Amplasarea geografică a Italiei și Greciei, implicând existența în vecinătatea lor imediată a unor conflicte în curs de desfășurare, le face în continuare în viitorul apropiat mai vulnerabile decât alte state membre, preconizându-se că fluxuri de migranți fără precedent vor ajunge în continuare pe țărmurile acestor țări. Acești factori externi, constând în creșterea presiunii exercitate de migrație, se adaugă la deficiențele structurale existente în sistemele lor de azil, punând și mai mult sub semnul întrebării capacitatea acestora de a gestiona în mod adecvat această situație de presiune ridicată.

Comisia Europeană a prezentat la 13 mai 2015 o agendă europeană cuprinzătoare privind migrația1, subliniind, pe de o parte, măsurile imediate care vor fi propuse de către Comisie pentru a răspunde la situația de criză din Mediterana și, pe de altă parte, inițiativele pe termen mediu și lung care trebuie întreprinse pentru a furniza soluții structurale pentru o mai bună gestionare a migrației sub toate aspectele sale.

Propunerea prevede că în cazul în care un stat membru notifică Comisiei, în circumstanțe excepționale, prezentând motive justificate în mod corespunzător compatibile cu valorile fundamentale ale Uniunii consacrate la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană, faptul că, temporar, nu este în măsură să participe, integral sau parțial, la transferul solicitanților, pentru o perioadă de un an, acesta ar trebui, în schimb, să contribuie la bugetul UE cu o sumă echivalentă cu 0,002 % din PIB, în vederea acoperirii asistenței de sprijinire a eforturilor întreprinse de către toate celelalte state membre pentru a face față situației de criză și consecințelor neparticipării statului membru respectiv la transfer. În cazul unei participări parțiale la transfer, suma se reduce în mod proporțional. Această sumă ar trebui alocată Fondului pentru azil, migrație și integrare, ca venituri alocate.

Propunerea stabilește o țintă numerică în privința solicitanților care urmează să fie transferați din Italia, Grecia și Ungaria, și anume 15 600, 50 400 și, respectiv, 54 000 de persoane, și include în anexele sale trei chei de repartizare care definesc numărul de solicitanți care vor fi transferați din Italia, Grecia și, respectiv, Ungaria către alte state membre. Această alocare între Italia, Grecia și Ungaria se bazează pe ponderea numărului total de treceri neregulamentare ale frontierei către Italia, Grecia și Ungaria de către persoane care au nevoie în mod clar de protecție internațională. De asemenea, se ia în considerare creșterea bruscă a numărului de treceri neregulamentare ale frontierei în Ungaria în cursul anului 2015, mai ales în lunile iulie și august, și în Grecia în lunile iulie și august 2015, precum și numărul tot mai mare înregistrat anul acesta în Italia în lunile iulie și august ale acestui an. Se propune ca Italia, Grecia și Ungaria să nu fie luate în considerare în calitate de state membre de transfer. Totalul de 120 000 de solicitanți care ar trebui transferați din Italia, Grecia și Ungaria corespunde unui procentaj de aproximativ 62 % din numărul total al persoanelor care au nevoie în mod clar de protecție internațională care au intrat neregulamentar în Italia și Grecia în perioada iulie - august 2015 și în Ungaria în 2015. În ceea ce privește cazul Ungariei, se propune transferul a 54 000 de persoane care solicită protecție internațională; la sfârșitul lunii iulie a acestui an, în Ungaria s-au depus 98 072 de cereri. Astfel, măsura de transfer propusă în prezenta decizie reprezintă o repartizare echitabilă a poverii între Italia, Grecia și Ungaria, pe de o parte, și celelalte state membre, pe de altă parte.

Măsurile prevăzute în prezenta decizie implică o derogare temporară de la criteriul prevăzut la articolul 13 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 604/2013 și de la etapele procedurale, inclusiv termenele-limită, prevăzute la articolele 21, 22 și 29 din respectivul regulament. Garanțiile juridice și procedurale prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 604/2013, inclusiv dreptul la o cale de atac eficientă, rămân aplicabile în ceea ce privește solicitanții care intră sub incidența prezentei decizii.

Restul resortisanților țărilor terțe care au solicitat sau nu protecție internațională nu vor face obiectul mecanismului de transfer, urmând să rămână sub responsabilitatea Italiei, Greciei și a Ungariei sau a statului care a fost identificat ca fiind statul membru responsabil în temeiul Regulamentului (UE) nr. 604/2013. În același timp, sprijinul oferit Italiei, Greciei și Ungariei de statele membre de transfer este condiționat de actualizarea sau prezentarea, de aceste trei state membre, a unor foi de parcurs, și de monitorizarea, de către Comisie, a respectării acestora. Aceste foi de parcurs includ măsurile concrete care trebuie să fie luate de Italia, Grecia și Ungaria pentru a garanta faptul că, după încheierea punerii în aplicare a procedurii de transfer prevăzute în prezenta propunere, sistemele lor de azil și migrație vor fi mai bine pregătite pentru a face față situațiilor de presiune deosebită.

În conformitate cu dispozițiile Protocolului nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la TFUE, Danemarca nu participă la adoptarea de către Consiliu a măsurilor propuse care intră sub incidența părții a treia titlul V din TFUE. Danemarca poate, în orice moment, în conformitate cu cerințele sale constituționale, să notifice celorlalte state membre intenția sa de a aplica pe deplin toate măsurile relevante adoptate în temeiul titlului V din TFUE.

În conformitate cu dispozițiile Protocolului nr. 21 privind poziția Regatului Unit și a Irlandei cu privire la spațiul de libertate, securitate și justiție, anexat la TFUE, Regatul Unit și Irlanda nu participă la adoptarea de către Consiliu a măsurilor propuse care intră sub incidența părții a treia titlul V din TFUE. Regatul Unit și Irlanda pot notifica Consiliului, în termen de trei luni de la prezentarea unei propuneri sau a unei inițiative ori în orice moment după adoptarea acesteia, că doresc să participe la adoptarea și aplicarea măsurilor propuse.

Conform propunerii, Comisia are obligația de a prezenta Consiliului, la fiecare șase luni, un raport privind punerea în aplicare a prezentei decizii, precum și a foilor de parcurs, pe baza informațiilor furnizate de Italia, Grecia și Ungaria.

Pe lângă transfer, propunerea prevede și alte măsuri de sprijin care urmează să fie acordate Italiei, Greciei și Ungariei la fața locului. În special, propunerea prevede o creștere a sprijinului oferit de alte state membre Italiei, Greciei și Ungariei sub coordonarea EASO și a altor agenții relevante. Obiectivul este de a sprijini cele trei state membre, în special la verificarea migranților și în etapele inițiale ale prelucrării cererilor, precum și la punerea în aplicare a procedurii de transfer prevăzute de prezenta propunere (în special furnizarea de informații și asistență specifică pentru persoanele vizate și modalitățile practice de punere în aplicare a transferurilor).

În special, prin asigurarea unui acces rapid al persoanelor în cauză la o procedură adecvată de acordare a protecției internaționale, prezenta decizie urmărește să asigure protecția dreptului de azil și respectarea principiului nereturnării, astfel cum se prevede la articolele 18 și 19 din cartă. În plus, prin asigurarea transferului persoanelor în cauză către un stat membru care este în măsură să le ofere condiții corespunzătoare de primire și perspective de integrare, prezenta decizie urmărește să asigure respectarea deplină a dreptului la demnitate și protecție împotriva torturii și a altor pedepse ori tratamente inumane sau degradante, astfel cum se prevede la articolele 1 și 4 din cartă. Prin prezenta decizie se urmărește, de asemenea, asigurarea protecției drepturilor copilului, în conformitate cu articolul 24 din cartă, și a dreptului la reîntregirea familiei, în conformitate cu articolul 7 din cartă.

(7)Situațiile specifice ale statelor membre derivă în special din fluxurile de migrație din alte regiuni geografice, cum ar fi ruta de migrație din Balcanii de Vest.

(8)Mai multe state membre s-au confruntat cu o creștere semnificativă a numărului total de migranți, inclusiv a numărului solicitanților de protecție internațională, care au sosit pe teritoriul lor în 2014, situație care s-a menținut, în unele dintre aceste state membre, în primele luni ale anului 2015. Pentru a face față acestei creșteri, câteva state membre au beneficiat de ajutor financiar de urgență din partea Comisiei Europene și de sprijin operațional din partea EASO.

(9)Dintre statele membre care se confruntă cu o situație de presiune deosebită și având în vedere recentele evenimente tragice survenite în Marea Mediterană, în special Italia și Grecia și, cel mai recent, Ungaria sunt nevoite să facă față unor fluxuri fără precedent de migranți, inclusiv de solicitanți de protecție internațională care au în mod clar nevoie de protecție internațională, care sosesc pe teritoriul lor, fapt care exercită o presiune semnificativă asupra sistemelor lor de migrație și de azil.

(10)La 20 iulie 2015, Consiliul a convenit asupra unei abordări generale cu privire la un proiect de decizie de instituire a unui mecanism temporar și excepțional de transfer din Italia și Grecia către alte state membre al persoanelor care au în mod clar nevoie de protecție internațională. În aceeași zi, s-a adoptat prin consens o rezoluție a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, care reflectă situațiile specifice din statele membre, cu privire la transferul din Grecia și Italia a 40 000 de persoane care au în mod clar nevoie de protecție internațională. În decursul a doi ani, din Italia vor fi transferate 24 000 de persoane, iar din Grecia 16 000 de persoane.

(11)În cursul ultimelor săptămâni, presiunea exercitată de migrație la frontierele externe terestre și maritime din sud a crescut din nou brusc, iar modificarea fluxurilor de migrație a continuat din zona centrală către zona estică a Mediteranei și a rutei din Balcanii de Vest către Ungaria, ca urmare a numărului tot mai mare de migranți care sosesc în și din Grecia. Având în vedere această situație, ar trebui să fie garantate măsuri provizorii suplimentare pentru a reduce presiunea în materie de azil exercitată asupra Italiei și a Greciei, precum și noi măsuri în favoarea Ungariei.

(12)Conform datelor Agenției Europene pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe (Frontex), rutele din centrul și estul Mării Mediterane au fost principalele zone de trecere neregulamentară a frontierei în Uniune în primele opt luni ale anului 2015. De la începutul acestui an, aproximativ 116 000 de migranți au sosit în Italia în mod neregulamentar (inclusiv aproximativ 10 000 de migranți în situație neregulamentară care au fost înregistrați de către autoritățile locale, dar care urmează să fie confirmați în datele Frontex). Pe parcursul lunilor mai și iunie ale anului acesta, au fost depistate 34 691 de cazuri de trecere neregulamentară a frontierei de către Frontex, iar în lunile iulie și august - 42 356, ceea ce înseamnă o creștere de 20 %. O creștere puternică a fost înregistrată de Grecia în 2015, mai mult de 211 000 de migranți aflați în situație neregulamentară ajungând în această țară (inclusiv aproximativ 28 000 de migranți în situație neregulamentară care au fost înregistrați de către autoritățile locale, dar care urmează să fie confirmați în datele Frontex. Pe parcursul lunilor mai și iunie ale acestui an, au fost depistate 53 624 de cazuri de trecere neregulamentară a frontierei de către Frontex, iar în lunile iulie și august - 137 000, ceea ce înseamnă o creștere de 250 %). În primele opt luni ale anului 2015 au fost depistate peste 145 000 de cazuri de trecere neregulamentară a frontierei în Ungaria (inclusiv aproximativ 3 000 de migranți în situație neregulamentară care au fost înregistrați de către autoritățile locale, dar care urmează să fie confirmați în datele Frontex). Pe parcursul lunilor mai și iunie ale acestui an, au fost depistate 53 642 de cazuri de trecere neregulamentară a frontierei, iar în lunile iulie și august - 78 472, reprezentând o creștere de 150 %. Din numărul total al migranților aflați în situație neregulamentară detectați în aceste regiuni, un procent semnificativ îl reprezentau migranții proveniți din țări care, conform datelor furnizate de Eurostat, au o rată ridicată de recunoaștere a cererilor, la nivelul Uniunii.

(13)Conform datelor Eurostat și ale EASO, în perioada ianuarie-iulie 2015, 39 183 de persoane au solicitat protecție internațională în Italia, comparativ cu 30 755 în aceeași perioadă din 2014 (ceea ce reprezintă o creștere de 27 %). În Grecia s-a înregistrat o creștere similară a numărului de cereri, numărul solicitanților fiind de 7 475 (ceea ce reprezintă o creștere de 30 %). Ungaria s-a confruntat cu o creștere foarte bruscă în prima jumătate a anului 2015, în comparație cu aceeași perioadă a anului 2014: 98 072 de persoane au solicitat protecție internațională în perioada ianuarie-iulie 2015, în comparație cu 7 055 în aceeași perioadă a anului 2014. Aceasta reprezintă o creștere de 1 290 %.

(14)Până în prezent, în cadrul politicii în materie de migrație și azil au fost întreprinse numeroase acțiuni în sprijinul Italiei și al Greciei, inclusiv prin acordarea de asistență de urgență substanțială și de sprijin operațional din partea EASO. Italia și Grecia s-au situat pe locul al doilea și, respectiv, al treilea, în clasamentul celor mai mari beneficiari de fonduri acordate în perioada 2007-2013 în cadrul programului general „Solidaritatea și gestionarea fluxurilor migratorii” (SOLID) și au primit, în plus, importante fonduri de urgență. Italia și Grecia vor continua să fie principalii beneficiari ai Fondului pentru azil, migrație și integrare (AMIF) în perioada 2014­2020. Ungaria a primit 25,5 milioane EUR în perioada 2007-2013 din fondurile SOLID, inclusiv asistență de urgență, și va primi peste 64 de milioane EUR pentru perioada 2014-2020 din AMIF și Fondul pentru securitate internă (Frontiere). În plus, în 2014 și 2015, i-a fost deja acordată Ungariei o asistență de urgență substanțială din ambele fonduri.

(15)Având în vedere instabilitatea și conflictele persistente din imediata vecinătate a Italiei și Greciei, precum și repercusiunile fluxurilor migratorii asupra Ungariei, sistemele de migrație și azil ale acestor țări vor continua să se confrunte cu o presiune semnificativă, tot mai mare, fiind posibil ca un număr considerabil de migranți să aibă nevoie de protecție internațională. Acest lucru demonstrează necesitatea acută de a da dovadă de solidaritate față de Italia, Grecia și Ungaria și de a completa acțiunile de sprijin întreprinse până în prezent în favoarea acestora cu măsuri provizorii în domeniul azilului și migrației.

(16)Ar trebui reamintit faptul că decizia de instituire a unui mecanism de transfer temporar și excepțional din Italia și Grecia către alte state membre pentru persoane care au nevoie în mod clar de protecție internațională din [data] stabilește o obligație pentru Italia și Grecia de a oferi soluții structurale pentru a aborda presiunea excepțională exercitată asupra sistemelor lor de azil și migrație, prin instituirea unui cadru strategic solid pentru a răspunde situației de criză și intensificarea procesului de reformă în curs în domeniile menționate. Foile de parcurs pe care Italia și Grecia trebuie să le prezinte în acest scop ar trebui să fie adaptate pentru a lua în considerare această decizie. De asemenea, Ungaria ar trebui să prezinte Comisiei, la data intrării în vigoare a prezentei decizii, o foaie de parcurs care ar trebui să includă măsuri adecvate în materie de azil, primire inițială și returnare, prin care să se consolideze capacitatea, calitatea și eficiența sistemului său în aceste domenii, precum și măsuri prin care să se asigure punerea în aplicare corespunzătoare a prezentei decizii, pentru ca, după expirarea perioadei de valabilitate a prezentei decizii, să i se permită să facă față mai bine unei posibile creșteri a afluxului de migranți pe teritoriul său.

(17)Întrucât Consiliul European a convenit asupra unui set de măsuri interconectate, Comisiei ar trebui să i se confere competența de a suspenda, după caz, aplicarea prezentei decizii, pe o perioadă limitată de timp, după ce i-a acordat statului în cauză posibilitatea de a-și prezenta punctul de vedere, în cazul în care Italia, Grecia sau Ungaria nu își respectă angajamentele în această privință.

(18)În cazul în care orice stat membru se confruntă cu o situație de urgență similară, caracterizată printr-un aflux brusc de resortisanți din țări terțe, Consiliul, la propunerea Comisiei și după consultarea Parlamentului European, poate adopta măsuri provizorii în beneficiul statului membru în cauză, în temeiul articolului 78 alineatul (3) din tratat.

(19)Aceste măsuri pot include, dacă este cazul, suspendarea obligațiilor statului membru respectiv prevăzute în prezenta decizie. Faptul că Ungaria nu și-a asumat angajamente în temeiul deciziei de instituire a unui mecanism temporar și excepțional de transfer din Italia și Grecia către alte state membre al persoanelor care au în mod clar nevoie de protecție internațională adoptate la [data] 2015, este luat în considerare în mod corespunzător și, în consecință, nu este necesar în prezenta decizie să se suspende în mod oficial participarea sa în conformitate cu articolul 9 din decizia respectivă.

(20)În conformitate cu articolul 78 alineatul (3) din tratat, măsurile prevăzute în beneficiul Italiei, al Greciei și al Ungariei ar trebui să aibă un caracter provizoriu. O perioadă de 24 luni este rezonabilă pentru a garanta că măsurile prevăzute în prezenta decizie au un impact real în ceea ce privește sprijinirea Italiei, Greciei și Ungariei pentru a face față fluxurilor migratorii semnificative pe teritoriile lor.

(21)Măsurile privind transferul din Italia, Grecia și Ungaria prevăzute în prezenta decizie implică o derogare temporară de la norma stipulată la articolul 13 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 604/2013 al Parlamentului European și al Consiliului potrivit căreia Italia, Grecia și Ungaria ar fi fost, altfel, responsabile de examinarea unei cereri de protecție internațională pe baza criteriilor prevăzute în capitolul III din regulamentul respectiv, precum și o derogare temporară de la etapele procedurale, inclusiv termenele-limită, prevăzute la articolele 21, 22 și 29 din respectivul regulament. Celelalte dispoziții din Regulamentul (UE) nr. 604/2013, inclusiv normele de punere în aplicare prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1560/2003 al Comisiei și în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 118/2014 al Comisiei rămân aplicabile, inclusiv normele conținute în aceste regulamente privind obligația statelor membre care efectuează transferul de a acoperi costurile necesare transferului unui solicitant către statul membru de transfer, privind cooperarea cu privire la transferurile între statele membre, precum și privind transmiterea de informații prin intermediul rețelei electronice de comunicații „DubliNet”. Prezenta decizie implică, de asemenea, o derogare de la consimțământul solicitantului de protecție internațională, astfel cum este prevăzut la articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 516/2014 al Parlamentului European și al Consiliului.

(22)Măsurile de transfer nu scutesc statele membre de aplicarea integrală a dispozițiilor prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 604/2013, inclusiv cele legate de reunificarea familiei, protecția specială a minorilor neînsoțiți și nici de clauza discreționară din motive umanitare.

(23)Pentru a decide care solicitanți și câți anume urmează să fie transferați din Italia, Grecia și Ungaria, a fost necesar să se aleagă criteriile care să fie aplicate, fără a aduce atingere deciziilor la nivel național privind cererile de azil. Se are în vedere instituirea unui sistem clar și operațional, bazat pe un prag al ratei medii la nivelul Uniunii a deciziilor de acordare a protecției internaționale în cadrul procedurilor în primă instanță, raportată la numărul total, la nivelul Uniunii, al deciziilor adoptate în primă instanță privind cererile de protecție internațională, utilizându-se cele mai recente date statistice disponibile, furnizate de Eurostat. Pe de o parte, instituirea acestui prag ar trebui să asigure, în cea mai mare măsură posibilă, faptul că toți solicitanții care au în mod clar nevoie de protecție internațională vor fi în măsură să își exercite pe deplin și rapid dreptul la protecție în statul membru de transfer. Pe de altă parte, acesta ar împiedica, în cea mai mare măsură posibilă, situațiile în care solicitanții cu privire la care există probabilitatea să primească un răspuns negativ la cererea introdusă ar fi transferați către un alt stat membru, prelungind, astfel, în mod nejustificat, șederea acestora în Uniune. Un prag de 75 %, pe baza celor mai recente date trimestriale actualizate transmise de Eurostat pentru deciziile adoptate în primă instanță, ar trebui utilizat în prezenta decizie.

(24)Măsurile provizorii vizează reducerea presiunii considerabile exercitate asupra Italiei, Greciei și Ungariei de fluxurile de solicitanți de azil, în special prin transferul unui număr mare de solicitanți având în mod clar nevoie de protecție internațională care au ajuns pe teritoriul Italiei, Greciei și Ungariei după data de la care prezenta decizie devine aplicabilă. Pe baza numărului total de resortisanți ai țărilor terțe care au intrat în mod neregulamentar în Italia, Grecia și Ungaria în 2015 și a numărului persoanelor care au în mod clar nevoie de protecție internațională, ar trebui să fie transferați în total din Italia, Grecia și Ungaria 120 000 de solicitanți care au în mod clar nevoie de protecție internațională. Această cifră reprezintă aproximativ 62 % din totalul resortisanților țărilor terțe având în mod clar nevoie de protecție internațională care au intrat în mod neregulamentar în Italia și Grecia în iulie și august 2015 și în Ungaria în cursul anului 2015. Această măsură de transfer propusă în prezenta decizie reprezintă o repartizare echitabilă a poverii între Italia, Grecia și Ungaria, pe de o parte, și celelalte state membre, pe de altă parte, având în vedere cifrele totale disponibile în 2015 privind trecerile neregulamentare ale frontierei. Comparând aceste cifre între Italia, Grecia și Ungaria, 13 % din acești solicitanți ar trebui să fie transferați din Italia, 42 % din Grecia și 45 % din Ungaria.

(25)Transferul solicitanților care au în mod clar nevoie de protecție internațională ar trebui să aibă loc pe baza unei chei de repartizare stabilite în anexele I, II și III. Cheia de repartizare propusă ar trebui să se bazeze pe a) dimensiunea populației (o pondere de 40 %), b) PIB-ul total (o pondere de 40 %), c) numărul mediu al cererilor de azil raportat la 1 milion de locuitori în perioada 2010-2014 (o pondere de 10 %, cu un plafon de 30 % din efectul criteriilor populație și PIB asupra cheii, pentru a se evita un impact disproporționat al acestui criteriu asupra repartizării în ansamblu) și d) rata șomajului (o pondere de 10 %, cu un plafon de 30 % din efectul criteriilor populație și PIB asupra cheii, pentru a se evita un impact disproporționat al acestui criteriu asupra repartizării în ansamblu). Cheia de repartizare stabilită în anexele I, II și III la prezenta decizie reflectă faptul că statele membre din care va avea loc transferul nu ar trebui să fie luate în considerare în calitate de state membre de transfer.

(26)În cazul în care un stat membru notifică Comisiei, în circumstanțe excepționale, prezentând motive justificate în mod corespunzător compatibile cu valorile fundamentale ale Uniunii consacrate la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană, faptul că, temporar, nu este în măsură să participe, integral sau parțial, la transferul solicitanților, pentru o perioadă de un an, acesta ar trebui, în schimb, să contribuie la bugetul UE cu o sumă echivalentă cu 0,002 % din PIB, în vederea acoperirii asistenței de sprijinire a eforturilor întreprinse de către toate celelalte state membre pentru a face față situației de criză și consecințelor neparticipării statului membru respectiv la transfer. În cazul unei participări parțiale la transfer, suma ar trebui redusă în mod proporțional. Această sumă ar trebui alocată Fondului pentru azil, migrație și integrare, ca venituri alocate.