P9_TA(2020)0367

Porumbul modificat genetic MIR604 (SYN-IR6Ø4-5)

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D069147/02 – 2020/2893(RSP))

(2021/C 445/07)

Parlamentul European,

— având în vedere proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D069147/02,

— având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (1), în special articolul 11 alineatul (3) și articolul 23 alineatul (3),

— având în vedere votul din data de 26 octombrie 2020 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, în urma căruia nu a fost emis niciun aviz,

— având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2),

— având în vedere avizul adoptat de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 2 iulie 2009 și publicat la 21 iulie 2009 (3),

— având în vedere avizul adoptat de EFSA la 25 septembrie 2019 și publicat la 7 noiembrie 2019 (4),

— având în vedere rezoluțiile sale anterioare în care se opune autorizării organismelor modificate genetic (OMG) (5),

— având în vedere articolul 112 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură,

— având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

A. întrucât prin Decizia 2009/866/CE a Comisiei (6) s-a autorizat introducerea pe piață a produselor alimentare și a furajelor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic (MG) MIR604; întrucât domeniul de aplicare a autorizației acordate include, de asemenea, introducerea pe piață a produselor care conțin sau sunt compuse din porumb modificat genetic MIR604 destinat altor utilizări decât consumul uman și animal, cu excepția cultivării;

B. întrucât, la 26 iulie 2018, titularul autorizației, Syngenta Crop Protection NV/SA, a prezentat Comisiei, în numele societății Syngenta Crop Protection AG, și în conformitate cu articolele 11 și 23 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, o cerere de reînnoire a autorizației respective;

C. întrucât, la 2 iulie 2009, EFSA a adoptat un aviz favorabil în legătură cu cererea de autorizare inițială, care a fost publicat la 21 iulie 2009;

D. întrucât, la 25 septembrie 2019, EFSA a adoptat un aviz favorabil în legătură cu cererea de reînnoire a autorizației, care a fost publicat la 7 noiembrie 2019;

E. întrucât posibilele utilizări ale porumbului modificat genetic MIR604 includ producția de hrană pentru animale și produse alimentare, cum ar fi amidonul, siropurile și uleiurile (7);

F. întrucât porumbul modificat genetic MIR604 a fost modificat pentru a produce mCry3A, o proteină insecticidă sintetică (cunoscută și sub denumirea de „toxină Bt”) cu toxicitate sporită (în comparație cu bacteriile naturale din care provine), pentru asigura protecția împotriva viermelui vestic al rădăcinilor de porumb și a altor dăunători ai porumbului din ordinul coleopterelor, cum ar fi viermele nordic al rădăcinilor de porumb; întrucât porumbul modificat genetic MIR604 a fost, de asemenea, modificat folosind gena fosfomanozo-izomerază (PMI), obținută de la bacteria Escherichia coli (E. coli), care codează enzima PMI ca marker selectabil;

G. întrucât combinația din cele două structuri genetice a fost derivată prin acumularea de gene, însă planetele-sursă individuale nu au fost evaluate, fiind astfel încălcat Regulamentul de punere în aplicare al Comisiei (UE) nr. 503/2013 (8);

H. întrucât Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 prevede faptul că produsele alimentare sau furajele modificate genetic nu trebuie să aibă efecte adverse asupra sănătății umane, a sănătății animale sau a mediului și stabilește faptul că, la elaborarea deciziei sale, Comisia are obligația să țină seama de toate dispozițiile pertinente din dreptul Uniunii și de alți factori legitimi pertinenți pentru subiectul în cauză;

Preocupările statelor membre privind avizele EFSA

I. întrucât, în cursul perioadei de consultare legate de cererea de autorizarea inițială, statele membre au prezentat multiple observații critice la proiectul de aviz al EFSA (9); întrucât aceste observații critice includ preocupări cu privire la faptul că nu poate fi exclusă o intensificare a activității alergenice cauzate de proteina mCry3A din hrana pentru animale și produsele alimentare fabricate pe baza porumbului modificat genetic MIR604, că datele obținute din studiile efectuate pe teren nu pot fi considerate suficiente pentru introducerea pe piață, că orientările OCDE privind testarea nu au fost respectate în studiile toxicologice, contrar recomandărilor EFSA, și că un studiu care a presupus utilizarea plantei întregi de porumb modificat genetic MIR604 pentru hrănirea șobolanilor și a păsărilor de curte, menit să demonstreze siguranța toxicologică, nu a utilizat parametri toxicologici;

J. întrucât, în perioada de consultare cu privire la cererea de reînnoire a autorizației, statele membre au prezentat din nou numeroase observații critice în legătură cu proiectul de aviz al EFSA (10); întrucât aceste observații critice includ preocupări legate de faptul că abordarea în materie de monitorizare adoptată de solicitant nu este pe deplin conformă cu cerințele din anexa VII la Directiva 2001/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului (11) și cu recomandările EFSA, că nu au fost furnizate argumente prin care să se demonstreze că porumbul modificat genetic MIR604 este la fel de sigur ca porumbul convențional și că supravegherea generală propusă a efectelor adverse anticipate nu este suficient elaborată, reamintindu-se totodată faptul că Uniunea a ratificat Convenția ONU privind diversitatea biologică (CBD), în care se stipulează în mod clar că atât țările exportatoare, cât și cele importatoare au responsabilități internaționale în ceea ce privește diversitatea biologică;

Studii de toxicitate nevalide

K. întrucât, în cadrul studiilor privind toxicitatea și degradarea sub acțiunea fluidelor digestive, au fost folosite proteinele mCry3A și PMI produse de o tulpină recombinată de E. coli; întrucât atât proteina mCry3A, cât și proteina PMI produsă de bacteria E. coli diferă de proteinele produse de planta modificată genetic (12), ceea ce face ca validitatea studiilor de toxicitate efectuate să devină îndoielnică; întrucât mai multe state membre au semnalat acest aspect ca fiind un motiv de preocupare (13);

L. întrucât, în general, testele toxicologice efectuate cu proteine izolate nu pot fi considerate foarte relevante, din cauza faptului că efectele proteinelor în cauză în combinație cu planta însăși nu sunt luate în considerare;

M. întrucât unele plante, inclusiv porumbul, spre exemplu, produc în mod natural inhibitori de proteinază (IP), despre care s-a demonstrat că încetinesc degradarea toxinelor Bt; întrucât acest lucru duce la o toxicitate mult mai mare a toxinei Bt, dacă aceasta este ingerată împreună cu țesutul plantei, în comparație cu situația în care se ingerează toxina izolată; întrucât un studiu din 1990, realizat de oameni de știință de la Monsanto, a arătat că, în prezența IP, chiar și dacă nivelurile acestora sunt foarte scăzute, proprietățile insecticide ale toxinelor Bt sunt amplificate de până la 20 de ori (14); întrucât această interacțiune nu a fost evaluată niciodată și nici nu a fost menționată de EFSA în evaluarea sa a riscurilor asociate plantelor MG cu Bt;

N. întrucât s-a demonstrat că factorii care sporesc toxicitatea proteinelor Bt pot, de asemenea, să afecteze selectivitatea acestora (15): dacă este amplificată eficacitatea toxinei Bt asupra organismelor vizate, selectivitatea acesteia poate să fie scăzută în același timp și o gamă largă de organisme nevizate pot să devină susceptibile; întrucât, deși până în prezent nu au fost efectuate studii sistematice, o serie de studii descriu efectele IP în combinație cu toxinele Bt asupra insectelor nevizate (16);

O. întrucât nu sunt cunoscute riscurile legate de toxicitatea sporită pentru oameni și mamifere determinată de interacțiunea dintre IP și toxinele Bt în plantele MG;

Chestiuni legate de efectul de adjuvant al Bt

P. întrucât mai multe studii arată că au fost observate efecte secundare care pot afecta sistemul imunitar după expunerea la proteinele Bt și că unele proteine Bt pot avea proprietăți adjuvante, (17) ceea ce înseamnă că pot amplifica caracterul alergen al altor proteine cu care intră în contact;

Q. întrucât, deși EFSA recunoaște că s-a demonstrat că proteina Cry1Ac (18) acționează ca adjuvant, aceasta concluzionează că, deoarece porumbul nu este un aliment alergenic comun, este puțin probabil ca efectul adjuvant al proteinelor Cry, observat după administrarea intragastrică sau intranazală cu doze mari, să ridice semne de întrebare cu privire la efectul alergenic (19); întrucât, cu toate acestea, EFSA nu ține seama de faptul că porumbul produce IP (20) și că trebuie avută în vedere posibilitatea unei degradări mult mai lente a proteinelor Bt dacă acestea sunt ingerate împreună cu țesuturile plantei, în comparație cu forma izolată a proteinei; întrucât această diferență poate determina și efectul său de adjuvant și, prin urmare, invalidează studiile efectuate pe baza proteinei în formă izolată; întrucât nu au fost efectuate studii empirice pentru a cerceta imunogenitatea efectivă a toxinei Bt produse de planta MG; întrucât degradarea în lichidele digestive a fost testată folosind toxina Bt în formă izolată;

Culturile Bt: efectele asupra organismelor nevizate și rezistența crescută

R. întrucât, spre deosebire de utilizarea insecticidelor, care asigură expunerea în momentul pulverizării și ulterior pentru o perioadă limitată, utilizarea culturilor MG cu Bt conduce la expunerea continuă a organismelor vizate și a celor nevizate la toxinele Bt; întrucât proteinele mCry3A se găsesc în toate părțile plantei de porumb modificat genetic MIR604, cu excepția polenului (21);

S. întrucât gena mCry3A, exprimată de porumbul modificat genetic MIR604, a fost modificată pentru a spori toxicitatea pentru insectele vizate (22), dar în evaluarea riscurilor nu au fost analizate efectele asupra organismelor nevizate; întrucât un stat membru a remarcat că, în condițiile în care „toxina Cry3A este activă împotriva familiei chrysomelidelor (23), ca cerință minimă, efectele adverse asupra chrysomelidelor nevizate ar trebui să fie incluse în evaluarea riscurilor” și că „deoarece importul, transportul și prelucrarea porumbului modificat genetic MIR604 poate cauza prezența accidentală sau eliberarea porumbului MIR604 în mediul înconjurător, trebuie avute în vedere eventualele efecte adverse ale porumbului MG asupra organismelor nevizate” (24);

T. întrucât ipoteza potrivit căreia toxinele Bt prezintă un singur mod de acțiune, specific unui organism-țintă, nu mai poate fi considerată corectă, iar efectele asupra organismelor nevizate nu pot fi excluse (25); întrucât sunt raportate o serie de efecte diferite ale acestor toxine asupra unui număr tot mai mare de organisme nevizate; întrucât, într-un articol de sinteză recent, sunt menționate 39 de publicații evaluate inter pares în care se consemnează efecte adverse semnificative ale toxinelor Bt asupra unui număr mare de specii nevizate (26);

U. întrucât efectele combinatorii, cum ar fi asocierea cu IP, pot contribui în mod semnificativ la toxicitatea proteinelor Bt; întrucât problema selectivității este deosebit de importantă pentru toxinele Bt sintetice, cum ar fi mCry3A, care pot prezenta o selectivitate mai scăzută și, totodată, o toxicitate mai mare; întrucât EFSA consideră în continuare că toxinele Bt afectează doar o gamă restrânsă de organisme nevizate, fără a lua în considerare efectele combinatorii; întrucât o gamă mai largă de organisme nevizate ar putea fi expuse la toxinele Bt prin scurgeri, deșeuri și dejecții animaliere;

V. întrucât evaluarea riscurilor nu a luat în considerare dezvoltarea rezistenței dăunătorilor vizați la proteina mCry3A, ceea ce ar putea duce la utilizarea unor pesticide mai puțin sigure pentru mediu sau la creșterea dozelor și a numărului de aplicații pe culturile MG în țara de cultivare; întrucât Agenția pentru Protecția Mediului din SUA propune eliminarea treptată a multor hibrizi actuali de porumb Bt, precum și a unor soiuri de bumbac Bt, în următorii trei-cinci ani, din cauza creșterii rezistenței insectelor la aceste culturi (27);

W. întrucât, deși s-a susținut că utilizarea culturilor Bt duce la o scădere a utilizării insecticidelor, un studiu recent publicat în Statele Unite (28) constată că „mai multe analize privind influența culturilor de Bt asupra modelelor de utilizare a pesticidelor nu par să fi luat în considerare tratamentele semințelor și, prin urmare, este posibil să fi existat reduceri supraestimate ale utilizării insecticidelor (în special «suprafețele tratate») asociate cu culturile Bt”; întrucât același studiu constată că tratamentele cu neonicotinoide ale semințelor sunt adesea utilizate în asociere cu culturile BT de porumb și soia, că „această practică de utilizare poate avea consecințe nedorite, și anume rezistența dăunătorilor vizați, infestări de dăunători nevizați și poluarea cu efecte negative în cascadă asupra faunei sălbatice” și că „unele dintre aceste efecte se manifestă deja”; întrucât Uniunea a interzis utilizarea în exterior a trei neonicotinoide, inclusiv ca materiale de acoperire a semințelor, din cauza impactului lor asupra albinelor melifere și a altor polenizatori (29);

Procesul decizional nedemocratic

X. întrucât, în urma votului din 26 octombrie 2020 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, nu a fost emis niciun aviz, ceea ce înseamnă că autorizarea nu a fost susținută de o majoritate calificată a statelor membre;

Y. întrucât Comisia recunoaște că este problematic faptul că deciziile de autorizare a organismelor modificate genetic continuă să fie adoptate de Comisie fără ca o majoritate calificată a statelor membre să fie în favoarea acestor decizii, ceea ce constituie o excepție în cazul autorizării produselor în ansamblu, dar a devenit norma în procesul de luare a deciziilor privind autorizarea produselor alimentare și a furajelor modificate genetic;

Z. întrucât, în cea de a opta sa legislatură, Parlamentul a adoptat 36 de rezoluții prin care se opune introducerii pe piață a organismelor modificate genetic pentru produse alimentare și furaje (33 de rezoluții) și cultivării de organisme modificate genetic în Uniune (trei rezoluții); întrucât, până în prezent, în cursul celei de a noua legislaturi, Parlamentul a adoptat 11 obiecții; întrucât nu a existat o majoritate calificată a statelor membre în favoarea autorizării vreunuia dintre aceste organisme modificate genetic; întrucât, în ciuda faptului că ea însăși recunoaște lacunele pe plan democratic și în ciuda absenței sprijinului din partea statelor membre și a obiecțiilor Parlamentului, Comisia continuă să autorizeze organisme modificate genetic;

AA. întrucât, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011, Comisia poate decide să nu autorizeze un organism modificat genetic atunci când nu există o majoritate calificată a statelor membre care să fie în favoare în cadrul comitetului de apel (30); întrucât nu este necesară nicio modificare a legislației în această privință,

1. consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei depășește competențele de executare prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1829/2003;

2. consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei nu este în concordanță cu dreptul Uniunii, prin faptul că nu este compatibil cu obiectivul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, care, în conformitate cu principiile generale prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului ( 31 ) , constă în asigurarea unei baze prin care să se garanteze un nivel ridicat de protecție a vieții și sănătății umane, a sănătății și bunăstării animalelor, a intereselor de mediu și ale consumatorilor în ceea ce privește produsele alimentare și furajele modificate genetic, asigurând, în același timp, funcționarea eficace a pieței interne;

3. solicită Comisiei să își retragă proiectul de decizie de punere în aplicare;

4. salută faptul că, în final, Comisia a recunoscut, într-o scrisoare din 11 septembrie 2020 adresată deputaților, necesitatea de a ține seama de sustenabilitate în deciziile de autorizare referitoare la organismele modificate genetic ( 32 ) ; își exprimă, cu toate acestea, dezamăgirea profundă că, la 28 septembrie 2020, Comisia a autorizat un alt tip de soia modificată genetic pentru import ( 33 ) , în pofida unei obiecții din partea Parlamentului și a majorității statelor membre care au votat împotrivă;

5. invită Comisia să facă progrese urgente în ceea ce privește elaborarea criteriilor de sustenabilitate, cu implicarea deplină a Parlamentului; invită Comisia să furnizeze informații cu privire la modul de desfășurare a acestui proces și la intervalul de timp în care va avea loc acesta;

6. îndeamnă din nou Comisia să țină seama, în cadrul procesului de autorizare, de obligațiile Uniunii în temeiul acordurilor internaționale, cum ar fi Acordul de la Paris privind schimbările climatice, Convenția ONU privind diversitatea biologică și obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU;

7. își reiterează apelul adresat Comisiei de a înceta autorizarea organismelor modificate genetic, fie pentru cultivare, fie pentru producția de alimente și furaje, în cazul în care statele membre nu emit niciun aviz în cadrul comitetului de apel, în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 182/2011;

8. invită EFSA să accepte în cele din urmă diferențele substanțiale dintre proteinele Bt naturale și cele produse de transgenele sintetice în plantele modificate genetic și să-și extindă sfera de evaluare a riscurilor pentru a ține seama pe deplin de toate interacțiunile și efectele combinatorii dintre toxinele Bt, plantele modificate genetic și componentele acestora, reziduurile rămase în urma utilizării erbicidelor complementare și mediu, precum și de efectele asupra siguranței alimentare și a sănătății;

9. invită EFSA să nu mai accepte studiile de toxicitate bazate pe proteine izolate care ar putea fi diferite din punctul de vedere al structurii și al efectelor biologice în comparație cu cele produse de planta însăși și să solicite ca toate testele să fie efectuate pe țesuturi provenite de la planta modificată genetic;

10. invită EFSA să se asigure că datele obținute în urma testelor de teren sau din sere acoperă o gamă suficient de largă de condiții agronomice și de mediu pentru a se evalua impactul tuturor factorilor de stres care pot fi preconizați în cursul cultivării asupra activității genetice și a compoziției plantelor;

11. invită EFSA să se asigure că datele obținute în urma testelor de teren sau din sere acoperă o gamă suficient de largă de varietăți pentru a evalua impactul diferitelor medii genetice asupra expresiei genetice și a compoziției plantelor;

12. invită EFSA să solicite date privind impactul asupra microbiomului intestinal al consumului de alimente și furaje produse pe bază de plante MG;

13. încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

(1) JO L 268, 18.10.2003, p. 1.

(2) JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

(3) Aviz științific al Grupului pentru organisme modificate genetic EFSA privind cererea (Referința EFSA-GMO-UK-2005-11) de introducere pe piață a porumbului modificat genetic rezistent la insecte MIR604, pentru utilizare în produse alimentare și furaje, pentru import și pentru prelucrare, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, transmisă de Syngenta Seeds S.A.S în numele Syngenta Crop Protection AG, Jurnalul EFSA, 2009, 7(7):1193, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1193

(4) Aviz științific al Grupului EFSA pentru organisme modificate genetic privind evaluarea porumbului modificat genetic MIR604, pentru reînnoirea autorizației în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 (cererea EFSA-GMO-RX-013), Jurnalul EFSA, 2019, 17(11):5846, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5846

(5) În cea de a opta legislatură a sa, Parlamentul a adoptat 36 de rezoluții în care se opune autorizării organismelor modificate genetic. În plus, în cea de a noua legislatură a sa, Parlamentul a adoptat următoarele rezoluții:

— Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0028).

— Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de reînnoire a autorizației de introducere pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0029).

— Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 și DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0030).

— Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0054).

— Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic MON 89788 (MON-89788-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0055).

— Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și din subcombinații MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și NK603 × DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0056).

— Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei, patru sau cinci dintre evenimentele Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 și GA21, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0057).

— Rezoluția Parlamentului European din 14 mai 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0069).

— Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și NK603, și de abrogare a Deciziei (UE) 2018/1111 de punere în aplicare a Comisiei în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0291).

— Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0292).

— Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 și NK603, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0293).

(6) Decizia 2009/866/CE a Comisiei din 30 noiembrie 2009 de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 314, 1.12.2009, p. 102).

(7) Avizul din 2009 al EFSA, p. 11.

(8) Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 503/2013 al Comisiei din 3 aprilie 2013 privind cererile de autorizare a alimentelor și furajelor modificate genetic în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 641/2004 și (CE) nr. 1981/2006 ale Comisiei (JO L 157, 8.6.2013, p. 1).

(9) Observațiile statelor membre: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-046

(10) Observațiile statelor membre: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00644

(11) Directiva 2001/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 martie 2001 privind diseminarea deliberată în mediu a organismelor modificate genetic și de abrogare a Directivei 90/220/CEE a Consiliului (JO L 106, 17.4.2001, p. 1).

(12) Avizul din 2009 al EFSA, p. 12.

(13) Observațiile statelor membre, p. 8 și p. 14: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-046

(14) MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., „Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors”, în Journal of Agricultural and Food Chemistry 1990, 38, pp. 1145-1152.

(15) A se vedea, de exemplu, Then, C., „Risk assessment of toxins derived from Bacillus thuringiensis: synergism, efficacy, and selectivity”, în Environmental Science Pollution Research 2010, 17, pp. 791-797, https://doi.org/10.1007/s11356-009-0208-3.

(16) A se vedea, de exemplu, Han, P., Niu, C.Y., Lei, C.L., Cui, J.J., Desneux, N., „Quantification of toxins in a Cry1Ac + CpTI cotton cultivar and its potential effects on the honey bee Apis mellifera L.”, în Ecotoxicology 2010, 19, pp. 1452-1459, https://doi.org/10.1007/s10646-010-0530-z; Babendreier, D., Kalberer, N.M., Romeis, J., Fluri, P., Mulligan, E. și Bigler, F., „Influence of Bt-transgenic pollen, Bt-toxin and protease inhibitor (SBTI) ingestion on development of the hypopharyngeal glands in honeybees”, în Apidologie 2005, 36(4), pp. 585-594, https://doi.org/10.1051/apido:2005049; și Liu, X.D., Zhai, B.P., Zhang, X.X., Zong, J.M., „Impact of transgenic cotton plants on a non-target pest, Aphis gossypii Glover”, în Ecological Entomology, 30(3), pp. 307-315, https://doi.org/10.1111/j.0307-6946.2005.00690.x

(17) Pentru o analiză, a se vedea Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., „An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals”, în Journal of Applied Toxicology 2016, 36(5), pp. 630-648, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full

(18) Cry1Ac este una dintre cele câteva toxine Bt care au fost investigate în detaliu de EFSA.

(19) Avizul din 2009 al EFSA, p. 16.

(20) A se vedea considerentul M.

(21) Avizul din 2009 al EFSA, p. 8.

(22) Avizul din 2009 al EFSA, p. 7.

(23) Familia gândacilor, cunoscute în general sub denumirea de gândaci de frunze.

(24) A se vedea observațiile statelor membre, p. 24: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-046

(25) A se vedea, de exemplu, Hilbeck, A., Otto, M., „Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO environmental risk assessment”, în Frontiers in Environmental Science 2015, 3:71, https://doi.org/10.3389/fenvs.2015.00071

(26) Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., „Insecticidal Bt crops – EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design”, RAGES 2020, p. 4, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf

(27) https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn

(28) Douglas, M.R., Tooker, J.F., „Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops”, în Environmental Science and Technology 2015, 49, 8, pp. 5088-5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g

(29) Neonicotinoidele, https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en

(30) Comisia „poate”, nu „este obligată” să acorde o autorizație în cazul în care nu există o majoritate calificată a statelor membre care să fie în favoare în cadrul comitetului de apel, în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

(31) Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și cerințelor generale ale legislației în domeniul alimentar, de înființare a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor referitoare la siguranța produselor alimentare (JO L 31, 1.2.2002, p. 1).

(32) https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(33) MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100