(Text cu relevanță pentru SEE)

Un alt obstacol semnificativ și raportat frecvent privește transmiterea transfrontalieră a documentelor justificative în cadrul unei proceduri. Statele membre solicită adesea certificate (traduse) legalizate și documente sau date autentificate, în special din partea solicitanților externi. Unele state membre și-au pus deja în aplicare propriile soluții naționale de tipul „doar o singură dată”, conform cărora datele sunt schimbate la nivel intern între registrele de bază naționale, dar procesul de digitalizare nu este încă finalizat. În plus, aceste schimburi nu sunt posibile în prezent la nivel transfrontalier.

În plus, întreprinderile și cetățenii se așteaptă să obțină informații exacte, complete și actualizate și au acest drept. Răspunsurile trebuie să fie oportune și operaționale pentru a fi cu adevărat utile. În plus, accesul la informații în diferite limbi este deosebit de important pentru activitățile transfrontaliere.

De asemenea, pentru cetățeni, dificultatea de a obține informații exacte și prompte crește într-un context transfrontalier în ceea ce privește aspectele practice, cum ar fi modul de înregistrare ca rezident, recunoașterea calificărilor, înscrierea copiilor la școală, înmatricularea unui autovehicul, colectarea pensiei etc.

Întreprinderile alocă în mod curent o parte considerabilă a resurselor lor umane pentru a se familiariza cu normele aplicabile și procedurile necesare pentru exercitarea activității lor. Întreprinderile mari pot angaja personal dedicat pentru a colecta informații și pentru a respecta procedurile relevante. Pentru IMM-uri și întreprinderile nou-înființate, acest lucru poate reprezenta un obstacol major. Un studiu recent a concluzionat că întreprinderile ar putea economisi 170 de milioane EUR anual în cazul în care opt proceduri esențiale ar fi complet disponibile online, inclusiv pentru utilizatorii transfrontalieri. Într-un studiu recent s-a calculat că, în cazul în care informații foarte accesibile și de înaltă calitate ar fi disponibile online, întreprinderile ar putea economisi între 11 și 55 de miliarde EUR pe an atunci când culeg informații cu privire la nouă teme de afaceri înainte de a se angaja în activități transfrontaliere. În cadrul unei piețe unice de 28 de state membre, costurile colectării de informații cresc rapid și afectează în mod disproporționat întreprinderile mai mici, care de multe ori renunță la explorarea oportunităților în afara piețelor lor interne.

La un nivel mai general, o administrație publică deschisă, eficientă și favorabilă incluziunii, orientată către abordări ambițioase ale e-guvernării, care oferă servicii publice digitale capăt-la-capăt fără frontiere, personalizate și ușor de utilizat, poate fi extrem de benefică pentru toți europenii. Acest lucru are un impact considerabil asupra vieții de zi cu zi a cetățenilor, precum și asupra activităților întreprinderilor, atât în propria țară, cât și în afara granițelor. Cu toate acestea, cetățenii și întreprinderile nu beneficiază încă de toate avantajele serviciilor digitale care ar trebui să fie disponibile fără discontinuități în UE. Tehnologiile digitale, ca parte integrantă a modernizării administrației publice, pot oferi avantaje economice și sociale considerabile atât pentru cetățenii europeni, cât și pentru societate în ansamblu.

Punerea în aplicare efectivă a portalului digital unic va fi asigurată prin crearea unui grup de coordonare, sub forma unui forum pentru cooperarea dintre Comisie și statele membre. Prin îmbunătățirea semnificativă a experienței utilizatorilor, inițiativa va spori considerabil încrederea cetățenilor și a întreprinderilor în piața unică. Digitalizarea procedurilor și furnizarea de informații exacte și fiabile, precum și facilitarea accesului la serviciile de asistență vor stimula schimburile transfrontaliere, vor genera beneficii și vor reduce birocrația, contribuind astfel la crearea de noi oportunități de locuri de muncă și la creșterea economică.

În plus, statele membre vor fi obligate să ofere o serie de proceduri online care să fie pe deplin accesibile pentru utilizatorii transfrontalieri din UE, conform unui calendar stabilit de comun acord. Acest lucru va reduce în mod semnificativ sarcina administrativă și va elimina obstacolele disproporționate cu care se confruntă cetățenii UE și întreprinderile dintr-un stat membru diferit în ceea ce privește respectarea normelor aplicabile în alte state membre.

·Concluziile Consiliului Competitivitate din martie 2015 privind politica în domeniul pieței unice a pledat pentru un angajament politic de a „consolida și raționaliza instrumentele pieței unice (...) pentru a răspunde mai bine nevoilor întreprinderilor și ale cetățenilor în activitățile lor transfrontaliere”. Acest apel a fost reiterat de Consiliul Competitivitate din februarie 2016, care, în plus, a salutat „conceptul de portal digital unic, care ar aborda în special nevoile întreprinderilor nou-înființate”.

UE a întreprins deja o serie de acțiuni în trecut pentru a aborda toate aceste chestiuni, deși în principal dintr-o perspectivă sectorială, cum ar fi înființarea de ghișee unice în domeniul serviciilor (ghișee unice), în domeniul bunurilor (puncte de informare despre produsele pentru construcții și puncte de informare despre produse), pentru recunoașterea calificărilor profesionale (centre de asistență privind recunoașterea calificărilor profesionale), pentru preocupările consumatorilor (centre ale consumatorilor) etc. Aceste servicii nu sunt, de obicei, interdependente, iar abordarea lor tematică limitată implică faptul că majoritatea utilizatorilor nu sunt conștienți de existența lor și nu le pot găsi în caz de nevoie. Oferta actuală de informații, servicii de asistență și proceduri online pentru cetățeni și întreprinderi nu vizează în mod clar necesitățile utilizatorilor.

·Documentul european de achiziție unic (DEAU) este o declarație pe propria răspundere privind respectarea cerințelor legate de procedurile de achiziții publice. Versiunea electronică a acestuia are potențialul de a deveni o piatră de temelie a punerii în aplicare a principiului „înregistrării unice”în normele privind achizițiile publice;

Propunerea contribuie la punerea în aplicare a inițiativei privind întreprinderile nou-înființate și extinderea acestora, care promovează creșterea întreprinderilor prin îmbunătățirea mediului de afaceri și reducerea birocrației. IMM-urile, în special cele care efectuează tranzacții comerciale transfrontaliere, vor beneficia de reducerea costurilor legate de căutarea de informații - într-o măsură relativ mai mare decât întreprinderile mari. Acestea vor beneficia, de asemenea, de o calitate mai uniformă a informațiilor, a asistenței și procedurilor disponibile online. Cei care efectuează tranzacții transfrontaliere online vor beneficia de acces la procedurile care sunt importante pentru ei. În plus, IMM-urilor le va fi mai ușor să identifice proceduri legate de piața unică și, prin urmare, să intre pe noi piețe ale UE. Datorită, în parte, accesului mai ușor la serviciile de asistență și soluționare a problemelor și unui instrument special de feedback din partea utilizatorilor, acestea vor putea să semnaleze mai ușor și într-un mod mai intuitiv probleme legate de norme și de autoritățile publice, în toate limbile oficiale ale UE.

•Evaluările ex post/verificările adecvării legislației existente

3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI

Măsurile prevăzute de prezentul regulament nu se extind dincolo de ceea ce este necesar pentru a rezolva problemele identificate și pentru realizarea obiectivelor identificate. Costurile investiției inițiale legate de extinderea disponibilității informațiilor, de traduceri sau de instituirea procedurilor online pot fi atenuate prin utilizarea fondurilor UE. În plus, aceste costuri vor fi compensate prin economii efectuate de întreprinderile și administrațiile naționale pe termen lung.

Având în vedere faptul că inițiativa are un triplu obiectiv și că aspectele referitoare la libera circulație a cetățenilor, la securitatea socială și la scopul de a realiza piața internă și de a asigura funcționarea acesteia în ceea ce privește furnizarea de informații, proceduri și servicii de asistență și soluționare a problemelor nu pot fi considerate ca având un simplu caracter accesoriu, inițiativa ar trebui să se bazeze pe articolul 21 alineatul (2), articolul 48 și articolul 114 alineatul (1) din TFUE.

Opiniile părților interesate au fost colectate cu ocazia numeroaselor reuniuni și evenimente, inclusiv în cadrul audierii privind „Cetățenia UE în practică” din martie 2016, al Adunării anuale a IMM-urilor de la Luxemburg din noiembrie 2015, al discuțiilor cu reprezentanții IMM-urilor în iunie și în octombrie 2016, precum și al discuțiilor cu mai multe organizații care reprezintă întreprinderile și consumatorii, pe bază bilaterală, în cursul anului 2016, cum ar fi BusinessEurope, Eurochambres, Eurocommerce, camerele de comerț, CEA-PME, Startup City Alliance Europe etc.

Serviciile de asistență la nivelul UE sunt considerate eficiente din punctul de vedere al costurilor atunci când se iau în considerare economiile și alte beneficii pe care aceste servicii le oferă întreprinderilor și cetățenilor, în comparație cu serviciile private alternative mult mai costisitoare. Cu toate acestea, serviciile de asistență la nivel național (PSC, PCP și PCPC) nu sunt suficient de performante pentru întreprinderi din punctul de vedere al eficacității lor. În plus, calitatea scăzută a site-urilor lor web reprezintă o șansă ratată de reducere a numărului de cereri inițiale printr-o mai bună informare online și, prin urmare, de a fi și mai eficiente din punctul de vedere al costurilor. Există posibilitatea de a spori eficiența și de a facilita „trasabilitatea” online în cazul în care serviciile individuale își vor promova serviciile sub o marcă comună. Acest lucru poate fi realizat mai bine la nivelul UE.

Accesul transfrontalier rămâne limitat, întrucât informațiile la nivel național sunt deficitare sau sunt disponibile doar în limba națională, iar deseori, procedurile online pentru utilizatorii naționali nu pot fi efectuate online de către utilizatorii străini. În plus, nivelul de calitate și de abordare centrată pe utilizator este destul de divergent între servicii.

Opțiunea 3 a fost considerată în mod clar cea mai adecvată în ceea ce privește satisfacerea nevoilor utilizatorilor. Abordarea complet centralizată din cadrul acesteia ar garanta o manieră armonizată de prezentare a informațiilor, permițând utilizatorilor să obțină cu ușurință informațiile căutate. Procedurile armonizate la nivelul UE ar fi pe deplin accesibile pentru utilizatorii transfrontalieri datorită modului de proiectare a sistemului. Cu toate acestea, inconvenientele majore pe care le-ar presupune această opțiune includ lipsa de fezabilitate cauzată de sprijinul inconsistent din partea statelor membre pentru o astfel de abordare centralizată. În plus, eficiența generală a acestei opțiuni nu a fost considerată foarte ridicată, întrucât combină costuri foarte ridicate cu dublări semnificative ale eforturilor.

Majoritatea statelor membre subliniază importanța calității și a accesibilității site-urilor web care vor face parte din portalul digital unic și sprijină propunerea de utilizare a unei etichete de calitate. De asemenea, ele sprijină ideea că informațiile ar trebui să fie disponibile pentru utilizatori în cel puțin o altă limbă utilizată în mod curent în UE. Statele membre au remarcat faptul că punerea la dispoziție a procedurilor online necesită investiții substanțiale, ceea ce uneori încetinește adoptarea lor. Majoritatea statelor membre ar dori să dispună de o repartizare clară a responsabilităților între nivelul național și nivelul UE și ar considera că proprietatea și gestionarea conținutului ar trebui să constituie o responsabilitate națională. Majoritatea statelor membre ar dori ca Comisia să își asume un puternic rol de coordonare, care vizează definirea obiectivelor în ceea ce privește actualizările, conținutul, utilitatea etc.

Diverse organizații de afaceri au confirmat faptul că întreprinderile ar considera foarte utilă posibilitatea ca toate instrumentele de informare online să fie reunite într-o structură unică. În plus, unele dintre ele încurajează dezvoltarea unei arhitecturi comune pentru informații în toate statele membre. Părțile interesate din mediul afacerilor subliniază faptul că informațiile furnizate trebuie să fie suficiente pentru ca acestea să își poată desfășura activitățile transfrontaliere cu respectarea legislației, incluzând nu numai informații tehnice detaliate, ci și cerințele de reglementare aplicabile încercărilor și raportării, printre altele. Cu privire la proceduri, majoritatea părților interesate din mediul de afaceri susțin că toate procedurile ar trebui să fie pe deplin disponibile online, evitându-se astfel o risipă a resurselor, în termeni de timp și de costuri.

Un plan de punere în aplicare va fi propus statelor membre, cu indicarea detaliată a acțiunilor care trebuie realizate pentru a asigura lansarea la timp a portalului digital unic. Regulamentul prevede că un raport de evaluare privind funcționarea portalului digital unic și identificarea obstacolelor din calea pieței unice va fi prezentat Parlamentului European și Consiliului la doi ani de la adoptarea prezentului regulament și apoi la fiecare doi ani. Se are în vedere de asemenea realizarea unei evaluări la cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament. Grupul de coordonare a portalului digital unic, un organism de coordonare central din structura de guvernanță a portalului digital unic, va asista Comisia în activitatea de monitorizare a performanței portalului și a stadiului de aplicare a regulamentului.

Anexa III enumeră serviciile de asistență și soluționare a problemelor care ar trebui să fie accesibile prin intermediul portalului, astfel cum este prevăzut la articolul 2 alineatul (2) litera (c).

privind înființarea unui portal digital unic pentru a furniza informații, proceduri, servicii de asistență și soluționare a problemelor și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1024/2012

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 21 alineatul (2), articolul 48 și articolul 114 alineatul (1),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European,

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor

după consultarea Autorității Europene pentru Protecția Datelor,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară,

întrucât:

(1)Piața unică este una dintre cele mai tangibile realizări ale Europei. Datorită faptului că permite persoanelor, bunurilor, serviciilor și capitalurilor să circule liber, ea oferă noi oportunități pentru cetățeni și întreprinderi. Prezentul regulament este una dintre acțiunile esențiale ale Strategiei privind piața unică, cu scopul de a debloca întregul potențial al pieței unice prin facilitarea deplasării cetățenilor și întreprinderilor în interiorul UE și a schimburilor comerciale, permițându-le acestora să se stabilească și să își extindă activitățile la nivel transfrontalier.

(2)Comunicarea privind Piața unică digitală recunoaște rolul internetului și al tehnologiilor digitale în transformarea modului în care trăim și în care ne desfășurăm activitățile prin facilitarea accesului la imense oportunități de inovare, creștere economică și locuri de muncă. În comunicare se recunoaște faptul că nevoile cetățenilor și întreprinderilor atât în propriile lor țări, cât și la nivel transfrontalier ar putea fi mai bine satisfăcute prin extinderea și integrarea portalurilor, a rețelelor, a serviciilor și a sistemelor europene existente și prin conectarea acestora la „portalul digital unic”. Planul de acțiune privind guvernarea electronică 2016-2020 al Uniunii plasează portalul digital unic printre acțiunile sale pentru 2017. Raportul privind cetățenia UE consideră portalul digital unic o prioritate pentru drepturile aferente cetățeniei Uniunii.

(3)Parlamentul European și Consiliul au solicitat în mod repetat un pachet de informații și asistență mai amplu și mai ușor de utilizat pentru a ajuta întreprinderile să navigheze pe piața unică și pentru a consolida și a raționaliza instrumentele pieței unice, pentru a răspunde mai bine nevoilor cetățenilor și ale întreprinderilor în activitățile lor transfrontaliere.

(4)Prezentul regulament răspunde acestei solicitări prin punerea la dispoziția cetățenilor și a întreprinderilor a unui acces ușor la informațiile, procedurile și serviciile de asistență și soluționare a problemelor de care au nevoie pentru a-și exercita drepturile în cadrul pieței interne. Prezentul regulament stabilește un portal digital unic în contextul căruia Comisia și autoritățile competente ar putea juca un rol important în îndeplinirea obiectivelor menționate mai sus.

(5)Prezentul regulament enumeră informațiile care sunt relevante pentru cetățeni și întreprinderi în exercitarea drepturilor lor în cadrul pieței interne și solicită statelor membre și Comisiei să se asigure că informațiile din aceste domenii sunt acoperite integral de pagini internet și portaluri la nivel național și la nivelul Uniunii. În plus, informațiile nu ar trebui doar să explice normele și obligațiile cetățenilor și ale întreprinderilor, ci ar trebui să explice, de asemenea, procedurile care trebuie realizate de către cetățenii și întreprinderile pentru a respecta aceste norme și obligații. Informațiile ar trebui, de asemenea, să furnizeze o descriere a asistenței și serviciilor de soluționare a problemelor la care cetățenii și întreprinderile pot face referire în cazul în care au probleme cu înțelegerea informațiilor, cu aplicarea acestor informații la situația lor concretă sau cu urmarea unei proceduri.

(6)Având în vedere faptul că inițiativa are un triplu obiectiv care vizează reducerea sarcinii administrative suplimentare asupra cetățenilor și întreprinderilor care exploatează sau doresc să își desfășoare activitatea în alte state membre, în deplină conformitate cu normele și procedurile naționale, eliminarea discriminării și asigurarea funcționării pieței interne în ceea ce privește furnizarea de informații, procedurile și serviciile de asistență și soluționare a problemelor și deoarece componentele sale acoperă libera circulație a cetățenilor și de securitate socială, care nu pot fi considerate ca având un simplu caracter accesoriu, inițiativa ar trebui să se bazeze pe articolul 21 alineatul (2), articolul 48 și articolul 114 alineatul (1) din TFUE.

(7)Pentru ca cetățenii și întreprinderile din UE să se bucure de dreptul lor la liberă circulație în cadrul pieței interne, Uniunea ar trebui să adopte măsuri specifice care să le permită cetățenilor și întreprinderilor să aibă acces cu ușurință la informații complete și fiabile cu privire la drepturile lor instituite prin legislația Uniunii și la informarea în legătură cu normele și procedurile naționale aplicabile pe care vor trebui să respecte atunci când se mută, locuiesc sau studiază sau atunci când stabilesc sau desfășoară activități într-un alt stat membru decât cel de origine. Informațiile care trebuie furnizate la nivel național ar trebui să aibă în vedere nu numai normele naționale de punere în aplicare a dreptul Uniunii, ci și orice alte norme naționale care sunt aplicabile cetățenilor și întreprinderilor din alte state membre

(8)Este evident că cetățenii și întreprinderile („utilizatorii”) din alte state membre pot fi dezavantajați din cauza lipsei de familiarizare cu sistemele administrative, normele naționale, a diferențelor în ceea ce privește limbile utilizate, precum și din cauza lipsei de proximitate geografică față de autoritățile publice din statele membre respective. Modul cel mai eficient de a reduce obstacolele pentru piața internă este de a permite utilizatorilor transfrontalieri să aibă acces la informații online, într-o limbă pe care o pot înțelege, de a le permite să finalizeze procedurile pentru respectarea normelor naționale integral online și de a le oferi asistență în cazul în care normele și procedurile nu sunt suficient de clare sau în cazul în care întâmpină dificultăți în exercitarea drepturilor.

(9)O serie de acte ale Uniunii au urmărit să ofere soluții prin crearea de ghișee unice sectoriale, inclusiv ghișeele unice înființate în temeiul Directivei privind serviciile, pentru a oferi informații, asistență și acces online la procedurile relevante pentru furnizarea de servicii; Punctele de informare despre produse și Punctele de informare despre produse pentru construcții, înființate pentru a oferi acces la normele tehnice specifice, și Centrele de asistență pentru calificările profesionale pentru a sprijini lucrătorii care se deplasează la nivel transfrontalier. În plus, au fost create rețele, cum ar fi Centrele Europene ale Consumatorilor, în scopul de a promova o mai bună înțelegere a drepturilor consumatorilor din Uniune și de a contribui la soluționarea plângerilor în legătură cu cumpărăturile făcute în alte state membre în cadrul rețelei, atunci când consumatorii călătoresc sau fac cumpărături online. În plus, SOLVIT are obiectivul de a oferi soluții rapide, eficace și neoficiale persoanelor fizice și întreprinderilor atunci când drepturile lor în cadrul pieței interne le sunt refuzate de către autoritățile publice. În sfârșit, au fost create mai multe portaluri de informații, cum ar fi portalul „Europa ta”, în ceea ce privește piața internă, și portalul e-justiție, în ceea ce privește domeniul justiției, pentru a informa utilizatorii cu privire la normele naționale și ale Uniunii.