În acest context, Comisia prezintă o propunere de recomandare a Consiliului privind căile către succesul școlar. Recomandarea care face obiectul propunerii va abroga și va înlocui Recomandarea Consiliului din 2011 privind politicile de reducere a părăsirii timpurii a școlii, valorificând în același timp experiența dobândită în punerea în aplicare a acesteia din urmă. De la adoptarea Recomandării Consiliului din 2011, țările europene s-au confruntat cu noi situații, provocări și oportunități care influențează profund sistemele de educație și formare, printre care numărul tot mai mare de migranți de vârstă școlară din afara UE, inclusiv refugiați, care vin în UE, precum și pandemia de COVID-19. Preocupările cu privire la tendința de scădere a performanței competențelor de bază (astfel cum reiese din rezultatele PISA 2018) au apărut în mod vizibil în discursul politic. Cercetarea în domeniul educației a oferit noi perspective, iar cooperarea în materie de politici la nivelul UE a evidențiat lacune și domenii în care se impun acțiuni suplimentare, ceea ce face necesară revizuirea, actualizarea și îmbunătățirea Recomandării Consiliului din 2011. Noua propunere are un domeniu de aplicare mai larg, deoarece abordează simultan cele două obiective la nivelul UE privind competențele de bază și părăsirea timpurie a sistemelor de educație și formare. Acest aspect reflectă complementaritatea celor două provocări, factorii declanșatori și măsurile de abordare a acestora. În plus, propunerea extinde perspectiva pentru a aborda alte aspecte care nu au fost abordate anterior și care au un impact puternic asupra rezultatelor în domeniul educației, cum ar fi bunăstarea la școală.

Constatările cercetării realizate la nivel internațional și feedbackul primit în urma procesului de consultare care precedă prezenta propunere confirmă necesitatea de a aborda în comun rezultatele școlare și nivelul de educație. Rezultatele slabe în ceea ce privește competențele de bază și digitale și părăsirea timpurie a sistemelor de educație și formare sunt aspecte interconectate, declanșate de o combinație de factori (individuali, familiali, sociali și economici etc.). Factorii declanșatori ai acestora nu au caracter pur educațional; cu toate acestea, anumite caracteristici ale sistemelor de educație și de formare (cum ar fi accesul limitat la educația și îngrijirea timpurie de calitate, atribuirea timpurie a diferitelor direcții educaționale, segregarea, repetenția, școlarizarea specială etc.) pot agrava și mai mult incidența acestora, având un impact deosebit de negativ asupra persoanelor care aparțin unor grupuri mai defavorizate.

(11)În 2011, Consiliul a adoptat o Recomandare privind politicile de reducere a părăsirii timpurii a școlii. Au fost desfășurate activități ample la nivel european și național pentru punerea în aplicare a recomandării, în special prin învățare reciprocă și schimburi de bune practici între statele membre în cadrul ET 2020 pentru cooperarea în materie de politici. O gamă largă de resurse, exemple de măsuri de succes și resurse materiale sunt disponibile online prin intermediul Setului european de instrumente școlare și al setului de instrumente EFP al Cedefop pentru combaterea părăsirii timpurii a școlii. O evaluare independentă a punerii în aplicare a recomandării, publicată în 2019, oferă indicii clare că această recomandare a Consiliului și setul aferent de instrumente de politică ale UE au încurajat transformările la nivelul instituțiilor de învățământ și al politicilor educaționale și au sprijinit reducerea părăsirii timpurii a sistemelor de educație și formare. Aceasta evidențiază, de asemenea, domeniile în care sunt necesare eforturi suplimentare.

(12)Programul Erasmus+ a sprijinit o serie de proiecte transnaționale privind incluziunea în diverse sectoare educaționale, abordând rezultatele slabe la învățătură și părăsirea timpurie a sistemelor de educație și formare. Pentru perioada 2021-2027, incluziunea constituie una dintre prioritățile generale ale programului Erasmus+. Programul include, de asemenea, o prioritate de politică specifică pentru a aborda dezavantajele legate de învățare, părăsirea timpurie a școlii și nivelul scăzut de competențe de bază, permițând părților interesate de finanțare prin programul Erasmus+ să pună în aplicare recomandările de politică.

(13)Fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI) 2014-2020 au mobilizat un volum considerabil de investiții pentru a combate părăsirea timpurie a sistemelor de educație și formare, sprijinind numeroase proiecte la scară largă în conformitate cu Recomandarea Consiliului din 2011. Fondul social european+ sprijină persoanele, regiunile și statele membre care se confruntă cu provocări distincte – de la redresarea în urma pandemiei de COVID-19 la îndeplinirea obiectivelor UE în materie de ocupare a forței de muncă, incluziune socială, educație și climă. Utilizarea pentru programarea intervențiilor în cadrul fondurilor ESI și al fondurilor politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027 se bazează, printre altele, pe recomandările specifice fiecărei țări emise în cadrul semestrului european.

(14)Instrumentul de sprijin tehnic oferă statelor membre posibilitatea de a primi sprijin, la cerere, pentru reforme adaptate într-o varietate de domenii, cum ar fi, de exemplu, îmbunătățirea rezultatelor școlare ale copiilor, îmbunătățirea educației și îngrijirii timpurii, stabilirea de strategii și planuri de acțiune naționale privind abordarea și prevenirea părăsirii timpurii a sistemelor de educație și formare, dezvoltarea instrumentelor de sprijinire a recrutării și dezvoltării profesionale a cadrelor didactice sau elaborarea și punerea în aplicare a reformei programei școlare. Instrumentul de sprijin tehnic și Programul de sprijin pentru reforme structurale, premergător acestuia, au fost utilizate de mai multe state membre pentru a sprijini reformele privind prevenirea părăsirii timpurii a sistemelor de educație și formare, în special în ceea ce privește copiii care provin din medii vulnerabile.

(15)Copiii și adolescenții au nevoie de un set echilibrat de competențe cognitive, sociale și emoționale pentru a obține rezultate pozitive la școală și în viață. Recomandarea Consiliului privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții definește competențele personale, sociale și de a învăța să înveți. Este inclusă capacitatea de a face față incertitudinii și situațiilor complexe, de a susține bunăstarea fizică și emoțională, de a menține o bună stare de sănătate fizică și mintală, de a dezvolta relații de colaborare pozitive și de a duce o viață care ține seama de aspecte legate de sănătate și orientată spre viitor, gestionând conflicte într-un context favorabil incluziunii și sprijinirii.

(16)Concluziile Consiliului privind cadrele didactice și formatorii europeni pentru viitor recunosc faptul că profesorii, formatorii și directorii unităților de învățământ reprezintă o forță motrice indispensabilă pentru educație și formare, subliniind necesitatea perfecționării și actualizării competențelor acestora. Comunicarea privind Spațiul european al educației și rezoluția Consiliului au confirmat rolul esențial al cadrelor didactice și al formatorilor.

(17)Recomandarea Consiliului privind sisteme de înaltă calitate de educație și îngrijire timpurie a copiilor subliniază că accesul tuturor copiilor la servicii de calitate de educație și îngrijire timpurie contribuie la dezvoltarea sănătoasă, la reușita lor școlară și la reducerea inegalităților sociale și a decalajului de competențe dintre copiii provenind din medii socioeconomice diferite.

(18)Recomandarea Consiliului privind învățarea mixtă pentru un învățământ primar și secundar de înaltă calitate și favorabil incluziunii promovează abordări bazate pe învățarea mixtă, combinând mediile de învățare în școli și la distanță, precum și instrumente de învățare digitale și nedigitale, în vederea construirii unor sisteme de educație și formare mai reziliente și mai favorabile incluziunii. Astfel de practici permit abordări și instrumente diversificate pentru o mai bună susținere a elevilor cu nevoi specifice sau care provin din grupuri defavorizate și pentru a le spori motivația de a învăța.

(19)Agenda pentru competențe în Europa definește acțiuni de consolidare a competitivității durabile și a rezilienței pentru a furniza un răspuns la crize și pentru a ajuta cetățenii și întreprinderile să dezvolte mai multe competențe de mai bună calitate, pe baza lecțiilor învățate în timpul pandemiei de COVID-19. Recomandarea Consiliului privind educația și formarea profesională (EFP) pentru competitivitate durabilă, echitate socială și reziliență propune o viziune de politică reînnoită a UE privind EFP, care are un rol esențial în prevenirea și combaterea părăsirii timpurii a educației și formării și în promovarea egalității de șanse.

(20)Planul de acțiune pentru educația digitală stabilește acțiuni vizând intensificarea aptitudinilor și competențelor digitale pentru transformarea digitală, asigurarea faptului că niciun cursant nu este lăsat în urmă și că absolvenții au competențele necesare pe piața forței de muncă. Acesta prevede elaborarea unor orientări comune pentru profesori și personalul din instituțiile de învățământ pentru a încuraja alfabetizarea digitală și pentru a combate dezinformarea, actualizarea Cadrului european al competențelor digitale și planificarea unei propuneri de recomandare a Consiliului privind îmbunătățirea ofertei de competențe digitale în educație și formare. Planul de acțiune încurajează, de asemenea, eliminarea disparității de gen în domeniul STIM.

(21)Recomandarea Consiliului de instituire a unei Garanții europene pentru copii invită statele membre să garanteze copiilor aflați în dificultate (și anume expuși riscului de sărăcie sau de excluziune socială, în special de etnie romă) accesul efectiv și gratuit la educație și activități școlare. Strategia UE privind drepturile copilului solicită construirea unei educații de calitate și favorabile incluziunii. Noua strategie a UE pentru un internet mai bun pentru copii prevede construirea unui mediu digital în care copiii să fie protejați, capacitați și respectați și subliniază că cei aflați în situații vulnerabile ar trebui să aibă șanse egale de a valorifica oportunitățile oferite de deceniul digital.

(22)O nouă generație de strategii ale UE privind egalitatea și de cadre de politică privind incluziunea adoptate în 2020 și 2021 a pus un accent puternic pe promovarea echității și a incluziunii și pe combaterea discriminării în educație, cu sprijin specific pentru persoanele cele mai defavorizate și discriminate.

(23)Recomandarea Consiliului privind „O punte către locuri de muncă – consolidarea Garanției pentru tineret” recomandă facilitarea reintegrării tinerilor în sistemele de educație și formare profesională prin diversificarea ofertei de continuare a educației, asigurând, după caz, validarea învățării nonformale și informale. În plus, inițiativa ALMA (Aim, Learn, Master, Achieve – Țintește, Învață, Stăpânește, Obține) îi ajută pe tinerii defavorizați cu vârste cuprinse între 18 și 30 de ani care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (not in employment, education or training – NEET) să își găsească drumul către piața muncii din țara lor de origine, îmbinând sprijinul pentru educație, formare profesională sau angajare cu un stagiu într-un alt stat membru al UE, pentru a-și îmbunătăți competențele, cunoștințele și experiența.

(24)Lecțiile învățate din punerea în aplicare a Recomandării Consiliului din 2011, noile informații din domeniul cercetării și din procesul de consultare a părților interesate impun o abordare mai amplă, mai incluzivă și sistemică a succesului școlar, abordând simultan obiectivul la nivelul UE privind competențele de bază și pe cel privind părăsirea timpurie a sistemelor de educație și formare și integrând deplin dimensiunea bunăstării. O astfel de abordare ar trebui să asigure dezvoltarea competențelor necesare pentru a prospera în educație și în viață și să conducă la o experiență utilă de învățare, la implicare, la o participare mai largă în comunitate și la tranziția către o maturitate stabilă.

(25)Obiectivul de reducere a rezultatelor slabe la învățătură și a părăsirii timpurii a sistemelor de educație și formare și de promovare a succesului școlar trebuie să fie abordat în mod sistematic prin educație și formare la nivelul UE. La nivel de sistem, coerența măsurilor de politică, coordonarea cu alte domenii de politică relevante (cum ar fi sănătatea, serviciile sociale, ocuparea forței de muncă, locuințele, justiția, migrația și integrarea) și cooperarea eficace între diverși actori de la toate nivelurile (național, regional, local, școlar) sunt necesare pentru un sprijin coordonat acordat copiilor, tinerilor și familiilor acestora. În paralel, la nivel școlar ar trebui promovate abordări care să îi implice pe toți actorii de la nivelul școlii, vizând toate domeniile de activitate (predare și învățare; planificare și guvernanță; etc.) și implicând toți actorii-cheie: cursanți, directori ai unităților de învățământ, personal didactic și nedidactic, părinți și familii, precum și comunități locale și mai vaste.

(26)Prezenta Recomandare a Consiliului respectă pe deplin principiile subsidiarității și proporționalității,

RECOMANDĂ STATELOR MEMBRE:

1.Să elaboreze sau să consolideze în continuare, până în 2025, o strategie integrată și cuprinzătoare pentru promovarea succesului școlar, la nivelul corespunzător, în conformitate cu structura sistemului lor de educație și formare, în vederea decuplării rezultatelor școlare de statutul socioeconomic, a promovării incluziunii în educație (inclusiv prin abordarea segregării în educație), precum și în vederea reducerii în continuare a părăsirii timpurii a sistemelor de educație și formare și a rezultatelor slabe în ceea ce privește competențele de bază, astfel cum se propune în cadrul de politică din anexă. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită bunăstării în școli, ca o componentă-cheie a succesului școlar. O astfel de strategie ar trebui să includă măsuri de prevenire, intervenție și compensare (inclusiv măsuri oferite în contextul Garanției pentru tineret), să se bazeze pe elemente concrete și să îmbine măsuri universale cu dispoziții specifice și/sau individualizate pentru cursanții care necesită atenție sporită și sprijin suplimentar în contexte favorabile incluziunii (cum ar fi cursanții care provin din medii socioeconomice defavorizate, migranții – inclusiv refugiații – sau cei de etnie romă, cursanții cu dizabilități vizibile și invizibile, cei cu nevoi educaționale speciale sau cu probleme de sănătate mintală). O astfel de strategie ar trebui, de asemenea, să se bazeze pe o cooperare structurată între actorii care reprezintă domenii de politică, niveluri de guvernanță și niveluri educaționale diferite, să beneficieze de o finanțare adecvată și să fie însoțită de un plan concret de punere în aplicare și evaluare.

2.Să dezvolte și să consolideze în continuare sistemele de colectare și monitorizare a datelor la nivel național, regional și local care să permită colectarea sistematică de informații cantitative și calitative privind cursanții, precum și privind factorii care afectează rezultatele învățării, în special mediul socioeconomic. Aceste sisteme trebuie să respecte protecția datelor cu caracter personal și legislația națională. Sistemele ar trebui să se asigure că datele și informațiile defalcate cu privire la o gamă largă de aspecte sunt disponibile la diferite niveluri de politică și sunt utilizate pentru prevenire și intervenție timpurie, analiză și elaborarea politicilor, coordonarea, monitorizarea și evaluarea strategiilor de mai sus.

3.În contextul unei strategii integrate și cuprinzătoare, să îmbine măsurile de prevenire, intervenție și compensare cu cele prevăzute în cadrul de politică din anexă pentru a sprijini: