RO    RO RO 
 
RO 1   RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 2.7.2008 
SEC(2008) 2167 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
Document de înso țire pentru  
 
propunerea Comisiei de directiv ă a Parlamentului European și a Consiliului privind 
instituirea unui comitet european de înt reprindere sau a unei proceduri de informare și 
consultare a lucr ătorilor în întreprinderile și grupurile de întrepri nderi de dimensiune 
comunitar ă (reformare)  
 
REZUMAT AL EVALU ĂRII IMPACTULUI  
  
{COM(2008) 419 final} 
{SEC(2008) 2166}  
 
RO 2   RO INTRODUCERE  
Evaluarea impactului se refer ă la revizuirea preconizat ă a Directivei 94/45/CE privind 
comitetele europene de întreprindere și a fost efectuat ă în perioada octombrie 2007 - iunie 
2008. În acest scop, a fost instituit un grup de c oordonare între servicii,  cu participarea a 
unsprezece servicii. A fost comandat un studiu extern cuprinzând o anchet ă efectuată pe un 
eșantion care a inclus 10% dintre comitetele eu ropene de întreprindere în activitate. A doua 
etapă de consult ări cu partenerii sociali europeni a fost lansat ă în februarie 2008. De și 
Comisia ar fi întâmpinat favorabil negocierile între partenerii sociali, considerându-le ca fiind 
soluția cu cel mai pozitiv impact poten țial, Confedera ția European ă a Sindicatelor a considerat 
în final că dialogul social nu oferea o solu ție practică. Evaluarea impactului s-a bazat pe date 
externe și a luat în consider are rezultatele cercet ării academice, precum și opiniile exprimate 
de partenerii sociali și de alte p ărți interesate ca r ăspuns la consultare. Aceasta a fost revizuit ă 
de două ori pentru a lua în considerare avizele em ise de Comitetul de evaluare a impactului. 
DEFINIŢIA PROBLEMEI  
Directiva instituie un drept de informare și consultare a lucr ătorilor la nivel transna țional cu 
privire la evolu ția activităților și cu privire la orice schimbare semnificativ ă preconizat ă în 
întreprinderile transna ționale de mari dimensiuni (cu peste 1 000 de angaja ți). În 2007, 2 257 
de întreprinderi în care î și desfășurau activitatea 24 de milioane de lucr ători au intrat sub 
incidența directivei. Comitetele europene de întreprindere instituite înainte de intrarea în 
vigoare a directivei și, prin urmare, scutite de obliga ția de se conforma di rectivei sau create 
printr-un acord între un organi sm de reprezentare a angaja ților și conducerea central ă, își 
desfășurau activitatea în 816 într eprinderi totalizând aproxi mativ 14,5 milioane de angaja ți.  
După paisprezece ani de la adoptarea directivei, exist ă trei probleme care ar putea necesita 
adoptarea unor m ăsuri:  
• nu este asigurat ă exercitarea efectiv ă a drepturilor la informare și consultare la nivel 
transnațional, în special deoarece comitetele eur opene de întreprindere existente nu sunt 
informate și consultate în mod adecvat în mai mult de jum ătate dintre cazurile de 
restructurare. Mai mult, rata cons tituirii acestor comitete este înc ă relativ sc ăzută și nu a 
crescut în ultimii ani;  
• există incertitudini juridice care duc la caren țe în ceea ce prive ște aplicarea directivei și 
care implic ă întârzieri și costuri, în special în cazul fuziunilor și al achizi ționărilor și în 
ceea ce prive ște corelația dintre nivelul na țional și cel european de informare și consultare,  
• definițiile noțiunilor de „informare” și „consultare” men ționate în directiva din 1994 
privind comitetele europene  de întreprindere difer ă de cele enun țate în directivele mai 
recente din domeniul inform ării și consultării lucrătorilor, iar corela ția dintre aceste 
directive nu face obiectul unor reglement ări clare. 
Aceste probleme afecteaz ă considerabil lucr ătorii, întreprinderile și teritoriile, iar rolul de 
anticipare și de gestionare durabil ă a schimb ării pe care l-ar putea îndeplini comitetele 
europene de întreprindere r ămâne în mare m ăsură neexploatat. În contextul unei 
internaționalizări crescute, problemele risc ă să se agraveze f ără o nouă acțiune comunitar ă. De 
asemenea, este necesar s ă se acționeze pentru a contribui la realizarea pie ței interne, la o 
 
RO 3   RO competitivitate durabil ă și la coeziunea social ă. Având în vedere natura transna țională a 
comitetelor europene de întrepri ndere, statele membre nu pot lua m ăsuri eficiente pentru a 
remedia aceste probleme.  Acțiunea comunitar ă are ca temei juridic articolul 137 alineatul (1) 
litera (e) din Tratatul CE.  
OBIECTIVE  
Obiectivul principal al prezentei ini țiative este de a le permite comitetelor europene de 
întreprindere s ă își îndeplineasc ă în totalitate rolul în ceea ce prive ște evoluția întreprinderilor, 
anticiparea și gestionarea responsabil ă din punct de vedere social a schimb ării, precum și în 
ceea ce prive ște dezvoltarea unui autentic dialog social transna țional. Obiectivele specifice 
sunt următoarele: 
• asigurarea exercit ării efective a drepturilor la informare și consultare transna ționale ale 
lucrătorilor în comitetele europene de întreprindere existente; 
• creșterea ratei constituirii de comitete (propor ția între num ărul de comitete instituite și 
numărul de întreprinderi care intr ă sub inciden ța directivei); 
• asigurarea securit ății juridice în ceea ce prive ște instituirea și funcționarea comitetelor 
europene de întreprindere; 
• asigurarea unei mai bune coeren țe și a unei mai bune corela ții între instrumentele 
legislative comunitare  în domeniul inform ării și consultării lucrătorilor. 
OPŢIUNI STRATEGICE ŞI EVALUARE  
Pentru a îndeplini aceste obiective, au fost identificate trei op țiuni principale și, pentru fiecare 
dintre ele, au fost evaluate  principalele impacturi poten țiale: 
• prima opțiune – lipsa adopt ării unei noi ac țiuni din partea Uniunii Europene  – nu ofer ă 
nicio posibilitate de a ati nge obiectivele specifice urm ărite; 
• a doua op țiune – abordarea f ără caracter legislativ și promovarea complementar ă a 
bunelor practici  – ar include o intensificare a ac țiunilor de comunicar e, eventual urmat ă de 
o propunere în favoarea unei cre șteri a sprijinului financiar existent pentru ac țiunile de 
promovare și de o recomandare privind instituirea și funcționarea comitetelo r europene de 
întreprindere. Aceast ă soluție ar putea ameliora difuzarea bunelor practici și ar putea 
favoriza o func ționare mai eficient ă a comitetelor europene de întreprindere, f ără a implica 
costuri directe suplimentare pentru întreprinde ri. Cu toate acestea, prin natura sa, ea nu 
poate răspunde decât într-o m ăsură limitată obiectivelor referitoare la asigurarea securit ății 
juridice și a coeren ței în legisla ția comunitar ă. Prin urmare, ar trebui asociat ă unei acțiuni 
legislative (a treia op țiune). De asemenea, este necesar s ă se ia în considerare faptul c ă sunt 
deja în vigoare m ăsuri fără caracter legislativ și, prin urmare, orice nou ă măsură ar putea 
avea doar un impact suplimentar.  
• a treia op țiune – revizuirea legisla ției în vigoare  – ar include modific ări aduse Directivei 
94/45/CE, vizând în principa l definirea mai aprofundat ă a noțiunilor de „informare” și 
„consultare”, definirea conceptului de „competen ță transnațională”, stabilirea unei leg ături 
 
RO 4   RO între nivelul na țional și cel european de informare și consultare, adaptarea cerin țelor 
subsidiare, care sunt utilizat e drept elemente de referin ță pentru negociere, instaurarea unui 
drept la formare, introducerea unei clauze de adaptare în eventualitatea unei modific ări 
importante a structurii întreprinderilor și recunoa șterea rolului sindicatelor. Pentru fiecare 
opțiune secundar ă, sunt examinate costurile și avantajele și se stabile ște un echilibru între 
interesele exprimate de diferitele p ărți interesate. Dou ă opțiuni secundare – reducerea 
pragurilor fixate pentru instituirea comitetelor europene de întreprindere și înregistrarea 
acordurilor – se resping, deoarece sunt mai pu țin rentabile. Celelalte op țiuni secundare 
oferă cele mai bune șanse de a r ăspunde obiectivelor specifice enun țate și prezintă o mai 
mare rentabilitate. Aceste op țiuni secundare ar trebui implementate împreun ă, deoarece 
niciuna nu ar fi suficient ă în sine pentru atinger ea rezultatului dorit. Con ținutul celei de-a 
treia opțiuni a fost adaptat în ceea ce prive ște anumite puncte pentru  a lua în considerare 
rezultatele consult ării și ale evalu ării, precum și interesul diverselor p ărți implicate, în 
special cu privire la con ținutul cerin țelor subsidiare. Totu și, deoarece aceast ă opțiune 
permite într-o m ăsură limitată sensibilizarea actorilor și difuzarea de bune practici, ea ar 
trebui, prin urmare, combinat ă cu acțiuni de sensibilizare di n cadrul celei de-a doua 
opțiuni.  
CONCLUZIE  
Luând în considerare impactul s ău asupra obiectivelor fixate și raportul s ău cost-eficacitate, 
cea de-a treia op țiune - revizuirea legisla ției în vigoare  – este privilegiat ă, în asociere cu 
acțiuni de sensibilizare din cadrul celei de-a doua op țiuni – abordarea f ără caracter legislativ 
și promovarea complementar ă a bunelor practici  –, sub forma unor ac țiuni de comunicare, 
într-o prim ă etapă. Impactul probabil global al acestei op țiuni ar fi îmbun ătățirea calității 
dialogului în cadrul întreprinderilor și faptul de a le permite tuturor p ărților să anticipeze și să 
gestioneze mai bine schimbarea, impunând în acela și timp anumite costuri directe 
suplimentare. Totu și, aceste costuri suplimentare nu ar trebui s ă fie semnificative pentru 
întreprinderile care se conformeaz ă deja cerin țelor și obiectivelor directivei existente. 
Acțiunea preconizat ă ar trebui, de asemenea, s ă contribuie la sporirea coeren ței instrumentelor 
comunitare existente în materie de informare și consultare (defini ții identice, corela ția dintre 
normele na ționale și cele transna ționale).