 
în care măsurile FEP sunt puse în aplicare, să nu fie 
atinse. Comisia consideră că, atunci când se evaluează 
atingerea obiectivelor, trebuie să se facă o distincție 
între aspectele aflate sub controlul statelor membre și 
cele aflate în afara controlului acestora. Printre factorii 
principali care nu sunt sub controlul statelor membre 
se numără impactul crizei economice și financiare și, în 
special în cazul Franței, apariția unui virus care a con -
dus la o creștere dramatică a mortalității stridiilor.
În următorii ani, volumul producției de stridii va 
depinde, în principal, de capacitatea de a aborda pro -
blema mortalității crescute. Pragurile de 120 000 tone 
au fost atinse în 2008 dar, ulterior, producția a scăzut. 
Autoritățile franceze au rămas optimiste cu privire la 
nivelurile -țintă ale producției globale pentru perioada 
de programare.
Nivelurile -țintă ale producției au fost stabilite la 
începutul perioadei de programare. În 2011, mai erau 
încă 4 ani pentru punerea în aplicare a măsurilor cu 
privire la acvacultură. În plus, dat fiind caracterul de 
investiție al proiectelor, în anul 2011 era, în mod clar, 
prea devreme pentru a prognoza performanța finală 
a măsurilor. În ultima propunere de modificare a PO 
din 2013, nivelul -țintă a fost ajustat la 208 068 și a fost 
calculat în conformitate cu metodologia aplicată de 
Eurostat.
Pentru Polonia, nivelurile -țintă inițiale au fost afectate de:
 — adoptarea tardivă a PO (de abia în octom -
brie 2008), care scurtează timpul de atingere 
a nivelurilor -țintă (anul 2015 ar trebui avut în vede -
re pentru orice comparație),
 — intervalul de timp între investiție și creșterea 
producției (este de minimum 3 ani), 
 — creșterea populației de specii prădătoare proteja -
te, de exemplu cormoranii (în unele cazuri, daune -
le sunt evaluate la 80 % din producție),
 — probleme periodice cu privire la lipsa apei sau la 
calitatea inferioară a acesteia,
 — creșterea prețurilor hranei pentru animale,
 — lipsa controlului asupra unor boli,56
Deși acvacultura din UE nu s -a dezvoltat ca în alte regi -
uni, activitatea și nivelul de ocupare a forței de muncă 
au fost menținute.
Comisia subliniază că o comparație între ratele de 
creștere a acvaculturii în UE și în alte regiuni din 
lume trebuie să fie efectuată cu atenție, din cauza 
condițiilor foarte diferite în care trebuie să funcționeze 
întreprinderile, de exemplu în funcție de nivelul de 
protecție socială și de mediu.
În lumina celor mai recente date disponibile, CSTEP4 
subliniază că, după impactul crizei economice și 
financiare, acvacultura UE manifestă o îmbunătățire 
economică recentă.
57
Comisia subliniază că obiectivele inițiale au fost 
stabilite într -un context economic foarte diferit. Deși 
acvacultura din UE nu a crescut ca volum, activitatea 
și nivelul ocupării forței de muncă au fost menținute. 
Cele mai recente date disponibile arată o îmbunătățire 
a performanței economice în sectorul acvaculturii din 
mai multe state membre.
În ceea ce privește punctul 46, țintele inițiale au fost 
stabilite în urmă cu șapte ani, când situația economică 
era complet diferită.
Sprijinul acordat prin intermediul FEP este doar 
un element care vizează creșterea pe termen lung 
a producției. Alte elemente au un impact mult mai 
mare. Criza economică și financiară a redus cererea 
consumatorilor, a crescut concurența din țările terțe și 
a afectat în mod negativ încrederea consumatorilor în 
produsele de acvacultură.
4 Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit 
(CSTEP) – „The Economic Performance Report on the EU Aquaculture 
sector”  (Raport cu privire la performanța economică în sectorul 
acvaculturii din UE) (STECF-13-29). 2013. Oficiul pentru Publicații al 
Uniunii Europene, Luxemburg, EUR 26336 EN, JRC 86671, 383 pp.
Răspunsul Comisiei 58
domeniul acvaculturii) a fost limitată din cauza deciziilor 
reticente față de risc luate de operatori ca urmare a cri -
zei economice și financiare. Activitățile tradiționale, care 
sunt relativ mai puțin riscante, au primit cea mai mare 
parte a finanțării.
Caseta 7
Accesul la spațiu este o problemă binecunoscută și 
Comisia a adoptat mai multe inițiative pentru a o 
aborda, în special prin propunerea unei directive cu 
privire la amenajarea spațiului maritim (care în prezent 
este adoptată) și prin solicitarea adresată statelor mem -
bre de a elabora planuri naționale multianuale pentru 
dezvoltarea acvaculturii sustenabile.
Impactul crizei economice și financiare asupra secto -
rului, așa cum a fost recunoscut de Curte la punctul 41, 
a descurajat noile investiții. Menținerea competitivității 
sectorului acvaculturii din UE, care s -a dovedit a fi 
capabil să garanteze locurile de muncă și producția în 
circumstanțe dificile, trebuie, de asemenea, să fie consi -
derată un succes.
62
Comisia reamintește faptul că finanțarea proiectelor 
care se desfășoară deja este pe deplin în conformitate 
cu legislația aplicabilă.
Caseta 8
Din cauza crizei economice și financiare, au solicitat 
finanțare mai puțini solicitanți decât se preconiza la 
momentul programării, pe baza consultărilor intense cu 
părțile interesate.
Ulterior, autoritățile competente au verificat îndeplini -
rea criteriilor, inclusiv capacitatea economică și finan-  
ciară. În ceea ce privește selectarea a 6 proiecte în Spa -
nia, autoritățile spaniole au confirmat că toate proiec -
tele acestea au îndeplinit criteriile lor de selecție.
În ceea ce privește achiziționarea de nave prestatoare 
de servicii care poate că nu au îmbunătățit producția 
sau ocuparea forței de muncă, aceasta se poate să fi 
condiționat continuarea activității de acvacultură într -o 
perioadă în care incertitudinile economice nu ar fi per -
mis astfel de investiții.
În cazul selecției proiectului PL: este necesar un plan 
de afaceri pe 3 ani. Acest criteriu permite doar alegerea 
proiectelor sustenabile din punct de vedere economic. — proiectele concentrate pe modernizarea întreprin -
derilor de acvacultură existente,
 — cererea destul de redusă de pe piața poloneză, în 
ciuda campaniilor de promovare și a adăugării de 
noi specii la ofertă.
În cazul Portugaliei, nivelurile -țintă ale producției din 
domeniul acvaculturii au luat în considerare creșterea 
posibilă a producției indusă de un proiect major pus 
în aplicare în 2009 cu sprijinul IFOP (Instrumentul 
Financiar pentru Orientarea Pescuitului). Din cauza 
problemelor tehnice, acest proiect nu a obținut nicio -
dată producția scontată. Prin urmare, decalajul dintre 
nivelul -țintă și producția efectivă rezultă, în principal, 
din eșecul unui singur proiect.
Creșterea producției s -a datorat faptului că Româ -
nia a alocat o sumă suplimentară de 25 de milioane 
pentru axa 2. DG Afaceri Maritime și Pescuit a soli -
citat autorității de management să revizuiască atin -
gerea indicatorilor, în concordanță cu noile alocații 
suplimentare.
Nivelurile -țintă ale producției din cadrul PO al Spa -
niei au fost stabilite în 2007, când economia spaniolă 
creștea cu mult peste media UE. Deși în 2014 aceste 
obiective inițiale pot părea nerealiste, ele nu erau 
astfel în 2007.
59
Comisia consideră că, în cazul multor proiecte, criza 
economică și financiară a împiedicat o atingere 
a obiectivelor care să fie eficientă din punctul de 
vedere al costurilor.
60
Comisia consideră că sprijinul limitat acordat dezvoltă -
rii sustenabile a acvaculturii și direcționarea deficitară 
sunt, în mare parte, rezultatul decalajului de timp și 
al contextului economic foarte diferit între orienta -
rea inițială pentru sprijinul dezvoltării acvaculturii și 
momentul în care proiectul respectiv a putut fi pus în 
aplicare.
61
În contextul crizei economice și financiare, operatorii 
privați au depus mai puține proiecte. În plus, punerea 
în aplicare a proiectelor inovatoare (care implică, de 
obicei, riscuri mai mari decât proiectele tradiționale din 
Răspunsul Comisiei 59
65
Vă rugăm să consultați răspunsul Comisiei la caseta 9: 
Punerea în aplicare a FEP a avut loc în contextul unei 
grave crize economice și financiare, astfel încât este 
logic că proiectele, elaborate adesea înainte de criză, 
nu au reușit să își atingă toate obiectivele.
Înainte de a efectua o plată intermediară sau finală, 
criteriile de eligibilitate trebuie verificate (inclusiv prin 
controale la fața locului), în conformitate cu procedu -
rile care sunt definite la nivel național.
În cazul Poloniei, reglementarea națională în dome -
niu a obligat organismele intermediare să efectu -
eze controale la fața locului în proporție de 100 %, 
înainte de a face plățile finale aferente proiectelor de 
acvacultură. Această reglementare națională a fost 
totuși modificată în noiembrie 2011 și a fost adoptată 
o procedură de eșantionare, cu o rată de eșantionare 
de 20 %. Dincolo de faptul că un beneficiar poate fi 
controlat timp de 5 ani de la data efectuării unei plăți 
finale, pot fi inițiate și acțiuni corective în cazul desco -
peririi unor nereguli.
Caseta 10
La baza evaluării rezultatelor proiectelor stau rapoar -
tele finale de punere în aplicare scrise și semnate de 
beneficiari. La evaluarea atingerii rezultatelor proiec -
telor, trebuie să se țină cont de toți factorii, inclusiv 
de cei care sunt în afara controlului beneficiarului, în 
special de efectul prădătorilor și de alte cauze natu -
rale, precum și de criza economică și financiară.
După cum se indică în răspunsul Comisiei la caseta 9, 
punerea în aplicare a FEP a avut loc în contextul unei 
grave crize economice și financiare, astfel încât este 
logic că proiectele, adesea elaborate înainte de criză, 
nu au reușit să își atingă toate obiectivele.
67
În practică, este nevoie să se găsească echilibrul corect 
între aceste criterii. Acest aspect este valabil mai ales în 
ceea ce privește asigurarea că proiectele au nevoie de 
sprijinul public pentru a depăși problemele tehnice și 
financiare și asigurarea viabilității financiare a proiecte -
lor. Acest ultim criteriu a devenit din ce în ce mai impor -
tant, pe măsură ce impactul crizei a devenit mai clar.Criteriile de selecție sunt aprobate de Comitetul de 
monitorizare din România, în cadrul căruia Comisia 
este doar observator. În cazul proiectelor în care Auto -
ritatea Română de Audit a identificat deficiențe ale 
procedurii de selecție, Comisia a utilizat instrumentele 
aflate la dispoziția sa pentru a asigura conformitatea. 
În această privință, plățile pentru România au fost 
întrerupte din ianuarie 2012 până la mijlocul anului 
2013, atunci când a existat o confirmare suficientă că 
deficiențele din sistemul de management și control au 
fost remediate.
Gradul de punere în aplicare a unui proiect nu este un 
criteriu de selecție. Având în vedere mediul economic 
instabil, proiectele puse în aplicare înainte de soli -
citare, dar în cadrul perioadei de eligibilitate și care 
respectă normele de eligibilitate, acesta trebuie să fie 
considerat drept un proces de reducere la minimum 
a riscului pentru bugetul național și pentru cel al UE.
Există o îmbunătățire prevăzută pentru următoa -
rea perioadă de programare întrucât Regulamentul 
nr. 1303/2013 de stabilire a unor dispoziții comune 
prevede la articolul 65 alineatul (6) că operațiunile 
nu vor fi selectate pentru sprijin din partea fonduri -
lor structurale și de investiții europene (ESI) dacă au 
fost încheiate în mod fizic sau implementate integral 
înainte de depunerea de către beneficiar a cererii 
de finanțare în cadrul programului la autoritatea de 
management, indiferent dacă toate plățile aferente au 
fost efectuate de către beneficiar.
Caseta 9
Comisia recunoaște că îmbunătățirea este posibilă în 
ceea ce privește evaluarea ex ante  a impactului proiec -
telor și în ceea ce privește analiza ex post  a impactului 
realizat. Totuși, Comisia ar dori să reamintească că FEP 
a avut loc în contextul unei puternice crize economice 
și financiare. În acest context, este logic că proiectele, 
adesea elaborate înainte de criză, nu au reușit să își 
atingă toate obiectivele.
Multe proiecte poloneze au vizat modernizarea în 
acvacultură din cauza infrastructurii învechite.
Răspunsul Comisiei 60
70
Formularea acestor propuneri reflectă nivelul ridicat 
de prioritate care este acordat de Comisie dezvoltării 
durabile a acvaculturii. Orientările strategice identi -
fică principalele bariere care împiedică, în prezent, 
dezvoltarea acvaculturii în UE, iar metoda deschisă 
de coordonare își propune să ajute statele membre să 
le abordeze. Coerența globală a abordării este asigu -
rată prin concordanța între programele operaționale 
finanțate prin FEPAM și planurile naționale multianu -
ale (condiționalitate ex ante ).
71
Comisia subliniază că FEPAM cuprinde posibilitatea de 
a finanța proiecte care vizează identificarea și carto -
grafierea celor mai potrivite zone pentru dezvoltarea 
acvaculturii, precum și identificarea și cartografierea 
zonelor unde acvacultura ar trebui să fie exclusă.
Concluzii și recomandări
74
Dovezi empirice, care provin din punerea în aplicare 
a programelor FEP , au arătat că impactul crizei finan -
ciare și recesiunea economică din principalele țări 
producătoare din UE au fost semnificative. Au afectat 
cererea consumatorilor, reducând astfel asumarea 
de riscuri de investiții de către producători. În plus, și 
reducerea cheltuielilor publice a slăbit în mod consi -
derabil capacitatea de cofinanțare publică din majori -
tatea statelor membre.
Comisia recunoaște totuși că, până acum, sprijinul acor -
dat prin intermediul FEP pentru dezvoltarea durabilă 
a acvaculturii nu a condus pe deplin la atingerea rezul -
tatelor scontate. Lecțiile învățate au fost introduse în 
propunerile Comisiei pentru PCP revizuit și noul FEPAM 
care au fost adoptate în 2013 și, respectiv, 2014.69
Consultați răspunsul Comisiei la caseta 8.
Proiectele care au fost inițiate înainte de depunerea 
cererii sunt eligibile, cu condiția ca cheltuielile să 
fie efectuate în cadrul perioadei de eligibilitate, iar 
criteriile de selecție și regulile de eligibilitate să fie 
îndeplinite.
Beneficiarii cunoșteau posibilitățile de finanțare 
prin intermediul FEP din anul 2007, dar au trebuit să 
aștepte până la sfârșitul anului 2009 pentru a participa 
la solicitarea de candidaturi cu privire la măsurile în 
domeniul acvaculturii.
Există o îmbunătățire prevăzută pentru următoarea 
perioadă de programare, întrucât Regulamentul 
nr. 1303/2013 de stabilire a unor dispoziții comune 
prevede la articolul 65 alineatul (6) că operațiunile 
nu vor fi selectate pentru sprijin din partea fonduri -
lor structurale și de investiții europene (ESI) dacă au 
fost încheiate în mod fizic sau implementate integral 
înainte de depunerea de către beneficiar a cererii 
de finanțare în cadrul programului la autoritatea de 
management, indiferent dacă toate plățile aferente au 
fost efectuate de beneficiar.
Cu toate acestea, unii dintre ei și -au asumat riscul de 
a începe investiția înainte.
Comisia ia act de această situație și va asigura o moni -
torizare adecvată.
Caseta 12
Comisia va urmări acest aspect împreună cu statele 
membre.
Comisia menționează că unele proiecte, deși aparent 
promițătoare, nu au putut atinge obiectivele inițiale. 
Criza economică și financiară, precum și alți factori 
au afectat în mod negativ aceste proiecte, iar acest 
aspect era greu de anticipat inițial. Comisia ia act de 
faptul că este dificil să se mențină un echilibru între 
asumarea riscurilor de a finanța proiecte care nu vor 
atinge obiectivele așteptate și proiecte care ar avea 
oricum succes, chiar și fără sprijin din partea UE. Criza 
economică și financiară sporește în mod suplimentar 
această dificultate.
Comisia va urmări aceste aspecte împreună cu 
statele membre și, în special, va verifica îndeplinirea 
condițiilor de eligibilitate.
Răspunsul Comisiei 61
76
Comisia ia act de observația Curții, dar subliniază că 
criza financiară și economică a împiedicat atingerea 
obiectivelor privind creșterea și ocuparea forței de 
muncă în sectorul acvaculturii la nivelul UE. În plus, 
obiectivele la nivel de stat membru au fost stabilite 
într-o perioadă cu un context economic foarte diferit.
Comisia subliniază că, deși acvacultura din UE nu 
a crescut ca volum, activitatea și nivelul de ocu -
pare a forței de muncă au fost menținute. În plus, 
cele mai recente date și analize disponibile5 arată 
o îmbunătățire a performanțelor economice ale  
acvaculturii din UE.
77
Comisia recunoaște că, până în prezent, sprijinul acor -
dat prin intermediul FEP pentru dezvoltarea sustena -
bilă a acvaculturii nu a realizat pe deplin rezultatele 
scontate și, din acest motiv, a adoptat deja măsuri 
adecvate.
78
Comisia subliniază că noile PCP și FEPAM oferă un 
cadru mai clar pentru sprijinirea dezvoltării sustena -
bile a acvaculturii din UE.
Recomandarea 1 (a)
Comisia acceptă această recomandare.
Comisia va analiza cu atenție justificarea sprijinu -
lui propus pentru acvacultură în noile programe 
operaționale (PO) finanțate prin FEPAM care urmează 
să fie prezentate în a doua jumătate a anului 2014. De 
asemenea, Comisia va analiza cu atenție coerența din -
tre măsurile din PO și măsurile anunțate în cadrul pla -
nului strategic național multianual pentru acvacultură.
Mecanismele de programare și monitorizare din noul 
FEPAM vor permite adoptarea unor obiective mai 
adecvate și mai realiste și, de asemenea, vor facilita 
raportarea, cu ajutorul unor indicatori comparabili și 
exacți, cu privire la dezvoltarea sustenabilă a  
acvaculturii din UE.
5 Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit 
(CSTEP) – „The Economic Performance Report on the EU Aquaculture 
sector”  (Raport cu privire la performanța economică în sectorul 
acvaculturii din UE) (STECF-13-29), 2013. Oficiul pentru Publicații al 
Uniunii Europene, Luxemburg, EUR 26336 EN, JRC 86671, 383 pp.În ciuda dificultăților cu privire la evaluarea măsurilor 
în domeniul acvaculturii, așa cum au fost recunoscute 
de către Curte, Comisia recunoaște că PCP nu a oferit 
un cadru suficient de clar pentru dezvoltarea acvacul-  
turii durabile până în anul 2013. Acest aspect a fost 
abordat prin noua politică comună în domeniul pescu -
itului și prin orientările strategice pentru acvacultură 
care au fost adoptate în 2013.
Vademecumul FEP , precum și numeroase documente 
de orientare au fost emise prin intermediul Comite -
tului FEP . În plus, au avut loc interacțiuni periodice 
cu statele membre în cadrul reuniunilor anuale de 
analiză sau în cadrul Comitetului FEP . Pe toată durata 
perioadei de programare, Comisia nu a primit niciun 
feedback de la statele membre cu privire la faptul că 
această orientare era considerată insuficientă.
Comisia recunoaște că diferențele între sursele datelor, 
la nivelul UE, sunt abordate, într -o mare măsură, grație 
revizuirii continue a cadrului de colectare a datelor.
75
Prezenta recomandare se adresează statelor membre.
Criza economică și financiară a avut un impact sem -
nificativ asupra absorbției de resurse FEP destinate 
dezvoltării durabile a acvaculturii în UE. Criza a împie -
dicat atingerea țintelor și a redus cererea de proiecte 
inovatoare în favoarea proiectelor pentru acvacultură 
relativ mai puțin riscante.
Comisia recunoaște că au existat deficiențe metodo -
logice în raportarea anuală a indicatorilor de către sta -
tele membre. Acesta este motivul pentru care FEPAM 
prevede utilizarea unui număr limitat de indicatori 
comuni și comparabili, care se bazează pe metodo -
logii clare, pentru a evalua progresul înregistrat la 
punerea în aplicare a programului în direcția atingerii 
obiectivelor.
Răspunsul Comisiei 62
Recomandarea 1 (c)
Comisia acceptă această recomandare.
În conformitate cu condiționalitatea ex ante  stabilită 
pentru planul strategic național multianual pen -
tru acvacultură, Comisia nu va adopta programele 
operaționale finanțate prin FEPAM decât dacă statele 
membre au prezentat planurile naționale strategice 
multianuale adecvate pentru promovarea unei acva -
culturi durabile, acolo unde este relevant.
O parte din această recomandare se adresează statelor 
membre deoarece, conform principiului gestiunii 
partajate, statelor membre le revine obligația să 
elaboreze și să aplice strategii naționale coerente de 
dezvoltare a sectorului de acvacultură. Comisia nu 
poate aplica nicio sancțiune sau iniția procedurile de 
constatare a neîndeplinirii obligațiilor dacă statele 
membre nu elaborează sau nu aplică aceste strategii, 
în conformitate cu orientările stabilite de Comisie.
Recomandarea 1 (d)
Comisia acceptă această recomandare.
Deși simplificarea administrativă și amenajarea terito -
riului rămân, în esență, în competența statelor mem -
bre, Comisia a identificat lipsa de amenajare teritorială 
și nevoia de simplificare administrativă printre obiec -
tivele care trebuie urmărite, în Orientările strategice 
pentru acvacultură [COM(2013) 229]. De asemenea, 
Comisia va încuraja statele membre să aplice Directiva 
adoptată recent privind amenajarea spațiului maritim, 
pentru a îmbunătăți dezvoltarea acvaculturii.Recomandarea 1 (b)
Comisia acceptă recomandarea și consideră că această 
parte a recomandării este deja pusă în aplicare, în 
mare măsură, prin următoarele orientări:
Comisia a elaborat orientări pentru dezvol -
tarea sustenabilă a acvaculturii, inclusiv fac -
tori de mediu relevanți ( http://ec.europa.eu/
fisheries/cfp/aquaculture/official_documents/
com_2013_229_EN.pdf ).
De asemenea, a elaborat orientări cu pri -
vire la modul în care trebuie îndeplinită 
condiționalitatea ex ante  stabilită pentru planul 
strategic național multianual pentru acvacul -
tură ( http://ec.europa.eu/fisheries/reform/emff/
doc/10-guidance -emff -specific -eacs_en.pdf ).
Ca anexă la orientările cu privire la evaluările ex ante , 
Comisia a prezentat o serie de orientări privind modul 
în care concluziile evaluărilor strategice de mediu sunt 
integrate în conceperea programelor operaționale 
(http://ec.europa.eu/fisheries/reform/emff/
doc/08-strategic -environmental -assessment_en.pdf ).
Comisia a elaborat orientări cu privire la natura dero -
gărilor permise în temeiul articolului 9 din Directiva 
privind păsările sălbatice. Acest document are ca scop 
clarificarea conceptelor -cheie de la articolul 9 din 
Directiva privind păsările sălbatice deoarece acestea 
se referă la prevenirea daunelor grave produse de cor -
morani sau la protejarea florei și faunei și oferă sfaturi 
practice privind modul de aplicare a acestor concepte 
(http://ec.europa.eu/environment/nature/cormorants/
files/guidance_cormorants.pdf ).
În plus, Comisia sprijină, în prezent, elaborarea de 
orientări specifice cu privire la punerea în aplicare 
a Directivei -cadru privind apa și a Directivei -cadru 
„Strategia pentru mediul marin”, în curs de pregătire. 
Toate documentele referitoare la acest proiect sunt 
disponibile la adresa: https://circabc.europa.eu/w/
browse/4eda1 1 16-2b76-4a0c -b4ed -b3ec2616b013 . 
Acest exercițiu se bazează pe orientarea privind acva -
cultura sustenabilă, în contextul rețelei Natura 2000 
(http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/
management/docs/Aqua -N2000%20guide.pdf ).
Răspunsul Comisiei 63
Recomandarea 2 (d)
Pentru perioada 2014-2020, FEPAM va promova o mai 
puternică orientare către rezultate (utilizarea indica -
torilor de rezultat comuni), inclusiv aplicarea cadrului 
de performanță (utilizarea indicatorilor comuni de rea -
lizare) față de precedentul FEP . Regulamentul FEPAM 
prevede un act delegat cu privire la indicatorii comuni.
Noul sistem de monitorizare din cadrul FEPAM va fi 
compus din următoarele elemente:
 — o bază de date la nivelul statului membru  
(INFOSYS) în care sunt stocate informațiile cu  
privire la fiecare operațiune, care respectă  
o structură comună și utilizează indicatori comuni;
 — un raport trimis Comisiei care prezintă informațiile 
esențiale într -o formă agregată. Informațiile tre -
buie să fie cumulative pentru a reflecta progresul 
punerii în aplicare.
Indicatorii comuni FEPAM vor servi drept bază pentru 
monitorizarea, evaluarea și analiza performanțelor 
programelor. Aceștia vor permite agregarea datelor 
la nivelul UE, măsurând progresele înregistrate în 
direcția atingerii obiectivelor strategiei Europa 2020.Recomandarea 1 (e)
Comisia acceptă această recomandare.
Comisia subliniază că, din 1996, a fost creat un cadru 
juridic care reglementează statisticile privind producția 
de acvacultură (Regulamentul nr. 788/96, abrogat de 
Regulamentul nr. 762/2008). Comisia va continua să 
abordeze aceste probleme privind datele în forurile și 
procesele adecvate (de exemplu, extinderea colectării 
de date ale cadrului de colectare a datelor la acvacultura 
de apă dulce și armonizarea metodologiilor).
Recomandarea 2
Această recomandare [literele (a)-(d)] se adresează 
exclusiv statelor membre.
Recomandarea 2 (a)
Ca urmare a adoptării orientărilor strategice ale UE 
pentru acvacultură, în aprilie 2013, statele membre au 
început elaborarea planurilor lor strategice naționale 
multianuale pentru promovarea acvaculturii durabile. 
Comisia va monitoriza punerea în aplicare a acestor 
planuri, care vor include obiectivele statelor membre și 
măsurile pentru atingerea acestora. Această monitori -
zare va cuprinde, în special, respectarea condiționalității 
ex ante  stabilite pentru planul strategic național mul -
tianual pentru acvacultură, fără de care Comisia nu va 
putea să aprobe programul operațional finanțat prin 
FEPAM.
Recomandarea 2 (b)
Comisia ia act de această recomandare, care este prin -
cipalul obiectiv al inițiativelor curente ale Comisiei cu 
privire la amenajarea spațiului maritim.
Recomandarea 2 (c)
Comisia subliniază că FEPAM cuprinde un număr de 
elemente noi, concepute pentru a ajuta la concentrarea 
finanțării FEPAM pe proiectele care contribuie cel mai 
bine la dezvoltarea durabilă a acvaculturii și care oferă 
un bun raport cost -eficacitate. Printre aceste elemente 
se numără: 1) sistemul de monitorizare consolidat cu 
raportare anuală cu privire la măsurile finanțate; 2)  un 
raport anual de punere în aplicare mai complet; 3)  ori-
entarea consolidată către rezultate, care include noul 
cadru de performanță; și 4)  condiționalități ex ante  pen -
tru a se asigura că măsurile care urmează să fie finanțate 
în domeniul acvaculturii sunt coerente cu planul strate -
gic național multianual pentru acvacultură.

CUM VĂ PUTEȚI PROCURA PUBLICAȚIILE UNIUNII EUROPENE?
Publicații gratuite:
•  un singur exemplar: 
pe site ‑ul EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  mai multe exemplare/postere/hărți: 
de la reprezentanțele Uniunii Europene ( http://ec.europa.eu/represent_ro.htm), 
de la delegațiile din țările care nu sunt membre ale UE ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm) 
sau contactând rețeaua Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm) 
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).
(*)  Informațiile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine  
telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).
Publicații contra cost:
• pe site ‑ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Abonamente:•  de la agenții de vânzări ai Oficiului pentru Publicații al Uniunii Europene  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_ro.htm).
QJ-AB-14-010-RO-C ISSN 1831-0966
Pentru perioada de programare care s- a încheiat 
în 2013, politica comună în domeniul pescuitului 
(PCP), precum și instrumentul acesteia de 
finanțare, Fondul european pentru pescuit (FEP), 
au avut printre obiective încurajarea dezvoltării 
sustenabile a  acvaculturii. Curtea a  examinat 
dacă măsurile pentru dezvoltarea acvaculturii 
sprijinite cu fonduri FEP au fost bine concepute și 
implementate, precum și dacă finanțarea 
acordată a obținut un bun raport 
costuri -beneficii. Curtea a constatat că, per 
ansamblu, nu s -a furnizat un sprijin eficace, 
deoarece cadrul instituit pentru dezvoltarea 
acvaculturii atât la nivelul UE, cât și la nivelul 
statelor membre era relativ slab dezvoltat, iar 
măsurile adoptate efectiv nu au furnizat 
rezultate suficiente.
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ