RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 16.7.2008 
SEC(2008) 2264 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
 
care înso țește 
Propunere de 
 
DIRECTIV Ă A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI 
 
de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administra tive privind anumite 
organisme de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) 
 
REZUMATUL STUDIULUI DE IMPACT  
{COM(2008) 458 final} 
{SEC(2008) 2263} 
RO 2   RO DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMATUL STUDIULUI DE IMPACT 
1. R EEXAMINAREA DIRECTIVEI OPCVM 
Directiva OPCVM 
Directiva privind organismele de plasamen t colectiv în valori mobiliare (OPCVM)1 a fost 
adoptată în 1985. Ea viza crearea unei pie țe unice pentru fondurile de investi ții care să 
sporească numărul oportunit ăților de afaceri și de investi ții, atât pentru sectorul în cauz ă, cât 
și pentru investitori. Directiva definea o serie de cerin țe pe care fondurile de investi ții trebuia 
să le îndeplineasc ă pentru a putea fi eligibile pentru comer țul transfrontalier. Obiectivul 
principal al acestora era garant area unui nivel înalt de protec ție a investitorilor. Directiva a 
introdus, de asemenea, primul pa șaport pentru servicii financiare.  
Directiva OPCVM a stat la baza dezvolt ării pieței europene a fondurilor.  În luna iunie 2007, 
activele administrate de OPCVM-uri se ridi cau la 6 trilioane de euro. OPCVM-urile 
reprezintă aproximativ 75% din pia ța fondurilor de investi ții din UE. În ciuda acestei evolu ții 
pozitive, a devenit evident faptul c ă directiva era excesiv de restrictiv ă și împiedica 
exploatarea deplin ă a posibilit ăților de dezvoltare ale managerilor și administratorilor 
fondurilor. Modific ările aduse în 2001 au l ărgit competen țele în materie de investi ții ale 
administratorilor de OP CVM-uri, dar nu au înl ăturat obstacolele din calea eficien ței acestui 
sector.  
Reexaminarea cadrului legislativ al  OPCVM-urilor a fost un proces  în trei etape (a se vedea 
figura 1). În 2005, Cartea verde  a Comisiei privind fondurile de investi ții2 a lansat o 
dezbatere public ă cu privire la necesitatea unei ac țiuni la nivelul Uniunii Europene și la sfera 
de acoperire a acesteia. Atât stud iile serviciilo r Comisiei, cât și consultarea p ărților interesate 
au dus la aceea și concluzie: trebuie s ă se pună accentul pe modificarea di rectivei astfel încât 
să se înlăture barierele înc ă existente în calea accesului la pia ță și să se permit ă sectorului 
fondurilor de investi ții să organizeze conducerea și administrarea fondurilor mai eficient.  
Aceste reflec ții au fost aprofundate în Cartea alb ă privind fondurile de investi ții3 și în studiul 
de impact aferent acesteia (denumit în continuare CASI ). Aceasta a analizat o serie de 
modificări posibile, atât în vederea cre șterii eficien ței ofertei din sectorul fondurilor de 
investiții, cât și în vederea consolid ării cererii. În anumite cazuri, raportul CASI a 
concluzionat c ă acțiunea la nivelul UE nu p ărea a fi pe deplin justificat ă, inițiativele na ționale 
sau ale sectorului fiind cons iderate suficiente sau prefer abile. În alte cazuri, m ăsurile 
nelegislative au fost considerate ca fiind op țiunea cea mai rentabil ă. În sfârșit, studiul a 
concluzionat c ă în anumite cazuri erau necesare schimb ări legislative. Prin urmare, Cartea 
                                                 
1 Directiva 85/611/CEE din 20 decembrie 1985 modificat ă, printre altele, de Directivele 2001/107/CE și 
2001/108/CE din 21 ianuarie 2002, ambele denumite și directivele OPCVM III. 
2 Carte verde privind îmbun ătățirea cadrului UE de reglementare a fondurilor de investi ții, COM(2005) 
314 final, 12 iulie 2005. 
3 Carte alb ă privind îmbun ătățirea cadrului de reglementare a pie ței unice a fondurilor de investi ții, 
COM(2006) 686 final, 15 noiembrie 2006. 
RO 3   RO Albă a anunțat modific ări ale Directivei OPCVM în leg ătură cu cinci puncte: 1) procedura de 
notificare, 2) fuziunile fondurilor, 3) punerea în comun a activelor ( asset pooling ), 4) 
pașaportul societ ăților de administrare și 5) prospectul simplificat. 
La 22 martie 2007, DG Markt a publicat un „ proiect de norm ă”, ca punct de pornire pentru o 
consultare public ă asupra formei acestor schimb ări legislative. Scopul consult ării era acela de 
a obține reacții cu privire la proiectul de m ăsuri anunțate de Cartea Alb ă. Răspunsurile primite 
au fost o resurs ă important ă și valoroas ă pentru analiza elaborat ă în studiul de impact al 
propunerii legislative.  
Figura 1: Procesul de reexaminare a cadrului de regleme ntare a OPCVM-urilor  
 Rezultate 
 
 
  
 
  
Cartea 
Verde 
 
    
Cartea  
Albă 
  
 
Proiect de 
normă 
 
Propunere 
legislativă Există o disfunc ţionalitate 
a pieţei? 
Sunt necesare 
măsuri? 
Ce 
măsuri? Contribu ţii 
 
 
 
Raportul grupului de 
experţi cu privire la 
administrarea activelor 
şi consultare  
  
Audiere public ă şi 
consultare cu privire la 
Cartea Verde  
 
Raportul grupului de 
experţi cu privire la 
eficienţa pieţei, audiere 
publică şi consultare  
+ 
studii/ateliere 
+ 
CASI 
 
Consultare cu privire 
la proiectul de norm ă da
da
pachet 
Elaborarea 
soluţiilor Strategie de analiz ă Anul  
    
2004 
  
 
 
2005 
   
 
2006 
      
2007 
 
2. P ROBLEMELE CARE NECESIT Ă O MODIFICARE A DIRECTIVEI OPCVM   
2.1. Bariere în calea comercializ ării fondurilor în a lte state membre.  Procedura de 
notificare introdus ă de directiva din 1985 este adesea lung ă și greoaie. Cerin țele 
autorității de reglementare din statul membru gazd ă le depășesc adesea pe cele din 
directivă, iar limita de dou ă luni nu este întotdeauna respectat ă, procedura fiind 
uneori comparat ă cu o a doua autorizare a fondului. Costurile anuale directe estimate 
pentru sectorul fondurilor de investi ții ale men ținerii notific ării se ridic ă la 25 de 
milioane de euro (în plus fa ță de cele peste 20 de milioane pentru notificarea 
RO 4   RO inițială)4. Și mai semnificative sunt îns ă costurile de oportunitate legate de 
întârzierile în desfacer ea produselor pe pia ță.  
Prin urmare, CASI a recomandat ca modific ările aduse directivei a) s ă reducă 
întârzierile aferente notific ării, b) să înlocuiasc ă procedura actual ă cu un schimb de 
informații direct între autorit ățile de reglementare și c) să clarifice rolul și 
responsabilit ățile autorit ăților fiecărui stat membru. 
2.2. Proliferarea fondurilor de talie insuficient ă. Peisajul european al pie ței fondurilor de 
investiții este caracterizat de un num ăr important de fonduri mici. La sfâr șitul anului 
2006, 54% din fondurile europene admini strau active în valoare de mai pu țin de 50 
de milioane de euro. Un fond european mediu este de cel pu țin cinci ori mai mic 
decât echivalentul s ău american. Administrarea unui grup important de fonduri mici 
este costisitoare. Ea împiedic ă exploatarea economiilor de scar ă și crește costurile. 
Economiile anuale estimate se ridic ă la 6 miliarde de euro5.  
Raportul CASI a concluzionat c ă două măsuri ar permite s ectorului fondurilor s ă 
exploateze pe deplin poten țialul economiilor de scar ă: 1) un cadru legi slativ pentru 
fuziuni (transfrontaliere) între fonduri și 2) posibilitatea OPCVM-urilor de a- și 
regrupa activele ( entity pooling ). 
2.3. Lipsa de flexibilitate în organizarea unui lan ț valoric în sect orul fondurilor.  Deși prin 
modificările din 2001 s-a introdus un pa șaport pentru societ ățile de administrare 
rezervat OPCVM-urilor constituite prin act constitutiv, în prezent societ ățile de 
administrare nu pot administra un OPCV M dintr-un alt stat membru. Din cauza 
ambiguităților din textul directivei și a temerilor legate de supravegherea dubl ă 
dispozițiile din 2001 nu au avut efect ul scontat. În consecin ță, grupurile de fonduri 
sunt obligate s ă înființeze o societate de administrare de sine st ătătoare în fiecare stat 
membru în care doresc s ă-și stabileasc ă o serie de fonduri.  
Raportul CASI a identificat argumentele în favoarea introducerii unui pa șaport 
operațional. Introducerea pa șaportului societ ății de administrare era condi ționată de 
găsirea de solu ții rentabile și operaționale pentru a asigura o supraveghere eficace a 
fondurilor administrate la distan ță și respectarea normelor. 
2.4. Un prospect simplificat ineficient . În ciuda clarific ărilor oferite de Recomandarea 
Comisiei din 20046, prospectul simplificat nu și-a îndeplinit misiunea de a pune la 
dispoziția investitorilor un instrument util pe care ace știa să-și bazeze deciziile de 
investiții. Prospectul simplificat este prea lung și complex și, prin urmare, nu prezint ă 
interes pentru investitori. În acela și timp, realizarea prospect ului simplificat necesit ă 
un consum relativ important de timp și de bani din partea societ ăților.  
Raportul CASI a propus o nou ă abordare a prospectului simplificat, și anume 
existența unor modific ări aduse directivei care s ă se concentreze asupra principiilor 
                                                 
4 „A Harmonised, Simplified Approach to UCITS Registration”, EFAMA și IMA, aprilie 2005. 
5 „Building an Integrated European Fund Management Industry: cross-border mergers of funds, a quick 
win?”, Invesco, ianuarie 2005. 
6 Recomandarea 2004/384/CE a Comisiei din 27 aprilie 2004 privind anumite elemente ale prospectului 
de emisiune simplificat, prev ăzut în schema C din anexa I la Directiva 85/611/CEE a Consiliului. 
RO 5   RO centrale cu privire la informarea i nvestitorilor, urmând ca detaliile s ă se specifice (de 
pildă, formatul și conținutul) prin m ăsuri de aplicare. 
3. E LABORAREA MODIFIC ĂRILOR LEGISLATIVE RECOMANDATE DE CARTEA ALBĂ 
În momentul elabor ării noilor dispozi ții, au fost analizate o serie de op țiuni. Criteriile aplicate 
pentru departajarea acestor op țiuni au fost eficien ța, integrarea pie ței și protecția investitorilor. 
Această analiză este rezumat ă în tabelul din anex ă.  
RO 6   RO 3.1. Înl ăturarea barierelor în calea comercializ ării fondurilor în alte state membre  
Procedura de notificare  
Proiectul de norm ă prevedea o reorganizare a procedurii de notificare. El avea în vedere o 
cale direct ă de comunicare între autoritatea de regl ementare din statul membru de origine și 
cea din statul membru gazd ă. Autoritățile dintr-un stat membru gazd ă nu s-ar putea opune 
comercializ ării în acel stat a unit ăților OPCVM-urilor autorizate în mod corespunz ător.  
Răspunsurile primite pentru proiectul de norm ă au sprijinit, în general, propunerile, îns ă au 
exprimat anumite preocup ări cu privire la posibilitatea autorit ăților din statul membru gazd ă 
de a asigura respectarea unei reglement ări nearmonizate în domeniul publicit ății. Pentru 
finalizarea propunerilor, servicii le Comisiei au comparat dou ă opțiuni posibile:  
1) menținerea verific ării ex ante7 de către autoritatea de reglementare din statul membru gazd ă 
a modalit ăților de comercializare ale OPCVM-urilor, reducând îns ă termenul pentru 
respectiva verificare;  
2) autorizarea comercializ ării imediate de unit ăți ale OPCVM-urilor pe pia ța statului membru 
gazdă: verificările autorit ății de reglementare din statul membru gazd ă se efectueaz ă ex post , 
în mod continuu , concentrându-se pe canalele de distribu ție locală.  
Studiul efectuat arat ă că prima op țiune (verificarea ex ante ) nu ar îmbun ătăți în mod 
semnificativ situa ția prezent ă. Costurile aferente procedurii de notificare nu ar diminua în 
mod perceptibil. Ar r ămâne, de asemenea, anumite incertitudini cu privire la termenele de 
introducere a unit ăților OPCVM-urilor pe pia ța statului membru gazd ă. Astfel, procedura de 
notificare ar constitui în continuare o barier ă în calea intr ării pe pia ță, reducând oferta de 
fonduri de care dispun investitorii și îngrădind forțele concuren țiale (precum și efectul pozitiv 
al acestora asupra comisioanelor fondului pl ătite de investitori). Prin urmare, doar o 
simplificare radical ă a procedurii ar produce un efect pozitiv semnificativ. Acesta s-ar realiza 
prin a doua op țiune. A fost înaintat c ontraargumentul potrivit c ăruia eliminarea controalelor 
ex ante  ale autorit ății de reglementare din statul membru gazd ă ar pune în pericol protec ția 
investitorilor. Studi ul de impact arat ă însă că acest risc este destul de mic.  
3.2. Abordarea problemei prolifer ării fondurilor de dimensiuni reduse 
a) Fuziuni ale fondurilor  
Proiectul de norm ă le-a prezentat p ărților interesate un proiect preliminar al unui cadru 
european pentru fuziuni ale OPCVM-urilor. Cadr ul propus ar acoperi o serie de tehnici de 
fuziune des utilizate (a se ve dea diagramele de mai jos) și s-ar aplica atât în cazul fuziunilor 
naționale, cât și al celor transfrontaliere . Au fost, de asemenea, înaintate o serie de cerin țe cu 
privire la aprobarea fuziunii de c ătre autoritatea de reglementare, precum și dispozi ții 
specifice privind protec ția investitorilor. 
                                                 
7 Ceea ce înseamn ă înainte ca OPCVM-ul s ă ajungă pe piața statului membru gazd ă (Prin analogie, 
controalele „ex post” au loc odat ă ce OPCVM-ul a ajuns pe pia ța statului membru gazd ă). 
RO 7   RO A B 
Fond  
absorbit Fond  
absorbant Fuziune prin absorb ţie / 
Scheme of amalgamation  
A B C Fond  
absorbant 
Fond  
absorbitFond 
absorbitFuziune prin crearea unui nou fond 
 
Abordarea propus ă a fost, în general, sprijinit ă de toate categoriile de p ărți interesate. Cu toate 
acestea, s-au înregistrat unele îngrijor ări privind protec ția investitorilor în leg ătură cu 
drepturile acestora prev ăzute în propunere. În consecin ță, studiul de impact a analizat dou ă 
opțiuni: 
1) Informa țiile despre fuziune sunt oferite doa r investitorilor fondului absorbit. 
2) Informa țiile despre fuziune sunt oferite atât  investitorilor fondului absorbit, cât și 
investitorilor fondului absorbant. 
Studiul impactului afirm ă, în concluzie, c ă niciuna dintre aceste op țiuni nu este pe deplin 
satisfăcătoare din punctul de vede re atât al eficien ței, cât și al protec ției investitorilor. Prima 
opțiune diminueaz ă costurile administrativ e pentru sector, îns ă dă naștere la anumite îndoieli 
în privința protecției investitorilor; a doua op țiune diminueaz ă riscurile privind protec ția 
investitorilor, îns ă este extrem de oneroas ă. Studiul consider ă că cea mai bun ă alegere este o 
combinație între cele dou ă opțiuni. Aceasta ar însemna furnizarea sistematic ă a informa țiilor 
către investitorii fondul ui absorbit, dar și furnizarea, în anumite cazuri, de informa ții 
investitorilor fondului ab sorbant. Se recomand ă, de pildă, ca autoritatea de reglementare 
responsabil ă de luarea deciziei privind propunerea de fuziune s ă evalueze impactul poten țial 
al fuziunii asupra investit orilor fondului absorbant și să decidă, după caz, dacă este necesar ca 
respectivii investitori s ă fie, de asemenea, informa ți cu privire la fuziune.  
b) Punerea în comun a activelor (asset pooling)  
Raportul CASI a identificat dou ă tehnici posibile de punere în comun: entity pooling , în sens 
larg, și așa-numitele structuri de tip „master-feeder”. Aceste concepte sunt explicate grafic 
mai jos.  
Proiectul de norm ă a prezentat în linii generale modific ările care trebuie aduse Directivei 
OPCVM pentru a oferi un cadru pentru entity pooling . Pe baza unui studiu de impact 
preliminar, propunerile proiectului de norm ă s-au concentrat asupra structurilor de tip 
„master-feeder”. În r ăspunsurile primite, cadrul propus era cons iderat ca fiind destul de strict. 
În ceea ce prive ște tehnica entity pooling  aleasă, majoritatea r ăspunsurilor au sprijinit aceast ă 
alegere. Cu toate acestea, câ țiva participan ți au invitat Comisia s ă aibă în vedere introducerea 
unui cadru pentru entity pooling  în sens larg. Studiul impactul ui s-a concentrat, prin urmare, 
asupra urm ătoarelor op țiuni: 
1) Autorizarea tehnicii entity pooling  în sens larg. 
RO 8   RO 2) Autorizarea structurilor de tip „master-feeder”. 
 Master A
Feeder α Master C Master D 
Feeder β Feeder γ 20%20%
30% 50 % 
20% 
50% 50%60%Master BEntity pooling  în sens larg 
Master 
Feeder α Feeder β Feeder γ Structuri de tip „master-feeder”  
(până la) 100 % 
(până la) 100 % (până la) 100 %
 
Opțiunea entity pooling  în sens larg ar putea aduce av antaje importante pentru societ ățile din 
sector. Mai mult ă flexibilitate în ajustarea compozi ției fondurilor de tip „feeder” le-ar permite 
promotorilor s ă-și adapteze grupul de fonduri în func ție de tendin țele schimb ătoare și de 
cererile investitorilor. Cu to ate acestea, Comisia consider ă că introducerea acestei posibilit ăți 
ar însemna relaxarea dispozi țiilor existente cu privire la f ondurile OPCVM-urilor de fonduri8. 
Relaxarea acestor cerin țe de diversificare ar putea avea consecin țe neașteptate semnificative 
pentru investitori. Studiul impactului concluzioneaz ă deci că opțiunea structurilor de tip 
„master-feeder” este de preferat în ce prive ște atât eficien ța, cât și protecția investitorilor. 
3.3. Abordarea problemei lipsei de flexibilitate organiza țională 
Pașaportul societ ății de administrare  
Proiectul de norm ă a încercat s ă găsească un echilibru între existen ța unui pașaport general al 
societății de administrare și cerințele de supraveghere. Cadrul  propus cuprindea dispozi ții care 
erau menite s ă asigure un minimum de substan ță noțiunii de sediu al fondului și să întărească 
mecanismele de cooperare între organismele de supraveghere.  
Spre deosebire de celelalte patru puncte discutate, r ăspunsurile primite în urma consult ării 
pentru proiectul de norm ă au exprimat puncte de vedere destul de divergente cu privire la 
propunere. Societ ățile din sector s-au declarat dezam ăgite de domeniul de aplicare propus 
pentru pa șaport. Altele, în special autorit ăți naționale, au considerat c ă abordarea propus ă nu 
definește clar responsabilit ățile autorit ăților de reglementare. Date fiind întreb ările 
fundamentale formulate în timpul consult ării, studiul impactului  s-a concentrat asupra 
următoarelor op țiuni: 
1) Menținerea stării de fapt (adic ă să nu se întreprind ă nimic) 
2) Aplicarea pa șaportului societ ăților de administrare pentru fondurile constituite prin act 
constitutiv și extinderea acestuia la f ondurile constituite pe baz ă de contract civil  
                                                 
8 Un fond de fonduri este un fond al c ărui portofoliu este constituit în principal din fonduri ( și lichidități). 
Directiva OPCVM cuprinde o serie de reguli pe care acel fondurile de fonduri OPCVM trebuie s ă le 
respecte, în special obliga ția de a investi cel pu țin în 5 fonduri. 
RO 9   RO 3) Folosirea pa șaportului societ ăților de administrare pentru fondurile constituite prin act 
constitutiv 
Studiul Comisiei sugereaz ă că absența unui pa șaport al societ ăților de administrare duce la 
lipsa de flexibilitate a s ectorului în ceea ce prive ște domicilierea func țiilor și împiedic ă 
realizarea de economii. De la proiectul de norm ă, lucrările s-au concentrat asupra elabor ării de 
dispoziții care să evite lacunele de reglementare, nesiguran ța sau sarcinile excesive, prin 1) 
clarificarea responsabilit ăților autorit ății de supraveghere a fondul ui, respectiv ale autorit ății 
de supraveghere a societ ății de administrare, 2) oferirea de mecanisme care s ă pună la 
dispoziția depozitarului și a autorit ății de supraveghere a fondului mijloace de monitorizare și 
de garantare a respect ării normelor în vigoa re în locul de or igine al fondului și 3) garantarea 
faptului c ă societatea de administrare și autoritatea sa de supraveghere ofer ă sprijinul necesar 
depozitarului și autorității de supraveghere a fondului. 
Lucrările legate de elab orarea de dispozi ții eficiente arat ă că acest mod de lucru: 
• ar impune schimburi largi de informa ții și obligații de comunicare între societatea de 
administrare, autoritatea de supraveghere a fondului, autoritatea de supraveghere a 
societății de administrare, administratorul fondului și depozitar; 
• ar lăsa nerezolvate numeroase preocup ări cu privire la responsabilit ățile fiecăruia – 
autoritatea de suprav eghere a fondului și depozitarul ar depinde, pentru a- și îndeplini 
obligațiile, de societatea de administrare și de autoritatea de supraveghere a societ ății de 
administrare. Exist ă îndoieli cu privire la alinierea corespunz ătoare a stimulentelor și a 
responsabilit ăților; 
• nu ar rezolva problema garant ării respect ării dispozi țiilor, mai ales în ceea ce prive ște 
fondurile constituite pe baz ă de contract civil. Deoarece acestea din urm ă sunt singura 
formă existentă de OPCVM în 13 state membre, impactul economic al pa șaportului 
societății de administrare pentru fonduri consti tuite prin act constitutiv pare limitat. 
Prin urmare, studiul impactului concluzioneaz ă că tipul de dispozi ții necesare elabor ării un 
pașaport al societ ăților de administrare ar genera mult ă birocrație și costuri administrative 
ridicate, f ără a permite eliminarea total ă a riscurilor de supraveghere aferente administr ării 
transfrontaliere de fonduri. Dezavantajele posib ile par a fi mai importante decât beneficiile 
preconizate. Prin urmare, Comisia propune s ă nu se schimbe dispozi țiile directivei în acest 
sens, ci s ă se mențină starea de fapt actual ă, în care administratorii fondurilor asigur ă 
administrarea transfrontalier ă prin delegare. Comisia inten ționează să solicite CESR 
furnizarea de consultan ță cu privire la solu ții sigure, eficiente și rentabile care s ă fie în măsură 
să instaureze un climat de încredere în leg ătură cu o serie de chestiuni referitoare la 
supraveghere și la managementul riscului. 
3.4. Abordarea problemei ineficien ței prospectului  simplificat  
Informații de bază pentru investitori  
Raportul CASI a înaintat o list ă de schimb ări posibile legate de lungimea, con ținutul și chiar 
denumirea prospectului simplificat (considerat ă de unii ca fiind neclar ă). Pe aceast ă bază, 
proiectul de norm ă a prezentat o nou ă abordare a comunic ării informa țiilor către investitori: 
conceptul de „informa ții de bază pentru investitori”, în ideea unui ansamblu de informa ții 
corecte, clare și neînșelătoare. În general, p ărțile interesate au fost favorabile cadrului propus. 
Cu toate acestea, r ăspunsurile primite au exprimat puncte de vedere diferite cu privire la 
RO 10   RO faptul că propunerea nu prevedea ca informa țiile de baz ă pentru investitori s ă fie prezentate 
într-un singur document. Prin urmare, anal iza s-a concentrat asupra impactului urm ătoarelor 
două opțiuni: 
1) Informa țiile de baz ă pentru investitori sunt furnizate sub form ă de elemente separate, nu 
neapărat cuprinse într-un singur document. 
2) Informa țiile de baz ă pentru investitori cuprinse în tr-un singur document de sine st ătător. 
Metoda elementelor separate ar permite o mai mare flexibilitate în ceea ce prive ște 
prezentarea informa țiilor. Ar fi astfel posibil ă adaptarea informa țiilor furnizate în func ție de 
tipul de investitor și/sau de metodele și canalele de distribu ție utilizate. Îns ă un singur 
document ar fi, cu siguran ță, mai ușor de utilizat de c ătre investitori și le-ar permite acestora 
să compare produsele. Aceast ă posibilitate de a compara f ondurile ar încuraja, pe termen 
mediu, for țele concuren țiale, exercitând astfel o presiune asupra pre țurilor (comisioanelor). În 
plus, din punctul de vedere al  costurilor de conformare, me toda elementelor separate ar 
implica costuri mai ridicate de ajustare pentru sector. Prin urmare, un singur document de sine 
stătător pare a fi op țiunea care respect ă cel mai mult obiectivele de protec ție a investitorilor și 
de eficien ță.  
4. P ACHETUL DE M ĂSURI PROPUS  
În consecin ță, studiul de impact recomand ă să se ia măsuri pentru: 
(1) a simplifica radical procedura de notificare 
(2) a facilita fuziunile fondurilor 
(3) a permite structuri de tip „master-feeder” ( pooling ) 
(4) a reorganiza în profunzime prospectul simplificat 
Se estimeaz ă că măsurile propuse vor determina economii atât statice, și anume economii de 
costuri pentru sector și investitori, cât și dinamice, legate de cre șterea competitivit ății și a 
productivit ății. S-ar putea economisi anual mai multe miliarde de euro prin câ știguri directe 
legate de eficacitate. Invest itorii vor beneficia progresiv de aceste avantaje, fie prin 
ameliorarea performan țelor (datorate costurilor reduse aferente fondurilor), fie prin 
comisioane mai mici rezultate dintr-o concuren ță sporită și din posibilitatea investitorilor de a 
compara fondurile. Se preconizeaz ă că o mai mare flexibilitate a organiz ării și desfășurării 
activității fondurilor și simplificarea procedurilor vor de termina crearea de noi oportunit ăți de 
afaceri și, prin reducerea sarcinil or administrative, cre șterea competitivit ății sectorului 
fondurilor de investi ții în raport cu cel al altor produse și piețe. O mai mare integrare a pie ței 
fondurilor de investi ții va oferi, la rândul s ău, investitorilor eu ropeni o mai larg ă gamă de 
fonduri cu performan țe ridicate. P ăstrarea nivelului înalt de protec ție a investitorilor, pe care 
OPCVM-urile îl ofer ă deja, le va face și mai atractive atât în interiorul, cât și în afara 
frontierelor comunitare. Pe termen lung, aces te efecte pozitive vor  contribui la cre șterea 
eficienței economice și a competitivit ății, ducând astfel la îndeplin irea obiectivelor strategiei 
de la Lisabona în acest sector important. 
RO 11   RO  
Anexă: Sinteză a studiului de impact  
(Opțiunile preferate apar cu caractere îngro șate) 
 Impactul asupra:  Efect pozitiv asupra...  
Opțiuni disponibile  Protecția 
investitori
lor  Eficiență integrării pieței 
Notificare     
Verificare ex ante  (a modalit ăților de 
comercializare)  + - nu 
Controale continue ex post  +/≈ + da 
Fuziuni ale fondurilor     
Informații comunicate doar investitorilor 
fondului absorbit  - + da 
Informații comunicate tuturor 
investitorilor¹  + - nu 
Entity pooling     
Autorizarea tehnicii entity pooling  în sens larg. - +/- da 
Autorizarea structurilor de tip „master-
feeder”  + + da 
Pașaportul societ ăților de administrare     
Nicio măsură² +/- - nu 
Pașaportul societ ăților de administrare pentru 
fonduri pe baz ă de act constitutiv și pe bază 
de contract  -- ≈ da 
Pașaportul societ ăților de administrare doar 
pentru fondurile pe baz ă de act constitutiv  - - da 
Prospectul simplificat     
Informații de bază pentru investitori sub 
formă de elemente separate  +/- - nu 
Informații de bază pentru investitori 
cuprinse într-un singur document de sine 
stătător + + da 
¹ Doar în anumite cazuri   
² Chiar dac ă această opțiune nu pare în mod clar mai bun ă, studiul a identificat îndoieli importante 
privind fezabilitatea celorlalte dou ă. 
Evaluarea: '+' = pozitiv ă; '-' = negativ ă; ≈ = neutră