[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 12.8.2008

COM(2008) 511 final

COMUNICAREA COMISIEI CĂTRE CONSILIU ȘI PARLAMENTUL EUROPEAN

Primul raport de monitorizare privind restructurarea industriei siderurgice din Bulgaria și România

1. INTRODUCERE

1.1. Contextul

Prezentul raport descrie progresele înregistrate în ceea ce privește restructurarea realizată de societățile siderurgice din Bulgaria și România care fac obiectul cerințelor prevăzute în capitolele specifice din Acordul european și respectiv din Tratatul de aderare. Mai exact, aceste obligații care revin atât guvernelor respective, cât și fiecărei societăți în parte, sunt stabilite în:

- Protocolul nr. 2 la Acordul european[1], care se referă la restructurarea industriei siderurgice din Bulgaria, și Decizia nr. 3/2006 a Consiliului de Asociere Uniunea Europeană – Bulgaria din data de 29 decembrie 2006[2] de modificare a Protocolului nr. 2 la Acordul european, și

- Anexa VII la Tratatul de aderare[3], care se referă la restructurarea industriei siderurgice din România.

Aceste dispoziții prezintă condițiile unui regim de tranziție al ajutoarelor de stat acordate pentru restructurarea industriei siderurgice. Cu toate că ajutoarele de stat pentru restructurarea industriei siderurgice sunt interzise în mod expres în temeiul legislației Uniunii Europene, Uniunea Europeană a convenit asupra unui regim de tranziție pentru acordarea unor ajutoare care ar permite acestor noi state membre[4] să îndeplinească această sarcină, minimizând în același timp perturbările sociale și pe cele ale pieței. Acordarea acestui ajutor este supusă unor condiții stricte, în special atingerea viabilității de către societățile în cauză.

Durata regimului aplicabil perioadei de tranziție se încheie la 31 decembrie 2008. Protocolul și anexa menționate prevăd dispoziții detaliate privind monitorizarea și raportarea cu privire la obligațiile conexe. Prezentul raport către Consiliu face parte din aceste dispoziții și se referă la rezultatele obținute în anul 2006. Sunt incluse și informații relevante referitoare la anul 2007, acolo unde sunt disponibile.

1.2. Elemente esențiale ale exercițiului de restructurare

Exceptarea de la normele Uniunii Europene privind ajutorul de stat a fost condiționată de îndeplinirea anumitor obligații negociate între Uniunea Europeană și Bulgaria și România. Condiția preliminară pentru acordarea ajutorului de stat a fost întocmirea unor programe naționale de restructurare (PNR), care să cuprindă un plan național pentru sectorul siderurgic și planuri de afaceri individuale (PAI) pentru fiecare societate beneficiară. Scopul programelor de restructurare a industriei siderurgice a fost acela de a arăta respectarea condițiilor de acordare a ajutorului pentru restructurare și faptul că PNR va conduce la viabilitatea societăților[5].

În ambele țări, PNR include și societăți care avuseseră dificultăți, dar care nu beneficiaseră și nici nu urmau să beneficieze de ajutor de stat. În multe cazuri, societățile care nu erau beneficiare de ajutor de stat și-au încheiat procesul de restructurare în 2006 și au devenit viabile și rentabile.

Comisia a evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor preconizate în PNR și PAI ale societăților, pe baza informațiilor furnizate de autoritățile bulgare și române în rapoartele semestriale. Informațiile furnizate se referă, printre altele, la producție, capacitate, investiții, ocuparea forței de muncă, productivitate, rezultate financiare și protecția mediului.

Sectorul siderurgic din Bulgaria reprezintă 2% din totalul ocupării forței de muncă din industrie și 3% din PIB, iar cel din România reprezintă 4% din totalul ocupării forței de muncă din industrie și 4% din PIB[6].

2. REZULTATELE PROGRAMELOR DE MONITORIZARE DIN BULGARIA ȘI ROMÂNIA

2.1. Bulgaria

Singura societate care urma să parcurgă procesul de restructurare cu ajutorul unei finanțări publice a fost Kremikovtzi AD. Alte două societăți incluse în PNR au reușit să își finalizeze cu succes procesul de restructurare în anul 2006 fără a recurge la ajutorul de stat.

În 2006 Bulgaria a arătat că, deși nu avea nevoie de un ajutor mai mare decât cel autorizat anterior, Kremikovtzi AD nu putea să își finalizeze planul de restructurare până la 31 decembrie 2006. Prin urmare, Bulgaria a prezentat Comisiei un program de restructurare modificat și un plan de afaceri în care a propus prelungirea punerii în aplicare a acestora până la sfârșitul anului 2008. Evaluarea realizată de Comisie a arătat că punerea în aplicare a planului urma să permită societății în cauză să devină viabilă și să îndeplinească cerințele Protocolului nr. 2. Pe baza acestei evaluări, Consiliul de Asociere Uniunea Europeană – Bulgaria a modificat în consecință Protocolul nr. 2, prin Decizia 3/2006 din 29 decembrie 2006.

În ceea ce privește suma globală a ajutoarelor autorizate, potrivit informațiilor furnizate de autoritățile bulgare, valoarea totală a ajutoarelor de stat acordate în mod global în Bulgaria în perioada 1993 – 2005 este de 432.613.000 BGN (222 de milioane EUR[7]); în 2006 nu s-a acordat niciun ajutor de stat. Cifra totală a ajutoarelor de stat acordate se încadrează în plafonul prevăzut în protocol.

Cea mai mare parte [393.556.517 BGN (202 milioane EUR)] din suma autorizată s-a plătit în 1999 pentru a ajuta societatea beneficiară – Kremikovtzi AD – să își continue producția. Ajutorul s-a concentrat în primul rând pe restructurarea financiară, pentru a rezolva problema datoriilor societății. Restul sumei autorizate a fost acordat societății în 2004 sub forma reeșalonării datoriilor către furnizorii de gaz și electricitate.

2.1.1. Monitorizarea principalilor indicatori de restructurare din sectorul siderurgic al Bulgariei

În conformitate cu dispozițiile Poziției comune a Uniunii Europene – Capitolul 6 „Politica în domeniul concurenței”[8] și ale Deciziei 3/2006 a Consiliului de Asociere Uniunea Europeană - Bulgaria:

- reducerea totală a capacității nete de către societatea beneficiară este de 0,5 milioane tone,

- progresele înregistrate în restructurarea societăților se evaluează de către Comisie prin aplicarea testului de viabilitate,

- restructurarea conduce la îmbunătățirea eficienței și eficacității gestionării activității.

Reducerea capacității

S-a efectuat închiderea laminorului de sârmă din Kremikovtzi, care fusese prevăzută de guvernul Bulgariei ca măsură compensatorie pentru acordarea ajutorului pentru restructurare. La uzina de laminat țagle a fost sistată producția și s-a finalizat dezafectarea acesteia. Se preconizează ca laminorul de sârmă să fie distrus definitiv, în conformitate cu legislația relevantă a Uniunii Europene[9], până la sfârșitul perioadei de restructurare.

Viabilitatea

Principalul obiectiv al procesului de restructurare și al tuturor acțiunilor preconizate în PNR și în PAI privind Kremikovtzi este atingerea viabilității societății în condiții normale de piață. În ceea ce privește rezultatele obținute, indicatorii testului CE de viabilitate în cazul Kremikovtzi erau departe de a fi atinși la sfârșitul anului 2006.

Pe baza evaluării datelor disponibile la sfârșitul anului 2006, Comisia a constatat că existau întârzieri importante cu privire la realizarea investițiilor planificate în PAI al societății. Este probabil ca acest lucru să aibă un efect dezastruos asupra capacității societății de a realiza produse cu valoare adăugată mai mare. Această capacitate este o condiție pentru creșterea veniturilor din vânzări și generarea de profit. Prin urmare, performanța operațională a condus la o pierdere substanțială, iar societatea a atins un nivel al viabilității mai slab decât cel prevăzut în PAI. Performanța financiară a atins un nivel apropiat de pragul critic.

Productivitatea

Nivelul productivității la Kremikovtzi rămâne mult sub standardele Uniunii Europene și al celor internaționale, deoarece nivelurile scăzute ale utilizării capacității împiedică evoluția productivității muncii, în ciuda reducerilor succesive de personal. Nivelul productivității este de numai 30% din cel al altor combinate siderurgice europene comparabile. Cu toate că se preconizează unele îmbunătățiri ale productivității, ca urmare a închiderii laminorului de profile grele, în cursul celei de-a doua jumătăți a anului 2007 și la începutul anului 2008, se consideră că nivelul actual de 30% este foarte scăzut și că va avea un impact negativ asupra eficienței și eficacității activității societății.

Reducerea costurilor

În 2006, rezultatele obținute prin măsuri specifice de reducere a costurilor la Kremikovtzi au fost în mare măsură anulate de creșterea mai mare decât se preconiza a costurilor totale, produsă în cadrul tendințelor generale. În cazul Kremikovtzi, prețurile de achiziție și consumul specific de materii prime în 2006 au depășit previziunile din PAI. În anumite domenii, precum consumul de energie și de materiale, reducerile de costuri pot fi realizate numai pe termen lung, prin investiții în modernizare. Din cauza lipsei de capital, sumele investite au fost mai mici decât valorile preconizate. La Kremikovtzi, în 2006, toate investițiile cumulate au reprezentat 80% din obiectivul prevăzut în PAI pentru anul respectiv. În același timp, investițiile în protecția mediului s-au ridicat la 75% din obiectivul prevăzut în PAI.

2.1.2. Protecția mediului

Tratatul de aderare prevede că, până la data aderării, societățile siderurgice bulgare trebuie să respecte legislația relevantă a Uniunii Europene în domeniul protecției mediului, în special să facă toate investițiile necesare pentru a asigura respectarea legislației. În acest context, Bulgaria a solicitat o perioadă de tranziție pentru aplicarea Directivei IPPC[10]. Prin derogare, Kremikovtzi ar fi trebuit să obțină o autorizație pe deplin coordonată până la 30 octombrie 2007, care să cuprindă un calendar obligatoriu pentru realizarea unei conformări depline până la 31 decembrie 2011. Aceasta nu a fost obținută încă și, prin urmare, se pare că societatea funcționează fără autorizație de mediu, după expirarea celei anterioare.

2.2. România

Anexa VII la Tratatul de aderare precizează ajutorul de stat maxim autorizat pentru fiecare dintre următoarele șase societăți producătoare de oțel: Mittal Steel Galați, reprezentând aproximativ 60% din producția de oțel brut din România, Mittal Steel Hunedoara, Mechel Târgoviște, Mechel Câmpia Turzii, TMK Reșița și Tennaris Donasid Călărași.

Potrivit informațiilor de care dispune Comisia, România a acordat ajutoare pentru restructurare în valoare totală de 49.985 miliarde ROL (1.270 milioane EUR[11]) în perioada 1993-2004. Această valoare totală a ajutoarelor de stat acordate se încadrează în plafonul prevăzut în anexa VII la Tratatul de aderare.

Guvernul României a întocmit un PNR pentru a structura și a limita ajutorul de stat acordat societăților siderurgice la minimul absolut. Punerea în aplicare a acestui PNR a fost un element important de susținere a societăților pentru realizarea viabilității. Ajutorul s-a concentrat în primul rând pe restructurarea financiară, pentru a rezolva problema datoriilor societăților astfel încât să se faciliteze accesul acestora la finanțare și preluarea de către un investitor strategic. Ajutorul acordat este considerat suficient pentru a ajuta societățile să atingă viabilitatea până la sfârșitul perioadei de restructurare.

În ceea ce privește potențialele elemente suplimentare de ajutor de stat investigate de Consiliul Concurenței din România referitor la Mittal Steel Galați, trebuie remarcat că societatea respectivă a rambursat în martie 2006 toate sumele contestate corespunzătoare principalului și dobânzii în cauză. Ulterior, prin Decizia nr. 56/13.03.2006, Consiliul Concurenței din România a închis investigația și a declarat societatea Mittal Steel Galați liberă de orice ajutor de stat îndoielnic.

2.2.1. Monitorizarea principalilor indicatori de restructurare din sectorul siderurgic al României

Dispozițiile Tratatului de aderare a României au stabilit că:

- ajutorul de stat trebuie să conducă la viabilitatea societăților în condiții normale de piață și trebuie să se limiteze la ceea ce este necesar,

- reducerea capacității nete totale de către societățile beneficiare este de minimum 2,05 milioane de tone,

- progresele înregistrate în restructurarea societăților trebuie evaluate de Comisie folosind indicatorii de restructurare prevăzuți în apendicele la Tratatul de aderare (viabilitatea, productivitatea și reducerea costurilor).

Reducerea capacității

Din informațiile de care dispune Comisia reiese că închiderile de capacități planificate pentru 2006 – laminorul de profile mijlocii și speciale de la TMK Reșița – s-au realizat conform planificării. Aceeași societate și-a încetat producția cu un an mai devreme decât o impunea tratatul în cazul laminorului de profile grele. La Mittal Steel Hunedoara, închiderea laminorului de profile mijlocii a avut loc în 2006, mai devreme decât fusese prevăzut, și anume în primul trimestru al anului 2008. Atunci când instalațiile menționate mai sus vor fi definitiv distruse[12], România își va îndeplini obligațiile care decurg din Tratatul de aderare privind închiderile de capacități.

De asemenea, au existat și închideri suplimentare, care nu erau prevăzute de Tratatul de aderare, ale unor capacități învechite de la trei societăți, respectiv laminorul de profile grele de la Mittal Steel Hunedoara, laminorul de profile grele semi-finite și șine de cale ferată de la Tennaris Donasid Călărași și laminorul de degroșare de la Mechel Câmpia Turzii.

Viabilitatea

Principalul obiectiv al procesului de restructurare și al măsurilor preconizate în PNR este atingerea viabilității de către societățile beneficiare, astfel încât acestea să poată funcționa în condiții normale de piață. Până în prezent, monitorizarea a arătat că au fost deja inițiate unele dintre măsurile preconizate în scopul atingerii viabilității societăților beneficiare, cum ar fi închiderea capacităților ineficiente, modificări ale strategiei de ocupare a forței de muncă și modernizarea la nivel organizațional și de gestiune.

Deși una dintre societăți, și anume Mittal Steel Galați, atinsese deja în 2006 cei doi indicatori stabiliți de Comisie, viabilitatea societății poate fi evaluată numai pe termen lung.

În cele două cazuri reprezentate de Mechel Câmpia Turzii și TMK Reșița, previziunile realizate de societăți și actualizate cu regularitate au arătat că acestea nu preconizează îndeplinirea deplină a criteriilor de viabilitate la sfârșitul perioadei de restructurare. În consecință, aceste două societăți ar trebui să ia în considerare punerea în aplicare a unor planuri de acțiuni corective specifice pentru remedierea situației.

Productivitatea

În 2006, rata productivității totale a societăților analizate a fost sub standardele Uniunii Europene. Cu toate că nivelul ocupării forței de muncă din întregul sector a fost mult mai mic decât se previziona în PNR, nivelul productivității societăților beneficiare a fost de numai 50% din indicatorul similar al unei uzine europene cu eficiență medie. Potrivit PAI ale societăților respective, previziunile agregate pentru 2008 sunt încă la nivelul de numai circa 60% din productivitatea unei uzine europene cu eficiență medie. Este necesar să se intensifice în continuare eforturile dacă se dorește realizarea creșterii productivității conform cerințelor protocolului.

Reducerea costurilor

Monitorizarea arată că multe societăți beneficiare nu au putut realiza o reducere semnificativă a costurilor totale în 2006, în ciuda programelor de investiții introduse și puse în aplicare. Acest lucru ar putea fi rezultatul creșterii prețurilor la materii prime pe plan mondial și al consumului ridicat de materii prime în cadrul majorității societăților, ceea ce a avut un impact direct asupra costurilor. Valorile corespunzătoare anului 2006 și actualizarea revizuită depășesc standardele internaționale pentru consumul de energie și materiale. S-au înregistrat progrese în ceea ce privește reducerea costurilor de personal în aproape toate societățile beneficiare. Cu toate acestea, se pare că la Mittal Steel Galați și Hunedoara situația poate fi ameliorată în continuare.

2.2.2. Protecția mediului

T ratatul de aderare prevede un regim de tranziție în cazul legislației de mediu pentru România și stabilește o listă a instalațiilor pentru care s-a acordat o derogare de la respectarea Directivei privind prevenirea și controlul integrat al poluării până în decembrie 2014. Societățile siderurgice enumerate sunt Mittal Steel Galați, Mittal Steel Hunedoara și Mechel Câmpia Turzii. Celelalte societăți nu sunt incluse în lista societăților care urmau să beneficieze de o astfel de perioadă de tranziție și, prin urmare, acestea au fost nevoite să se conformeze actului normativ respectiv până la data aderării.

Societățile cărora li s-a acordat amânarea respectării Directivei privind prevenirea și controlul integrat al poluării au efectuat investițiile de mediu în conformitate cu programul, cu excepția Mittal Steel Hunedoara.

Suma investită în 2006 pentru protecția mediului reprezintă peste 120% din nivelul preconizat în PNR, datorită investițiilor mai mari decât se planificase de la Mittal Steel Galați și TMK Reșița. Alte două societăți, Mechel Târgoviște și Mittal Steel Hunedoara, nu și-au îndeplinit obiectivele din PAI și au investit în protecția mediului mult mai puțin decât se planificase.

3. CONCLUZII PRINCIPALE

Ca urmare a întocmirii planurilor naționale de restructurare s-au făcut pași importanți în restructurarea industriei siderurgice din ambele țări. Uzinele existente sunt în curs de modernizare, pentru a se asigura adaptarea producției la calitatea oțelului cerută pe piețele Uniunii Europene și la export. În paralel cu procesele de concentrare aflate în derulare, au avut loc și schimbări ale structurilor de conducere, în special în România.

În pofida acestor eforturi, Comisia a constatat întârzieri, uneori semnificative, în punerea în aplicare a obligațiilor și cerințelor prevăzute în deciziile și protocoalele menționate. În cadrul următorului său raport de monitorizare, care va fi un raport final, Comisia va analiza în detaliu dacă problemele identificate legate de punerea în aplicare a planurilor de restructurare sunt cauzate direct de societăți sau dacă ele trebuie atribuite unor circumstanțe excepționale și imprevizibile pentru care societățile nu sunt responsabile. Această analiză va include o evaluare suplimentară a impactului posibil al creșterii recente a prețului materiilor prime.

3.1. Bulgaria

În prezent, singura companie beneficiară vizată, Kremikovtzi, este pe cale să ajungă într-o situație de nerespectare gravă a angajamentelor asumate față de guvernul Bulgariei și față de Comisie. Nerespectarea vizează investițiile tehnologice și de mediu, vânzările, reducerea costurilor și productivitatea, ceea ce afectează viabilitatea, eficiența și eficacitatea gestionării activității.

În plus, Comisia a întâmpinat dificultăți în obținerea unor date corespunzătoare și consecvente referitoare la restructurarea societății.

Chiar și în condițiile de piață actuale în sectorul siderurgic, extrem de favorabile pe plan mondial, atingerea viabilității în condițiile stabilite până la sfârșitul anului 2008 pare o provocare dificilă pentru societate. Comisia va monitoriza îndeaproape domeniile în care s-au înregistrat întârzieri și neconformități și va informa în consecință în viitoarele rapoarte privind progresele înregistrate.

3.2. România

În România, procesul de monitorizare se realizează în condiții de respectare la un nivel suficient a obligațiilor reciproce ale guvernului și ale societăților în cauză. Punând accentul pe rezultatele corespunzătoare anului 2006, toate cele șase societăți și-au îmbunătățit rezultatele comparativ cu anul anterior. Cu toate acestea, gradul de respectare a indicatorilor de viabilitate este inferior față de cel asumat în cadrul angajamentelor adoptate în respectivele PAI.

În scopul atingerii viabilității, ar trebui intensificate eforturile de restructurare ale tuturor societăților, în special în ceea ce privește punerea în aplicare a strategiilor de reducere a costurilor, îmbunătățirea gestionării activității și a strategiilor de vânzări, astfel încât să se poată profita de condițiile de piață favorabile. Acestea sunt cerințe fundamentale pentru îndeplinirea obiectivelor incluse în PAI din 2007 și 2008.

3.3. Acțiuni subsecvente

Comisia consideră că este necesară intensificarea procesului de restructurare, astfel încât societățile beneficiare să atingă viabilitatea în 2008.

Comisia amintește că dispozițiile Consiliului de Asociere Uniunea Europeană – Bulgaria și ale Protocolului la Tratatul de aderare a României precizează în mod clar că nu se va mai acorda niciun ajutor de stat pentru restructurare, cu excepția celor planificate. Prin urmare, orice ajutor suplimentar în acest sens ar fi incompatibil cu dispozițiile respective. În cazul nerespectării condițiilor aplicabile ajutoarelor de stat deja acordate, și anume nerespectarea indicatorilor comunitari de viabilitate, Comisia va lua măsurile necesare pentru recuperarea acestor ajutoare.

[1] JO L 358, 31.12.1994, p. 3–222

[2] UE-BG 1909/06 – Decizia de adoptare 3/2006

[3] JO L 157, 21.6.2005, p. 3–393

[4] Un proces similar s-a încheiat de curând în cazul Republicii Cehe și al Poloniei, pentru care Comisia a monitorizat și a raportat restructurarea până la sfârșitul anului 2006.

[5] Viabilitatea presupune ca societățile să ajungă din nou la o rentabilitate durabilă la sfârșitul perioadei de restructurare. Potrivit unei practici îndelungate, Comisia consideră că societățile trebuie să atingă:

- o marjă operațională rezonabilă: adică o valoare a raportului EBITDA / cifra de afaceri de cel puțin 10% pentru combinatele siderurgice neintegrate și de 13,5% pentru combinatele integrate;- o marjă minimă a profitului brut din cifra de afaceri în capitalul propriu: interpretăm acest indicator ca marja minimă a profitului din vânzări, adică EBIT trebuie să fie de cel puțin 1,5% din cifra de afaceri.

[6] Eurostat, rapoartele guvernelor

[7] Curs de schimb BGN/Euro 1,9487 (media lunii iunie 2004)

[8] Poziția comună a Uniunii Europene – Capitolul 6 „Politica în domeniul concurenței”, adoptată în iunie 2004, 10232/04

[9] Decizia 3010/91/CECO JO L 286, 16.10.1991, p. 20

[10] Directiva 96/61/CE a Consiliului din 24 septembrie 1996, JO l257, 10.10.1996, p.26

[11] Curs de schimb ROL/Euro 39358,0 (media lunii decembrie 2004)

[12] Decizia 3010/91/CECO JO L 286, 16.10.1991, p. 20