RO    RO RO 
 
RO 1   RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 16.7.2008 
SEC(2008) 2125 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
Document de înso țire la 
 
COMUNICAREA DIN P ARTEA COMISIEI C ĂTRE CONSILIU, PARLAMENTUL 
EUROPEAN, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL ȘI COMITETUL 
REGIUNILOR 
 
Achiziții publice pentru îmbun ătățirea condi țiilor de mediu 
  
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI  
{COM(2008) 400 final} 
{SEC(2008) 2124} {SEC(2008) 2126} 
 
RO 2   RO REZUMATUL 
Nivelul actual al consumului din UE afecteaz ă negativ mediul în tr-un ritm care face 
imposibil ă sustenabilitatea. Dac ă întreaga planet ă ar urma în continuare modelele de consum 
tradiționale, se estimeaz ă că în următorii 20 de ani utilizarea resu rselor la nivel mondial va 
deveni de patru ori mai mare. Prin urmare, este necesar ă stimularea unei dezvolt ări și difuzări 
mai rapide a produselor care nu au  impact negativ asupra mediului. 
Autoritățile publice cheltuiesc anual o sum ă echivalent ă cu 16% din PIB-ul UE, în special în 
sectoarele cu impact de mediu semnificativ, care reprezint ă totodată sectoarele cu un poten țial 
ridicat de îmbun ătățire (transporturi, construc ții, instala ții pentru construc ții etc.). De 
exemplu, construc țiile sunt responsabile pentru 40% din consumul fina l de energie din 
Europa. Pentru majoritatea autorit ăților publice, lucr ările de construc ție și renovare, precum și 
costurile curente de între ținere a clădirilor reprezint ă o parte important ă a cheltuielilor anuale, 
care poate dep ăși, în unele cazuri, 50% din aceste cheltuieli. Prin utilizarea achizi țiilor publice 
ecologice în implementarea acestor lucr ări, s-ar aplica standarde de mediu mai stricte, care ar 
putea reduce semnificativ consumul total de energie al acestor cl ădiri publice. 
Achizițiile publice ecologice (APE) sunt defi nite ca un proces prin care autorit ățile publice au 
în vedere achizi ționarea de bunuri, servicii și lucrări cu impact redus de mediu pe toat ă durata 
de viață a acestora în compara ție cu bunurile, serviciile și lucrările cu acela și funcții de bază 
care ar fi achizi ționate în alte condi ții. Este un proces care promoveaz ă achiziționarea unor 
produse ecologice, f ără însă a conduce neap ărat la acest lucru, și care respect ă pe deplin 
legislația UE privind achizi țiile publice.  
Achiziționarea unor produse mai eficie nte din punctul de vedere al resurselor utilizate poate 
aduce avantaje directe achizitorilor și poate reduce semnificativ costurile suportate de 
utilizatori, chiar dac ă cheltuielile ini țiale sunt mai mari. Printre exemple se num ără 
echipamentele de birou, sistemel e de iluminat, autovehiculele și clădirile.  
Pe lângă aceasta, prin intermediul APE sunt recompensate societ ățile care elaboreaz ă acest tip 
de produse și sunt acordate stimulente pentru dezvo ltarea viitoare de tehnologii, promovându-
se procesul de inovare care sprijin ă economia UE. Aceast ă cerere din ce în ce mai mare va 
duce la economii importante de scar ă, permițând produselor s ă intre pe pie țele principale. 
APE pot ac ționa ca stimulent pentru o inovare tehnologic ă mai rapid ă și de propor ții mai mari 
sau pentru descoperiri științifice care pot determina, în cele din urm ă, costuri unitare mai mici 
și disponibilitatea în mas ă a acestor produse pe pia ță.  
În cazul în care APE determin ă achiziționarea de produse mai ecol ogice, impactul redus al 
acestor produse asupra mediului poate contribui la  realizarea obiectivelor actuale de mediu la 
un preț mai mic decât cel pe care îl presupune utilizarea altor inst rumente de politic ă 
disponibile. 
Având în vedere acest poten țial enorm, în ultimii ani APE s-au bucurat de o aten ție politică 
din ce în ce mai mare, începând cu Comunicarea privi nd politica integrat ă a produselor din 
2003, în care statelor membre li se recomand ă insistent s ă adopte planuri na ționale de ac țiune 
privind APE. În afara Eur opei, politicile de achizi ții publice ecologice sau durabile au fost 
lansate în majoritatea țărilor care reprezint ă parteneri comerciali importan ți, cum ar fi SUA, 
Japonia, Canada și Australia, urmate de țări cu o dezvoltare economic ă rapidă, cum ar fi 
China, Coreea de Sud, Thailanda și Filipine. Înc ă din 2002, Consiliul OCDE a adoptat o 
 
RO 3   RO Recomandare privind achizi țiile publice ecologice. Ca urmare  a Summitului mondial privind 
dezvoltarea durabil ă de la Johannesburg (septembrie 2002), a fost creat un grup de lucru 
denumit „Marrakech Task Force” pentru achizi ții durabile, având ca scop difuzarea practicilor 
de achiziții publice durabile (ecologice) în special în țările în curs de dezvoltare. 
Recent, liderii UE au pre zentat un obiectiv la nivelul UE pe ntru APE în Strategia UE revizuit ă 
de dezvoltare durabil ă, adoptată în iunie 2006, precizând c ă, până în anul 2010, nivelul mediu 
al APE în UE se va situa la standardul atin s în prezent de statele membre cu cele mai bune 
performan țe. 
Cercetările efectuate în 2006 au demonstrat c ă APE sunt utilizate într-o propor ție 
semnificativ ă doar în 7 state membre și că, în restul de 20 de state membre, acestea sunt 
utilizate mult mai pu țin sau chiar deloc.  
Direcția General ă Mediu a Comisiei Europene a elabor at o evaluare a impactului ca baz ă a 
adoptării unei noi ini țiative privind APE, în scopul a cre șterii calitative și cantitative a 
acestora în UE. Variile op țiuni analizate din perspectiva evalu ării impactului au reprezentat 
subiectul unor discu ții cu părțile interesate, în cadrul unei într uniri care a avut loc la 25 iunie 
2007, și al unui schimb de coresponden ță ulterior. Membrii Comitetului consultativ pentru 
contracte de achizi ții publice au fost, de asemenea, invita ți să își prezinte observa țiile pe 
marginea mai multor op țiuni de politic ă. 
Au fost identificate urm ătoarele probleme care împiedic ă utilizarea la o scar ă mai largă a APE 
în UE: 
(1) lipsa inform ării cu privire la beneficii, percep ția eronată a propor țiilor costurilor și 
lipsa sprijinului pol itic pentru APE; 
(2) lipsa clarit ății cadrului juridic; 
(3) lipsa informa țiilor privind APE și a instrumentelor necesare acestora, structurile de 
formare inadecvate, necunoa șterea domeniilor prioritare și absența criteriilor APE u șor 
de aplicat; 
(4) lipsa similarit ății între procedurile și criteriile APE aplicate în statele membre ale UE, 
care determin ă, printre altele, cre șterea costurilor administrative în special pentru 
IMM-uri și stagnarea pie ței interne.  
Serviciile Comisiei au identificat o serie de ac țiuni și măsuri care s ă contribuie la o cre ștere 
radicală a cantității și calității APE în UE 27. Aceste ac țiuni pot fi grupate în func ție de 
diferite op țiuni de politic ă.  
Opțiunea 1  vizează conceptul „Business as usual” (men ținerea situa ției existente): Comisia ar 
urma ofere în continuare consiliere de speci alitate pe website-ul APE, inclusiv studiile 
relevante și Manualul APE, și să organizeze întruniri periodice cu exper ții naționali în materie 
de APE în vederea realiz ării unui schimb de bune practici.  
Opțiunea 2  ar fi reprezentat ă de un pachet de m ăsuri de sprijin care s ă ofere consiliere de 
specialitate, s ă formuleze recomand ări și să instituie baza ac țiunilor ce trebuie întreprinse în 
vederea cre șterii cantitative și calitative a APE în UE, unele dintre acestea urmând s ă fie 
formulate într-o comunicare. Aceast ă opțiune ar permite abordarea tuturor celor patru 
probleme prin intermediul mai multor m ăsuri/acțiuni: 
 
RO 4   RO • stabilirea unui obiectiv voluntar APE pent ru toate statele membre, pe baza unei 
cuantificări a obiectivului SDS; 
• sublinierea consilierii opera ționale existente și furnizarea de consiliere 
operațională suplimentar ă în materie de APE; 
• clarificarea anumito r chestiuni care țin de cadrul juridic; 
• identificarea grupurilor prioritare de produse și servicii și intensificarea cooper ării 
cu statele membre și cu părțile interesate în ve derea stabilirii unor  criterii comune 
esențiale și cuprinz ătoare în materie de APE pe ntru respectivele grupuri de 
produse;  
• stimularea cre șterii gradului de informare și a activit ăților de formare în domeniul 
APE prin difuzarea unui set de instruc țiuni pentru aceste activit ăți, prin crearea 
unor platforme de cooperare regional ă și locală și prin recomandarea utiliz ării 
APE în implementarea proiectelor finan țate de UE; 
• identificarea indicatorilo r de monitorizare și asigurarea monitoriz ării și a 
etalonării periodice a APE pe b aza acelor indicatori. 
Opțiunea 3  ar consta în stabilirea de obiective oblig atorii pentru APE, prin intermediul unui 
instrument juridic, existând posibilitat ea de a avea în vedere diverse subop țiuni alternative 
pentru obiectivele respective; 
• obiective obligatorii pentru APE de baz ă;  
• obiective obligatorii pentru APE bazate pe rezultate;  
• obiective obligatorii pentru evalua rea costului pe ciclul de via ță.  
Opțiunea 4  ar consta în stabilirea unor diverse forme de APE ob ligatorii, prin intermediul 
unui instrument juridic nou sau prin modificar ea unui instrument juridic existent, existând 
posibilitatea de a avea în vedere diverse subop țiuni alternative pentru obiectivele respective; 
• APE obligatorii pentru anumite tipuri de autorit ăți contractante (administra ție 
publică centrală) la achizi ționarea anumitor tipuri de produse sau servicii (care 
urmează a fi identificate); 
• APE obligatorii pentru toate contractele si tuate peste pragul stabilit de directivele 
de achiziții publice;  
• implementarea obligatorie a unui sistem de management de mediu pentru toate 
contractele de lucr ări și servicii situate peste anumite praguri; 
• utilizarea obligatorie a APE în implementarea proiectelor finan țate de UE, dup ă 
caz. 
Opțiunea 5  ar consta într-o propunere de modificar e a formularelor standard privind APE, 
prin modificarea unui instrument juridic, f acilitându-se astfel mo nitorizarea APE care 
constituie un element esen țial al oric ărei politici APE voluntare sau obligatorii. 
 
RO 5   RO Evaluarea impactului a demonstrat c ă: 
Opțiunea 1 (men ținerea situa ției existente) nu poate aduce decât îmbun ătățiri minore, 
deoarece nu conduce la o abordare corespunz ătoare a problemelor de baz ă. Pe lângă aceasta, 
pe măsură ce nivelul de utilizare a APE cre ște, este posibil ca diferen țele dintre practicile 
statelor membre s ă ducă la denatur ări ale pie ței și la costuri administrative suplimentare 
pentru furnizori, reprezentând un stimu lent foarte limitat pentru ecoinovare. 
Opțiunea 2, care este reprezentat ă de un pachet care cuprinde m ăsuri de sprijin, consiliere de 
specialitate, recomand ări și acțiuni pentru intensificarea APE, unele dintre acestea urmând s ă 
fie formulate într-o comunicare, este în momentul de fa ță opțiunea favorit ă. Opțiunea 2 este 
într-adevăr cea mai eficient ă opțiune pentru abordarea probl emelor legate de lipsa 
informațiilor privind costurile și beneficiile, lipsa clarit ății cadrului juridic și lipsa general ă de 
informații și instrumente armonizate pentru APE.  
Un obiectiv clar, chiar voluntar, ar reprezenta un factor politic care ar stimula statele membre 
să își intensifice eforturile în domeniul APE. Este probabil c ă vor fi încurajate instituirea și 
utilizarea unei structuri centrale de  consiliere privind APE, asociat ă cu o serie de obiective 
interne și/sau cu instruc țiuni politice sau juridice adresate tuturor autorit ăților regionale și 
locale sau numai celor selectate/ Existen ța unui obiectiv politic ar se mnala industriei de profil 
tendința probabil ă a cererii de produse mai ecologice în deceniile urm ătoare, permi țându-le să 
răspundă din timp acestei cereri și să își planifice procesul de inovare. 
Consilierea opera țională pe tema APE poate ajuta statele membre s ă își elaboreze propriile 
strategii în materie și să intensifice utilizarea APE. Ar putea, de asemenea, s ă reducă 
substanțial costurile asociate în mod tradi țional cu instituirea și implementarea proceselor 
APE. Consilierea opera țională ar putea s ă conducă la găsirea de c ătre autorit ăți a altor 
modalități de reducere a costurilor aferente APE și de spori eficien ța acestora. De exemplu, 
achizițiile publice comune (combinarea, de c ătre două sau mai multe autorit ăți publice, a 
acțiunilor de achizi ționare) pot determina realizarea unor economii de scar ă prin gruparea 
cererii și a unei reduceri a costurilor administ rative prin schimbul de experien ță privind 
criteriile APE și noile produse disponibile pe alte pie țe decât cele locale. Consilierea privind 
includerea costurilor pe ciclul de via ță ca criteriu de atribuire va încuraja în egal ă măsură 
achizitorii s ă aplice APE, deoarece va demonstra c ă APE nu reprezint ă, în general, nimic 
altceva decât un procedeu eficient de achizi ție, care, pe termen lung, permite realizarea de 
economii. 
Din contactele avute cu p ărțile interesate a reie șit clar că, deși noile directive privind 
achizițiile publice din 2004 prev ăd explicit includerea criteriilor de mediu în procedurile de 
licitație, cadrul juridic nu este clarificat pe deplin. În fapt, statele membre și autoritățile 
contractante au ridicat problema necesit ății clarificării posibilit ății de definire a produsului ce 
urmează a fi achizi ționat prin intermediul unor trimiteri la  criteriile de mediu aplicate în 
procesul de produc ție a produsului respectiv. Exist ă, de asemenea, neclarit ăți privind dovezile 
care pot fi solicitate ofertan ților pentru a demonstra respectarea de c ătre aceștia a caietului de 
sarcini sau a criteriilor de selec ție. Stipularea unor criterii esen țiale ar îndep ărta unul din cele 
mai importante obstacole din calea APE, prin eliminarea unuia din costurile cele mai mari și, 
totodată, a unui factor care creeaz ă dificultăți pentru utilizatori. Aceste criterii ar aduce o mai 
mare coeren ță a caracteristicilor produsului solicitat de autorit ăți și o mai mare transparen ță a 
procesului din perspectiva produc ătorilor, semnalând astf el mai bine oportunit ățile de inovare 
și reducând în acela și timp costurile administrative gene rate de necesitatea de a furniza 
informații de mediu pentru produsele aflate  în diferite procese de achizi ție. 
 
RO 6   RO Crearea de platforme de cooperare și recomandarea de utilizare a APE în implementarea 
proiectelor finan țate de UE ar contribui foarte  mult la adoptarea APE de c ătre autorit ățile 
locale, din partea c ărora este mai dificil de ob ținut o reac ție în ceea ce prive ște creșterea 
gradului de informare privi nd APE, prin acordarea de sus ținere politic ă, de consiliere și de 
formare.  
În ceea ce prive ște costurile de implementare  a APE, trebuie precizat c ă acest tip de achizi ții 
ar permite s ă se țină mai bine seama de cost urile pe ciclul de via ță al produselor. În special în 
cazul produselor eficiente din punctul de vedere al resurselor, achizi ționarea de produse 
„verzi” poate s ă însemne și achiziționarea de produse „mai ief tine” pentru achizitor, din 
perspectiva unui calcul  pe ciclul de via ță al respectivelor produse. Un studiu recent privind 
costurile și beneficiile APE a concluzionat c ă, față de procedurile de achizi ții standard, 
costurile administrative de ini țiere și implementare a APE sunt oarecum mai mari pentru 
autoritățile locale. Factor ii cei mai importan ți în determinarea costurilor sunt cre șterea 
gradului de informare, activit ățile de formare și asistența pentru achizitori. Costurile de 
inițiere a politicii sunt sc ăzute în compara ție cu bugetele generale de achizi ții. Ar putea totu și 
să existe unele costuri suplimentare care rezult ă din identificarea de criterii de mediu în 
procesul de achizi ție. Criteriile APE și consilierea propus ă de Comisie în acest sens ar reduce 
semnificativ acele costuri suplimentare.  
Costurile aferente consilierii suplimentare în vederea complet ării lipsurilor existente vor fi 
neglijabile în compara ție cu sumele implicate în APE, f iind suportate de Co misie. Costurile 
difuzării prin intermediul re țelelor regionale și locale revin în principal tot Comisiei, prin 
administrarea programelor care ofer ă asistență și prin subven ții nerambursabile acordate 
proiectelor respective. De asemenea, Comisia va suporta costurile elabor ării unor metode de 
calcul corespunz ătoare și costurile monitoriz ării APE. În absen ța unui cadru juridic cu 
caracter obligatoriu, statelor me mbre nu le revine nicio obliga ție de monitorizare. 
În concluzie, toate subop țiunile de la op țiunea 2 pot fi implementate f ără să determine costuri 
suplimentare importante nici pentru autorit ățile contractante, nici pe ntru statele membre.  
Cu toate acestea, evalua rea impactului a demons trat, printre altele, c ă intensificarea sprijinului 
politic este un proces esen țial pentru a maximiza beneficiile combinate ale tuturor 
subopțiunilor de la op țiunea 2. Cel mai eficient mod de intensificare a sprijinului politic este 
adoptarea unor m ăsuri obligatorii. Evaluarea impactului  a identificat deja o serie de op țiuni 
obligatorii care ar avea ca efect intensificarea variabil ă a sprijinului politic, pornind de la 
obiective obligatorii pentru APE și ajungând la APE obligatorii pe ntru toate contractele care 
fac obiectul directiv elor privind achizi țiile publice, inclusiv o modificare a formularelor 
standard pentru achizi țiile publice, realizat ă în vederea facilit ării monitoriz ării. Deoarece toate 
opțiunile obligatorii ar conduce la adoptarea un ui nou instrument juri dic sau a unei propuneri 
de modificare a unui instrument juri dic existent, va trebui realizat ă o evaluare suplimentar ă a 
impactului pentru identificarea solu ției sau solu țiilor optime.  
Această evaluare suplimentar ă a impactului va fi realizat ă într-o etap ă ulterioară, în vederea 
posibilei adopt ări a unui instrument juridic adecvat care s ă completeze m ăsurile orientative 
conținute în comunicarea propus ă.  
În vederea monitoriz ării, Comisia ar urma s ă propună indicatori și să anunțe că sprijină în 
continuare procesul de stabilire a unor met ode de calcul al indicat orilor respectivi.