RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂȚILOR EUROPENE 
Bruxelles, 3.12.2008 
SEC(2008) 2982 
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
de însoțire a 
 
Propunere de 
 
REGULAMENTULUI PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI 
 
privind instituirea sistemului  „Eurodac” pentru compararea amprentelor digitale în 
scopul aplic ării eficiente Regulamentului (CE) nr. […/…] [de stabilire a criteriilor și 
mecanismelor de determinare a statului me mbru responsabil de examinarea unei cereri 
de azil prezentate într-unul  dintre statele membre de c ătre un resortisant al unei țări 
terțe sau de c ătre un apatrid]  
 
Rezumatul evalu ării impactului  
 
 
{COM(2008) 825 final} 
{SEC(2008) 2981}  
RO 2   RO 1. INTRODUCERE  
Regulamentul Dublin (Regulamentul 343/2003/CE al Consiliului din 18 februarie 2003) este 
destinat instituirii unui mecanism clar și operațional de determinare a responsabilit ății pentru 
cererile de azil prezenta te în statele membre și într-un spa țiu fără controale la frontierele 
interne. Acesta a fost elaborat pentru a solu ționa fenomenul introducerii de cereri multiple de 
azil („ asylum shopping ”), prin prevenirea utiliz ării abuzive a proceduril or de azil sub forma 
cererilor multiple de azil prezentate de aceea și persoană, simultan sau ulterior, în mai multe 
state membre. Acesta este destinat, de asemenea, prevenirii fenomenului de „ refugiați la 
orizont ” (situația în care toate statele membre sus țin că nu sunt responsabile de examinarea 
unei cereri de azil). 
Prin urmare, Regulamentul 2725/2000/CE al Consiliului din 11 decembrie 2000 privind 
instituirea sistemului „EURODAC” (denumit în continuare „Regul amentul EURODAC”) a 
intrat în vigoare la 15 decembrie 2000, iar sist emul informatic comunitar destinat compar ării 
amprentelor digitale ale solicitan ților de azil a început s ă funcționeze la 15 ianuarie 2003.  
Acquis-ul Dublin este pus în aplicare de toate stat ele membre ale UE, precum și de Norvegia 
și Islanda. Acordurile interna ționale privind aderarea Elve ției și a principatului Liechtenstein 
la acquis-ul Dublin au fost  semnate la 28 februarie 2008 și vor intra în vigoare de îndat ă ce 
aceste state vor începe s ă aplice acquis-ul Schengen.  (În prezenta evaluare a impactului, 
termenul „state membre” desemneaz ă toate statele care aplic ă acquis-ul Dublin.) 
Serviciile Comisiei au real izat o evaluare complet ă a sistemului Dublin (denumit ă în 
continuare „raport de evaluare”), care acoper ă primii 3 ani de func ționare a sistemului central 
EURODAC (2003-2005). Raportul a recunosc ut elementele pozitive ale func ționării 
sistemului Dublin, subliniind, în acela și timp, dezavantajele și problemele legate de 
transpunerea acestuia. 
Pe lângă raportul de evaluare, alte câteva rapoarte  au fost utilizate pentru redactarea evalu ării 
impactului. În 2005, s-a realizat o evaluare tehnic ă a DubliNet. Autoritatea European ă pentru 
Protecția Datelor (denumit ă în continuare „AEPD”) a examinat aplicarea Regulamentului 
EURODAC din punct de vedere al protec ției datelor și a emis un raport de inspec ție în iulie 
20071, precum și un raport de activitate care acoper ă perioada 2005-20072. Statele membre au 
adus contribu ții suplimentare în cadrul și ulterior reuniunii co mitetului de exper ți EURODAC 
din 4-5 octombrie 2007.  
Comitetul Comisiei de evaluare  a impactului (CEA) a fost cons ultat cu privire la proiectul 
final al raportului de evaluare a impact ului, avizul acestuia fiind emis la 26.9.2008. 
Recomand ările CEA au fost luate în considerare în mod corespunz ător. 
                                                 
1 Grupul de coordonare a monitoriz ării Eurodac, Raport  al primei inspec ții coordonate, Bruxelles, 17 
iulie 2007.  
2 Monitorizarea coordonat ă a Eurodac – Raport de activitate 2005-2007, 21 aprilie 2008.  
RO 3   RO 2. DEFINIREA  PROBLEMEI 
În conformitate cu Planul strategic în materie de azil - o abordare integrat ă a protecției în 
ansamblul UE3, prezenta evaluare a impactului (EI) abordeaz ă următoarele probleme 
identificate în raportul de evaluare.   
2.1. Continuarea transmiterii tardive a amprentelor digitale 
Regulamentul în vigoare nu pr evede decât un termen foarte vag pentru transmiterea 
amprentelor digitale c ătre UC: statelor membre li se solicit ă să „ia în mod prompt 
amprente[le] digitale” și să „[le] transmit ă de îndată”. În practic ă, absența unui termen strict și 
a oricărei sancțiuni pentru nerespectarea acestui termen deja vag, întârzierile înregistrate în 
transmiterea amprentelor digitale au atins în trecut 30 de zile în unele state membre, în timp ce, în anul 2007, întârzierea cea mai important ă a fost de aproximativ 12 zile. În anumite state 
membre, s-au remarcat progrese insuficien te de la instaurarea EURODAC, în ciuda 
atenționărilor periodice lansate de serv iciile Comisiei prin intermediul rapoartelor anuale de 
activitate și a reuniunilor comitetului de exper ți EURODAC. Transmiterea tardiv ă poate 
conduce la rezultate contrare prin cipiilor de responsabilitate prev ăzute de Regulamentul 
Dublin („rezultate eronate” și „rezultate pozitive omise”, explicate în rapoartele anuale 
privind activit ățile unității centrale EURODAC).  
2.2. Imposibilitatea filtr ării cererilor de azil provenite de la persoane care 
beneficiaz ă deja de o protec ție interna țională într-un stat membru 
În temeiul regulamentului în vigoare, statele membre trebuie s ă solicite unit ății centrale s ă 
blocheze datele privind persoanele recunoscute ca refugia ți. În cazul în care se ob ține un 
rezultat pozitiv pentru c ăutarea datelor privind o persoan ă
 căreia i s-au luat amprentele 
digitale în calitate de solicitant de azil, dar ale c ărei date au fost blocate ulterior de un stat 
membru care a recunoscut persoana în cauz ă ca refugiat, unitatea central ă înregistreaz ă acest 
răspuns pozitiv în scopuri st atistice, dar trimite un rezultat nega tiv statului membru de origine.  
Cu toate acestea, regulamentul în vigoare prevede c ă, după cinci ani de la începutul 
activităților EURODAC, se ia o decizi e în conformitate cu dispozi țiile relevante din tratat, 
pentru a stabili dac ă datele privind persoanele care au fost recunoscute și admise ca refugia ți 
în alt stat membru ar trebui p ăstrate și comparate cu datele CAT1 sau ar trebui șterse în 
prealabil atunci când persoanele în cauz ă au fost recunoscute ca refugia ți.  
Statisticile colectate de UC EURODAC indic ă faptul că de la începutul activit ății sale (pân ă la 
31.12.2007), 24 464 date privind solicitan ții de azil din 1 005 323 au fost blocate (respectiv 
2,4%). Dintre cele 24 464 date, 414 au produs r ezultate pozitive cu date blocate. Aceasta 
înseamnă că 414 refugia ți recunoscu ți au introdus o a doua cerere de azil, în acela și stat 
membru care le-a acordat statutul de refugiat sau în altul4. Acest fenomen este contrar 
principiilor care stau la baza si stemului Dublin, deoarece dac ă rezultatele pozitive ob ținute 
prin compararea cu dosarele blocate în prezent nu sunt vizibile, o nou ă procedur ă de azil ar 
                                                 
3 COM(2008) 360.  
4 Din punctul de vedere al solicitantului de azil sau al refugiatului, introducerea cererilor multiple de azil 
(„asylum shopping”) poate, teoretic , prezenta avantajul de a multiplica șansele ob ținerii unui anumit 
nivel de protec ție. Cu toate acestea, trebuie subliniat c ă deplasările dintr-un stat membru în altul 
determină costuri financiare pentru solicitantul de azil, precum și suferință și incertitudine. Efectul real 
de descurajare al sistemului Dublin în privin ța cererilor multiple de azil depinde în mare parte de 
calitatea și nivelul informa țiilor furnizate solicitan ților de azil.  
RO 4   RO putea demara în alt stat membru (sau chiar acela și), mobilizând astfel resurse suplimentare 
pentru o persoan ă care a primit deja protec ția unui stat membru. Informa țiile pe care le pot 
obține statele membre ca urmare a debloc ării acestor cazuri pot fi hot ărâtoare într-o procedur ă 
de azil.  
2.3. Gestionarea incorect ă a ștergerilor de date  
În conformitate cu regulament ul în vigoare, datele sunt șterse automat din baza de date dup ă 
10 (CAT1), respectiv 2 ani (CAT2). Ștergerea anticipat ă de date de c ătre statul membru de 
origine (statul membru care a introdus în baza de date central ă EURODAC datele privind un 
solicitant de azil sau o persoan ă reținută în momentul trecerii ilegale a frontierei externe) este 
obligatorie din momentul în  care acesta ia la cuno ștință că persoana vizat ă a dobândit 
cetățenia oricărui stat membru (CAT1 și CAT2) și în care afl ă că persoana a părăsit teritoriul  
statelor membre sau c ă i-a fost eliberat un permis de ședere  (CAT2). 
O altă problemă o constituie faptul c ă statele membre de origine, adesea, nu sunt la curent cu 
faptul că un alt stat de origine a șters datele  care corespund datelor dactiloscopice pe care și 
acest stat, la rândul lui, le-a introdus în EURODAC la un moment dat și, prin urmare, ar 
trebui să facă obiectul unei ștergeri anticipate de c ătre toate statele membre de origine.  
Aceasta constituie o înc ălcare grav ă a principiilor privind protec ția datelor, care impun 
ștergerea datelor de îndat ă ce păstrarea lor nu mai este necesar ă, și suscită îndoieli privind 
respectarea, de c ătre statele membre, a obliga țiilor care le revin în materie de protec ție a 
datelor. 
2.4. Autoritățile naționale care au acces la EURODAC nu sunt definite în mod clar, 
ceea ce limiteaz ă rolul de monitorizare al Comisiei și al AEPD 
Regulamentul EURODAC impune statelor membre s ă comunice Comisiei lista autorit ăților 
care au acces la datele înregis trate în baza de date central ă EURODAC , în sensul 
Regulamentului EURODAC. Din punct de vedere al protec ției datelor, dispozi țiile relevante 
în vigoare pot fi considerate prea vagi, deoarece statele membre pot comunica o list ă 
imprecisă a „autorit ăților”, fără să specifice natura exact ă a competen țelor exercitate de 
acestea și departamentele relevante. Comisia nu poate decât s ă ia notă de notific ări și să 
gestioneze lista autorit ăților, dar nu î și poate exercita rolul de monitorizare în mod 
corespunz ător.  
Acest aspect a fost pus în discu ție cu mai multe ocazii de AEPD și autoritățile naționale de 
protecție a datelor, care au temerea, pe bun ă dreptate, c ă nu pot evalua corect dac ă toate 
normele de protec ție a datelor sunt aplicate corespunz ător în cadrul Regulamentului 
EURODAC, întrucât nu știu exact cine are acces la date în fiecare stat membru.  
RO 5   RO 3. OBIECTIVE  STRATEGICE 
3.1. Obiective generale 
3.1.1.  Posibilitatea determin ării mai eficiente a statului me mbru responsabil de evaluarea 
cererilor de azil  
3.1.2.  Soluționarea mai eficient ă a preocup ărilor privind protec ția datelor  
3.2. Obiective specifice 
3.2.1.  Garantarea unei transmiteri cu adev ărat rapide a amprentelor digitale 
3.2.2.  Prevenirea introducerii de cereri multiple de azil, evitându-se prelucrarea cererilor 
de azil provenind de la refugia ți 
3.2.3.  Îmbunătățirea ștergerii obligatorii a datelor 
3.2.4.  Permiterea unei monitoriz ări eficace de c ătre Comisie, AEPD și autoritățile 
naționale de protec ție a datelor în ceea ce prive ște gestionarea accesului 
autorităților naționale îns ărcinate cu punerea în ap licare a Regulamentului 
EURODAC la datele con ținute în EURODAC 
3.3. Drepturi fundamentale 
Au fost luate în considerare, de asemenea, efectele pozitive și negative asupra drepturilor 
fundamentale relevante. 
Regulamentul EURODAC este un instrument te hnic destinat punerii în aplicare eficace a 
anumitor criterii din Regulamentul Dublin, în consecin ță, s-a evaluat impactul asupra 
drepturilor fundamentale în ceea ce prive ște dreptul la azil și protecția datelor cu caracter 
personal.  
4. OPȚIUNEA  DE POLITIC Ă PREFERAT Ă 
Având în vedere nivelul de complexitate al subop țiunilor de politic ă propuse, prezentul 
rezumat se va limita la enumerarea principalelor elemente care alc ătuiesc opțiunea de politic ă 
preferată. Aceasta cuprinde atât opțiuni legislative , cât și opțiuni axate pe promovarea 
cooperării practice  între statele membre. 
4.1. Problema 1: Continuarea transmiter ii tardive a amprentelor digitale  
Opțiunea C) Legisla ție – specificarea unui termen  mai clar în regulament  
În urma consult ării statelor membre în cadrul comitetului de exper ți EURODAC din 4-5 
octombrie 2007, solu ția posibilă ar putea fi men ținerea unui termen relativ suplu, fixându-se, 
în același timp, o dat ă finală. Propunerea unei formul ări care să menționeze obliga ția de a 
trimite datele cât mai curând posibil, f ără, însă, a se dep ăși un anumit num ăr de zile (num ărul 
exact rămâne a fi stabilit), ar putea constitui un r ăspuns la necesitatea fix ării unui termen 
limită final, garantând, în acela și timp, că statele membre care trimit în prezent date într-o 
perioadă inferioar ă numărului de zile care va fi adoptat drept termen continu ă să înregistreze 
rezultate bune.  
RO 6   RO 4.2. Problema 2: Imposibilitatea filtr ării cererilor de azil provenite de la persoane 
care beneficiaz ă deja de o protec ție interna țională într-un stat membru  
Opțiunea Bb) Stocarea și marcarea datelor transmise anterior drept CAT1  
Ca urmare a ac țiunii statelor membre care au acordat protec ție interna țională unui resortisant 
al unei țări terțe, ale cărui date au fost stocate în EU RODAC drept CAT1, unitatea central ă ar 
putea marca aceste date pentru a indica faptul c ă persoanei în cauz ă i-a fost recunoscut dreptul 
de a beneficia de protec ție internațională.  
4.3. Problema 3: Gestionarea incorect ă a ștergerilor de date 
Opțiunea C) Furnizarea automat ă de informa ții de către unitatea central ă 
Atunci când un stat membru șterge amprente digitale ( și celelalte date aferente) care, 
comparate cu amprentele introduse în EURODAC de celelalte state membre de origine, generează rezultate pozitive, un mesaj automat ar putea fi trimis acestor state.  
4.4. Problema 4: Autorit ățile naționale care au acces la EURODAC nu sunt definite 
în mod clar, ceea ce limiteaz ă rolul de monitorizare al Comisiei și al AEPD 
Opțiunea A) Legisla ția privind obliga ția de a notifica Comisiei detalii pertinente 
referitoare la autoritatea desemnat ă 
Legislaț
ia care permite Comisiei s ă controleze desemnarea autorit ăților impunând statelor 
membre s ă furnizeze în notificarea lor oficial ă detalii privind natura exact ă a competen țelor 
naționale ale autorit ății în cauz ă și privind departamentele re levante din cadrul autorit ății 
însărcinate cu aplicarea regulamentelor EURODAC. 
O analiză comparativ ă a permis identificarea op țiunii de politic ă preferate, și anume 
combinarea opțiunilor de politic ă 1C, 2Bb, 3C, 4A.   
Opțiunea preferat ă: combinarea op țiunilor de politic ă 1C, 2Bb, 3C, 4A  
Criterii de evaluare  Grad Justificarea clasific ării și aspecte ale op țiunii de politic ă 
necesare ob ținerii rezultatului scontat  
Relevanță 
Garantarea unei transmiteri cu 
adevărat rapide a amprentelor digitale   √√√ Fixarea unui termen precis în re gulament va permite statelor 
membre s ă își îndeplineasc ă mai bine obliga țiile de a lua și 
transmite amprente digitale la timp pentru a permite determinarea 
adecvată a statului membru responsabil. Întrucât termenul ar fi clar 
și obiectiv, Comisia ar avea posibilitatea de a reac ționa în caz de 
întârziere generalizat ă din partea statelor membre, prin ini țierea 
procedurilor privind înc ălcarea dreptului comunitar.  
Prevenirea introducerii de cereri 
multiple de azil, evitându-se prelucrarea cererilor de azil provenind de la refugiați 
 √√√ Este esen țial ca autorit ățile naționale competente în materie de azil 
să știe că o persoan ă beneficiaz ă deja de o protec ție interna țională 
într-un stat membru, putând astfel s ă economiseasc ă timpul și 
resursele necesare examin ării acestor cereri.  
RO 7   RO Opțiunea preferat ă: combinarea op țiunilor de politic ă 1C, 2Bb, 3C, 4A  
Criterii de evaluare  Grad Justificarea clasific ării și aspecte ale op țiunii de politic ă 
necesare ob ținerii rezultatului scontat  
Îmbunătățirea ștergerii obligatorii a 
datelor 
 √√√ Atunci când un stat membru șterge amprente digitale ( și celelalte 
date aferente) care, comparate cu amprentele introduse în EURODAC de celelalte state membre de origine, genereaz ă 
rezultate pozitive, un mesaj automat ar fi trimis acestor state. 
Această abordare ar trebui s ă garanteze c ă datele care urmeaz ă a fi 
șterse sunt într-adev ăr șterse de c ătre statele membre, prin urmare, 
datele nu vor mai fi p ăstrate în baza de date în mod nejustificat.  
Permiterea unei monitoriz ări eficace de 
către Comisie, AEPD și autorit ățile 
naționale de protec ție a datelor în ceea 
ce prive ște gestionarea accesului 
autorităților naționale îns ărcinate cu 
punerea în aplicare a Regulamentului EURODAC la datele con ținute în 
EURODAC √√√ Furnizarea de c ătre statele membre, în notificarea lor oficial ă, a 
unor detalii privind natura exact ă a competen țelor naționale ale 
autorității în cauz ă și privind departamentele  relevante din cadrul 
autorității însărcinate cu aplicarea regul amentelor EURODAC ar 
permite monitorizarea adecvat ă a activit ăților statelor membre în 
domeniul EURODAC.  
Fezabilitatea transpunerii  
- în temeiul tratatului în vigoare  √√√ Nu se prev ăd nicio dificultate și niciun risc în ceea ce prive ște 
combinarea subop țiunilor preferate.  
- în temeiul noului tratat  √√√ Nu se prev ăd nicio dificultate și niciun risc în ceea ce prive ște 
combinarea subop țiunilor preferate.  
Costuri de punere în aplicare √√√ A se vedea anexa 2.  
5.  MONITORIZARE  ȘI EVALUARE 
Statisticile întocmite de UC a EURODAC sunt destinate monitoriz ării realizării obiectivelor 
operaționale descrise la punctele 3.3.1. (evitarea „rezult atelor eronate” și a „rezultatelor 
pozitive omise”), 3.3.2. (garantarea faptului c ă cererile de azil ale refugia ților nu sunt 
prelucrate) și 3.3.3. (garantarea ștergerii datelor în condi țiile prev ăzute de actualul 
Regulament EURODAC). În ceea ce prive ște primele dou ă puncte, în prezent se întocmesc 
statistici relevante în fiecare lun ă, fiind o practic ă deja consacrat ă. În ceea ce prive ște punctul 
3.3.3., solu ția preferat ă constă în interven ția unității centrale, ceea ce ar permite evitarea 
problemei privind monitorizarea furniz ării automate a informa țiilor. 
Comisia va monitoriza period ic realizarea obiectivului opera țional 3.3.4. (a permite Comisiei 
și AEPD s ă știe exact cine are acces la date  în fiecare stat membru).  
Mai mult, se sugereaz ă efectuarea unei evalu ări periodice în cadrul evalu ării globale a 
sistemului Dublin, pentru a se verifica dac ă regulamentul revizuit este respectat de statele 
membre. În vederea consolid ării efectelor combin ării subopțiunilor preferate, este prev ăzută 
organizarea periodic ă a unor noi reuniuni ale exper ților EURODAC.