Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Încredere, respectarea vieții private și securitate pentru consumatori și întreprinderi în contextul internetului obiectelor”

(aviz din proprie inițiativă)

(2018/C 440/02)

Raportor: domnul Carlos TRIAS PINTO Coraportor: domnul Dimitris DIMITRIADIS

Decizia Adunării Plenare 15.2.2018 Temei juridic Articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură Aviz din proprie inițiativă Secțiunea competentă Secțiunea pentru piața unică, producție și consum Data adoptării în secțiune 4.9.2018 Data adoptării în sesiunea plenară 19.9.2018 Sesiunea plenară nr. 537 Rezultatul votului (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) 182/3/2

1. Concluzii și recomandări

1.1. Dată fiind capacitatea sa de interconectare a persoanelor și obiectelor, internetul obiectelor (IO) prezintă un imens evantai de oportunități pentru cetățeni și întreprinderi, care trebuie să fie însoțite de o serie de garanții și controale menite să garanteze că introducerea IO se va desfășura fără inconveniente.

1.2. Având în vedere că unul dintre pilonii pe care se întemeiază internetul obiectelor este procesul decizional automatizat, fără intervenție umană, trebuie să se verifice dacă deciziile nu subminează dreptul consumatorilor și nu prezintă niciun risc de implicații de natură etică sau care contravin principiilor fundamentale și drepturilor omului.

1.3. CESE solicită instituțiilor europene și statelor membre:

1.3.1. să asigure protecția securității și a vieții private, prin elaborarea unor cadre de reglementare adecvate, care să includă măsuri stricte de monitorizare și control;

1.3.2. să definească în mod clar răspunderea tuturor operatorilor implicați în lanțul de aprovizionare al produsului și în fluxurile de informații aferente, preîntâmpinând astfel lacunele juridice care apar atunci când mai mulți producători și distribuitori sunt implicați în același timp;

1.3.3. să prevadă resurse adecvate și mecanisme eficiente de coordonare între Comisia Europeană și statele membre, pentru a asigura o aplicare coerentă și armonizată atât a legislației supuse revizuirii, cât și a noilor reglementări, ținând seama în același timp de contextul internațional;

1.3.4. să monitorizeze dezvoltarea noilor tehnologii asociate cu internetul obiectelor, pentru a garanta un nivel ridicat de securitate, transparența deplină și accesibilitatea echitabilă;

1.3.5. să încurajeze inițiativele europene și internaționale de standardizare, pentru a garanta fiabilitatea, disponibilitatea, reziliența și continuitatea produselor;

1.3.6. să monitorizeze piețele și să mențină condiții de concurență echitabile în implementarea IO, evitându-se concentrarea puterii economice transnaționale la nivelul actorilor din domeniul noilor tehnologii;

1.3.7. să se angajeze să promoveze acțiuni de sensibilizare și de capacitare în materie de competențe digitale, în concordanță cu cercetarea și inovarea fundamentale din domeniu;

1.3.8. să garanteze punerea deplină în aplicare și utilizarea efectivă a sistemelor de soluționare alternativă a litigiilor online și offline (SAL și SOL);

1.3.9. să asigure existența, punerea în aplicare și buna funcționare a unui sistem european de acțiuni colective care să permită desfășurarea de acțiuni în încetare și solicitarea de despăgubiri și în cazul în care utilizarea IO provoacă daune sau prejudicii de natură colectivă, astfel cum ar trebui să se întâmple în contextul Pachetului „Noi avantaje pentru consumatori”;

1.4. Încrederea consumatorilor va fi determinată de respectarea strictă a legislației aplicabile și de comunicarea bunelor practici ale întreprinderilor în materie de protecție a vieții private și securitate, fiind de datoria instituțiilor să le integreze în strategiile în materie de responsabilitate socială a întreprinderilor și de investiții responsabile din punct de vedere social.

1.5. Impactul social și economic al IO va fi cu atât mai benefic cu cât se va îmbina în mod corespunzător cu elaborarea politicilor de mediu în contextul economiei colaborative, al celei circulare sau al economiei funcționalității.

2. Cadru și context

2.1. În decursul ultimilor 15 ani, răspândirea internetului a determinat transformări în toate domeniile vieții cotidiene, influențând numeroase comportamente ale consumatorilor. În același timp, se preconizează că, în următorii 10 ani, revoluția internetului obiectelor (IO) se va extinde la sectorul energetic, la cel agricol și la cel al transporturilor, precum și la sectoarele mai tradiționale ale economiei și ale societății, ceea ce implică elaborarea unor politici cuprinzătoare, care să abordeze în mod inteligent această revoluție tehnologică.

2.2. Noțiunea de „internet al obiectelor” (IO) a apărut în cadrul Institutului de Tehnologie din Massachusetts (MIT) și se referă, în principiu, la o lume plină de dispozitive interconectate în totalitate, astfel încât să permită o automatizare în ansamblu a diferitelor procese interoperabile. La rândul său, Uniunea Europeană s-a pregătit să abordeze convergența digitală și noile provocări legate de IO, de la lansarea inițiativei „i2010 – O societate informațională europeană pentru creștere și ocuparea locurilor de muncă” ( 1 ) , până la recentul Plan de acțiune privind IO (a se vedea documentul „Progresele în domeniul internetului obiectelor în Europa”, care a făcut parte din Comunicarea „Digitalizarea industriei europene – Valorificarea deplină a pieței unice digitale”) ( 2 )

2.3. human in control) . CESE s-a pronunțat în repetate rânduri asupra celei de-a patra revoluții industriale, caracterizată de convergența tehnologiilor digitale, fizice și biologice, în special în avizul său din 2017 ( 3 ) pe această temă. Astfel, IO este, într-adevăr, terenul ideal de testare a celor mai avansate forme de inteligență artificială, acolo unde principiile definite de CESE sunt puse la încercare, în special cel al „controlului de către oameni” (

2.4. Dispozitivele IO nu dispun, adesea, de standardele de autentificare necesare pentru a păstra în siguranță datele utilizatorului. Acest lucru duce la apariția unor probleme, deoarece dispozitivele, datele și partenerii din lanțul de aprovizionare sunt expuși la încălcări ale securității.

2.5. blockchain , pot rezolva probleme de securitate și încredere: ele pot fi utilizate pentru a detecta măsurătorile datelor provenite de la senzori, și nu doar pentru a preveni duplicarea cu orice alte date rău intenționate, ci și pentru a conserva integritatea și trasabilitatea modificărilor; tehnologia registrelor distribuite poate permite identificarea dispozitivelor IO, iar senzorii IO pot fi utilizați pentru schimburi de date printr-un blockchain , mai curând decât printr-o terță parte; autonomia dispozitivului este posibilă prin intermediul utilizării unor contracte inteligente și se asigură, de asemenea, identitatea individuală și integritatea datelor, iar costurile de creare și operare se reduc datorită lipsei de intermediari; în sfârșit, dispozitivele IO care funcționează cu tehnologie blockchain oferă un registru al dispozitivelor conectate, foarte util pentru soluționarea eventualelor probleme Tehnologiile emergente, cum este cea, pot rezolva probleme de securitate și încredere: ele pot fi utilizate pentru a detecta măsurătorile datelor provenite de la senzori, și nu doar pentru a preveni duplicarea cu orice alte date rău intenționate, ci și pentru a conserva integritatea și trasabilitatea modificărilor; tehnologia registrelor distribuite poate permite identificarea dispozitivelor IO, iar senzorii IO pot fi utilizați pentru schimburi de date printr-un, mai curând decât printr-o terță parte; autonomia dispozitivului este posibilă prin intermediul utilizării unor contracte inteligente și se asigură, de asemenea, identitatea individuală și integritatea datelor, iar costurile de creare și operare se reduc datorită lipsei de intermediari; în sfârșit, dispozitivele IO care funcționează cu tehnologieoferă un registru al dispozitivelor conectate, foarte util pentru soluționarea eventualelor probleme ( 4 )

2.6. Pe de altă parte, tehnologiile registrelor distribuite cu sursă deschisă sunt dezvoltate pentru schimburile de informații și valoare între dispozitive în cadrul IO. Ele nu permit extragerea de date, ci utilizează o structură bazată pe un concept matematic numit graf aciclic orientat ( directed acyclic graph – DAG), evitându-se astfel comisioanele și permițând creșterea capacității rețelei odată cu sporirea numărului de utilizatori.

2.7. Pe scurt, ne confruntăm cu o situație cu un mare potențial economic ( 5 ) și social, care prezintă oportunități deosebite, dar și provocări importante legate de riscurile implicite, care are caracter multidisciplinar și transversal și care afectează în aceeași măsură întreprinderile, consumatorii, administrațiile și cetățenii. Din acest motiv, este necesar ca această problemă să fie tratată avându-se în vedere o abordare comună care să fie, în același timp, individualizată pentru toate acele aspecte specifice unei anumite situații. În acest sens, este suficient să se precizeze că Organizația Națiunilor Unite estima, pentru anul 2020, existența a 50 de miliarde de dispozitive interconectate, cu aplicații pentru consumatori prin intermediul televizoarelor, al frigiderelor, al camerelor de supraveghere, al vehiculelor etc.

2.8. Aplicațiile IO generează deja beneficii economice și sociale, în contextul unei lumi globalizate, ceea ce implică, printre altele, mai multe servicii adaptate contextului socioeconomic, cicluri ale feedback-ului mai scurte, reparații de la distanță, asistență în luarea deciziilor, o alocare mai bună a resurselor sau controlul serviciilor de la distanță. Cu toate acestea, există aspecte aferente foarte delicate, precum respectarea vieții private și securitatea, asimetria informativă și transparența tranzacțiilor, responsabilitățile complexe, blocări ale produselor și ale sistemelor, sau, de asemenea, o creștere a numărului de produse hibride, care poate aduce atingere proprietății, expunându-i pe consumatori la aplicarea unor contracte la distanță și la reducerea în consecință a garanțiilor.

2.9. blockchain , imprimarea 3D și tehnologia de tip cloud computing . În opinia CESE, documentul de lucru al serviciilor Comisiei Europene Marile provocări juridice cu care se confruntă UE și statele sale membre pot fi explicate prin faptul că multe dintre caracteristicile specifice ale IO (nivelurile ridicate de complexitate și înalta interdependență, aspectul autonomiei, componentele de generare și/sau prelucrare a datelor și dimensiunea deschisă) sunt partajate cu alte tehnologii digitale noi, precum tehnologiile, imprimarea 3D și tehnologia de tip. În opinia CESE, documentul de lucru al serviciilor Comisiei Europene ( 6 ) privind răspunderea pentru noile tehnologii digitale este un pas în direcția cea bună.

2.10. În fond, maximizarea beneficiilor și reducerea la minimum a riscurilor asociate cu internetul obiectelor implică furnizarea de informații accesibile, clare, concise și precise, în special prin promovarea incluziunii și conectivității digitale ale celor mai vulnerabili consumatori, prin proiectarea de produse și servicii pe deplin trasabile, care să includă norme integrate referitoare la încredere, respectarea vieții private și securitate.

3. Încrederea consumatorilor și a antreprenorilor în IO

3.1. IO reprezintă un ecosistem complex, care permite interconectarea unor dispozitive care provin de la diferiți producători, distribuitori sau dezvoltatori de software, ceea ce poate duce la dificultăți în stabilirea răspunderii în caz de încălcare a reglementărilor sau de pagube materiale ori de alte prejudicii aduse unor terți sau unor sisteme, provocate de produse defectuoase sau de produse utilizate abuziv prin rețea de către terți, alții decât utilizatorii finali. Este posibil chiar ca mulți dintre operatorii implicați în lanțul valoric global al produsului să nu aibă suficiente cunoștințe și experiență în domeniul securității sau al protecției datelor pentru dispozitive în rețea.

3.2. Prin urmare, este necesară o nouă abordare a responsabilităților, care să garanteze că atât consumatorii, cât și întreprinderile care adoptă aplicațiile IO sunt protejați într-un mediu în care produsele cu o configurație corespunzătoare pot deveni defectuoase și nesigure sau pot fi utilizate în mod neautorizat și abuziv (de exemplu, de către hackeri), sau ca urmare a unor incidente de securitate digitală. Acest mediu ar trebui să permită anticiparea, prevenirea și protejarea împotriva acestor procese decizionale automatizate care ar putea încălca temeiurile etice și drepturile omului universal recunoscute.

3.3. CESE salută atât revizuirea punerii în aplicare a Directivei din 1985 cu privire la răspunderea pentru produsele cu defect ( 7 ) , cât și crearea recentă a grupului multipartit de experți privind răspunderea și noile tehnologii, pentru a se asigura un echilibru corect între interesele producătorilor și cele ale consumatorilor. Un nou cadru de răspundere va trebui să prevadă în mod clar trasabilitatea răspunderii și a securității, atât de-a lungul întregului lanț valoric al produsului, cât și pe durata ciclului său preconizat de viață, incluzând durabilitatea ca nou criteriu, ceea ce va face din adaptarea, îmbunătățirea, portabilitatea, compatibilitatea, reutilizarea, repararea sau readaptarea produsului tot atâtea cerințe.

3.4. La rândul ei, stabilirea răspunderii tuturor profesioniștilor implicați în lanțul de aprovizionare al produsului ar trebui să facă obiectul unor dispoziții specifice pentru internetul obiectelor, evitându-se lacunele juridice atunci când există mai mulți producători și distribuitori. CESE consideră că este esențial să se precizeze clar procedurile pe care consumatorii trebuie să le urmeze în fiecare caz, promovându-se mecanismele de soluționare alternativă a litigiilor (SAL).

3.5. CESE subliniază importanța informațiilor precontractuale, a transparenței clauzelor contractuale și a unor instrucțiuni clare de utilizare a dispozitivelor, care să conțină avertizări explicite privind posibilele riscuri și prevenirea acestora.

3.6. Trebuie asigurate interoperabilitatea și compatibilitatea dispozitivelor și a programelor informatice aferente, în vederea evitării problemelor și pentru a permite consumatorilor să compare furnizorii. CESE subliniază că acest factor este, de asemenea, esențial pentru instaurarea unor condiții de concurență echitabile între întreprinderile mari și IMM-uri.

3.7. În sfârșit, CESE pledează pentru respectarea neutralității rețelei și îndeamnă Comisia să efectueze o monitorizare strictă a comportamentului pe piață.

4. Respectarea vieții private a consumatorilor în IO

4.1. Consumatorilor li s-au acordat mai multe posibilități de a-și exercita controlul asupra datelor lor cu caracter personal și asupra preferințelor lor cu privire la respectarea vieții lor private odată cu noul Regulament general privind protecția datelor (RGPD) ( 8 ) . Utilizatorul unui dispozitiv trebuie să aibă controlul asupra modului în care sunt folosite datele pe care acesta le generează și asupra celor care pot accesa respectivele date, având în vedere că diversitatea datelor, precum și agregarea lor sau legătura cu alte date constituie un risc serios în ceea ce privește respectarea vieții private în cadrul ecosistemului IO.

4.2. Este necesar să se ia în considerare impactul pe care multitudinea produselor, a serviciilor sau a entităților îl poate avea asupra vieții private și asupra protecției datelor atunci când aceste date sunt transferate în mod automat în baza interconectivității lor. În mod similar, în acele cazuri în care informațiile sunt prelucrate sau reprocesate pe baza unor date considerate inițial inofensive, ar fi posibil să se ajungă la o cunoaștere exactă a obiceiurilor, a situării, a intereselor și a preferințelor persoanelor, ceea ce sporește accesibilitatea și trasabilitatea profilului utilizatorului.

4.3. Garanțiile juridice ar trebui să asigure utilizatorilor capacitatea deplină de a-și exercita dreptul la respectarea vieții private și la protecția datelor cu caracter personal fără nicio constrângere, evitându-se astfel potențialele prejudicii aduse de practicile discriminatorii, comercializarea invazivă, pierderea confidențialității sau încălcarea securității. Pe de altă parte, consumatorii trebuie să fie informați în legătură cu valoarea economică a datelor lor și să își rezerve dreptul de a le partaja.

4.4. Potrivit dispozițiilor RGPD, întreprinderile și autoritățile de reglementare trebuie să revizuiască periodic domeniul de aplicare al colectării datelor cu caracter personal și să estimeze în ce măsură datele prelucrate sunt furnizate în vederea prestării serviciului și dacă acest lucru este necesar. Aspectele legate de respectarea vieții private și impactul acesteia trebuie evaluate pe parcursul întregii etape de concepție, de proiectare și de dezvoltare a unui produs conectat, așa cum trebuie să se întâmple și cu ecosistemul în rețea în care operează acesta (protejarea vieții private încă din faza de proiectare). Prin urmare, principiul protejării vieții private încă din faza de proiectare și cel al protejării vieții private în mod implicit trebuie să fie aplicate în mod coerent în IO.

4.5. Implicit, configurația oricărui produs conectat trebuie stabilită la cel mai înalt nivel de protecție a vieții private (implicită și încă din faza de proiectare), evitându-se monitorizarea nedorită a comportamentului utilizatorilor și a activităților acestora.

4.6. În orice caz, consumatorii trebuie să cunoască în mod corespunzător datele colectate, cine are acces la acestea și ce utilitate se intenționează să li se dea pe durata în care relația cu produsul sau serviciul rămâne activă, precum și politica aplicabilă referitoare la respectarea vieții private și dacă algoritmii utilizați afectează calitatea, prețul sau accesul la un serviciu.

5. Securitatea consumatorilor și a antreprenorilor în cadrul IO

5.1. Interconectivitatea dispozitivelor care caracterizează ecosistemul IO poate încuraja dezvoltarea unor practici tehnologice ilegale sau nedorite și la transformarea acestuia într-un spațiu favorabil unor aspecte vulnerabile și propagării virale a acestora. Prin urmare, este necesar să se asigure în mod integral securitatea tuturor componentelor sistemului și a fiecăreia dintre acestea.

5.2. Oferta de produse și actualizări referitoare la securitatea cibernetică va trebui să fie justificată și să acopere nu numai dispozitivele individuale, ci să fie extinsă și la riscurile legate de securitate pe care le implică interconectivitatea cu alte dispozitive în cadrul IO, fără a reduce însă, având în vedere numărul acestora, standardele de calitate ale respectivei securități.

5.3. În acest sens, propunerea de regulament privind Agenția UE pentru securitate cibernetică ( 9 ) include un cadru de certificare a tehnologiilor informației și comunicațiilor, care va permite definirea voluntară a sistemelor de certificare de siguranță și etichetare pentru diferite tipuri de produse, printre care și cele din cadrul OI. Deși CESE salută introducerea acestei măsuri, el își exprimă în același timp îngrijorarea cu privire la faptul că ea nu este obligatorie.

5.4. Măsurile în materie de securitate cibernetică ar trebui să acopere riscurile împotriva oricărui tip de vulnerabilitate și, în special, împotriva pirateriei informatice, a accesului neautorizat sau a utilizării necorespunzătoare, precum și riscurile legate de mijloacele de plată și de frauda financiară. În acest sens, CESE sprijină competențele conferite grupului multipartit de experți privind răspunderea și noile tehnologii.

5.5. De asemenea, trebuie să se ia în considerare siguranța personală a consumatorilor în fața unor riscuri precum accesarea rețelei din aria de proximitate, benzile de frecvență partajate, expunerea la câmpuri electromagnetice sau posibilele interferențe cu echipamentele esențiale conectate. CESE pledează pentru luarea unor măsuri de supraveghere și de retragere preventivă a unui produs, dacă există riscuri ce pot afecta sănătatea și siguranța consumatorilor sau interesele personale și economice ale acestora.

5.6. Întreprinderile trebuie să adopte standarde privind bunele practici, precum securitatea în modul de concepție și cea intrinsecă, și trebuie să facă obiectul unor evaluări externe independente. În cazul incidentelor legate de securitate sau al încălcării securității datelor, întreprinderile au obligația de a notifica aceste incidente, inclusiv informațiile legate de răspunderea pentru daune și pentru nerespectarea normelor.

5.7. Întreprinderile trebuie să furnizeze consumatorilor informații simple și accesibile, care să le permită să ia decizii adecvate și să adopte practici sigure, oferind actualizările legate de securitate care sunt esențiale pe toată durata ciclului de viață al produsului.

5.8. Trebuie soluționată lipsa de standarde coerente legate de rețelele IO. Este necesar să se dezvolte tehnologii avansate de bandă largă și de ultimă generație care să îmbunătățească infrastructurile existente.

6. Propuneri de acțiune în cadrul politicilor publice (10)

6.1. Administrațiile publice, în exercitarea prerogativelor lor în diversele teritorii ale Uniunii Europene, trebuie să fie implicate în mod activ în elaborarea politicilor și planurilor de acțiune pentru internetul obiectelor, cu scopul de a atinge un echilibru între diferitele părți interesate, anticipând problemele și atenuând prudențial posibilele efecte negative. CESE propune:

6.1.1. sand box ), adică spații fizice, clustere etc., pentru proiectele-pilot și validările de concept. Acestea ar trebui să urmărească testarea nu doar a tehnologiilor, ci și a modelelor de reglementare crearea unor medii de testare (), adică spații fizice, clustere etc., pentru proiectele-pilot și validările de concept. Acestea ar trebui să urmărească testarea nu doar a tehnologiilor, ci și a modelelor de reglementare ( 11 )

6.1.2. finanțarea infrastructurilor tehnologice care să permită dezvoltarea unor proiecte inovatoare în domeniul IO în cadrul noului program „Orizont Europa”;

6.1.3. desemnarea unor institute și agenții independente în calitate de inițiatori și supervizori ai proiectelor IO. CESE salută măsurile prevăzute în acest sens în Regulamentul din 2017 privind securitatea cibernetică și invită Comisia să promoveze în mod eficace procesele de standardizare în industria digitală, utilizând resurse bugetare adecvate ( 12 )

6.1.4. promovarea unor parteneriate și platforme de colaborare public-privat, care să implice comunitatea științifică, industria și consumatorii;

6.1.5. încurajarea investițiilor în dezvoltarea unor modele de afaceri locale care să valorifice beneficiile internetului obiectelor și să faciliteze abordarea unor chestiuni atât de complexe precum protecția datelor și proprietatea asupra acestora;

6.1.6. realizarea unor acțiuni de consolidare a capacităților în mediul de afaceri în perspectiva responsabilității partajate. Ar trebui să se garanteze că securitatea și protejarea vieții private în mod implicit și încă din faza de proiectare sunt integrate în produsele și serviciile TIC, în conformitate cu principiul „obligației de diligență”, pe care o proclamă noul regulament privind securitatea cibernetică. În acest sens, CESE salută faptul că se prevede elaborarea unor proiecte de coduri de conduită , în completarea reglementării;

6.1.7. încurajarea inițiativelor europene și internaționale de standardizare, pentru a garanta că sistemele de IO dispun de caracteristici esențiale, și anume, fiabilitate, siguranță, disponibilitate, reziliență, continuitate și utilizare. În special, standardizarea este esențială pentru realizarea rapidă a proceselor de fabricație industrială cu înalt grad de digitizare;

6.1.8. asigurarea faptului că utilizatorii internetului obiectelor, în special cei mai vulnerabili sau care trăiesc în zone slab populate, au acces la prețuri rezonabile și în condiții de calitate ridicată;

6.1.9. promovarea unor campanii de sensibilizare și programe educaționale, pentru a încuraja adoptarea internetului obiectelor de către întreprinderi și consumatori, înlesnind dobândirea aptitudinilor și competențelor necesare ( 13 ) , acordând o atenție deosebită grupurilor vulnerabile și diversității;

6.1.10. lansarea unor inițiative în domeniul educației pentru o prevenire adecvată, având în vedere că mediile digitale fac parte din viața copiilor de la o vârstă timpurie;

6.1.11. lansarea de analize și studii de diagnosticare a impactului IO în domenii cum ar fi cel al noilor modele de producție și consum durabile;

6.1.12. garantarea punerii depline în aplicare și a utilizării efective a sistemelor de soluționare alternativă a litigiilor online și offline (SAL și SOL);

6.1.13. să asigure existența, punerea în aplicare și buna funcționare a unui sistem european de acțiuni colective care să permită desfășurarea de acțiuni în încetare și solicitarea de despăgubiri și în cazul în care utilizarea IO provoacă daune sau prejudicii de natură colectivă, astfel cum ar trebui să se întâmple în contextul Pachetului „Noi avantaje pentru consumatori”;

6.2. De asemenea, CESE invită Comisia să evalueze normele legate direct sau indirect de IO și, după caz, să îmbunătățească legislația existentă. În acest sens, inițiativa „Noi avantaje pentru consumatori” ar trebui să se axeze și pe dispozitivele conectate, pe rețele și securitatea acestora și pe datele asociate acestor dispozitive.

6.3. În sfârșit, CESE subliniază importanța instituirii unor mecanisme de cooperare și coordonare între statele membre, pentru o punere în aplicare eficientă și uniformă a reglementărilor prevăzute, precum și pentru convențiile pe care Uniunea Europeană trebuie să le încheie în afara teritoriului său, având în vedere localizarea sediilor întreprinderilor și furnizorilor, cu un accent deosebit pe schimbul de bune practici. Politica internațională privind fluxurile transfrontaliere de date trebuie să fie coordonată, astfel încât țările implicate să poată elabora norme de drept material și de drept procesual care să asigure o protecție de nivel la fel de ridicat în cadrul legislațiilor lor naționale.

Bruxelles, 19 septembrie 2018. Președintele Comitetului Economic și Social European Luca JAHIER

(1) COM(2005) 229 final.

(2) COM(2016) 180 final.

(3) „Inteligența artificială – Impactul inteligenței artificiale asupra pieței unice (digitale), a producției, a consumului, a ocupării forței de muncă și a societății” (JO C 288, 31.8.2017, p. 1).

(4) A se vedea Khwaja Shaik, Why blockchain and IoT are best friends, https://www.ibm.com/; în ce privește inovările din sectorul financiar european, a se vedea JO C 246, 28.7.2017, p. 8.

(5) Digital McKinsey estimează că impactul economic potențial al IO se situează între 3 900 și 11 100 de miliarde USD pe an.

(6) SWD(2018) 137.

(7) COM(2018) 246 final.

(8) În vigoare de la 25 mai 2018.

(9) A se vedea COM(2017) 477 final.

(10) A se vedea raportul Grupului Băncii Mondiale – internet of Things: The New Government-to-Business Platform (Internetul obiectelor, noua platformă guvern-întreprinderi).

(11) A se vedea https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/eu-and-eea-member-states-sign-cross-border-experiments-cooperative-connected-and-automated

(12) JO C 197, 8.6.2018, p. 17.

(13) JO C 434, 15.12.2017, p. 36.