RO    RO  
 COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 12.12.2011 
SEC(2011) 1551 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMAT AL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
care înso ţeşte documentul 
Propunere de 
DIRECTIV Ă A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI_de modificare 
a Directivei 2003/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind reutilizarea 
informațiilor din sectorul public  
{COM(2011) 877 final} 
{SEC(2011) 1552 final}  
 
RO 1   RO 1. DOMENIU DE APLICARE șI CONTEXT  
1.1. Domeniu de aplicare 
Prezenta evaluare a impactului pune accentul, avâ nd în vedere progresele înregistrate pe pia ța 
pentru reutilizarea informa țiilor din sectorul public (ISP), pe necesitatea de a modifica 
dispozițiile Directivei 2003/98/CE pr ivind reutilizarea informa țiilor din sectorul public 
(Directiva ISP), care stabilesc condi țiile de baz ă pentru reutilizarea ISP pe teritoriul UE. 
Comisia a luat în considerare modific ările piețelor reutiliz ării ISP, inclusiv modific ările aduse 
de directiv ă, și a căutat să identifice dac ă persistă obstacole și, în caz afirmativ, care sunt 
acestea și care este cea mai bun ă modalitate de a le aborda.  
1.2. Context 
Directiva ISP a fost adoptat ă la 17 noiembrie 2003. Obiectivul  cadrului juridic stabilit de 
directivă constă în deblocarea poten țialului economic al datelor de ținute de administra țiile 
publice prin punerea la dispozi ție a acestora pentru a fi reutilizate în scopuri comerciale și 
necomerciale în vederea stimul ării inovării.  
Directiva ISP este una dintre pietrele de temelie ale Agendei digitale pentru Europa și ale 
Strategiei Europa 2020 pentru o cre ștere inteligent ă, durabilă și favorabil ă incluziunii1. 
Reexaminarea directivei reprezint ă o acțiune esențială în cadrul Agendei digitale [alineatul (1) 
litera (c)]. Importan ța economic ă a resurselor de date deschise, inclusiv a datelor din sectorul 
public, este în prezent recunoscut ă la scară largă. De exemplu, conform unui raport din 2010 
al ziarului britanic „ The Economist ”, datele au devenit „o materie prim ă economic ă la fel de 
important ă ca și capitalul și forța de munc ă”2, în timp ce autorii raportului final intitulat 
„Digital Britain” recunosc faptul c ă datele reprezint ă „o moned ă inovatoare … for ța vie a 
economiei cunoa șterii”3. Cu toate acestea, în afara promov ării inovării și creativit ății care 
stimuleaz ă creșterea economic ă, datele publice deschise ofer ă, de asemenea, guvernelor 
transparen ță, responsabilizare și o mai mare eficien ță. 
Un studiu recent evalueaz ă piața totală a ISP în 2008 în Uniune la 28 de miliarde EUR4, însă 
avantajele economice globale rezu ltate în urma deschiderii ulte rioare a ISP prin autorizarea 
accesului u șor la acestea se ridic ă la aproximativ 40 de miliarde EUR pe an pentru UE27. 
Avantajele economice totale directe și indirecte ob ținute din utilizarea ISP pentru întreaga 
economie UE27 se ridic ă la aproximativ 140 miliarde EUR pe an5, indicând în mod clar faptul 
că reutilizarea pe scar ă mai largă a ISP prezint ă avantaje economice c onsiderabile. Provocarea 
constă în dotarea pie ței cu un cadru juridic optim care s ă faciliteze și să stimuleze reutilizarea 
reală în scopuri comerciale și necomerciale a datelor publice.  
Articolul 13 din Directiva ISP prevede reexaminarea aplic ării directivei pân ă la 1 iulie 2008. 
Reexaminarea a fost efectuat ă de Comisie și a fost publicat ă în comunicarea 
                                                 
1 http://ec.europa.eu/information_society/digital-agenda/index_en.htm . 
2 http://www.economist .com/node/15557443 . 
3 http://webarchive.nationalarchives.gov.uk/+/in teractive.bis.gov.uk/digitalbritain/report/ . 
4 „ Review of recent studies on PSI re -use and related market developments”  („Analiza studiilor recente 
privind reutilizarea ISP și evoluția pieței conexe”), G. Vick ery, august 2011. 
5 „Review of recent studies on PSI re -use and related ma rket developments”  („Analiza studiilor recente 
privind reutilizarea ISP și evoluția pieței conexe”), G. Vickery, iulie  2011, în curs de publicare. 
 
RO 2   RO COM(2009) 2126. Conform comunic ării respective, în pofida progr esului înregistrat, exist ă 
încă o serie de obstacole. Este vorba de unele încerc ări ale organismelor din sectorul public de 
a maximiza recuperarea costurilor în detrimentul beneficiilor car e pot fi aduse economiei în 
ansamblu, de concuren ța dintre sectorul public și cel privat, de aspectele practice care 
împiedică reutilizarea, cum ar fi lipsa de informa ții privind ISP disponibile, precum și 
mentalitatea unor organisme din sectorul public care nu con știentizeaz ă potențialul economic 
aflat în joc. Comisia a concluzionat c ă este necesar s ă se întreprind ă o altă reexaminare pân ă 
în 2012, când vor fi disponibile mai multe dove zi cu privire la impactul, efectele și aplicarea 
directivei. 
O consultare public ă online pe scar ă largă a diferitelor p ărți interesate cu privire la 
reexaminarea directivei a avut loc în pe rioada 9 septembrie 2010 - 30 noiembrie 2010, 
generând 598 de r ăspunsuri din partea tuturor p ărților interesate, inclusiv guverne, de ținători 
de conținuturi din sectorul public (inclusiv din s ectoarele excluse la momentul actual), 
reutilizatori comerciali și necomerciali, exper ți, mediul universitar și cetățeni. 
Răspunsurile la consultare au demonstrat c ă, în raport cu reexaminarea anterioar ă, deși cultura 
reutilizării informa țiilor a progresat semnificativ în numeroase state membre, r ămân multe 
lucruri de f ăcut pentru a se maximiza poten țialul de reutilizare a ISP. În special, organismele 
din sectorul public și reutilizatorii deopotriv ă au solicitat clarific ări și orientări cu privire la 
principiile de taxare și de acordare a licen țelor, precum și în ceea ce prive ște formatele de 
date. De asemenea, un num ăr de reutilizatori mai mare decât cel al de ținătorilor de ISP s-au 
declarat în favoarea modific ării directivei cu scopul de a fa cilita accesul la toate informa țiile 
reutilizabile, de a adopta m ăsuri suplimentare pentru deschiderea resurselor de date din 
sectorul public și de a introduce m ăsuri practice care s ă faciliteze reutilizarea (inclusiv listele 
de resurse ale documentelor disponibile, condi țiile simplificate sau de neacordare a licen țelor 
și taxarea la nivelul costurilor marginale). 
2. DEFINIREA PROBLEMEI  
O întreprindere care urm ărește să dezvolte un produs comercia l online pe baza datelor publice 
pentru toate statele membre ale UE risc ă să se confrunte cu urm ătoarele probleme:  
2.1. Insuficient ă claritate și transparen ță 
• Reutilizarea este și în prezent împiedicat ă de lipsa informa țiilor cu privire la datele 
care sunt disponibile în mod real, precum și de condi țiile restrictive sau neclare 
privind reutilizarea, in clusiv în ceea ce prive ște taxarea informa țiilor. 
• Există prea mult ă incertitudine legat ă de posibilitatea ca un anumit set de date s ă fie 
încadrat în domeniul de aplicare specific reutiliz ării, anumite organisme din sectorul 
public bazându-se excesiv pe c onceptul de „îndatorire public ă” pentru a restric ționa 
reutilizarea. 
• Este posibil ca IMM-urile s ă considere procesul de ob ținere a permisiunii de a 
reutiliza ISP ca fiind prea complex și să scoată produsul din circula ție în lipsa 
resurselor necesare pentru urm ărirea până la final a procesului în cauz ă. 
                                                 
6 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexU riServ.do?uri=COM:2009:0212:FIN:RO:PDF. 
 
RO 3   RO 2.2. Resurse blocate 
• Domeniul de aplicare a directivei exclude la momentul actual datele colectate sau 
produse de radiodifuzorii publici, de unit ățile de înv ățământ și cercetare și de 
instituțiile de cultur ă. Datele unora dintre acestea, în special materialul cultural din 
domeniul public, fac obiectul reutiliz ării, însă în temeiul unor condi ții 
nereglementate, astfel încât logica derog ărilor trebuie s ă se supun ă unei noi analize a 
rentabilității. 
2.3. Taxe excesive și lipsa unor condi ții de concuren ță echitabile 
• Reutilizatorii reclam ă stabilirea taxelor la un nivel care ac ționează ca o veritabil ă 
barieră în calea reutiliz ării informa țiilor, în special pentru IMM-uri. 
• De cele mai multe ori, organismel e din sectorul public repartizeaz ă costurile în mod 
eronat între opera țiunile privind informa țiile rafinate și nerafinate și nu pot garanta c ă 
taxele solicitate întreprinderilor pentru informa țiile rafinate utiliz ate de acestea din 
urmă pentru a elabora produse de informare nerafinate sunt coerente cu taxele 
practicate la nivel intern. 
• Anumite organisme din sectorul public combin ă exercitarea sarcin ilor publice care le 
revin cu activit ățile comerciale produc ătoare de venituri, care nu sunt interzise 
propriu-zis de Directiva ISP. Atunci când concureaz ă cu sectorul privat pe pie țe 
pentru produsele și serviciile bazate pe ISP pe care le produc și/sau pe care le 
colectează, unele dintre organismele din sectorul public tind s ă impună taxe și 
condiții anticoncuren țiale de acordare a licen țelor. 
2.4. Abordarea inconsecvent ă la nivelul statelor membre 
• Implementarea și aplicarea directivei și progresul înregistrat cu privire la reutilizarea 
ISP în UE nu au fost uniforme. 
• Ritmul diferit în care statele membre au pus în aplicare politica privind reutilizarea 
ISP creeaz ă riscul unei fragment ări suplimentare a pie ței interne, în detrimentul 
întreprinderilor, al consumatorilor și al cetățenilor. 
2.5. Punerea în aplicare insuficient ă a dispozi țiilor de reutilizare 
• Deși statele membre beneficiaz ă de sisteme generale de recurs func ționabile, doar o 
parte dintre acestea au prev ăzut posibilitatea ca anumite autorit ăți să depună plângeri 
împotriva organismelor publice care încalc ă normele privind reutilizarea ISP. 
• Reutilizatorii din majoritatea statelor membre se confrunt ă cu proceduri complexe și 
îndelungate, care nu sunt în m ăsură să soluționeze plângerile în cauz ă. Lipsa unui 
mecanism efectiv de recurs în anumite state membre (timpul de pronun țare a 
hotărârilor, competen țele efective ale organismelor) conduce la ineficien țe pe 
anumite pie țe, cu impact negativ asupra concuren ței și inovării și, în cele din urm ă, 
asupra bun ăstării consumatorului. 
 
RO 4   RO 3. LOGICA AC țIUNII UE,  VALOARE AD ĂUGATĂ șI SUBSIDIARITATE  
Directiva ISP a fost adoptat ă în temeiul articolului 114 din TF UE (articolul 95 din Tratatul 
CE), întrucât obiectul acestuia viza libera circula ție a serviciilor și funcționarea 
corespunz ătoare a pie ței interne. Prin urmare, orice modific ări ale directivei trebuie s ă aibă 
același temei juridic. 
Importanța economic ă a datelor deschise, în specia l a datelor guvernamentale, ca baz ă pentru 
noile servicii și produse de informa ții este în prezent recunoscut ă la scară largă. În timp ce 
cadrul de baz ă pentru reutilizarea ISP a fost armonizat la nivelul UE, persist ă anumite 
probleme. 
În primul rând, obiectivul directivei vizeaz ă să compenseze fragmentarea pie ței interne și să 
stimuleze produsele și serviciile transfrontaliere ba zate pe ISP, având în vedere c ă 
discrepan țele dintre reglement ările naționale privind ISP pot împiedica buna func ționare a 
pieței interne pentru reutilizarea ISP. 
De exemplu, sunt necesare ac țiuni la nivelul UE, sub forma unei modific ări a domeniului de 
aplicare a directivei, cu scopul de a se garanta faptul c ă materialul din domeniul public de ținut 
de institu țiile de cultur ă este pus la dispozi ție spre a fi reutilizat într-o manier ă coerentă pe 
întreg teritoriul UE și nu doar pe teritoriul statelor membre. 
În al doilea rând, obiectivul cadru lui juridic stabilit de directiv ă constă în asigurarea unor 
condiții care să maximizeze avantajele poten țiale ale reutiliz ării resurselor de date publice în 
Europa. Cu toate acestea, odat ă cu dezvoltarea activit ăților bazate pe ISP, anumite norme de 
fond actuale nu mai reflect ă acest obiectiv. De exemplu, sistem ul actual de stabilire a taxelor 
este considerat ca nefiind un st imulent adecvat pentru activit ățile bazate pe reutilizarea datelor 
publice. În plus, anumite state membre au aderat  pe cont propriu la sistemul de taxare în 
funcție de costurile marginale, în timp ce alte state membre au p ăstrat sistemul de recuperare a 
costurilor. Doar o ac țiune la nivelul UE sub forma unei armoniz ări cu caracter obligatoriu 
poate asigura coeren ța în UE dintre norma implicit ă de taxare și excepții, cu scopul de a 
stimula activit ățile privind reutilizarea informa țiilor. 
4. OBIECTIVE DE POLITIC Ă  
Informațiile din sectorul public (ISP) reprezint ă o materie prim ă important ă pentru produsele 
și serviciile cu con ținut digital și cu un poten țial semnificativ neexploatat. Obiectivul general 
al acestei ac țiuni a UE este de a contribui la cre șterea economic ă și la crearea de locuri de 
muncă prin îmbun ătățirea condi țiilor privind exploatarea ISP și facilitarea dezvolt ării 
ulterioare a pie ței interne pentru reutilizarea acestora . De asemenea, deschiderea spre 
reutilizarea ISP va avea un ef ect pozitiv asupra transparen ței, eficien ței și responsabiliz ării 
guvernelor și va contribui la autonomizarea cet ățenilor. Obiectivul general este pe deplin 
coerent cu strategi ile orizontale de la ni velul UE, în special cu  Strategia Europa 2020 a 
Comisiei, lansat ă la 3 martie 2010, care urm ărește să transforme Europa „într-o economie 
inteligent ă, durabilă și favorabil ă incluziunii, caracterizat ă prin niveluri ridicate de ocupare 
a forței de munc ă, productivitate și coeziune social ă”. 
Acest obiectiv general se împarte în ob iective specifice, care constau în: 
 
RO 5   RO (1) Prevenirea denatur ărilor concuren ței pe piața UE:  reutilizatorii care beneficiaz ă 
de condiții de concuren ță echitabile și organismele tradi ționale „hibride” din sectorul 
public care se angajeaz ă să desfășoare activit ăți comerciale.  
(2) Stimularea pie ței de con ținuturi digitale pentru produsele și serviciile bazate pe 
ISP:  trebuie îndeplinite anumite condi ții referitoare la re utilizarea datelor pe 
parcursul lan țului de exploatare a I SP, la nivel comercial și necomercial, în vederea 
stimulării creșterii economice și a creării de locuri de munc ă prin intermediul 
reutilizării ISP.  
(3) Stimularea exploat ării transfrontaliere a ISP: se va crea  o piață internă prosperă 
reală pentru reutilizarea ISP numai dac ă se vor elimina obstacolele practice și a celor 
în materie de reglementare din calea reutiliz ării pe teritoriul UE. 
5. OPțIUNI DE POLITIC Ă 
În raportul privind evaluar ea impactului (capitolele 4 și 5), sunt examinate urm ătoarele 
opțiuni: (i) nicio modifi care a directivei (scenariu de referin ță), (ii) abrogarea directivei, (iii) 
măsuri fără caracter obligatoriu, (iv) modific ări legislative, și (v) o solu ție integrat ă care 
combină măsuri fără caracter obligatoriu și modificări legislative. 
Nicio modificare a politicii: ni cio modificare a directivei  (scenariu de referin ță) 
În 2009, dup ă prima revizuire a directivei, Comisia a concluzionat c ă evoluția și punerea în 
aplicare a directivei nu au fost uniforme și a identificat o serie de obstacole restante. Din 
cauza probelor insuficiente privind impactul și aplicarea directivei, Comisia a hot ărât să 
efectueze o reexaminare suplimentar ă până în 2012 cu scopul de a evalua necesitatea unor 
modificări legislative, ținând seama de progresele  înregistrate între timp de statele membre. În 
vederea reutiliz ării ISP, op țiunea „nicio modificare a politicii” ar însemna c ă dispozițiile 
actuale ale directivei și instrumentele na ționale de transpunere r ămân aplicabile. 
Întreruperea ac țiunii UE: abrogarea Directivei ISP 
Directiva ISP a stabilit condi țiile de baz ă pentru reutilizarea ISP pe teritoriul UE, ducând la 
modificarea politicilor și a legisla ției în statele membre. În lipsa directivei, statele membre ar 
avea libertatea de a abroga sau de a modifica legisla ția națională de punere în aplicare în ceea 
ce privește reutilizarea ISP. Aceasta ar avea ca rezu ltat eliminarea efectiv ă a tuturor 
obligațiilor în materie de reglementare cupr inse la momentul actual în directiv ă și în 
instrumentele de transpunere. 
Măsuri fără caracter obligatoriu 
Astfel de instrumente, de exemplu, orient ările sau recomand ările Comisiei, furnizeaz ă 
informații suplimentare și/sau interpretarea anumitor dispozi ții ale Directivei ISP. 
Pe parcursul consult ării, responden ții din toate categoriile au propus adoptarea unor m ăsuri 
fără caracter obligatoriu pentru modelele de acordare a licen țelor, formatele tehnice și 
calcularea pre țurilor (inclusiv pentru calcularea co sturilor marginale). De asemenea, 
majoritatea responden ților au solicitat mai multe ac țiuni de sensibilizare (schimburi de bune 
practici, experien ță profesional ă etc.). 
 
RO 6   RO Modificări legislative 
Această opțiune const ă în modificarea con ținutului directivei, și anume a drepturilor și 
obligațiilor prev ăzute de dispozi țiile acesteia. Printre op țiunile legislative se num ără: i) 
extinderea domeniului de aplicare a directivei la  sectoarele excluse la momentul actual; ii) 
stabilirea unei norme de taxare pe baza cost urilor marginale, eventual cu anumite excep ții; iii) 
modificarea principiului general de facilitare a accesului la documentele reutilizabile; iv) impunerea unei cerin țe de publicare a datelor în formate care pot fi citite automat; v) 
impunerea unei cerin țe de numire a unui organism de reglementare independent; vi) 
răsturnarea sarcinii probei privind respectarea cerin țelor de taxare; vii) impunerea unei cerin țe 
de definire a domeniului  de aplicare a „îndatorir ii publice” exclusiv pe c ăi legislative. 
Soluția integrat ă 
Această opțiune ar combina modific ările de fond ale cadrului privind reutilizarea ISP 
(opțiunea privind modific ările legislative) cu orient ările suplimentare privind principiile care 
urmează să fie aplicate de autorit ățile naționale în momentul implement ării acestuia la nivel 
național (opțiunea privind m ăsurile fără caracter obligatoriu). 
6. C
OMPARAREA OP țIUNILOR DE POLITIC Ă șI A IMPACTURILOR  
Opțiunea 1  (statu-quo ) ar crește posibilitatea unor abord ări divergente la nivel na țional, 
ocazionând incertitudine în materie de reglementare și denaturând condi țiile de concuren ță pe 
piața internă. 
Opțiunea 2  (abrogarea directivei ) ar elimina plasa de siguran ță asigurată la nivelul UE de 
normele minime privind re utilizarea ISP, ocazionând o incertitudine juridic ă sporită și 
divergența abordărilor naționale în detrimentul concuren ței și al pieței interne pentru 
reutilizarea ISP. De asemenea, abrogare a directivei ar fi complet neconform ă cu inițiativele 
conexe privind accesibilitatea și reutilizarea datelor urm ărite la nivel na țional și european. 
Opțiunea 3  (măsuri fără caracter obligatoriu ) ar facilita doar aplicarea normelor Directivei 
ISP referitoare la acordarea licen țelor și taxare, sporind îns ă riscul unor abord ări divergente la 
nivel național, ocazionând incertitudine în materie de reglementare și denaturând condi țiile de 
concurență pe piața internă. 
Opțiunea 4  (modificări legislative ) ar stabili un cadru de re glementare favorabil reutiliz ării 
Astfel, aceast ă opțiune ar extinde domeniul de aplic are a directivei prin includerea 
materialului cultural, ar institui un drept executo riu al UE cu privire la reutilizarea ISP, ar 
duce la sc ăderea pre țurile pentru reutilizarea ISP și ar spori eficacitatea mecanismului de 
recurs pentru punerea în aplicare a dreptului de reutilizare a ISP.  
Opțiunea 5  (pachetul de m ăsuri fără caracter obligatoriu și modificările legislative ) prezintă 
aceleași avantaje ca și opțiunea 4, îns ă ea ar înlesni, în plus, aplic area normelor Directivei ISP 
referitoare la acordarea licen țelor și taxare. În consecin ță, această opțiune ar asigura 
convergen ța abordărilor de reglementare na ționale privind reutilizarea informa țiilor pe pia ța 
internă, consolidând, prin urmare, certitudinea juridic ă, sporind stimulentele și diminuând 
obstacolele din calea reutiliz ării ISP. 
O compara ție a diferitelor op țiuni de politic ă sugereaz ă că opțiunea 5 (pachetul de m ăsuri 
fără caracter obligatoriu și modific ările legislative ) oferă cel mai bun echilibru între 
 
RO 7   RO promovarea reutiliz ării ISP, armonizare și certitudine juridic ă, având în vedere circumstan țele 
naționale și costurile de punere în aplicare. 
7. MONITORIZARE șI EVALUARE  
Indicatorul de baz ă al progresului înregistrat cu privire la îndeplinirea obiectivelor identificate 
este transpunerea și aplicarea corect ă a Directivei ISP.  
Progresul înregistrat cu privire la reutilizarea ISP și la politicile conexe în întreaga UE va fi 
cuantificat, de asemenea, în  conformitate cu indicator ii care vor putea fi rafina ți în colaborare 
cu statele membre (astfel cum se prevede în Planul de ac țiune privind guvernarea electronic ă 
pentru perioada 2011-2015). 
Comisia va colecta date prin intermediul unei obliga ții de raportare adresat ă statelor membre, 
al informa țiilor furnizate de p ărțile interesate care rezult ă în urma dialogului periodic și al 
studiilor independente. 
Comisia va reexamina aplicarea directivei și va comunica rezultatele Parlamentului European 
și Consiliului în termen de trei  ani de la data transpunerii.