RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 82/1

Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme comune privind securitizarea și de creare a unui cadru european pentru o securitizare simplă, transparentă și standardizată și de modificare a Directivelor 2009/65/CE, 2009/138/CE, 2011/61/UE, precum și a Regulamentelor (CE) nr. 1060/2009 și (UE) nr. 648/2012”

[COM(2015) 472 final – 2015/0226 (COD)]

și

„Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și firmele de investiții”

[COM(2015) 473 final – 2015/0225 (COD)]

(2016/C 082/01)

Raportor: domnul Daniel MAREELS

La 27 octombrie 2015 și la 14 octombrie 2015, în conformitate cu articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul și, respectiv, Parlamentul European au hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme comune privind securitizarea și de creare a unui cadru european pentru o securitizare simplă, transparentă și standardizată și de modificare a Directivelor 2009/65/CE, 2009/138/CE, 2011/61/UE, precum și a Regulamentelor (CE) nr. 1060/2009 și (UE) nr. 648/2012

[COM(2015) 472 final – 2015/0226 (COD)]

și

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și firmele de investiții

[COM(2015) 473 final – 2015/0225 (COD)]

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 16 decembrie 2015.

În cea de a 513-a sesiune plenară, care a avut loc la 20 și 21 ianuarie 2016 (ședința din 20 ianuarie 2016), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 176 de voturi pentru, 1 vot împotrivă și 6 abțineri.

1. Concluzii și recomandări

1.1. CESE salută propunerile de stabilire a unui regim simplu, transparent și standardizat privind securitizarea (securitizări STS) și modificările aduse cerințelor prudențiale pentru instituțiile de credit și societățile de investiții. Aceste propuneri se încadrează în contextul mai larg al „Planului de acțiune privind edificarea unei Uniuni a piețelor de capital” (1).

1.2. Comitetul salută adoptarea rapidă a propunerilor referitoare la securitizare, care au fost publicate împreună cu planul de acțiune pentru instituirea uniunii piețelor de capital. Este important să se acționeze rapid în acest sens. Acest lucru ar trebui să genereze importante resurse suplimentare pentru finanțarea bancară, care sunt de o importanță crucială, mai ales pentru IMM-uri și gospodării.

1.3. În actualul sistem financiar european, împrumuturile bancare reprezintă 75-80 % din totalul finanțării economiei și, în viitor, IMM-urile și gospodăriile vor rămâne cu siguranță în mare măsură dependente de finanțarea bancară. Revigorarea pieței de securitizări ar putea disponibiliza credite suplimentare de 100-150 miliarde EUR pentru sectorul privat, ceea ce ar echivala cu o creștere de 1,6 % a creditelor pentru întreprinderile și gospodăriile din UE. De altfel, CESE a subliniat deja importanța securitizării pentru IMM-uri, dat fiind rolul important al acestora pentru economia europeană.

1.4. În ceea ce privește finanțarea bancară, Comitetul consideră că aceasta merge mână în mână cu finanțarea de pe piață, care urmează să fie dezvoltată în continuare în cadrul uniunii piețelor de capital. Cele două forme de finanțare ar trebui să fie considerate complementare și nu ca fiind în concurență unele cu altele.

1.5. Comitetul consideră că adoptarea unei abordări globale ar trebui să rămână prioritară. Noul cadru de securitizare necesită o abordare cuprinzătoare și durabilă și instituirea unui echilibru echitabil și adecvat. Este necesar să se țină seama, la toate nivelurile, de toate informațiile relevante privind obiectivele și interesele tuturor părților interesate. În această privință sunt evaluate atât eforturile de sprijinire a stabilității sistemului financiar, cât și abordarea preferată, în care investitorii au atât drepturi, cât și obligații.

1.6. Relansarea operațiunilor de securitizare presupune că noul regulament oferă destulă marjă de manevră. Criteriile de securitizare trebuie să fie realiste și realizabile pentru toate băncile care își desfășoară activitatea în domeniul finanțării de credit, indiferent dacă sunt mari sau mici și locale. Operațiunile de securitizare ar trebui să fie atractive în același timp și pentru investitori. În caz de succes, noul regulament ar putea contribui în mod semnificativ la stimularea finanțării economiei, la creșterea investițiilor și la stimularea creșterii. În același timp trebuie să existe claritate cu privire la eventualele riscuri și cine este expus acestora, ținând seama de întregul lanț de la emitent până la investitor. Este necesar să se evite, pe cât posibil, repetarea greșelilor din trecut.

1.7. Principiile securității, transparenței și punerii în aplicare („executării”) ar trebui incluse în noul regulament, pentru a crește astfel nivelul de încredere în noile piețe. Monitorizarea trebuie adaptată în mod adecvat, atât în cadrul BCE, cât și la nivelul autorităților naționale de supraveghere, iar dimensiunea internațională nu trebuie neglijată.

1.8. Având în vedere complexitatea și riscurile asociate, CESE își însușește punctul de vedere conform căruia securitizările nu sunt accesibile investitorilor individuali și consumatorilor. De asemenea, Comitetul consideră că abordarea voluntară actuală este insuficientă și solicită includerea explicită în text a unei interdicții formale în acest sens.

1.9. Este prevăzută o evaluare a sistemului după o perioadă de patru ani. Comitetul consideră că această evaluare ar trebui să aibă loc mai devreme. O perioadă de 2 ani pare adecvată.

1.10. CESE consideră că este esențial ca factorii de decizie din UE să își asume un rol crucial în cadrul dezbaterii internaționale și globale privind securitizările, pentru a proteja realizările la nivel european și a asigura o armonizare suficientă la nivel internațional.

2. Context

2.1. La preluarea mandatului, Comisia Juncker a stabilit trei priorități absolute: creșterea, crearea de locuri de muncă și investițiile.

2.2. Pentru a atinge aceste obiective, Comisia a elaborat un plan de investiții pentru Europa, care cuprinde trei componente: — mobilizarea de investiții cu un volum de cel puțin 315 miliarde EUR pe o perioadă de trei ani; — sprijinirea investițiilor în economia reală; — crearea unui mediu propice investițiilor (2).

2.3. Prin planul de acțiune pentru realizarea unei uniuni a piețelor de capital, din 30 septembrie 2015, Comisia are intenția de a mobiliza capital în Europa și, totodată, de a crea o piață unică de capital, realizând astfel, până în 2019, o parte importantă a celei de a treia componente din planul de investiții.

2.4. În paralel cu planul său de acțiune, Comisia a prezentat propunerile sale privind securitizarea (3). Ele sunt incluse într-un pachet legislativ care cuprinde două propuneri, fiecare dedicată unor aspecte specifice:

2.4.1. pe de o parte, o propunere privind securitizarea. Propunerea de regulament cuprinde dezvoltarea unui cadru comun solid în materie de securitizare pentru toți participanții pe această piață și identificarea unui subset de tranzacții care să îndeplinească anumite criterii de eligibilitate: „securitizări simple, transparente și standardizate”, respectiv „securitizări STS” (4) (5); și

2.4.2. pe de altă parte, o propunere de modificare a cadrului de reglementare pentru cerințele prudențiale de capital pentru instituțiile de credit și societățile de investiții (Regulamentul privind cerințele de capital – CRR) pentru asigurarea unei securitizări STS mai sensibile la riscuri (6), pentru a ține seama în mod corespunzător de caracteristicile specifice ale securitizărilor STS.

2.4.3. Prima propunere prevede nu numai o serie de dispoziții care se aplică tuturor securitizărilor, ci creează în același timp și un cadru pentru securitizările STS. În felul acesta se face trimitere la procesul de structurare a securitizării, și nu la calitatea creditului adiacent activelor în cauză.

2.4.4. Cea de a doua propunere vizează în mod complementar tratamentul prudențial al securitizărilor, care ține mai bine seama de caracteristicile specifice ale acestor piețe. Propunerea abordează în special cerințele de capital pentru pozițiile de securitizare și tratamentul securitizărilor STS cu un grad mai ridicat de sensibilitate la riscuri.

3. Observații și comentarii

3.1. CESE salută faptul că propunerile referitoare la securitizare au fost publicate în același timp cu planul de acțiune pentru instituirea uniunii piețelor de capital. Este important să se acționeze rapid în acest sens. Într-adevăr, economiile europene sunt în foarte mare măsură dependente de finanțare din partea băncilor. În sistemul financiar european, împrumuturile bancare reprezintă 75-80 % din totalul finanțării economiei (7). Comitetul consideră că finanțările de către bănci și piață merg mână în mână și că ele ar trebui să fie considerate complementare.

3.2. În plus, nivelul investițiilor rămâne în continuare mult sub cel înregistrat înainte de criza economică și financiară. Chiar dacă, în al doilea trimestru al anului 2014, produsul intern brut (PIB) și consumul privat s-au apropiat de nivelurile din 2007, suma totală a investițiilor a fost cu 15 % mai mică comparativ cu 2007 (8).

3.3. Comitetul a subliniat deja importanța securitizării, în special pentru IMM-uri, care sunt în continuare foarte dependente de finanțarea bancară (9). IMM-urile joacă un rol esențial în economia europeană deoarece ele reprezintă peste 98 % dintre întreprinderile europene, asigură peste 67 % dintre locurile de muncă din sectorul privat din UE și realizează 58 % din valoarea adăugată brută produsă de întreprinderile din UE (10).

3.4. Pe de altă parte, securitizarea împrumuturilor acordate IMM-urilor este, în prezent, foarte limitată, spre deosebire de securitizările din domeniul imobiliar, care au fost foarte puțin afectate de criza financiară. În prezent, doar 8 % din piața securitizărilor privește IMM-urile, comparativ cu 58 % pentru titlurile garantate cu ipoteci asupra proprietăților imobiliare locative (RMBS) (11). Prin urmare, CESE consideră că strategia pentru o piață unică a capitalului trebuie să pună un accent deosebit pe securitizările destinate IMM-urilor.

3.5. Revitalizarea pieței securitizărilor, în special a segmentului destinat IMM-urilor, este esențială. În Planul european de investiții se menționează crearea unei piețe durabile pentru securitizarea de înaltă calitate printre cele cinci domenii care presupun măsuri pe termen scurt. Dacă piața securitizărilor ar reveni la volumele medii de securitizări emise înaintea crizei și noile securitizări emise ar fi utilizate de instituțiile de creditare pentru oferirea de noi credite, sectorul privat ar putea avea la dispoziție un volum suplimentar de credite în valoare de 100-150 de miliarde EUR, ceea ce ar corespunde unei creșteri de 1,6 % a ofertei de credite pentru întreprinderile și gospodăriile din UE (12).

3.6. CESE s-a pronunțat deja în trecut în favoarea unei redinamizări, dar cu anumite condiții. În opinia Comitetului, pentru a evita anumite erori, cum au fost cele făcute în trecut în Statele Unite, utilizarea securitizării trebuie gestionată în mod adecvat (13). În mod similar, consideră că o piață sustenabilă pentru securitizarea de înaltă calitate presupune promovarea unor structuri de bază cu lanțuri scurte de intermediere, pentru a stabili legături directe între debitori și deponenți (14).

3.7. Comitetul consideră că este important să se adopte o abordare amplă, durabilă și cuprinzătoare, să se țină seama de toate obiectivele stabilite și de interesele tuturor părților interesate, pentru a concilia toți acești factori într-un mod echitabil și adecvat. Fiecare măsură ar trebui să aibă un impact pozitiv asupra finanțării economiei (a se vedea mai sus), a stabilității sistemului financiar și a intereselor investitorilor mari sau de retail.

3.8. Opțiunea pentru un regulament în legătură cu punerea în aplicare a prezentei inițiative este o alegere bună din punctul de vedere al Comitetului, având în vedere dezideratul realizării unei veritabile piețe unice. Pentru ca măsurile să fie încununate de succes, normele ar trebui să fie suficient de ambițioase și de atractive pentru investitori.

3.9. Comitetul apreciază eforturile depuse în favoarea stabilității sistemului financiar și a potențialului acestuia. Propunerile prevăd o serie de obligații privind transparența, pentru a facilita astfel o distribuție mai largă și mai eficace a riscurilor între mai mulți actori, atât în interiorul, cât și în afara sectorului financiar.

3.10. CESE acordă o importanță deosebită obligațiilor de transparență, știut fiind că lipsa de transparență și de standardizare reprezintă, de fapt, unul dintre principalele obstacole în calea dezvoltării pieței securitizărilor. Principiul de bază al sistemului, făcând distincție între diferitele categorii de produse securitizate și introducerea unor produse simple, transparente și standardizate este, prin urmare, considerat ca un instrument adecvat pentru a da un nou impuls încrederii investitorilor și relansării pieței.

3.11. Cerința de absorbție a riscului impune părților care efectuează aceste operațiuni minimizarea riscurilor la nivelul propriului portofoliu; Comitetul consideră ca acesta este un principiu general valabil. Se atrage atenția și asupra faptului că nu se poate reveni la modelul „originate to distribute” („inițiază și distribuie”).

3.12. Investitorii mari și cei de retail au atât drepturi, cât și obligații. Investitorii de retail care plasează fonduri pentru a obține un profit au o obligație de diligență în ceea ce privește securitizările în care investesc. A schimba punctul de vedere și a transfera răspunderea către autoritățile de supraveghere și autoritățile publice ar putea cauza apariția fenomenului nedorit al hazardului moral.

3.13. Operațiunile de securitizare și piețele acestora prezintă, în anumite circumstanțe, anumite riscuri, așa cum s-a văzut în trecutul recent, când au fost comise unele erori. Este important ca relansarea preconizată să nu stea sub semnul repetării greșelilor trecutului, așa cum a precizat în mod explicit și Comisia în planul său de investiții publicat la sfârșitul anului 2014. În noul context ar trebui să fie descrise clar riscurile asociate acestor operațiuni și cine trebuie să și le asume. Armonizarea standardelor privind notificarea, punerea la dispoziție a datelor într-un format mai bine structurat și utilizarea unor modele-tip ar face posibilă consolidarea încrederii investitorilor și îmbunătățirea evaluării riscurilor. Împreună cu o mai bună calitate a datelor, acest lucru ar trebui să facă superfluă orice intervenție a agențiilor externe de rating de credit.

3.14. Principiile securității, transparenței și punerii în aplicare („executării”) trebuie să-și găsească locul în noul regulament, ceea ce va contribui apoi la îmbunătățirea nivelului de încredere în noile piețe. Monitorizarea ar trebui să avanseze în mod adecvat, fără a ignora dimensiunea internațională.

3.15. Comitetul salută, de asemenea, principiul potrivit căruia aceste operațiuni și piețe sunt rezervate investitorilor profesionali și instituționali, băncilor și altor investitori pe termen lung. Propunerile pleacă de la ideea că micii investitori și consumatorii nu ar trebui să aibă acces la aceste piețe. Având în vedere complexitatea subiectului și riscurile asociate, aceasta este abordarea corectă; Comitetul insistă însă ca această interdicție să fie inclusă în mod formal în documente.

3.16. Comitetul este pe deplin conștient că textele actuale se limitează la promovarea armonizării unor elemente-cheie ale piețelor securitizărilor și nu se referă la o armonizare suplimentară sub impulsul pieței a unor procese și practici de pe aceste piețe. Toate eforturile în acest domeniu presupun o mai mare atenție și îmbunătățirea monitorizării și evaluării.

3.17. În ceea ce privește evaluarea prevăzută a avea loc la patru ani de la intrarea în vigoare a acestei inițiative, CESE pledează în favoarea unui termen de doi ani, pentru a maximiza astfel șansele de succes ale inițiativei.

3.18. Pe de altă parte, este important ca decidenții politici europeni să joace un rol central în discuțiile de la nivel internațional, în special în contextul discuțiilor de la Basel (15) privind elaborarea unui cadru juridic pentru tranzacțiile de securitizare simple, transparente și standardizate, pentru a asigura o armonizare suficientă la nivel internațional.

Bruxelles, 20 ianuarie 2016. Președintele Comitetului Economic și Social European Georges DASSIS

(1) Cf. Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Plan de acțiune privind edificarea unei Uniuni a piețelor de capital [COM(2015) 468 final], publicată la 30 septembrie 2015. A se vedea http://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX:52015DC0468

(2) A se vedea pagina de internet a Comisiei Europene, http://ec.europa.eu/priorities/jobs-growth-investment/plan/index_ro.htm.

(3) Proiectul de regulament definește securitizarea după cum urmează (considerentul 1): securitizarea presupune tranzacții care permit unui creditor – de obicei, o instituție de credit – să refinanțeze un pachet de împrumuturi sau de expuneri, de exemplu împrumuturi pentru achiziționarea de bunuri imobile, contracte de leasing auto, credite de consum sau cărți de credit, prin transformarea acestora în titluri de valoare tranzacționabile. Creditorul își grupează împrumuturile și le restructurează în cadrul unui portofoliu, organizându-le în funcție de diferite categorii de risc destinate diverșilor investitori. Astfel, investitorii au acces la investiții în împrumuturi și în alte expuneri care nu le sunt direct accesibile în mod normal. Rentabilitatea investiției decurge din fluxurile de trezorerie ale împrumuturilor-suport.

(4) Propunere de regulament privind securitizarea (a se vedea nota de subsol 3).

(5) Prescurtarea „STS” este preluată din limba engleză: „simple, transparent and standardised”.

(6) Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și societățile de investiții. A se vedea http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:52015PC0473&qid=1455200209214.

(7) A se vedea Bank deleveraging, the move from bank to market-based financing, and SME financing („Reducerea gradului de îndatorare a băncilor, trecerea de la finanțarea bancară la cea de pe piață și finanțarea IMM-urilor”), OCDE, 2012. Disponibil la: http://www.oecd.org/finance/financial-markets/Bank_deleveraging-Wehinger.pdf.

(8) Fișă informativă 1: De ce are UE nevoie de un plan de investiții? Document comun al Comisiei Europene și al BEI. A se vedea http://ec.europa.eu/priorities/sites/beta-political/files/factsheet1-why_en.pdf.

(9) A se vedea Raportul de informare „Accesul IMM-urilor la finanțare”, EESC-2014-06006-00-00-RI-TRA, punctul 1.2.5, și Avizul pe tema „Fonduri pentru întreprinderi/mecanisme alternative de finanțare” (JO C 451, 16.12.2014, p. 20), punctul 1.5.

(10) Raportul anual privind IMM-urile europene 2013/2014, menționat în raportul de informare „Accesul la finanțare al IMM-urilor”, EESC-2014-06006-00-01-RI-TRA.

(11) Residential Mortgage-Backed Securities.

(12) Propunere de regulament privind securitizarea.

(13) A se vedea Avizul CESE pe tema „Finanțarea pe termen lung – monitorizare” (JO C 451, 16.12.2014, p. 91), punctul 3.3.2.

(14) A se vedea avizul CESE „Cartea verde «Crearea unei uniuni a piețelor de capital»”(JO C 383, 17.11.2015, p. 64), punctul 3.9.

(15) Consultarea Comitetului de la Basel pentru supraveghere bancară (BCBS) și a Organizației Internaționale a Reglementatorilor de Valori Mobiliare (IOSCO) cu privire la criteriile de identificare a securitizărilor simple, transparente și comparabile. Consultarea a avut loc în perioada 11 decembrie 2014–13 februarie 2015.