RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 356/54

Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

2014/C 356/11

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

CERERE DE MODIFICARE

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (2)

CERERE DE MODIFICARE ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 9

„COMTÉ”

NR. CE: FR-PDO-0217-0116-30.6.2009

IGP ( ) DOP ( X )

1. Rubrica din caietul de sarcini care face obiectul modificării

—

☐

—

☒

—

☐

—

☐

—

☒

—

☒

—

☒

—

☐

—

☐

2. Tipul modificării (modificărilor)

—

☐

—

☒

—

☐

—

☐

3. Modificare (modificări)

3.1. Modificarea punctului 2, Descrierea produsului

Au fost aduse precizări referitoare la descrierea produsului. Se elimină termenul „închegat” (adăugarea de cheag este descrisă la rubrica „Metoda de obținere”), precum și termenul „ferm”, care este destul de vag.

A fost definit un conținut maxim de grăsime al produsului, pentru a se evita un exces de grăsimi care nu ar fi conform tradiției.

Au fost definite criterii mai stricte referitoare la dimensiuni și la greutate, pentru a caracteriza mai bine produsul.

În caietul de sarcini este reglementat un nou ambalaj (brânză rasă).

Au fost adăugate caracteristicile organoleptice, pentru a descrie mai bine produsul.

În acest capitol este prevăzută perioada minimă de maturare.

3.2. Modificarea punctului 5, Metoda de obținere

5.1. Obținerea laptelui

Adăugarea unor tipuri de rasă (46 și 35) permite facilitarea controlului. Înlocuirea vechii denumiri de rasă Pie-Rouge de l’Est cu noua denumire a acesteia (Simmental française) nu modifică lista raselor tradiționale admise. Autorizarea produselor încrucișării a două rase (Montbéliarde și Simmental française), care era implicită anterior, este acum explicită.

Au fost aduse precizări în ceea ce privește însămânțarea pajiștilor, cu scopul de a contribui la dezvoltarea unei flore diversificate: „Pajiștile însămânțate de mai puțin de cinci ani cu o singură leguminoasă, sau cu o singură leguminoasă asociată cu o singură graminee, sunt permise pe maximum 15 % din suprafața furajeră a exploatației. Pentru reînsămânțarea celorlalte pajiști este obligatorie utilizarea unor amestecuri de plante perene care asociază cel puțin teri tipuri de specii complementare: graminee pentru cosit, graminee pentru păscut și leguminoase.”

Clarificările referitoare la condițiile de utilizare a îngrășămintelor permit consolidarea legăturii cu aria geografică, menținerea unei flore naturale diversificate și evitarea adăugării unor elemente artificiale.

„În cadrul exploatației, doza medie de îngrășăminte minerale pe bază de azot nu trebuie să depășească 50 de unități per hectar de suprafață furajeră. Este interzisă orice utilizare a suprafeței furajere (pășunat sau cosit) la mai puțin de o lună de la data împrăștierii unui îngrășământ organic și la mai puțin de trei săptămâni de la data aplicării unui îngrășământ mineral. Singurele îngrășăminte organice autorizate pe suprafața furajeră a exploatației provin din zonă și sunt compostul, gunoiul de grajd, gunoiul de grajd semilichid și cel lichid. Acestea trebuie să respecte anumite condiții. 3.2.1. Sunt interzise îngrășămintele organice care provin de la animale hrănite cu furaje însilozate, cu excepția cazului în care acestea au fost tratate astfel încât să se asigure distrugerea sporilor butirici, composturile de deșeuri vegetale, cu excepția celor care provin din exploatație, precum și cocomposturile din deșeuri verzi, cu excepția cocomposturilor agricole de tipul «gunoi de grajd și deșeuri vegetale». Este permisă împrăștierea, pe suprafețele agricole ale exploatației, a îngrășămintelor organice care nu sunt de origine agricolă, dar cu încorporare imediată în sol. Pe suprafața furajeră a exploatației nu pot fi repartizate decât cocomposturile care conțin, în proporție de cel puțin o treime, gunoi de grajd provenit din exploatație.”

În scopul de a menține tradiția pășunatului, au fost adăugate dispoziții privind furajarea („Sunt interzise sistemele de furajare care nu includ pășunatul. Furajele verzi suplimentare sunt limitate la o singură masă pe zi în cursul perioadei de vegetație, astfel încât păscutul să reprezinte cel puțin jumătate din rația zilnică de furaje grosiere.”), precum și o obligație privind pășunatul, de îndată ce portanța solului permite acest lucru și câtă vreme condițiile climatice, de portanță și prezența ierbii permit acest lucru.

Dispozițiile privind interzicerea OMG-urilor permit menținerea legăturii cu aria geografică.

Au fost adăugate dispoziții privind productivitatea de lapte per hectar de suprafață furajeră. Productivitatea este limitată, pentru ca brânza să redea caracteristicile specifice zonei. „Din motive legate de menținerea calității și a specificității brânzei Comté, productivitatea de lapte a suprafețelor furajere și a suprafețelor furajere potențiale consacrate hrănirii vacilor de lapte este plafonată, pentru fiecare exploatație, la nivelul pe care l-a atins în cursul celei mai bune campanii din perioada 2008/2009-2012/2013, plus 10 %. În orice caz, această productivitate nu poate depăși 4 600 de litri de lapte pe an, per hectar de suprafață furajeră sau suprafață furajeră potențială”. Pentru a păstra legătura cu aria geografică, încărcătura de vaci de lapte pe hectar este limitată, în exploatație, la 1,3 UVM/ha.

O prevedere referitoare la hrana fermentată (o exploatație care începe să producă brânză Comté trebuie să fi încetat, de cel puțin un an, să își hrănească șeptelul de vaci de lapte cu produse fermentate) permite limitarea riscului de contaminare cu germeni butirici. Sunt precizate condițiile de coabitare a șeptelurilor (șeptelul de lapte destinat producerii brânzei Comté trebuie să fie izolat de alte șepteluri), în vederea facilitării controlului.

În ceea ce privește hrănirea șeptelului de vaci de lapte, interdicția de a adăuga în furajele grosiere tocate orice amestec de concentrate permite limitarea riscurilor de contaminare cu germeni butirici.

Respectarea diferitelor prevederi referitoare la hrănirea vacilor implică faptul că cel puțin 70 % din hrana destinată șeptelului este originară din aria geografică. Sunt adăugate criterii referitoare la calitatea furajelor distribuite: o listă a furajelor interzise, condiții privind furajele verzi complementare și condiții de distribuire a sfeclei, fie din cauza unei influențe negative asupra mirosului sau gustului laptelui, fie din cauza riscurilor de contaminare cu germeni butirici.

Precizările aduse permit evitarea oricărui furaj complementar care ar putea să denatureze sau să modifice caracteristicile laptelui și, prin urmare, ale brânzei.

Pentru a facilita controlul, sunt precizate condițiile referitoare la utilizarea hranei complementare. „Includerea oricărui furaj complementar (semințe, făinuri, turte, plante uscate produse în afara exploatației etc.) este limitată la o medie per șeptel de 1 800 kg/vacă de lapte/an. Consumul anual de hrană complementară al șeptelului de juninci se calculează pe baza unei rații de 500 kg per UVM junincă”. Sunt aduse precizări privind condițiile în care se realizează mulsul, acestea având o influență asupra florei laptelui. „Înainte de atașarea paharului de muls, este interzisă utilizarea grăsimilor pentru muls, precum și dezinfectarea mameloanelor prin cufundarea lor în soluție dezinfectantă, utilizarea de șervețele impregnate cu dezinfectant, pulverizarea sau orice alt procedeu. Primele jeturi trebuie să fie eliminate. După fătare, laptele nu trebuie să fie utilizat pentru producția de brânză timp de cel puțin opt zile”. Funcționarea instalației de muls, a echipamentelor de refrigerare și de răcire a laptelui trebuie verificată periodic de un tehnician calificat. În plus, „utilizarea produselor dezinfectante nu este permisă în vederea curățării, a dezinfectării sau a clătirii decât dacă acest lucru se dovedește necesar”.

5.2. Transportul laptelui

Se aduc precizări privind condițiile de depozitare a laptelui, din cauza efectului lor asupra florei laptelui. „Depozitarea laptelui are loc fie în exploatație, fie în unitatea de prelucrare, fie într-un punct de preluare a laptelui, adică un loc în care producătorii aduc ei înșiși laptele. Nu trebuie să existe niciun alt centru de depozitare intermediară”. Sunt specificate temperaturile de conservare. „Laptele trebuie depozitat la o temperatură cuprinsă între 10 °C și 18 °C”. Experiența arată că laptele care nu este răcit niciodată la o temperatură mai mică de 10 °C permite exprimarea optimă a calităților organoleptice ale brânzei.

Se reamintește faptul că brânza Comté nu poate fi produsă decât dintr-un amestec de lapte provenit de la mai multe exploatații. Obiectivul este de a respecta tradiția unui „produs colectiv”. Se fac precizări privind condițiile de separare a laptelui destinat producerii brânzei Comté de alte tipuri de lapte.

5.3. Transformarea laptelui în brânză

Unitatea de prelucrare si echipamentele aferente acesteia sunt definite în detaliu. A fost redefinit termenul-limită pentru adăugarea cheagului, în vederea facilitării controlului. În locul frazei „Adăugarea cheagului are loc cel târziu în termen de 24 de ore de la primul muls” se propune „Adăugarea cheagului are loc cel târziu: — înaintea prânzului, dacă primul muls a avut loc în dimineața zilei precedente; — înainte de miezul nopții, dacă primul muls a avut loc în seara zilei precedente.” Au fost adăugate detalii referitoare la instalațiile de încălzire a laptelui, precizându-se că nu este obligatoriu ca aparatul de încălzire să fie prevăzut cu un dispozitiv care să permită păstrarea laptelui la o temperatură apropiată de cea de pasteurizare; acest fapt permite facilitarea controlului.

A fost adăugată o definiție mai precisă a fermenților lactici autorizați și a tipului de cheag care poate fi utilizat, pentru a păstra caracteristicile produsului.

„Încălzirea și presarea sunt singurele etape ale procesului de producție care pot fi programate în prealabil”, iar „fabricarea în cuve închise este interzisă”. De fapt, metoda de producție trebuie să rămână manuală, astfel încât producătorii de brânză să își poată exprima, în continuare, priceperea.

„Capacitatea maximă a cuvelor este limitată la maximum 12 bucăți de brânză per cuvă”, pentru a păstra calitatea brânzei.

„Într-o perioadă de 24 de ore nu pot avea loc mai mult de trei runde de fabricare în aceeași cuvă. Cuva trebuie să fie frecată cu o perie, spălată și clătită în mod obligatoriu între fiecare două runde succesive de fabricare” pentru a permite eliberarea suficientă de ioni de cupru, indispensabili pentru selectarea microflorei brânzei. În ceea ce privește presiunea în timpul presării, „150 g/cm2” se înlocuiește cu „100 g/cm2”. Este vorba de corectarea unei erori din precedentul caiet de sarcini.

5.4. Maturare

A fost suprimată referirea la frecvența întoarcerii bucăților de brânză în cursul etapei de prematurare, deoarece această metodă nu era adaptată tuturor loturilor. Caracteristicile roților de brânză variază mult în funcție de anotimpuri. Lucrătorii din unitățile de maturare trebuie să își arate priceperea adaptând frecvența tratamentelor în funcție de capacitatea brânzei de a se usca. Aceste tratamente sunt adecvate în majoritatea cazurilor, dar nu se folosesc pentru roțile cele mai umede, în special cele de la margine. Într-o astfel de situație, aceste tratamente au impact negativ asupra calității (există riscul de a se obține o crustă lipicioasă); în acest caz este preferabil să se întârzie puțin aplicarea tratamentului, pentru ca umiditatea să scadă. Cele două metode tradiționale de sărare uscată sau în saramură sunt definite în detaliu, deoarece acestea sunt fundamentale pentru exprimarea caracteristicilor brânzei Comté. „Sărarea uscată poate fi înlocuită de folosirea saramurii; în acest caz, punerea în saramură trebuie să aibă loc în termen de 24 de ore de la scoaterea din forme, iar tratamentele aplicate brânzei trebuie să aibă loc în termen de maximum 48 de ore de la scoaterea din saramură”. Pentru indicele de maturare este precizată o metodă de măsurare utilizată la scară internațională. „Proteoliza măsurată cu ajutorul unui indice minim de maturare, cum ar fi conținutul de azot nonproteic, reprezintă cel puțin 15,5 % din conținutul total de azot, prin dozarea azotului utilizând metoda Kjeldal. Pentru brânzeturile al căror conținut de grăsime în substanța uscată este mai mare de 52 %, acest raport trebuie să fie mai mare sau egal cu 17,5 %.” S-a adăugat necesitatea măsurării și a înregistrării umidității, fapt care permite facilitarea controlului.

5.5. Tăierea și ambalarea

Este definit termenul „preambalare”.

Sunt stabilite condițiile în care se efectuează răzuirea. Ambalarea unor cantități mici de brânză Comté, în special a brânzei rase, implică un risc de deteriorare a calității produsului și, prin urmare, necesită cunoștințe specifice. Identificarea acestor operatori drept ambalatori permite ca aceștia să fie supuși obligațiilor de control aferente, asigurându-se, astfel, trasabilitatea adecvată în vederea protecției consumatorilor. „Crusta poate fi îndepărtată din porțiile cu o greutate individuală mai mică de 40 de grame sau din cele care urmează să fie rase. În cazul în care crusta este prea umedă sau a fost deteriorată, aceasta trebuie să fie înlăturată imediat după feliere. În cazul în care crusta este în stare bună, aceasta trebuie să fie înlăturată în decurs de opt ore de la prima feliere. Bucățile de brânză a căror crustă a fost înlăturată nu pot fi depozitate în contact cu aerul decât timp de 72 de ore; după această perioadă, ele trebuie ambalate în vid. Ambalarea în vid trebuie să aibă loc în termen de maximum 15 zile.”

5.6. Inovațiile tehnologice

Adăugarea unui alineat permite stabilirea unui cadru pentru inovațiile tehnologice.

3.3. Modificarea punctului 6, „Elemente care justifică legătura cu mediul geografic”

Rubrica „Legătura cu originea” a fost structurată în trei părți: „specificitatea ariei geografice”, „specificitatea produsului” și „legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului”, din motive de coerență cu structura documentului unic. Acest capitol a fost reformulat, pentru mai multă claritate.

3.4. Modificarea punctului 8, „Norme specifice privind etichetarea”

— A fost eliminat logoul INAO; acesta este înlocuit cu logoul „DOP” al Uniunii Europene.

— Obligația ca numele și adresa producătorului, ale unității de maturare sau de preambalare să fie precizate în mod distinct, pentru o mai bună informare a consumatorilor.

— Dimensiunea denumirii „Comté” (care reprezintă cel puțin două treimi din dimensiunea celorlalte caractere), interzicerea mențiunilor suplimentare, descrierea mărcilor de identificare.

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (3)

„COMTÉ”

NR. CE: FR-PDO-0217-0116-30.6.2009

IGP ( ) DOP ( X )

1. Denumire

„Comté”

2. Statul membru sau țara terță

Franța

3. Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1. Tip de produs

Clasa 1.3. Brânzeturi

3.2. Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Brânza „Comté” este produsă exclusiv din lapte de vacă utilizat în stare proaspătă. Este o brânză cu pastă fiartă, presată și sărată la suprafață sau în saramură. La momentul comercializării sale, după cel puțin 120 de zile de maturare, este o brânză cu pastă de culoarea fildeșului până la galben, care prezintă de obicei găuri ce pot atinge dimensiunea unei cireșe mici.

Brânza „Comté” conține cel puțin 45 de grame de materie grasă și maximum 54 de grame de materie grasă la 100 de grame de brânză, după desicarea completă, iar conținutul său de materie uscată nu trebuie să fie mai mic de 62 de grame la 100 de grame de brânză. Conținutul de sare nu trebuie să fie mai mic de 0,6 grame de clorură de sodiu pentru 100 de grame de brânză. Umiditatea brânzei degresate este de maximum 54 %.

Brânza „Comté” are forma unei roți, cu o greutate cuprinsă între 32 și 45 kg, cu un diametru de 55-75 cm, cu margine exterioară dreaptă sau ușor convexă, cu înălțimea între 8 și 13 cm, cu crustă frecată, solidă, cu aspect granulat și de culoare care poate varia de la galben-auriu până la brun. Înălțimea măsurată în centrul roții poate fi de maximum 1,4 ori mai mare decât înălțimea măsurată la marginile exterioare.

Brânza „Comté” poate fi prezentată consumatorului și sub formă de bucăți ambalate sau de brânză rasă ambalată.

Gustul brânzei „Comté” este complex. Deși caracteristicile senzoriale generale sunt aceleași pentru toate roțile, se poate spune că nu există două roți de „Comté” strict identice. Au fost identificate șase tipuri principale de arome ale acestui produs (gust fructat, de lapte, de prăjit, de produs vegetal, de produs de origine animală, condimentat), iar aceste tipuri includ mai mult de 90 de nuanțe.

3.3. Materii prime (numai pentru produsele prelucrate)

Laptele utilizat pentru obținerea brânzei „Comté” trebuie să provină exclusiv de la vaci din rasa Montbéliarde (tipul de rasă 46), din rasa Simmental française (tipul de rasă 35) sau din rezultatul încrucișării acestor două rase cu filiații certificate.

Laptele trebuie să fie colectat în interiorul unei arii circulare cu un diametru maxim de 25 de kilometri. Această prevedere, care limitează durata transportului, împiedică degradarea structurală a laptelui. Dispoziția permite astfel ca laptele să fie prelucrat în condițiile prevăzute în caietul de sarcini (lapte crud); aceste condiții sunt menite a favoriza dezvoltarea florei lactice endogene.

Pentru a menține calitatea și specificitatea produsului, productivitatea de lapte este plafonată per hectar de suprafață furajeră potențială.

În ceea ce privește prelucrarea laptelui, pentru a asigura calitatea produselor, capacitatea maximă a cuvelor se va limita la obținerea a 12 bucăți de brânză per cuvă. Nu se pot efectua mai mult de trei runde de fabricare în aceeași cuvă în decursul unei perioade de 24 de ore.

3.4. Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală)

Pentru a garanta legătura strânsă dintre teritoriu și produs prin intermediul hranei specifice din aria geografică, hrana complementară este limitată la 1 800 kg per cap de vacă de lapte și pe an. Per exploatație, suprafața furajeră efectiv utilizată trebuie să fie de cel puțin un hectar per vacă de lapte. Pășunatul este obligatoriu atât timp cât condițiile climatice, de portanță a solului și prezența ierbii permit acest lucru. Toate aceste dispoziții presupun că cel puțin 70 % din hrana șeptelului provine din aria geografică. Rația de bază a vacilor de lapte provine în totalitate din aria geografică.

Pentru a păstra metoda tradițională de pășunat, se interzic sistemele de exploatare prin care toată hrana este adusă în troace în decursul perioadei de vegetație, iar pășunatul trebuie să predomine.

Se interzice de-a lungul întregului an folosirea hranei fermentate, însilozate sau nu, pentru șeptelul de vaci de lapte, deoarece aceasta prezintă riscuri tehnologice în procesul de fabricare și de maturare a brânzeturilor.

Pentru păstrarea caracterului tradițional al alimentației, în hrana șeptelului de vaci de lapte se autorizează numai materiile prime și hrana complementară obținute din produse nemodificate genetic.

3.5. Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Obținerea laptelui, fabricarea și maturarea brânzeturilor au loc în aria geografică.

3.6. Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.

Operațiunea de tăiere și de ambalare a porțiilor de brânză „Comté” urmează procesului de maturare. Această operațiune necesită un know-how specific și are un efect direct și cert asupra calității produsului, dat fiind că este necesară separarea roților de brânză, cu scopul excluderii celor care nu sunt adecvate pentru preambalare. Prin urmare, aceste condiții permit respectarea pe deplin a condițiilor optime pentru conservarea brânzei după formarea roților de brânză, precum și garantarea integrității fizice și organoleptice a brânzei „Comté” până în momentul în care ajunge la consumator.

Dacă brânza este preambalată, aceste motive justifică felierea și/sau răzuirea în aria geografică.

În caz de preambalare,

— roțile pot fi feliate în termen de maximum 15 zile de la ieșirea din pivnița de maturare. În acest interval, roțile trebuie păstrate la o temperatură între 4 °C și 8 °C și la o umiditate de cel puțin 85 %;

— crusta poate fi îndepărtată din porțiile cu o greutate individuală mai mică de 40 de grame sau din cele care urmează să fie rase. În cazul în care crusta este prea umedă sau a fost deteriorată, aceasta trebuie să fie înlăturată imediat după feliere. În cazul în care crusta este în stare bună, aceasta trebuie să fie înlăturată în decurs de opt ore de la prima feliere. Bucățile de brânză a căror crustă a fost înlăturată nu pot fi depozitate în contact cu aerul decât timp de 72 de ore; după această perioadă, ele trebuie ambalate în vid. Ambalarea în vid trebuie să aibă loc în termen de maximum 15 zile;

— pe linia de feliere și de ambalare nu trebuie să se prelucreze simultan alte produse decât „Comté”.

Tăierea și răzuirea sunt posibile în afara ariei geografice în cazul în care sunt realizate în prezența consumatorului.

3.7. Norme specifice privind etichetarea

Etichetarea fiecărei bucăți de brânză care beneficiază de denumirea de origine protejată „Comté” trebuie să includă denumirea scrisă cu caractere de dimensiune egală cu cel puțin două treimi din dimensiunea celor mai mari caractere care figurează pe etichetă.

Pe etichetă trebuie să figureze logoul „DOP” al Uniunii Europene. De asemenea, pe etichetă poate să figureze mențiunea „appellation d’origine protégée” („denumire de origine protejată”).

Producătorul, unitatea de maturare sau unitatea de preambalare au obligația de a-și indica în mod clar numele și adresa; aceasta din urmă trebuie să fie situată în aria de producție.

Se interzice folosirea pe etichetă, în reclame, pe facturi sau în documentele comerciale a oricăror calificative sau mențiuni care însoțesc respectiva denumire, cu excepția mărcilor comerciale sau de fabrică specifice.

Brânzeturile vândute cu denumirea de origine „Comté” trebuie să poarte mărcile de identificare necesare. Pe marginea exterioară a fiecărei roți trebuie să se lipească, înainte de ieșirea din pivnița de maturare, o fâșie de culoare verde sau maro-cărămiziu. Fiecare bucată ambalată poartă logoul „Comté clochettes vertes”. Pentru porțiile destinate consumatorilor, sunt obligatorii, pe partea din față, logoul „Comté clochettes vertes” și denumirea „Comté” cu caractere de dimensiuni cel puțin egale cu două treimi din dimensiunea celor mai mari caractere, utilizând culoarea verde cu codul Pantone 349C.

Atunci când este comercializată întreagă, roata de brânză trebuie să includă, pe marginea exterioară, sub bandă, o marcă de cazeină verde, de formă eliptică, cu următoarele mențiuni tipărite cu negru: France, Comté, numărul unității de producție și luna fabricației. Data de fabricație trebuie să fie indicată cu ajutorul unei mărci de cazeină plasate în apropierea mărcii verzi de cazeină.

4. Delimitarea concisă a ariei geografice

Delimitarea ariei geografice

Aria geografică este constituită din teritoriul următoarelor localități:

Departamentul Ain:

Cantoanele Bellegarde-sur-Valserine, Brénod, Ceyzériat, Champagne-en-Valromey, Hauteville-Lompnes, Izernore, Lhuis, Nantua, Oyonnax, Poncin, Saint-Rambert-en-Bugey, Seyssel și Treffort-Cuisiat: toate localitățile;

Cantonul Ambérieu-en-Bugey: localitățile L’Abergement-de-Varey, Ambérieu-en-Bugey, Ambronay, Bettant și Douvres;

Cantonul Coligny: localitățile Bény, Coligny, Domsure, Pirajoux, Salavre, Verjon și Villemotier;

Cantonul Collonges: localitățile Chézery-Forens, Collonges, Confort, Farges, Lancrans, Léaz, Péron și Saint-Jean-de-Gonville;

Cantonul Ferney-Voltaire: localitățile Sergy și Thoiry;

Cantonul Gex: localitățile Cessy, Crozet, Divonne-les-Bains, Echenevex, Gex, Grilly, Lélex, Mijoux și Vesancy;

Cantonul Lagnieu: localitățile Ambutrix, Lagnieu, Saint-Sorlin-en-Bugey, Sault-Brénaz, Souclin, Vaux-en-Bugey și Villebois;

Cantonul Pont-d’Ain: localitățile Druillat, Journans, Neuville-sur-Ain, Pont-d’Ain, Saint-Martin-du-Mont și Tossiat.

Departamentul Doubs:

Cantoanele Amancey, Audeux, Baume-les-Dames, Besançon, Boussières, Clerval, Levier, Maîche, Marchaux, Montbenoît, Morteau, Mouthe, Ornans, Pierrefontaine-les-Varans, Pontarlier, Quingey, Roulans, Le Russey, Saint-Hippolyte și Vercel-Villedieu-le-Camp: toate localitățile;

Cantonul Hérimoncourt: localitățile Autechaux-Roide, Blamont, Dannemarie, Ecurcey, Glay, Pierrefontaine-lès-Blamont, Roches-lès-Blamont și Villars-lès-Blamont;

Cantonul L’Isle-sur-le-Doubs: localitățile Hyémondans și Lanthenans;

Cantonul Pont-de-Roide: localitățile Dambelin, Feule, Goux-lès-Dambelin, Neuchâtel-Urtière, Noirefontaine, Péseux, Pont-de-Roide, Remondans-Vaivre, Rosière-sur-Barbèche, Solemont, Valonne, Villars-sous-Dampjoux și Vernois-lès-Belvoir;

Cantonul Rougemont: localitatea Rillans.

Departamentul Jura:

toate localitățile, cu excepția celor din cantonul Chemin.

Departamentul Saône-et-Loire:

Cantonul Beaurepaire-en-Bresse: localitățile Beaurepaire-en-Bresse, Sagy, Saillenard și Savigny-en-Revermont;

Cantonul Cuiseaux: localitățile Champagnat, Cuiseaux, Flacey-en-Bresse și Joudes;

Cantonul Pierre-de-Bresse: localitățile Beauvernois, Bellevesvre, Fretterans, Mouthiers-en-Bresse și Torpes;

Departamentul Haute-Savoie:

Cantonul Seysse: localitățile Challonges, numai parcelele nr. 562 (a) și 563 (a) din secțiunea A, foaia a șasea.

5. Legătura cu aria geografică

5.1. Specificitatea ariei geografice

5.1.1. Factori naturali

Zona geografică este arcul munților Jura, un ansamblu de podișuri calcaroase, și prelungirea sa într-o mică parte din câmpia adiacentă.

Regiunile agricole în cauză se disting prin soluri sărace și prin relieful impresionant, precum și prin natura calcaroasă și molasică a substratului geologic.

Zona se caracterizează, pe de o parte, printr-o climă de tip continental și septentrional, cu variații mari de temperatură iarnă-vară și precipitații care, deși repartizate de-a lungul anului, sunt abundente vara, cu o temperatură medie anuală scăzută (în ciuda valurilor estivale de caniculă) și un mare număr de zile de îngheț.

În acest mediu montan sau submontan plouă frecvent, pluviometria anuală depășește întotdeauna 900 mm, fiind în general de peste 1 000 mm. Caracterul pluvios este deja puternic la mică altitudine și se intensifică spre interiorul masivului. Repartiția anotimpurilor se caracterizează prin absența unui sezon secetos.

Această zonă este acoperită de păduri, alcătuite în proporție de jumătate din molid, precum și din pășuni. Condițiile geologice și climatice specifice zonei (ploi abundente, absența secetei estivale, substrat calcaros) sunt foarte favorabile producerii de iarbă de calitate. Acestea permit dezvoltarea pajiștilor naturale cu o floră foarte bogată (în special în dicotiledonate) și specifică, alcătuită în principal din plante care cresc pe soluri calcaroase.

5.1.2. Factori umani

În această zonă adecvată pentru pășunat, acest mod de hrănire a vacilor de lapte este preferat câtă vreme este posibil, ținând cont de condițiile climatice, de portanță și de prezența ierbii. Fermierii au selecționat rasa Montbéliarde, care este adaptată la condițiile locale și care constituie cvasi-totalitatea șeptelurilor de vaci de lapte din aria geografică. S‐a păstrat exploatarea extensivă a pajiștilor (limitarea încărcăturii, reducerea cantității de azot și a concentratelor etc.). Aria geografică are, de asemenea, propria sa tradiție privind fabricarea brânzeturilor. Această tradiție, bazată pe punerea în comun a laptelui pentru a obține o bucată de brânză de mari dimensiuni, a dus la apariția unei solidarități puternice și a unor reguli comune.

Într-adevăr, începând din secolul al XI-lea, agricultorii din regiune au lucrat împreună și au colectat zilnic laptele produs de diferite șepteluri, în vederea fabricării unei roți de dimensiuni mari. Majoritatea producătorilor de lapte fac parte, în continuare, din cooperative; ei pun în comun laptele obținut de la șeptelurile lor, într-o unitate de prelucrare numită „fruitière”.

Practicile tradiționale de fabricare a brânzei „Comté” au fost păstrate până în prezent, astfel: în ceea ce privește modul de creștere a animalelor, printr-un mod specific de administrare a pășunilor și de uscare a ierbii cosite, iar în ceea ce privește fabricarea brânzei, prin controlul momentului optim pentru tăierea coagulului, amestecarea și încălzirea acestuia, scurgerea zerului, presare, sărare, prematurare și maturare.

5.2. Specificitatea produsului

Brânza „Comté” este obținută din lapte crud de vacă; este un produs cu pastă presată și fiartă, în formă de roată, cu un diametru de 55-75 cm. Brânza beneficiază de un lung proces de maturare și, prin urmare, poate fi păstrată mult timp.

Brânza „Comté” are un conținut scăzut de grăsime, care o diferențiază de alte brânzeturi cu pastă presată și fiartă.

Conținutul de substanță uscată este de minimum 62 g la 100 g de brânză, iar umiditatea brânzei degresate nu trebuie să depășească 54 %.

Conținutul de sare nu trebuie să fie mai mic de 0,6 grame de clorură de sodiu pentru 100 de grame de brânză.

Gustul brânzei „Comté” este complex. Deși caracteristicile senzoriale generale sunt aceleași pentru toate roțile, se poate spune că nu există două roți de „Comté” strict identice. Au fost identificate șase tipuri principale de arome ale acestui produs (gust fructat, de lapte, de prăjit, de produs vegetal, de produs de origine animală, condimentat), iar aceste tipuri includ mai mult de 90 de nuanțe.

5.3. Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP)

În acest mediu dificil, în care peisajul constă în păduri și pășuni și în care a fost imposibil să se dezvolte alte resurse, au apărut brânzeturile cu pastă tare, sub formă de bucăți mari. Pentru localnici, brânzeturile care pot fi păstrate mult timp erau singurele alimente care puteau fi preparate din cantitățile mari de lapte obținute pe parcursul verii și care puteau să reziste de-a lungul iernilor lungi. Crescătorii de animale din regiune au selecționat așadar o rasă de vaci adaptată în mod special la condițiile locale și adecvată în special pentru producția de brânzeturi. Laptele a fost pus în comun în cadrul așa‐numitelor „fruitières”, pentru producerea unor bucăți de brânză de mari dimensiuni, care se conservă timp îndelungat și care permit valorificarea bogățiilor acestei zone în exteriorul ariei geografice. A fost aleasă pasta fiartă, dată fiind abundența de lemne de foc în regiune.

Caracteristicile distinctive ale gustului brânzei, datorate pășunatului, sunt puse în valoare cu ajutorul priceperii de care dau dovadă localnicii în toate etapele de preparare a produsului.

În primul rând, flora bogată, specifică mediului natural din aria geografică, este foarte favorabilă dezvoltării compușilor aromatici în brânză. Această diversitate se păstrează datorită exploatării extensive a pajiștilor de către crescătorii de animale. Relația strânsă dintre diversitatea florei și gustul bogat al brânzei „Comté” a fost demonstrată prin intermediul a două studii științifice în 1994. În ceea ce privește procesul de producție, limitarea conținutului de grăsimi permite evitarea apariției gustului neplăcut datorat lipolizei, precum și dezvoltarea mai pregnantă a aromelor specifice brânzei „Comté”. Prin stabilirea unei valori minime a conținutului de materie uscată și a unei valori maxime a umidității în cazul brânzei degresate, se limitează excesul de apă în brânză; acest fapt favorizează apariția aromelor. Conținutul minim de sare permite, de asemenea, o mai bună exprimare a aromelor. Obligația de a utiliza cuve deschise le dă ocazia producătorilor de brânză să își demonstreze priceperea (de exemplu, alegerea momentului tăierii coagulului sau a momentului scurgerii zerului). În cele din urmă, lucrătorii din unitatea de maturare își pun în aplicare propria expertiză, modificând condițiile de maturare în funcție de specificul fiecărui lot. Aroma brânzei, care se datorează unor factori naturali, cum sunt iarba și ecosistemul microbian, este completă doar în urma unui lung proces de maturare pe scânduri de molid, care sunt deosebit de propice pentru maturarea brânzei „Comté”; producerea brânzei „Comté” permite menținerea unor activități agricole tradiționale și aduce o contribuție semnificativă la economia locală.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 (4)]

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCComte.pdf

(1) JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

(2) JO L 93, 31.3.2006, p. 12. Înlocuit de Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

(3) Înlocuit de Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

(4) A se vedea nota de subsol 3.