Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, care estimează că deficitul va rămâne peste 3 % din PIB în 2021, depășirea preconizată a valorii de referință din tratat nu are un caracter temporar.

COM

COM

În plus, datele pentru 2019 implică progrese insuficiente în direcția criteriului de referință privind reducerea datoriei, care oferă, de asemenea, elemente de probă prima facie privind existența unui deficit excesiv, astfel cum este definit în Pactul de stabilitate și de creștere.

3.Criteriul datoriei

Ponderea datoriei publice în PIB a scăzut de la 97,6 % în 2018 la 95,5 % în 2019. Efectul de creștere a datoriei generat de deficitul primar și de cheltuielile cu dobânzile a fost mai mult decât compensat în principal de creșterea PIB-ului real și de creșterea deflatorului PIB, precum și de efectul de reducere a datoriei al ajustărilor stoc-flux.

Ca urmare a abrogării procedurii aplicabile deficitelor excesive în iunie 2019, Spania beneficiază de o perioadă de tranziție de trei ani pentru a garanta progresul suficient în direcția respectării criteriului de referință privind reducerea datoriei. Perioada de tranziție a început în 2019 și se va încheia în 2021. Pentru a asigura progrese continue și efective în direcția respectării acestui criteriu pe parcursul perioadei de tranziție, Spania trebuie să respecte simultan următoarele două condiții:

a.în primul rând, ajustarea structurală anuală nu trebuie să devieze cu mai mult de ¼% din PIB de la ajustarea structurală liniară minimă (ASLM) care asigură respectarea criteriului de referință privind reducerea datoriei înainte de sfârșitul perioadei de tranziție;

b.în al doilea rând, în orice moment pe parcursul perioadei de tranziție, ajustarea structurală anuală rămasă nu trebuie să depășească ¾% din PIB (cu excepția cazului în care prima condiție implică un efort anual de peste ¾% din PIB).

Datele notificate arată că Spania nu a realizat suficiente progrese în vederea respectării criteriului de referință privind reducerea datoriei în 2019 (a se vedea tabelul 1), deoarece diferența față de ASLM a fost de 1,1 % din PIB.

Așadar, analiza sugerează că, prima facie, criteriul datoriei nu este îndeplinit pe baza datelor pentru 2019 privind rezultatele bugetare.

4. Factori relevanți

Articolul 126 alineatul (3) din tratat prevede că, în cazul în care un stat membru nu îndeplinește cerințele acestor criterii sau ale unuia dintre ele, Comisia trebuie să elaboreze un raport. De asemenea, raportul trebuie să examineze „dacă deficitul public depășește cheltuielile publice de investiții și ține seama de toți ceilalți factori relevanți, inclusiv de poziția economică și bugetară pe termen mediu a statului membru”.

Acești factori sunt clarificați mai amănunțit la articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, care prevede, de asemenea, că „orice alți factori care, în opinia statului membru în cauză, sunt relevanți pentru evaluarea globală a respectării criteriilor privind deficitul și datoria și pe care statul membru i-a prezentat Consiliului și Comisiei” trebuie să fie luați în considerare în mod adecvat.

În cazul unei încălcări aparente a criteriului privind datoria, analiza factorilor relevanți este justificată în mod deosebit, având în vedere faptul că dinamica datoriei este influențată într-o mai mare măsură decât deficitul de factori care nu se află sub controlul guvernului. Acest fapt este recunoscut la articolul 2 alineatul ( ) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, care prevede că factorii relevanți trebuie luați în considerare atunci când se evaluează respectarea criteriului datoriei, indiferent de amploarea nerespectării. În această privință, la evaluarea conformității cu criteriul datoriei, trebuie luate în considerare cel puțin următoarele trei aspecte, având în vedere impactul lor asupra dinamicii și sustenabilității datoriei: (i) respectarea OTM sau a traiectoriei de ajustare în vederea atingerii OTM, (ii) punerea în aplicare a reformelor structurale și (iii) condițiile economice predominante.

Astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, în ceea ce privește respectarea criteriului deficitului în 2020, întrucât ponderea datoriei publice în PIB depășește valoarea de referință de 60 % și condiția dublă nu este îndeplinită - și anume ca deficitul să rămână apropiat de valoarea de referință și ca depășirea valorii de referință să fie temporară - factorii relevanți nu pot fi luați în considerare în etapele care conduc la adoptarea deciziei privind existența unui deficit excesiv pe baza criteriului deficitului în cazul Spaniei.

În situația actuală, un factor suplimentar esențial care trebuie luat în considerare în ceea ce privește anul 2020 este impactul economic al pandemiei de COVID-19, care are efecte majore asupra situației bugetare și are drept rezultat o perspectivă foarte nesigură. Pandemia a condus, de asemenea, la activarea clauzei derogatorii generale.

4.1. Pandemia de COVID-19

Pandemia de COVID-19 a dus la un șoc economic major care are un impact negativ semnificativ în întreaga Uniune Europeană. Consecințele asupra creșterii PIB-ului vor depinde atât de durata pandemiei, cât și de măsurile luate de autoritățile naționale și la nivel european și mondial pentru a-i încetini răspândirea, pentru a proteja capacitățile de producție și pentru a sprijini cererea agregată. Statele membre au adoptat deja sau sunt pe cale să adopte măsuri bugetare pentru a spori capacitatea sistemelor de sănătate și pentru a oferi ajutor persoanelor fizice și sectoarelor deosebit de afectate. Au fost adoptate, de asemenea, măsuri semnificative de sprijin sub formă de lichidități și alte garanții. Sub rezerva unor informații mai detaliate, autoritățile statistice competente vor examina dacă măsurile respective au un impact imediat asupra soldului bugetului general sau nu. Alături de scăderea activității economice, respectivele măsuri vor contribui la creșterea substanțială a pozițiilor deficitului și datoriei publice.

4.2 Poziția economică pe termen mediu, inclusiv reformele structurale

Cu toate că economia spaniolă se afla pe o traiectorie de creștere moderată înainte de izbucnirea epidemiei de COVID‑19, continua să înregistreze o creștere peste potențialul său și peste creșterea medie a zonei euro, de 2,0 % în 2019. Conform previziunilor Comisiei din iarna anului 2020, creșterea va rămâne solidă, situându-se la 1,6 % în 2020. Prin urmare, condițiile macroeconomice nu pot fi considerate drept circumstanțe atenuante pentru a explica faptul că Spania nu a făcut progrese suficiente în vederea respectării criteriului de referință privind reducerea datoriei în 2019.

Cu toate acestea, izbucnirea pandemiei la începutul lunii martie a dus la adoptarea unor măsuri stricte de izolare care se preconizează că vor duce la o contracție puternică a producției în prima jumătate a anului. Cu toate că producția ar trebui să se redreseze puternic după ridicarea restricțiilor, se preconizează că redresarea va fi inegală de la un sector la altul și că nu se așteaptă ca producția pierdută să fie recuperată în totalitate în perioada analizată. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2020 estimează că PIB-ul va scădea cu 9,4 % în medie în 2020. Există un nivel extrem de ridicat de incertitudine cu privire la evoluția pandemiei și la ritmul de relaxare a restricțiilor privind activitatea economică, precum și la reacția pe termen scurt la aceasta a agenților privați. Scăderea puternică preconizată a PIB-ului este un factor atenuant în evaluarea respectării de către Spania a criteriului deficitului în 2020.

În raportul de țară pentru 2020, Comisia a apreciat că Spania a realizat progrese limitate în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice care i-au fost adresate pentru 2019. În mod concret, Spania a realizat anumite progrese în ceea ce privește modernizarea și creșterea capacității serviciilor sociale și de ocupare a forței de muncă, în timp ce s-au înregistrat progrese limitate în ceea ce privește îmbunătățirea cadrului fiscal și al celui de achiziții publice, reducerea utilizării contractelor temporare și îmbunătățirea sprijinului familial, precum și acoperirea lacunelor în materie de șomaj și prestații de asigurări sociale. De asemenea, s-au înregistrat doar progrese limitate în ceea ce privește reducerea părăsirii timpurii a școlii și îmbunătățirea rezultatelor școlare, îmbunătățirea cooperării dintre educație și întreprinderi, promovarea inovării și modernizarea infrastructurii feroviare de transport de marfă și a interconexiunilor energetice, precum și punerea în aplicare a Legii privind unitatea pieței.

4.3 Poziția bugetară pe termen mediu, inclusiv investiții publice