Sărăcia este în scădere, dar persistă inegalități mari în materie de venituri. România are unul dintre cele mai ridicate niveluri de inegalitate a veniturilor din UE și această inegalitate este în creștere, parțial din cauza reducerii efectelor de redistribuire ale sistemelor fiscale și de transferuri. Deși rata sărăciei este în scădere, sărăcia și excluziunea socială persistă în rândul tinerilor, familiilor cu copii, persoanelor cu handicap, romilor, populației rurale și persoanelor inactive. Se are în vedere trecerea la servicii mai integrate orientate către grupurile defavorizate, întrucât furnizarea acestor servicii este scăzută.

Inversând procesul de consolidare din trecut, politica fiscală a devenit prociclică în 2016, iar deficitul este în creștere. În urma unor reduceri semnificative ale taxelor și a creșterii accentuate a cheltuielilor, deficitul public a crescut la 2,8 % din PIB în 2016 și se estimează că va crește în continuare la 3,6 % în 2017și 3,9 % în 2018. Potrivit previziunilor, deficitul structural se va adânci, de la o valoare de sub 1 % în 2015, la aproximativ 4 % în 2017, peste obiectivul pe termen mediu. Ponderea datoriei publice se așteaptă să se deterioreze, rămânând însă sub 60 % din PIB.

Recent, ritmul de majorare a salariilor s-a accelerat ca efect al contracției pieței forței de muncă. Începând din 2012, dinamica remunerării nominale per salariat a urmat evoluția inflației, a productivității și a ratei șomajului. Cu toate acestea, în 2016, dinamica remunerării per salariat s-a accelerat, reflectând contracția pieței muncii și depășind rata preconizată pe baza indicatorilor macroeconomici fundamentali (graficul 1.8).

Per ansamblu, România a realizat unele progrese( ) în ceea ce privește respectarea recomandărilor specifice fiecărei țări din 2016. În general, s-au înregistrat progrese limitate privind credibilitatea instituțiilor bugetare, respectarea obligațiilor fiscale și colectarea impozitelor și stabilitatea financiară. Per ansamblu au existat, în schimb, unele progrese privind ocuparea forței de muncă, stabilirea salariului minim, educația și pensiile. S-au înregistrat în general unele progrese în domeniul sănătății, al administrației publice și al întreprinderilor publice. Per ansamblu s-au înregistrat unele progrese în zonele rurale, în domeniul transporturilor și al investițiilor.

Creșterea creditării acordate societăților nefinanciare a rămas negativă. Creditele acordate societăților au continuat să piardă teren (3,1 % de la an la an în decembrie 2016). Creșterea stocului de credite exprimate în moneda națională (+4 %) nu a compensat declinul împrumuturilor în valută (11,0 %). Cererea de credite a rămas scăzută din cauza ajustărilor de bilanț ale societăților rezidente și a preferinței de a reinvesti profiturile.

Băncile continuă să se concentreze asupra împrumuturilor acordate gospodăriilor. În 2016 a crescut rapid creditarea în lei a gospodăriilor (în decembrie, cu 25 % în termeni nominali pentru întregul an), pe fondul unor rate ale dobânzii aflate în scădere. Mai mult de jumătate din creditele acordate gospodăriilor sunt pentru achiziționarea de locuințe și sunt din ce în ce mai des exprimate în monedă națională (+ 54 % variație de la an la an în decembrie 2016). Cu toate acestea, bilanțurile globale ale gospodăriilor s-au îmbunătățit. La un nivel de 17,5 % din PIB, datoria gospodăriilor rămâne una dintre cele mai scăzute în UE. După o scădere înregistrată în ultimii 6 ani, atât în termeni nominali, cât și în termeni reali, prețul locuințelor a crescut ușor în perioada 2015-2016.

Este posibil ca independența autorităților de reglementare din sectorul financiar să fie fi afectată prin alte inițiative. Un proiect de propunere legislativă supus Parlamentului vizează să limiteze independența BNR, să ridice protecția juridică a personalului BNR pentru acțiunile întreprinse cu bună-credință și să supună BNR unui control parlamentar mai strict. Camera Deputaților a inițiat o propunere de modificare a cadrului juridic al Autorității de Supraveghere Financiară. Propunerea cuprinde noi dispoziții privind revocarea mandatului membrilor consiliului de administrație al Autorității, ceea ce contravine bunelor practici internaționale și are implicații asupra independenței exercițiului de supraveghere. În plus, Parlamentul a lansat procedura de revocare a mandatului președintelui Autorității de Supraveghere Financiară în urma unor măsuri luate după evaluarea activelor și pasivelor și testul de stres realizate în 2015 în sectorul asigurărilor pentru a remedia deficiențele legate de asigurarea auto obligatorie. Aceste măsuri denotă exercitarea unei presiuni politice ca răspuns la acțiunile de supraveghere și limitează independența autorităților de supraveghere.

Curtea Constituțională a declarat neconstituțională legea privind conversia creditelor în franci elvețieni Spre deosebire de țările care au adoptat legi similare (cum ar fi Polonia și Croația), România are o expunere limitată la creditele în franci elvețieni, cu un stoc de rambursat care se ridică la 0,8 % din PIB (la sfârșitul lunii iunie 2016) și 3 % din totalul creditelor acordate gospodăriilor. Stocul total de împrumuturi în franci elvețieni a continuat să scadă în prima jumătate a anului 2016, comparativ cu 2015, pe fondul negocierilor voluntare dintre bănci și clienți pentru conversia împrumuturilor din franci elvețieni în lei. Legea privind conversia creditelor în franci elvețieni în lei la cursurile de schimb istorice (și anume la momentul în care a fost semnat contractul de împrumut), adoptată de Parlament în octombrie 2016, a fost trimisă de guvernul anterior la Curtea Constituțională în vederea unui control al constituționalității. În decizia sa din 7 februarie, Curtea Constituțională a respins conversia creditelor în franci elvețieni în lei la cursurile de schimb istorice și a susținut că aceasta ar trebui să se facă în condițiile de la data conversiei ( ). În plus, Curtea Constituțională a declarat legea neconstituțională din motive de procedură, aceasta fiind adoptată cu încălcarea principiului bicameralismului.

Sistemul de sănătate se confruntă cu provocări structurale și legate de finanțare. Sistemul de sănătate este caracterizat de un acces inegal și de cheltuieli ineficiente, precum și de lipsa unei structuri de finanțare sustenabile pe termen lung. Sistemul rămâne axat pe spitale, existând puține servicii de îngrijire primară și ambulatorie, ceea ce are drept rezultat servicii de îngrijire învechite și ineficace (Comisia Europeană, 2016c). În plus, depășirea repetată a bugetului alocat produselor farmaceutice limitează introducerea de medicamente inovatoare. Sistemele electronice din sistemul medical, care ar putea îmbunătăți eficiența și diminua incidența corupției, nu sunt pe deplin funcționale. Guvernanța defectuoasă și lipsa unor politici globale de sănătate publică se adaugă acestor provocări.

Deficiențele structurale limitează contribuția sistemului de C&I la creșterea economică. Provocările structurale cărora trebuie să le facă față sectorul C&I rămân neschimbate (Comisia Europeană, 2016a). Printre acestea se numără finanțarea insuficientă, fragmentarea instituțională, calitatea precară a bazei științifice publice și slaba colaborare dintre sectorul public și cel privat. În 2015, Tabloul de bord european privind inovarea (Comisia Europeană, 2016j) a plasat România în ultima categorie de țări („performanțe modeste în domeniul inovării”), cu un punctaj cu mult sub media UE la toate dimensiunile și la toți indicatorii (graficul 3.5.1). Lipsa de dinamism din C&I are consecințe asupra competitivității și a perspectivelor de creștere economică pe termen lung.

Economia nu este eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, clasificându-se cu mult sub media UE, ceea ce are implicații asupra competitivității (World Economic Forum, 2014) și a dezvoltării durabile a țării (Eco-Innovation Observatory, 2015). Rata de reciclare este una dintre cele mai mici din UE (5 %), în timp ce rata de depozitare a deșeurilor este una dintre cele mai ridicate (82 % în 2013), constatându-se reapariția depozitelor de deșeuri ilegale.

În pofida întârzierilor, în 2016 s-au realizat unele progrese, definitivându-se planurile de acțiune pentru condiționalitatea ex ante privind sănătatea, transporturile, achizițiile publice și CD&I. În felul acesta, s-au pus bazele planificării strategice a viitoarelor investiții din fonduri ESI în infrastructura pentru servicii publice și IMM-uri. Cu toate acestea, nu este încă finalizată configurația instituțională și operațională a programelor finanțate din fondurile ESI, iar câteva elemente-cheie de condiționalitate ex ante nu sunt încă îndeplinite, ceea ce duce la apariția unui risc de întârzieri suplimentare în procesul de punere în aplicare. Au fost contractate 348 proiecte în valoare de 252 de milioane EUR (19 % din creditele alocate) pentru investiții în infrastructura rurală (drumuri, aprovizionare cu apă/sisteme de tratare a apelor uzate, educație sau infrastructură socială). În august 2016, Guvernul a lansat, de asemenea, un program IT cuprinzător, elaborat în colaborare cu sectorul privat, prin care se urmăresc creșterea interoperabilității dintre diferitele niveluri ale administrației și îmbunătățirea calității serviciilor publice (GovITHub). S-au înregistrat unele progrese în privința îmbunătățirii accesului la servicii integrate în mediul rural, care marchează trecerea de la prestații la furnizarea de servicii. Ca parte a unui proiect-pilot, vor fi introduse servicii integrate în aproximativ 100 de comunități dintre cele mai marginalizate, prin echipe care vor interveni la nivel de comunitate, în special în mediul rural. Odată ce va fi aplicat pe scară mai largă, acest proiect-pilot poate genera progrese substanțiale în direcția furnizării de servicii integrate. Au fost lansate apeluri de proiecte FSE la nivel național, care vizează comunitățile defavorizate, inclusiv din zonele defavorizate. La începutul anului 2016, Guvernul a adoptat un set cuprinzător de măsuri pentru a îmbunătăți nivelul de trai și a stimula productivitatea și diversificarea economică în mediul rural. În 2016 au fost adoptate o serie de măsuri având drept obiective creșterea bunăstării populației rurale și dezvoltarea unei clase de mijloc în mediul rural. Programul de dezvoltare rurală a început să fie pus în aplicare. Au fost contractate 533 proiecte suplimentare în valoare de 49 milioane EUR (16 % din creditele alocate) pentru investiții în diversificarea activităților economice și crearea de activități neagricole în mediul rural. Deși s-au realizat progrese în ceea ce privește contractarea, punerea în aplicare pe teren a proiectelor abia a început. Până în 2023, România mai poate accesa aproximativ 1,2 miliarde EUR pentru investiții în infrastructura rurală și 275 milioane EUR pentru diversificarea economiei rurale.

S-au realizat unele progrese cu privire la simplificarea procedurilor administrative pentru întreprinderi și populație. Printre măsurile luate în cursul anului 2016 se numără Ordonanța de urgență nr. 41/2016, care vizează simplificarea procedurilor administrative și facilitarea relațiilor dintre cetățeni și administrația publică; adoptarea, în noiembrie 2016, a primelor elemente ale celui de al doilea pachet legislativ, inclusiv a Ordonanței de urgență a Guvernului nr. 84/2016 pentru modificarea Codului de procedură fiscală, care cuprinde, de asemenea, măsuri menite să simplifice procedurile administrative pentru întreprinderi, inclusiv, de exemplu, procedurile de obținere a numărului de identificare fiscală, reactivarea contribuabililor inactivi, extinderea utilizării mijloacelor de plată la distanță (de exemplu, serviciile bancare la domiciliu, serviciile bancare mobile) pentru plata impozitelor, punerea la dispoziție a unei game mai ample de instrumente electronice pentru plata impozitelor și anumite reduceri ale comisioanelor; dezvoltarea în continuare a cadrului privind rezultatele activității intelectuale; introducerea unor scutiri de impozit pentru sarcini și activități din domeniul C&D, precum și clarificarea sarcinilor și activităților scutite de impozitul pe venit pentru profesioniștii din domeniul IT; adoptarea Ordonanței de urgență a Guvernului nr. 35/2016 privind modificarea și completarea Legii cadastrului și a publicității imobiliare nr. 7/1996, importantă atât pentru proiectele din agricultură, cât și pentru cele de infrastructură. Măsurile semnificative adoptate în 2016 pentru sporirea transparenței (consultări publice și dezbateri privind proiectele de acte legislative etc.) sunt inversate în 2017.

România a înregistrat progrese în ceea ce privește reforma achizițiilor publice, dar corupția rămâne o provocare ( ). Punerea în aplicare a strategiei și a planului de acțiune privind achizițiile publice a progresat în 2016 ( ). În mai 2016, a intrat în vigoare noua legislație în materie de achiziții publice care transpune directivele UE și, până la sfârșitul anului 2016, toată legislația secundară necesară a fost adoptată. A fost adoptată Legea privind instituirea unui mecanism de prevenire a conflictului de interese prin verificări ex ante sistematice. În 2015 a fost înființată Agenția Națională pentru Achiziții Publice (ANAP), în calitate de unică instituție responsabilă cu achizițiile publice. Aceasta dispune de mecanisme mai puternice și eficiente de control al corupției și de mecanisme instituționale de prevenire a acesteia. ANAP este responsabilă de verificarea ex ante a procedurilor de achiziții publice și este pe cale să introducă un sistem de verificări ex ante mai stricte, bazate pe eșantioane, spre deosebire de controalele sistematice anterioare. În octombrie 2015 a fost instituit un comitet interministerial pentru achizițiile publice, prin care se urmărește asigurarea coerenței de ansamblu a sistemului de achiziții publice.

Reforma administrației publice avansează lent, îngreunând punerea în aplicare a reformelor structurale. România a adoptat noi strategii privind funcția publică, prin care au fost îmbunătățite guvernanța și transparența. Cu toate acestea, structurile organizatorice rămân instabile și vulnerabile la schimbările politice. Reformele resurselor umane au fost incomplete, ceea ce limitează capacitatea instituțiilor publice de a elabora și a pune în aplicare politici într-un mod strategic și coordonat. În plus, administrația publică nu poate fi trasă la răspundere decât într-o mică măsură, ceea ce are un impact negativ asupra cantității și eficienței serviciilor publice.

CEDEFOP (2016a), Skills shortages and surplus occupations in Europe, (Profesii în Europa: deficit sau excedent de competențe?), disponibil la adresa: http://www.cedefop.europa.eu/en/publications-and-resources/publications/9115

CASE et al. (2016), Study and Reports on the VAT Gap in the EU-28 Member States: 2016 Final Report ( „Studiu și rapoarte privind discrepanțele în materie de TVA între statele membre ale UE-28: Raportul final pe anul 2016”), TAXUD/2015/CC/131

Bertelsmann Stiftung (2016), Policy Performance and Governance Capacities in the OECD and EU, Sustainable Governance Indicators

Arpaia, A. și A. Kiss (2015) Benchmarks for the assessment of wage developments. Spring 2015 („Criterii de referință pentru evaluarea evoluției salariilor. Primăvara anului 2015”), DG Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune, Notă web analitică 2/2015 (Analytical Web Note 2/2015).

Arnold, J. (2008), Do Tax Structures Affect Aggregate Economic Growth? Empirical Evidence from a Panel of OECD Countries, OECD Economics Department Working Papers 643, OECD Publishing

Comisia Europeană (2016b), Politici fiscale în UE: Tabloul de bord 2016, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg

Comisia Europeană (2016c), Raportul comun privind sistemele de sănătate și de îngrijire pe termen lung și sustenabilitatea fiscală a acestora, Document de țară pentru România, disponibil la adresa: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/eeip/pdf/ip037bycountry/joint-report_ro_en.pdf

Comisia Europeană (2016d), Open data maturity in Europe (Maturitatea datelor deschise în Europa), disponibil la adresa: https://www.europeandataportal.eu/sites/default/files/edp_landscaping_insight_report_n2_2016.pdf

Comisia Europeană (2016e), Raport al Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind progresele realizate de România în cadrul Mecanismului de cooperare și verificare COM(2016) 41 final

Comisia Europeană (2016f), Taxation trends in the European Union (Tendințe în fiscalitatea din Uniunea Europeană), Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg

Comisia Europeană (2016g), Tax Policies in the European Union 2016 Survey (Politicile fiscale în Uniunea Europeană în 2016 - anchetă), Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg

Comisia Europeană (2016h), Education and Training Monitor(Monitorul educației și formării), disponibil la adresa: https://ec.europa.eu/education/sites/education/files/monitor2016-ro_en.pdf

Comisia Europeană (2016i), Garanția pentru tineret și Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor după trei ani, Documentul de lucru al serviciilor Comisiei, disponibil la adresele http://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:73591c12-8afc-11e6-b955-01aa75ed71a1.0001.02/DOC_2&format=PDF și http://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:73591c12-8afc-11e6-b955-01aa75ed71a1.0001.02/DOC_1&format=PDF

Comisia Europeană (2016j), European Innovation Scoreboard 2016 (Tabloul de bord european privind inovarea 2016), Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg

Comisia Europeană (2015a), Challenges to Member States’ Investment Environments, (Provocări pentru mediul investițional din statele membre), Document de lucru al serviciilor Comisiei, disponibil la adresele: http://ec.europa.eu/europe2020/pdf/2016/ags2016_challenges_romania_ro.pdf http://ec.europa.eu/europe2020/pdf/csr2016/cr2016_romania_ro.pdf

Eco-Innovation Observatory (2015b), Country Brief 2015 Romania [Observatorul ecoinovării (2015b), Document de informare 2015 pentru România], disponibil la adresa: available at: http://www.eco-innovation.eu/images/stories/2015_country_reports/romania_eco-innovation_2015.pdf

Comisia Europeană (2015c), Evoluția ocupării forței de muncă și a situației sociale în Europa, disponibil la adresa> http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=ro&pubId=7859&furtherPubs=yes

Comisia Europeană (2012), Fiscal frameworks across Member States: Commission services country fiches from the 2011 EPC peer review, Romania country fiche, Occasional paper 91, February 2012

Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) (2016), Second European Union Minorities and Discrimination Survey: Roma – Selected findings

Eurostat (2016), Statistics on young people neither in employment nor in education or training, disponibile la adresa: http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Statistics_on_young_people_neither_in_employment_nor_in_education_or_training

OCDE (2016), Public Governance Reviews, Romania Scan

OCDE/UE (2016), Health at a Glance: Europe 2016: State of Health in the EU Cycle, OECD Publishing, Paris, disponibil la adresa: http://dx.doi.org/10.1787/9789264265592-en

Manpower Group (2015), Talent Shortage Survey, disponibil la adresa: http://www.manpowergroup.com/wps/wcm/connect/db23c560-08b6-485f-9bf6-f5f38a43c76a/2015_Talent_Shortage_Survey_US-lo_res.pdf?MOD=AJPERES

Marrez, H. (2015), The role of state-owned enterprises in Romania (Rolul întreprinderilor publice în România), ECFIN Country Focus.

Ministerul Sănătății din România și AID ROMANIA (2015), Cercetare Națională, Partea a II-a, Percepții asupra unui corupției din sistemul public de sănătate, disponibilă la adresa: http://www.aid-romania.org/wp-content/uploads/2015/02/RAPORT-SONDAJ-SANATATEA-PARTEA-2-2015-02-11-PT-COMUNICAT1.pdf