COMISIA EUROPEANĂ Bruxelles, 15.12.2020 COM(2020) 842 final 2020/0374(COD) Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI privind piețe contestabile și echitabile în sectorul digital (Actul legislativ privind piețele digitale) (Text cu relevanță pentru SEE) {SEC(2020) 437 final} - {SWD(2020) 363 final} - {SWD(2020) 364 final}



EXPUNERE DE MOTIVE 1.CONTEXT •Motivele și obiectivele propunerii Serviciile digitale au adus beneficii inovatoare importante utilizatorilor și au contribuit la piața internă prin deschiderea de noi oportunități de afaceri și prin facilitarea comerțului transfrontalier. În prezent, serviciile digitale acoperă o gamă largă de activități curente, inclusiv servicii de intermediere online, cum ar fi platformele multilaterale online, servicii de rețea de socializare online, motoare de căutare online, sisteme de operare sau magazine de aplicații software. Acestea sporesc posibilitățile de alegere ale consumatorilor, îmbunătățesc eficiența și competitivitatea industriei și pot conduce la o creștere a participării civile în cadrul societății. Cu toate acestea, în timp ce peste 10 000 de platforme online își desfășoară activitatea în economia digitală a Europei, majoritatea fiind IMM-uri, un număr mic de platforme online mari dețin cea mai mare parte din valoarea totală generată. Platformele mari s-au dezvoltat beneficiind de caracteristicile sectorului, cum ar fi efectele puternice de rețea, adesea integrate în propriile ecosisteme de platforme, iar aceste platforme reprezintă elemente structurante esențiale ale economiei digitale de astăzi, intermediind cea mai mare parte a tranzacțiilor dintre utilizatorii finali și utilizatorii comerciali. De asemenea, multe dintre aceste întreprinderi monitorizează în mod cuprinzător utilizatorii finali și creează profiluri ale acestora. Câteva platforme mari acționează din ce în ce mai mult ca puncte de acces sau gatekeeperi între utilizatorii comerciali și utilizatorii finali, beneficiind de o poziție solidă și durabilă, adesea ca urmare a creării unor ecosisteme conglomerate în jurul serviciilor lor de platformă esențiale, ceea ce consolidează barierele existente la intrare. Prin urmare, acești gatekeeperi au un impact major asupra piețelor digitale, dețin un control substanțial asupra accesului la piețele digitale și beneficiază de o poziție solidă pe piețele respective, ceea ce conduce la dependențe semnificative ale multor utilizatori comerciali de gatekeeperii respectivi, având ca rezultat, în anumite cazuri, comportamente neloiale față de utilizatorii comerciali respectivi. Aceasta conduce, de asemenea, la efecte negative asupra contestabilității serviciilor de platformă esențiale în cauză. Inițiativele de reglementare ale statelor membre nu pot aborda pe deplin efectele menționate; fără o acțiune la nivelul UE, acestea ar putea conduce la o fragmentare a pieței interne. Practicile neloiale și lipsa contestabilității conduc la rezultate ineficiente în sectorul digital, concretizate în prețuri mai mari, calitate mai slabă, o gamă mai redusă de opțiuni și un nivel mai scăzut de inovare, în detrimentul consumatorilor europeni. Abordarea acestor probleme este extrem de importantă, având în vedere dimensiunea economiei digitale (estimată între 4,5 % și 15,5 % din PIB-ul mondial în 2019, cu o tendință de creștere) și rolul important al platformelor online pe piețele digitale, cu implicațiile societale și economice care decurg din aceasta. Deși unele dintre aceste fenomene specifice sectorului digital și serviciilor de platformă esențiale sunt observate, într-o anumită măsură, și în alte sectoare și piețe, domeniul de aplicare al propunerii este limitat la sectorul digital, deoarece problemele din cadrul acestuia sunt cele mai presante din perspectiva pieței interne. Nivelul scăzut de contestabilitate și practicile neloiale din sectorul digital sunt mai frecvente și mai pronunțate pentru anumite servicii digitale decât pentru altele. Acest lucru este valabil în special pentru serviciile și infrastructurile digitale larg răspândite și utilizate în mod curent care, în general, intermediază în mod direct tranzacțiile dintre utilizatorii comerciali și utilizatorii finali. Experiența în materie de asigurare a respectării normelor UE privind concurența, numeroasele rapoarte și studii ale experților și rezultatele consultării publice deschise (CPD) arată că există o serie de servicii digitale care au următoarele caracteristici: (i) servicii de platformă multilaterală foarte concentrate, în cadrul cărora, de obicei, una sau un număr foarte mic de platforme digitale mari stabilesc condițiile comerciale cu o autonomie considerabilă; (ii) câteva platforme digitale mari acționează ca puncte de acces pentru ca utilizatorii comerciali să ajungă la clienții lor și viceversa și (iii) puterea de gatekeeper a acestor platforme digitale mari este adesea utilizată în mod abuziv prin comportamentul neloial față de utilizatorii comerciali și clienții dependenți din punct de vedere economic. Prin urmare, propunerea se limitează în plus la o serie de „servicii de platformă esențiale” în cazul cărora problemele identificate sunt cele mai evidente și mai proeminente, iar prezența unui număr limitat de platforme online mari care servesc drept puncte de acces pentru utilizatorii comerciali și utilizatorii finali a condus sau este probabil să conducă la un nivel scăzut de contestabilitate a acestor servicii și a piețelor pe care intervin. Aceste servicii de platformă esențiale includ: (i) servicii de intermediere online (inclusiv platforme multilaterale, magazine de aplicații și servicii de intermediere online în alte sectoare, cum ar fi mobilitatea, transporturile sau energia), (ii) motoare de căutare online, (iii) rețele de socializare, (iv) servicii de platformă de partajare a materialelor video, (v) servicii de comunicații electronice interpersonale care nu se bazează pe numere, (vi) sisteme de operare, (vii) servicii de cloud și (viii) servicii de publicitate, inclusiv rețele de publicitate, schimburi publicitare și orice alte servicii de intermediere publicitare, în cazul în care aceste servicii de publicitate sunt legate de unul sau mai multe dintre celelalte servicii de platformă esențiale menționate anterior. Faptul că un serviciu digital se califică drept serviciu de platformă esențial nu înseamnă că apar probleme legate de contestabilitate și practici neloiale în legătură cu fiecare furnizor de astfel de servicii de platformă esențiale. Mai degrabă, aceste preocupări par să fie deosebit de puternice atunci când serviciul de platformă esențial este operat de un gatekeeper. Furnizorii de servicii de platformă esențiale pot fi considerați drept gatekeeperi dacă aceștia: (i) au un impact semnificativ asupra pieței interne, (ii) operează unul sau mai multe puncte de acces importante pentru clienți și (iii) beneficiază sau se așteaptă ca aceștia să beneficieze de o poziție solidă și durabilă a operațiunilor lor. Acest statut de gatekeeper poate fi determinat fie prin referire la indicatori cantitativi clar delimitați și adecvați, care pot servi drept prezumții relative pentru a determina statutul de gatekeeper al anumitor furnizori, fie pe baza unei evaluări calitative de la caz la caz, prin intermediul unei investigații de piață. În prezent, problemele identificate în ceea ce privește gatekeeperii nu sunt abordate (sau nu sunt abordate în mod eficace) de legislația UE existentă sau de legislațiile naționale existente ale statelor membre. Deși în mai multe state membre au fost luate sau sunt în curs de examinare inițiative legislative, acestea nu vor fi suficiente pentru soluționarea problemelor. În timp ce astfel de inițiative sunt limitate la teritoriul național, gatekeeperii operează, de regulă, la nivel transfrontalier, iar adesea la scară mondială și de multe ori își pun în aplicare modelele de afaceri la nivel mondial. Fără o acțiune la nivelul UE, legislația națională existentă și în curs de adoptare are potențialul de a conduce la o fragmentare legislativă sporită a sectorului platformelor. Obiectivul propunerii este, prin urmare, de a permite platformelor să își deblocheze întregul potențial prin abordarea la nivelul UE a celor mai importante cazuri de practici neloiale și de nivel scăzut de contestabilitate, astfel încât atât utilizatorii finali, cât și utilizatorii comerciali să poată beneficia pe deplin de avantajele economiei platformelor și ale economiei digitale în general, într-un mediu contestabil și echitabil. Necesitatea de a aborda aceste preocupări legate de economia digitală a fost subliniată în Comunicarea Comisiei intitulată „Conturarea viitorului digital al Europei”, care menționează că „pe baza logicii pieței unice, ar putea fi necesare norme suplimentare pentru a asigura deschiderea la concurență, echitatea și inovarea, posibilitatea intrării pe piață, precum și apărarea unor interese publice care nu se limitează la considerente de ordin concurențial sau economic”. De asemenea, aceasta precizează că Comisia a anunțat că „va analiza în continuare (...) norme ex ante menite să garanteze faptul că piețele pe care există platforme mari, cu efecte semnificative de rețea și care controlează accesul, rămân echitabile și deschise concurenței pentru inovatori, întreprinderi și noii operatori de pe piață”. •Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică vizat Prezenta propunere se bazează pe actualul Regulament P2B, fără a contraveni dispozițiilor sale. Definițiile utilizate în prezenta propunere sunt coerente cu regulamentul respectiv, în special cu definițiile „serviciilor de intermediere online” și „motoarelor de căutare online”. Pe lângă scenariul de referință privind normele în materie de transparență și echitate aplicabile tuturor platformelor online, indiferent de dimensiunea sau poziția lor, introdus în Regulamentul P2B, prezenta propunere stabilește obligații clar definite în raport cu un număr foarte limitat de furnizori transfrontalieri de servicii de platformă esențiale care servesc drept puncte de acces importante pentru ca utilizatorii comerciali să ajungă la utilizatorii finali. În cele din urmă, Comisia poate beneficia, în ceea ce privește asigurarea respectării acestor obligații, de transparența pe care serviciile de intermediere online și motoarele de căutare online trebuie să o asigure în temeiul Regulamentului P2B privind practicile care ar putea fi ilegale în temeiul listei de obligații dacă sunt utilizate de gatekeeperi. Propunerea este, de asemenea, pe deplin coerentă cu propunerea de act legislativ privind serviciile digitale (Digital Services Act - „DSA”). DSA este o inițiativă orizontală care se axează pe aspecte precum răspunderea intermediarilor online pentru conținutul terților, siguranța utilizatorilor online sau obligațiile asimetrice de diligență pentru diferiți furnizori de servicii ale societății informaționale, în funcție de natura riscurilor societale pe care le prezintă astfel de servicii. În schimb, propunerea de act legislativ privind piețele digitale (Digital Markets Act - „DMA”) vizează dezechilibrele economice, practicile comerciale neloiale ale gatekeeperilor și consecințele negative ale acestora, cum ar fi reducerea nivelului de contestabilitate al piețelor platformelor. •Coerența cu alte politici ale Uniunii Propunerea este coerentă cu strategia digitală a Comisiei în ceea ce privește contribuția sa la asigurarea unei economii digitale echitabile și competitive, unul dintre cei trei piloni principali ai orientării politice și ai obiectivelor anunțate în comunicarea intitulată „Conturarea viitorului digital al Europei”. Aceasta va constitui un cadru coerent, eficace și proporțional pentru abordarea problemelor din economia digitală care, în prezent, nu pot fi soluționate sau nu pot fi soluționate în mod eficace.

Propunerea completează normele în materie de concurență existente la nivelul UE (și la nivel național). Aceasta abordează practicile neloiale ale gatekeeperilor care fie nu intră sub incidența normelor existente ale UE în materie de concurență, fie nu pot fi abordate la fel de eficient pe baza acestor norme, având în vedere că asigurarea respectării normelor antitrust se referă la situația unor piețe specifice, intervine în mod inevitabil după producerea comportamentului restrictiv sau abuziv și implică proceduri de investigare pentru a stabili încălcarea care necesită timp. Propunerea actuală reduce la minimum efectele structurale negative ale practicilor neloiale ex ante, fără a limita capacitatea de a interveni ex post în temeiul normelor UE și naționale în materie de concurență. Propunerea este aliniată la alte instrumente ale UE, inclusiv la Carta drepturilor fundamentale a UE și la Convenția europeană a drepturilor omului („CEDO”), la Regulamentul general privind protecția datelor și la acquis-ul UE în materie de protecție a consumatorilor. Propunerea completează legislația privind protecția datelor. Obligațiile în materie de transparență privind crearea de profiluri aprofundate ale consumatorilor vor contribui la asigurarea respectării Regulamentului general privind protecția datelor („RGPD”), în timp ce opțiunea obligatorie de neparticipare pentru combinarea datelor în cadrul serviciilor de platformă esențiale va completa nivelul de protecție existent în temeiul RGPD. Propunerea clarifică faptul că este de datoria gatekeeperilor să se asigure că respectarea obligațiilor prevăzute în regulament ar trebui să se facă în deplină conformitate cu alte acte legislative ale UE, cum ar fi cele privind protecția datelor cu caracter personal și a vieții private sau protecția consumatorilor. Propunerea este, de asemenea, coerentă cu reglementarea ex ante specifică și personalizată privind anumite sectoare, inclusiv cu normele aplicabile serviciilor de comunicații electronice sau vânzării în lipsă, precum și cu inițiativele existente care vizează practicile comerciale dăunătoare din mediul offline. 2.TEMEI JURIDIC, SUBSIDIARITATE ȘI PROPORȚIONALITATE •Temeiul juridic Statele membre aplică sau intenționează să aplice norme naționale divergente pentru a soluționa problemele care decurg din gradul semnificativ de dependență a utilizatorilor comerciali de serviciile de platformă esențiale furnizate de gatekeeperi și problemele care decurg din comportamentul lor neloial față de utilizatorii comerciali. Această situație creează fragmentare legislativă în măsura în care normele privind abordarea caracterului neloial al relațiilor de dependență cu acești gatekeeperi și contestabilitatea în ceea ce privește serviciile respective diferă în special cu privire la condițiile prealabile pentru intervenție și profunzimea intervenției, conducând la creșterea costurilor de asigurare a conformității pentru societățile care își desfășoară activitatea pe piața internă. Fără o acțiune la nivelul UE, acest lucru se va agrava și mai mult prin adoptarea unor noi inițiative aflate în curs în mai multe state membre, în timp ce în alte state membre, caracterul neloial și nivelul redus de contestabilitate al serviciilor de platformă esențiale furnizate de gatekeeperi rămân neabordate. Având în vedere caracterul transfrontalier intrinsec al serviciilor de platformă esențiale furnizate de gatekeeperi, fragmentarea legislativă va submina grav funcționarea pieței unice a serviciilor digitale, precum și funcționarea piețelor digitale în general. Prin urmare, este necesară armonizarea la nivelul UE, iar articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”) reprezintă temeiul juridic relevant pentru această inițiativă. •Subsidiaritatea Obiectivele propunerii nu pot fi realizate de statele membre acționând în mod individual, deoarece problemele sunt de natură transfrontalieră și nu se limitează la un singur stat membru sau la un subgrup de state membre. Sectorul digital ca atare și, în special, serviciile de platformă esențiale furnizate sau oferite de gatekeeperi au un caracter transfrontalier, astfel cum rezultă din volumul comerțului transfrontalier și potențialul încă neexploatat de creștere viitoare, după cum o demonstrează modelul și volumul comerțului transfrontalier intermediat de platformele digitale. Aproape 24 % din totalul comerțului online din Europa este transfrontalier. Actorii digitali operează, de regulă, în mai multe state membre sau chiar la nivelul UE, ceea ce, în prezent, este în special cazul serviciilor precum publicitatea online, serviciile de rețea de socializare online, platforme multilaterale online, serviciile de cloud computing, serviciile de căutare online, serviciile de platformă de partajare a materialelor video, serviciile de comunicații interpersonale care nu se bazează pe numere sau sistemele de operare. În consecință, problemele identificate au relevanță pentru Uniune, deoarece apar la nivel transfrontalier și afectează mai multe state membre, nelimitându-se astfel la teritoriul unui singur stat membru. Acest lucru este valabil în special pentru serviciile de platformă esențiale furnizate sau oferite de gatekeeperi. Chiar și statele membre care nu au adoptat încă acte legislative pentru a aborda caracterul neloial și nivelul redus de contestabilitate al serviciilor de platformă esențiale furnizate de gatekeeperi iau în considerare din ce în ce mai mult adoptarea unor măsuri naționale în acest sens. Diferitele legislații naționale din cadrul UE, pe lângă faptul că nu sunt suficient de eficace, pot duce la creșterea fragmentării și a costurilor de asigurare a conformității pentru actorii mari de pe piață și pentru utilizatorii comerciali care se bazează pe aceștia. În același timp, întreprinderile nou-înființate și întreprinderile mai mici sunt, de asemenea, afectate negativ de această situație, deoarece aceasta le împiedică să se extindă atât la nivel național cât și transfrontalier și astfel să intre pe noi piețe, să ofere produse mai bune și mai diversificate la prețuri mai competitive și, după caz, să devină concurenți ai actorilor consacrați din sectorul digital. Astfel, prin abordarea practicilor neloiale în ceea ce privește serviciile de platformă esențiale operate de gatekeeperi la nivelul Uniunii, funcționarea pieței interne va fi îmbunătățită prin norme comportamentale clare care să ofere tuturor părților interesate claritate juridică și printr-un cadru de intervenție la nivelul UE care să permită abordarea corespunzătoare a practicilor dăunătoare în timp util și în mod eficace. Una dintre condițiile pentru desemnarea drept gatekeeper este ca furnizorul de servicii de platformă esențiale să aibă un impact semnificativ asupra pieței interne. •Proporționalitatea Propunerea urmărește să contribuie la buna funcționare a pieței unice a serviciilor digitale prin asigurarea faptului că piețele din întreaga Uniune în care sunt prezenți gatekeeperi sunt contestabile și echitabile. Acest lucru ar trebui să promoveze inovarea, calitatea ridicată a produselor și serviciilor digitale, prețurile echitabile și competitive și libertatea de alegere pentru utilizatorii din sectorul digital. În acest context, propunerea se concentrează numai asupra serviciilor digitale care sunt cel mai des utilizate de utilizatorii comerciali și de utilizatorii finali („servicii de platformă esențiale”) și în cazul cărora, pe baza condițiilor actuale, preocupările legate de nivelul scăzut de contestabilitate și practicile neloiale ale gatekeeperilor sunt mai evidente și mai presante din perspectiva pieței interne. Serviciile de platformă esențiale incluse în domeniul de aplicare sunt doar cele în cazul cărora există dovezi solide privind (i) nivelul ridicat de concentrare în care, de obicei, una sau foarte puține platforme online mari stabilesc condițiile comerciale cu o autonomie considerabilă față de (potențialii) concurenți, clienți sau consumatori; (ii) dependența de câteva platforme digitale mari care exercită rolul de puncte de acces pentru ca utilizatorii comerciali să ajungă la clienții lor și să interacționeze cu aceștia și (iii) utilizarea în mod abuziv a puterii furnizorilor de servicii de platformă esențiale prin comportamentul neloial față de utilizatorii comerciali și clienții dependenți din punct de vedere economic. Prin urmare, propunerea se aplică numai furnizorilor care îndeplinesc criteriile clar definite pentru a fi considerați drept gatekeeperi menționate mai sus. Utilizarea pragurilor cantitative ca bază a unei prezumții relative este completată de utilizarea criteriilor calitative specificate în propunere. Acest lucru permite Comisiei să desemneze drept gatekeeperi furnizorii de servicii de platformă esențiale care prezintă riscuri identice sau similare pentru echitatea și contestabilitatea pieței garantând, în același timp, că obligațiile se aplică numai furnizorilor relevanți de servicii de platformă esențiale. Lista obligațiilor prevăzute de propunere a fost limitată la practicile (i) care sunt deosebit de neloiale sau dăunătoare, (ii) care pot fi identificate în mod clar și fără ambiguitate pentru a oferi securitatea juridică necesară gatekeeperilor și altor părți interesate și (iii) cu privire la care există suficientă experiență. Propunerea prevede posibilitatea unei aplicări adaptate a unora dintre obligații prin intermediul unui dialog între Comisie și gatekeeperii în cauză. În plus, aceasta permite acoperirea în mod flexibil a practicilor suplimentare care sunt la fel de neloiale sau care, de asemenea, constituie un risc pentru echitate sau contestabilitate, în urma unei investigații aprofundate a pieței cu privire la impactul practicilor respective. Acest mecanism garantează că nu există o reglementare excesivă, evitând în același timp o lipsă de intervenție în legătură cu practici similare ale gatekeeperilor, în cazul în care practicile pot evolua în timp. Măsurile propuse sunt proporționale deoarece își ating obiectivul doar prin impunerea unei sarcini asupra întreprinderilor din sectorul digital. Propunerea necesită cooperarea societăților care fac obiectul unei investigații, însă costurile administrative ar fi proporționale și este improbabil să fie necesare costuri suplimentare semnificative, având în vedere structurile de reglementare deja existente, ca urmare a aplicării altor acte legislative ale UE [de exemplu, Regulamentul UE privind concentrările economice, Regulamentul privind cooperarea în materie de protecție a consumatorului („CPC”)]. În ceea ce privește costurile de asigurare a conformității pentru gatekeeperi, acestea ar fi rezonabile deoarece ar înlocui în mare măsură costurile ridicate pe care le suportă furnizorii mari de servicii de platformă esențiale pentru respectarea măsurilor de reglementare divergente instituite treptat sau susceptibile de a fi instituite în diferite state membre. Astfel de costuri ar fi legate de existența unui număr suplimentar de agenți responsabili cu conformitatea juridică care să verifice politicile societăților în raport cu noile norme și a unei serii de angajați care să interacționeze cu Comisia și să răspundă la solicitările de informații. •Alegerea instrumentului Doar un instrument legislativ poate aborda în mod eficace problemele identificate. În plus, este necesar un regulament, întrucât acesta este direct aplicabil în statele membre, stabilește același nivel de drepturi și obligații pentru părțile private și permite aplicarea coerentă și eficace a normelor în cadrul comerțului intermediat online de natură intrinsec transfrontalieră generat în economia platformelor online. Acesta este cel mai potrivit pentru a aborda problemele identificate privind echitatea și contestabilitatea și pentru a preveni fragmentarea pieței unice pentru serviciile de platformă esențiale furnizate sau oferite de un gatekeeper. 3.REZULTATE ALE EVALUĂRILOR EX POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI

•Consultările cu părțile interesate Comisia a organizat consultări ample în legătură cu o gamă largă de aspecte legate de platformele online, inclusiv cu privire la puterea economică a platformelor online foarte mari cu rol de gatekeeper. În primul rând, între 2 iunie și 8 septembrie 2020, Comisia a organizat două consultări publice deschise separate privind două evaluări inițiale separate ale impactului referitoare la (i) Pachetul referitor la actul legislativ privind serviciile digitale: un instrument de reglementare ex ante pentru platformele online mari cu efecte de rețea semnificative care acționează în calitate de gatekeeper pe piața internă a Uniunii Europene; și la (ii) noul instrument în domeniul concurenței. În al doilea rând, Comisia a organizat o consultare a părților interesate cu privire la rapoartele intermediare ale Observatorului privind economia platformelor online, în vederea sprijinirii inițiativei actuale. În al treilea rând, atelierele, conferințele și cercetările efectuate de JRC au contribuit la definirea problemei și la identificarea opțiunilor de politică preliminare. Pe lângă instrumentele de consultare utilizate, serviciile Comisiei s-au întâlnit, de asemenea, la nivel bilateral cu părțile interesate în contextul consultărilor publice și al perioadei de feedback pentru evaluările inițiale ale impactului. În cele din urmă, un dialog structurat cu statele membre, în special prin intermediul grupului de experți privind comerțul electronic și al schimburilor și conferințelor bilaterale și multilaterale, a contribuit la elaborarea opțiunilor de politică. În general, consultările publice au oferit un sprijin puternic pentru o intervenție împotriva practicilor neloiale ale gatekeeperilor. De fapt, marea majoritate a respondenților la consultările publice și la un chestionar separat adresat autorităților naționale de concurență au fost de acord că există probleme structurale care nu pot fi abordate în temeiul normelor de concurență existente; aceeași majoritate a considerat că Comisia ar trebui să poată interveni pe piețele în care sunt prezenți gatekeeperi. Această opinie a fost exprimată de marea parte a întreprinderilor și a asociațiilor de întreprinderi, de toate organizațiile societății civile [inclusiv organizațiile neguvernamentale („ONG-uri”) și sindicatele] și de toate autoritățile publice. Organizațiile consumatorilor, cum ar fi BEUC, au semnalat, de asemenea, în mod repetat preocupările specifice legate de platformele online și de piețele digitale. Respondenții respectivi au considerat că o intervenție care să abordeze aceste preocupări ar crea atât stimulente adecvate pentru inovare, cât și ar contribui la o gamă mai largă de opțiuni pentru consumatori, deschizând calea pentru noi platforme și servicii inovatoare care respectă viața privată. Platformele online au avut opinii divergente pe această temă, majoritatea platformelor online mari și asociațiile reprezentative ale acestora punând sub semnul întrebării necesitatea unui nou instrument privind gatekeeperii. Pe de altă parte, multe platforme mici și mijlocii, în special cele care sunt utilizatori comerciali ai platformelor online mari, și-au exprimat sprijinul pentru un nou instrument privind gatekeeperii. Cei care nu au fost de acord au făcut referire la faptul că noțiunea de gatekeeper este prea largă și că, în schimb, ar trebui să fie evaluată de la caz la caz și că Comisia poate interveni deja în cazul comportamentului unui gatekeeper care încalcă articolul 102 din TFUE. Cu toate acestea, Comisia a considerat că articolul 102 din TFUE nu este suficient pentru a aborda toate problemele legate de gatekeeperi, având în vedere că un gatekeeper poate să nu fie în mod necesar un actor dominant, iar practicile sale pot să nu intre sub incidența articolului 102 din TFUE dacă nu există niciun efect demonstrabil asupra concurenței în cadrul unor piețe relevante clar definite. În plus, articolul 102 din TFUE nu permite întotdeauna să se intervină cu rapiditatea necesară pentru a aborda aceste practici urgente în modul cel mai rapid și, prin urmare, cel mai eficient. Marea majoritate a respondenților au considerat, de asemenea, că normele specifice privind platformele ar trebui să includă interdicții și obligații pentru platformele-gatekeeper. De asemenea, aceștia au sugerat că măsurile corective ar putea fi mai degrabă de natură procedurală decât să impună adoptarea unui anumit comportament. Marea majoritate a părților interesate au considerat că lista propusă a practicilor problematice sau „lista neagră” ar trebui să vizeze practicile în mod clar neloiale și dăunătoare ale platformelor-gatekeeper. În ceea ce privește definirea unei poziții de gatekeeper, opiniile părților interesate au fost împărțite. Unele platforme au susținut că încorporarea diferitelor servicii în oferta unei singure societăți care oferă servicii de platformă nu spune prea mult despre puterea unei platforme, cum ar fi, de asemenea, și cazul pentru capacitatea de a mobiliza active de la un domeniu la altul. S-a sugerat că desemnările gatekeeperilor ar trebui să nu țină seama de modelele de afaceri, că evaluările gatekeeperilor ar trebui să fie revizuite periodic, că desemnările gatekeeperilor ar trebui să se aplice activităților identificate, iar unele norme ar trebui să se aplice la nivelul întregului sector. În general, părțile interesate din toate categoriile au subliniat necesitatea de a asigura un nivel ridicat de coerență și securitate juridică, precum și necesitatea de a se asigura că criteriile utilizate pentru identificarea gatekeeperilor sunt transparente, obiective și ușor de măsurat. Utilizatorii s-au referit în principal la o combinație de criterii atât cantitative, cât și calitative. Autoritățile naționale și-au exprimat sprijinul pentru un nou instrument privind gatekeeperii și pentru necesitatea unei abordări la nivelul UE care să evite fragmentarea legislativă, subliniind, în același timp, importanța implicării în prealabil a reprezentanților guvernelor naționale responsabili în proiectul legislativ. De asemenea, societatea civilă și editorii media au sprijinit puternic un nou instrument privind gatekeeperii. Ambele categorii au solicitat un grad adecvat de transparență pe piață, precum și garantarea unui anumit grad de diversitate a mass-mediei și respectarea autonomiei și a posibilității de alegere a consumatorilor. • Opinii ale experților Prezenta inițiativă este sprijinită de un studiu de evaluare a impactului și de mai multe studii de sprijin externe. În plus, în perioada 2018-2020, au fost efectuate o serie de consultări publice și mai multe studii și rapoarte de către Comisie sau de către contractanți externi. Observatorul pentru economia platformelor online, cu sprijinul grupului său de experți format din 15 experți din mediul academic și pe baza unui amplu studiu de sprijin, a furnizat o serie de rapoarte și documente analitice care au contribuit la lucrările privind definirea problemelor. Studiile de cercetare economică realizate de experți interni și sprijinul în conceperea politicilor oferit de Centrul Comun de Cercetare („JRC”) au contribuit la elaborarea evaluării impactului care stă la baza prezentei inițiative. În plus, statele membre au fost consultate prin intermediul unei consultări online, ale cărei rezultate au fost discutate în cadrul unei reuniuni a grupului de experți în materie de comerț electronic consacrate prezentei inițiative. În cele din urmă, Comisia a organizat o serie de conferințe, ateliere și reuniuni cu experți din mediul academic, ale căror opinii au contribuit la definirea problemei și la strategia de colectare a probelor. O serie de documente de poziție ale statelor membre privind platformele-gatekeeper, precum și numeroase rapoarte și studii din țări din afara UE au contribuit la elaborarea instrumentului. •Evaluarea impactului Evaluarea impactului care stă la baza propunerii a fost examinată de Comitetul de analiză a reglementării din cadrul Comisiei, care a emis un aviz pozitiv la 10 decembrie 2020. Avizul comitetului, recomandările și o explicație a modului în care au fost luate în considerare sunt incluse în anexa 1 la documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește prezenta propunere. Anexa 3 oferă o imagine generală asupra părților care ar fi afectate de prezenta propunere și asupra modului în care ar fi afectate. Comisia a examinat diferite opțiuni de politică pentru a atinge obiectivul general al prezentei inițiative, și anume de a asigura buna funcționare a pieței interne prin promovarea unei concurențe efective pe piețele digitale și, în special, a unui mediu contestabil și echitabil al platformelor online. Pentru a aborda problemele care decurg din comportamentul problematic al gatekeeperilor, au fost comparate trei opțiuni de politică principale: Opțiunea 1 – O listă predefinită a gatekeeperilor și a obligațiilor autoexecutabile; Opțiunea 2 – Un cadru parțial flexibil de desemnare și actualizare a obligațiilor, inclusiv dialogul în materie de reglementare pentru punerea în aplicare a unora dintre acestea și Opțiunea 3 – Opțiune flexibilă bazată exclusiv pe praguri calitative de aplicare a obligațiilor. Fiecare dintre aceste opțiuni a lăsat o serie de alegeri de elaborare mai detaliate deschise pentru analiza politică, de exemplu în ceea ce privește combinația exactă și nivelul pragurilor cantitative de aplicare a obligațiilor care trebuie utilizate sau domeniul exact de aplicare a măsurilor corective disponibile în cazul nerespectării sistematice a obligațiilor de către gatekeeperul desemnat.

Toate opțiunile au avut în vedere punerea în aplicare, supravegherea și asigurarea respectării legislației la nivelul UE de către Comisie, în calitate de organism de reglementare competent. Având în vedere influența paneuropeană a întreprinderilor vizate, un model descentralizat de asigurare a respectării legislației nu pare a fi o alternativă posibilă, inclusiv având în vedere riscul de fragmentare legislativă pe care inițiativa este menită să îl abordeze, și nici nu ar fi proporțional, având în vedere numărul limitat de gatekeeperi care ar intra în domeniul de aplicare al cadrului propus. Cu toate acestea, pentru a integra expertiza națională în economia platformelor, inițiativa prevede consultarea de către Comisie înaintea luării anumitor decizii (de exemplu, cu privire la neconformitate, amenzi) a unui comitet compus din reprezentanți ai statelor membre – Comitetul consultativ pentru piețele digitale. Opțiunea preferată (opțiunea 2) include (a) o listă închisă a serviciilor de platformă esențiale; (b) o combinație de criterii cantitative și calitative pentru desemnarea furnizorilor de servicii de platformă esențiale drept gatekeeperi; (c) obligații direct aplicabile, inclusiv anumite obligații în cazul cărora dialogul în materie de reglementare poate facilita punerea lor efectivă în aplicare și (d) posibilitatea Comisiei de a actualiza instrumentul, în urma unei investigații de piață, în ceea ce privește obligațiile gatekeeperilor, prin intermediul unor acte delegate, în măsura în care sunt identificate noi practici neloiale și de natură să afecteze contestabilitatea și prin intermediul unor propuneri de modificare în celelalte cazuri. Investigațiile de piață pot indica, de asemenea, necesitatea unei modificări a listei serviciilor de platformă esențiale. S-a considerat că această opțiune este în măsură să abordeze în modul cel mai eficace obiectivele prezentei inițiative. Opțiunea prevede o intervenție rapidă în cazul tuturor practicilor problematice identificate, permițând, în același timp, pentru unele dintre acestea, un dialog de reglementare pentru punerea în aplicare a măsurilor de către gatekeeperul desemnat. De asemenea, aceasta permite combaterea noilor practici neloiale, având ca rezultat posibilitatea de aborda disfuncționalitățile pieței în mediul digital aflat în schimbare dinamică. În același timp, pentru gatekeeperii cu privire la care se estimează că vor avea o poziție solidă și durabilă a operațiunilor lor desfășurate în viitorul apropiat, dar care nu beneficiază încă de o astfel de poziție, propunerea identifică un subset proporțional de obligații care sunt deosebit de relevante pentru protejarea și consolidarea contestabilității. Opțiunea preferată va spori contestabilitatea serviciilor de platformă esențiale și a sectorului digital mai larg și va ajuta întreprinderile să depășească obstacolele care decurg din disfuncționalitățile pieței sau din practicile comerciale neloiale ale gatekeeperilor. Acest lucru va încuraja apariția unor platforme alternative, care ar putea furniza produse și servicii de înaltă calitate, inovatoare, la prețuri accesibile. Existența unor condiții mai echitabile pentru toți actorii din sectorul digital le-ar permite acestora să profite mai mult de potențialul de creștere al economiei platformelor. Se poate preconiza că beneficiile vor conduce la un potențial mai mare de inovare în rândul întreprinderilor mai mici, precum și la o mai bună calitate a serviciilor, ceea ce va însemna că va crește și bunăstarea consumatorilor. Gradul îmbunătățit de contestabilitate a serviciilor de platformă esențiale în cadrul opțiunii preferate are potențialul de a genera un surplus al consumatorului estimat la 13 miliarde EUR, și anume o creștere de aproximativ 6 % în comparație cu scenariul de referință. Principalul cost este legat de costurile de asigurare a conformității suportate de gatekeeperi ca urmare a noilor norme. Este posibil ca și alte întreprinderi decât platformele-gatekeeper să suporte anumite costuri administrative pentru a se conforma solicitărilor de informații. Totuși, este puțin probabil ca aceste costuri din urmă să reprezinte o creștere substanțială a costurilor de asigurare a conformității pe care le-ar suporta întreprinderile din cauza cererilor de informații în cazurile legate de dreptul UE în materie de concurență sau în temeiul unor norme naționale specifice diferite. Impactul opțiunilor de politică asupra diferitelor categorii de părți interesate (gatekeeperi, concurenți, utilizatorii comerciali, consumatori, autorități de reglementare) este explicat în detaliu în anexa 3 la evaluarea impactului care sprijină această inițiativă. Anexa evaluează, de asemenea, impactul fiecărei obligații pentru fiecare categorie de părți interesate afectată. Evaluarea este atât cantitativă, cât și calitativă, în măsura posibilului. În ceea ce privește impactul inițiativei asupra IMM-urilor, deoarece este foarte puțin probabil ca acestea să se califice drept gatekeeperi și nu ar fi vizate de lista de obligații, prezenta inițiativă nu le-ar impune o sarcină suplimentară. Prin asigurarea unor condiții de concurență echitabile, noile norme le-ar permite IMM-urilor (inclusiv utilizatorilor comerciali și furnizorilor de servicii de platformă esențiale) să se dezvolte în cadrul ansamblului pieței interne, ca urmare a eliminării barierelor importante din calea intrării pe piață și a extinderii. S-ar putea aștepta ca măsurile avute în vedere să conducă și la intensificarea concurenței dintre platformele destinate utilizatorilor comerciali. Se preconizează că acest lucru va conduce la îmbunătățirea calității serviciilor, la prețuri mai competitive, precum și la o productivitate mai mare. Utilizatorii comerciali ar avea, la rândul lor, mai multă încredere în vânzările online, întrucât ar fi protejați împotriva practicilor neloiale. Un set mai cuprinzător de instrumente de punere în aplicare le va permite întreprinderilor să concureze pe baza meritelor lor. Acest lucru va avea ca rezultat o creștere economică, care, la rândul său, se va traduce prin venituri fiscale mai mari pentru administrațiile naționale. Sarcina suportată de Comisie pentru a pune în aplicare această inițiativă este scăzută (în principal redistribuirea unor posturi existente) în comparație cu beneficiile pentru economie. Autoritățile naționale ar trebui să suporte unele costuri administrative minore. Echitatea și contestabilitatea sporită în sectorul digital ar avea ca rezultat o productivitate mai mare, ceea ce s-ar traduce printr-o creștere economică mai mare. Promovarea unei contestabilități sporite a serviciilor de platformă esențiale și a piețelor digitale este, de asemenea, deosebit de importantă pentru creșterea fluxurilor comerciale și de investiții. •Adecvarea reglementărilor și simplificarea Prezenta propunere stabilește măsurile care se vor aplica furnizorilor mari de servicii de platformă esențiale care îndeplinesc condițiile pentru a fi desemnați drept gatekeeperi. Alți furnizori de servicii de platformă esențiale și de servicii auxiliare, utilizatorii comerciali și utilizatorii finali vor beneficia de obligațiile clar definite și delimitate care sunt prevăzute în prezenta propunere. De asemenea, propunerea vizează în mod specific facilitarea creșterii durabile a serviciilor de platformă esențiale și a economiei platformelor în sens mai larg și este concepută astfel încât să fie pe deplin neutră din punct de vedere tehnologic. •Drepturile fundamentale Propunerea este aliniată la Carta drepturilor fundamentale a UE, la Convenția europeană a drepturilor omului („CEDO”), precum și la RGPD. Introducerea actualizării dinamice a practicilor neloiale ar fi condiționată de asigurarea respectării depline a drepturilor fundamentale la un proces echitabil și la o bună administrare, astfel cum sunt consacrate în CEDO, acestea fiind obligatorii pentru instituțiile UE. Atunci când acționează în temeiul noului cadru, competențele de investigare ale Comisiei ar face obiectul tuturor drepturilor aferente unui proces echitabil, cum ar fi dreptul de a fi audiat, dreptul la o decizie motivată și accesul la controlul jurisdicțional, inclusiv posibilitatea de a contesta măsurile de executare și de sancționare. Aceste drepturi se aplică în cazul procedurilor administrative. În plus, mediul juridic echitabil și fiabil pe care prezenta propunere intenționează să îl creeze va contribui la asigurarea unui echilibru adecvat între libertatea de a desfășura o activitate economică a furnizorilor de servicii de platformă esențiale, pe de o parte, și a utilizatorilor comerciali, pe de altă parte (articolul 16 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene). 4.IMPLICAȚII BUGETARE Pentru a atinge în mod optim obiectivele prezentei inițiative, este necesar să se finanțeze o serie de acțiuni atât la nivelul Comisiei, în care se are în vedere redistribuirea a 80 ENI, cât și la nivelul statelor membre, prin participarea lor activă la Comitetul consultativ pentru piețele digitale, alcătuit din reprezentanți ai statelor membre. Resursele financiare totale necesare pentru punerea în aplicare a propunerii în perioada 2021-2027 se vor ridica la 81,090 milioane EUR, din care 50,640 milioane EUR reprezintă costuri administrative și 30,450 milioane EUR sunt acoperite integral de alocările prevăzute în CFM 2021-27 în cadrul pachetelor financiare ale Programului privind piața unică și ale programului Europa digitală. Finanțarea va sprijini, printre altele, activități precum desemnarea furnizorilor de servicii de platformă esențiale, efectuarea de investigații de piață și desfășurarea oricăror alte acțiuni de investigare, acțiuni de asigurare a respectării legislației și activități de monitorizare. Finanțarea va sprijini, de asemenea, efectuarea unei revizuiri periodice a elementelor specifice ale regulamentului și a unei evaluări a regulamentului, o evaluare continuă a eficacității și a eficienței măsurilor puse în aplicare, precum și costurile legate de întreținerea, dezvoltarea, găzduirea, funcționarea și sprijinirea unui sistem central de informații. O prezentare detaliată a costurilor implicate este inclusă în „fișa financiară” aferentă prezentei inițiative. 5.ALTE ELEMENTE

•Planuri de implementare și măsuri de monitorizare, evaluare și raportare Având în vedere caracterul dinamic al economiei platformelor, monitorizarea și evaluarea inițiativei constituie o parte importantă a propunerii. De asemenea, aceasta răspunde solicitărilor explicite ale părților interesate, inclusiv ale statelor membre, privind o funcție de monitorizare specifică și reflectă importanța acordată unei opțiuni de politică privind monitorizarea de sine stătătoare avute în vedere în evaluarea inițială a impactului. Prin urmare, monitorizarea va fi împărțită în două părți: (i) monitorizarea continuă, care va raporta o dată la doi ani cu privire la cele mai recente evoluții de pe piață, implicând eventual Observatorul UE pentru economia platformelor online și (ii) obiectivele operaționale și indicatorii specifici pentru măsurarea acestora. Monitorizarea regulată și continuă va acoperi următoarele aspecte principale: (i) monitorizarea aspectelor legate de domeniul de aplicare (de exemplu, criteriile pentru desemnarea gatekeeperilor, evoluția desemnării gatekeeperilor, utilizarea evaluării calitative în procesul de desemnare); (ii) monitorizarea practicilor neloiale (conformitate, modele de asigurare a respectării legislației, evoluție) și (iii) monitorizarea ca factor declanșator pentru lansarea unei investigații de piață cu scopul de a examina noile servicii de platformă esențiale și practici în sectorul digital. Monitorizarea va ține seama, de asemenea, de activitatea conceptuală a grupului de experți privind economia platformelor online din cadrul fluxului său de lucru privind indicatorii economici și de măsurare. Eficacitatea și eficiența propunerii vor fi monitorizate, în plus, cu ajutorul unor indicatori predefiniți pentru a stabili dacă ar putea fi necesare norme suplimentare, inclusiv în ceea ce privește asigurarea respectării legislației, pentru a se asigura că piețele digitale din întreaga UE sunt contestabile și echitabile. În consecință, impactul intervenției va fi evaluat în contextul unui exercițiu de evaluare și va activa, dacă este necesar, o clauză de revizuire, care va permite Comisiei să ia măsurile adecvate, inclusiv propuneri legislative. Statele membre vor furniza, de asemenea, orice informații relevante pe care Comisia le poate solicita în scopul evaluării. •Explicație detaliată a dispozițiilor specifice ale propunerii Capitolul I stabilește dispozițiile generale, inclusiv obiectul, scopul și domeniul de aplicare al regulamentului, inclusiv efectul său de armonizare în ceea ce privește anumite legislații naționale (articolul 1), precum și definițiile termenilor utilizați în propunere și obiectivele acesteia (articolul 2). Capitolul II conține dispozițiile privind desemnarea gatekeeperilor. Mai precis, acesta stabilește condițiile în care furnizorii de servicii de platformă esențiale ar trebui desemnați drept gatekeeperi, fie pe baza criteriilor cantitative (printr-o prezumție care poate fi combătută prin probe contrarii), fie în urma unei evaluări de la caz la caz în cursul unei investigații de piață (articolul 3). În plus, se stabilesc, de asemenea, condițiile în care desemnarea unui gatekeeper poate fi reexaminată și obligația de a revizui periodic o astfel de desemnare (articolul 4). Capitolul III stabilește practicile gatekeeperilor care limitează contestabilitatea și care sunt neloiale. În special, acesta stabilește obligațiile autoexecutabile (articolul 5) și obligațiile susceptibile să fie clarificate (articolul 6) pe care ar trebui să le respecte gatekeeperii desemnați în ceea ce privește fiecare dintre serviciile lor de platformă esențiale enumerate în decizia de desemnare relevantă. În plus, se stabilește un cadru pentru un posibil dialog între gatekeeperul desemnat și Comisie în ceea ce privește măsurile pe care gatekeeperul le pune în aplicare sau intenționează să le pună în aplicare în vederea respectării obligațiilor prevăzute la articolul 6 (articolul 7). Regulamentul stabilește, de asemenea, condițiile în care obligațiile pentru un anumit serviciu de platformă esențial pot fi suspendate în circumstanțe excepționale (articolul 8) sau poate fi acordată o derogare din motive de interes public (articolul 9). Dispozițiile suplimentare din acest capitol stabilesc un mecanism de actualizare a listei de obligații (articolul 10); o clarificare a faptului că obligațiile prevăzute în regulament se aplică indiferent dacă practica relevantă a gatekeeperului desemnat este de natură contractuală, comercială, tehnică sau de orice altă natură (articolul 11); obligația de a notifica orice concentrare preconizată în sensul Regulamentului UE privind concentrările economice (articolul 12) și o obligație impusă gatekeeperului desemnat de a supune unui audit independent orice tehnici de stabilire a profilului consumatorilor pe care gatekeeperul le aplică serviciilor sale de platformă esențiale (articolul 13). Capitolul IV prevede norme pentru efectuarea investigațiilor de piață, în special cerințe de procedură pentru deschiderea unei investigații de piață (articolul 14) și norme pentru efectuarea diferitelor tipuri de investigații de piață: (i) desemnarea unui gatekeeper (articolul 15), (ii) investigarea cazurilor de neconformitate sistematică (articolul 16) și (iii) investigarea noilor servicii de platformă esențiale și a noilor practici (articolul 17). Capitolul V conține dispozițiile privind punerea în aplicare și asigurarea respectării prezentului regulament. Acesta prevede cerințele de procedură pentru deschiderea procedurilor (articolul 18). De asemenea, capitolul stabilește norme referitoare la diferite instrumente care pot fi utilizate în contextul investigațiilor de piață sau al procedurilor în temeiul regulamentului. Printre acestea se numără capacitatea Comisiei de a solicita informații (articolul 19), de a desfășura interviuri și de a lua declarații (articolul 20), de a efectua inspecții la fața locului (articolul 21), de a adopta măsuri provizorii (articolul 22) și de a face măsurile voluntare obligatorii pentru gatekeeperi (articolul 23), precum și de a monitoriza conformitatea acestora cu regulamentul (articolul 24). În caz de neconformitate, Comisia poate emite decizii de neconformitate (articolul 25) și poate impune amenzi (articolul 26) și penalități cu titlu cominatoriu (articolul 27) pentru încălcări ale regulamentului de către gatekeeperi, precum și pentru furnizarea de informații incorecte, incomplete sau înșelătoare în contextul investigației. Regulamentul stabilește, de asemenea, un termen de prescripție pentru impunerea de sancțiuni și pentru executarea acestora (articolele 28 și 29). Mai multe dispoziții din acest capitol stabilesc garanțiile procedurale în fața Comisiei, în special dreptul de a fi audiat și dreptul de acces la dosar (articolul 30) și protecția secretului profesional (articolul 31). Acesta prevede, de asemenea, consultarea Comitetului consultativ pentru piețele digitale instituit prin prezentul regulament înainte de a adopta deciziile individuale identificate adresate gatekeeperilor (articolul 32). În cele din urmă, regulamentul prevede posibilitatea ca trei sau mai multe state membre să solicite Comisiei deschiderea unei investigații de piață în temeiul articolului 15 (articolul 33). Capitolul VI conține dispoziții generale suplimentare, cum ar fi obligația de a publica un set identificat de decizii individuale adoptate în temeiul regulamentului (articolul 34), o clarificare a faptului că Curtea de Justiție a Uniunii Europene are competență nelimitată în ceea ce privește amenzile și penalitățile cu titlu cominatoriu (articolul 35), precum și posibilitatea de a adopta acte de punere în aplicare (articolul 36) și acte delegate (articolul 37). În cele din urmă, celelalte dispoziții din acest capitol includ clauza de revizuire (articolul 38) și specificarea intrării în vigoare și a datelor de aplicare a regulamentului (articolul 39). 2020/0374 (COD) Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI privind piețe contestabile și echitabile în sectorul digital (Actul legislativ privind piețele digitale)

(Text cu relevanță pentru SEE) PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 114, având în vedere propunerea Comisiei Europene, după transmiterea proiectului de act legislativ parlamentelor naționale, având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European, având în vedere avizul Comitetului Regiunilor, având în vedere avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor, hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară, întrucât: (1)Serviciile digitale în general și platformele online în special joacă un rol din ce în ce mai important în economie, în special pe piața internă, oferind noi oportunități de afaceri în Uniune și facilitând comerțul transfrontalier. (2)Serviciile de platformă esențiale prezintă, în același timp, o serie de caracteristici care pot fi exploatate de furnizorii lor. Aceste caracteristici ale serviciilor de platformă esențiale includ, printre altele, economii de scară extreme, care rezultă adesea din costuri marginale aproape zero pentru a adăuga utilizatori comerciali sau utilizatori finali. Alte caracteristici ale serviciilor de platformă esențiale sunt efectele de rețea foarte puternice, capacitatea de a face legătura între un număr mare de utilizatori comerciali și de utilizatori finali datorită caracterului multilateral al acestor servicii, un grad semnificativ de dependență atât a utilizatorilor comerciali, cât și a utilizatorilor finali, efectele de captivitate, lipsa utilizării mai multor platforme sau servicii în același scop de către utilizatorii finali, integrarea verticală și avantajele bazate pe date. Toate aceste caracteristici, combinate cu comportamentul neloial al furnizorilor de astfel de servicii, pot avea ca efect subminarea substanțială a contestabilității serviciilor de platformă esențiale, precum și un impact asupra corectitudinii relației comerciale dintre furnizorii de astfel de servicii, pe de o parte, și utilizatorii comerciali și utilizatorii finali ai acestora, pe de altă parte, conducând în practică la scăderi rapide și potențial extinse ale opțiunilor utilizatorilor comerciali și ale utilizatorilor finali și, prin urmare, pot conferi furnizorului acestor servicii poziția unui așa-numit „gatekeeper”. (3)Un număr scăzut de furnizori mari de servicii de platformă esențiale au dobândit o putere economică considerabilă. În general, aceștia au capacitatea de a face legătura între un număr mare de utilizatori comerciali și de utilizatori finali prin intermediul serviciilor lor, ceea ce le permite de asemenea să își valorifice avantajele, cum ar fi accesul la cantități mari de date, dintr-un domeniu de activitate propriu în alte domenii noi. Unii dintre acești furnizori își exercită controlul asupra unor întregi ecosisteme de platforme din economia digitală și sunt extrem de dificil de contestat din punct de vedere structural de către operatorii de piață existenți sau noi, indiferent de gradul de inovare și de eficiență al acestora din urmă. Contestabilitatea este în mod special redusă din cauza existenței unor bariere semnificative la intrare sau la ieșire, inclusiv a unor costuri de investiții ridicate, care nu pot fi recuperate sau nu pot fi recuperate cu ușurință în caz de ieșire, precum și a lipsei anumitor factori esențiali din economia digitală, cum ar fi datele (sau a accesului redus la acești factori). Prin urmare, crește probabilitatea ca piețele subiacente să nu funcționeze bine – sau să nu mai funcționeze bine în curând. (4)Combinarea acestor caracteristici ale gatekeeperilor este susceptibilă să conducă în multe cazuri la dezechilibre grave în ceea ce privește puterea de negociere și, în consecință, la practici și condiții neloiale atât pentru utilizatorii comerciali, cât și pentru utilizatorii finali ai serviciilor de platformă esențiale furnizate de gatekeeperi, în detrimentul prețurilor, al calității, al alegerii și al inovării aferente acestor servicii. (5)În consecință, procesele de piață sunt adesea incapabile să asigure rezultate economice echitabile în ceea ce privește serviciile de platformă esențiale. Deși articolele 101 și 102 din TFUE rămân aplicabile cu privire la comportamentul gatekeeperilor, domeniul lor de aplicare este limitat la anumite cazuri de putere de piață (de exemplu, poziția dominantă pe anumite piețe) și de comportament anticoncurențial, în timp ce asigurarea respectării legislației are loc ex post și necesită o investigare aprofundată a unor fapte adesea foarte complexe, de la caz la caz. În plus, legislația existentă a Uniunii nu abordează sau nu abordează în mod eficace provocările identificate în ceea ce privește buna funcționare a pieței interne care decurg din comportamentul gatekeeperilor care nu sunt neapărat dominanți în baza legislației în materie de concurență. (6)Gatekeeperii au un impact semnificativ asupra pieței interne, oferind puncte de acces unui număr mare de utilizatori comerciali pentru ca aceștia să ajungă la utilizatorii finali, oriunde în Uniune și pe diferite piețe. Impactul negativ al practicilor neloiale asupra pieței interne și gradul foarte scăzut de contestabilitate al serviciilor de platformă esențiale, inclusiv implicațiile societale și economice negative ale acestora, au determinat legiuitorii naționali și autoritățile de reglementare sectoriale să acționeze. O serie de soluții naționale de reglementare au fost deja adoptate sau propuse pentru a aborda practicile neloiale și contestabilitatea serviciilor digitale sau cel puțin în ceea ce privește unele dintre acestea. Acest lucru a creat riscul unor soluții de reglementare divergente și, prin urmare, al fragmentării pieței interne, sporind astfel riscul creșterii costurilor de asigurare a conformității din cauza unor seturi diferite de cerințe naționale de reglementare. (7)Prin urmare, utilizatorilor comerciali și utilizatorilor finali ai serviciilor de platformă esențiale furnizate de gatekeeperi ar trebui să li se asigure garanții de reglementare adecvate în întreaga Uniune împotriva comportamentului inechitabil al gatekeeperilor pentru a facilita activitățile comerciale transfrontaliere în cadrul Uniunii și, astfel, pentru a îmbunătăți funcționarea pieței interne și pentru a aborda fragmentarea existentă sau care ar putea apărea în domeniile specifice reglementate de prezentul regulament. În plus, în timp ce gatekeeperii tind să adopte modele de afaceri și structuri algoritmice globale sau cel puțin paneuropene, aceștia pot adopta și, în unele cazuri, au adoptat deja condiții și practici comerciale diferite în state membre diferite, ceea ce este de natură să creeze disparități între condițiile concurențiale pentru utilizatorii serviciilor de platformă esențiale furnizate de gatekeeperi, în detrimentul integrării în cadrul pieței interne. (8)Prin armonizarea legislațiilor naționale divergente, ar trebui să fie eliminate obstacolele din calea libertății de a presta și de a beneficia de servicii, inclusiv de servicii cu amănuntul, în cadrul pieței interne. Prin urmare, ar trebui să se stabilească un set specific de norme obligatorii armonizate la nivelul Uniunii pentru a asigura contestabilitatea și echitatea piețelor digitale pe care sunt prezenți gatekeeperi în cadrul pieței interne. (9)O fragmentare a pieței interne poate fi evitată în mod eficient numai dacă statele membre nu pot aplica norme naționale specifice tipurilor de întreprinderi și servicii care intră sub incidența prezentului regulament. În același timp, întrucât prezentul regulament urmărește să completeze modalitățile de asigurare a respectării legislației în materie de concurență, ar trebui să se precizeze că regulamentul nu aduce atingere articolelor 101 și 102 din TFUE, normelor naționale corespunzătoare în materie de concurență și altor norme naționale în materie de concurență referitoare la comportamentul unilateral, care se bazează pe o evaluare individualizată a pozițiilor și a comportamentului pe piață, inclusiv a efectelor probabile ale acestora și a domeniului de aplicare precis al comportamentului interzis, și care prevăd posibilitatea ca întreprinderile să prezinte argumente în materie de eficiență și justificare obiectivă pentru comportamentul în cauză. Cu toate acestea, aplicarea normelor din urmă nu ar trebui să afecteze obligațiile impuse gatekeeperilor în temeiul prezentului regulament și aplicarea lor uniformă și efectivă pe piața internă. (10)Articolele 101 și 102 din TFUE și normele naționale corespunzătoare în materie de concurență privind comportamentul anticoncurențial multilateral și unilateral, precum și controlul concentrărilor economice au ca obiectiv protejarea concurenței nedenaturate pe piață. Prezentul regulament urmărește un obiectiv care este complementar, dar diferit de cel al protejării concurenței nedenaturate pe orice piață dată, astfel cum este definită în legislația în domeniul concurenței, și anume asigurarea faptului că piețele pe care sunt prezenți gatekeeperi sunt și rămân contestabile și echitabile, independent de efectele reale, probabile sau presupuse ale comportamentului unui anumit gatekeeper care face obiectul prezentului regulament asupra concurenței pe o anumită piață. Prin urmare, prezentul regulament vizează protejarea unui interes juridic diferit de normele respective și nu ar trebui să aducă atingere aplicării acestora.

(11)De asemenea, prezentul regulament ar trebui să completeze, fără a aduce atingere aplicării acestora, normele care rezultă din alte acte ale dreptului Uniunii prin care sunt reglementate anumite aspecte ale furnizării de servicii aflate sub incidența prezentului regulament, în special Regulamentul (UE) 2019/1150 al Parlamentului European și al Consiliului, Regulamentul (UE) xx/xx al Parlamentului European și al Consiliului [Actul legislativ privind serviciile digitale], Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului, Directiva (UE) 2019/790 a Parlamentului European și a Consiliului, Directiva (UE) 2015/2366 a Parlamentului European și a Consiliului și Directiva (UE) 2010/13 a Parlamentului European și a Consiliului, precum și normele naționale care au obiectivul de a asigura respectarea sau de a pune în aplicare legislația Uniunii menționată anterior. (12)Nivelul scăzut de contestabilitate și practicile neloiale din sectorul digital sunt mai frecvente și mai pronunțate pentru anumite servicii digitale decât pentru altele. Acest lucru este valabil mai ales pentru serviciile larg răspândite și utilizate în mod curent care în general intermediază în mod direct între utilizatorii comerciali și utilizatorii finali și care sunt caracterizate în special de economii de scară extreme, efecte de rețea foarte puternice, capacitatea de a face legătura între un număr mare de utilizatori comerciali și de utilizatori finali datorită multilateralității lor, efecte de captivitate, lipsa opțiunii de a utiliza mai multe platforme sau servicii sau integrarea verticală. Adesea există doar unul sau un număr foarte mic de mari furnizori de astfel de servicii. Acești furnizori de servicii de platformă esențiale au apărut cel mai frecvent în calitate de gatekeeperi pentru utilizatorii comerciali și utilizatorii finali, cu impacturi extinse, dobândind capacitatea de a stabili cu ușurință condiții generale de utilizare comerciale într-un mod unilateral și în detrimentul utilizatorilor comerciali și al utilizatorilor finali. În consecință, este necesară axarea doar pe serviciile digitale cu cea mai largă utilizare de către utilizatorii comerciali și utilizatorii finali și în cazul cărora, în condițiile de piață actuale, preocupările cu privire la nivelul scăzut de contestabilitate și la practicile neloiale ale gatekeeperilor sunt mai pregnante și mai urgente din perspectiva pieței interne. (13)În special, serviciile de intermediere online, motoarele de căutare online, sistemele de operare, rețelele de socializare online, serviciile oferite de platformele de partajare a materialelor video, serviciile de comunicații interpersonale care nu se bazează pe numere, serviciile de cloud computing și serviciile de publicitate online au capacitatea de a afecta un număr mare de utilizatori finali și comerciali, ceea ce determină un risc de practici comerciale neloiale. Prin urmare, acestea ar trebui să fie incluse în definiția serviciilor de platformă esențiale și să facă obiectul prezentului regulament. Serviciile de intermediere online pot fi, de asemenea, active în domeniul serviciilor financiare și pot să aibă rolul de intermediari sau să fie utilizate pentru a furniza astfel de servicii, astfel cum sunt enumerate neexhaustiv în anexa II la Directiva (UE) 2015/1535 a Parlamentului European și a Consiliului. În anumite circumstanțe, noțiunea de utilizatori finali ar trebui să includă utilizatorii care sunt considerați în mod tradițional utilizatori comerciali, dar într-o anumită situație nu utilizează serviciile de platformă esențiale pentru a furniza bunuri sau servicii altor utilizatori finali, de exemplu întreprinderile care utilizează servicii de cloud computing în scopuri proprii. (14)O serie de alte servicii auxiliare, cum ar fi serviciile de identificare sau de plată și serviciile tehnice care permit furnizarea de servicii de plată, pot fi furnizate de gatekeeperi împreună cu serviciile de platformă esențiale pe care le oferă. Întrucât adesea gatekeeperii oferă portofoliul lor de servicii ca parte a unui ecosistem integrat la care furnizorii terți de astfel de servicii auxiliare nu au acces, cel puțin nu în condiții egale, și pot corela accesul la serviciul de platformă esențial cu utilizarea unuia sau a mai multor servicii auxiliare, gatekeeperii sunt susceptibili de a avea o capacitate și stimulente sporite de a-și mobiliza puterea de gatekeeper legată de serviciile lor de platformă esențiale în beneficiul serviciilor auxiliare respective, în detrimentul alegerii și al contestabilității acestor servicii. (15)Simplul fapt că un serviciu digital se califică drept serviciu de platformă esențial, având în vedere utilizarea sa larg răspândită și curentă și importanța sa pentru a face legătura între utilizatorii comerciali și utilizatorii finali, nu este suficient pentru a genera preocupări importante în ceea ce privește contestabilitatea și practicile neloiale. Astfel de preocupări apar numai dacă un serviciu de platformă esențial constituie un punct de acces important și este operat de un furnizor care are un impact semnificativ în cadrul pieței interne și o poziție solidă și durabilă sau de un furnizor care va avea în mod previzibil o astfel de poziție în viitorul apropiat. În consecință, setul specific de norme armonizate prevăzut în prezentul regulament ar trebui să se aplice numai întreprinderilor desemnate pe baza acestor trei criterii obiective, precum și să se aplice numai acelora dintre serviciile lor de platformă esențiale care constituie, în mod individual, un punct de acces important care le permite utilizatorilor comerciali să ajungă la utilizatorii finali. (16)Pentru a se asigura faptul că prezentul regulament se aplică în mod efectiv acelor furnizori de servicii de platformă esențiale care sunt cei mai susceptibili să îndeplinească cerințele obiective menționate și în cazul cărora comportamentele neloiale care reduc nivelul de contestabilitate sunt cele mai răspândite și au cel mai puternic impact, Comisia ar trebui să poată desemna în mod direct drept gatekeeperi furnizorii de servicii de platformă esențiale care îndeplinesc anumite praguri cantitative. Aceste întreprinderi ar trebui, în orice caz, să facă obiectul unui proces rapid de desemnare, care ar trebui să înceapă de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. (17)O cifră de afaceri foarte importantă în Uniune și furnizarea unui serviciu de platformă esențial în cel puțin trei state membre constituie indicii convingătoare că furnizorul unui serviciu de platformă esențial are un impact semnificativ asupra pieței interne. Acest lucru este valabil și în cazul în care furnizorul unui serviciu de platformă esențial în cel puțin trei state membre are o capitalizare bursieră foarte semnificativă sau o valoare justă de piață echivalentă. Prin urmare, ar trebui să se presupună că un furnizor de servicii de platformă esențiale are un impact semnificativ asupra pieței interne atunci când acesta furnizează un serviciu de platformă esențial în cel puțin trei state membre și fie cifra de afaceri a grupului realizată în SEE este egală cu sau depășește un prag ridicat specific, fie capitalizarea bursieră a grupului este egală cu sau depășește o anumită valoare absolută ridicată. Pentru furnizorii de servicii de platformă esențiale care aparțin unor întreprinderi necotate la bursă, ar trebui avută în vedere valoarea justă de piață echivalentă care depășește o anumită valoare absolută ridicată. Comisia ar trebui să își utilizeze competența de a adopta acte delegate pentru a elabora o metodologie obiectivă de calculare a valorii respective. O cifră de afaceri ridicată realizată de un grup în SEE coroborată cu pragul numărului de utilizatori din Uniune ai serviciilor de platformă esențiale reflectă o capacitate relativ puternică de a monetiza acești utilizatori. O capitalizare bursieră ridicată în raport cu pragul numărului de utilizatori din Uniune reflectă un potențial relativ semnificativ de monetizare a utilizatorilor respectivi în viitorul apropiat. La rândul său, acest potențial de monetizare reflectă, în principiu, rolul de punct de acces al întreprinderilor în cauză. Ambii indicatori reflectă, în plus, capacitatea lor financiară, inclusiv capacitatea de a-și utiliza accesul la piețele financiare pentru a-și consolida poziția. Acest lucru se poate întâmpla, de exemplu, atunci când accesul sporit respectiv este utilizat pentru a achiziționa alte întreprinderi, ceea ce s-a dovedit că poate avea efecte negative asupra inovării. Capitalizarea bursieră poate reflecta, de asemenea, poziția viitoare estimată a furnizorilor în cauză și impactul viitor estimat al acestora asupra pieței interne, chiar și atunci când cifra de afaceri actuală este relativ scăzută. Valoarea capitalizării bursiere se poate baza pe un nivel care reflectă capitalizarea bursieră medie a celor mai mari întreprinderi cotate la bursă din Uniune pe o perioadă adecvată. (18)Ar trebui considerat că o capitalizare bursieră susținută a furnizorului de servicii de platformă esențiale la nivelul pragului sau peste acest nivel pentru o perioadă de cel puțin trei ani consolidează prezumția că furnizorul de servicii de platformă esențiale are un impact semnificativ asupra pieței interne. (19)O serie de factori referitori la capitalizarea bursieră ar putea necesita o evaluare aprofundată pentru a stabili dacă trebuie considerat că un furnizor de servicii de platformă esențiale are un impact semnificativ asupra pieței interne. Acest lucru poate fi valabil în cazul în care capitalizarea bursieră a furnizorului de servicii de platformă esențiale în exercițiile financiare anterioare a fost semnificativ mai mică decât media de pe piața titlurilor de capital, volatilitatea capitalizării sale bursiere pe parcursul perioadei examinate a fost disproporționată față de volatilitatea generală a pieței titlurilor de capital sau traiectoria capitalizării sale bursiere raportată la tendințele pieței nu a corespuns unei creșteri rapide și unidirecționale. (20)Datorită unui număr foarte mare de utilizatori comerciali care depind de un serviciu de platformă esențial pentru a ajunge la un număr foarte mare de utilizatori finali activi în fiecare lună, furnizorul serviciului respectiv poate influența în avantajul său operațiunile unei părți substanțiale a utilizatorilor comerciali, ceea ce indică, în principiu, că furnizorul este un punct de acces important. Nivelurile relevante ale numerelor respective ar trebui stabilite astfel încât să reprezinte un procent semnificativ din întreaga populație a Uniunii în ceea ce privește utilizatorii finali și din întreaga populație de întreprinderi care utilizează platforme în ceea ce privește pragul pentru utilizatorii comerciali. (21)O poziție solidă și durabilă în ceea ce privește operațiunile sale sau posibilitatea previzibilă de a deține o astfel de poziție în viitor există în special atunci când nivelul de contestabilitate a poziției furnizorului de servicii de platformă este limitat. Este probabil ca acest lucru să fie valabil în cazul în care furnizorul respectiv a furnizat un serviciu de platformă esențial în cel puțin trei state membre unui număr foarte mare de utilizatori comerciali și de utilizatori finali timp de cel puțin trei ani. (22)Astfel de praguri pot fi afectate de evoluțiile tehnice și de evoluția pieței. Prin urmare, Comisia ar trebui împuternicită să adopte acte delegate care să specifice metodologia pentru a determina dacă pragurile cantitative sunt atinse și să o adapteze periodic la evoluțiile pieței și la evoluțiile tehnologice, după caz. Acest lucru este deosebit de relevant în ceea ce privește pragul referitor la capitalizarea bursieră, care ar trebui indexat la intervale adecvate. (23)Furnizorii de servicii de platformă esențiale care îndeplinesc pragurile cantitative, dar sunt în măsură să prezinte argumente suficient de întemeiate pentru a demonstra că, în circumstanțele în care funcționează un anumit serviciu de platformă esențial, aceștia nu îndeplinesc cerințele obiective pentru a fi considerați gatekeeperi, nu ar trebui să fie desemnați în mod direct, ci doar să facă obiectul unei investigații suplimentare. Sarcina de a demonstra că unui anumit furnizor nu trebuie să i se aplice prezumția care decurge din îndeplinirea pragurilor cantitative ar trebui să îi revină furnizorului respectiv. În evaluarea sa, Comisia ar trebui să ia în considerare numai elementele care au o legătură directă cu cerințele pentru a fi desemnat gatekeeper, și anume dacă este vorba de un punct de acces important operat de un furnizor care are un impact semnificativ pe piața internă și o poziție solidă și durabilă, fie efectivă, fie previzibilă. Ar trebui exclusă orice justificare bazată pe argumente economice care are obiectivul de a demonstra o creștere a eficienței ca urmare a unui anumit tip de comportament al furnizorului de servicii de platformă esențiale, deoarece o astfel de justificare nu este relevantă pentru desemnarea drept gatekeeper. În cazurile în care furnizorul obstrucționează în mod semnificativ investigația prin nerespectarea măsurilor de investigare luate de Comisie, aceasta ar trebui să fie în măsură să ia o decizie bazându-se pe pragurile cantitative. (24)Ar trebui să se prevadă, de asemenea, posibilitatea ca rolul de gatekeeper al furnizorilor de servicii de platformă esențiale care nu îndeplinesc toate pragurile cantitative să fie evaluat în funcție de cerințele obiective generale privind impactul lor semnificativ asupra pieței interne, rolul de punct de acces important care le permite utilizatorilor comerciali să ajungă la utilizatorii finali și poziția solidă și durabilă a operațiunilor lor sau faptul că este previzibil să beneficieze de o astfel de poziție în viitorul apropiat. (25)O astfel de evaluare poate fi efectuată numai în urma unei investigații de piață, ținând seama în același timp de pragurile cantitative. În evaluarea sa, Comisia ar trebui să urmărească obiectivele de a menține și a promova nivelul de inovare, calitatea produselor și serviciilor digitale, gradul în care prețurile sunt echitabile și competitive și gradul în care calitatea sau gama de opțiuni pentru utilizatorii comercial și utilizatorii finali este sau rămâne ridicată. Pot fi luate în considerare elemente care sunt specifice furnizorilor de servicii de platformă esențiale în cauză, cum ar fi economiile de scară extreme, efectele de rețea foarte puternice, capacitatea de a face legătura între un număr mare de utilizatori comerciali și de utilizatori finali datorită caracterului multilateral al acestor servicii, efectele de captivitate, lipsa opțiunii de a utiliza mai multe platforme sau servicii sau integrarea verticală. În plus, o capitalizare bursieră foarte ridicată, o rată foarte mare a valorii capitalului propriu în raport cu profitul sau o cifră de afaceri foarte importantă obținută de la utilizatorii finali ai unui singur serviciu de platformă esențial pot indica potențialul de dezechilibrare a pieței sau de efect de levier al unor astfel de furnizori. Pe lângă capitalizarea bursieră, ratele ridicate de creștere sau reducerea ratelor de creștere coroborată cu creșterea rentabilității reprezintă exemple de parametri dinamici care sunt deosebit de relevanți pentru identificarea furnizorilor de servicii de platformă esențiale cu privire la care se prevede că vor dobândi o poziție solidă. În cazurile în care furnizorul obstrucționează în mod semnificativ investigația prin nerespectarea măsurilor de investigare luate de Comisie, aceasta ar trebui să fie în măsură să ia o decizie formulând concluzii nefavorabile pe baza elementelor disponibile. (26)Un anumit subset de norme ar trebui să se aplice furnizorilor de servicii de platformă esențiale cu privire la care se prevede că vor avea o poziție solidă și durabilă în viitorul apropiat. Aceleași caracteristici specifice ale serviciilor de platformă esențiale fac ca acestea să fie susceptibile de a crea dezechilibre: odată ce un furnizor de servicii obține un anumit avantaj în raport cu concurenții sau potențialii concurenți în ceea ce privește dimensiunea sau capacitatea de intermediere, poziția sa poate deveni inatacabilă, iar situația poate evolua în sensul că este probabil ca în viitorul apropiat poziția acestuia să devină durabilă și solidă. Întreprinderile pot încerca să inducă acest dezechilibru și să devină gatekeeperi prin utilizarea unora dintre condițiile și practicile neloiale care fac obiectul prezentului regulament. Într-o astfel de situație, pare oportun să se intervină înainte ca piața să devină dezechilibrată în mod ireversibil. (27)O astfel de intervenție timpurie ar trebui să se limiteze însă la impunerea obligațiilor care sunt necesare și adecvate pentru a garanta că serviciile în cauză rămân contestabile și permit evitarea riscului specific de condiții și practici neloiale. Obligațiile care împiedică furnizorul serviciilor de platformă esențiale în cauză să obțină o poziție solidă și durabilă în ceea ce privește operațiunile sale, cum ar fi obligațiile care previn utilizarea abuzivă a efectului de levier sau cele care facilitează schimbarea furnizorului și utilizarea mai multor platforme sau servicii, sunt orientate în mod mai direct către acest scop. În plus, pentru a asigura proporționalitatea, Comisia ar trebui ca din acest subset de obligații să le aplice numai pe cele care sunt necesare și proporționale pentru atingerea obiectivelor prezentului regulament, precum și să reexamineze periodic dacă obligațiile ar trebui menținute, eliminate sau adaptate. (28)Acest lucru ar trebui să permită Comisiei să intervină rapid și eficace, respectând în același timp pe deplin proporționalitatea măsurilor avute în vedere. De asemenea, în acest mod participanții existenți sau potențiali pe piață ar trebui să aibă siguranța că serviciile în cauză sunt corecte și contestabile. (29)Gatekeeperii desemnați ar trebui să respecte obligațiile prevăzute în prezentul regulament în ceea ce privește fiecare dintre serviciile de platformă esențiale menționate în decizia de desemnare relevantă. Normele obligatorii ar trebui să se aplice ținând seama, după caz, de statutul de conglomerat al gatekeeperilor. În plus, măsurile de punere în aplicare pe care Comisia le poate impune prin decizie gatekeeperului în urma unui dialog de reglementare ar trebui să fie concepute în mod eficace, având în vedere caracteristicile serviciilor de platformă esențiale și posibilele riscuri de eludare, și să respecte principiul proporționalității și drepturile fundamentale ale întreprinderilor în cauză și ale terților. (30)Natura tehnologică foarte dinamică și complexă a serviciilor de platformă esențiale face necesară revizuirea periodică a statutului gatekeeperilor, inclusiv a celor cu privire la care se prevede că vor beneficia de o poziție durabilă și solidă a operațiunilor lor în viitorul apropiat. Pentru a le oferi tuturor participanților pe piață, inclusiv gatekeeperilor, securitatea necesară în ceea ce privește obligațiile legale aplicabile, este necesar un termen-limită pentru aceste revizuiri periodice. De asemenea, este important ca aceste revizuiri să fie efectuate în mod regulat și cel puțin o dată la doi ani.

(31)Pentru a asigura o revizuire eficace a statutului gatekeeperilor, precum și posibilitatea de a adapta lista serviciilor de platformă esențiale furnizate de un gatekeeper, gatekeeperii ar trebui să informeze Comisia cu privire la toate achizițiile de furnizori de servicii de platformă esențiale pe care le-au încheiat sau intenționează să le încheie sau la orice alte servicii furnizate în sectorul digital. Aceste informații nu ar trebui să servească doar procesului de revizuire menționat mai sus, în ceea ce privește statutul gatekeeperilor individuali, ci vor oferi și informații esențiale pentru monitorizarea tendințelor mai generale în materie de contestabilitate în sectorul digital și, prin urmare, pot fi un factor util de luat în considerare în contextul investigațiilor de piață prevăzute de prezentul regulament. (32)Pentru a garanta corectitudinea și contestabilitatea serviciilor de platformă esențiale furnizate de gatekeeperi, este necesar să se prevadă în mod clar și lipsit de ambiguitate un set de obligații armonizate în ceea ce privește aceste servicii. Astfel de norme sunt necesare pentru a preveni riscul efectelor negative ale practicilor neloiale impuse de gatekeeperi, ceea ce este în beneficiul mediului de afaceri din sectorul serviciilor în cauză, în beneficiul utilizatorilor și, în cele din urmă, al societății în ansamblu. Având în vedere caracterul dinamic și cu o evoluție rapidă al piețelor digitale, precum și puterea economică substanțială a gatekeeperilor, este important ca aceste obligații să fie aplicate efectiv, fără eludări. În acest scop, obligațiile în cauză ar trebui să se aplice oricărei practici a unui gatekeeper, indiferent de forma acesteia și indiferent dacă este de natură contractuală, comercială, tehnică sau de orice altă natură, în măsura în care practica respectivă corespunde tipului de practică vizat de una dintre obligațiile prevăzute în prezentul regulament. (33)Obligațiile prevăzute în prezentul regulament se limitează la ceea ce este necesar și justificat pentru a împiedica practicile neloiale identificate ale gatekeeperilor și pentru a asigura contestabilitatea în ceea ce privește serviciile de platformă esențiale furnizate de gatekeeperi. Prin urmare, obligațiile ar trebui să corespundă practicilor considerate neloiale având în vedere caracteristicile sectorului digital și în cazul cărora experiența dobândită, de exemplu în ceea ce privește asigurarea respectării normelor UE în materie de concurență, arată că acestea au un impact direct deosebit de negativ asupra utilizatorilor comerciali și a utilizatorilor finali. În plus, este necesar să se prevadă posibilitatea unui dialog de reglementare cu gatekeeperii pentru a adapta obligațiile care ar putea necesita măsuri specifice de punere în aplicare, astfel încât să se asigure eficacitatea și proporționalitatea acestora. Obligațiile ar trebui actualizate numai după o examinare amănunțită a naturii și impactului eventualelor practici specifice în legătură cu care s-a constatat, în urma unei investigații aprofundate, că sunt neloiale sau limitează contestabilitatea în același mod ca practicile neloiale prevăzute în prezentul regulament dar care, în același timp, s-ar putea afla în afara domeniului de aplicare al setului actual de obligații. (34)Combinarea acestor mecanisme diferite pentru impunerea și adaptarea obligațiilor ar trebui să asigure faptul că obligațiile nu merg dincolo de practicile neloiale observate și, în același timp, faptul că practicile noi sau în evoluție pot face obiectul unei intervenții atunci când este necesar și justificat. (35)Obligațiile prevăzute în prezentul regulament sunt necesare pentru a aborda preocupările identificate în materie de politici publice, având în vedere că nu există măsuri alternative și mai puțin restrictive care să ducă efectiv la același rezultat, ținând seama de necesitatea de a proteja ordinea publică și confidențialitatea și de a combate practicile comerciale frauduloase și înșelătoare. (36)Practica de a combina datele utilizatorilor finali din diferite surse sau de a autentifica utilizatorii în cadrul unor servicii diferite ale gatekeeperilor le oferă acestora avantaje potențiale în ceea ce privește acumularea de date, ridicând astfel bariere la intrare. Pentru a se garanta că gatekeeperii nu subminează în mod nejustificat contestabilitatea serviciilor de platformă esențiale, aceștia ar trebui să le permită utilizatorilor finali să aleagă în mod liber dacă doresc să participe la astfel de practici comerciale, oferind și o alternativă mai puțin personalizată. Această posibilitate ar trebui să acopere toate sursele posibile de date cu caracter personal, inclusiv propriile servicii ale gatekeeperului, precum și site-urile web ale părților terțe, și ar trebui să fie prezentată în mod proactiv utilizatorului final într-un mod explicit, clar și simplu. (37)Ca urmare a poziției lor, gatekeeperii ar putea, în anumite cazuri, să limiteze capacitatea utilizatorilor comerciali ai serviciilor lor de intermediere online de a-și oferi bunurile sau serviciile utilizatorilor finali în condiții mai favorabile, inclusiv în ceea ce privește prețul, prin intermediul altor servicii de intermediere online. Astfel de limitări au un efect de descurajare semnificativ asupra utilizatorilor comerciali ai serviciilor gatekeeperilor în ceea ce privește posibilitatea de a recurge la servicii de intermediere online alternative, limitând astfel contestabilitatea între platforme, ceea ce, la rândul său, reduce posibilitatea de alegere a surselor alternative de intermediere online pentru utilizatorii finali. Pentru a se asigura faptul că utilizatorii comerciali ai serviciilor de intermediere online furnizate de gatekeeperi pot alege în mod liber servicii de intermediere online alternative și pot diferenția condițiile în care își oferă produsele sau serviciile utilizatorilor lor finali, nu ar trebui să se accepte situațiile în care gatekeeperii limitează posibilitatea utilizatorilor comerciali de a alege să diferențieze condițiile comerciale, inclusiv prețul. O astfel de restricție ar trebui să se aplice oricărei măsuri cu efect echivalent, cum ar fi, de exemplu, creșterea ratelor comisioanelor sau delistarea ofertelor utilizatorilor comerciali. (38)Pentru a preveni consolidarea suplimentară a dependenței lor de serviciile de platformă esențiale ale gatekeeperilor, utilizatorii comerciali ai gatekeeperilor respectivi ar trebui să fie liberi să promoveze și să aleagă canalul de distribuție pe care îl consideră cel mai adecvat pentru a interacționa cu utilizatorii finali pe care utilizatorii comerciali i-au dobândit deja prin intermediul serviciilor de platformă esențiale furnizate de gatekeeper. La rândul lor, utilizatorii finali ar trebui, de asemenea, să aibă libertatea de a alege ofertele utilizatorilor comerciali și de a încheia contracte cu aceștia fie prin intermediul serviciilor de platformă esențiale ale gatekeeperului, după caz, fie printr-un canal de distribuție directă al utilizatorului comercial sau printr-un alt canal de distribuție indirectă folosit de utilizatorul comercial. Acest lucru ar trebui să se aplice promovării ofertelor și încheierii de contracte între utilizatorii comerciali și utilizatorii finali. În plus, nu ar trebui subminată sau restricționată capacitatea utilizatorilor finali de a achiziționa în mod liber conținut, abonamente, caracteristici sau alte elemente în afara serviciilor de platformă esențiale ale gatekeeperului. În special, ar trebui să se evite situațiile în care gatekeeperii restricționează accesul utilizatorilor finali la astfel de servicii și utilizarea acestora prin intermediul unei aplicații software care funcționează prin intermediul serviciului lor de platformă esențial. De exemplu, abonații la conținut online achiziționat în afara unei aplicații software descărcate sau achiziționate de la un magazin de aplicații software nu ar trebui să fie împiedicați să acceseze conținutul online respectiv prin intermediul unei aplicații software din cadrul serviciului de platformă esențial al gatekeeperului pentru simplul motiv că acest conținut a fost achiziționat în afara aplicației software sau a magazinului de aplicații software. (39)Pentru a asigura un mediu comercial echitabil și a proteja contestabilitatea sectorului digital, este important să se garanteze dreptul utilizatorilor comerciali de a atrage atenția autorităților administrative sau altor autorități publice relevante cu privire la comportamentele neloiale ale gatekeeperilor. De exemplu, utilizatorii comerciali ar putea dori să formuleze plângeri cu privire la diferite tipuri de practici neloiale, cum ar fi condițiile discriminatorii de acces, închiderea nejustificată a conturilor utilizatorilor comerciali sau neclaritatea motivelor pentru delistarea produselor. Prin urmare, ar trebui interzisă orice practică prin care s-ar împiedica în vreun fel posibilitatea de a formula plângeri sau de a exercita căile de atac disponibile, de exemplu clauzele de confidențialitate prevăzute de acorduri sau alte condiții scrise. Acest lucru nu ar trebui să aducă atingere dreptului utilizatorilor comerciali și al gatekeeperilor de a stabili în acordurile lor condițiile de utilizare, cum ar fi utilizarea unor mecanisme legale de soluționare a plângerilor, inclusiv a unor mecanisme de soluționare alternativă a litigiilor sau a jurisdicției anumitor instanțe, în conformitate cu dreptul Uniunii și cu dreptul intern. Prin urmare, acest lucru nu ar trebui să aducă atingere rolului jucat de gatekeeperi în lupta împotriva conținutului ilegal online. (40)Serviciile de identificare sunt esențiale pentru activitatea utilizatorilor comerciali, deoarece acestea le permit nu numai să optimizeze serviciile, în măsura permisă de Regulamentul (UE) 2016/679 și de Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului, ci și să sporească încrederea în tranzacțiile online, în conformitate cu dreptul Uniunii sau cu dreptul intern. Prin urmare, gatekeeperii nu ar trebui să își folosească poziția de furnizor de servicii de platformă esențiale pentru a le cere utilizatorilor comerciali care depind de aceste servicii să includă servicii de identificare furnizate de gatekeeperul respectiv ca parte a furnizării de către utilizatorii comerciali a serviciilor sau produselor pentru utilizatorii lor finali, în cazul în care există alte servicii de identificare la dispoziția utilizatorilor comerciali. (41)Gatekeeperii nu ar trebui să limiteze libertatea de alegere a utilizatorilor finali împiedicând din punct de vedere tehnic achiziționarea de aplicații și servicii software ale unui furnizor diferit sau abonarea la acestea. Prin urmare, gatekeeperii ar trebui să asigure libertatea de alegere, chiar dacă sunt producători de hardware prin intermediul căruia sunt accesate astfel de aplicații sau servicii software, și nu ar trebui să creeze bariere tehnice artificiale din cauza cărora schimbarea furnizorului să fie imposibilă sau ineficientă. Simpla furnizare a unui anumit produs sau serviciu utilizatorilor finali, inclusiv prin preinstalare, precum și îmbunătățirea ofertei pentru utilizatorii finali, cum ar fi reducerea prețurilor sau creșterea calității, nu constituie în sine o barieră în calea schimbării furnizorului. (42)Condițiile în care gatekeeperii furnizează servicii de publicitate online utilizatorilor comerciali, inclusiv agențiilor de publicitate și editorilor, sunt adesea netransparente și opace. Această opacitate este legată parțial de practicile câtorva platforme, dar este determinată, de asemenea, de complexitatea inerentă publicității programatice utilizate în prezent. Se consideră că sectorul a devenit mai netransparent după introducerea noii legislații privind confidențialitatea și se estimează că va deveni și mai opac odată cu eliminarea anunțată a modulelor cookie de la terți. Astfel, adesea agențiile de publicitate și editorii nu dispun de informații și cunoștințe cu privire la condițiile aplicabile serviciilor de publicitate pe care le-au achiziționat, ceea ce le subminează capacitatea de a alege furnizori alternativi de servicii de publicitate online. În plus, costurile publicității online sunt probabil mai mari decât ar fi într-un mediu al platformelor online care să fie mai echitabil, mai transparent și contestabil. Aceste costuri mai ridicate se vor reflecta probabil în prețurile pe care utilizatorii finali le plătesc pentru multe produse și servicii curente care se bazează pe publicitatea online. Prin urmare, obligațiile în materie de transparență ar trebui să le impună gatekeeperilor să le ofere agențiilor de publicitate și editorilor cărora le furnizează servicii de publicitate online, la cerere și în măsura posibilului, informații care să le permită ambelor părți să înțeleagă prețul plătit pentru fiecare dintre diferitele servicii de publicitate furnizate ca parte a lanțului valoric relevant al publicității. (43)Un gatekeeper poate avea, în anumite circumstanțe, un dublu rol, acționând ca furnizor de servicii de platformă esențiale pentru utilizatorii săi comerciali și, în același timp, concurând cu utilizatorii comerciali respectivi pentru a le furniza acelorași utilizatori finali servicii sau produse identice sau similare. În aceste circumstanțe, un gatekeeper poate profita de acest dublu rol pentru a utiliza datele generate de tranzacțiile efectuate de utilizatorii săi comerciali pe platforma de servicii esențiale, în scopul propriilor servicii similare cu cele ale utilizatorilor săi comerciali. Acest lucru se poate întâmpla, de exemplu, în cazul în care un gatekeeper oferă o platformă multilaterală sau un magazin de aplicații online pentru utilizatorii comerciali și, în același timp, oferă servicii de comerciant cu amănuntul online sau furnizor de aplicații software concurând cu utilizatorii comerciali respectivi. Pentru a preveni situațiile în care gatekeeperii beneficiază în mod neloial de dublul lor rol, ar trebui să se asigure faptul că aceștia nu utilizează niciun fel de date agregate sau neagregate, care pot include date anonimizate și cu caracter personal care nu sunt disponibile publicului, pentru a oferi servicii similare cu cele ale utilizatorilor lor comerciali. Această obligație ar trebui să se aplice tuturor activităților gatekeeperului, inclusiv, dar fără a se limita la aceasta, unității sale operaționale care concurează cu utilizatorii comerciali ai unui serviciu de platformă esențial. (44)Utilizatorii comerciali pot, de asemenea, să achiziționeze servicii de publicitate de la un furnizor de servicii de platformă esențiale în scopul furnizării de bunuri și servicii utilizatorilor finali. În acest caz, se poate întâmpla ca datele să nu fie generate în cadrul serviciului de platformă esențial, ci să fie furnizate serviciului de platformă esențial de către utilizatorul comercial sau să fie generate pe baza operațiunilor acestuia prin intermediul serviciului de platformă esențial în cauză. În anumite cazuri, serviciul de platformă esențial care furnizează publicitate poate avea un dublu rol, de intermediar și de furnizor de servicii de publicitate. În consecință, obligația de a interzice unui gatekeeper cu dublu rol să folosească datele utilizatorilor comerciali ar trebui să se aplice și în ceea ce privește datele pe care un serviciu de platformă esențial le-a primit de la întreprinderi în scopul furnizării de servicii de publicitate legate de respectivul serviciu de platformă esențial. (45)În ceea ce privește serviciile de cloud computing, această obligație ar trebui extinsă la datele furnizate sau generate de utilizatorii comerciali ai gatekeeperului în contextul utilizării de către aceștia a serviciului de cloud computing al gatekeeperului sau prin intermediul magazinului său de aplicații software care le permite utilizatorilor finali ai serviciilor de cloud computing să aibă acces la aplicațiile software. Această obligație nu ar trebui să aducă atingere dreptului gatekeeperilor de a utiliza date agregate pentru furnizarea de servicii auxiliare de analiză a datelor, sub rezerva respectării Regulamentului 2016/679 și a Directivei 2002/58/CE, precum și a respectării obligațiilor relevante prevăzute în prezentul regulament în ceea ce privește serviciile auxiliare. (46)Un gatekeeper poate utiliza diferite mijloace pentru a-și favoriza propriile servicii sau produse în cadrul serviciului său de platformă esențial, în detrimentul acelorași servicii sau al unor servicii similare pe care utilizatorii finali le-ar putea obține prin intermediul unor terți. Aceasta se poate întâmpla, de exemplu, în cazul în care anumite aplicații sau servicii software sunt preinstalate de un gatekeeper. Pentru ca utilizatorii finali să poată alege, gatekeeperii nu ar trebui să-i împiedice să dezinstaleze orice aplicații software preinstalate în cadrul serviciului lor de platformă esențial, favorizând astfel propriile aplicații software. (47)Regulile pe care gatekeeperii le stabilesc pentru distribuirea de aplicații software pot, în anumite circumstanțe, să limiteze capacitatea utilizatorilor finali de a instala și de a utiliza în mod eficace aplicații software sau magazine de aplicații software terțe pe sistemele de operare sau hardware-ul gatekeeperului relevant, precum și să limiteze capacitatea utilizatorilor finali de a accesa aceste aplicații software sau magazine de aplicații software în afara serviciilor de platformă esențiale ale gatekeeperului respectiv. Astfel de limitări pot reduce capacitatea dezvoltatorilor de aplicații software de a utiliza canale de distribuție alternative, precum și capacitatea utilizatorilor finali de a alege între diferite aplicații software din diferite canale de distribuție, deci ar trebui interzise întrucât sunt neloiale și susceptibile să afecteze contestabilitatea serviciilor de platformă esențiale. Pentru a se asigura că aplicațiile software sau magazinele de aplicații software ale terților nu pun în pericol integritatea hardware-ului sau a sistemului de operare furnizat de gatekeeperul în cauză, acesta poate aplica măsuri tehnice sau contractuale proporționale pentru atingerea acestui obiectiv, în cazul în care demonstrează că astfel de măsuri sunt necesare și justificate și că nu există mijloace mai puțin restrictive de protejare a integrității hardware-ului sau a sistemului de operare. (48)Gatekeeperii sunt adesea integrați vertical și oferă anumite produse sau servicii utilizatorilor finali prin intermediul propriilor servicii de platformă esențiale sau prin intermediul unui utilizator comercial asupra căruia exercită un control, ceea ce conduce adesea la conflicte de interese. Aceasta poate include situația în care un gatekeeper își oferă propriile servicii de intermediere online prin intermediul unui motor de căutare online. Atunci când oferă aceste produse sau servicii prin intermediul serviciului de platformă esențial, gatekeeperii își pot rezerva o poziție mai bună pentru propria lor ofertă, în ceea ce privește ierarhizarea, față de produsele terților care utilizează respectivul serviciu de platformă esențial. Acest lucru se poate întâmpla, de exemplu, în cazul produselor sau serviciilor, inclusiv al altor servicii de platformă esențiale, care sunt ierarhizate în rezultatele comunicate de motoarele de căutare online sau care sunt integrate parțial sau pe deplin în rezultatele motoarelor de căutare online, în grupurile de rezultate specializate pe o anumită temă, afișate îm