COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 14.12.2011 
SEC(2011) 1563 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMAT AL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
care înso ţeşte documentul 
Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULU I de instituire, pentru perioada 2014 –
2020, a programului „E uropa pentru cet ățeni” de promovare a cet ățeniei europene 
{COM(2011) 884 final} 
{SEC(2011) 1562 final}  
 
RO 2   RO 1. REZUMAT  
1.1. Definirea problemei 
Încurajarea și facilitarea unei implic ări mai mari a cet ățenilor în ac țiunile Uniunii Europene și 
în valorile acesteia sunt de o mare semnifica ție și importan ță. Acest lucru înseamn ă 
necesitatea de a spori implicarea cet ățenilor în activit ățile curente și, totodată, de a asigura o 
înțelegere mai bun ă a istoriei Uniunii și a originilor sale ca urmare a dou ă războaie mondiale 
abominabile. Programele anterioare dedicate cet ățenilor au gestionat cu succes aceste 
dificultăți și este foarte necesar s ă se continue aceast ă activitate la nivelul Uniunii pentru a 
aborda aspectele respective. 
Problema abordat ă de program este lipsa capacit ății organiza țiilor de cet ățeni – organiza ții de 
interes general, diferite tipuri de ONG-uri, organiza ții ale părților interesate, diferite grupuri 
de intermediari – de a lansa și/sau influen ța dezbateri reale privind ch estiuni legate de UE la 
nivel local, regional și național, care pot fi tran spuse într-o perspectiv ă paneuropean ă. Atâta 
vreme cât aceast ă situație persist ă, cetățenii nu vor fi motiva ți să își relaționeze și să își 
amplifice ata șamentul și angajamentul pentru principii de mocratice la nivel european. O mai 
bună înțelegere a UE, familiarizarea cu funda țiile istorice și valorile pe care se întemeiaz ă 
Uniunea, precum și cunoștințele privind impactul politicilor UE asupra vie ții cotidiene a 
populației le permite cet ățenilor să beneficieze pe deplin de avantajele cet ățeniei europene și 
să înțeleagă misiunea UE. 
Provocarea este de a stabili, prin inte rmediari, contacte cu mari grupuri de cet ățeni care, în 
mod normal, nu ar încerca s ă influențeze sau să ia parte la afacerile UE, precum și de a facilita 
primele etape ale implic ării acestora în problematici legate de UE la nivel transna țional sau în 
chestiuni cu o dimensiune european ă. Este necesar ă o abordare orizontal ă care nu are drept 
scop înlocuirea dialogurilor specifice sau a pro ceselor de consultare la nivelul UE, ci 
mobilizarea cet ățenilor la nivel local pentru a dezbate aspecte concrete de interes european. 
Actualul program „Europa pentru cet ățeni” 2007 – 2013 este un instrument important care 
oferă un cadru pentru o participare mai activ ă a cetățenilor la afacerile UE . Cu toate acestea, 
este necesar ă consolidarea program ului prin interven ții ulterioare, astfel încât acesta s ă ofere 
un stimulent pentru participarea civic ă la afacerile UE și să reprezinte un adev ărat catalizator 
pentru asocia țiile de cet ățeni europeni în vederea implic ării lor mai concrete în astfel de 
domenii.  
Obiectivele ambi țioase pe care noul program „Europa pentru cet ățeni” își propune s ă le 
abordeze au o tripl ă dimensiune: 
(1) dezvoltarea capacit ății societății civile de a participa la procesul de luare a deciziilor 
al Uniunii; 
(2) dezvoltarea structurii de sprijin pentru a canaliza rezultatele acestor dezbateri c ătre 
factorii de decizie politic ă de la nivelurile corespunz ătoare și 
(3) crearea de posibilit ăți pentru cet ățeni de a participa la dezbateri și discuții pe teme 
legate de UE, inclusiv dintr-o perspectiv ă istorică. 
 
RO 3   RO Scopul programului este de a r ăspunde la necesitatea unor dezbat eri veritabile pe teme legate 
de UE la nivel local, regional și național, dezbateri care pot fi  plasate într-un context 
paneuropean. Programul se adreseaz ă, prin intermediul unui va st ansamblu de organiza ții, 
unui grup mare de cet ățeni, care nu ar urm ări în mod normal s ă influențeze sau să participe la 
activitățile UE, pentru a-i încuraja pe ace știa să se implice, oricare ar fi tema sau formatul 
utilizat (legat de UE), atâta timp cât acesta are o dimensiune transna țională sau european ă. 
Având o abordare orizontal ă, scopul s ău nu este înlocuirea altor ini țiative sau suprapunerea 
peste consult ările de la nivelul UE, ci mobilizarea cet ățenilor la „nivel local” pentru a dezbate 
aspecte concrete de interes european și a permite o implicare mai profund ă în afacerile 
europene.  
Programul se va baza pe analiza punctelor forte și a celor slabe ale actualului program 
„Europa pentru cet ățeni” (2007 – 2013) pentru  conceperea viitorului program, elaborarea 
obiectivelor, stabilirea amplorii acestuia , vizibilitatea în termeni societali și geografici, pentru 
analiza impactului și crearea mecanismelor de valorificare/diseminare. 
1.1.1.  Cadrul financiar 
Cadrul financiar propus  a fost stabilit la 29 iunie 2011, dat ă la care Comisia European ă și-a 
prezentat cadrul financiar multianual (CFM) pe ntru perioada 2014 – 2020. Bugetul indicativ 
adoptat pentru viitorul program „Europa pentru cet ățeni” a fost de 203 milioane EUR cu o 
distribuție estimat ă de 29 de milioane EUR pe an.  
1.2. Subsidiaritate 
Articolul 11 din Tratatul de instituire a Uniunii Europene (TUE) prevede sarcinile institu țiilor 
UE de a acorda cet ățenilor și organiza țiilor reprezentative posibilitatea de a- și face cunoscute 
opiniile și de a face schimb de opinii în mod public, în toate domeniile de ac țiune ale Uniunii. 
Același articol in troduce obliga ția instituțiilor de a avea un dialog deschis, transparent și 
constant cu societatea civil ă, obligația Comisiei de a proceda la ample consult ări ale părților 
interesate și menționează inițiativa cet ățenilor. În plus, articolul 20 din Tratat ul privind 
funcționarea Uniunii Europene (TFUE) de scrie drepturile pe care le confer ă cetățenia Uniunii. 
Pentru a le permite cet ățenilor să se bucure de toate aceste drepturi este necesar ă, în prealabil, 
o mai bun ă înțelegere a UE. 
Este necesar s ă fie puse la dispozi ție mijloace adecvate pentru a garanta respectarea acestor 
dispoziții ale tratatului. Program ul „Europa pentru cet ățeni” reprezint ă unul dintre aceste 
mijloace, iar un alt mijloc este Regulamentul (UE) nr. 211/2011 al Parlamentului European și 
al Consiliului privind ini țiativa cetățenească. 
Tratatele invit ă UE „să ofere cet ățenilor și asociațiilor reprezentative posibilitatea de a- și face 
cunoscute punctele de vede re în toate domeniile de ac țiune ale Uniunii” și „să mențină un 
dialog deschis, transparent și constant cu asocia țiile reprezentative și cu societatea civil ă”. În 
timp ce o gam ă largă de programe și practici ale UE asigur ă dialoguri în domeniile politicilor 
sectoriale, programul „Europa pentru cet ățeni” prevede aceast ă posibilitate la nivel orizontal. 
În acest fel, programul respect ă principiul subsidiarit ății. Aceste obliga ții pot fi respectate 
numai la nivelul UE, și nu la nivelul statelor membre. 
De asemenea, programul respect ă principiul propor ționalității. Un program (spre deosebire de 
o recomandare) ofer ă un instrument flexibil, este deschis în condi ții egale pentru to ți actorii, 
stimuleaz ă consolidarea capacit ăților și abordeaz ă o situație politică în schimbare. 
 
RO 4   RO 1.3. Obiectivele ini țiativei 
Obiectivul general al unui viitor program va fi „s ă consolideze memoria istoric ă și să 
stimuleze capacitatea de participare civic ă la nivelul UE”. El r ăspunde necesit ății unei 
adevărate dezbateri privind aspecte legate  de UE la nivel local, regional și național, care pot fi 
transpuse în cadrul unei pers pective paneuropene, precum și necesității adiacente de a dispune 
de structurile de sprijin pentru a canaliz a rezultatele unor astfel de dezbateri c ătre factorii de 
decizie politic ă de la nivelurile corespunz ătoare. În acest domeniu, programul ar contribui 
prin dezvoltarea capacit ății organiza țiilor de cet ățeni de a-și implica membrii și un public mai 
larg la via ța democratic ă a UE. Obiectivele specifice vor urm ări: 
(1) să stimuleze dezbaterea, reflec ția și cooperarea pe tema memoriei istorice, a 
integrării și a istoriei UE; 
(2) să favorizeze în țelegerea cet ățenilor și să dezvolte capacitatea acestora de a 
participa la procesul de luare a deciziilor al UE, precum și să asigure mai multe 
posibilități de manifestare a solidarit ății, de implicare în societate și de 
voluntariat la nivelul UE. 
1.3.1.  Obiective opera ționale 
Ca urmare a reducerii num ărului de obiective specifice propuse pentru noul program (a se 
vedea mai sus), ar trebui pus în aplicare un nou set de obiective opera ționale. Gra ție acestora 
din urmă, Comisia va avea o capacitate sporit ă de a stabili indicatori mai fiabili, iar ulterior de 
a analiza mai obiectiv și mai detaliat progresele și impactul. 
(1) să sprijine organiza țiile în promovarea dezbaterilor și a activit ăților privind 
memoria istoric ă, a celor dedicate valorilor și istoriei europene; 
(2) să sprijine organiza țiile de interes general european, parteneriatele și rețelele 
transnaționale în vederea promov ării interac țiunilor dintre cet ățeni pe teme 
legate de UE; 
(3) dimensiunea orizontal ă: analiza, diseminarea și valorificarea rezultatelor 
proiectelor prin activit ăți interne și externe.  
1.4. Opțiuni de politic ă 
(4) De la prima reuniune a p ărților interesate, care a av ut loc la 22 iunie 2010, și în 
perioada care a precedat raportul de evaluare a impactului, au fost analizate mai multe răspunsuri diferite la problema definit ă la punctul 1. Au fost re ținute trei 
opțiuni politice de baz ă împreună cu subop țiunile lor și a fost demarat ă examinarea 
mai aprofundat ă a acestora: 
(1) continuarea programului „Europa pentru cet ățeni” în forma sa actual ă; 
(2) continuarea programului „Europa pentru cet ățeni” sub o form ă „reamenajat ă”. 
Au fost luate în considerare trei subop țiuni: 
– Abordare combinat ă 
– Sprijinirea exclusiv ă a granturilor mai mari 
 
RO 5   RO – Acoperire geografic ă extinsă 
– Instrument de consultare 
(3) Descentralizarea programului „Europa pentru cet ățeni”, în cazul în care 
programul actual, care se încheie la  31 decembrie 2013, nu ar fi urmat de un 
program la nivelul UE. Au fost luate în considerare patru alternative, cu abordări descentralizate: 
– Abordarea la nivel de stat membru 
– Abordarea bazat ă exclusiv pe comunicare 
– Abordarea sectorial ă 
– Fuzionarea cu un alt program  
1.5. Compararea op țiunilor 
A fost efectuat ă o evaluare comparativ ă a celor trei op țiuni, inclusiv a subop țiunilor respective 
ale acestora. Rezultatele s unt prezentate mai jos. 
1.5.1.  Continuarea programului în forma sa actual ă 
Este probabil ca aceast ă opțiune să fie considerat ă insuficient ă în contextul angajamentului 
Comisiei de a-i plasa pe cet ățeni în centrul procesului demo cratic european, conform noilor 
principii introduse de Tr atatul de la Lisabona și ținând seama de criticile existente privind 
mijloacele prea limitate ale programului actual. Continuarea programului – f ără schimbări 
structurale ale programului, care ar fi destinate cre șterii eficien ței, eficacit ății și durabilit ății – 
nu ar contribui la remedierea situa ției actuale, în care cererea nu a fost satisf ăcut
ă, iar 
sinergiile nu s-au concretizat. 
1.5.2.  Adoptarea unui program reamenajat 
Opțiunea 2 prezint ă un program modificat, care ar fi implementat prin intermediul unei 
arhitecturi mai eficiente a programului și a unei exploat ări mai consistente a rezultatelor. 
Această nouă arhitectur ă ar consta în dou ă „componente” – „Memorie istoric ă și cetățenie 
europeană” și „Implicare democratic ă și participare civic ă” – care ar asigura o mai bun ă 
exploatare a sinergiilor într e marea varietate a organiza țiilor participante, pentru o flexibilitate 
sporită oferită solicitanților în ceea ce prive ște elaborarea propunerilor lor pentru un proiect 
sau o ini țiativă (abandonarea abord ării bazate pe 4 ac țiuni a programului actual). O nou ă 
caracteristic ă transversal ă, „valorificarea”, ar r ăspunde preocup ării esențiale privind 
optimizarea rezultatelor. Au fost luate în considerare patru subop țiuni: 
Subopțiunea 1, „Abordare combinat ă”, ar pune accentul pe realiz ări efectuate prin: 
(1) reducerea la minimum a proiectelor de înfr ățire strict punctuale a ora șelor și 
transformarea proiectelor de înfr ățire a orașelor în proiecte cu parteneri multipli 
care au o orientare tematic ă clară, un anume impact al politicilor și o durată de 
viață mai mare;  
 
RO 6   RO (2) proiecte cet ățenești inovative de integrare și măsuri de sprijin pentru partea 
programului care abordeaz ă proiecte generale cu parteneri multipli; 
(3) atingerea unui echilibru adecvat al granturilor opera ționale acordate grupurilor 
de reflecție și organiza țiilor societ ății civile din UE în ceea ce prive ște numărul 
și nivelul granturilor acordate; 
(4) sporirea orient ării strategice a proiectelor societ ății civile prin selectarea unor 
proiecte mai ample, care se desf ășoară pe termen lung și care preconizeaz ă o 
contribuție efectiv ă și asigură lansarea unor idei conc rete pentru procesul 
decizional; 
(5) creșterea resurselor disponibile pentru  proiecte privind memoria istoric ă (și 
extinderea sferei ac țiunilor întreprinse în acest domeniu), precum și crearea de 
oportunități pentru proiecte privind valorile UE și istoria integr ării europene. 
(6) dezvoltarea ac țiunilor de vizibilitate/valorificare ca o caracteristic ă a 
programului transversal. 
Subopțiunea 2, „Sprijinirea exclusiv ă a granturilor mai mari”, (300 000 –
500 000 EUR/proiect) ar însemna economii de scar ă și șanse sporite pentru crearea de 
programe de activit ăți mai structurate, dar ea are un dezavantaj semnificativ: exist ă doar un 
număr limitat de organiza ții care dispun de capacit ățile tehnice și organizatorice necesare 
pentru a desf ășura proiecte pe scar ă largă. 
Subopțiunea 3, „Acoperire geografic ă extinsă”, ar lărgi sfera discu țiilor la domeniul „valorilor 
universale/drepturilor omului” și, în plus, ar invita țările vecine s ă participe la ac țiuni. Aceast ă 
subopțiune are dou ă dezavantaje: ea ar necesita un buget substan țial mai mare și, în plus, 
„valorile universale/dre pturile omului” ar putea conduce la crearea unei sfere atât de vaste 
încât obiectivele specifice nu ar mai putea fi definite. 
Subopțiunea 4, „Instrument de consultare”, ar utiliza programul ca un banc de încercare 
pentru principalele politici și/sau provoc ări ale UE, de exemplu pentru înfiin țarea și finanțarea 
comitetelor de cet ățeni care ar formula observa ții asupra anumitor chestiuni. Prin intermediul 
unei astfel de abord ări, instituțiile UE ar în țelege mai bine, pe de o parte, problemele avute în 
vedere și, pe de alt ă parte, cum s ă comunice mai eficient cet ățenilor inten țiile lor. De 
asemenea, aceast ă abordare ar oferi o leg ătură concretă între program și elaborarea politicilor. 
Dezavantaj: op țiunea ar necesita un buget sensibil mai ma re sau ar utiliza resurse ale altor 
canale de participare. 
1.5.3.  Opțiunea 3: Descentralizarea programului 
În compara ție cu opțiunile 1 și 2, opțiunea 3, „Descentralizarea progr amului”, ar avea cel mai 
redus impact asupra nevoilor identificate la punctul 1. Au fo st analizate mai multe subop țiuni, 
dar ele nu au fost re ținute. 
Subopțiunea 1, „Abordare la nivel de stat membru”, ar l ăsa la latitudinea statelor membre 
dezvoltarea particip ării politice și a implic ării civice în jurul valorilor comune ale UE. 
Aceasta ar însemna o descentralizare total ă și o simplificare în ceea ce prive ște administra ția 
UE. În plus, aceast ă subopțiune ar reprezenta ocazia unei adapt ări în întregime a dezbaterii de 
la nivelul UE la preocup ările și perspectivele na ționale. Dar aceasta ar însemna, de asemenea, 
un risc grav de limitare a sfer ei de aplicare la chestiuni care sunt de interes pur na țional. 
 
RO 7   RO Instituțiile UE nu ar primi niciun comentariu privind politicile de la organiza țiile umbrel ă cu 
acoperire la scara UE și de la grupurile de reflec ție cu structur ă organizat ă la nivelul UE. În 
plus, nu ar fi posibil ă nici stimularea dezbat erilor la nivelul UE. 
Subopțiunea 2, „Abordare bazat ă exclusiv pe comunicare”, ar implica limitarea obiectivului 
general doar la comunicare, și anume la furnizarea de informa ții privind misiunea și politicile 
UE, blocând astfel dimensiunea participativ ă la niveluri locale. Aceast ă abordare ar avea un 
impact limitat asupra bugetului UE. În acela și timp, ea ar risca s ă conducă la o „naționalizare” 
a chestiunilor privind politicile și nu ar răspunde necesit ății unei abord ări mai participative, cu 
reacții de la baz ă spre vârf, care ar a r ăspunde mai bine nevoilor cet ățenilor. 
Subopțiunea 3, „Abordare sectorial ă”, ar însemna c ă obiectivele de informare și consultare ar 
continua s ă fie realizate exclusiv prin intermediul dialogurilor sectoriale: DG-uri specifice î și 
consultă părțile interesate respective. Dezbaterea s-ar  axa pe probleme sectoriale în fiecare 
domeniu de activitate. În absen ța unui instrument orizontal, aceast ă opțiune ar limita 
contribuțiile privind politicile primite de la organiza țiile umbrel ă cu acoperire la scara UE și 
de la grupurile de reflec ție cu structura organizat ă la nivelul UE. De asemenea, s-ar limita 
posibilitatea de a sus ține consolidarea capacit ăților de participare civic ă și nu s-ar oferi nicio 
posibilitate de sprijin pentru o dezbatere la ni velul UE privind momentele cheie ale istoriei 
europene.  
Trebuie remarcat faptul c ă programul „Europa pentru cet ățeni” este un instrument orizontal 
care nu urm ărește să înlocuiasc ă formele existente de dialog sau consult ări, ci să completeze. 
Subopțiunea 4: „Fuzionarea cu un alt program”. A fost luat ă în calcul o fuziune cu viitorul 
program al DG JUST, care va aborda justi ția și cetățenia, dar, dup ă o examinare am ănunțită 
efectuată de cele dou ă direcții generale, aceast ă posibilitate nu a fost re ținută întrucât, din 
cauza obiectivelor și grupurilor țintă diferite, nu s-a demons trat posibilitatea apari ției unor 
sinergii. 
Deși posibilitatea unei descentraliz ări a programului nu a fost înl ăturată de la bun început, 
trebuie subliniat faptul c ă aceasta ar impune efor turi semnificative și ar fi în contradic ție cu 
decizia Comisiei privind cadrul financia r multianual 2014 – 2020, confruntându-se nu numai 
cu o rezisten ță puternică din partea diferitelo r sectoare, ci, în acela și timp, și cu vidul creat în 
domeniul promov ării particip ării civice și cetățeniei participative la nivel european. Aceasta 
ar însemna pierderea un instrument important pentru promovarea particip ării civice, în 
condițiile în care niciun instrument or izontal similar actual nu poate r ăspunde acestor nevoi. 
Mai multe alte instrumente urm ăresc favorizarea dialogului între institu țiile UE și cetățenii 
săi, dar în limitele propriilor politici sectoriale. 
În concluzie, op țiunea 2, „Program reamenajat”, subop țiunea 1 „Abordare combinat ă”, este 
opțiunea preferat ă.  
 
RO 8   RO 1.6. Evaluarea impactului 
1.6.1.  Implicații ale programului la nivelul costurilor 
La 29 iunie 2011, Comisia European ă a prezentat propunerea sa privind cadrul financiar 
multianual (CFM) pentru perioada 2014 – 20201. Bugetul indicativ adoptat pentru viitorul 
program „Europa pentru cet ățeni” este de 203 milioane EUR, cu o distribu ție estimat ă de 29 
de milioane EUR pe an. Aceasta reprezint ă o ușoară scădere față de programul actual (215 
milioane EUR). Aceste sume nu iau în considerare viitoarele corec ții efectuate prin indexare. 
1.6.2.  Realizări aferente cheltuielilor 
Realizările programului vor include granturile pentru proiecte (circa 600 pe an la un cost 
estimativ de 15 milioane EUR/an), granturile opera ționale (aproximativ 90 pe an la un cost 
estimativ de 10 milioane EUR/an) și contractele de prest ări de servicii (aproximativ 5 pe an la 
un cost estimativ de 1 milion EUR/an). Princi palul motiv pentru care s-a propus o distribu ție 
„uniformă” a realiz ărilor de-a lungul perioadei progr amului (2014 – 2020) este faptul c ă 
programul „Europa pentru cet ățeni” este un program „matur” – f ără „perioade de vârf” 
cunoscute sau anticipate care s ă fie luate în considerare. Necesitatea angaj ării și implicării și 
mai accentuate a cet ățenilor în domeniile legate de UE este constant ă. 
Suma estimat ă de 29 de milioane EUR/an va acoperi, de asemenea, costurile administrative 
(aproximativ 3 milioane EUR/an) alocate unei agen ții executive care va gestiona programul. 
1.6.3.  Impactul asupra personalului 
Pe baza experien ței câștigate în cadrul gestion ării actualului program „Europa pentru 
cetățeni”, se estimeaz ă că noul instrument ar necesita: 
– 9 funcționari sau agen ți temporari 
– 1 expert na țional deta șat 
În total, pentru gestionarea ac țiunilor ar fi necesare 10 persoane. 
1.6.4.  Simplificarea și reducerea sarcinii administrative 
Simplificarea are deja o importan ță primordial ă în programul actual și va fi continuat ă în noul 
program. Recurgerea la o agen ție executiv ă pentru gestionarea întreg ului ciclu al programului 
permite deja realizarea de economii se mnificative în sectoarele administra ției și resurselor 
umane. În plus, utilizarea de sume forfetare, rate forfetare și costuri unitare, cereri electronice 
și controale eficiente la fa ța locului prin gruparea vizi telor la sediile organiza țiilor din aceea și 
regiune reduc și mai mult sarcina administrativ ă și permit reducerea costurilor în termeni 
bugetari reali. Evaluarea intermediar ă ECORYS (p. 39) arat ă că „din interviurile cu 
beneficiarul și cu părțile interesate se poate deduce c ă agenția executiv ă administreaz ă 
programul în mod eficient, aducând îmbun ătățiri procedurale semnificative cu privire la 
finanțare, criteriile de eligibilitate, armonizarea proceselor și elaborarea de formulare 
                                                 
1 COM(2011)500, Un buget pentru Europa 2020 – Partea I – Comunicare a Comisiei c ătre Parlamentul 
European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor; COM(2011)500 
II, Un buget pentru Europa 2020 – Partea II – Fi șe de politic ă – Comunicare a Comisiei c ătre 
Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor. 
 
RO 9   RO electronice pentru depunerea cererilo r”. De asemenea, aceasta subliniaz ă efectele care permit 
o sinergie cu alte programe gestionate de agen ția executiv ă.  
1.7. Monitorizare și evaluare 
Obiectivul general privind „consolidarea memoriei istorice și întărirea capacit ății de 
participare civic ă la nivelul UE” va fi m ăsurat în func ție de num ărul și calitatea ini țiativelor 
promovate de organiza ții cetățenești care vizeaz ă: 1) să aibă un impact asupra procesului de 
elaborare a politicilor în UE, 2) s ă întărească coeziunea în societate și 3) să faciliteze 
înțelegerea rolului UE. Obiectivul pe termen lung ar fi sporirea capacit ății societății civile de a 
influența proiectul european. Principa lele repere ar fi contribu țiile la Anii europeni, sub form ă 
de reacții sau activit ăți intelectuale pentru a face leg ătura între Anii europeni și realitățile 
locale și regionale, precum și sub form ă de contribu ții la platformele politice în perioada 
premergătoare alegerilor europene pentru le gislatura 2014 – 2019. Va trebui stabilit ă o 
referință deoarece obiectivul general este  un element nou al programului.  
Este vorba despre dou ă obiective specifice: 1) „Stimularea dezbaterilor, reflec ției și a 
cooperării pe tema memoriei istorice, al integr ării UE și al istoriei” și 2) „Dezvoltarea 
înțelegerii și capacității de participare a cet ățenilor la procesul de elaborare a politicilor UE și 
dezvoltarea oportunit ăților de desf ășurare a activit ăților de solidaritate, angajament societal și 
voluntariat la nivelul UE”. Primul obiectiv va fi m ăsurat în func ție de num ărul de proiecte și 
de calitatea rezultatelor, precum și în funcție de procentul de beneficiari care sunt inclu și în 
program pentru prima dat ă. Al doilea obiectiv va fi m ăsurat pe baza num ărului de participan ți 
implicați direct, a num ărului de organiza ții participante și a numărului de parteneriate și rețele 
transnaționale, precum și pe baza acoperirii geografice a activit ăților și a procentului de 
beneficiari inclu și în program pentru prima dat ă. Noul program va trebui s ă stabileasc ă puncte 
de referin ță pentru mai mul ți dintre indicatorii rezultatelor. 
Primul raport va fi elaborat la trei ani de la începutul programului (pân ă la 31 decembrie 2016 
cel târziu). Obiectivul raportului respectiv va fi s ă ofere o evaluare ini țială a rezultatelor 
obținute pân ă la jumătatea perioadei, astfel  încât orice modific ări sau ajust ări considerate 
necesare s ă poată fi efectuate pentru a doua jum ătate a programului (pân ă la 31 decembrie 
2017 cel târziu).  
Raportul ex post  privind impactul ac țiunilor în cauz ă va fi întocmit la sfâr șitul programului de 
șapte ani (1 iulie 2023). Obiectivul raportului ex post  va fi evaluarea rezultatelor comparative 
ale mecanismelor de sprijin în lumina obiectivelor programului.  
Măsurile de evaluare vor fi puse în practic ă prin intermediul unor studii interne și externe și al 
unor sondaje, misiuni și reuniuni. Costurile legate de m ăsurile respective sunt cheltuieli 
standard în cadrul unui program UE și vor fi acoperite din bugetul administrativ al viitorului 
program.