Propunere de DECIZIE DE PUNERE ÎN APLICARE A CONSILIULUI privind aprobarea programului de ajustare macroeconomică pentru Cipru și de abrogare a Deciziei 2013/236/UE /* COM/2013/0602 final - 2013/0290 (NLE) */





EXPUNERE DE MOTIVE La 25 iunie 2012, Ciprul a prezentat o cerere de asistență financiară din Mecanismul european de stabilitate (MES). La 25 aprilie 2013, Consiliul a decis (Decizia 2013/236/UE a Consiliului) că Ciprul trebuie să pună în aplicare în mod riguros un program de ajustare macroeconomică în vederea combaterii riscurilor specifice generate de Cipru în privința stabilității financiare a zonei euro și urmărind restaurarea rapidă a unei situații economice și financiare solide și sustenabile în această țară. La 24 aprilie 2013, Consiliul guvernatorilor MES și-a dat acordul de principiu în vederea acordării unui sprijin pentru stabilitate Ciprului și a aprobat Memorandumul de înțelegere privind condițiile specifice de politică economică (denumit în continuare „memorandumul de înțelegere”), precum și semnarea acestuia de către Comisie, ca reprezentant al MES. La 8 mai 2013, Consiliul de administrație al MES a aprobat convenția de asistență financiară. Programul de ajustare macroeconomică urmărește restaurarea încrederii pe piețele financiare, restabilirea unor echilibre macroeconomice solide și asigurarea condițiilor pentru ca economia să revină la o creștere sustenabilă. Pentru a îndeplini aceste obiective, programul se bazează pe trei piloni. Primul pilon este o strategie pentru sectorul financiar bazată pe restructurarea și pe reducerea dimensiunilor instituțiilor financiare, precum și pe înăsprirea supravegherii sectorului, care să cuprindă măsuri de reducere a deficitelor de capital și de lichiditate. Al doilea pilon este o strategie ambițioasă de consolidare bugetară, bazată pe eforturile de consolidare începute în 2012, în special prin măsuri de reducere a cheltuielilor primare curente, de sporire a veniturilor publice, de îmbunătățire a funcționării sectorului public și de menținere a consolidării bugetare pe termen mediu. Obiectivul acestei strategii este de a corecta deficitului public general excesiv și de a readuce ponderea datoriei publice brute în PIB pe o traiectorie clar descendentă pe termen mediu. Autoritățile se angajează să reducă deficitul sub 3 % din PIB până în 2016. Ar trebui să se mențină buna execuție a fondurilor structurale și a altor fonduri ale UE, precum și punerea în aplicare corespunzătoare a inițiativelor strategice ale UE care vizează crearea de noi locuri de muncă și impulsionarea creșterii. În acest mod se va consolida traiectoria de creștere a Ciprului pe termen lung. Al treilea pilon constă într-o agendă ambițioasă de reforme structurale menite să sprijine competitivitatea și creșterea durabilă și echilibrată, în conformitate cu recomandările specifice adresate Ciprului în 2012, care să permită corectarea dezechilibrelor macroeconomice. Reamintind Recomandarea Consiliului din 22 aprilie 2013 privind înființarea unei garanții pentru tineret[1], ar trebui consolidate oportunitățile pentru tineri și perspectivele lor de inserție profesională. Programul cu o durată de 3 ani se va desfășura de la mijlocul anului 2013 până la mijlocul anului 2016. În conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din Decizia 2013/236/UE, Comisia a efectuat, în colaborare cu BCE și, după caz, cu FMI, prima evaluare a progreselor în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor convenite, precum și a eficacității și a impactului social și economic al acestora. Ca urmare, memorandumul de înțelegere a fost actualizat în domeniile reformei sectorului financiar, politicii bugetare și reformelor structurale. Pentru sectorul financiar, memorandumul de înțelegere revizuit cuprinde un acord privind publicarea unei foi de parcurs pentru relaxarea progresivă a controalelor în materie de capitaluri, care să se bazeze pe anumite etape și să fie în concordanță cu situația băncilor în materie de lichidități. În plus, memorandumul de înțelegere revizuit prevede stabilirea unui cadru juridic pentru o nouă structură de guvernanță care să gestioneze participațiile statului în sectorul cooperativelor de credit. În cele din urmă, în contextul eforturilor de combatere a spălării banilor în Cipru s-a convenit asupra unui plan de acțiune în materie de precauție privind clientela și de transparență a entităților. În ceea ce privește politica bugetară, memorandumul de înțelegere revizuit conține un angajament de a adopta un sistem de compensație pentru fondurile de asigurări sociale și fondurile de pensii ale Cyprus Popular Bank, care ar trebui să asigure că tratamentul acestor fonduri este comparabil cu cel al fondurilor din cadrul Bank of Cyprus. De asemenea, s-a stabilit că, pentru a se asigura execuția eficace a fondurilor UE, autoritățile cipriote ar trebui să garanteze că fondurile naționale necesare rămân disponibile pentru a acoperi contribuțiile naționale. În cele din urmă, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 472/2013, memorandumul de înțelegere revizuit impune Ciprului obligația de a depune o cerere de asistență tehnică pentru perioada programului și de a efectua un audit complet al finanțelor sale publice. În domeniul reformelor structurale, memorandumul de înțelegere revizuit prezintă în detaliu reforma planificată în domeniul asistenței publice, care ar trebui să garanteze că asistența socială funcționează ca un dispozitiv de siguranță pentru a oferi un venit minim persoanelor care nu sunt în măsură să își asigure un nivel de trai de bază, protejând în același timp stimulentele pentru ocuparea unui loc de muncă. În plus, se solicită Ciprului să pregătească propuneri detaliate de politici în vederea eliminării lacunelor în ceea ce privește politicile sale de favorizare a activității profesionale și să ia măsuri rapide pentru a crea oportunități pentru tineri și a îmbunătăți perspectivele acestora de inserție profesională, în conformitate cu obiectivele Recomandării Consiliului privind înființarea unei garanții pentru tineret. După intrarea în vigoare a Regulamentului (UE) nr. 472/2013, programul de ajustare macroeconomică urmează să fie aprobat printr-o decizie de punere în aplicare a Consiliului. Din motive de claritate și de securitate juridică, Comisia propune, prin urmare, o readoptare a programului în temeiul articolului 7 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 472/2013. Din punct de vedere al substanței, programul este în esență identic cu cel aprobat prin Decizia 2013/236/UE a Consiliului, dar include și rezultatele revizuirii efectuate în conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din Decizia 2013/236/UE. În același timp, se propune abrogarea Deciziei 2013/236/UE a Consiliului. Decizia propusă va asigura coerența deplină a cadrului de supraveghere multilaterală al Uniunii instituit prin TFUE, precum și condiționalitatea politicilor care stă la baza programului de ajustare economică. Articolul 10 din Regulamentul (UE) nr. 472/2013 prevede, în special, asigurarea coerenței obligațiilor de raportare și de monitorizare. 2013/0290 (NLE) Propunere de DECIZIE DE PUNERE ÎN APLICARE A CONSILIULUI privind aprobarea programului de ajustare macroeconomică pentru Cipru și de abrogare a Deciziei 2013/236/UE CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, având în vedere Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre din zona euro care întâmpină sau care sunt amenințate de dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară, în special articolul 7 alineatele (2) și (5), având în vedere propunerea Comisiei Europene, întrucât: (1) Regulamentul (UE) nr. 472/2013 se aplică statelor membre care, la data intrării în vigoare a regulamentului, primesc deja asistență financiară, inclusiv statelor vizate de MES. (2) Regulamentul (UE) nr. 472/2013 stabilește normele de aprobare a unui program de ajustare macroeconomică pentru statele membre care beneficiază de asistență financiară, care trebuie să fie conforme cu dispozițiile Tratatului de instituire a Mecanismului european de stabilitate (MES). (3) La cererea formulată de Cipru la 25 iunie 2012 pentru a beneficia de asistență financiară din partea Mecanismului european de stabilitate (MES), Consiliul a decis, la 25 aprilie 2013 (Decizia 2013/236/UE a Consiliului), că Ciprul trebuie să pună în aplicare în mod riguros un program de ajustare macroeconomică. (4) La 24 aprilie 2013, Consiliul guvernatorilor MES și-a dat acordul de principiu în vederea acordării unui sprijin pentru stabilitate Ciprului și a aprobat Memorandumul de înțelegere privind condițiile specifice de politică economică (denumit în continuare „memorandumul de înțelegere”), precum și semnarea acestuia de către Comisie, ca reprezentant al MES. (5) În conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din Decizia 2013/236/UE a Consiliului, Comisia a efectuat, în colaborare cu BCE și, după caz, cu FMI, prima evaluare a progreselor în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor convenite, precum și a eficacității și a impactului social și economic al acestora. În urma acestei revizuiri, actualul program de ajustare macroeconomică a fost actualizat pentru a reflecta măsurile întreprinse de autoritățile cipriote până în al doilea trimestru al anului 2013. (6) După intrarea în vigoare a Regulamentului (UE) nr. 472/2013, programul de ajustare macroeconomică urmează să fie aprobat printr-o decizie de punere în aplicare a Consiliului. Din motive de claritate și de securitate juridică, programul ar trebui readoptat în temeiul articolului 7 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 472/2013. Din punct de vedere al substanței, programul ar trebui să fie identic cu cel aprobat prin Decizia 2013/236/UE a Consiliului, dar să includă și rezultatele revizuirii efectuate în conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din Decizia 2013/236/UE. În același timp, Decizia 2013/236/UE a Consiliului ar trebui abrogată. (7) Comisia, în colaborare cu BCE și cu FMI, a realizat prima evaluare a progreselor în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor convenite, precum și a eficacității și a impactului social și economic al acestora. Prin urmare, memorandumul de înțelegere a fost actualizat în domeniile reformei sectorului financiar, politicii bugetare și reformelor structurale, în special în ceea ce privește (i) o foaie de parcurs pentru relaxarea progresivă a controalelor în materie de capitaluri, (ii) stabilirea unui cadru juridic pentru o nouă structură de guvernanță care să gestioneze participațiile statului în sectorul cooperativelor de credit, (iii) un plan de acțiune pentru combaterea spălării banilor, (iv) un sistem de compensație pentru fondurile de asigurări sociale și fondurile de pensii ale Cyprus Popular Bank, (v) asigurarea faptului că fondurile naționale necesare rămân disponibile pentru a acoperi contribuțiile naționale pentru proiectele finanțate din fondurile structurale și din alte fonduri ale UE, (vi) oferirea de detalii privind reforma planificată a asistenței publice și (vii) pregătirea de propuneri detaliate de politici pentru a favoriza activitatea profesională și luarea de măsuri rapide pentru a crea oportunități pentru tineri și a îmbunătăți perspectivele acestora de inserție profesională. Punerea în aplicare a unor reforme cuprinzătoare și ambițioase în domeniile financiar, bugetar și structural ar trebui să asigure sustenabilitatea pe termen mediu a datoriei publice cipriote. (8) Pe tot parcursul punerii în aplicare de către Cipru a pachetului cuprinzător de politici, Comisia ar trebui să furnizeze consultanță suplimentară cu privire la politici, precum și asistență tehnică în domenii specifice. Un stat membru care face obiectul unui program de ajustare macroeconomică și care se confruntă cu o capacitate administrativă insuficientă trebuie să solicite asistență tehnică din partea Comisiei, care poate constitui, în acest sens, grupuri de experți. (9) În pregătirea, punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea programului de ajustare macroeconomică, autoritățile cipriote trebuie să ceară, în conformitate cu normele și practicile naționale în vigoare, opinia partenerilor sociali și a organizațiilor societății civile, ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE: Articolul 1 1. Pentru a facilita revenirea economiei cipriote la o traiectorie de creștere durabilă și la stabilitate bugetară și financiară, Ciprul pune în aplicare în mod riguros un program de ajustare macroeconomică (denumit în continuare „programul”), ale cărui elemente principale sunt prezentate la articolul 2 din prezenta decizie. Programul vizează riscurile specifice generate de Cipru în privința stabilității financiare a zonei euro și urmărește restaurarea rapidă a unei situații economice și financiare solide și sustenabile în această țară, precum și restabilirea capacității sale de a se finanța integral pe piețele financiare internaționale. Programul ține seama în mod corespunzător de recomandările Consiliului adresate Ciprului în temeiul articolelor 121, 126, 136 și 148 din TFUE, precum și de acțiunile întreprinse de Cipru în vederea respectării acestora, vizând în același timp extinderea, consolidarea și aprofundarea măsurilor de politică necesare. 2. Comisia, în colaborare cu BCE și, dacă este cazul, cu FMI, monitorizează progresele Ciprului în ceea ce privește punerea în aplicare a programului. Ciprul oferă Comisiei și BCE cooperarea sa deplină. Concret, Ciprul furnizează acestor instituții toate informațiile pe care acestea le consideră necesare pentru monitorizarea programului. Autoritățile cipriote organizează consultări ex-ante cu Comisia, BCE și FMI în ceea ce privește adoptarea unor politici care nu sunt incluse în prezenta decizie de punere în aplicare, dar care ar putea avea un impact semnificativ asupra realizării obiectivelor programului. 3. Comisia, în colaborare cu BCE și, dacă este cazul, cu FMI, examinează împreună cu autoritățile cipriote orice modificări și actualizări ale programului care ar putea fi necesare pentru a se ține seama în mod corespunzător, printre altele, de diferențele semnificative dintre previziunile macroeconomice și bugetare și rezultatele efective (inclusiv în ceea ce privește ocuparea forței de muncă), de efectele colaterale negative, precum și de șocurile macroeconomice și financiare. Pentru a asigura punerea în aplicare corespunzătoare a programului și pentru a contribui la corectarea dezechilibrelor într-un mod sustenabil, Comisia oferă, în mod constant, orientări și consiliere cu privire la reformele bugetare, structurale și ale pieței financiare. Comisia evaluează la intervale regulate impactul economic al programului și recomandă corectările necesare pentru impulsionarea creșterii și a creării de locuri de muncă, pentru asigurarea consolidării bugetare necesare și pentru reducerea la minimum a efectelor sociale nocive. În acest context, se face public programul de ajustare macroeconomică, inclusiv obiectivele sale și distribuirea preconizată a eforturilor de ajustare. Articolul 2 1. Obiectivele-cheie ale programului sunt următoarele: restaurarea solidității sectorului bancar cipriot, continuarea procesului de consolidare bugetară în curs și punerea în aplicare a reformelor structurale de sprijinire a competitivității și a creșterii durabile și echilibrate. 2. Ciprul continuă consolidarea bugetară în conformitate cu obligațiile care îi revin în cadrul procedurii de deficit excesiv, prin intermediul unor măsuri permanente de înaltă calitate, reducând în același timp la minimum impactul asupra grupurilor vulnerabile. 3. Pentru a-și reduce deficitul sub 3 % din PIB până în 2016, Ciprul trebuie să fie pregătit să ia măsuri suplimentare de consolidare. În special, în cazul unor venituri sub așteptări sau al unui necesar mai mare în materie de cheltuieli sociale ca urmare a efectelor macroeconomice negative, guvernul cipriot trebuie să fie pregătit să ia măsuri suplimentare pentru a menține obiectivele programului, inclusiv prin diminuarea cheltuielilor discreționare, reducând în același timp la minimum impactul asupra grupurilor vulnerabile. În perioada de aplicare a programului, veniturile în numerar care depășesc cifrele prognozate în cadrul programului, inclusiv orice câștiguri excepționale, trebuie economisite sau utilizate pentru reducerea datoriei. În schimb, veniturile care depășesc așteptările într-o asemenea măsură încât tendința poate fi considerată permanentă pot reduce necesitatea unor măsuri suplimentare în ultimii ani ai programului. 4. Ciprul menține execuția fondurilor structurale și a altor fonduri ale UE la un nivel corespunzător, respectând obiectivele bugetare ale programului. Pentru a asigura execuția eficace a fondurilor UE, guvernul asigură faptul că fondurile naționale necesare rămân disponibile pentru a acoperi contribuțiile naționale, inclusiv cheltuielile neeligibile, în cadrul fondurilor structurale și de investiții (FEDER, FSE, fondul de coeziune, FEADR și FEP/FEPAM) în perioadele de programare 2007­2013 și 2014-2020, luând în considerare totodată finanțarea disponibilă din partea BEI. Autoritățile asigură îmbunătățirea capacității instituționale de a pune în aplicare programele actuale și viitoare, precum și disponibilitatea resurselor umane corespunzătoare în cadrul autorităților de gestionare și al organismelor de punere în aplicare. 5. Pentru a restabili soliditatea sectorului financiar, Ciprul continuă să reformeze și să restructureze în profunzime sectorul bancar și să consolideze băncile viabile prin refacerea capitalului, asigurarea lichidității și înăsprirea supravegherii acestora. Programul prevede următoarele măsuri și rezultate: (a) asigurarea unei monitorizări atente a situației sectorului bancar în materie de lichidități. Restricțiile temporare în ceea ce privește libera circulație a capitalului (printre altele, limitele privind retragerea de numerar, plățile și transferurile) fac obiectul unei monitorizări atente. Scopul este de a menține controalele numai atât timp cât este strict necesar pentru a atenua riscurile grave pentru stabilitatea sistemului financiar. A fost publicată o foaie de parcurs privind relaxarea progresivă a controalelor, pe baza unor etape și a progreselor realizate în ceea ce privește punerea în aplicare a programului și în concordanță cu situația băncilor în materie de lichidități. Planurile de finanțare și de capital pe termen mediu ale băncilor naționale care depind de finanțare de la banca centrală sau care beneficiază de ajutor de stat ar trebui să reflecte în mod realist scăderea gradului de îndatorare preconizată în sectorul bancar și să reducă dependența de împrumuturile acordate de băncile centrale, evitându-se, în același timp, vânzările în regim de urgență ale activelor și criza creditelor. Reglementările cu privire la cerințele minime în materie de lichidități vor fi actualizate pentru a preveni o concentrație excesivă a emitenților în viitor; (b) adoptarea cerințelor de reglementare necesare pentru creșterea până la 9 % a ratei minime de adecvare a fondurilor proprii de nivel 1 până la sfârșitul anului 2013; (c) luarea de măsuri pentru reducerea la minimum a costurilor suportate de contribuabili pentru restructurarea băncilor. Instituțiile de credit comerciale și cooperative subcapitalizate trebuie să mobilizeze capital, în cea mai mare măsură posibilă, din surse private înainte de a se aproba măsuri de acordare a ajutoarelor de stat. Orice plan de restructurare este aprobat oficial în conformitate cu normele privind ajutorul de stat înainte ca acest ajutor să fie acordat. Băncile comerciale care se confruntă cu un deficit de capital pot solicita, în cazul în care alte măsuri nu sunt suficiente, ajutor de recapitalizare din partea statului, în conformitate cu procedurile privind ajutorul de stat; (d) asigurarea creării unui registru de credit, a revizuirii și a modificării, dacă este necesar, a actualului cadru de reglementare privind procedurile de acordare și de administrare a împrumuturilor, precum și a adoptării de acte legislative care să consolideze guvernanța băncilor comerciale; (e) consolidarea guvernanței băncilor, inclusiv prin interzicerea împrumuturilor către membrii independenți ai consiliului de administrație sau părțile cu care aceștia au legături; (f) optimizarea recuperării în cazul creditelor neperformante, reducând totodată la minimum stimulentele pentru neîndeplinirea strategică a obligațiilor de plată de către debitori. Acest lucru presupune reducerea constrângerilor legate de confiscarea garanțiilor, precum și monitorizarea și gestionarea în mod corespunzător a creditelor neperformante; (g) finalizarea armonizării în ceea ce privește reglementarea și supravegherea cooperativelor de credit cu cele ale băncilor comerciale; (h) punerea în aplicare a strategiei privind viitoarea structură, funcționarea și viabilitatea sectorului cooperativelor de credit, astfel cum a fost elaborată de Banca Centrală a Ciprului în consultare cu Comisia, BCE și FMI; (i) consolidarea monitorizării gradului de îndatorare a sectoarelor întreprinderilor și gospodăriilor și stabilirea unui cadru pentru restructurarea datoriei sectorului privat urmărind obiective precise, pentru a facilita noile împrumuturi și pentru a limita constrângerile în materie de credite; (j) consolidarea în continuare a cadrului de combatere a spălării banilor și implementarea unui plan de acțiune care să asigure aplicarea unor practici îmbunătățite în materie de precauție privind clientela și de transparență a entităților, în conformitate cu cele mai bune practici; (k) propunerea unei legislații privind supravegherea obligatorie pe baza nivelurilor de capitalizare; (l) integrarea testelor de rezistență în cadrul supravegherii bancare externe regulate; (m) introducerea unor cerințe obligatorii de informare pentru a asigura faptul că băncile comunică în mod regulat piețelor progresele realizate în ceea ce privește restructurarea operațiunilor lor și (n) stabilirea unui cadru juridic pentru o nouă structură de guvernanță care să gestioneze participațiile statului în sectorul cooperativelor de credit. 6. În cursul anului 2013, autoritățile cipriote trebuie să pună în aplicare în mod riguros Legea privind bugetul 2013 (astfel cum a fost modificată), inclusiv măsurile permanente suplimentare adoptate înainte de acordarea primei tranșe a asistenței financiare, care ar trebui să se ridice la cel puțin 351 de milioane EUR (2,1 % din PIB). Cipru adoptă următoarele măsuri: (a) o reformă a sistemului de taxare a autovehiculelor, bazată pe principii ecologice, în vederea mobilizării de venituri suplimentare pe termen mediu; (b) un sistem de compensație pentru fondurile de asigurări sociale și fondurile de pensii ale Cyprus Popular Bank, care ar trebui să asigure că tratamentul acestor fonduri este comparabil cu cel al fondurilor din cadrul Bank of Cyprus și care ar trebui să țină seama de fluxurile de numerar și de poziția actuarială a fiecărui fond și să reducă la minimum impactul asupra deficitului public. Având în vedere natura acestor fonduri care asigură protecția socială, obiectivul în materie de deficit public pentru 2013 poate fi revizuit pentru a încorpora impactul bugetar al acestui sistem; (c) punerea în aplicare pe deplin a măsurilor de consolidare adoptate începând din decembrie 2012. 7. Următoarele măsuri sunt puse în aplicare de Cipru începând de la 1 ianuarie 2014: (a) în ceea ce privește cheltuielile, bugetul include: o reducere a cheltuielilor globale pentru transferurile sociale printr-o mai bună direcționare; o nouă reducere a salariilor și a plăților pentru orele suplimentare în administrația publică și în sectorul public în sens larg; eliminarea gratuității cardurilor de transport public pentru studenți și pensionari; măsuri de reformă structurală în sectorul educațional în vederea îmbunătățirii utilizării resurselor și (b) în ceea ce privește veniturile, bugetul pentru 2014 include: o prelungire până la 31 decembrie 2016 a contribuției temporare aplicate câștigurilor salariale brute din sectorul public și privat; creșteri ale TVA-ului; majorări ale accizelor și o creștere a contribuțiilor la sistemul general de asigurări sociale. 8. Pentru a asigura sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, Ciprul pune în aplicare reforme structurale bugetare care cuprind, printre altele, următoarele măsuri și rezultate: (a) dacă este cazul, noi reforme ale sistemului general de pensii și ale sistemului de pensii din sectorul public pentru a asigura viabilitatea pe termen lung a sistemului de pensii, asigurând totodată caracterul adecvat al pensiilor. Un studiu actuarial permite desprinderea de opinii în materie de reformă; (b) controlul creșterii cheltuielilor din domeniul sănătății în vederea asigurării de mijloace suficiente pentru îngrijirile de sănătate de bază prin consolidarea sustenabilității structurii de finanțare și a eficienței furnizării serviciilor publice de asistență medicală; punerea în aplicare a unui sistem național de sănătate și asigurarea sustenabilității financiare a acestuia, oferind totodată o acoperire universală; (c) îmbunătățirea eficienței cheltuielilor publice și a procesului bugetar prin intermediul unui cadru bugetar pe termen mediu eficace care să facă parte dintr-o gestionare îmbunătățită a finanțelor publice, contribuind astfel la eforturile de consolidare bugetară care țin seama de necesitatea de a asigura mijloace suficiente pentru politicile fundamentale, cum ar fi cele din domeniul educației și al sănătății. Acest cadru respectă pe deplin Directiva Consiliului din 8 noiembrie 2011 privind cerințele referitoare la cadrele bugetare ale statelor membre[2] și Tratatul privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța în cadrul uniunii economice și monetare, semnat la Bruxelles la 2 martie 2012; (d) adoptarea unui cadru juridic și instituțional adecvat pentru parteneriatele public‑privat concepute în conformitate cu cele mai bune practici; (e) elaborarea unui program conceput pentru a realiza un sistem solid de guvernanță corporativă pentru întreprinderile de stat și pentru întreprinderile semipublice și lansarea unui plan de privatizare care să contribuie la îmbunătățirea eficienței economice și la restabilirea sustenabilității datoriei; (f) elaborarea și punerea în aplicare a unui plan amplu de reforme cu scopul de a spori eficacitatea și eficiența colectării și administrării impozitelor, care să includă măsuri de combatere a fraudei și a evaziunii fiscale și de garantare a aplicării integrale și la timp a legilor și a standardelor care guvernează cooperarea fiscală internațională și schimbul de informații în domeniul fiscal; (g) reforma regimului de impozitare a bunurilor imobile; (h) reforma administrației publice pentru a îmbunătăți funcționarea și eficacitatea din punct de vedere al costurilor ale acesteia, în special prin revizuirea dimensiunii, a condițiilor de angajare și a organizării funcționale în cadrul serviciului public, cu scopul de a asigura utilizarea eficientă a resurselor publice și furnizarea de servicii de calitate pentru populație; (i) reforme ale structurii generale și ale nivelurilor prestațiilor sociale cu scopul de a asigura o utilizare eficientă a resurselor și un echilibru adecvat între asistența socială și stimulentele pentru ocuparea unui loc de muncă. Reforma preconizată în domeniul protecției sociale garantează că asistența socială funcționează ca un dispozitiv de siguranță pentru a oferi un venit minim persoanelor care nu sunt în măsură să își asigure un nivel de trai de bază, protejând în același timp stimulentele pentru ocuparea unui loc de muncă și (j) efectuarea unui audit complet al finanțelor sale publice, printre altele, cu scopul de a evalua motivele care au dus la acumularea unor niveluri excesive ale datoriei. 9. Ciprul asigură faptul că suspendarea indexării salariilor este menținută în sectorul public în sens larg până la încheierea programului. Orice modificare a salariului minim trebuie să fie în concordanță cu evoluțiile economice și de pe piața muncii și se adoptă după consultarea partenerilor sociali. 10. Ciprul pregătește propuneri de politici detaliate cu privire la soluționarea deficiențelor identificate în ceea ce privește politicile sale de favorizare a activității profesionale. Ciprul adoptă măsuri rapide pentru a crea oportunități pentru tineri și a îmbunătăți perspectivele acestora de inserție profesională, în conformitate cu obiectivele Recomandării Consiliului privind înființarea unei garanții pentru tineret. Elaborarea, gestionarea și punerea în aplicare a măsurilor care vizează tineretul sunt integrate în mod corespunzător în sistemul mai general al politicilor de favorizare a activității profesionale și sunt coerente cu reforma sistemului de asistență socială și cu obiectivele bugetare convenite. 11. Ciprul adoptă restul modificărilor legislației sectoriale specifice care sunt necesare pentru punerea în aplicare integrală a Directivei 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind serviciile în cadrul pieței interne[3]. Se elimină toate obstacolele nejustificate de pe piețele serviciilor, în special în legătură cu profesiile reglementate. Se îmbunătățește cadrul concurențial prin optimizarea funcționării autorității competente din domeniul concurenței și prin consolidarea independenței și a competențelor autorităților naționale de reglementare. 12. Ciprul asigură reducerea întârzierii înregistrate în emiterea titlurilor de proprietate, ia măsuri pentru accelerarea degrevării de sarcini a titlurilor de proprietate în vederea transferării acestora către cumpărătorii bunurilor imobile și introduce termene garantate pentru emiterea certificatelor de construcții și a titlurilor de proprietate. 13. Ciprul modifică procedura de vânzare silită a proprietăților ipotecate și ia măsurile necesare pentru a permite organizarea de licitații private în cel mai scurt timp posibil. Ritmul procedurilor judiciare este accelerat și se elimină întârzierile înregistrate în soluționarea cauzelor pe rolul instanțelor până la încheierea programului. Ciprul ia inițiative pentru a consolida competitivitatea sectorului său turistic prin elaborarea unui plan de acțiune concret care să ducă la punerea în aplicare a obiectivelor cuantificate identificate, printre altele, în cadrul strategiei recent revizuite în domeniul turismului pentru perioada 2011-2015. Ciprul prezintă un raport privind nevoile în materie de legături aeriene care va sta la baza unei strategii de politică în domeniul transportului aerian. 14. În sectorul energetic, Ciprul pune în aplicare pe deplin cel de al treilea pachet privind energia, fără a aduce atingere dispozițiilor prevăzute la articolul 44 alineatul (2) din Directiva privind energia electrică și la articolul 49 alineatul (1) din Directiva privind gazele naturale. Ciprul ia în considerare posibilitatea de a recurge la derogările care i‑au fost acordate în temeiul articolelor menționate anterior. În același timp, se formulează un plan amplu de dezvoltare pentru reorganizarea sectorului energetic din Cipru. Planul trebuie să cuprindă: (a) un plan de desfășurare a infrastructurii necesare pentru exploatarea gazelor care să țină seama de opțiunile comerciale și de riscuri; (b) o prezentare detaliată a cadrului de reglementare și de organizare a piețelor pentru restructurarea sectorului energetic și a exporturilor de gaze, inclusiv pentru un regim de acordare a licențelor și de impozitare care să maximizeze veniturile și (c) un plan de stabilire a unui cadru instituțional pentru gestionarea resurselor de hidrocarburi, care să cuprindă un fond de resurse destinat colectării și gestionării veniturilor publice provenite din exploatarea zăcămintelor de gaz offshore și constituit pe baza celor mai bune practici recunoscute la nivel internațional. 15. Ciprul prezintă Comisiei Europene o cerere de asistență tehnică în cursul perioadei de desfășurare a programului. Cererea identifică și precizează domeniile de asistență tehnică sau serviciile de consultanță pe care autoritățile cipriote le consideră esențiale pentru punerea în aplicare a programului de ajustare macroeconomică. Articolul 3 Decizia 2013/236/UE a Consiliului se abrogă. Articolul 4 Prezenta decizie se adresează Republicii Cipru. Adoptată la Bruxelles, Pentru Consiliu Președintele [1] JO C 120, 26.4.2013, p. 1. [2] JO L 306, 23.11.2011, p. 41. [3] JO L 376, 27.12.2006, p. 36.