1. INTRODUCERE şI TEMEI JURIDIC

Sarcina esenţială a Consiliului European pentru Cercetare (CEC), instituit prin Decizia 2007/134/CE a Comisiei[1], constă în punerea în aplicare a programului specific „Idei”, având un buget total de 7,51 miliarde EUR.

CEC este un consiliu științific independent bazat pe o structură specifică de punere în aplicare, care a luat forma Agenției executive a Consiliului European pentru Cercetare (AECEC)[2], creată în cadrul regimului general al agenţiilor executive. În 2008, Comisia a delegat agenţiei responsabilitatea pentru punerea în aplicare a programului „Idei” și pentru sprijinirea consiliului științific, iar în iulie 2009 agenţia a devenit autonomă.

În conformitate cu articolul 4 alineatul (4) şi anexa I la Decizia Consiliului privind programul specific „Idei”, prezentul raport anual al Comisiei, elaborat în cooperare cu consiliul științific al CEC şi cu Agenţia executivă a CEC, prezintă evaluarea Comisiei în ceea ce privește operaţiunile şi atingerea obiectivelor CEC în 2010. Prezentul raport este completat de un raport din partea consiliului științific cu privire la punerea în aplicare la nivel ştiinţific şi realizările programului pe parcursul anului 2010.

2. Aspecte strategice

Consiliul științific este responsabil pentru stabilirea strategiei ştiinţifice a CEC, inclusiv pentru elaborarea celui mai important document de strategie al CEC, programul de lucru anual „Idei”.

2.1. Scheme de finanţare

În cadrul programului de lucru „Idei”, scopul consiliului științific este să definească o viziune clară şi stabilă pentru activităţile de cercetare ale CEC. Trebuie reamintit că strategia consiliului științific în această privinţă cuprinde două scheme de granturi în toate domeniile de cercetare:

- Granturile CEC pentru cercetători independenți debutanți ( ERC Starting Grants ): destinate sprijinirii cercetătorilor care și-au obținut recent doctoratul să devină cercetători independenți.

- Granturile CEC pentru cercetători confirmați ( ERC Advanced Grants ): destinate celor mai bune activități de cercetare desfășurate de cercetători confirmați din Europa.

2.2. Programul de lucru pe 2010 pentru programul specific „Idei”

Programul de lucru pe 2010 pentru programul specific „Idei” (programul de lucru pe 2010)[3] a fost stabilit de consiliul științific la 2 aprilie 2009 şi a fost ulterior adoptat de Comisie la 29 iulie 2009.

Programul de lucru pe 2010 nu a introdus nicio modificare fundamentală a strategiei, ci numai o îmbunătăţire a schemelor de finanţare pe baza experienţei dobândite. Pentru a asigura în continuare o evaluare mai adecvată a ambelor subcategorii care concurează pentru granturile CEC pentru cercetători debutanți (și anume cercetători principali aflați în etapa inițială de tranziție către statutul de cercetători independenți și cercetători în etapa de consolidare a activității lor de cercetare sau a echipei), consiliul științific a extins perioada de eligibilitate pentru candidați la 2-10 ani după obținerea doctoratului. Acest lucru a fost posibil și datorită bugetului mult mai consistent pentru 2010.

În cadrul acestei perioade de eligibilitate, candidații cu statut de cercetători principali sunt împărțiți în timpul evaluării în două categorii principale, una în care sunt grupați candidații care au obținut doctoratul de cel puțin 2 ani, dar nu mai mult de 6 ani (în termeni generali, „cercetători în faza de debut”) și cealaltă care cuprinde candidații cu titlu doctoral de peste 6 ani, dar nu mai mult de 10 ani (în termeni generali, „cercetători în faza de consolidare”) înainte de publicarea apelului. Pentru a garanta o rată de succes comparabilă între categoria „cercetători în faza de debut” și categoria „cercetători în faza de consolidare”, bugetul indicativ pentru fiecare panel a fost împărțit proporțional cu presiunea bugetară a propunerilor depuse de cele două categorii de candidați.

Printre celelalte modificări se numără o nouă simplificare a regulilor privind retrimiterea propunerilor și candidaturile multiple, precum și introducerea unor măsuri menite să crească atractivitatea UE și a țărilor asociate în ochii cercetătorilor care locuiesc în țări terțe și să încurajeze și mai mult participarea cercetătorilor femei. Cercetătorilor din țări terțe le vor fi puse la dispoziție fonduri suplimentare pentru a-i încuraja și a-i ajuta să se stabilească în Europa și se va acorda o atenție sporită întreruperilor activității profesionale și traiectoriilor profesionale neconvenționale pentru a încuraja participarea mai largă a cercetătorilor femei.

2.3. Metodologia de evaluare inter pares

CEC dispune de o structură de paneluri de evaluare inter pares de înalt nivel alese de consiliul științific, care includ oameni de știință, ingineri și savanți atât din UE, cât și din afara acesteia. Panelurile acoperă toate disciplinele de cercetare și sunt organizate în cadrul a trei domenii de cercetare principale: științe fizice și inginerie, științele vieții, științe sociale și umaniste. La fel ca în cadrul apelurilor anterioare, numărul panelurilor a fost de 25 pentru ambele scheme.

3. Implementarea programului

În implementarea programului, au fost integral executate angajamente de peste 1,1 miliarde EUR și plăți de peste 528 milioane EUR, reprezentând 100% din creditele de funcționare ale programului specific „Idei” pentru 2010. Aproximativ 2,58% din bugetul de funcționare a fost cheltuit cu administrarea.

3.1. Granturi

Începând cu programul de lucru pentru 2008, apelurile CEC presupun o procedură de depunere a propunerilor într-o singură etapă, în care candidaților li se cere să prezinte propunerea completă, urmată de o evaluare în două etape.

Granturile se acordă celor mai bune propuneri, în funcție de bugetul disponibil. Oferta se face pe baza propunerii în sine și a recomandării de finanțare formulate în urma evaluării inter pares .

3.1.1. Granturile CEC pentru cercetători debutanți

Apelul din 2010 pentru granturi CEC destinate cercetătorilor debutanți a fost publicat în iulie 2009, având un buget indicativ de 528 milioane EUR. S-au primit în total 2 873 de propuneri, repartizate pe domenii după cum urmează: 1 205 pentru științe fizice și inginerie, 1 230 pentru științele vieții și 638 pentru științe sociale și umaniste. Un total de 436 de propuneri au fost finanţate cu un buget de peste 537 de milioane EUR şi o alocare medie de aproximativ 1,2 milioane EUR.

Apelul din 2011 pentru granturi CEC destinate cercetătorilor debutanți a fost publicat în iulie 2010, având un buget indicativ de 661 milioane EUR. S-au primit în total 4 080 de propuneri: 1 690 de propuneri pentru științe fizice și inginerie, 1 440 pentru științele vieții și 950 pentru științe sociale și umaniste, reprezentând 42%, 35%, respectiv 23%, repartizare similară cu apelul din 2010 pentru granturi CEC destinate cercetătorilor debutanți.

3.1.2. Granturile CEC pentru cercetători confirmați

Apelul din 2010 pentru granturi CEC destinate cercetătorilor confirmați a fost publicat în octombrie 2009, având un buget indicativ de 590 milioane EUR. S-au primit în total 2 009 propuneri, repartizate pe domenii după cum urmează: 902 pentru științe fizice și inginerie (45%), 621 pentru științele vieții (31%) și 486 pentru științe sociale și umaniste (24%). În urma evaluării, au fost reţinute în total pentru finanţare 266 de propuneri, cu un total de peste 588 milioane EUR alocate şi o alocare medie de aproximativ 2,2 milioane EUR.

Apelul din 2011 pentru granturi CEC destinate cercetătorilor confirmați a fost publicat în noiembrie 2010, având termenul de depunere a propunerilor în perioada februarie-aprilie 2011 și un buget indicativ de 661 milioane EUR.

Creşterea numărului de propuneri pentru ambele scheme de granturi arată o cerere constantă de finanţare pentru cercetarea excelentă la nivel european.

3.2. Comitetul de program

Comitetul de program al programului specific „Idei” are, pe lângă îndatoririle oficiale, și rolul unei importante rețele de comunicare între statele membre și țările asociate la PC7, consiliul științific, secretarul general al CEC și Comisie. Reuniunile din 2010 ale comitetului au avut loc la 23 martie și 22 octombrie.

3.3. Examinare etică

Un panel extern de etică format din 40 de experţi a examinat propunerile din punct de vedere etic.

Pe parcursul lui 2010, toate propunerile au fost examinate din punct de vedere etic, iar dintre acestea numai 3 au fost marcate ca vizând celule stem embrionare umane. Cu toate acestea, întrucât propunerile respective se aflau pe lista de rezervă la sfârşitul lui 2010, acestea vor fi transferate Comisiei pentru finalizarea procesului numai în eventualitatea și în momentul în care devin parte a listei principale; în consecinţă, în 2010, comitetul programului „Idei” nu a fost implicat.

3.4. Recurs

În 2010, au fost introduse un total de 225 de recursuri pentru ambele apeluri, reprezentând 4,6% din numărul total de propuneri. Deşi procentul de recursuri introduse arată o uşoară creştere comparativ cu 2009 (+0,7%), numărul reevaluărilor a scăzut cu 71% (de la 14 la 10 reevaluări) pe baza rezultatului evaluării comitetului de recurs AECEC şi niciunul dintre recursurile introduse în 2010 nu a avut succes. O reevaluare este încă în curs.

3.5. Comunicare

Pe parcursul lui 2010, CEC şi-a continuat eforturile de sporire a gradului de conștientizare în cadrul comunității de cercetare cu privire la posibilităţile de finanţare pe care le oferă, precum şi eforturile de sporire a vizibilităţii CEC şi a proiectelor sale de cercetare în rândul publicului larg şi mass-media.

În special, consiliul științific al CEC a hotărât să pună mai mult accent pe creşterea gradului de conştientizare în afara Europei pentru a atrage mai mulţi cercetători valoroşi din ţări din afara Europei să întreprindă activități de cercetare în Europa. În acest scop, au fost organizate vizite specifice şi campanii de informare în SUA, China, Japonia, India şi Brazilia. CEC a fost prezent la conferinţe internaţionale importante în domeniul cercetării, la târguri de locuri de muncă şi la ateliere: reuniunea anuală „AAAS” de la San Diego, „Târgul european de locuri de muncă MIT" de la Boston şi „Reuniunea anuală a Societăţii de Neuroştiinţă” de la San Diego, „ESOF” de la Torino, „Târgul de locuri de muncă în domeniul cercetării” de la Paris şi „EMBO” de la Barcelona; „Expoziţia mondială” de la Shanghai şi „Congresul Indian de Ştiinţă” de la Kerala. Delegaţiile CEC au vizitat, de asemenea, universităţi din SUA (Berkeley, Stanford şi UC Davis) şi din Sao Paulo, Brazilia, precum şi institute şi organizaţii din Beijing, Shanghai şi Tokio.

În conformitate cu această prioritate de informare, au fost elaborate broşuri specifice, care au fost traduse în limbile chineză, japoneză, rusă şi spaniolă, şi au fost concepute bannere promoţionale CEC pentru birourile delegaţiei UE din SUA, China, Brazilia şi India. Un rezultat imediat al acestor activităţi de informare a fost numărul crescut de accesări ale site-ului CEC în ţările vizitate.

Au fost organizate evenimente de presă în Europa şi în afara acesteia. Pe parcursul anului, CEC a atras interesul mass-media nu numai ca organizaţie, activităţile de cercetare finanţate de acesta şi beneficiarii lor aflându-se tot mai mult în lumina reflectoarelor. De exemplu, aceasta a fost situaţia beneficiarului grantului CEC pentru cercetători debutanţi Konstantin Novoselov, laureat al premiului Nobel pentru fizică în 2010. Alberto Broggi, beneficiar al grantului CEC pentru cercetători avansaţi, care a finalizat cu succes excursia intercontinentală de 10 000 km cu maşini autonome cu energie solară din Italia până la „World Expo” în Shanghai, s-a bucurat de o mare atenţie din partea mass-media în întreaga lume.

Fiind atent să nu neglijeze niciun canal de comunicare, CEC a realizat, de asemenea, mai multe materiale video, inclusiv unul care urmăreşte evoluţia CEC de-a lungul timpului, prezentat cu ocazia sărbătoririi a celui de-al 1 000-lea eveniment al beneficiarilor granturilor CEC, alături de un prim portret al unuia dintre beneficiarii săi de succes.

CEC a continuat să promoveze legăturile cu reţelele existente ale părţilor interesate principale şi a colaborat îndeaproape cu departamentele relevante ale Comisiei Europene, precum şi cu birourile delegaţiilor UE din întreaga lume. Punctele de contact naţionale, situate în întreaga Europă şi având rolul de a difuza informaţii către solicitanţii potenţiali, au fost informate constant cu privire la evoluţiile şi apelurile CEC.

3.6. Monitorizarea, evaluarea și examinarea Programului specific „Idei”

În 2010, Comisia, AECEC şi consiliul științific au luat măsuri în urma recomandărilor de revizuire a structurilor şi mecanismelor CEC[4].

Într-o decizie de modificare a Deciziei de înfiinţare a CEC[5], Comisia a confirmat dispoziţiile de sprijin local al preşedintelui şi vicepreşedinţilor consiliului ştiinţific la locurile lor de muncă şi a introdus un onorariu de participare la şedinţele plenare ale consiliului ştiinţific, ca recunoaştere a angajamentului personal al membrilor consiliului ştiinţific şi a timpului pe care trebuie să îl aloce sarcinilor CEC. Aceeaşi decizie a introdus conceptul de comitet de identificare permanent pentru identificarea viitorilor membri ai consiliului ştiinţific.

Comisia a modificat, de asemenea, normele CEC de depunere a propunerilor şi procedurile conexe de evaluare, selecţie şi atribuire[6], pentru a îmbunătăţi procedurile administrative ale CEC şi, mai ales, pentru a simplifica la nivel sistematic procedurile de numire şi rambursare pentru experţii independenţi implicaţi în procesul de evaluare al programului „Idei”. Utilizarea intensă a instrumentelor electronice şi crearea scrisorilor de numire unică reduc, astfel, volumul de lucru al evaluatorilor inter pares , pe care se bazează în mare parte succesul CEC.

Consiliul ştiinţific, la rândul său, a creat două comitete specifice, unul pentru evaluare inter pares şi unul pentru conflicte de interes, abateri ştiinţifice şi aspecte etice. Rezumatul şedinţelor plenare este publicat pe site-ul CEC[7].

În ceea ce priveşte guvernanţa CEC, în strânsă legătură cu consiliul ştiinţific, Comisia a demarat un nou proces de reflecţie pe tema unei soluţii durabile şi orientate către viitor, în vederea programului viitor „Orizont 2020” – Programul-cadru pentru cercetare și inovare. Acest proces de reflecţie a fost încredinţat unui grup de lucru CEC înfiinţat în decembrie 2010, care include reprezentanţi ai consiliului ştiinţific, ai panelului de evaluare al CEC şi ai Comisiei[8]. Raportul acestuia va fi transmis Consiliului şi Parlamentului European.

Raportul grupului de experţi privind evaluarea intermediară a celui de-al şaptelea program-cadru publicat la 12 noiembrie 2010[9] laudă succesul CEC, „ care a dobândit rapid recunoaştere din partea comunităţii de cercetare, precum şi din partea factorilor de decizie politică din întreaga Europă. În pofida faptului că este un instrument nou şi netestat, Consiliul European pentru Cercetare a reuşit, fără îndoială, să atragă şi să finanţeze activități de cercetare de talie mondială şi joacă un rol important în susţinerea talentului în cercetare ”.

4. Structura Consiliului European de Cercetare

4.1. Consiliul ştiinţific

În februarie 2010, prof. Fotis Kafatos s-a retras din funcţia de preşedinte al consiliului ştiinţific şi preşedinte al CEC, iar prof. Helga Nowotny a fost aleasă pentru a prelua această funcţie.

În 2010, consiliul ştiinţific a organizat reuniuni periodice în întreaga Europă, de obicei la invitaţia autorităţilor naţionale. Cinci şedinţe plenare ale consiliului ştiinţific au fost organizate în perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2010: în martie la Bucureşti (România), în aprilie şi decembrie la Bruxelles (Belgia), în iunie la Santiago de Compostela (Spania) şi în octombrie la Luxemburg.

În afara şedinţelor plenare şi a celor două comitete permanente (pentru evaluare inter pares şi pentru conflicte de interes, abateri ştiinţifice şi aspecte etice), membrii consiliului ştiinţific se reunesc în grupuri de lucru care abordează aspecte specifice. În 2010, agenţia executivă a organizat diferite reuniuni ale grupurilor de lucru CEC privind „Relaţii cu industria”, „Acces deschis”, „Participarea ţărilor terţe” şi „Echilibrul între femei şi bărbaţi”. Grupurile de lucru realizează analize şi contribuie la strategia ştiinţifică a CEC prin propuneri care urmează să fie adoptate de consiliul ştiinţific în plen în domeniile acoperite de mandatele lor: examinează relaţia CEC cu sectorul industrial/întreprinderi şi impactul cercetării finanţate de CEC asupra inovării; elaborează o poziţie a CEC privind accesul deschis; explorează mecanisme adecvate de sporire a participării cercetătorilor din afara Europei, în special din Brazilia, Rusia, India şi China (ţările BRIC) la schemele CEC; se asigură că CEC se află în avangardă din punctul de vedere al celor mai bune practici în ceea ce priveşte echilibrul între femei şi bărbaţi în rândul beneficiarilor.

Pentru a asigura în continuare legătura cu Comisia Europeană şi agenţia executivă, preşedintele şi vicepreşedinţii consiliului ştiinţific, secretarul general al CEC şi directorul agenţiei se reunesc periodic în cadrul consiliului CEC. La aceste reuniuni participă şi conducerea de nivel înalt a agenţiei. În 2010, consiliul s-a reunit de 9 ori la Bruxelles, în special pentru a pregăti sau pentru a aprofunda reuniunile consiliului ştiinţific.

Şedinţele plenare ale consiliului ştiinţific şi reuniunile membrilor acestuia cu părţile interesate ale CEC sunt pregătite cu sprijinul organizatoric şi administrativ al agenţiei executive. Agenţia oferă, de asemenea, consultanţă şi analiză pentru a facilita îndeplinirea sarcinilor consiliului ştiinţific descrise în anexa 1 la programul specific „ Idei” , precum şi sprijin pentru activităţile operaţionale ale grupurilor de lucru şi comitetelor permanente.

4.1.1. Desemnarea noilor membri

În 2010, Comisia a instituit un „comitet de identificare”[10], cu scopul de a identifica noi membri pentru reînnoirea planificată a consiliului științific. În decembrie 2010, comitetul şi-a prezentat propunerile Comisiei, iar raportul său a fost transmis Consiliului şi Parlamentului.

Pe baza acestor propuneri, Comisia a desemnat următoarele persoane ca noi membri ai consiliului ştiinţific: prof. Nicholas Canny (Universitatea Naţională din Irlanda – Galway), prof. Tomasz Dietl (Academia Poloneză de Știinţe), prof. Daniel Dolev (Universitatea Ebraică din Ierusalim), prof. Sir Timothy Hunt (Institutul de Cercetare din Londra), prof. Mart Saarma (Universitatea Helsinki), prof. Anna Tramontano (Universitatea La Sapienza din Roma) şi prof. Isabelle Vernos (Centre Regulació Genómica, Barcelona).

4.2. Secretarul general al CEC

Secretarul general al CEC își desfășoară activitatea sub autoritatea consiliului științific, este responsabil cu asigurarea legăturii efective dintre consiliul științific, Comisie și agenţia executivă a CEC și monitorizează implementarea efectivă, de către Agenţia executivă a CEC, a strategiei și pozițiilor adoptate de consiliul științific.

Cel de-al doilea secretar general al CEC, prof. Andreu Mas-Colell, profesor de economie la Universitatea Pompeu Fabra din Barcelona şi decanul Facultăţii de Economie din Barcelona, numit în funcţie la 30 iunie 2009, s-a retras din funcţie la 1 septembrie 2010. Comisia a demarat deja procesul de numire a succesorului său.

4.3. Agenția executivă a CEC

Începând cu luna iulie 2009, AECEC este responsabilă pentru toate aspectele implementării administrative și executării programului, în conformitate cu programul de lucru.

Activitățile agenţiei sunt supravegheate de un Comitet director, desemnat de Comisie și alcătuit din trei funcționari ai Comisiei (directorul general şi directorul de resurse al DG Cercetare şi Inovare şi directorul responsabil pentru comitetul consultativ privind numirile din DG Resurse Umane şi Securitate), un membru al consiliului științific (prof. Mathias Dewatripont) și un savant independent (prof. Catherine Cesarsky). Secretarul general al CEC are statut de observator. În 2010, Comitetul director a organizat patru reuniuni și a adoptat decizii referitoare la programul anual de lucru, bugetul şi conturile agenţiei. Cu ocazia fiecărei reuniuni, Comitetul director a primit un raport detaliat de activitate din partea directorului agenţiei.

4.3.1. Personalul agenţiei

Bugetul de funcţionare pe 2010 prevede o schemă de personal de 100 agenţi temporari şi un buget pentru 215 agenţi contractuali şi 15 experţi naţionali detaşaţi, totalizând 330 de agenţi.

La sfârşitul lui decembrie 2010, agenţia avea un personal total de 316 agenţi: 94 agenţi temporari, 218 agenţi contractuali şi 4 experţi naţionali detaşaţi. Cât privește managementul AECEC, toate posturile sunt în prezent ocupate.

Statisticile din decembrie 2010 arată că personalul agenţiei este format din aproximativ 35% bărbaţi şi 65% femei. În ceea ce priveşte echilibrul dintre bărbaţi şi femei în cadrul personalului foarte specializat (agenţi temporari şi agenţi contractuali în grupa de funcţii IV), 59% dintre posturi sunt ocupate de femei. La sfârşitul lui 2010, agenţia executivă CEC avea angajaţi din 21 de state membre.

Pe lângă selecție și recrutare, agenţia a cunoscut, în 2010, o consolidare și o creștere a resurselor sale umane. Comitetul director a adoptat normele de punere în aplicare referitoare la gestionarea personalului, în special la evaluarea personalului şi dezvoltarea profesională.

5. Concluzii şi perspective pentru 2011

Schemele de finanţare ale CEC au atras interesul comunităţii europene de cercetare. Primele şase apeluri au generat peste 20 000 de solicitări.

În timp ce în 2009 au fost înregistrate aproximativ 400 de articole în publicații științifice care făceau trimitere la CEC, numărul acestora s-a triplat în 2010. Acesta este rezultatul unei combinaţii între numărul tot mai mare de proiecte şi dezvoltarea proiectelor care generează mai multe rezultate. Pentru anul 2009, articolele provin din 182 de proiecte, iar pentru 2010, din 453 de proiecte, ceea ce înseamnă în medie două, respectiv trei articole per proiect pentru 2009 şi 2010.

Ca răspuns la solicitarea Comisiei de a consolida rolul CEC în lanţul inovării[11], consiliul ştiinţific a creat o nouă oportunitate de finanţare care va fi oferită titularilor de granturi CEC începând cu 2011 pentru a stabili potenţialul de inovare al ideilor care provin din proiectele lor finanţate de CEC. Schema urmăreşte să acopere o lacună de finanţare în etapa cea mai timpurie a unei inovaţii. Titularii de granturi CEC vor avea posibilitatea de a stabili „dovada conceptului” unei idei finanţate de CEC, respectiv de a scoate în evidenţă pe piaţă potenţialul său pentru inovare, asigurând astfel eventuale posibilităţi de comercializare.

De asemenea, consiliul ştiinţific poartă discuții privind modul de diversificare şi extindere a programelor sale, întotdeauna pe baza principiilor care au condus la reuşita primelor două scheme: propuneri dirijate de cercetător, evaluare inter pares riguroasă bazată pe excelenţă ştiinţifică.

În 2011, grupul de lucru al CEC îşi va prezenta raportul privind structura juridică şi organizatorică a CEC, la timp pentru propunerile Comisiei referitoare la programul „Orizont 2020”, așteptate înainte de sfârşitul anului.

[1] JO L 57, 24.2.2007, p.14.

[2] Decizia 2008/37/CE a Comisiei din 14 decembrie 2007 de instituire a Agenției executive a Consiliului European pentru Cercetare pentru gestionarea programului comunitar specific „Idei” în domeniul cercetării de frontieră, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 58/2003 al Consiliului (JO L9, 12.1.2008, p.15).

[3] C(2009)5928, 29.7.2009, nepublicat.

[4] Raport al panelului de evaluare: Către o organizație de cercetare exploratorie de talie mondială: Reexaminarea structurilor și mecanismelor Consiliul European pentru Cercetare (23 iulie 2009). http://erc.europa.eu/index.cfm?fuseaction=page.display&topicID=158 Răspunsul Comisiei: Comunicare către Consiliu şi Parlament C(2009) 552 final din 22.10.2009 http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/commission_communication_on_the_erc_review_-_22_october_2009.pdf

[5] Decizia 2011/12/UE din 12.1.2011, JO L 9, 13.1.2011, p.5.

[6] Decizia 2010/767/UE din 9 decembrie 2010, JO L 327, 11.12.2010, p.51.

[7] http://erc.europa.eu/index.cfm?fuseaction=page.display&topicID=60

[8] Comunicat de presă IP/10/1759 http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/10/1759&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=fr

[9] http://erc.europa.eu/pdf/ERC_Update_FP7_interim_report.pdf

[10] Membrii acestui comitet au fost prof. Eero Vuorio (director al Biocenter, Finlanda), prof. Ann Dowling (şefa Catedrei de Inginerie, Universitatea Cambridge), prof. Andreu Mas-Colell (Catedra de Economie şi Afaceri, Universitatea Pompeu Fabra), prof. Gretty Mirdal (Catedra de Psihologie, Universitatea din Copenhaga), prof. Arnold Schmidt (profesor emerit la Institutul de Fotonică al Universității Tehnice din Viena) şi prof. Maciej Zylicz (şeful Catedrei de Biologie Moleculară, Institutul Internaţional de Biologie Moleculară şi Celulară din Varşovia).

[11] Comunicare privind inițiativa „O Uniune a inovării” COM(2010) 546 final, 6.10.2010.