COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 19.12.2011 
SEC(2011) 1559 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMAT AL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
care înso ţeşte documentul 
Propunere de DIRECTIV Ă A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI 
de modificare a Directivei 2005/36/CE privind recunoa șterea calific ărilor profesionale și 
Regulament privind cooperarea administrativ ă prin intermediul Sistemului de 
informare al pie ței interne 
{COM(2011) 883 final} 
{SEC(2011) 1558 final}  
 
RO 2   RO 1. INTRODUCERE  
Directiva privind calific ările profesionale1 definește condi țiile pentru recunoa șterea 
calificărilor profesionale în cazul stabili rii într-un alt stat membru, precum și condițiile pentru 
mutarea într-un alt stat membru pe baz ă temporar ă.  
Modernizarea sistemului de recunoa ștere a calific ărilor profesionale este una dintre cele 12 
pârghii ale Actului privind pia ța unică destinate s ă creeze cre ștere și să stimuleze încrederea. 
Aceasta se bazeaz ă pe o evaluare aprofundat ă a directivei realizat ă în perioada martie 2010-
mai 2011. 
2. SUBSIDIARITATE  
Normele care guverneaz ă recunoașterea calific ărilor profesionale sunt prezentate în Directiva 
2005/36/CE privind recunoa șterea calific ărilor profesionale. Schimb ările aduse acestui acquis 
implică modificarea prezentei directive, dar nu o nou ă directivă. 
3. OBIECTIVE  
Pe baza analizei problemelor prezentate în urm ătoarea sec țiune, principalele obiective ale 
inițiativei sunt de a facilita mobilitatea profesioni știlor și comerțul cu servicii în interiorul 
Uniunii, de a aborda problema ocup ării locurilor de munc ă de înaltă calificare și de a oferi o 
gamă mai largă de posibilit ăți pentru persoanele în c ăutarea unui loc de munc ă. 
4. DEFINIREA PROBLEMEI , OPțIUNI STRATEGICE șI IMPACTUL ACESTORA  
Identificarea domeniilor problematice rezult ă în principal din rezultatul evalu ării și din 
reacțiile la cartea verde publicat ă de Comisie la 22 iunie 2011.  
4.1. Informații și guvernare electronic ă pentru cet ățeni 
Profesioni știi care doresc recunoa șterea calific ărilor lor continu ă să se confrunte cu dificult ăți 
în identificarea autorit ății competente corespunz ătoare și a documentelor pe care trebuie s ă le 
depună.  
O altă problemă se referă la utilizarea limitat ă a mijloacelor electronice pentru îndeplinirea 
procedurilor de recunoa ștere. În mod special, profesiile medicale și persoanele în c ăutarea 
unui loc de munc ă nu beneficiaz ă de facilit ățile oferite de ghi șeele unice instituite în contextul 
Directivei privind serviciile. Eval uarea impactului a identificat 4 op țiuni poten țiale: 1). statu-
quo la nivelul UE; 2). consolid area punctelor de contact na ționale; 3). statele membre ar 
trebui să asigure un punct central onlin e pentru acces la informa ții și proceduri de 
recunoaștere complete; 4). extinderea domeniului de aplicare al ghi șeelor unice.  
                                                 
1 Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind 
recunoașterea calific ărilor profesionale (JO L 255, 30.9.2005, p. 22) 
 
RO 3   RO Se prefer ă opțiunea 4 deoarece prevede ca statele membre s ă pună la dispozi ție toate 
informațiile și procedurile prin intermediul ghi șeului unic la care este cel mai probabil s ă se 
adreseze profesioni știi.  
4.2. Eficiența procedurilor de recunoa ștere 
4.2.1.  Lungimea procedurilor de recunoa ștere 
Directiva prevede termene specif ice pentru prelucrarea solicit ărilor de recunoa ștere (3 sau 4 
luni). Aceste termene nu par s ă fie adaptate necesit ăților pieței forței de munc ă. În plus, se 
pare că adesea termenele nu se respect ă. Utilizarea sporit ă a sistemului de informare al pie ței 
interne (IMI) a facilitat schimbul de informa ții între autorit ățile competente, dar nu pare s ă fi 
accelerat procedurile pentru cet ățeni.  
Se examineaz ă patru op țiuni diferite: 1). politicile în vigoare r ămân neschimbate; 2). un 
control mai puternic exercitat de Comisie asupra aplic ării în cazuri individuale; 3). reducerea 
termenelor din directiv ă pentru toate profesiil e; 4). implicarea statul ui membru de origine și 
crearea unui card european al mobilit ății profesionale. 
Ar trebui s ă se prefere op țiunea 4, deoarece abordeaz ă problema la baz ă și creează condiții 
favorabile pentru accelerarea procedurii de recunoa ștere. Aceasta prevede termene mai stricte, 
dar asigur ă instrumentele necesare (card profesi onal) pentru respectarea acestora. Op țiunea 
necesită investiții limitate din partea Comisiei și ar avea un impact poz itiv asupra costurilor 
legate de recunoa ștere în statele membre. Cu toate a cestea, ar putea necesita eforturi 
suplimentare din partea unor state membre.  
4.2.2.  Justificarea și organizarea m ăsurilor compensatorii  
Problemele din acest domeniu se refer ă mai ales la lipsa justific ării deciziilor adoptate de 
autoritățile competente și la organizarea m ăsurilor compensatorii.  
Evaluarea impactului ia în considerare urm ătoarele op țiuni: 1). politicile în vigoare r ămân 
neschimbate; 2). elaborarea unor orient ări cuprinz ătoare privind utilizarea și organizarea 
măsurilor compensatorii; 3). optimizarea utiliz ării măsurilor compensatorii; 4). op țiunea 3 și 
asigurarea bunei organiz ări a măsurilor compensatorii. 
Concluzia este c ă opțiunea 4 este cea mai ef icace, deoarece abordeaz ă toate problemele 
identificate.  
4.2.3.  Absența platformelor comune  
Platformele comune s-au introdus pentru facilita rea punerii în aplicare a sistemului general de 
recunoaștere. În pofida tentativelor de realizare a acesteia, pân ă acum, nu s-a introdus nicio 
platformă comună.  
Evaluarea impactului analizeaz ă următoarele op țiuni: 1). statu-quo; 2). eliminarea conceptului 
de platforme comune; 3). revi zuirea conceptului de platform ă comună; 4). armonizarea 
cerințelor minime de formare pentru noi profesii. 
Opțiunea 3 ofer ă cea mai eficace solu ție profesioni știlor care vor ob ține recunoa șterea fără 
măsuri compensatorii.  
 
RO 4   RO 4.3. Funcționarea sistemului recunoa șterii automate  
4.3.1.  Notificarea noilor diplome  
Evaluarea demonstreaz ă că procedura de notificare și de examinare a noilor diplome în 
arhitectur ă este considerat ă greoaie. În plus, cerin țele minime în materie de formare pentru 
cele 6 profesii din sectorul s ănătății, obligatorii pentru toate statele membre, ar putea s ă nu se 
respecte întotdeauna la fa ța locului.   
Evaluarea impactului a identificat urm ătoarele op țiuni strategice: 1) . statu-quo; 2). func ție 
națională de verificare a conform ării; 3). organism de verificare a conform ării la nivelul UE.  
Se concluzioneaz ă că ar trebui s ă se prefere op țiunea 2, deoarece aceasta ar crea condi ții mai 
bune pentru notificarea mai prompt ă a diplomelor, ar u șura sarcina asociat ă cu examinarea 
diplomelor și ar asigura respectarea cerin țelor minime de formare.  
4.3.2.  Ajustări ale cerin țelor minime de formare  
Cerințele minime de formare definite în directiv ă nu reflect ă neapărat progresul științific și 
tehnic și reformele educa ționale recente. 
a). Clarificarea perioadelor minime de formare pentru medici, asisten ți medicali și moașe: 
durata minim ă a formării se exprim ă în ani sau ore de formare. Aceasta a dus la interpret ări 
divergente cu privire la caracterul alternativ sau cumulativ al celor dou ă criterii. Se 
examineaz ă următoarele op țiuni: 1). statu-quo; 2). excluderea unuia dintre cele dou ă criterii; 
3). combinarea celor dou ă criterii și adaptarea num ărului de ani pentru medici; 4). op țiunea 3 
și introducerea unei referiri la ECTS (Sistemu l european de credite  transferabile).  
Se prefer ă opțiunea 4, deoarece clarific ă dispozițiile legale (num ărul de ani și ore se aplic ă 
împreună) și oferă flexibilitatea necesar ă pentru medici (num ărul de ore de formare trebuie 
distribuit pe cel pu țin cinci ani).  
b). Cerin țe de admitere pentru asisten ți medicali și moașe: cerința de admitere pentru 
formarea de asistent medical și moașă este în prezent de minimum 10 ani de înv ățământ 
general. Ținând cont de evolu ția acestor profesii, p ărțile interesate au sus ținut că formarea ar 
trebui să fie extins ă la 12 ani de înv ățământ general, a șa cum este cazul deja în 24 de state 
membre. Se examineaz ă următoarele op țiuni: 1). statu-quo; 2). cerin ță de 12 ani pentru 
ambele profesii; 3). actualizarea cerin ței numai pentru moa șe; 4). cerin ță de 12 ani sau 
echivalent pentru ambele profesii și prevederea unei perioade de tranzi ție.  
Opțiunea preferat ă este opțiunea 4. Aceasta permite statelor membre s ă educe asisten ți 
medicali și moașe mai competente și mai independente și să mențină încrederea în calific ările 
de asistent medical și moașă obținute într-un stat membru UE.  
c). Deschiderea de noi farmacii: o derogare adoptat ă în 1985 permite statelor membre s ă nu 
recunoasc ă o calificare a unui fa rmacist pentru înfiin țarea sau gestionare a de noi farmacii. 
Aceasta este o discriminare împotriva unui cet ățean UE. Evaluarea impactului a analizat 
următoarele op țiuni: 1). statu-quo; 2). abrogarea acestei dispozi ții. Opțiunea 2 este op țiunea 
preferată, deoarece pune cap ăt discrimin ării existente pe baza unei calific ări străine. 
d). Cerințe minime de formare pentru arhitec ți: acestea nu mai reflect ă standardul prevalent în 
educația în domeniul arhite cturii. În plus, cerin țele de calificare deplin ă ca arhitect, mai ales 
 
RO 5   RO experiența practică, nu sunt reglemen tate de directiv ă. Se examineaz ă următoarele op țiuni: 1). 
statu-quo; 2). extinderea dur atei minime de formare de la 4 la  5 ani; 3). extinde rea duratei la 5 
ani și includerea unui stagiu de  2 ani; 4). Stabilirea form ării arhitec ților la 6 ani, constând 
dintr-un minimum de 4 ani de formare universitar ă și minimum 1 an de experien ță practică.  
Se prefer ă opțiunea 4, deoarece aduce cerin țele directivei într-o mai bun ă conformitate cu 
standardele acceptate în mod obi șnuit.  
4.3.3.  Recunoaștere automat ă pe baza experien ței profesionale  
Feedbackul primit din partea autorit ăților competente arat ă că Clasificarea interna țională 
standard, pe industrie, a tuturor activit ăților economice (ISIC) din 1958, pe care se bazeaz ă 
anexa IV, nu permite întotdeauna identificarea profesiilor care ar trebui s ă beneficieze de 
recunoaștere automat ă. Aceasta creeaz ă incertitudine juridic ă pentru profesioni ști.  
Pentru evaluarea impactului se iau în considerare urm ătoarele op țiuni: 1). statu-quo; 2). 
înlocuirea imediat ă a clasific ării ISIC din 1958 cu o alt ă clasificare; 3). actualizarea 
clasificării ISIC din 1958 cu cea mai recent ă clasificare ISIC din 2008; 4). introducerea unei 
mai mari flexibilit ăți pentru a permite o modernizare a clasific ării pe viitor. 
Ar trebui s ă se prefere op țiunea 4: aceasta permite revizuirea clasific ării activităților într-un 
stadiu ulterior, pe baza rezultat elor unui studiu care ar evalua impacturile asupra diferitelor 
părți interesate. 
4.4. Stabilirea în alt stat membru  
4.4.1.  Niveluri de calificare  
Dacă există o diferen ță de două sau mai multe niveluri de calificare între calificarea 
solicitantului și calificarea necesar ă în statul membru gazd ă, solicitantul este exclus de la 
beneficii acordate în teme iul directivei, precum garan țiile procedurale. Relevan ța nivelurilor 
de calificare din directiv ă a fost pus ă sub semnul întreb ării, mai ales din cauza lipsei sale de 
coerență cu Cadrul european al calific ărilor2.  
Pentru evaluarea impactului se iau în considerare urm ătoarele op țiuni: 1). statu-quo la nivelul 
UE; 2). simplificarea clasific ării nivelurilor educa ționale; 3). eliminarea clasific ării din 
directivă. 
Se preferă opțiunea 2, deoarece s-ar reduce actuala incertitudine juridic ă legată de solicit ările 
examinate în temeiul tratatului. Clasificarea existent ă ar continua s ă constituie un punct de 
referință pentru compararea calific ărilor.  
4.4.2.  Accesul par țial 
Activitățile economice asociate cu o anumit ă profesie pot fi semnifica tiv diferite de la un stat 
membru la altul. O prob ă de aptitudini sau un stagiu de adaptare ar putea s ă nu compenseze 
                                                 
2 Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 20 08 privind stabilirea Cadrului 
european al calific ărilor pentru înv ățarea de-a lungul vie ții, JO 2008/C 111/01 
 
RO 6   RO întotdeauna aceste diferen țe. Ca alternativ ă la absolvirea unei noi form ări în statul membru 
gazdă, Curtea European ă de Justiție a stabilit principiul accesului par țial la o profesie3.  
Evaluarea impactului are în vedere urm ătoarele op țiuni: 1). statu-quo; 2). introducerea în 
directivă a posibilit ății accesului par țial pentru toate profesiile; 3). introducerea în directiv ă a 
posibilității accesului par țial, dar excluderea pr ofesiilor cu implica ții pentru s ănătatea public ă. 
Opțiunea preferat ă este opțiunea 3. Aceasta poate reduce obstacolele în calea mobilit ății, 
ținând cont, în acela și timp, de protec ția consumatorului și siguranța pacientului.  
4.4.3.  Mobilitatea între state în care  profesia nu este reglementat ă și state în care profesia 
este reglementat ă (stabilire)  
Profesioni știi care provin din țări în care profesia lor nu este reglementat ă sunt obliga ți în 
prezent să demonstreze 2 ani de experien ță profesional ă în ultimii 10 ani sau s ă demonstreze 
că au absolvit „o educa ție și o formare reglementate” orientate c ătre exercitarea profesiei 
specifice.  
Evaluarea impactului discut ă următoarele op țiuni: 1). statu-quo; 2). ex tinderea conceptului de 
educație și formare reglementate; 3). eliminarea tuturor cerin țelor specifice. 
Opțiunea 3 este op țiunea preferat ă, deoarece ar simplifica cerin țele administrative pentru 
profesioni ști care provin din țări în care profesia lor nu este reglementat ă.  
4.5. Mutarea temporar ă 
Introducerea unui regim specific pentru  libera prestare transfrontalier ă a serviciilor a 
reprezentat cea mai important ă inovare a Directivei (din 2005) privind calific ările 
profesionale. Cu toate acestea, autorit ățile competente au raportat experien țe limitate. Aceasta 
ar putea avea leg ătură cu legalitatea cerin țelor impuse profesioni știlor și cu lipsa de claritate a 
anumitor dispozi ții.  
4.5.1.  Cerințe impuse profesioni știlor din state membre în care profesia lor nu este 
reglementat ă 
Se prezint ă următoarele op țiuni: 1). statu-quo; 2). exti nderea conceptului de educa ție și 
formare reglementate; 3) . exceptarea profesioni știlor care înso țesc clienți.  
Opțiunea 3 ofer ă flexibilitate și o soluție mai eficace, chiar dac ă se limiteaz ă la o propor ție 
mai mică de solicitan ți. Activitățile cu riscuri pentru s ănătatea și siguranța publică ar trebui s ă 
fie excluse din op țiunea 3. 
4.5.2.  Mobilitatea temporar ă cu verificarea prealabil ă a calificărilor 
Se discută mai multe op țiuni: 1). statu-quo; 2). statel e membre ar elabora o list ă de profesii cu 
implicații asupra s ănătății și siguranței; 3). Comisia ar defini o list ă de profesii cu implica ții 
asupra sănătății și siguranței.  
                                                 
3 Cauza C-330/03 din 19 ianuarie 2006, Culegerea de jurispruden ță 2006, pagina I-801  
 
RO 7   RO Opțiunea 2 ar trebui s ă fie preferat ă pentru că oferă o mai mare claritate dispozi țiilor existente 
fără costuri suplimentare importante.  
4.5.3.  Lipsa clarit ății domeniului de aplicare a regimului  
Evaluarea impactului are în vedere urm ătoarele op țiuni: 1). statu-quo; 2). elaborarea unui 
document de orientare pentru autorit ățile competente; 3). precizarea unei durate/frecven țe 
maxime pentru „prestarea temporar ă și ocazional ă de servicii”.  
Se concluzioneaz ă că opțiunea 2 este cea preferat ă, deoarece ofer ă o soluție neobligatorie și 
flexibilă în conformitate cu jurispruden ța Curții, asigurând, în acela și timp, orientarea 
necesară pentru autorit ățile competente.  
4.6. Domeniul de aplicare al directivei  
Directiva se aplic ă numai într-o oarecare m ăsură deținătorilor de calific ări din țări terțe și nu 
acoperă profesioni știi care nu sunt pe deplin califica ți și notarii.  
4.6.1.  Profesioni ști care nu sunt pe deplin califica ți 
Se discut ă următoarele op țiuni: 1). statu-quo; 2). extind erea domeniului de aplicare al 
Directivei; 3). op țiunea 2 și clarificarea situa ției în statul membru de origine.  
Opțiunea 3 este solu ția cea mai eficient ă, deoarece organizeaz ă nu numai mutarea 
profesionistului în statul membru gazd ă, ci și întoarcerea sa în statul membru de origine. 
4.6.2.  Calificări obținute în țări terțe 
Se discută trei opțiuni: 1). statu-quo; 2). reducerea cerin ței de experien ță profesional ă de la 3 
la 2 ani; 3). extinderea domeniului de aplicare al direct ivei pentru a reglementa recunoa șterea 
calificărilor din țări terțe (pentru prima recunoa ștere).  
Ar trebui s ă se prefere op țiunea 1, deoarece celelalte dou ă opțiuni nu sunt sus ținute de statele 
membre și se dovedesc a fi prea ambi țioase la momentul actual. 
4.6.3.  Notari  
Evaluarea impactului are în vedere urm ătoarele op țiuni: 1). statu-quo; 2) . excluderea notarilor 
din directiv ă; 3). extinderea directivei la cazurile de stabilire; 4). stabilire cu domeniu limitat 
de aplicare a prest ării de servicii; 5). aplicarea deplin ă a directivei.  
Se concluzioneaz ă că opțiunea 4 răspunde cel mai bine caracteristi cilor specifice ale profesiei. 
4.7. Protecția pacien ților 
Sănătatea public ă a ieșit în eviden ță ca un aspect important în cadrul evalu ării directivei.  
4.7.1.  Garanții privind statutul profesioni știlor 
Unele părți interesate, chiar câteva guverne, au suge rat ca, în temeiul directivei, dezvoltarea 
profesional ă continuă (DPC) a cadrelor medicale s ă devină obligatorie. De asemenea, exist ă o 
preocupare din partea autorit ăților competente cu privire la medici sau asisten ți medicali care 
 
RO 8   RO au încetat s ă practice timp de mul ți ani sau ar putea fi interzi și de la practic ă din cauza unor 
sancțiuni disciplinare sau penale.  
Se discut ă următoarele op țiuni: 1). statu-quo; 2). ad ăugarea de noi cerin țe privind DPC și 
experiența profesional ă recentă; 3). adăugarea de noi cerin țe în ceea ce prive ște experien ța 
profesional ă recentă; 4). introducerea unui mecanism de alert ă combinat cu o transparen ță 
sporită între statele membre cu privire la DPC.  
Se preferă opțiunea 4, deoarece reduce efectiv riscul deplas ării cadrelor medicale care nu mai 
au drept de practic ă de la un stat membru la altul.  
4.7.2.  Garanții privind competen țele lingvistice   
Cunoștințele lingvistice ale profesioni știlor reprezint ă o problem ă sensibilă pentru pacien ți. 
Directiva impune profesioni știlor o obliga ție, dar nu prevede nicio metod ă specială prin care 
statele membre ar trebui s ă controleze punerea în  aplicare a obliga ției. S-au exprimat 
preocupări în aceast ă privință pentru cadrele medicale.  
Evaluarea impactului analizeaz ă următoarele op țiuni: 1). statu-quo; 2) . introducerea verific ării 
sistematice a competen țelor lingvistice pentru cadrele medicale și armonizarea acesteia la 
nivelul UE; 3). Clarificarea nor melor privind aplicarea verific ării competen țelor lingvistice 
pentru profesioni ști de la caz la caz.  
Opțiunea 3 este op țiunea preferat ă, deoarece asigur ă un echilibru între necesitatea asigur ării 
siguranței pacientului și eficacitatea necesar ă a procedurilor de recunoa ștere.  
4.8. Lipsa de transparen ță și justificare a cerin țelor de calificare în profesiile 
reglementate   
800 de categorii de profesii sunt reglementate în  interiorul UE. Sarcin ile rezervate asociate 
profesiilor reglementate, precum și tipul de calificare necesar pot varia semnificativ de la un 
stat membru la altul.  
Ținând cont de dezbaterea actual ă privind num ărul de profesii reglementate ( și cererea din 
partea Parlamentului European de a se reduce num ărul acestora), pare necesar înainte de toate 
să se asigure o mai mare transparen ță și justificare a profesiilor reglementate.  
Evaluarea impactului examineaz ă următoarele op țiuni: 1) statu-quo la nivelul UE; 2) 
asigurarea unei transparen țe sporite în ceea ce prive ște reglementarea profesiilor; 3) op țiunea 
2 și lansarea unui exerci țiu de evaluare reciproc ă; 4) opțiunea 2 și introducerea unui regim 
specific pentru profesiile reglementa te doar într-un singur  stat membru.  
Ar trebui s ă se prefere op țiunea 3, deoarece ar îmbun ătăți efectiv transparen ța și ar încuraja 
statele membre s ă își evalueze și să își compare reglement ările naționale. 
5. IMPACTUL GLOBAL AL PACHETULUI  
Opțiunile strategice se combin ă astfel încât s ă se asigure coeren ța internă a inițiativei. Se ține 
cont în permanen ță de impactul asupra p ărților interesate, precum și de sarcina administrativ ă 
și de costurile de conformitate create de op țiunile strategice preferate.  
 
RO 9   RO 6. MONITORIZARE șI EVALUARE  
S-au stabilit indicatori specifici pentru mon itorizarea progreselor înregistrate în punerea în 
aplicare a directivei. S-au prev ăzut, de asemenea, obliga ții de raportare, pe ntru a se evalua 
funcționarea diferitelor sisteme de recunoa ștere.