RAPORT AL COMISIEI RAPORT ANUAL CU PRIVIRE LA FONDUL DE COEZIUNE (2011) /* COM/2012/0642 final */





CUPRINS 1........... Execuția financiară a perioadei 2000–2006 în 2011 și închiderea proiectelor 1 2........... Mediu economic și condiționalitate. 6 3........... Audituri și corecții financiare. 6 4........... Nereguli notificate de către statele membre. 9 5........... Evaluare. 10 6........... Informare și publicitate. 11 Prezentul raport este prezentat în conformitate cu articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1164/1994 și vizează implementarea, în cursul anului 2011, a proiectelor din cadrul Fondului de coeziune adoptate în perioada de programare 2000-2006, a fostelor proiecte ISPA, precum și a proiectelor din cadrul Fondului de coeziune aprobate sau prezentate în perioada de programare 1994-1999 a căror implementare a continuat în perioada 2000-2006. Informațiile furnizate se limitează la perioada 2000–2006, întrucât Regulamentul (CE) nr. 1084/2006 de creare a Fondului de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1164/94 nu impune prezentarea unui raport anual cu privire la Fondul de coeziune pentru perioada de programare 2007–2013. În consecință, prezentul raport vizează operațiunile din cadrul Fondului de coeziune în cele cincisprezece state membre beneficiare – treisprezece dintre acestea fiind state membre la sfârșitul anului 2006 (respectiv Cipru, Republica Cehă, Estonia, Grecia, Ungaria, Letonia, Lituania, Malta, Polonia, Portugalia, Slovacia, Slovenia și Spania), precum și fostele proiecte ISPA adoptate în perioada 2000–2006 în Bulgaria și în România, care au aderat la Uniunea Europeană la 1 ianuarie 2007. Trebuie reamintit faptul că, ținând cont de creșterea sa economică, Irlanda nu mai poate beneficia de Fondul de coeziune începând de la 1 ianuarie 2004; totuși, proiectele în curs din cadrul Fondului de coeziune așteaptă, în continuare, să fie închise. În documentul de lucru al serviciilor Comisiei anexat la prezentul raport, sunt prezentate detalii cu privire la implementarea, monitorizarea și auditul, în 2011, ale proiectelor adoptate pentru fiecare stat membru beneficiar în perioada 2000–2006. 1. Execuția financiară a perioadei 2000–2006 în 2011 și închiderea proiectelor Statele membre eligibile pentru sprijin din Fondul de coeziune pot fi împărțite în trei grupuri: un grup de patru state membre eligibile de la începutul perioadei de programare 2000–2006 (UE-4: Grecia, Irlanda, Portugalia și Spania), un al doilea grup de zece state membre care au aderat la Uniunea Europeană în mai 2004 (UE-10: Cipru, Republica Cehă, Estonia, Ungaria, Letonia, Lituania, Malta, Polonia, Slovacia și Slovenia) și grupul celor două state membre (UE-2: România și Bulgaria) care au aderat la Uniunea Europeană în ianuarie 2007. Tabelul 1: Numărul proiectelor din cadrul Fondului de coeziune pentru fiecare stat membru și fiecare sector Stat membru || Transport || Mediu || Mixt || Asistență tehnică || Total Grecia || 30 || 92 || 1 || 1 || 124 Irlanda || 6 || 4 || || || 10 Portugalia || 34 || 72 || || 3 || 109 Spania || 80 || 322 || 2 || 3 || 407 UE-4 || 150 || 490 || 3 || 7 || 650 Cipru || 1 || 1 || || || 2 Republica Cehă || 13 || 38 || 1 || 6 || 58 Estonia || 10 || 17 || || 10 || 37 Ungaria || 9 || 25 || || 13 || 47 Letonia || 14 || 22 || || 10 || 46 Lituania || 17 || 27 || || 7 || 51 Malta || 1 || 1 || || 1 || 3 Polonia || 25 || 88 || || 17 || 130 Slovacia || 6 || 25 || || 8 || 39 Slovenia || 8 || 16 || || 4 || 28 UE-10 || 104 || 260 || 1 || 76 || 441 Bulgaria || 5 || 22 || || 11 || 38 România || 12 || 36 || || 15 || 63 UE-2 || 17 || 58 || || 26 || 101 Total || 271 || 808 || 4 || 109 || 1192 În total, în perioada 2000-2006 Comisia a adoptat 1 192 de proiecte din cadrul Fondului de coeziune în cele 16 state membre eligibile. Această cifră include 52 de proiecte care au fost aprobate sau prezentate în perioada 1994‑1999, dar a căror implementare a continuat în perioada 2000-2006. Din 1 192 de proiecte adoptate de Comisie, 808 se referă la mediu, 271 la transport și 109 la asistența tehnică; 4 proiecte sunt mixte (a se vedea tabelul 1). 1.1. Modificarea deciziilor privind proiectele din cadrul Fondului de coeziune În 2011, Comisia a adoptat 175 de modificări ale deciziilor sale privind proiectele din cadrul Fondului de coeziune, respectiv puțin mai multe decât în 2010 (167), mai puține decât în 2009 (196) și mai multe decât în 2008 (137). Aceste modificări au vizat, în cea mai mare parte, schimbări privind domeniul de aplicare material, schimbări privind beneficiarul proiectului, creșteri de la 80 % la 90 % ale plafonului pentru plățile în avans și plățile intermediare, precum și schimbări ale datei finale de eligibilitate datorate crizei economice și cazurilor de forță majoră. Un număr semnificativ de modificări au vizat propuneri combinate, care includeau mai mult de unul dintre aspectele menționate mai sus. În aprilie 2010, Comisia a adoptat, drept una dintre măsurile destinate sprijinirii planului european de redresare economică, „Modificarea orientărilor pentru închiderea proiectelor finanțate prin Fondul de coeziune și a fostelor proiecte ISPA 2000-2006”[1]. Comisia a considerat că proiectele inițial aprobate începând cu anul 2004 ar fi putut fi deosebit de afectate de dificultățile legate de furnizarea cofinanțării publice sau private naționale necesare ori de capacitatea beneficiarilor de a respecta calendarul inițial al lucrărilor. Comisia a recunoscut faptul că aceste proiecte erau fie în plină desfășurare, fie abia la începutul implementării lor la momentul apariției crizei. Prin urmare, modificarea a stabilit că, în cazul proiectelor inițial aprobate printr-o decizie a Comisiei după 1 ianuarie 2004, Comisia poate decide, pe baza unei cereri justificate în mod corespunzător, să extindă data finală de eligibilitate la 31 decembrie 2011. În cazul în care, în plus, cererea vizează un proiect care beneficiază de o contribuție în cadrul Fondului de coeziune de cel puțin 100 de milioane EUR, data finală de eligibilitate poate fi prelungită până la 31 decembrie 2012. O derogare permițând prelungirea datei finale de eligibilitate după datele menționate mai sus ar fi putut fi posibilă doar în cazuri excepționale, justificate în mod corespunzător (de exemplu, proceduri judiciare sau administrative cu efect suspensiv, cazuri de forță majoră care au repercusiuni serioase asupra implementării proiectului sprijinit prin Fondul de coeziune sau erori evidente imputabile Comisiei). Modificarea a fost salutată de statele membre, deoarece aceasta ar putea contribui la îmbunătățirea eficienței și a eficacității implementării proiectelor din cadrul Fondului de coeziune din perioada 2000-2006. Posibilitatea de a prelungi data finală de eligibilitate dincolo de anul 2010 a însemnat, în practică, că unele proiecte din cadrul Fondului de coeziune au continuat să fie implementate în 2011 și 2012, ceea ce are repercusiuni asupra procesului de închidere, care trebuie prelungit în consecință. Pentru mai mult de 500 de proiecte, data finală de eligibilitate ar fi expirat în mod normal până la sfârșitul anului 2010. Ca urmare a cererilor statelor membre privind extinderea datei finale de eligibilitate, 380 de proiecte au atins această dată în 2010, 116 proiecte în 2011 și 7 proiecte în 2012. 1.2. Plăți efectuate în 2011 pentru proiecte adoptate în perioada de programare 2000‑2006 În general, s-au efectuat mai puține plăți finale decât se prevăzuse inițial pentru proiecte din cadrul Fondului de coeziune (și pentru foste proiecte ISPA) pentru perioada 2000-2006. Cererile de plăți finale necesită analize detaliate ale documentelor de închidere și, în funcție de caracterul complet și de calitatea lor, aceste controale pot duce la efectuarea plăților finale mai târziu decât termenele prevăzute inițial. Bugetul inițial pentru 2011 alocat plăților destinate proiectelor din cadrul Fondului de coeziune din perioada 2000–2006 s-a ridicat la suma de 1 377 de milioane EUR (2 500 de milioane EUR în 2010). Transferul de credite a dus la un buget final de 945 de milioane EUR, care a fost plătit în întregime până la sfârșitul anului 2011. Acest nivel de execuție este mai scăzut decât în 2010 (2 321 de milioane EUR) sau în 2009 (2 777 de milioane EUR), ceea ce arată că ciclul de implementare a proiectelor din cadrul Fondului de coeziune intră în etapa sa finală. În ceea ce privește liniile bugetare pentru fostele proiecte ISPA, bugetul prevăzut inițial pentru 2011 se ridică la 358 de milioane EUR. În urma transferurilor bugetare, creditele au fost reduse cu 164 de milioane EUR. O sumă de 188 de milioane EUR a fost plătită până la sfârșitul anului 2011 (a se vedea tabelul 2). Tabelul 2: Executarea plăților pentru proiecte din cadrul Fondului de coeziune și fostele proiecte ISPA în 2011 (în EUR) Credite de plată || Inițiale || Mișcări || Resurse finale || Execuție Fondul de coeziune || 1 377 495 593 || - 432 555 482 || 944 940 111 || 944 940 111 Fostele proiecte ISPA || 352 094 460 || - 164 080 494 || 188 013 966 || 188 013 966 TOTAL || 1 729 590 053 || - 596 635 976 || 1 132 954 077 || 1 132 954 077 În tabelul 3 se indică nivelul plăților efectuate în 2011 pentru fiecare stat membru și fiecare sector. Principalii beneficiari au fost Spania din grupul UE-4, Polonia din grupul UE-10 și România din grupul UE-2. Tabelul 3: Plăți efectuate în 2011 pentru proiecte din cadrul Fondului de coeziune și fostele proiecte ISPA pe stat membru și pe sector Stat membru || Mediu || Transport || Asistență tehnică || TOTAL Sumă (în EUR) || % din execuția totală || Sumă (în EUR) || % din execuția totală || Sumă (în EUR) || Sumă (în EUR) || % din execuția totală Grecia || 57 615 863,65 || 5,09 || 44 816 211,78 || 3,96 || || 102 432 075,43 || 9,04 Irlanda || 8 933 600,00 || 0,79 || 2 207 521,12 || 0,19 || || 11 141 121,12 || 0,98 Portugalia || 59 890 525,34 || 5,29 || 36 626 302,96 || 3,23 || 272 789,96 || 96 789 618,26 || 8,54 Spania || 207 017 555,55 || 18,27 || 193 055 630,27 || 17,04 || || 400 073 185,82 || 35,31 UE-4 || 333 457 544,54 || 29,43 || 276 705 666,13 || 24,42 || 272 789,96 || 610 436 000,63 || 53,88 Cipru || 8 926 429,27 || 0,79 || 5 058 456,00 || 0,45 || || 13 984 885,27 || 1,23 Republica Cehă || 20 394 019,16 || 1,80 || 20 304 261,32 || 1,79 || || 40 698 280,48 || 3,59 Estonia || 7 885 782,28 || 0,70 || 17 391 904,00 || 1,54 || || 25 277 686,28 || 2,23 Ungaria || 57 450 019,62 || 5,07 || || 0,00 || || 57 450 019,62 || 5,07 Letonia || 12 587 415,80 || 1,11 || 18 353 828,28 || 1,62 || || 30 941 244,08 || 2,73 Lituania || 16 724 432,00 || 1,48 || 5 143 945,00 || 0,45 || 264 809,42 || 22 133 186,42 || 1,95 Malta || 0 || 0,00 || 0 || 0,00 || || 0 || 0,00 Polonia || 94 410 927,60 || 8,33 || 50 776 143,02 || 4,48 || 601 745,21 || 145 788 815,83 || 12,87 Slovacia || 5 504 756,15 || 0,49 || 10 381 316,38 || 0,92 || || 15 886 072,53 || 1,40 Slovenia || 8 207 958,63 || 0,72 || 2 446 325,42 || 0,22 || || 10 654 284,05 || 0,94 UE-10 || 232 091 740,51 || 20,49 || 129 856 179,42 || 11,46 || 866 554,63 || 362 814 474,56 || 32,02 Bulgaria || 20 080 988,55 || 1,77 || 11 181 332,51 || 0,99 || || 31 262 321,06 || 2,76 România || 48 053 737,21 || 4,24 || 80 387 543,69 || 7,10 || || 128 441 280,90 || 11,34 UE-2 || 68 134 725,76 || 6,01 || 91 568 876,20 || 8,08 || || 159 703 601,96 || 14,0 TOTAL || 633 684 010,81 || 55,93 || 498 130 721,75 || 43,97 || 1 139 344,59 || 1 132 954 077,15 || 100,0 1.3. Angajamente restante din perioada 2000-2006 La sfârșitul anului 2011, rata medie de absorbție (respectiv plățile raportate la angajamente) a tuturor țărilor actualmente beneficiare era de 86,8 % pentru proiectele din cadrul Fondului de coeziune și pentru fostele proiecte ISPA. Ratele de absorbție variază de la 76,4 % (Ungaria) și 80,0 % (Malta) la 94,5 % (Irlanda) și 100 % (Cipru). La finalul lui 2011, angajamentele restante („reste à liquider” sau „RAL”) corespunzătoare perioadei 2000-2006 au atins valoarea de 4,76 miliarde EUR. Pe parcursul anului 2011, RAL au fost reduse cu 1,3 miliarde EUR. Tabelul 4: Rata de absorbție și angajamentele restante la sfârșitul anului 2011 Stat membru || Suma angajată (în EUR) || Suma plătită (în EUR) || % plătită || RAL (în EUR) (până în decembrie 2011) || (până în decembrie 2011) || la 31 decembrie 2011 Grecia || 2 715 715 157 || 2 298 554 325 || 84,6 || 644 237 217 Irlanda || 570 501 432 || 539 671 256 || 94,5 || 44 183 661 Portugalia || 3 091 383 087 || 2 702 560 755 || 87,4 || 480 151 783 Spania || 11 678 668 888 || 10 390 253 116 || 88,9 || 1 385 991 734 UE-4 || 18 056 268 566 || 15 931 039 454 || 88,2 || 2 554 564 397 Cipru || 54 014 695 || 54 014 695 || 100,0 || 0 Republica Cehă || 1 216 164 695 || 1 102 680 977 || 90,6 || 123 537 739 Estonia || 425 313 806 || 393 964 337 || 92,6 || 31 359 034 Ungaria || 1 481 998 333 || 1 133 287 696 || 76,4 || 348 710 635 Letonia || 679 429 631 || 608 993 278 || 89,6 || 70 541 232 Lituania || 825 210 750.63 || 713 677 487 || 86,4 || 124 668 359 Malta || 21 966 289 || 17 573 031 || 80,0 || 4 393 258 Polonia || 5 622 608 032 || 4 798 548 338 || 85,3 || 826 434 068.96 Slovacia || 764 788 823 || 662 551 600 || 86,6 || 102 246 279.62 Slovenia || 254 129 012 || 225 399 467 || 88,6 || 28 729 545 UE-10 || 11 345 624 057 || 9 710 690 908 || 85,5 || 1 660 620 153 Bulgaria || 791 062 943 || 645 742 295 || 81,6 || 226 706 678 România || 2 001 213 853 || 1 678 709 925 || 83,8 || 322 503 927 UE-2 || 2 792 276 796 || 2 324 452 221 || 83,2 || 549 210 606 TOTAL || 32 201 682 470 || 27 966 182 584 || 86,8 || 4 764 395 156 1.4. Închiderea proiectelor din cadrul Fondului de coeziune Dintre cele 1 192 de proiecte cofinanțate în perioada de programare 2000-2006, 690 erau încă în curs de desfășurare în statele membre la sfârșitul anului 2011 (a se vedea tabelul 5). În consecință, 502 proiecte au fost închise, dintre care 105 proiecte au fost închise în 2011 (în comparație cu 102 proiecte închise în 2010). Majoritatea închiderilor au vizat următoarele state membre: Spania (44 de proiecte închise), Grecia (13), Portugalia (10) și Polonia (9). Implementarea proiectelor a atins nivelul maxim în anul 2010 și atenția se îndreaptă acum în direcția finalizării și transmiterii documentelor de închidere. Autoritățile de management și Comisia se confruntă cu o creștere semnificativă a fluxului de lucru legat de documentele de închidere. Comisia este conștientă de faptul că procesul de închidere este prea lent, ținând cont de volumul de proiecte care trebuie închise în următorii doi ani. Totuși, problemele practice, cum ar fi transmiterea cu întârziere a documentelor de închidere, inconsecvența informațiilor (și anume între conținutul anumitor rapoarte finale și declarațiile de lichidare) sau rezultatele nesatisfăcătoare ale anumitor proiecte în raport cu obiectivele lor inițiale pot complica acest exercițiu. Mai mult, pentru proiectele aflate încă în curs de desfășurare, dificultățile de implementare pe teren conduc adesea la noi cereri de modificare din partea statelor membre. În plus, sunt supuse procedurii de închidere proiecte mai complicate și este nevoie de mai mult timp pentru examinarea și luarea deciziilor legate de închidere. Comisia a adoptat măsuri concrete pentru a accelera procesul de închidere. În cadrul DG Politica Regională a fost instituit, în februarie 2011, un grup de lucru pentru închiderea Fondului de coeziune, cu scopul de a monitoriza, a orienta și a facilita închiderea. În plus, o serie de inițiative au fost necesare pentru a îmbunătăți situația, precum elaborarea unei proceduri referitoare la anularea proiectelor cu puține șanse de a fi finalizate, din cauza nivelului lor foarte scăzut de implementare, raționalizarea corespondenței cu statele membre pentru a obține clarificări necesare pentru închidere, îmbunătățirea abordării comune și a egalității de tratament și punerea la punct a unui nou instrument de monitorizare care să permită urmărirea zilnică a progreselor realizate în cadrul procesului de închidere. Tabelul 5: Proiecte din cadrul Fondului de coeziune închise până la sfârșitul anului 2011 Stat membru || Număr total de proiecte din cadrul Fondului de coeziune || Situația la sfârșitul anului 2011 || Număr de proiecte deschise la sfârșitul anului 2011 Număr total de proiecte închise || % proiecte închise || Total plătit pentru proiectele închise (în EUR) || Număr de proiecte închise în 2011 Grecia || 124 || 71 || 57,3 || 1 645 734 338 || 13 || 53 Irlanda || 10 || 6 || 60,0 || 451 776 989 || 2 || 4 Portugalia || 109 || 46 || 42,2 || 1 243 494 296 || 10 || 63 Spania || 407 || 208 || 51,1 || 6 329 550 889 || 44 || 199 UE-4 || 650 || 331 || 50,9 || 9 670 556 512 || 69 || 319 Cipru || 2 || 1 || 50,0 || 28 722 415 || 1 || 1 Republica Cehă || 58 || 30 || 51,7 || 658 665 260 || 3 || 28 Estonia || 37 || 27 || 73,0 || 240 805 280 || 6 || 10 Ungaria || 47 || 13 || 27,7 || 67 714 692 || 1 || 34 Letonia || 46 || 22 || 47,8 || 155 238 464 || 3 || 24 Lituania || 51 || 17 || 33,3 || 177 056 807 || 1 || 34 Malta || 3 || 0 || 0,0 || 0 || 0 || 3 Polonia || 130 || 15 || 11,5 || 384 661 932 || 9 || 115 Slovacia || 39 || 18 || 46,2 || 231 678 461 || 7 || 21 Slovenia || 28 || 17 || 60,7 || 125 856 727 || 4 || 11 UE-10 || 441 || 160 || 36,3 || 2 070 400 038 || 35 || 281 Bulgaria || 38 || 5 || 13,2 || 67 979 411 || 1 || 33 România || 63 || 6 || 9,5 || 15 776 582 || 0 || 57 UE-2 || 101 || 11 || 10,9 || 83 755 993 || 1 || 90 TOTAL || 1192 || 502 || 42,1 || 11 824 712 543 || 105 || 690 2. Mediu economic și condiționalitate Articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 1164/1994 al Consiliului, care reglementează Fondul de coeziune pentru proiectele aprobate înainte de sfârșitul anului 2006, fixează condiții de politică bugetară pentru plățile din Fond. Acesta prevede că „niciun proiect nou sau, în cazul unor proiecte importante, nicio altă nouă etapă din cadrul proiectului nu este finanțată din bugetul Fondului în statul membru, în cazul în care Consiliul, hotărând cu majoritate calificată, la recomandarea Comisiei, constată că statul membru […] nu a pus în aplicare [programul său de stabilitate sau convergență] într-un mod prin care să se evite un deficit excesiv”. Totuși, întrucât faza de aprobare a proiectelor din perioada 2000-2006 a precedat criza economică, acest articol nu a fost utilizat în contextul proiectelor respective. 3. Audituri și corecții financiare Comisia a asigurat realizarea unor audituri periodice ale proiectelor din cadrul Fondului de coeziune în majoritatea statelor membre în cauză și s-a concentrat pe riscurile specifice legate de implementarea Fondului de coeziune. Ultima anchetă de audit a fost actualizată în 2011 („Fondul de coeziune: controlul organismului desemnat pentru emiterea declarațiilor la finalizarea măsurilor pentru perioada 2000-2006 și auditul proiectelor”). Pe baza acestei anchete, serviciile Comisiei ar trebui să fie în măsură să concluzioneze dacă sistemele și procedurile instituite, precum și activitatea desfășurată oferă o sursă fiabilă de asigurare atât referitor la proiectele deja închise, cât și la cele care urmează să fie închise. Activitatea de audit a început în mai 2011 și va continua în 2012 și 2013. În 2011 au fost realizate șase misiuni de audit (Bulgaria, Spania, România, Ungaria, Lituania și Letonia). În total, Comisia a efectuat 162 de audituri de sistem și 20 de audituri de închidere pentru proiectele din cadrul Fondului de coeziune corespunzătoare perioadei 2000-2006. Analiza de mai jos prezintă detalii privind activitatea desfășurată până la sfârșitul anului 2011, grupate în funcție de evoluția istorică a Fondului de coeziune. 3.1. Statele membre din UE-4 Începând din 2001, a fost realizat un volum important de muncă pentru statele membre din UE-4 în cadrul principalelor anchete de audit, în ceea ce privește: verificarea funcționării efective a sistemelor de gestionare și control din statele membre, achizițiile publice și revizuirea activității organismelor desemnate pentru emiterea declarațiilor la finalizarea măsurilor în statele membre, în cadrul pregătirii pentru închiderea programelor și proiectelor din perioada 2000-2006, planurile de acțiune pentru corectarea punctelor slabe constatate, corecțiile financiare efectuate și rezultatele auditurilor Curții de Conturi. 3.2. Statele membre din UE-10 Activitatea de audit considerabilă efectuată de Comisie în statele membre din UE-10, în cursul principalelor anchete din anii anteriori, a permis atingerea unui bun nivel de acoperire (de până la 53 %). Evaluarea privind fiabilitatea activității organismului desemnat pentru emiterea declarațiilor la finalizarea măsurilor variază în acest grup de state membre. Ori de câte ori au fost identificate probleme, Comisia a solicitat autorităților din statul membru în cauză să pună în aplicare măsuri corective, să efectueze verificări retroactive suplimentare, să consolideze activitățile pregătitoare pentru închidere înainte de trimiterea declarațiilor de lichidare și să aplice corecțiile financiare adecvate. Principalii factori de risc rezidual sunt: procedurile de achiziții publice și rezervele cu privire la capacitatea anumitor organisme desemnate pentru emiterea declarațiilor la finalizarea măsurilor de a detecta astfel de nereguli sau de a impune corecții financiare, precum și punctele sensibile ale funcționării organismelor desemnate pentru emiterea declarațiilor la finalizarea măsurilor. Într-un caz (Ungaria), au fost semnalate probleme serioase și o rată de eroare relativ înaltă pentru proiecte din sectorul transporturilor, având drept rezultat o rezervă în raportul anual de activitate pentru 2011 din partea Direcției Generale Politica Regională. Toate riscurile identificate sunt atenuate prin verificări amănunțite efectuate de Comisie în momentul analizării declaraților de lichidare la finalizarea fiecărui proiect. Comisia va continua, de asemenea, să monitorizeze aceste riscuri prin intermediul unor audituri ale unor eșantioane din cadrul celorlalte proiecte rămase deschise. În patru state membre (Cipru, Estonia, Malta și Slovenia) nu există probleme de audit nerezolvate, iar Comisia se poate baza în foarte mare măsură pe declarațiile de lichidare pentru a finaliza proiectele în aceste state membre. 3.3. Statele membre din UE-2 Activitatea de audit considerabilă efectuată de Comisie în Bulgaria și România, în cursul principalelor anchete din anii anteriori, a permis atingerea unui bun nivel de acoperire în materie de audit (51,35 % pentru Bulgaria și 36,51 % pentru România). Implementarea proiectelor din cadrul Fondului de coeziune a început, în general, mai târziu pentru aceste două state membre. Prin urmare, 33 din 38 de proiecte sunt încă deschise în Bulgaria și, respectiv, 57 din 63 de proiecte sunt încă deschise în România. În consecință, vor fi efectuate plăți intermediare importante în 2012 și, probabil, și în 2013. Astfel cum s-a arătat în raportul anual de activitate pentru 2011 al Direcției Generale Politica Regională, auditurile desfășurate au identificat deficiențe în domeniul achizițiilor publice (criterii de selecție și atribuire, respectarea termenelor, utilizarea procedurilor negociate) și puncte slabe în ceea ce privește verificările de gestiune. În consecință, Comisia a inițiat corecții financiare: corecții de 0,69 milioane EUR înregistrate în 2011 pentru Bulgaria și de 0,22 milioane EUR pentru România. Comisia a identificat deficiențe ale activității organismului desemnat pentru emiterea declarațiilor la finalizarea măsurilor în Bulgaria, a formulat recomandări în vederea ameliorării și monitorizează situația îndeaproape (în urma unui audit realizat în mai 2011 pentru evaluarea mai detaliată a activității organismului desemnat pentru emiterea declarațiilor la finalizarea măsurilor). Pentru România, o misiune de audit privind activitatea desfășurată în 2009 de organismul desemnat pentru emiterea declarațiilor la finalizarea măsurilor a fost încheiată cu un aviz fără rezerve, ceea ce oferă o bază bună pentru a avea încredere în declarațiile de lichidare primite. 3.4. Alte activități de audit în 2011 Alte activități de audit întreprinse în 2011 de serviciile Comisiei pentru Fondul de coeziune au inclus examinarea rapoartelor naționale anuale de control în temeiul articolului 12 din Regulamentul (CE) nr. 1386/2002, stabilirea rapoartelor anuale de sinteză și revizuirea rapoartelor naționale de audit al sistemelor, trimise Comisiei de către statele membre. Rapoartele primite au fost analizate și răspunsurile au fost trimise statelor membre, însoțite de observații și, după caz, de cereri de informații suplimentare pentru a se obține un nivel maxim de asigurare în urma rezultatelor activităților de audit la nivel național. Anual au loc reuniuni bilaterale de coordonare între Comisie și autoritățile naționale de audit în scopul schimbului de informații cu privire la realizarea lucrărilor de audit și pentru a se discuta progresele înregistrate în verificările prin eșantionare și măsurile întreprinse în urma constatărilor de audit. Reuniunile privind lucrările de audit desfășurate în 2010 au avut loc în prima jumătate a anului 2011. Reuniunile bilaterale de coordonare anuale privind lucrările de audit desfășurate în 2011 au avut loc în primul semestru al anului 2012. 3.5. Sisteme de gestionare și control În raportul său anual de activitate pentru 2011, Direcția Generală Politica Regională a evaluat funcționarea sistemelor de gestionare și control (2000-2006), pe baza opiniilor de audit exprimate de autoritățile de audit ale statelor membre și a rezultatelor auditurilor efectuate de Comisie. Evaluarea a fost pozitivă pentru cincisprezece state membre (pentru un stat – parțial pozitivă). Pentru cinci state membre (Cipru, Estonia, Malta, Portugalia și Slovenia), a fost emis un aviz fără rezerve pentru sistemele Fondului de coeziune. Pentru zece state membre (Bulgaria, Republica Cehă, Grecia, Ungaria – sectorul mediului și proiecte de asistență tehnică, Irlanda, Letonia, Lituania, Polonia, România și Slovacia), avizul a conținut rezerve, cu un impact moderat. În ceea ce privește sectorul transporturilor din Ungaria, s-a emis o rezervă și un aviz cu rezerve cu impact semnificativ din cauza ratei ridicate a erorilor constatate de organismul de audit național, a rezultatelor auditurilor efectuate de Comisie (care au pus în evidență mai multe nereguli în domeniul achizițiilor publice) și a deficiențelor identificate în ceea ce privește aplicarea corecțiilor financiare recomandate de organismul desemnat pentru emiterea declarațiilor la finalizarea măsurilor, precum și din cauza lacunelor privind detectarea și corectarea neregulilor legate de achizițiile publice la nivel național. În plus, progresele lente înregistrate cu privire la închiderea proiectelor spaniole din cadrul Fondului de coeziune, în special din cauza nivelului ridicat de erori referitoare la achizițiile publice constatat la majoritatea proiectelor, precum și ritmul lent de rezolvare, de către autoritățile spaniole, a problemelor ridicate de Comisie au avut drept rezultat, de asemenea, o rezervă în materie de risc reputațional în raportul anual de activitate pentru 2011 pentru toate proiectele spaniole din cadrul Fondului de coeziune. Tabelul 6: Rezerve și corecții financiare decise/convenite pentru Fondul de coeziune 2000-2006 pentru fiecare stat membru Stat membru || Rezervă RAA 2010 || Corecții financiare decise/convenite (în EUR) în 2011[2] || Rezervă RAA 2011 Grecia || NU || 1 272 734 || NU Irlanda || NU || || NU Portugalia || NU || 4 139 400 || NU Spania || NU || - 5 413 806[3] || DA[4] Cipru || NU || || NU Republica Cehă || NU || 7 921 142 || NU Estonia || NU || 77 353 || NU Ungaria || DA – sectorul transportului || 2 581 124 || DA[5] Letonia || NU || || NU Lituania || NU || 206 765 || NU Malta || NU || || NU Polonia || NU || 4 796 351 || NU Slovacia || NU || 922 150 || NU Slovenia || NU || || NU Bulgaria || DA – 1 proiect || 690 206 || NU România || NU || 221 356 || NU TOTAL || || 17 414 784 || 4. Nereguli notificate de către statele membre Întrucât Raportul anual privind Fondul de coeziune vizează implementarea, în cursul anului 2011, a proiectelor din cadrul Fondului de coeziune adoptate în perioada de programare 2000-2006, se iau în considerare doar notificările efectuate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1831/1994. Au fost notificate Comisiei 64 de cazuri de nereguli, implicând o valoare totală de 42 168 842 EUR, în ceea ce privește proiectele cofinanțate de UE pentru perioada menționată anterior. Rămân de recuperat aproximativ 20 315 177 EUR. Cele mai multe cazuri au fost semnalate de Portugalia, Grecia și Lituania (19, 14 și, respectiv, 8). Totuși, Polonia și Grecia au declarat sumele cele mai ridicate (16 milioane EUR și, respectiv, 11 milioane EUR), și anume aproximativ 64 % din total (a se vedea tabelul 7). Principalele două tipuri de nereguli semnalate sunt încălcările normelor privind achizițiile publice și cheltuielile neeligibile, care vizează 54 din cele 64 de nereguli notificate (85 %). Tabelul 7: Nereguli raportate și impactul financiar asupra UE pentru fiecare stat membru în 2011, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1831/1994 – perioada de programare 2000-2006 Stat membru || Număr de nereguli || Sume afectate || Sume de recuperat EUR || % || EUR || % Grecia || 14 || 11 298 028 || 26,79 || 592 581 || 2,92 Irlanda || 3 || 1 552 044 || 3,68 || || Portugalia || 19 || 5 404 973 || 12,82 || || Spania || 3 || 483 353 || 1,15 || || Cipru || || || || || Republica Cehă || 6 || 4 684 545 || 11,11 || 1 761 729 || 8,67 Estonia || || || || || Ungaria || || || || || Letonia || || || || || Lituania || 8 || 569 966 || 1,35 || 43 548 || 0,21 Malta || || || || || Polonia || 5 || 15 998 132 || 37,94 || 15 739 519 || 77,48 Slovacia || 6 || 2 177 800 || 5,16 || 2 177 800 || 10,72 Slovenia || || || || || Bulgaria || || || || || România || || || || || TOTAL || 64 || 42 168 842 || 100,00 || 20 315 177 || 100,00 5. Evaluare Comisia și statele membre efectuează o apreciere și o evaluare a tuturor proiectelor cofinanțate din cadrul Fondului de coeziune. În 2011, Comisia a continuat să realizeze evaluarea ex post a Fondului de coeziune, inclusiv a fostelor proiecte ISPA, pentru perioada de programare 2000-2006. A fost pregătit un set de 3 „pachete de activități” interdependente pentru: a) a evalua contribuția Fondului de coeziune și a ISPA la dezvoltarea sistemului de transport al UE și la realizarea acquis-ului UE în domeniul mediului, evaluând totodată efectul ISPA în ceea ce privește pregătirea pentru programele din cadrul fondurilor structurale și al Fondului de coeziune: · Contribuția celor două instrumente la dezvoltarea rețelei TEN-T în perioada 2000‑2006 este considerată ca fiind semnificativă și excepțională în cazul statelor membre din UE-10. Acest lucru se datorează faptului că țările din UE-10 au aderat la jumătatea perioadei de programare 2000-2006, cea mai mare provocare cu care s-au confruntat fiind aducerea infrastructurii lor naționale la un nivel de bază comparabil cu cel al altor state membre. · În sectorul rutier, cele 99 de proiecte rutiere aprobate au permis adăugarea a 4 214 km de drumuri noi sau reabilitate la rețeaua TEN-T, contribuind cu aproximativ 10 % din lungimea sa totală. Această contribuție a fost mai importantă pentru statele membre din UE-10, în cazul cărora cele 57 de proiecte au permis realizarea a aproximativ 20 % din rețeaua TEN-T prevăzută pentru aceste țări. · În sectorul feroviar, cele 112 proiecte aprobate au permis adăugarea a 8 477 de km de căi ferate/infrastructuri noi sau reabilitate la rețeaua TEN-T, și anume aproximativ 21 % din lungimea sa totală în aceste țări. Și în acest caz, cea mai mare contribuție a vizat rețelele TEN-T din țările din UE‑10, în care procentul îmbunătățit prin proiectele ISPA a fost de aproape 40 % (peste 6 000 de km). · Evaluarea acquis-ului UE a fost limitată la domeniul calității și gestionării apei (inclusiv tratarea apelor reziduale), precum și la cel al colectării și tratării deșeurilor solide. Analiza a demonstrat că Fondul de coeziune și ISPA au contribuit în mod semnificativ la nevoile țărilor și la conformitatea lor cu acquis-ul în domeniul mediului. Au fost furnizate noi infrastructuri sau extinderi ori perfecționări ale infrastructurii pentru alimentarea cu apă, ale serviciilor de salubrizare și ale gestionării deșeurilor solide, conform necesităților țărilor pentru a fi în conformitate cu directivele UE. Deși sumele primite de țări au fost diferite în ceea ce privește fondurile alocate pentru fiecare sector, contribuția medie la necesitățile sectoarelor este relativ similară și reprezintă aproximativ 30 % în sectorul apei potabile și 38 % în sectorul apelor reziduale. În ceea ce privește sectorul deșeurilor solide, în cazul căruia necesitățile au variat mai mult de la o țară la alta și natura proiectelor a fost mai diversă, contribuția a fost de 25 %. b) a desfășura analize ex post cost-beneficiu pe un eșantion de proiecte privind transportul și mediul, pentru a extrage învățăminte pentru viitoarele perioade de programare: · Analiza cost-beneficiu în materie de transport: în ceea ce privește impactul proiectelor, analiza a arătat că toate proiectele au avut un bun raport calitate-preț. Contribuția Fondului de coeziune a fost necesară pentru a valorifica beneficiile economice ale acestor proiecte. Beneficiile aduse de aceste proiecte au vizat 8 categorii (economisirea timpului de călătorie, costurile de exploatare a vehiculelor, îmbunătățirea siguranței, emisiile de dioxid de carbon, poluarea aerului, reducerea zgomotului și altele). În general, ratele de utilizare constatate sunt compatibile cu obiectivul de a dezvolta rezerve de capacitate suficiente pentru a permite o creștere pe întreaga durată de viață a unui proiect. A fost dificil să se stabilească o legătură cauzală directă între investițiile în infrastructura de transport și efectele socioeconomice mai ample (relevante în special pentru PIB). · Analiza cost-beneficiu în materie de mediu: analiza a arătat că multe dintre proiectele privind infrastructura de mediu au fost efectuate pentru a îndeplini cerințele legale. Respectarea legislației în sine nu a garantat efecte pozitive în materie de bunăstare economică – în cele mai multe cazuri, punerea în conformitate s-a realizat la costuri superioare beneficiilor monetare. Astfel, poate fi imposibil să se demonstreze o valoare actuală netă economică pozitivă la nivel de proiect. În cazul celor două proiecte care prezentau alte obiective decât conformitatea, concentrarea asupra problemelor de mediu a fost considerată relevantă pentru necesitățile regiunii. În general, evaluările au constatat că proiectele generează efecte secundare pozitive în ceea ce privește sensibilizarea cu privire la mediu și învățămintele desprinse de instituții. În urma unei modificări de contract în cazul primului dintre aceste „pachete de activități”, în 2011 au fost lansate alte două evaluări, axate pe gestionarea și implementarea Fondului de coeziune, precum și o reexaminare la nivel de experți și o sinteză a evaluării globale. 6. Informare și publicitate Începând de la 1 ianuarie 2007, toate aspectele referitoare la Fondul de coeziune au fost abordate în cadrul Comitetului de coordonare a fondurilor [COCOF, stabilit în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1083/2006]. Comisia a prezentat o versiune actualizată a procesului de închidere a Fondului de coeziune 2000-2006 în cursul celei de-a 44-a reuniuni a Comitetului de coordonare a fondurilor, care a avut loc la Bruxelles la data de 21 septembrie 2011. În 2011, Direcția Generală Politica Regională a continuat să prezinte informații detaliate privind Fondul de coeziune în raportul său anual de activitate[6] și să publice informații precise privind proiecte majore, inclusiv cele finanțate în cadrul Fondului de coeziune pentru perioadele 2000–2006 și 2007–2013. Până în prezent au fost publicate detalii referitoare la 238 de proiecte mari într-o bază de date specifică, consultabilă pe site-ul internet INFOREGIO. Alte proiecte din cadrul Fondului de coeziune sunt disponibile, de asemenea, pe site-ul respectiv, precum și sute de exemple de alte proiecte. În plus, o publicație specifică prezintă 150 de exemple de proiecte cofinanțate prin Fondul de coeziune și fondurile structurale. [1] SEC(2010) 0405 din 19 aprilie 2010. [2] Nu există nicio sumă de declarat în 2011 pentru perioada de programare 1994-1999. [3] Valoarea negativă este rezultatul unei ajustări a atribuirii Fondului în legătură cu notificările eronate din 2010 pentru Fondul de coeziune. Suma de 34 784 766 EUR a fost corect rectificată. [4] Rezervă în materie de risc reputațional pentru Spania. [5] Rezervă în materie de risc reputațional pentru Ungaria. [6] Publicat la adresa http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm.