ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.5

Al treilea domeniu la care se referă Comisia în mod specific în ceea ce privește rolul și participarea actorilor sociali este cel al salariilor, domeniu în care, în terminologia Comisiei, partenerii sociali trebuie să fie „consultați” la reformarea sistemelor de salarizare. În acest context, Comitetul dorește să atragă atenția Comisiei asupra faptului că, în multe state membre, salariile, negocierile salariale, dar și sistemele de salarizare în sine, țin de competența autonomă a partenerilor sociali, care negociază și încheie în aceste privințe acorduri colective. Acest rol de negociere autonomă pe care îl dețin partenerii sociali nu poate fi redus la o simplă rundă de consultare. Competența lor în materie de concertare nu trebuie redusă la o misiune pur consultativă. Autonomia partenerilor sociali și concertarea socială sunt de altfel recunoscute în articolele 152 și 153 alineatul (5) din tratatul european, în care se formulează și principiul potrivit căruia UE este obligată să respecte sistemele naționale de relații industriale. Din această perspectivă, „consultarea” partenerilor sociali la revizuirea mecanismelor de indexare, de exemplu, este întru totul insuficientă și chiar nepotrivită, mai ales în condițiile în care partenerii sociali sunt cei care negociază și stabilesc aceste mecanisme în convențiile colective, în cadrul modelului național de concertare socială. În ceea ce privește fondul problemei, Comitetul se întreabă dacă rolului ajustărilor salariale în sensul reducerii nu i se acordă prea multă importanță de către Comisie. O analiză mai detaliată a recomandărilor specifice fiecărei țări care însoțesc comunicarea Comisiei arată că, dintre cele 17 state membre care au primit o recomandare din partea Comisiei în privința salariilor, 16 sunt state în care recomandarea are ca scop atenuarea dinamicii salariilor, prin reformarea sistemelor de indexare, prin limitarea salariilor minime, prin descentralizarea negocierilor salariale sau prin sporirea flexibilității salariale pentru salariile cele mai scăzute. Însă dezechilibrele ce caracterizează uniunea monetară europeană sunt mai ales structurale și sunt legate în principal de faptul că globalizarea are efecte divergente asupra diverșilor membri ai acestei uniuni (cf. nota de subsol din documentul FMI intitulat External Imbalances in the Euro Area, Working paper, 12/136, 2012). Este foarte adevărat și că prin reducerea salariilor nu se va câștiga războiul concurențial cu țările caracterizate de costuri salariale mici.
4.2

Finanțări globale diversificate și adaptate la schimbarea de direcție în perspectiva anului 2050. Conform estimărilor Organizației Națiunilor Unite, în fiecare an ar fi necesară o sumă cifrată la 800 de miliarde EUR pentru a aborda in mod durabil sărăcia și mizele de mediu, adică 1,5 % din PIB-ul mondial. Asistența oficială pentru dezvoltare nu poate acoperi decât 10-15 % din aceste nevoi internaționale de finanțare. Prin urmare, sunt necesare alte resurse interne și internaționale. În cadrul viitoarei comunicări privind sursele de finanțare, va trebui abordată în mod serios problema resurselor fiscale internaționale de care este nevoie pentru a mobiliza – în manieră transparentă și previzibilă – finanțările necesare pentru eradicarea sărăciei, pentru protecția mediului și pentru gestionarea bunurilor publice globale. Tipurile inovatoare de finanțare și taxa pe tranzacțiile financiare, premise ale unei astfel de politici, ar trebui să vizeze în mod prioritar aceste mize globale. În plus, mobilizarea resurselor fiscale naționale și orientarea către activitatea productivă a sumelor transferate de migranți rămân condiții esențiale ale evoluției spre obiective definite la nivel local.
3.17

CESE subliniază că industriile culturale și creative contribuie la stimularea reconversiei economiilor locale, favorizând apariția unor noi activități economice, creând noi locuri de muncă durabile (20) și sporind gradul de atracție al regiunilor și orașelor europene, după cum se precizează în studiul intitulat The rise of the creative class (Apariția clasei creative) (21).
4.2.2

În ciuda recentelor îmbunătățiri, de exemplu documentul-manifest intitulat „Să construim prosperitatea pentru viitorul Europei” (Building Prosperity for the Future of Europe) - publicat inițial în noiembrie 2010, de către platforma informală „Forumul european al construcțiilor” și republicat în ianuarie 2013 în contextul specific al comunicării Comisiei - sectorul se compune din părți interesate atât de numeroase și de diverse, încât este dificil să se ajungă la o armonizare a acestor puncte de vedere atât de diferite și la o voce unică la nivel național sau european.
4.11

Mai multă cercetare și dezvoltare în locul unor lansări pe piață pe scară largă pripite și premature. Nu trebuie estompată distincția dintre cercetare, dezvoltare și activitățile demonstrative, pe de o parte, și lansarea și sprijinirea pe piață pe scară largă, pe de altă parte, în caz contrar existând, printre altele, chiar riscul apariției pe piață a unor situații nefavorabile, ce ar putea împiedica inovarea. Subvențiile excesive pentru energia fotovoltaică [de exemplu, în Germania (Frondel et al. Economic Impacts from the Promotion of Renewable Technologies. Energy Policy, 2010)] nu au contribuit la dezvoltarea unui sistem competitiv în UE (Hardo Bruhns și Martin Keilhacker, Energiewende – wohin führt der Weg, Politik und Zeitgeschichte, 2011). În prezent, beneficiem de panouri solare mai ieftine nu datorită Europei, ci datorită Chinei! Prin urmare, trebuie să ne concentrăm pe elaborarea tuturor opțiunilor potențial viabile în materie de energie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, în special a surselor care pot să contribuie la capacitatea de bază, cum ar fi energia geotermală și fuziunea nucleară. Nici în Europa, nici în restul lumii nu vom fi rezolvat definitiv problema energetică până în 2050!
3.6

Deși publicul este implicat în diferite aspecte ale planificării energetice prin numeroase inițiative locale, regionale și naționale, există o nevoie reală și concretă de canalizare și orientare a participării, expertizei și capacității existente a cetățenilor. În prezent nu există un cadru adecvat pentru dialogul cetățeni/părți interesate/societate civilă organizat pe tema surselor, transportului și utilizării energiei. Instituirea unui astfel de dialog - care să poată contribui la formularea politicii UE și la introducerea dimensiunii europene în dezbaterile naționale - este urgent necesară. Un program vast, ambițios și coordonat de implicare și participare a publicului ar trebui să stimuleze dezbaterea informată, ridicând nivelul discuției și al gradului de înțelegere și sporind încrederea factorilor de decizie pentru a merge mai departe. Pentru a defini condițiile și acțiunile necesare pentru instituirea unui astfel de program, prezentul aviz se bazează pe un studiu pregătitor comandat de CESE și publicat în decembrie 2012, intitulat Future national energy mix scenarios: public engagement processes in the EU and elsewhere, („Scenarii pentru viitoarele mixuri energetice naționale: procesul de implicare a publicului în UE și în alte părți ale lumii”) disponibil la: http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-energy-futures-civil-society-publications.
4.1.3

Se știe deja că, în cadrul financiar pentru 2014-2020, Comisia a prevăzut un buget de 2,5 miliarde EUR pentru activitățile noului fond, ceea ce reprezintă 360 de milioane EUR pe an. Discuțiile privind forma finală a bugetului Uniunii Europene au dat însă naștere temerilor că această sumă va suferi reduceri suplimentare. Suma alocată în cadrul programului actual pentru perioada 2012-2013, de 500 de milioane EUR pe an, este deja insuficientă pentru a satisface pe deplin nevoile statelor membre, care sunt estimate la circa 680 de milioane EUR pe an (10). O eventuală creștere a numărului statelor membre care folosesc noul fond (în prezent 20) (11) și flexibilitatea sprijinului propus, adică dispoziția conform căreia se distribuie bunuri de consum de bază, în afară de alimente, pentru uzul personal al persoanelor fără adăpost sau al copiilor, precum și activitățile de reintegrare socială prevăzute, au ca urmare probabilitatea ca nevoile să depășească în mod semnificativ bugetul actual. Bugetul propus pentru acest fond este așadar în mod clar inadecvat pentru a satisface nevoile pe care ar trebui să le acopere. În plus, presupunând că bugetul Uniunii Europene rămâne la nivelul prevăzut în prezent pe perioada 2014-2020 sau suferă doar o reducere minoră, este dificil să se accepte o reducere a resurselor alocate asistenței materiale cu cel puțin 28 % (în comparație cu programul pe 2012-2013).
4.3.3

Ar trebui asigurate stimulente și pentru facilitarea finanțării activităților de formare transfrontaliere, prin care întreprinderile și organizațiile partenerilor sociali să se poată implica în înființarea unui sistem dual. Alte propuneri se găsesc în publicația „Să creăm oportunități pentru tineret: cum să îmbunătățim calitatea și imaginea uceniciilor?” (Creating Opportunities for Youth: How to improve the quality and image of apprenticeships) (BusinessEurope, 2012) (14) sau în acordul dintre sindicatele spaniole și germane privind standardele de calitate pentru ucenicii.
1.2

CESE împărtășește pe deplin abordarea directivei, care: a) prevede obligația de conformitate cu standardele instrumentelor OMI a echipamentelor maritime ce trebuie instalate la bordul navelor sub pavilion UE; b) extinde domeniul său de aplicare la orice alt echipament care poate cădea sub incidența domeniului de aplicare a instrumentelor dreptului UE; c) prevede recunoașterea reciprocă a echipamentelor conforme și acceptarea unui echipament echivalent; d) asigură libera circulație a echipamentelor maritime în interiorul UE și eliminarea barierelor tehnice din calea comerțului pe piața internă și e) introduce un mecanism care simplifică și clarifică transpunerea modificărilor aduse standardelor OMI în cadrele legislative europene și naționale.
4.1

Completarea obiectivelor generale privind ocuparea forței de muncă cu obiective europene pentru grupuri specifice: În completarea obiectivului privind o rată de ocupare globală care să fie atinsă la nivelul întregii UE, se recomandă definirea unor obiective europene măsurabile pentru diferite grupuri-țintă, de exemplu pentru șomerii de lungă durată, femei, persoane mai în vârstă și în special pentru tineri. Transferul general al competențelor în ceea ce privește formularea unor obiective concrete în domeniul politicii de ocupare a forței de muncă spre nivelul statelor membre nu a dat rezultate satisfăcătoare. În acest context este necesar un indicator specific pentru reducerea considerabilă a numărului de tineri care nu sunt nici încadrați în muncă și nici nu urmează un program de educație sau formare (NEET - not in employment, education or training).
4.3

Mai multe studii, dintre care unele efectuate de Comisie, precum raportul intitulat Study on Regulatory Options on futur Market Opening in Rail Passengers Transport, evidențiază elemente disparate și contradictorii, care nu permit găsirea unei soluții uniforme pentru problemele legate de nivelurile de trafic, de frecvența serviciilor, de evoluția ajutorului public și de productivitate.
3.2

Conform datelor Comisiei Europene, UE numără 7,5 milioane de tineri care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEETs - not in education, employment or training) (1), ceea ce reprezintă 12,9 % din tinerii europeni din grupa de vârstă 15-24 de ani. Mulți dintre ei nu și-au terminat studiile secundare și abandonează prematur școala, o bună parte a acestora fiind imigranți sau provenind din straturi sociale mai defavorizate. Cu toate acestea, în unele țări se înregistrează și o înrăutățire a situației tinerilor aparținând păturii de mijloc (noii săraci), care nu și-au terminat studiile și riscă să nu le mai poată continua.
4.9

Comitetul agreează îmbunătățirea accesului studenților pe piața muncii, în conformitate cu condițiile stabilite de directivă, prin posibilitatea de a lucra cel puțin 20 de ore pe săptămână. Fiecare stat membru stabilește, prin dialog cu partenerii sociali, numărul maxim de ore pe săptămână sau numărul zilelor ori lunilor dintr-un an permise pentru o asemenea activitate, care nu va fi sub 20 de ore pe săptămână, sau echivalentul în zile sau luni într-un an. Având însă în vedere că finalizarea studiilor rămâne scopul prioritar, perioada permisă pentru muncă trebuie limitată la un nivel care permite acest lucru. Periodic, trebuie să se facă dovada progreselor înregistrate în materie de studiu.
4.1.3

În plus, propunerea prevede că instalarea dispozitivelor aerodinamice de acest tip ar trebui să facă obiectul unei omologări de tip naționale și că certificatul corespunzător emis de către un stat membru ar trebui să fie recunoscut de toate celelalte state membre. Totuși, având în vedere importanța acestor dispozitive, inclusiv sub aspectul siguranței, CESE recomandă insistent ca omologarea lor să fie inclusă în actualul sistem de omologare de tip europeană. Abordarea națională ar constitui un pas înapoi în ceea ce privește omologarea de tip a vehiculelor complete (WTVA, Whole Vehicle Type Approval).
2.3.2

Propunerile Comisiei decurg din diverse lucrări, în special din cele ale Agenției Europene de Mediu: — Towards efficient use of water ressources in Europe, Report n 1/2012, 68 pagini — European waters – assessment of status and pressures, Report n 8/2012, 96 pagini — European waters – current status and future challenges, synthesis, 51 pagini — Water resources in Europe in the context of vulnerability, Report n 11/2012, 92 pagini.
4.1

Cum poate fi elaborat acordul din 2015 pentru a garanta țărilor posibilitatea de a-și dezvolta economiile în mod sustenabil, încurajându-le în același timp să participe în mod echitabil și just la reducerea emisiilor globale de GES, astfel încât emisiile la nivel mondial să intre pe un făgaș descendent care să ne permită să îndeplinim obiectivul de limitare a încălzirii sub 2 °C? În primul rând, este greu de imaginat cum se pot reconcilia diferitele interese ale actorilor principali în actualul format al negocierilor, bazat pe principiul „limitare și comercializare”; contribuțiile echitabile și corecte din partea tuturor sunt însă o condiție sine qua non a oricărui viitor acord. Astfel, cel puțin ca opțiune de rezervă, ar trebui dezvoltat un concept de acord diferit, recunoscându-se problemele în materie de guvernanță. Trebuie găsite modalități de asigurare a faptului că acțiunile întreprinse pentru combaterea schimbărilor climatice au capacitatea de a sprijini creșterea și dezvoltarea societală, economică și de mediu. Acest lucru poate fi realizat doar printr-o evaluare transparentă și cuprinzătoare a eficienței, costurilor și impactului pozitiv al politicilor climatice asupra economiei și societății în ansamblul lor. Ar trebui să se tragă învățăminte din protocol, date fiind complexitatea și lacunele sale. Acesta ar trebui să servească ca punct de plecare pentru eforturi serioase de dezvoltare a unui nou concept. Kyoto II prelungit și cota sa de emisii reprezintă un semnal puternic, care invită la o schimbare de concept.
4.1

În sectorul spațial, unele state membre sunt regrupate în două mari organizații, ESA și Eumetsat. ESA, care are un buget anual de peste 4 miliarde EUR și un personal de circa 2 250 de oameni (2011) a dezvoltat și gestionat o serie importantă de sateliți ambientali (ERS, Envisat, Cryosat, SMOS, GOCE, SWARM) și a conceput sateliții meteorologici europeni Meteosat, Meteosat Second Generation și Met-OP. ESA stochează și distribuie și datele cu privire la o serie întreagă de misiuni ale altor parteneri (third party missions). Eumetsat, organizația europeană însărcinată cu exploatarea sateliților meteorologici, cu un buget anual de circa 300 milioane EUR și un personal de 280 de oameni (2011), are misiunea specifică de a elabora și distribui datele meteorologice.
4.4

În același timp, Comitetul sprijină pe deplin activitățile de cercetare și dezvoltare cu privire la utilizarea fisiunii nucleare, însă nu face alte observații pe marginea acestui subiect în textul de față, întrucât Comitetul a participat deja activ la o conferință pe această temă [Simpozion: Benefits and limitations of nuclear fission for a low-carbon economy (Beneficiile și limitele fisiunii nucleare pentru o economie cu emisii scăzute de carbon), Bruxelles, februarie 2013].
4.1.5

Un segment amplu al societății din țările partenere ar trebui să beneficieze de sprijin consistent. În prezent, instituțiile guvernamentale, iar în unele cazuri organizații ale societății civile (inclusiv partenerii sociali), tinerii și cercetătorii sunt percepuți ca principale grupuri-țintă ale asistenței oferite de UE. Dezvoltarea durabilă și schimbările democratice necesită un sprijin extins și o cooperare strânsă cu „ambasadorii”, „vectorii/managerii” și „figurile marcante ale schimbării durabile” din societatea civilă, precum și cu liderii și rețelele acesteia, dar nu trebuie să se limiteze la aceste elemente. Este nevoie de un sprijin universal, accesibil tuturor și foarte vizibil pentru țările partenere și societățile acestora. Integrarea în UE a țărilor vecine și asistența acordată acestora nu trebuie văzută ca un beneficiu rezervat câtorva puțini aleși. Îmbunătățirile vizibile din domenii precum educația și știința (inclusiv reformele din domeniul învățământului și formării profesionale, activitățile dedicate copiilor etc. (8)), economia cu emisii scăzute de dioxid de carbon, infrastructura și serviciile publice și sociale (inclusiv TIC, sănătatea, locurile de joacă etc.), locurile de muncă decente și oportunitățile de angajare a forței de muncă, egalitatea de gen, sprijinul acordat persoanelor nevoiașe și celor vulnerabile social și economic, mișcările sociale și asigurarea unor condiții de dezvoltare a mediului de afaceri (inclusiv consolidarea poziției partenerilor sociali și implicarea acestora (9)) etc. vor încuraja schimbările și un consens mai amplu în privința orientării proeuropene.
4.4

CESE are îndoieli în ceea ce privește extinderea aplicării obligațiilor de monitorizare și raportare pentru a acoperi și elemente comerciale și operaționale. CESE adaugă că proporționalitatea acestei cerințe suplimentare de informații este discutabilă, întrucât depășește scopul principal al propunerii, și anume de a culege informații referitoare la emisiile de CO2. În plus, utilitatea cerinței respective a fost pusă sub semnul întrebării în sectorul transportului maritim, iar informațiile respective pot fi sensibile din punct de vedere comercial. În acest context, impunerea unor obligații administrative suplimentare ar intra în contradicție cu intenția de simplificare, care este o caracteristică esențială a inițiativei „Centura albastră” a Comisiei, menită să simplifice transportul maritim în UE. CESE ia notă, de asemenea de faptul că obligația de a prezenta acest tip de informații ar fi deosebit de împovărătoare pentru transportul maritim pe distanțe scurte, care presupune deplasări scurte și destinații multiple.
3.11

Comitetul semnalează faptul că o strategie de adaptare trebuie să țină seama de efectele schimbărilor climatice asupra sănătății oamenilor, aspect cu privire la care s-au efectuat deja unele studii (a se vedea Impacts of climate change in human health in Europe. PESETA-Human health study, 2009), și de necesitatea de a dispune de servicii de urgență corespunzătoare în cazul producerii unor fenomene extreme.
4.1

Comitetul sugerează serviciilor competente ale Uniunii Europene să își reevalueze misiunile strict legate de aplicarea drepturilor fundamentale ale romilor și a drepturilor minorităților, în afara metodei deschise de coordonare, în special în ceea ce privește chestiunile menționate anterior. În această privință, Comitetul consideră necesar ca Uniunea: a) să definească cu claritate și precizie care sunt, în cadrul atribuțiilor sale, criteriile pe care se bazează pentru a identifica o încălcare a drepturilor omului, de a doua și a treia generație, definite de ONU și să clarifice totodată în ce cazuri, atunci când bănuiește că s-a produs o astfel de încălcare, declanșează o acțiune în justiție în propriul domeniu de competențe; b) să interpreteze și adapteze aceste drepturi fundamentale ale minorităților în funcție de situațiile și handicapurile de natură sociala care riscă să afecteze romii într-o măsură care depășește media societății; c) să definească, împreună cu Eurostat și pe baza interpretării statisticilor UE privind venitul și condițiile de viață (cadrul EU-SILC), indicatori privind venitul și privațiunile, care să dezvăluie nu numai nivelul de extremă sărăcie și de mizerie, dar și existența unor condiții care încalcă drepturile omului și demnitatea umană; d) Comitetul consideră necesar să se extindă tehnicile care, până în prezent, au fost aplicate numai în situații excepționale în acest domeniu, de exemplu, pe lângă analizarea situației populației „sărace”, al cărei venit este de sub 50-60 % din venitul mediu, să se analizeze și situația populației al cărei nivel de venit se situează la 30 % (25 %) sau să se utilizeze, pe lângă indicii de discriminare „oficiali”, măsurarea „discriminării marginale”, care dezvăluie forme de excluziune extrem de grave sub forma privațiunilor, prin aplicarea unor indicatori foarte sensibili (precum confortul sau suprapopularea locuinței).
5.2

În plus, regulamentul propus se bazează pe articolul 168 alineatul (4) litera (c) din TFUE, deoarece are ca scop susținerea obiectivului de stabilire a unor standarde ridicate de calitate și de siguranță pentru medicamente.
4.4

CESE ia notă de decizia Comisiei de a lansa proceduri de investigație în legătură cu piața asigurărilor/instrumentelor de tip credit default swap (CDS), pentru a determina dacă o serie de bănci mari (JP Morgan, Bank of America Merrill Lynch, Barclays, BNP Paribas, Citigroup, Commerzbank, Crédit Suisse First Boston, Deutsche Bank, Goldman Sachs, HSBC, Morgan Stanley, Royal Bank of Scotland, UBS, Wells Fargo Bank/Wachovia, Crédit Agricole și Société Générale) au utilizat practici anticoncurențiale în informațiile financiare indispensabile pentru a opera pe această piață (furnizând aceste informații doar Markit) și în sistemul de clearing (nouă entități dintre cele menționate mai sus favorizând ICE Clear Europe).
4.1

Prin decizia suspensivă, schema de comercializare a certificatelor de emisii pentru sectorul aviației se aplică temporar doar zborurilor în interiorul SEE, și nu celor spre și dinspre țări terțe. Comisia propune păstrarea aceluiași domeniu de aplicare și pentru 2013. În plus, se propune prelungirea cu un an a termenului acordat companiilor aeriene în ceea ce privește raportarea și restituirea certificatelor de emisie pentru 2013. Ținând seama de securitatea juridică necesară operatorilor de aeronave și autorităților naționale, CESE consideră că aceste propuneri sunt foarte potrivite, preconizând, ca atare, adoptarea lor.
4.4

În plus, în opinia Comitetului, transformarea in delegare trebuie confirmată doar dacă este necesar să se adopte „acte fără caracter legislativ, cu domeniu de aplicare general, care completează sau modifică anumite elemente neesenţiale ale actului legislativ”, în sensul articolului 290, iar în cazul unor acte cu evident caracter executiv, trebuie să se recurgă la dispoziţiile articolului 291 TFUE. Totodată, trebuie excluse de la orice posibilitate de delegare actele care implică „elemente esenţiale ale unui sector”. În plus, noțiunea de „elemente neesenţiale” trebuie definită mai riguros și ar fi necesară o evaluare precisă a funcționării unui astfel de mecanism.