[pic] | COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE |

Bruxelles, 27.11.2009

COM(2009)655 final

Propunere de

REGULAMENT AL CONSILIULUI

de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite tipuri de încălțăminte cu fețe din piele originare din Vietnam și din Republica Populară Chineză, astfel cum a fost extinsă asupra importurilor de anumite tipuri de încălțăminte cu fețe din piele expediate din RAS Macao, indiferent dacă acestea sunt declarate ca originare din RAS Macao sau nu, în urma unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului

EXPUNERE DE MOTIVE

1) Contextul propunerii |

Motivele și obiectivele propunerii Prezenta propunere vizează aplicarea Regulamentului (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 din 21 decembrie 2005 al Consiliului (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în procedura privind importurile de anumite tipuri de încălțăminte cu fețe din piele originare din Vietnam și din Republica Populară Chineză, extinsă la importurile de anumite tipuri de încălțăminte cu fețe din piele expediate din RAS Macao, indiferent dacă acestea sunt declarate ca originare din RAS Macao sau nu. |

Contextul general Prezenta propunere este înaintată în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază și este rezultatul unei anchete efectuate în conformitate cu cerințele de fond și de procedură prevăzute în regulamentul de bază. |

Dispozițiile în vigoare în domeniul propunerii Regulamentul (CE) nr. 1472/2006[1] al Consiliului din 5 octombrie 2006 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii instituite asupra importurilor de anumite tipuri de încălțăminte cu fețe din piele originare din Republica Populară Chineză și din Vietnam. Regulamentul (CE) nr. 388/2008[2] al Consiliului din 29 aprilie 2008 de extindere a măsurilor antidumping definitive impuse prin Regulamentul (CE) nr. 1472/2006 privind importurile anumitor tipuri de încălțăminte cu fețe din piele originare din Republica Populară Chineză la importurile aceluiași tip de produs expediat din RAS Macao, indiferent dacă a fost sau nu declarat ca originar din RAS Macao |

Coerența cu alte politici și obiective ale Uniunii Nu se aplică. |

2) Consultarea părților interesate și evaluarea impactului |

Consultarea părților interesate |

Părțile interesate vizate de procedură au avut posibilitatea de a-și apăra interesele în cursul anchetei, în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază. |

Obținerea și utilizarea expertizei |

Nu a fost nevoie de expertiză externă |

Evaluarea impactului Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază. Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, dar conține o listă completă de condiții care trebuie evaluate |

3) Elementele juridice ale propunerii |

Sinteza acțiunii propuse Cererea a fost depusă de către Confederația Europeană a Industriei de Încălțăminte (CEC, denumit în continuare „solicitantul”), în numele producătorilor reprezentând un procent semnificativ din totalul producției comunitare a articolului în cauză. După ce a stabilit că există suficiente elemente de probă pentru inițierea unei reexaminări a măsurilor, Comisia deschis acest caz la 3 octombrie 2008[3]. Ancheta a demonstrat că există probabilitatea ca prejudiciul pe termen scurt/mediu să continue până la finalizarea procesului de adaptare a industriei comunitare. Prin urmare, durata măsurilor ar trebui să fie limitată la 15 luni. Se propune adoptarea de către Consiliu a propunerii de regulament anexate, care ar trebui publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cât mai curând posibil. |

Temei juridic Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2000 al Consiliului, în special articolul 11 alineatul (4). |

Principiul subsidiarității Propunerea intră în domeniul competenței exclusive a Comunității. Prin urmare, principiul subsidiarității nu se aplică. |

Principiul proporționalității Prezenta propunere respectă principiul proporționalității din motivele de mai jos. |

Tipul acțiunii este descris în regulamentul de bază menționat mai sus și nu permite luarea de decizii la nivel național. |

Nu se aplică dispoziția privind indicarea modului în care sarcina financiară și administrativă care revine Comunității, guvernelor naționale, autorităților locale și regionale, operatorilor economici și cetățenilor este minimizată și proporțională cu obiectivul propunerii. |

Alegerea instrumentelor |

Instrumente propuse: regulament al Consiliului. |

Alte mijloace nu ar fi potrivite, deoarece regulamentul de bază nu prevede opțiuni alternative. |

4) Implicații bugetare |

Propunerea nu are nicio implicație asupra bugetului comunitar. |

Propunere de

REGULAMENT AL CONSILIULUI

de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite tipuri de încălțăminte cu fețe din piele originare din Vietnam și din Republica Populară Chineză, astfel cum a fost extinsă asupra importurilor de anumite tipuri de încălțăminte cu fețe din piele expediate din RAS Macao, indiferent dacă acestea sunt declarate ca originare din RAS Macao sau nu, în urma unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolele 9 alineatul (4) și 11 alineatul (2),

având în vedere propunerea prezentată de către Comisie în urma consultării Comitetului consultativ,

întrucât:

A. PROCEDURA

1. Măsurile în vigoare

1. La 5 octombrie 2006, prin Regulamentul (CE) nr. 1472/2006[4] (denumit în continuare „regulamentul inițial”), Consiliul a impus o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de anumite tipuri de încălțăminte cu fețe din piele originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „China”) și din Vietnam (denumite în continuare „țările în cauză”). Nivelul acestei taxe a fost stabilit la un interval cuprins între 9,7% și 16,5% în cazul RPC, și la 10% în cazul Vietnamului. Măsurile au fost impuse pentru o perioadă de doi ani. Ancheta care a condus la adoptarea acestor măsuri va fi denumită în continuare „ancheta inițială”.

2. Prin Regulamentul (CE) nr. 388/2008 ([5]) (denumit în continuare „regulamentul de extindere”), Consiliul a extins taxa antidumping definitivă asupra importurilor de anumite tipuri de încălțăminte cu fețe din piele originare din RPC la importurile expediate din Regiunea Administrativă Specială („RAS”) Macao, indiferent dacă acestea sunt sau nu declarate ca originare din RAS Macao. Extinderea a urmat unei anchete anticircumvenție, desfășurată în conformitate cu articolul 13 alineatul (3) din regulamentul de bază.

2. Anchetă prezentă

2.1. Cererea de reexaminare

3. Cererea a fost depusă de către Confederația Europeană a Industriei de Încălțăminte (CEC, denumită în continuare „solicitantul”), în numele producătorilor reprezentând un procent semnificativ (în acest caz, peste 35%) din totalul producției comunitare de anumite tipuri de încălțăminte cu fețe din piele.

4. În cadrul testului actual, mai multe asociații naționale de producători de încălțăminte din statele membre ale Uniunii Europene și-au exprimat opiniile în legătură cu inițierea reexaminării măsurilor care urmează să expire și au solicitat ca numele să le fie păstrate confidențiale, pentru a preveni eventualele represalii asupra societăților membre din partea anumitor clienți. Alte părți au întrebat de ce numele și pozițiile asociațiilor care și-au exprimat opiniile favorabile și, respectiv, nefavorabile au fost păstrate confidențiale. Comisia a solicitat asociațiilor din nou, în mod explicit, să declare dacă sunt de acord cu divulgarea propriilor nume și poziții. Patru asociații au fost de acord să își dezvăluie numele și pozițiile, în timp ce restul s-au opus, reamintind temerile privind represaliile împotriva societăților membre. Comisia a fost de părere că, într-adevăr, exista o posibilitate semnificativă de represalii împotriva acestor producători, sub forma scăderii vânzărilor, și a acceptat că numele nu trebuie să fie dezvăluite.

5. Potrivit unora dintre părți, Comisia nu ar fi trebuit să inițieze o anchetă privind reexaminarea măsurilor care urmează să expire, deoarece articolul 3 din regulamentul inițial prevede că acesta rămâne aplicabil timp de 2 ani de la intrarea în vigoare. Totuși, considerentul 326 din regulamentul inițial arată că, în pofida duratei mai scurte a măsurilor, dispozițiile articolului 11 din regulamentul de bază se aplică mutatis mutandis . Potrivit acestui considerent, textul avizului de expirare iminentă[6] afirma că, în lipsa inițierii unei reexaminări în conformitate cu dispozițiile articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile urmau să expire la 7 octombrie 2008. Deoarece o reexaminare a măsurilor care urmau să expire a fost inițiată, măsurile antidumping rămân în vigoare pe durata acestei reexaminări.

6. Cererea pentru reexaminarea măsurilor care urmează să expire s-a bazat pe motivul că expirarea măsurilor va determina probabil continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului cauzat industriei comunitare.

2.2. Inițierea anchetei

7. Stabilind, în urma consultării Comitetului consultativ, că există elemente de probă suficiente pentru a justifica ințierea unei reexaminări, Comisia a anunțat, prin intermediul unui aviz de inițiere publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene[7] la 3 octombrie 2008 („avizul de inițiere”), începerea unei reexaminări a măsurilor care urmează să expire, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

8. Ancheta privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului și a prejudiciului a vizat perioada 1 iulie 2007 – 30 iunie 2008 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau a reapariției prejudiciului a vizat perioada de la 1 ianuarie 2006 la finalul PAR (denumită în continuare „perioada luată în considerare”). Atunci când a fost necesar, s-a făcut referire și la anul 2005 și la perioada de anchetă din cadrul anchetei inițiale, care a vizat intervalul 1 aprilie 2004 - 31 martie 2005 („perioada de anchetă inițială” sau „PAI”).

3. Părțile vizate de anchetă

9. Comisia a informat oficial solicitantul, producătorii comunitari menționați în cerere, ceilalți producători comunitari cunoscuți, importatorii cunoscuți și asociațiile acestora, comercianții cu amănuntul/distribuitorii cunoscuți și asociațiile acestora, organizațiile de consumatori cunoscute, producătorii-exportatori cunoscuți din țările în cauză și asociațiile acestora, precum și autoritățile din țările în cauză cu privire la deschiderea reexaminării măsurilor care urmează să expire.

10. Părțile interesate au avut ocazia de a-și prezenta, în scris, punctul de vedere și de a solicita să fie audiate în termenele stabilite în avizul de inițiere.

11. Au fost audiate toate părțile interesate care au înaintat o ceree în acest sens și care au dovedit că existau motive speciale pentru a fi audiate.

4. Eșantionarea

12. Având în vedere numărul mare de producători-exportatori din țările în cauză, de producători comunitari și de importatori implicați în anchetă, în avizul de inițiere s-a prevăzut posibilitatea aplicării unei eșantionări, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

13. Pentru a permite Comisiei să hotărască dacă era necesar să recurgă la procedura de eșantionare și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, producătorii-exportatori și reprezentanții acestora, precum și producătorii și importatorii comunitari au fost invitați să își declare identitatea și să furnizeze informațiile prevăzute în avizul de inițiere.

4.1. Procedura de eșantionare în ceea ce privește producătorii-exportatori din Republica Populară Chineză și Vietnam

4.1.1. Republica Populară Chineză

14. În total, 58 de societăți sau grupuri de societăți relaționate („grupuri”) din RPC s-au prezentat și au comunicat informațiile solicitate în termenul stabilit. Aceste 58 de societăți sau grupuri produceau și/sau exportau produsul în cauză pe piața comunitară în perioada anchetei și și-au exprimat dorința de a fi incluse în eșantion. Acestea au fost considerate societăți care cooperează, fiind avute în vedere pentru a fi incluse în eșantion. Nivelul de cooperare din partea RPC, respectiv procentul exporturilor realizate către Uniunea Europeană de către societățile chineze care au cooperat în raport cu totalul exporturilor din China către Uniunea Europeană a fost de aproximativ 22%.

15. Eșantionul a fost selectat de comun acord cu autoritățile chineze, pe baza volumelor de exporturi și a distribuției geografice a societăților care au cooperat. Cele șapte societăți incluse în eșantion reprezentau aproximativ 56% din exporturile către Uniunea Europeană ale celor 58 de societăți care au cooperat și 13% din exporturile totale către Uniunea Europeană provenind din RPC. Toate acestea au răspuns la chestionare în termenele limită stabilite.

16. Anumiți exportatori chinezi care nu au fost incluși în eșantion au susținut că, din această cauză, nu aveau posibilitatea de a-și apăra interesele. Cu toate acestea, conform principiului eșantionării, se selectează un număr reprezentativ de producători-exportatori, iar rezultatele evaluării acestui eșantion pot fi considerate reprezentative și pentru ceilalți exportatori care au cooperat. Trebuie observat, de asemenea, că toate părțile interesate au avut posibilitatea de a participa la anchetă și de a transmite observații. Prin urmare, argumentul respectiv a fost respins.

4.1.2. Vietnam

17. În total, 51 de societăți sau grupuri de societăți din Vietnam s-au prezentat și au furnizat informațiile solicitate în termenul stabilit. Aceste 51 de societăți sau grupuri produceau și/sau exportau produsul în cauză pe piața comunitară în perioada anchetei și și-au exprimat dorința de a fi incluse în eșantion. Acestea au fost considerate societăți care cooperează, fiind avute în vedere pentru a fi incluse în eșantion. Nivelul de cooperare al Vietnamului, respectiv procentul exporturilor către Uniunea Europeană al societăților vietnameze care au cooperat în raport cu totalul exporturilor vietnameze către Uniunea Europeană a fost de aproximativ 82 %.

18. Eșantionul a fost selectat de comun acord cu autoritățile vietnameze, pe baza volumelor de exporturi. Cele trei societăți incluse în eșantion reprezentau aproximativ 27% din exporturile către Uniunea E uropeană ale celor 51 de societăți care au cooperat și 22% din totalul exporturilor către UE provenind din Vietnam. Toate acestea au răspuns la chestionare în termenele limită stabilite.

4.2. Eșantionarea producătorilor comunitari

19. Procedura de obținere a informațiilor necesare pentru selectarea eșantionului de producători comunitari s-a desfășurat după cum urmează. CEC a confirmat, în numele tuturor reclamanților, că toți producătorii nemulțumiți erau dispuși să coopereze și să participe la procedura de eșantionare. Având în vedere informațiile detaliate și cuprinzătoare disponibile la dosar (provenind inter alia din plângere, din examinarea reprezentativității și în urma datelor furnizate de CEC), s-a considerat că nu este necesară transmiterea unui formular de eșantionare producătorilor reclamanți în mod individual. În plus, prin avizul de inițiere, toți producătorii erau invitați să își declare identitate, în cazul în care doreau să coopereze în cadrul procedurii. Pe lângă reclamanți, un număr de cinci societăți și-au declarat identitatea după deschiderea anchetei și au solicitat să fie incluse în eșantion. Toate aceste societăți au primit formulare de eșantionare, prin care erau solicitate informații aflate deja la dispoziția reclamanților. Doar două dintre cele cinci societăți au returnat formularele completate. Totuși, cele două societăți nu au fost reținute, fiind excluse din definiția industriei comunitare (a se vedea considerentul 198).

20. Cea mai mare parte a producției comunitare a articolului în cauză este concentrată în trei state membre, care dețin aproximativ două treimi din producția totală. Restul producției este distribuit în celelalte state membre. După cum se arată în considerentul 202 și în continuare, modelele de afaceri ale producătorilor comunitari sunt caracterizate de diferențe în special în ceea ce privește gama de produse/calitate, canalele de distribuție și concentrarea activităților și subcontractarea unor părți ale procesului de fabricație în interiorul sau exteriorul Comunității.

21. Pe baza informațiilor obținute, Comisia a selectat un eșantion pe baza celor mai mari volume reprezentative de producție și vânzări în interiorul Comunității care au putut fi investigate în perioada de timp disponibilă. Cu toate acestea, după cum s-a arătat mai sus, această industrie nu este una în întregime omogenă, astfel încât, pentru a evalua reprezentativitatea societăților selectate, au mai fost luate în considerare distribuția geografică a producătorilor în statele membre[8], precum și segmentul de care aparțin produsele acestora. Astfel, au fost selectate opt societăți din patru state membre. Societățile selectate reprezintă, de asemenea, toate modelele importante de afaceri din Comunitate în ceea ce privește metoda de fabricație și de distribuție a produsului și specializarea acestuia. În ceea ce privește specializarea produsului, societățile selectate produceau articole pentru toate categoriile importante de preț (redus, mediu, ridicat) și pentru toate sexele și categoriile de vârstă (încălțăminte pentru femei, bărbați, unisex și pentru copii). În ceea ce privește distribuția produselor, societățile selectate includeau toate nivelurile importante de distribuție (către comercianți en gros și comercianți cu amănuntul, precum și vânzarea directă cu amănuntul). În ceea ce privește producția, între societățile selectate se aflau societăți în cadrul cărora toate etapele-cheie ale procesului de fabricație se desfășurau la propriul sediu, precum și societăți ale căror procese de fabricație fuseseră parțial externalizate (atât în interiorul, cât și în exteriorul Comunității).

22. Prin urmare, cei opt producători selectați în eșantion au fost considerați reprezentativi pentru totalul producătorilor comunitari, reprezentând 8,2% din producția producătorilor comunitari reclamanți și 3,1% din producția comunitară totală. CEC a fost consultată în privința selectării eșantionului, în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, și nu a prezentat obiecții.

23. Ancheta a arătat că unul dintre producătorii comunitari eșantionați și-a încetat treptat producția în interiorul Comunității în cursul PAR, transferându-și întreaga activitate de fabricație în afara Comunității. Trebuie subliniat că ponderea acestei societăți nu era suficient de mare pentru influența în mod semnificativ, cel puțin din punct de vedere cantitativ, situația în ansamblu a societăților eșantionate, inclusiv reprezentativitatea acestora. Constatările cantitative privind prejudiciul nu ar fi fost diferite din punct de vedere material dacă această societate ar fi fost exclusă. În acest context și având în vedere că această societate (i) a desfășurat activități de producție în interiorul Comunității pe durata RIP și (ii) subcontractează o mare parte a producției sale, acest model de afaceri fiind, potrivit mai multor părți, unul important în Comunitate, s-a decis ca această societate să nu fie exclusă în mod oficial din eșantion. Aceasta reprezenită încă o asigurare în ceea ce privește faptul că, din punct de vedere cantitativ, eșantionul reprezintă cât mai adecvat posibil situația reală a sectorului. În plus, având în vedere faptul că reexaminarea măsurilor care urmează să expire necesită o analiză privind continuarea/reapariția prejudiciului, aceasta poate fi utilă pentru o mai bună predicție a evoluției pieței comunitare în cazul întreruperii măsurilor. În mod evident, au fost utilizate doar date referitoare la activitatea sa în calitate de producător comunitar

24. Instituțiile comunitare au examinat dacă, în condițiile în care s-ar fi constatat că producția și vânzările comunitare ale acestei societăți erau mai scăzute în cursul PAR decât se raportase inițial în etapa eșantionării, totalul producției și vânzărilor comunitare ar fi trebuit redus în mod similar – însemnând proiectarea impactului rezultat asupra eșantionului la întreaga populație. Totuși, s-a constatat că eroarea pare să fi fost făcută fără intenție de către societate, care a considerat în mod eronat că externalizarea către o țară din vecinătatea Comunității constituie producție comunitară. Din această perspectivă se observă în primul rând că eșantionul este în principal utilizat pentru a evalua acei indicatori de prejudiciu care nu pot fi stabiliți în mod rezonabil pentru industria comunitară în ansamblul său. Datele privind producția și vânzările industriei comunitare au fost obținute la nivel agregat, argumentul fiind astfel irelevant. În plus, informațiile disponibile, inclusiv cele obținute în paralel prin intermediul analizei suplimentare efectuate de asociațiile naționale în cadrul acestei anchete, nu indică necesitatea unei astfel de ajustări. În sfârșit, din punct de vedere ipotetic, dacă datele totale ale producției și vânzărilor industriei comunitare din PAR ar fi reduse în scopul transpunerii valorilor mai reduse ale eșantionului, aceasta nu va afecta nici reprezentativitatea eșantionului, nici concluziile generale privind prejudiciul.

25. Mai multe părți interesate au susținut că au fost încălcate dispozițiile articolului 17 din regulamentul de bază, afirmând că eșantionul de producători comunitari nu era reprezentativ în termeni de procent de producție examinat, în termeni de gamă de produse, prețuri de vânzare, proporție între producție și vânzări, distribuție geografică, precum și profitabilitate și performanță. De asemenea, s-a susținut că eșantionul nu ținea seama de un număr considerabil de producători care și-au externalizat producția în țări terțe.

26. Aceste afirmații au fost analizate cu atenție și, având în vedere complexitatea cazului, au fost transmise, prelucrate și verificate la fața locului chestionare suplimentare, atât în ceea ce privește societăți individuale, cât și asociații naționale. În acest context, a fost nevoie ca numărul societăților reținute în eșantion să fie limitat la un număr care putea fi efectiv anchetat într-un mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil, respectiv opt societăți.

27. În plus, având în vedere faptul că industria comunitară, este puternic fragmentată în acest caz, este inevitabil ca societățile reținute în eșantion să nu reprezinte decât o parte relativ redusă din producția comunitară totală. Această fragmentare, precum și faptul că în eșantion au fost reținuți marii producători, înseamnă că o creștere suplimentară a numărului de societăți nu ar fi avut, în nici un caz, o influență semnificativă asupra proporției eșantionului în raport cu producția comunitară totală.

28. După cum s-a arătat în considerentul 21 de mai sus, Comisia a luat în considerare distribuția geografică atunci când a selectat eșantionul. Se amintește că, prin caracteristicile sale, un eșantion nu trebuie să reflecte distribuția geografică exactă (nici distribuția sau defalcarea exactă a oricărui alt criteriu) a întregii populații pentru a fi reprezentativ. Este suficient ca acesta să reflecte, precum eșantionul în cauză, care include patru state membre, proporțiile relevante ale țărilor producătoare importante incluse. Orice altă metodă ar fi fost imposibilă din punct de vedere administrativ, în special dacă ar fi fost necesar să se țină seama de mai multe criterii diferite pentru a se asigura reprezentativitatea. De fapt, această afirmație ar implica in fine că un eșantion poate fi suficient de reprezentativ doar dacă ar conține întreaga populație. Prin urmare, ancheta a subliniat că eșantionul care acoperă patru state membre, inclusiv cele trei cu cea mai mare producție, este extrem de reprezentativ pentru totalul producției comunitare, în special dacă se ia în considerare producția rezultată în urma acordurilor de furnizare pe bază de comandă fermă și care, în consecință, ar trebui să fie înregistrată în statul membru al societății care comandă acest serviciu.

29. Alături de societățile eșantionate a fost inclus și un eșantion reprezentativ al gamelor de produse care făceau obiectul celor mai importante comenzi mari din producția comunitară. În plus, gamele de produse conținute în eșantion erau similare celor exportate de către China și Vietnam.

30. În ceea ce privește prețul de vânzare, s-a argumentat, de asemenea, că prețurile medii de vânzare ale produselor din eșantioane nu erau reprezentative pentru prețurile de vânzare menționate în cererea de reexaminare. În acest context trebuie subliniat însă că, în mod contrar acestei afirmații, ancheta a arătat că prețurile medii de vânzare ale produselor din eșantioane corespundeau prețurilor indicate în cerere. Totuși, chiar și în caz contrar, nu ar fi fost necesar ca prețurile medii de vânzare ale unui eșantion să fie identice cu cele indicate în cerere, atât timp cât se constată că acestea reflectă prețurile de vânzare ale populației de producători în ansamblu.

31. În ceea ce privește reprezentativitatea din punct de vedere al raportului între producție și vânzări, se reamintește că, în acest sector, produsele sunt fabricate de obicei pe bază de comandă și reflectă în mod preponderent tendințele modei. Prin urmare, stocurile nu reprezintă un indicator foarte semnificativ, iar producția reflectă îndeaproape vânzările. Acest fapt a fost confirmat în momentul transmiterii reclamației, dar și în timpul anchetei privind societățile eșantionate și industria comunitară în general.

32. Pe lângă considerațiile de mai sus, se reamintește că, în orice caz, articolul 17 din regulamentul de bază prevede că ancheta se poate limita la eșantioane care sunt fie reprezentative din punct de vedere statistic, fie constituie cel mai mare volum reprezentativ al producției, al vânzărilor sau al exporturilor care pot fi anchetate în mod rezonabil. Din formularea acestei dispoziții reiese în mod clar că nu există nicio indicație și niciun prag cantitativ în ceea ce privește nivelul volumului reprezentativ. Singura indicație este că acest volum poate fi limitat la volumul care poate fi anchetat în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil.

33. Din motivele expuse anterior, afirmațiile prezentate de diversele părți au fost respinse și se confirmă valabilitatea juridică a eșantionului, deoarece acesta este reprezentativ și a fost constituit în deplină conformitate cu dispozițiile articolului 17 din regulamentul de bază.

4.3. Eșantionarea importatorilor comunitari

34. Pe baza informațiilor disponibile au fost contactați 139 de importatori. La formularul de eșantionare au răspuns 22 de importatori independenți, dintre care 21 au acceptat să fie incluși în eșantion. Potrivit datelor transmise de aceștia, cei 21 de importatori reprezentau 12% din importurile de produse supuse anchetei provenite din RPC, și 40% din importurile provenite din Vietnam (în PAR).

35. Primii cinci importatori (Clarks, Puma, Adidas, Nike și Timberland) reprezentau aproximativ 18% din importurile în cauză, toți aceștia raportând importuri semnificative din ambele țări. Prin urmare, s-a considerat că un eșantion compus din aceste cinci societăți este reprezentativ în sensul articolului 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, adică în ceea ce privește volumul importurilor.

36. Cu toate acestea, pentru a reflecta mai bine distribuția geografică a importatorilor și diferențele între tipurile de încălțăminte importată, au mai fost selectați încă trei importatori. În această privință, răspunsurile la formularele de eșantionare păreau să indice că majoritatea importatorilor respondenți operau cu volume mult mai reduse și importau mărci de încălțăminte mai puțin cunoscute/la modă sau încălțăminte la preț ridicat. Modelul de afaceri și segmentele de produse comercializate ale acestor importatori mai mici păreau a fi distincte de cele ale importatorilor principali, iar acești importatori mici păreau să dețină, împreună, o cotă importată a importurilor în cauză. Prin urmare, s-a considerat important ca și acești importatori să fie reprezentați, realitatea economică a acestor societăți putând fi diferită de cea a importatorilor mari menționați la considerentul 35 de mai sus.

37. Din aceste motive, a fost selectat un eșantion de opt importatori, format din primii cinci importatori și trei importatori mai mici. Aceștia reprezintă aproximativ 10% din importurile provenite din RPC și aproximativ 34% din importurile provenite din Vietnam.

38. Toți importatorii care au cooperat și care au arătat că sunt dispuși să coopereze au avut posibilitatea de a-și prezenta observațiile în ceea ce privește selectarea eșantionului. Societăților eșantionate li s-au trimis chestionare spre completare. Șapte dintre importatorii eșantionați au răspuns în termenul stabilit. Deoarece nu a cooperat, cel de-a-l optulea importator eșantionat a fost exclus în cele din urmă din eșantion.

5. Verificarea informațiilor primite

39. Comisia a solicitat și a verificat toate informațiile considerate necesare în sensul stabilirii riscului de continuare sau de reapariție a dumpingului și a prejudiciului cauzat de acesta, precum și interesul Comunității. Au fost verificate la fața locului informațiile transmise de următoarele societăți:

5.1. Producător- exportatori din Republica Populară Chineză

- Yue Yuen Industrial (Holdings) Ltd., Hong Kong

Societate producătoare:

Zhongshan Pou Yuen Manufactory, provincia Guandong

Societăți comerciale:

Idea Co. Ltd, Macao

The Look Co. Ltd, Macao

Gold Plenty Co. Ltd, Macao

- Guangzhou Panyu Pegasus Footwear Co. Ltd., provincia Guangdong

- HuaJian Industrial (Holding) Co. Ltd., Hong Kong și societatea sa producătoare Dongguan HuaBao Shoes Co. Ltd, provincia Guandong

- Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd., provincia Zhejiang

- Foshan City Nanhai Golden Step Industrial Co. Ltd., provincia Guangdong

- Jianle Footwear Industrial Co. Ltd, provincia Fujian

- General Footwear/Gentfort Shoes Co.Ltd, provincia Guangdong

5.2. Producători-exportatori din Vietnam

- Pou Yuen Industrial Holdings Limited, Hong Kong

Societăți producătoare:

Pouyuen Vietnam Company Limited, Ho Chi Minh

Pou Sung Vietnam Company Limited, provincia Dong Nai

Pou Chen Vietnam Enterprise Company Limited, provincia Dong Nai

Societăți comerciale:

Betsey Trading Limited

Sinnamon Trading Limited

Sky High Trading Limited

Fitbest Enterprises Limited

- Golden Star Co. Ltd, Haiphong City.

- Shyang Hung Cheng Industrials Co Ltd, provincia Binh Duong

5.3. Producători din industria comunitară și asociații naționale ale producătorilor

- Associação Portuguesa dos Industriais de Calçado, Componentes, Artigos de Pele e seus Sucedâneos (APICCAPS) (Portugalia)

- Federación de Industrias del Calzado Español (FICE) Spania

- Associazione Nazionale Calzaturifici Italiani (ITALIA)

- British Footwear Association LTd (Marea Britanie)

- Fachverband der Lederverarbeitenden Industrie (Austria)

- Fédération Française de la Chaussure (Franța)

- HDS Hauptverband der Deutschen Schuhindustrie e.V. (Germania)

- Polish Chamber of Shoe and Leather industry (Asociația poloneză din industria încălțămintei și pielăriei) (Polonia)

- De asemenea, au avut loc vizite de verificare la sediile celor opt producători comunitari eșantionați, aflate în patru state membre diferite. La fel ca în cazul anchetei inițiale, producătorii comunitari eșantionați, precum și ceilalți producători comunitari care au cooperat, au solicitat, în temeiul dispozițiilor articolului 19 din regulamentul de bază, ca identitățile să le fie păstrate confidențiale. Aceștia au susținut că divulgarea identității lor le-ar putea aduce grave prejudicii. Anumiți producători comunitari reclamanți au clienți în Comunitate care se aprovizionează și din RPC și Vietnam, beneficiind astfel în mod direct de importurile în cauză. Reclamanții au susținut că se află, în consecință, într-o situație foarte delicată, întrucât unii dintre clienții lor pot avea motive evidente să se opună reclamațiilor sau să nu susțină o reclamație împotriva unui presupus dumping prejudiciabil. Ei au susținut că, din aceste motive, ar putea fi ținta unor represalii din partea unora dintre clienți, care ar putea pune capăt relațiilor lor comerciale Cererea acestora a fost acceptată, întrucât a fost suficient motivată.

- Reprezentanții unora dintre producătorii-exportatori, precum și unii importatori independenți, au afirmat că nu își pot exercita corespunzător dreptul la apărare ca urmare a faptului că identitatea reclamanților nu a fost dezvăluită. Aceștia au argumentat că, în aceste circumstanțe, nu aveau posibilitatea de a verifica dacă societățile incluse în eșantion erau cu adevărat reprezentative. Ca alternativă, aceste părți au susținut că, în cazul în care confidențialitatea era totuși menținută, ar fi trebuit divulgate datele economice ale fiecărei societăți.

- În aceste context, se reamintește că volumul de producție al eșantionului, defalcat în funcție de țară, a fost pus la dispoziție, pentru consultare, tuturor părților interesate. În ceea ce privește argumentul potrivit căruia ar trebui divulgate toate informațiile privind societățile, cu excepția denumirii, trebuie remarcat că o astfel de divulgare ar putea deconspira, în mod indirect, identitatea societății eșantionate. În consecință, a fost menținută și în acest caz practica divulgării versiunilor nerestricționate ale răspunsurilor la chestionare (cele conținând date indexate). Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează că dreptul la apărare al părților a fost respectat în mod corespunzător, afirmația fiind astfel respinsă.

5.4. Importatori independenți

- Achten Beheer BV, Waalwijk, Țările de Jos

- Adidas AG, Herzogenaurach, Germania

- C&J Clark’s International Limited, Street, Somerset, Regatul Unit

- Footex International BV, Hazerswoude-dorp, Țările de Jos

- Nike European Operations BV, Laakdal, Belgia

- Puma AG Rudolf Dassler Sport, Herzogenaurach, Germania

- Timberland Europe BV, Enschede, Țările de Jos

5.5. Producători de pe piața analoagă

- Henrich & Cia Ltda, Dois Irmãos, Brazilia

- Werner Calçados Ltda, Très Coroas, Brazilia

- Industria de Calçados West Coast Ltda, Ivoti, Brazilia

6. Drepturile părților

40. În cursul procedurilor, anumite părți au ridicat obiecții privind presupusa încălcare a dreptului lor la apărare. Acestea au susținut că, în ceea ce privește producătorii comunitari eșantionați, informațiile conținute în dosarul prezentat părților interesate spre examinare erau incomplete și nu fuseseră furnizate în timp util.

41. În această privință trebuie subliniat că toate societățile eșantionate au furnizat, fără întârziere și în termenele limită acordate părților din cadrul anchetei, o versiune a răspunsului destinat consultării de către părțile interesate („răspuns deschis”). Un răspuns deschis transmis Comisiei poate fi introdus în dosarul public doar după soluționarea eventualelor probleme de confidențialitate în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază. Trebuie observat că, în egală măsură, Comisia are obligația de a introduce informații în acest dosar în timp util, permițând astfel părților să își exercite drepturile. Această sarcină a fost îndeplinită în prezentul caz.

42. În ceea ce privește caracterul complet al răspunsurilor deschise, trebuie observat că este normal ca părțile să transmită informații suplimentare de-a lungul anchetei. Acestea sunt anexate dosarului neconfidențial imediat după soluționarea aspectelor privind confidențialitatea. Acest proces, prin care informațiile transmise de toate părțile interesate sunt introduse treptat în cadrul probelor utilizate pentru stabilirea constatărilor, precum și în dosarul neconfidențial, nu poate fi confundat cu un caracter incomplet al dosarelor.

43. Datorită complexității acestui caz, accesul părților a fost facilitat după cum urmează. În primul rând, părțile interesate au beneficiat de acces electronic, putând obține, la cerere, un CD-ROM cuprinzând toate documentele aflate la dosar. În plus, documentele electronice erau însoțite de un cuprins clar, care permitea (i) acces imediat la multiplele documente ale acestui caz și (ii) o evidență cronologică a documentelor de la dosar. În afară de acestea, o serie de note privind dosarul introdus în dosarul public răspundeau la nelămuriri care puteau influența drepturile la apărare ale părților.

44. Cele de mai sus au permis părților să beneficieze de acces mai eficient și să transmită pe parcursul anchetei observații amănunțite, care au fost tratate în mod corespunzător de Comisie. Prin urmare, afirmațiile unora dintre părți privind informațiile incomplete și comunicate cu întârziere din dosarul public trebuie să fie respinse.

45. Una dintre părțile interesate a afirmat, de asemenea, că importatorii și exportatorii au fost discrimnați de Comisie prin faptul că, în timpul anchetei, aceasta a acordat tratament mai favorabil producătorilor comunitari reclamanți. S-a afirmat în special că, spre deosebire de producători, importatorii și exportatorii nu au beneficiat de confidențialitate. De asemenea, s-a susținut că reclamanții au beneficiat de tratament favorabil prin aceea că nu au avut obligația de a transmite formulare de eșantionare la începutul procedurii și li s-a acordat prea multă flexibilitate în ceea ce privește termenele limită și standardul răspunsurilor, în timp ce un exportator în aceeași situație ar fi fost evaluat pe baza celor mai bune informații disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.

46. În acest context, trebuie amintit că păstrarea confidențialității în privința producătorilor comunitari care sprijineau reclamația a fost rezultatul unei cereri motivate corespunzător, efectuată în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază. Exportatorii sau importatorii nu au transmis o astfel de cerere, iar în cursul anchetei nu au avut loc evenimente și nu au apărut indicii potrivit cărora interesele exportatorilor sau importatorilor ar fi avut de suferit ca urmare a divulgării identității acestora. Deoarece, în acest context, situația producătorilor comunitari era fundamental diferită de cea a exportatorilor și importatorilor, afirmația privind discriminarea nu poate fi susținută.

47. În ceea ce privește selectarea eșantionului, a se vedea considerentul 19 de mai sus. Situația exportatorilor și importatorilor era semnificativ diferită de cea a producătorilor reclamanți, în legătură cu cei dintâi neexistând informații la dosar. Prin urmare, completarea formularului de eșantionare era necesară atât pentru a verifica disponibilitatea părților de a coopera, cât și pentru a obține informațiile de bază necesare în procesul de selectare a eșantionului. Prin urmare, afirmația privind discriminarea trebuie să fie respinsă.

48. În ceea ce privește flexibilitatea de care au beneficiat producătorii comunitari în contextul colectării, prin intermediul chestionarelor, a informațiilor necesare pentru desfășurarea anchetei și utilizarea articolului 18 din regulamentul de bază, trebuie remarcat că, deoarece aceeași abordare a fost utilizată în mod consecvent atât în privința exportatorilor și importatorilor, cât și a producătorilor comunitari, afirmația privind discriminarea nu este întemeiată. În consecință, afirmația nefondată este respinsă.

49. În ceea ce privește alegerea țării analoage, unele părți au susținut că termenele scurte, calendarul și modul de transmitere a chestionarelor au discriminat societățile indiene și indoneziene. În această privință se observă că transmiterea chestionarelor către India și Indonezia nu a putut fi încheiată înainte de sfârșitul lunii decembrie 2008, când au fost obținute adresele corespunzătoare ale producătorilor. Comisia s-a asigurat că perioada de răspuns acordată societăților din aceste țări a fost identică celei de care au beneficiat societățile din Brazilia. În ceea ce privește transmiterea propriu-zisă a chestionarelor, Comisia a utilizat în fiecare caz scrisori recomandate, precum și mesaje electronice, atunci când a fost posibil. Prin urmare, afirmațiile de mai sus trebuie să fie respinse.

50. Unele părți au susținut că informațiile privind țara analoagă au fost introduse cu întârziere în dosarul public, ceea ce a afectat dreptul lor la apărare. Comisia observă că, în cadrul prezentei anchete, s-a constatat că majoritatea primelor răspunsuri neconfidențiale la chestionare transmise de societățile din țara analoagă au fost deficiente, fiind necesară solicitarea unor versiuni publice noi, adecvate. Odată primite, acestea au fost introduse fără întârziere în dosarul public. Între timp, Comisia a inclus în dosarul public informații pe scurt privind societățile consultate și răspunsurile primite. Prin urmare, afirmațiile sunt respinse.

B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

1. Produs în cauză

51. Produsul care face obiectul acestei reexaminări este același cu cel definit în regulamentul inițial, respectiv anumite tipuri de încălțăminte cu fețe din piele sau piele reconstituită, excluzând încălțămintea sport, încălțămintea care implică o tehnologie specială, papucii de casă și alte tipuri de încălțăminte purtată în casă, precum și încălțămintea cu bombeu protector, originare din Republica Populară Chineză și Vietnam („produsul în cauză”), încadrate în prezent la codurile NC 6403 20 00, ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 și ex 6405 10 00.

52. În prezenta anchetă se aplică definițiile de la articolul 1 alineatul (2) din regulamentul inițial. Conform acestor definițiiprin „încălțăminte sport” se înțelege încălțămintea în sensul notei de subpoziție 1 din capitolul 64 al anexei I la Regulamentul (CE) al Comisiei nr. 1031/2008;prin „încălțăminte cu o tehnologie specială” se înțelege încălțăminte cu un preț CIF de peste 7,5 euro/pereche, destinată activităților sportive, cu talpa formată din unul sau mai multe straturi, neinjectată (care nu este turnată prin injectare), fabricată din materiale sintetice special concepute pentru a amortiza șocurile produse prin mișcări verticale și laterale și cu caracteristici tehnice asemănătoare cu cele ale pernelor etanșe, cu gaz sau fluide, cu componente mecanice care absorb sau neutralizează impactul sau cu materiale asemănătoare polimerilor cu densitate scăzută, înregistrată sub codurile NC ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98,ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98,prin „încălțăminte cu bombeu protector” se înțelege încălțămintea prevăzută cu bombeu de protecție și cu o rezistență la impact de peste 100 jouli (1) și înregistrată sub următoarele coduri NC: ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 și ex 6405 10 00;prin „papuci de casă și alte tipuri de încălțăminte de interior” se înțelege încălțămintea înregistrată sub codul NC ex 6405 10 00.

2. Produsul similar

53. Produsul similar care face obiectul prezentei reexaminări este, conform definiției din investigația inițială, reprezentat de anumite tipuri de încălțăminte cu fețe din piele, produse și vândute pe piața internă, pe piața analoagă și/sau exportate în Comunitate din RPC și Vietnam.

2.1. Comparabilitatea produselor

54. Anumite părți au suținut că produsul similar vândut în Comunitate nu era comparabil cu produsul în cauză exportat din RPC și Vietnam. Cu toate acestea, s-a constatat că produsul vândut în Comunitate (în această reexaminare) era comparabil cu produsul în cauză exportat din țările în cauză. S-a constat în special că trăsăturile fizice și tehnice și utilizările, precum și canalele de distribuție ale produsului în cauză erau similare și nu s-au modificat după ancheta inițială. Prin urmare, argumentul respectiv a fost respins.

55. Anumite părți au mai argumentat că sistemul utilizat pentru compararea tipurilor de produse vândute de către diversele societăți care au cooperat în cadrul anchetei era inadecvat, deoarece nu era suficient de specific pentru a garanta o comparație corectă. Totuși, sistemul utilizat (sistemul NCP) permitea compararea a până la 600 categorii sau tipuri de produse diferite, organizate în cinci criterii principale, anume stilul încălțămintei, tipul de consumator, tipul de încălțăminte, materialul tălpii exterioare și dublura. În plus, sistemul NCP fusese deja utilizat în ancheta precedentă. Nu au fost prezentate motive întemeiate care să justifice necesitatea modificării acestuia. Prin urmare, în prezenta anchetă privind reexaminarea măsurilor care urmează să expire s-a aplicat același sistem NCP utilizat în ancheta inițială. Prin urmare, argumentul respectiv a fost respins.

56. Anumite părți au afirmat că Comisia și-a modificat metodologia comparativ cu cea utilizată în ancheta inițială prin schimbarea, în cursul anchetei, a definiției numerelor de control ale produselor (NCP). Totuși, această afirmație nu este corectă. Dimpotrivă, în cursul anchetei a devenit evident faptul că anumite părți interpretaseră și aplicaseră greșit structura NCP pentru anumite tipuri de produse. Pentru a asigura o metodă consecventă, modele de încălțăminte în cauză au fost astfel reclasificate și li s-a atribuit un număr NCP corect după caz. Astfel, de fiecare dată când Comisia a identificat informații eronate transmise de către părțile în cauză, a fost nevoită să le rectifice. Prin urmare, acest tip de rectificare nu poate fi considerat a fi o modificare a metodologiei, nici o modificare a conținutului NCP. Dimpotrivă, însăși necesitatea de a respecta metodologia NCP a fost cea care a determinat efectuarea rectificării. Prin urmare, s-a impus respingerea argumentului.

2.2. Cereri de excludere

57. Mai multe părți interesate au formulat afirmații similare celor primite în cadrul anchetei inițiale. Acestea au susținut că anumite tipuri de încălțăminte, aflate în sfera produsului similar, cum ar fi încălțămintea pentru excursii, încălțămintea de bowling, încălțămintea de canotaj, încălțămintea cu tehnologie specială, încălțămintea de călărie și încălțămintea cu mărimi speciale erau prea diferite pentru a aparține aceleiași categorii. O altă afirmație susținea că pragul de 7,5 EUR per pereche aplicabil pantofilor STAF ar trebui să fie redus. Se reamintește că, în ancheta inițială, acest prag fusese redus de la 9 EUR la 7,5 EUR per pereche.

58. În această privință, o reexaminare a măsurilor care urmează să expire nu permite o modificare a sferei produsului care face obiectul măsurilor. O astfel de modificare poate fi luată în considerare dacă o parte transmite o cerere argumentată, în sensul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. Prin urmare, afirmațiile de mai sus au fost respinse.

C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU REAPARIȚIEI DUMPINGULUI

1. Generalități

59. În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat probabilitatea ca dumpingul să continue sau reapară după eventuala expirare a măsurilor în vigoare împotriva RPC și Vietnamului.

60. Evoluția volumelor și prețurilor importurilor din cele două țări în cauză este prezentată în tabelul de mai jos. Importurile din China au făcut obiectul unor contingente până la 1 ianuarie 2005, după această dată crescând substanțial și atingând niveluri ridicate în 2006. În 2007 și pe parcursul PAR, volumul importurilor s-a stabilizat, după ce a scăzut comparativ cu 2006. Ca urmare a anchetei anti-circumvenție, măsurile au fost extinse la importurile provenite din RAS Macao, care au fost supuse obligativității înregistrării începând din septembrie 2007.

61. Importurile din Vietnam nu au făcut obiectul contingentelor, atingând niveluri ridicate în timpul PAI. Volumul importurilor a scăzut apoi până în 2007, înainte de a crește din nou pe parcursul PAR.

62. Aceste date infirmă argumentele unora dintre părțile interesate, arătând că importurile din țările în cauză au rămas la niveluri ridicate pe parcursul PAR. Cota de piață comună a acestora pe parcursul PAR este de 28,7%, fiind astfel semnificativ mai ridicată decât nivelurile înregistrate în PAI (23,2%). Deși cotele lor respective de piață au fluctuat după PAI, acestea au rămas în ansamblu substanțiale, fiecare dintre aceste țări având o cotă de piață de peste 10% în PAR.

63. Potrivit datelor Eurostat, prețurile medii ale importurilor din cele două țări au crescut între PAI și 2006. După 2006, prețul importurilor din RPC s-a stabilizat, iar al celor din Vietnam a scăzut.

64. Deoarece datele Eurostat au caracter general și, chiar dacă fac referire la produsul în cauză, nu oferă indicații privind posibilele modificări ale gamei de produse, a fost efectuată o analiză a evoluției prețurilor celor șapte societăți eșantionate din RPC și a celor trei societăți eșantionate din Vietnam. În general, s-a constatat că prețurile produselor exportate de societățile eșantionate din cele două țări au scăzut în perioada cuprinsă între 2006 și PAR.

Tabelul 1 |

Volumul și valorile totale ale importurilor provenite din țările care fac obiectul anchetei |

PAI | 2005 | 2006 | 2007 | PAR |

Volum (mii perechi) |

China | 63 403 | 183 568 | 157 560 | 123 016 | 125 052 |

Cotă de piață | 8,8% | 22,9% | 21,6% | 17,8% | 18,5% |

Vietnam | 102 625 | 100 619 | 79 427 | 62 503 | 68 852 |

Cotă de piață | 14,2% | 12,6% | 11,0% | 9,1% | 10,2% |

Valori (Euro) |

China (Eurostat) | 7,2 | 7,5 | 8,4 | 8,4 | 8,5 |

Vietnam (Eurostat) | 9,2 | 9,5 | 10,2 | 9,7 | 9,5 |

Sursă – Comext ajustat după caz, utilizând statisticile aflate la dispoziția Comisiei, pentru a exclude produsele care nu reprezintă produsul în cauză.

Tabelul 2 |

Volumul și valorile totale ale importurilor provenite de la societățile eșantionate |

PAI | 2005 | 2006 | 2007 | PAR |

Volum (mii perechi) |

China (eșantion) | n.a. | n.a. | 11 381 | 12 787 | 13 759 |

Cotă de piață | 1,5% | 1,8% | 2,0% |

Vietnam (eșantion) | n.a. | n.a. | 14 400 | 15 250 | 14 500 |

Cotă de piață | 2% | 2,2% | 2,2% |

Valori (Euro) |

China (eșantion) | n.a. | n.a. | 12,6 | 10,7 | 10,3 |

Vietnam (eșantion) | n.a. | n.a. | 11,4 | 10,8 | 10,6 |

2. Dumpingul produselor importate din China și Vietnam pe durata PAR

2.1. Valoare normală

2.1.1. Țară analoagă

65. Conform articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, în cazul importurilor din țări fără economie de piață și dacă nu s-a putut acorda tratament de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață, valoarea normală în ceea ce privește țările prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază se stabilește pe baza prețului sau a valorii construite într-o țară terță cu economie de piață adecvată.

66. În scopul stabilirii valorii normale în ceea ce privește RPC și Vietnam, Comisia a indicat, în avizul de inițiere, intenția sa de a utiliza Brazilia ca țară analoagă, aceasta fiind utilizată ca țară analoagă în ancheta inițială. Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile în această privință.

67. Au fost primite observații din partea mai multor categorii de părți interesate, precum reclamanți, producători-exportatori care au cooperat, asociațiile reprezentative ale acestora, autoritățile naționale ale acestora, precum și reprezentanți ai importatorilor care au sugerat că Thailanda, India sau Indonezia pot constitui țări analoage mai adecvate decât Brazilia. Comisia a examinat aceste propuneri din perspectiva criteriilor aplicate în procesul de selectare a țării analoage.

68. În acest sens, Comisia a stabilit că dimensiunea pieței pentru încălțămintea de piele din PAR putea fi estimată la 189 milioane de perechi pentru Brazilia, 800 milioane de perechi pentru India, 109 milioane de perechi pentru Indonezia și doar 6 milioane de perechi pentru Thailanda. Având în vedere dimensiunea redusă a pieței thailandeze și disponibilitatea altor opțiuni, Comisia nu a mai continuat să ia în considerare Thailanda ca potențială țară analoagă.

69. În consecință, în urma solicitărilor părților, Comisia a încercat să coopereze cu producătorii de încălțăminte din Brazilia, India și Indonezia. Au fost trimise chestionare către societăți din trei țări, răspunsuri utile fiind primite din partea a cinci producători brazilieni, unul indian și cinci indonezieni.

Reprezentativitatea vânzărilor interne și a gamei de produse

70. Comisia a examinat reprezentativitatea societăților care au furnizat date privind vânzările interne.

71. În ceea ce privește Brazilia, în perioada anchetei, cele trei societăți investigate aveau vânzări interne ale produsului similar reprezentând 17% din exporturile eșantionate din China și aproximativ 19% din cele vietnameze.

72. În ceea ce privește India, doar o singură societate s-a prezentat, aceasta raportând, în perioada anchetei, vânzări interne ale produsului similar reprezentând 5% din exporturile eșantionate din China și aproximativ 6% din cele vietnameze.

73. În ceea ce privește Indonezia, cele cinci societăți care au cooperat aveau vânzări interne ale produsului similar reprezentând 2% din exporturile eșantionate din China și aproximativ 2% din cele vietnameze.

74. Prin urmare, Brazilia era țara cu cel mai reprezentativ volum de vânzări interne în perioada anchetei.

75. Ulterior, Comisia a comparat numărul tipurilor de încălțăminte vândută pe piața internă a celor trei țări în cauză cu totalul exporturilor originare din China și Vietnam.

76. Vânzările interne ale producătorilor brazilieni și indonezieni care au cooperat acopereau o gamă largă de produse în PAR, corespunzând unui număr semnificativ de NCP exportate din China și Vietnam. În cazul Indiei, singurul producător care a cooperat a raportat vânzări interne în PAR corespunzând doar unui NCP exportat de China și Vietnam.

Concurența în potențialele țări analoage

77. Conform datelor colectate de Comisie, toate cele trei țări supuse anchetei au un număr important de producători, ceea ce asigură un nivel înalt de concurență pe piețele respectivilor operatorilor interni. Brazilia are aproximativ 7 800 producători de încălțăminte din piele, 1 500 din aceștia putând fi considerați ca având dimensiuni comparabile cu societățile chineze/vietnameze. India este înregistrată cu aproximativ 3 000 de producători. În ceea ce privește Indonezia, numărul producătorilor este estimat la 212. Cele trei țări au exporturi substanțiale (estimate la aproximativ 64 milioane perechi pentru Brazilia, 67 milioane pentru India și 27 milioane pentru Indonezia). S-a constatat că Brazilia are un consum mai ridicat de încălțăminte din piele pe cap de locuitor (1) comparativ cu India (0,7) și Indonezia (0,5).

78. În ceea ce privește importurile în țările supuse analizei, acestea au atins în PAR o cotă de piață de ±2% în Brazilia, ±1% în India și ±1,5% în Indonezia.

79. Pe baza elementelor menționate, Comisia a considerat că Brazilia constituia cea mai adecvată opțiune de țară analoagă. S-a constatat în special că Brazilia are cel mai reprezentativ volum de vânzări interne de încălțăminte cu fețe din piele. În plus, societățile braziliene care au cooperat produc o gamă largă de produse, în majoritate similare celor din China și Vietnam. Producătorii indonezieni care au cooperat, deținând, de asemenea, o gamă largă de produse, aveau vânzări interne mult mai reduse, în timp ce vânzările interne din India, deși substanțiale, aveau o gamă foarte limitată.

Observațiile părților interesate

Comparabilitatea produselor

80. Mai multe părți au susținut că Brazilia nu ar trebui să fie utilizată ca piață analoagă, deoarece este specializată exclusiv în încălțăminte pentru femei. Potrivit părților, acest argument putea fi demonstrat de răspunsurile societăților braziliene care au cooperat la chestionare și de faptul că Brazilia exportă în principal încălțăminte pentru femei.

81. Cu toate acestea, ancheta a dezvăluit că peste jumătate din vânzările interne de pantofi raportate de societățile braziliene care au cooperat erau reprezentate de pantofi pentru bărbați. În timpul vizitelor de verificare pe care Comisia le-a efectuat la producătorii brazilieni, s-a constatat că, în timp ce cele două societăți mici erau într-adevăr specializate în încălțăminte pentru femei, societatea cea mai mare vindea pe piața internă predominant încălțăminte pentru bărbați. Prin urmare, pe piața internă se vindeau în cantități suficiente atât pantofi pentru femei, cât și pentru bărbați. În ceea ce privește argumentul potrivit căruia exporturile braziliene constau în principal din încălțăminte pentru femei, Comisia nu consideră că structura exporturilor unei țări este neapărat identică cu cea a produselor vândute pe piața internă a acesteia.

82. Unele părți au afirmat că răspunsurile la chestionare arătau că Brazilia este specializată în producția de sandale, care nu pot fi comparate cu tipurile de încălțăminte exportate din China și Vietnam, acestea acoperind o gamă mai largă. Analiza Comisiei nu a confirmat această afirmație, dar a arătat că producătorii brazilieni vindeau o gamă largă de tipuri de încălțăminte, ceea ce la nivel de NCP echivala cu o corespondență de peste 50% cu modelele exportate de către societățile chineze și vietnameze din eșantioane.

83. Unele părți au susținut că Brazilia nu putea fi utilizată ca țară analoagă pentru încălțămintea pentru copii, deoarece producea o cantitate foarte redusă din acest tip de încălțăminte. Comisia observă că nu este neobișnuit ca o țară analoagă să nu producă toate subtipurile produsului similar. Totuși, aceasta nu împiedică ajungerea la o comparație corectă a valorii normale prin efectuarea unor ajustări adecvate pentru încălțămintea de acest tip. Deoarece niciunul dintre producătorii brazilieni care au cooperat nu fabrica încălțăminte pentru copii, valoarea normală a acestui tip a fost calculată, la fel ca în ancheta inițială, prin ajustarea corespunzătoare a valorii normale calculate pentru pantofii pentru adulți. Prin urmare, se concluzionează că Brazilia poate fi utilizată ca țară analoagă pentru toate tipurile de încălțăminte din piele, inclusiv încălțămintea pentru copii.

84. Unele părți au afirmat că încălțămintea produsă în Brazilia conține piele de înaltă calitate și, astfel, este mai scumpă decât cea din China și Vietnam. Prin urmare, această încălțăminte nu poate fi comparată cu încălțămintea care provine din cele două țări care fac obiectul anchetei. Alte părți interesate au afirmat contrariul, susținând că prețurile trebuie să fie ajustate în mod corespunzător, deoarece pielea încălțămintei fabricate în Brazilia este de calitate inferioară pielii utilizate în China și Vietnam. Comisia a examinat acest aspect și a constatat că, în ceea ce privește prețurile și calitatea, nu existau diferențe între pielea utilizată la încălțămintea produsă în Brazilia și cea utilizată la încălțămintea produsă în China și Vietnam. În acest context, se reamintește că în ancheta originală a avut loc o ajustare valorii normale, deoarece s-a constatat că pielea utilizată de către producătorii din Brazilia, în calitatea sa de țară analoagă, era de calitate inferioară și se vindea la prețuri mai mici comparativ cu pielea utilizată de către producătorii eșantionați din țările exportatoare. În ancheta curentă privind reexaminarea, producătorii din Brazilia (și majoritatea producătorilor din țările exportatoare) sunt diferiți de cei care au cooperat în cadrul anchetei inițiale. În schimb, eșantionul diferit de societăți a avut ca rezultat obținerea unor costuri diferite pentru piele.

85. Unele părți au considerat că produsele braziliene și vietnameze nu sunt comparabile, argumentând că Brazilia exportă încălțăminte scumpă și de calitate ridicată, în timp ce Vietnamul exportă produse cu preț scăzut, dar nu au furnizat probe în sprijinul acestei afirmații. Comisia observă că, în orice caz, produsele vietnameze ar trebui să fie comparate cu produsele vândute pe piața internă braziliană, nu cu cele exportate din Brazilia. Comisia nu are indicii potrivit cărora încălțămintea originară din Vietnam sau vândută în Brazilia era limitată la un singur segment de piață.

Concurența pe piața braziliană

86. Unele părți au afirmat că, începând din ianuarie 2008, Brazilia a majorat taxele pe încălțăminte de la 20% la 35% și au susținut că această măsura transforma Brazilia într-o piață puternic protejată, cu o concurență redusă. Conform acestora, cota de piață deținută de importuri în Brazilia era prea redusă în raport cu consumul. Comisia a examinat aceste afirmații. S-a constatat că, într-adevăr, Brazilia a majorat taxele de la 20% la 35% la începutul anului 2008, adică la mijlocul PAR. Cu toate acestea, Comisia a mai constatat că valoarea monedei braziliene s-a apreciat semnificativ în comparație cu dolarul american de-a lungul PAR și în special după introducerea de către Brazilia a taxelor majorate. Mai precis, valoarea realului brazilian a crescut cu până la 19% (reprezentând o creștere mai mare decât procentul cu care au fost majorate taxele) față de nivelul de la începutul PAR. În consecință, creșterea valorii monedei braziliene în raport cu dolarul american a compensat în mare parte efectul creșterii taxelor asupra prețurilor importurilor. În plus, Comisia nu a descoperit indicii potrivit cărora creșterea taxelor ar fi avut ca rezultat o creștere semnificativă a prețurilor interne sau ar fi afectat importurile. În cele din urmă, Comisia a stabilit că, în pofida creșterii taxelor, importurile în Brazilia de încălțăminte din piele au crescut considerabil în prima jumătate a lui 2008 (după creșterea taxelor) comparativ cu aceeași perioadă a lui 2007. Prin urmare, creșterea taxelor nu a influențat în mod efectiv piața braziliană.

87. Unele părți au susținut că Brazilia nu este o piață deschisă pentru încălțăminte, deoarece importul de încălțăminte în țară este îngreunat de sistemul de autorizare neautomată. Comisia a constatat că Brazilia aplică sistemul de autorizare neautomată a importurilor de încălțăminte, dar observă că acest sistem nu pare a fi constituit un obstacol în calea importurilor, având în vedere creșterea susmenționată a importurilor. În plus, Comisia a stabilit că sistemul de autorizare neautomată a importurilor de încălțăminte este aplicat și de către Indonezia. Comisia observă că autorizarea neautomată a importurilor constituie o practică compatibilă cu OMC. Prin urmare, Comisia afirmă că nu există motive pentru a se considera că sistemul autorizațiilor de import neautomate aplicat de Brazilia reprezintă o restricționare a importurilor ce ar putea conduce la concluzia că Brazilia este o piață protecționistă.

88. Unele părți au susținut că întărirea semnificativă a realului brazilian din ultimii ani a afectat în mod negativ competitivitatea din Brazilia sau că o scădere a realului cu 25% după PAR a influențat în mod negativ competitivitatea internațională a Braziliei. Aceste argumente nu au fost însoțite de elemente de probă dar, în orice caz, evoluțiile ulterioare PAR nu pot fi considerate relevante în procesul de alegere a țării analoage.

89. În baza celor menționate anterior, Comisia nu deține dovezi potrivit cărora condițiile generale de concurență de pe piața braziliană s-au modificat semnificativ după ancheta inițială, ceea ce a făcut ca Brazilia să devină inadecvată ca țară analoagă.

Discrepanțe în dezvoltarea socioeconomică

90. Câteva părți au argumentat că India sau Indonezia reprezintă alegeri mai potrivite pentru o piață analoagă, deoarece Brazilia nu prezintă similitudini cu China și Vietnam în ceea ce privește dezvoltarea economică sau PIB-ul pe cap de locuitor.

91. Trebuie observat că, prin definiție, o țară fără economie de piață sau cu economie în tranziție nu prezintă caracteristici economice similare celor ale unei țări cu economie de piață. Nu este neobișnuit să existe discrepanțe de dezvoltare economică între o țară analoagă și o țară fără economie de piață sau cu economie în tranziție. Aceasta se aplică și discrepanțelor privind veniturile pe cap de locuitor, care reprezintă, de asemenea, un indicator al dezvoltării economice. Totuși, aceasta nu împiedică alegerea Braziliei ca țară analoagă atât timp cât acest lucru este considerat adecvat în ceea ce privește ceilalți factori luați în considerare.

Discrepanțe privind structura costurilor

92. Astfel cum au subliniat câteva părți interesate, costurile forței de muncă sunt mai ridicate în Brazilia decât în Vietnam și China, iar India, Indonezia sau Thailanda, ale căror costuri ale forței de muncă sunt comparabile, ar putea fi mai potrivite pentru rolul de țară analoagă. S-a susținut că, din cauza salariilor mai mari, costurile forței de muncă din Brazilia se ridică la 50-70% din costul de producție, spre deosebire de China, unde aceste costuri ajung la 30%.

93. Din acest punct de vedere, o țară cu un nivel diferit de dezvoltare economică poate fi într-adevăr aleasă ca țară analoagă pentru o țară fără economie de piață sau cu economie în tranziție. De asemenea, costurile forței de muncă, care reprezintă un indicator pentru dezvoltarea economică a unei țări, nu pot fi considerate un criteriu relevant dacă sunt examinate în mod individual. În orice caz, în ceea ce privește ponderea costurilor forței de muncă în costul total de producție, Comisia a stabilit, cu ocazia verificărilor la fața locului, că în Brazilia costurile forței de muncă reprezintă mai puțin de 40% din costurile totale de producție și, prin urmare, sunt mai apropiate de nivelul relevant din China decât s-a susținut.

94. De asemenea, mai multe părți au afirmat că Brazilia nu constituie un reper adecvat pentru stabilirea valorii normale, deoarece societățile braziliene suportă costuri de proiectare, cercetare și dezvoltare care, în cazul societăților chineze și vietnameze, sunt transferate clienților acestora din străinătate. Comisia a constatat că această diferență de structură a costurilor poate fi plauzibilă, deoarece exportatorii din țările în cauză au vândut produsul în cauză către foști producători comunitari din CE, care suportă în continuare componentele costului de producție menționate mai sus și vând produsul sub propria marcă. Totuși, acesta nu este un motiv pentru a respinge Brazilia ca țară analoagă adecvată, aceste costuri putând fi ajustate atunci când este stabilită valoarea normală (a se vedea considerentul 118 și următoarele).

95. Unele părți au susținut că, spre deosebire de China și Vietnam, prețurile franco fabrică din Brazilia includ cheltuieli de marketing, taxe speciale și costuri de credit și livrare. În plus, s-a arătat că cheltuielile globale sunt mai ridicate în Brazilia, ca urmare a dimensiunii mai reduse a societăților braziliene. Comisia consideră, din nou, că acesta nu este un motiv pentru a respinge Brazilia ca țară analoagă adecvată, aceste costuri putând fi ajustate atunci când este calculată valoarea normală (a se vedea considerentul 118 și următoarele).

96. Unele părți au declarat că țările asiatice au mai mare acces la materii prime, în special piele, decât Brazilia. Comisia a examinat documentația furnizată. Într-adevăr, se arată că producția de piele a crescut mai repede în Asia, dar această evoluție trebuie privită din perspectiva creșterii producției asiatice de articole din piele. Țările din America Latină furnizează puțin peste 15% din producția mondială de încălțăminte din piele și aproximativ 15% din producția mondială de piele neprelucrată. Țările asiatice produc peste 50% din încălțămintea din piele de pe glob, dar mai puțin de 40% din producția mondială de piele neprelucrată. Astfel, se poate concluziona că, în ciuda diferențelor în cifre absolute în ceea ce privește producția de piele, țările din America Latină au un grad mai ridicat de independență comparativ cu țările asiatice și, prin urmare, acces mai facil la pielea neprelucrată.

Alte afirmații al părților

97. Unele dintre părțile interesate au arătat că Brazilia nu este o țară de referință adecvată, deoarece încălțămintea braziliană nu este substituibilă încălțămintei din Cina și din Vietnam, deoarece, după instituirea taxelor antidumping de către CE, importurile în CE provenite din Brazilia nu au cerscut, spre deosebire de cele din India și Indonezia au crescut. În această privință, importurile în CE din India și Indonezia au crescut după instituirea taxelor antidumping. Cu toate acestea, Comisia observă că operatorii comerciali își păstrează independența în ceea ce privește alegerea furnizorilor și, după cum s-a constatat ulterior în urma analizei prejudiciului, aceștia au preferat în acest caz să se aprovizioneze din țările învecinate Chinei și Vietnamului. Aceasta nu înseamnă că Brazilia nu este adecvată ca țară analoagă. Mai mult, o țară analoagă este utilă pentru stabilirea valorii normale. Faptul că are sau nu exporturi către CE nu este relevant în acest scop. Argumentul a fost, așadar, respins.

98. Unele părți au argumentat că piața braziliană nu poate fi comparată cu cea vietnameză, deoarece Vietnamul este orientat spre exporturi, în timp ce Brazilia vinde în special pe plan intern. Comisia nu poate accepta justificarea acestui argument. Într-adevăr, Vietnamul este mai orientat spre exporturi decât Brazilia, dar nu este evident modul în care aceasta poate afecta valoarea normală calculată în Brazilia, care prin definiție, se bazează pe costurile de producție și vânzările interne braziliene.

99. Mai multe părți au adus argumentul că prețurile de export braziliene sunt mai mici decât prețurile pentru piața internă. Pentru unele dintre părți, acest lucru demonstrează că stabilirea valorii normale ar trebui să se efectueze pe baza prețurilor de export, mai degrabă decât pe baza prețurilor interne. Conform altor părți, această diferență dovedește că exportatorii brazilieni fac dumping, și pretind că, prin urmare, Brazilia este inadecvată ca țară analoagă. În primul rând, Comisia observă că prețurile de export nu sunt relevante în acest caz, fiind disponibile prețuri interne suficient de reprezentative și profitabile. În al doilea rând, afirmația potrivit căreia prețurile braziliene de export fac obiectul dumpingului nu a fost probată și, în orice caz, nu poate fi confirmată sau respinsă fără o anchetă adecvată în această privință.

100. Unele părți interesate au pretins că Brazilia este inadecvată ca țară analoagă deoarece producătorii brazilieni beneficiază de sprijin guvernamental pentru export. Comisia observă, în primul rând, că acest tip de sprijin ar influența în principal prețurile de export care, după cum s-a arătat mai sus, nu sunt relevante pentru prezenta anchetă. Comisia a examinat totuși probele furnizate de către părți, constatând că asistența amintită privea programe de încurajare a exporturilor, similare celor care există în multe alte țări, cu scopul de a promova în mod mai eficient produsele în străinătate, prin campanii publicitare și participări la târguri comerciale internaționale. Comisia nu a decoperit probe potrivit cărora sprijinul pentru încurajarea exporturilor braziliene ar avantaja vânzarea pe plan intern a articolelor de încălțăminte.

101. Mai multe părți au amintit că Brazilia a inițiat o anchetă antidumping privind încălțămintea originară din China, în care Italia a fost utilizată ca țară analoagă, și au susținut că societățile italiene și braziliene au colaborat în scopul agravării constatărilor privind dumpingul din cadrul anchetei de reexaminare. Totuși, nu au fost furnizate probe care să susțină aceste acuzații sau alte dovezi similare. În consecință, Comisia respinge acest argument.

Concluzii privind alegerea țării analoage

102. În lumina celor de mai sus, s-a concluzionat că Brazilia constituia cea mai adecvată țară analoagă.

103. Un număr mare de părți interesate au susținut că alegerea Braziliei ca țară analogă ar fi esențială pentru constatarea existenței unui dumping, ceea ce nu s-ar fi întâmplat dacă ar fi fost aleasă una dintre celelalte țări. În scopul argumentării, Comisia a verificat, prin urmare, dacă rezultatul ar fi fost diferit în cazul alegerii Indoneziei care, deși nu era cea mai bună opțiune, după cum s-a demonstrat mai sus, era singura alternativă realistă la Brazilia.

104. Rezultatele sunt prezentate în secțiunea corespunzătoare de mai jos, acestea confirmând că țara analoagă, aleasă dintre opțiunile realiste disponibile, nu urma să influențeze în mod hotărâtor rezultatele evaluării dumpingului.

105. Prin urmare, Brazilia a fost aleasă ca țară analoagă.

2.1.2. Stabilirea valorii normale în țara analoagă

106. După alegerea Braziliei ca țară analoagă, valoarea normală a fost calculată pe baza datelor verificate la sediul producătorilor brazilieni care au cooperat.

107. S-a constatat că vânzările interne ale acestor producători erau reprezentative în comparație cu volumul exporturilor în Comunitate aparținând producătorilor-exportatori din RPC și Vietnam. S-a examinat, de asemenea, dacă vânzările pe piața internă puteau fi considerate ca fiind efectuate în cursul tranzacțiilor comerciale normale, prin stabilirea procentului de vânzări profitabile către clienții independenți. Ancheta a demonstrat că vânzarea la prețuri egale sau superioare costului unitar reprezentau peste 80% din volumul total de vânzări al fiecărui producător. În consecință, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețurilor interne reale corespunzătoare mediei ponderate a prețurilor tuturor vânzărilor unui tip de produs pe piața internă, profitabile sau nu, realizate în cursul PAR.

2.1.3. Valoarea normală pentru Golden Step

108. În cazul Golden Step, valoarea normală a fost stabilită pe baza datelor societății privind vânzările pe piața internă și costurile de producție. Datele respective au fost verificate la sediul societății.

109. În primul rând, Comisia a stabilit că Golden Step nu realizase vânzări pe piața internă în cursul PAR. Astfel, valoarea normală nu a putut fi stabilită pe baza prețurilor sale interne în țara exportatoare, astfel cum prevede articolul 2 alineatul (1) primul paragraf din regulamentul de bază. În consecință, a fost necesară aplicarea unei alte metode.

110. Având în vedere că nu puteau fi utilizate prețuri interne pentru stabilirea valorii normale, a fost necesar ca valoarea respectivă să fie calculată pe baza costurilor producătorului în cauză. În consecință, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost calculată adăugând la costurile de producție pentru modelul de încălțăminte exportat, eventual ajustate, o sumă rezonabilă pentru costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale („SGA”), precum și o marjă de profit rezonabilă.

111. În această privință, SGA și profitul nu au putut fi calculate în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (a) din regulamentul de bază, în funcție de sumele reale calculate pentru alți producători exportatori din țara în cauză, deoarece nici un alt producător-exportator din China nu a obținut statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață. În continuare, deoarece Golden Step nu a realizat vânzări interne ale aceleiași categorii generale de produse în țara în cauză, SGA și profitul nu au putut fi calculate în conformitate cu prevederile articolului 2 alineatul (6) litera (b) din regulamentul de bază. În consecință, acestea au fost determinate pe baza unei alte metode rezonabile, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază.

112. În acest context, Comisia a evaluat SGA și profitul pe baza a trei scenarii posibile. În primul scenariu, a stabilit SGA și profiturile folosind datele obținute în cursul anchetei inițiale. De asemenea, a folosit SGA și profiturile producătorilor-exportatori din China care au obținut recent, în cadrul altor anchete, statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață și care au realizat vânzări pe piața internă în cadrul operațiunilor comerciale normale. În cel de al treilea scenariu, a examinat informațiile privind SGA și profitul disponibile în țara analoagă. Astfel, valoarea normală a fost stabilită pe baza acestor scenarii.

2.2. Prețurile de export ale produselor din China și Vietnam

113. Atunci când vânzările la export au avut loc direct către clienți independenți din Comunitate, prețurile de export au fost stabilite pe baza prețurilor efectiv plătite sau de plătit pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

114. Atunci când vânzările la export către Comunitate au avut loc prin intermediul unor societăți comerciale independente cu sediul în afara Comunității, prețurile de export au fost stabilite pe baza prețurilor produsului vândut la export societăților comerciale, adică unui cumpărător independent, de către producătorii în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

2.3. Compararea prețurilor de export ale produselor din China și Vietnam cu valorile normale din țara analoagă

115. Pe baza metodologiei utilizate în ancheta originală, valorile normale ale tipurilor de produse exportate care nu erau vândute pe piața internă braziliană au fost stabilite prin raportarea la prețurile de vânzare pe piața internă a tipurilor de produse cele mai asemănătoare. După caz, acestea au fost ajustate în mod corespunzător.

116. Valoarea normală și prețurile de export au fost comparate în condiții franco fabrică. În scopul unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în mod corespunzător, prin ajustări, de diferențe care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Au avut loc în special următoarele ajustări:

117. S-a verificat dacă era justificată o ajustare în funcție de etapa de comercializare în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (d). În acest context, s-a constatat că nivelurile comercializării de pe piața internă și de export erau diferite. În consecință, au fost efectuate ajustări în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) literele (d)-(i) din regulamentul de bază, pentru a fi reflectate reducerile acordate comercianților en gros pe piața din Brazilia, în comparație cu vânzările către comercianți cu amănuntul care au fost efectuate exclusiv de către cei trei producători brazilieni supuși anchetei.

118. Pentru a asigura o comparație echitabilă între exporturile din China și Vietnam, pe de o parte, și vânzările de pe piața internă braziliană, pe de altă parte, s-a efectuat o ajustare, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (i) din regulamentul de bază, pentru a fi reflectate diferențele între comisioanele plătite agenților independenți din Brazilia.

119. În conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (k) din regulamentul de bază, a fost efectuată și o ajustare pentru cheltuieli C&D și de proiectare, pentru a fi comparate costurile suportate de către producătorii brazilieni cu cele ale producătorilor chinezi/vietnamezi.

120. O ajustare în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (a) a fost efectuată și în ancheta anterioară, pentru a fi reflectate diferențele în termeni de calitate a pielii utilizate pentru fabricarea încălțămintei. În ancheta curentă nu a fost considerată necesară o astfel de ajustare, pielea utilizată de exportatorii brazilieni, chinezi și vietnamezi fiind de calitate similară (a se vedea considerentul 87).

121. Alte ajustări, inclusiv cele privind transportul și asigurările prevăzute de articolul 2 alineatul (10) litera (e) din regulamentul de bază, au fost efectuate în cazurile în care au fost considerate rezonabile, clare și justificate.

122. Anumite părți interesate au susținut că fluctuațiile ratei de schimb USD/EUR au afectat marjele de dumping constatate și justificau o ajustare. Această cerere trebuia respinsă. Conform articolului 2 alineatul (10) litera (j) din regulamentul de bază, o astfel de ajustare poate fi acordată doar atunci când are loc o modificare substanțială a ratei de schimb. Atunci când ratele de schimb fluctuează liber, după cum se întâmplă în cazul ratei USD/EUR, valoarea acestora crește sau scade frecvent. În acest caz nu poate fi identificată o modificare substanțială și, prin urmare, nu poate fi aprobată o ajustare.

2.4. Stabilirea existenței dumpingului în cazul societăților anchetate din RPC

2.4.1. Stabilirea existenței dumpingului în cazul Golden Step

123. În cazul Golden Step, compararea prețurilor de export ale acesteia cu valoarea normală prezentată la considerentul 111 și următoarele a indicat o marjă de dumping variind de la 5% la 16%.

2.4.2. Stabilirea existenței dumpingului în cazul societăților care nu funcționează conform principiilor economiei de piață

124. În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată pe tip de produs și prețul de export mediu ponderat pe tip de produs. Pentru toate societățile eșantionate din RPC a fost calculată o singură marjă medie ponderată de dumping. Această marjă de dumping a fost atribuită tuturor producătorilor-exportatori din RPC.

125. Dumpingul la nivel național din RPC a fost stabilit la o valoare cuprinsă între 35% și 38% din prețul CIF la frontiera comunitară, în funcție de metoda de calcul utilizată în cazul Golden Step, astfel cum a fost explicată la considerentul 115.

126. Având în vedere concluziile privind selecția țării analoage, s-a efectuat un calcul al dumpingului și prin metodologia prezentată mai sus, cu excepția faptului că valorile normale braziliene au fost înlocuite cu cele ale producătorilor indonezieni care au cooperat. Acest calcul a avut ca rezultat o marjă de dumping variind între 19% și 22%, în funcție de metoda de calcul utilizată în cazul Golden Step.

2.5. Stabilirea existenței dumpingului în cazul societăților anchetate din Vietnam

127. În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată pe tip de produs și prețul de export mediu ponderat pe tip de produs. Deoarece niciuna dintre societățile eșantionate nu a primit statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață, pentru Vietnam a fost calculată o singură marjă de dumping medie ponderată. Această marjă de dumping a fost atribuită tuturor producătorilor exportatori din Vietnam.

128. Dumpingul la nivel național din Vietnam a fost stabilit la 43,8% din prețul CIF la frontiera comunitară.

129. Calculul dumpingului a fost efectuat, ca și în cazul RPC, prin metodologia prezentată mai sus, cu excepția faptului că valorile normale braziliene au fost înlocuite cu cele ale producătorilor indonezieni care au cooperat. Calculul a avut ca rezultat o marjă a dumpingului de 28,4%.

2.6. Concluzie privind continuarea dumpingului de către țările în cauză

130. Anumite părți interesate au afirmat că, între momentul instituirii de măsuri definitive în aprilie 2006 și sfârșitul PAR, exporturile din țările în cauză au scăzut. S-a argumentat că această descreștere reflecta scăderea producției și a capacității de producție din RPC și Vietnam ca urmare a instituirii măsurilor definitive, a transferului producției din RPC și Vietnam către alte țări sau a creșterii vânzărilor pe piața internă. O altă afirmație a fost aceea că prețurile produselor de import au crescut sau au rămas stabile. Prin urmare, părțile au susținut că volumul și prețurile importurilor nu erau suficiente pentru a justifica constatarea continuării dumpingului la volume semnificative în cursul PAR.

131. Aceste argumente nu modifică faptul că au fost constatate marje substanțiale de dumping în cursul PAR, acestea acoperind volume mari ale importurilor și deținând cote semnificative pe piața comunitară. Prin urmare, s-a concluzionat că a avut loc o continuare a dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză originar din RPC și Vietnam.

3. Evoluția importurilor din RPC în caz de abrogare a măsurilor

3.1. Observații generale

132. Evoluția probabilă a importurilor din RPC a fost analizată atât din perspectiva prețurilor anticipate, cât și din perspectiva volumelor.

133. Pentru început, au fost stabilite prețurile pentru PAR. Datele disponibile proveneau din formularele de eșantionare completate (primite de la 58 de producători-exportatori care au cooperat) care conțineau prețurile de vânzare pentru piața internă și prețurile de export pentru piața comunitară și piețele din țări terțe. Aceste informații au fost utilizate deoarece s-a considerat că reprezintă cea mai bună sursă de informare disponibilă în ceea ce privește prețurile produsului în cauză în scopul de a compara indicatorii de preț de pe piețe diferite. Aceste date au fost considerate reprezentative deoarece se refereau la 22% din importurile pe piața comunitară. Prețurile de export către Comunitate menționate în răspunsurile la formularele de eșantionare au fost confruntate informațiile aflate la dispoziția Comisiei, chiar informațiile statistice nu puteau fi utilizate pentru compararea prețurilor, deoarece nu includeau vânzările de pe piața internă chineză și exporturile către țări terțe.

134. Deși baza de date Comext reprezenta o altă sursă fiabilă, după cum s-a prezentat deja în considerentul 67, ea nu a asigurat posibilitatea de a compara prețurile de pe piețe diferite.

135. Prețurile de pe piața comunitară au fost obținute pe baza datelor de eșantionare furnizate de producătorii comunitari. Ancheta a stabilit că aceste prețuri medii erau comparabile cu cele ale încălțămintei importate deoarece:

136. se refereau la produsul similar;

137. erau din aceeași etapă de comercializare;

138. standardele Incoterms erau comparabile;

139. cantitățile erau comparabile.

140. A fost analizat și impactul unora dintre noile evoluții după încheierea PAR, acestea fiind considerate suficient de importante pentru a influența continuarea dumpingului. Această analiză a fost solicitată și de către părțile interesate.

3.2. Relația între prețurile din Comunitate și cele din RPC

141. Răspunsurile la formularele de eșantionare au arătat că prețurile de pe piața internă chineză, stabilite pe baza datelor proprii ale exportatorilor, erau mai scăzute decât prețurile de pe piața comunitară. Totuși, trebuie observat că datele societăților neincluse în eșantion (inclusiv datele privind vânzările pe piața internă) nu au putut fi verificate. Prin urmare, nu a putut fi efectuată o analiză a prețurilor de pe piața internă din RPC. Mai mult, aceasta nu a fost considerată necesară, dată fiind constatarea continuării dumpingului.

3.3. Raportul între prețurile de export către țări terțe și nivelul prețurilor în Comunitate

142. Răspunsurile la formularele de eșantionare au arătat că prețurile practicate de către societățile chineze care au cooperat erau mai scăzute pe piețe importante din țări terțe decât prețurile de pe piața comunitară. Aceasta a reconfirmat faptul că producătorii chinezi ar putea exporta cantități mai mari în Comunitate. Dacă s-ar permite expirarea măsurilor, ar fi mai profitabil pentru producătorii-exportatori chinezi să își redirecționeze exporturile către Comunitate. Totuși, aceste date privind prețurile practicate pe piețe terțe importante de către societățile chineze care au cooperat nu au putut fi verificate, iar această analiză nu a fost continuată.

143. Anumite părți interesate au afirmat că alte piețe deveniseră mai interesante decât piața comunitară. În sprijinul acestei afirmații, una dintre părți a transmis o analiză aparținând biroului de statistici vamale din China. Cu toate acestea, analiza Comisiei a arătat că, în afara SUA, piața comunitară rămâne cea mai atractivă piață pentru exportatorii chinezi. În realitate, exporturile din perioada analizată de această parte (2005-2008) au crescut. În cazul eliminării taxei antidumping, piața comunitară va deveni și mai atractivă, ceea ce poate conduce la creșterea volumelor.

3.4. Raportul între prețurile de export către țări terțe și prețurile din RPC

144. Răspunsurile la formularele de eșantionare primite din partea a 58 de societăți chineze care au cooperat arată că prețurile de export pentru piețe majore din țări terțe sunt mai mici decât prețurile practicate pe piața internă. Totuși, aceste date nu au putut fi verificate, iar această analiză nu a fost continuată.

145. În plus, compararea nivelului prețurilor de export către țări terțe cu valoarea normală braziliană a arătat că aceste prețuri de export sunt în general mult mai reduse. Totuși, tot din motivele prezentate în considerentul 140, aceste date nu au putut fi verificate, iar această analiză nu a fost continuată.

146. În concluzie, datele disponibile indică probabilitatea continuării dumpingului.

3.5. Capacități și stocuri neutilizate

147. Toate societățile chineze din eșantion operau un sistem de producție pe bază comandă și, prin urmare, stocurile lor cuprindeau bunuri finite care urmau a fi expediate. Acest sistem este utilizat deoarece sectorul încălțămintei trebuie să se adapteze noilor tendințe ale modei din fiecare sezon, reflectate în comenzile clienților, și nu poate face vânzări din stocuri. Astfel, deoarece societățile nu dețineau stocuri propriu-zise, acest element nu putea fi considerat un indicator reprezentativ pentru analiza probabilității continuării dumpingului.

148. Ancheta stabilit că cele 58 de societăți chineze care au cooperat dețineau capacități neutilizate de aproximativ 9% din capacitatea totală de producție de încălțăminte. Această cantitate este echivalentă cu 14,5 milioane de perechi produse de cele 58 de societăți care au cooperat sau aproximativ 65 de milioane de perechi produse de toți producătorii-exportatori. Această ultimă cifră reprezintă aproximativ 10% din consumul comunitar total (astfel cum se indică în tabelul 3).

149. A fost analizată destinația probabilă a acestei capacități neutilizate. Având în vedere diferențele sus-menționate între prețurile din Comunitate, de pe piața internă chineză și din țările terțe, este probabil ca societățile chineze să fie stimulate să folosească pentru exporturi către Comunitate capacitatea neutilizată. Dimensiunea Uniunii Europene este, de asemenea, încă un factor care sporește atractivitatea sa pentru exportatorii chinezi.

150. În plus, ar trebui subliniat că liniile de asamblare existente pot fi utilizate pentru a produce și alte tipuri de încălțăminte, cum ar pantofi STAF și pantofi cu fețe din materiale textile, pe lângă produsul în cauză. Societățile incluse în eșantion și celelalte societăți din China care au cooperat au produs cantități mari de încălțăminte care nu constituie produsul în cauză. Separarea actuală între fabricarea produsului în cauză și alte tipuri de încălțăminte depinde de cerințele consumatorilor și de politicile de plasare a comenzilor și de aprovizionare ale importatorilor comunitari. Cu toate acestea, în cazul abrogării măsurilor, importatorii comunitari și-ar reevalua cu siguranță politicile de aprovizionare și ar putea să comande cantități mai mari din produsul în cauză de la producătorii chinezi. Aceasta poate avea ca rezultat creșterea cantităților exportate în Comunitate ale produsului în cauză.

3.6. Practici de circumvenție și de absorbție

151. Astfel cum s-a stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 388/2008, a avut loc o circumvenție a măsurilor existente privind RPC prin realizarea transporturilor prin RAS Macao. În consecință, măsurile au fost extinse asupra transporturilor produsului în cauză alcătuite și transbordate prin RAS Macao. Aceste practici de circumvenție demonstrează atractivitatea pieței comunitare pentru producătorii-exportatori chinezi.

3.7. Concluzie

152. Ancheta a arătat că, în cazul abrogării măsurilor, există probabilitatea ca dumpingul să continue. Această concluzie se întemeiază pe atractivitatea pieței comunitare în termeni de volum, precum și pe compararea prețurilor între piața comunitară, cea chineză și cele ale țărilor terțe.

153. În plus, mai mulți factori, precum nivelurile relative ale prețurilor, disponibilitatea de capacități neutilizate, circumvenția și ușurința trecerii de la fabricația altor tipuri de încălțăminte la fabricarea produsului în cauză, confirmă o creștere probabilă a cantităților importate în cazul abrogării măsurilor. Pe de altă parte, alți factori, precum criza economică globală și tendința de a transfera producția în alte țări, vor reduce inevitabil, într-o anumită măsură, cantitățile importate. Acești factori sunt analizați în secțiunea 5 (Evoluții ulterioare PAR) de mai jos.

154. Se concluzionează că importurile din RPC vor continua să intre pe piața comunitară în cantități mari și că vor fi vândute la prețuri reduse, de dumping, astfel încât există posibilitatea continuării dumpingului în cazul în care s-ar permite ca măsurile să expire.

4. Evoluția importurilor din Vietnam în cazul în care măsurile sunt abrogate

4.1. Generalități

155. Creșterea probabilă a importurilor din Vietnam a fost analizată atât din perspectiva prețurilor anticipate, cât și din perspectiva volumelor.

156. Pentru început, au fost stabilite prețurile din PAR. Datele necesare au fost obținute din răspunsurile la formularele de eșantionare (primite de la 51 de producători exportatori vietnamezi care au cooperat) conținând prețurile de vânzare pentru piața internă și prețurile de export pentru piața comunitară și piețele din țări terțe. Aceste informații au fost utilizate deoarece s-a considerat că reprezintă cea mai bună sursă de informare privind prețurile produsului în cauză în scopul de a compara indicatorii de preț de pe piețe diferite. Aceste date au fost considerate reprezentative deoarece vizau 82% din importurile pe piața comunitară. Prețurile de vânzare în Comunitate menționate în răspunsurile la formularele de eșantionare au fost confruntate cu datele statistice ale Comisiei (datele Taric). Totuși, informațiile statistice nu au putut fi utilizate pentru compararea prețurilor, deoarece nu includeau vânzările de pe piața internă vietnameză și exporturile către țări terțe.

157. Deși baza de date Comext reprezenta o altă sursă fiabilă, după cum s-a prezentat deja în considerentul 67, ea nu a asigurat posibilitatea de a compara prețurile de pe piețe diferite.

158. Prețurile de pe piața comunitară au fost obținute pe baza datelor de eșantionare furnizate de producătorii comunitari. Ancheta a stabilit că aceste prețuri medii aparțineau unor tipuri comparabile cu încălțămintea importată deoarece:

159. se refereau la produse similare;

160. se referau la aceeași etapă de comercializare;

161. standardele Incoterms erau comparabile;

162. cantitățile erau comparabile.

4.2. Relația între prețurile din Comunitate și cele din Vietnam

163. Răspunsurile la formularele de eșantionare au arătat că prețurile de pe piața internă vietnameză, stabilite pe baza datelor proprii ale exportatorilor, erau mai scăzute decât prețurile de pe piața comunitară. Totuși, trebuie observat că datele societăților neincluse în eșantion (inclusiv datele privind vânzările pe piața internă) nu au putut fi verificate. Prin urmare, nu a putut avea loc o analiză a prețurilor de pe piața internă din Vietnam. Mai mult, la fel ca în cazul RPC, aceasta nu a fost considerată necesară, având în vedere constatarea generală privind continuarea dumpingului.

4.3. Raportul între prețurile de export către țări terțe și nivelul prețurilor în Comunitate

164. Conform datelor Biroului General de Statistică și Direcției Generale a Vămilor din Vietnam (anul calendaristic 2008), aproximativ 50% din exporturile de încălțăminte din Vietnam sunt destinate pieței comunitare. În plus, răspunsurile la formularele de eșantionare arată că, în cursul PAR, exportatorii care au cooperat au vândut cantități foarte mari pe piețele din țări terțe.

165. Răspunsurile la formularele de eșantionare au arătat că prețurile practicate de către societățile vietnameze care au cooperat erau mai scăzute pe piețe din țări terțe decât cele predominante pe piața comunitară. Aceasta a confirmat faptul că producătorii vietnamezi au capacitatea de a exporta cantități mai mari în Comunitate.

4.4. Raportul între prețurile de export către țări terțe și prețurile din Vietnam

166. Având în vedere volumul redus de vânzări ale producătorilor-exportatori pe piața internă vietnameză, nu s-a putut ajunge la concluzii semnificative în ceea ce privește această comparație.

4.5. Stocuri și capacități neutilizate

167. Toate societățile vietnameze din eșantion operau un sistem de producție pe bază comandă și, prin urmare, singurele stocuri ale acestora constau în bunuri finite care urmau a fi expediate. Acest sistem este utilizat deoarece sectorul încălțămintei trebuie să se adapteze noilor tendințe ale modei din fiecare sezon, reflectate în comenzile clienților, și nu se poate baza pe vânzări din stocuri. Prin urmare, se consideră că, în acest caz, stocurile nu constituie un indicator suficient de relevant.

168. Ancheta a stabilit că cele 51 de societăți vietnameze care au cooperat dețineau capacități neutilizate de aproximativ 17% din capacitatea totală de producție de încălțăminte. Această cantitate este echivalentă cu 34 de milioane de perechi produse de cele 51 de societăți care au cooperat, sau cu aproximativ 42 de milioane de perechi produse de toți producătorii-exportatori. Această ultimă cifră reprezintă aproximativ 6% din consumul comunitar total (astfel cum se indică în tabelul 3).

169. A fost analizată destinația probabilă a acestei capacități neutilizate. Având în vedere diferențele susmenționate între prețurile din Comunitate și de pe piețele țărilor terțe, este probabil ca societățile chineze să fie stimulate să folosească