RO    RO 
 
 
 COMISIA  
EUROPEANĂ   
Bruxelles, 13.5.2015  
COM(2015) 268 final  
  
Recomandare de  
RECOMANDARE A CONSILIULUI  
privind Programul național de reformă al Țărilor de Jos pentru 2015  
 
și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Țărilor de Jos 
pentru 2015   
 
RO 2   RO  
 
Recomandare de  
RECOMANDARE A CONSILIULUI  
privind Programul național de reformă al Țărilor de Jos pentru 2015  
 
și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Țărilor de Jos 
pentru 2015  
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,  
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 
alineatul (2) și art icolul 148 alineatul (4),  
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind 
consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor 
economice1, în special articolul 5 alineatul (2),  
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului 
din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice2, în 
special articolul 6 alineatul (1),  
având în vedere recomandarea Comisiei Europene3, 
având în vedere rezoluțiile Parlamentului European4, 
având în vedere concluziile Consiliului European,  
având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,  
având în vedere avizul Comitetului economic și financiar,  
având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială,  
având în vedere avizul Comitetului de politică economică,  
întrucât:  
(1) La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o 
nouă strategie pentru creștere economică și ocuparea forței de  muncă, Strategia 
Europa 2020 , bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice. Strategia se 
concentrează pe domeniile -cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării 
potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.  
(2) La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat, pe baza propunerilor Comisiei, o recomandare 
privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale 
Uniunii (2010 -2014), iar la 21  octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările 
                                                 
1 JO L 209, 2.8.1997, p. 1.  
2 JO L 306, 23.11.2011, p. 25.  
3 COM(2015) 268.  
4 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.  
 
RO 3   RO pentru  politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre. Împreună, acestea 
formează „orientările integrate” de care statele membre au fost invitate să țină seama 
în politicile lor economice și de ocupare a forței de muncă de la nivel național.  
(1) La 8 iu lie 2014, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de 
reformă al Țărilor de Jos pentru 2014 și a emis un aviz privind Programul de 
stabilitate actualizat al Țărilor de Jos pentru 2014. La 28 noiembrie 2014, în 
conformitate cu Regulament ul (UE) nr. 473/20135, Comisia a prezentat avizul său 
privind proiectul de plan bugetar al Țărilor de Jos pentru 20156. 
(2) La 28 noiembrie 2014, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii7, care marchează 
începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice pentru 
2015. În aceeași zi, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Comisia a 
adoptat Raportul privind mecanismul de alertă8, în care a identificat Țările de Jos ca 
fiind unul dintre statele membre pentru care urma să fie efectu at un bilanț 
aprofundat.  
(3) La 18 decembrie 2014, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru stimularea 
investițiilor, accelerarea reformelor structurale și continuarea unei consolidări 
bugetare responsabile și favorabile creșterii.  
(4) La 26 februarie 2015 , Comisia a publicat Raportul de țară al Țărilor de Jos pentru 
20159, în care a evaluat progresele realizate de Țările de Jos în ceea ce privește 
punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări adoptate la 8 iulie 2014. 
Raportul de țară includ e, de asemenea, rezultatele bilanțului aprofundat în temeiul 
articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. În urma analizei sale, Comisia 
concluzionează că Țările de Jos se confruntă cu dezechilibre macroeconomice care 
necesită măsuri de politică și m onitorizare. Riscurile determinate de nivelul ridicat al 
datoriei private persistă și necesită atenție, chiar dacă măsurile recente susțin 
redresarea pieței locuințelor și vor contribui la frânarea creșterii creditelor ipotecare. 
În timp ce excedentul ridi cat al contului curent reflectă în parte caracteristicile 
structurale ale economiei, structura sistemelor fiscale și de pensii ar putea constitui o 
sursă de alocare ineficientă a capitalului.  
(5) La 30 aprilie 2015, Țările de Jos și -au prezentat Programul nați onal de reformă 
pentru 2015 și Programul de stabilitate pentru 2015. Pentru a se ține seama de 
legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.  
(6) În prezent, Țările de Jos se încadrează în componenta preventivă a Pactului de 
stabilitate și de creștere și fac obiectul regulii tranzitorii privind datoria. În programul 
său de stabilitate pentru 2015, guvernul prevede o îmbunătățire treptată a deficitului 
global, la 1,8  % din PIB în 2015 și, apoi, la 0,7  % din PIB în 2018. Guvernul prevede 
să atingă obiectivul pe termen mediu – un deficit structural de 0,5  % din PIB – în 
perioada acoperită de program. În conformitate cu Programul de stabilitate, se 
estimează că ponderea datoriei guvernamentale în PIB va atinge vârful de 68,8  % în 
2015 și va descrește treptat la 66,1  % din PIB în 2018. Scenariul macroeconomic 
care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil. În previziunile Comisiei din 
primăvara anului 2015 se estimează că soldul structural va îndeplini obiectivul pe 
                                                 
5 JO L 140, 27.5.2013, p.  11. 
6 C(2014) 8810.  
7 COM(2014) 902.  
8 COM(2014) 904.  
9 SWD(2015) 38.  
 
RO 4   RO termen lung și va atinge -0,3 % din PIB în 2015 și -0,4 % din PIB în 2016. Pe baza 
evaluării Programului de stabilitate și luând în considerare previziunile Comisiei din 
primăvara anului 2015, Consiliul consideră că Țările de Jos vor respecta probabil 
dispozițiil e Pactului de stabilitate și de creștere. Nivelul cheltuielilor publice pentru 
cercetare și dezvoltare (C&D), de 0,84  % din PIB în 2013, este scăzut având în 
vedere nivelul instruirii și al rezultatelor școlare, precum și dezvoltarea economică a 
Țărilor de  Jos. Cheltuielile publice în acest domeniu înregistrează o tendință 
descendentă din 2014, în timp ce cheltuielile private pentru C&D rămân la un nivel 
redus. Orientarea cheltuielilor publice către inovare și cercetare, în special către 
cercetarea fundamen tală, și punerea în aplicare a unor politici -cadru prin care să se 
deblocheze investițiile private în C&D ar contribui la consolidarea potențialului de 
creștere pe termen lung al economiei Țărilor de Jos.  
(7) O provocare -cheie este reprezentată de piața locuin țelor, unde modelele de finanțare 
pentru locuințe și modelele de economii sectoriale sunt determinate de rigiditățile și 
stimulentele cu efect de denaturare a concurenței care s -au acumulat de -a lungul 
deceniilor. Tendința gospodăriilor de a se îndatora of erind drept garanție bunuri 
imobiliare se explică în mare parte prin existența de lungă durată a unor stimulente 
fiscale, în special deductibilitatea fiscală integrală a dobânzilor ipotecare. Începând 
din 2012, au fost puse în aplicare o serie de măsuri pe ntru a remedia parțial problema 
acestor stimulente. Unele dintre acestea implică ajustarea regimului fiscal aplicat 
finanțării locuințelor. Trecerea treptată la limitarea deductibilității fiscale a 
dobânzilor ipotecare și la stimularea într -o mai mare măsu ră a amortizării este 
asigurată. Pe de altă parte, introducerea treptată a acestei măsuri este prea lentă 
pentru a influența în mod semnificativ comportamentul de amortizare, iar 
stimulentele fiscale considerabile pentru a investi în active neproductive vo r persista. 
Ponderea creditelor în valoarea garanțiilor ipotecare de 100  %, care urmează să fie 
atinsă în 2018, este încă ridicată. Piața chiriilor este restricționată de reglementări și 
de prezența unui sector foarte extins al locuințelor sociale, care se  confruntă și cu 
problema unor liste lungi de așteptare. Introducerea în sectorul locuințelor sociale a 
unei diferențieri a chiriilor bazată într -o mai mare măsură pe nivelul veniturilor este 
un pas în direcția cea bună, dar impactul său este limitat. Un n ou act legislativ 
impune ca întreprinderile de construcții de locuințe să își separe activitățile de interes 
economic general (și anume, cele din domeniul locuințelor sociale) de celelalte 
activități. Rămâne de văzut dacă în acest fel se va obține redirecț ionarea preconizată 
a locuințelor sociale către persoanele care au nevoie de acestea și se va asigura faptul 
că de locuințele sociale beneficiază persoanele defavorizate care nu au acces la 
locuințe în condiții de piață.  
(8) Sustenabilitatea pe termen lung a s istemului de pensii a fost îmbunătățită. Pe lângă 
creșterea treptată a vârstei legale de pensionare în cadrul primului pilon, de la 65 de 
ani în 2012 la 67 de ani în 2023, iar ulterior corelarea acesteia cu speranța de viață, 
Țările de Jos au adoptat refor me ample ale pilonului cu finanțare privată al sistemului 
de pensii și ale sistemului de îngrijire pe termen lung. A fost optimizată 
supravegherea financiară a fondurilor de pensii și a fost sporită reziliența sistemului 
la șocuri financiare. Aceste măsuri  au fost completate de reforme de succes care 
încurajează persoanele în vârstă să lucreze mai mult timp. Reformele în domeniul 
serviciilor de îngrijire pe termen lung au transferat responsabilitățile asupra 
municipalităților, ceea ce a determinat reducerea  cheltuielilor globale și axarea pe 
creșterea eficienței. Calitatea și accesibilitatea îngrijirii pe termen lung trebuie 
monitorizată.  
 
RO 5   RO (9) Printre provocările care nu au fost încă depășite se numără o distribuție 
corespunzătoare a costurilor și a riscurilor, a tât în cadrul aceleiași generații, cât și 
între generații, dincolo de normele de indexare adoptate și de rezervele financiare 
(cadrul de evaluare financiară), în special prin reducerea contribuțiilor plătite de 
tineri. Îmbunătățirea echității actuariale a contribuțiilor la cel de al doilea pilon de 
pensii ar ajuta gospodăriile să își aloce resursele financiare într -un mod mai favorabil 
creșterii.  
(10) Reforma amplă a legislației privind protecția ocupării locurilor de a muncă adoptată 
în 2014 are obiectivul de a  spori participarea pe piața muncii și mobilitatea. Măsurile 
fiscale care descurajează încadrarea în muncă au fost reduse. Un act legislativ 
adoptat de Parlament va stabili o cotă aplicabilă angajatorilor în ceea ce privește 
angajarea persoanelor cu handic ap. Impactul acestor măsuri va putea fi pe deplin 
evaluat numai după punerea lor în aplicare. Sunt necesare măsuri suplimentare 
pentru a îmbunătăți integrarea persoanelor aflate la marginea pieței muncii, inclusiv a 
persoanelor care provin din familii de m igranți.  
(11) Ținând seama de plățile nefiscale obligatorii, în Țările de Jos sarcina fiscală este cu 
mult mai mare decât media UE și există în continuare potențial de reorientare a 
impozitării către factori care afectează mai puțin creșterea. Reforma fiscală 
planificată ar urma să contribuie la creșterea participării pe piața muncii. După 
adoptare, va trebui monitorizat cu atenție impactul acesteia.  
(12) În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a 
politicii economice a Țărilor de Jos, pe care a publicat -o în raportul de țară pe 2015. 
De asemenea, a evaluat Programul de stabilitate, Programul național de reformă și 
măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Țărilor de Jos în anii precedenți. 
Comisia a ținut seama nu numai de  relevanța acestora pentru o politică bugetară și 
socioeconomică sustenabilă în Țările de Jos, ci și de conformitatea cu normele și 
orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică 
globală a Uniunii Europene prin oferirea une i contribuții a UE la deciziile naționale 
viitoare. Recomandările Comisiei în cadrul semestrului european sunt reflectate în 
recomandările 1 -3 de mai jos.  
(13) În lumina acestei evaluări, Comisia a examinat Programul de stabilitate al Țărilor de 
Jos și consider ă10 că Țările de Jos respectă normele Pactului de stabilitate și de 
creștere.  
(14) În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a evaluării sus -menționate, 
Consiliul a examinat Programul național de reformă și Programul de stabilitate. 
Recomandările sa le, formulate în temeiul articolului  6 din Regulamentul (UE) 
nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1 -3 de mai jos.  
(15) În contextul semestrului european, Comisia a efectuat și o analiză a politicii 
economice a zonei euro în ansamblul său. Pe baza acestei  analize, Consiliul a emis 
recomandări specifice adresate statelor membre a căror monedă este euro. Țările de 
Jos ar trebui să asigure, de asemenea, punerea în aplicare integrală și în timp util a 
acestor recomandări,  
                                                 
10 În temeiul articolu lui 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.  
 
RO 6   RO RECOMANDĂ ca, în perioada 2015 -2016, Ț ările de Jos să întreprindă acțiuni astfel încât:  
1. Să redirecționeze cheltuielile publice către sprijinirea investițiilor în C&D și să 
elaboreze condiții -cadru care să stimuleze cheltuielile private pentru C&D, în scopul 
de a contracara tendința descendentă a cheltuielilor publice pentru C&D și de a 
consolida potențialul de creștere economică.  
2. Să accelereze reducerea deductibilității fiscale a dobânzilor ipotecare, în vederea 
reducerii stimulentelor fiscale pentru a investi în active neproducti ve. Să asigure un 
mecanism de stabilire a prețurilor pentru piața chiriilor orientat într -o mai mare 
măsură spre piață și să asigure o corelare mai strânsă între chirii și veniturile 
gospodăriilor în sectorul locuințelor sociale.  
3. Să reducă nivelul contr ibuțiilor la cel de al doilea pilon al sistemului de pensii pentru 
persoanele aflate la începutul carierei profesionale.  
Adoptată la Bruxelles,  
 Pentru Consiliu,  
 Președintele