RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 9/65

Avizul Comitetului Regiunilor „Planul european de acțiune privind guvernarea electronică 2011-2015”

2012/C 9/12

COMITETUL REGIUNILOR

— salută elaborarea Planului european de acțiune privind guvernarea electronică 2011-2015. Prioritățile acestui plan – serviciile transfrontaliere, responsabilizarea utilizatorului, reutilizarea informațiilor din sectorul public (ISP), participarea electronică, piața unică online, guvernarea ecologică și interoperabilitatea – sunt toate domenii în care localitățile și regiunile sunt în același timp părți interesate, furnizori și beneficiari;

— salută eforturile administrațiilor europene de a responsabiliza cetățenii și întreprinderile prin intermediul serviciilor de guvernare electronică, precum și accesul sporit la informații publice și transparența sporită. Comitetul sprijină inițiativele de sporire a participării publice la procesul politic, de îmbunătățire a mobilității în cadrul pieței unice și de reducere a birocrației pentru public;

— subliniază că Planul european de acțiune privind guvernarea electronică poate contribui semnificativ la reducerea decalajului digital și la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020, ajutând totodată la satisfacerea unei serii importante de nevoi sociale, culturale și economice ale cetățenilor europeni;

— subliniază că, în timp ce software-ul cu sursă deschisă se bucură de o acceptare sporită pe piață, standardele și interfețele deschise sunt și ele factori esențiali care permit transferul, utilizarea și interoperabilitatea informațiilor între organizații, sisteme și echipamente.

Raportor dl Ján ORAVEC (SK-PPE), primarul orașului Štúrovo Document de referință Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Planul european de acțiune privind guvernarea electronică 2011-2015 – Exploatarea TIC pentru promovarea unei guvernări inteligente, sustenabile și inovatoare COM(2010) 743 final

I. RECOMANDĂRI POLITICE

Societatea informațională a fost și este un catalizator excepțional al progresului economic și social. Recunoscând acest fapt, toate țările și regiunile din lume includ consolidarea societății informaționale în planurile lor de dezvoltare și, prin intervenție publică, încearcă să accelereze constituirea infrastructurii în domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC), să sprijine crearea conținutului, să mărească viteza serviciilor oferite și să sprijine cetățenii pentru a utiliza într-un grad mai ridicat aceste tehnologii. Europa se numără printre deschizătorii de drumuri la nivel global în această privință, iar agenda sa ar trebui consolidată prin participarea autorităților locale și regionale.

Planul european de acțiune privind guvernarea electronică 2011-2015 trebuie văzut ca o concretizare practică a obiectivelor Agendei digitale pentru Europa. Barierele din calea unei creșteri mai dinamice a potențialului TIC, care au condus la aceste inițiative, sunt mai mult decât evidente în Europa. Este deosebit de important să se îmbunătățească accesul la tehnologiile inovatoare în cadrul autorităților locale și regionale, care sunt cel mai aproape de cetățeni și furnizează servicii direct la fața locului. Trebuie trase învățăminte din proiectele din trecut care nu au reușit să producă rezultatele anticipate.

Comitetul Regiunilor sprijină

1. propunerile din cadrul Planului de acțiune privind guvernarea electronică, care sunt deosebit de relevante pentru autoritățile locale și regionale, acestea trebuind să integreze TIC ca parte fundamentală a dezvoltării planului. Prioritățile de la nivel local și regional ale noii strategii pot sprijini calitatea vieții și activitatea economică și socială a cetățenilor, în paralel cu stimularea dezvoltării unor servicii publice mai eficiente și personalizate, precum și a întreprinderilor locale. Există o serie de mijloace prin care regiunile și orașele pot sprijini exploatarea deplină a acestui potențial;

2. promovarea incluziunii digitale – adică a unei societăți informaționale incluzive și echitabile din punct de vedere regional și social, care utilizează TIC pentru a spori competitivitatea și îmbunătăți serviciile publice –, acesta fiind unul dintre principalele obiective ale planului de acțiune;

3. o largă colaborare a autorităților locale și regionale în vederea îmbunătățirii interoperabilității sistemelor de guvernare și a eficacității serviciilor publice (1).

Comitetul Regiunilor salută

4. elaborarea Planului european de acțiune privind guvernarea electronică 2011-2015. Prioritățile acestui plan – serviciile transfrontaliere, responsabilizarea utilizatorului, reutilizarea informațiilor din sectorul public (ISP), participarea electronică, piața unică online, guvernarea ecologică și interoperabilitatea – sunt toate domenii în care localitățile și regiunile sunt în același timp părți interesate, furnizori și beneficiari;

5. eforturile administrațiilor europene de a responsabiliza cetățenii și întreprinderile prin intermediul serviciilor de guvernare electronică, precum și accesul sporit la informații publice și transparența sporită. Comitetul sprijină inițiativele de sporire a participării publice la procesul politic, de îmbunătățire a mobilității în cadrul pieței unice și de reducere a birocrației pentru public;

6. abordarea bazată pe ghișeul unic, care a fost adoptată în mai multe state membre. Crearea unor astfel de centre de servicii ale autorităților publice în întreaga UE ar fi de o importanță fundamentală atât pentru public, cât și pentru întreprinderi în statele membre respective. Este însă necesar să se creeze mai întâi condițiile prealabile corespunzătoare pentru guvernarea electronică și totodată să se evalueze pe deplin punerea în aplicare a Directivei UE privind serviciile;

7. activitatea importantă de promovare și de monitorizare a sănătății publice, în special în zone care sunt îndepărtate sau greu accesibile. Elaborarea și implementarea programelor naționale de digitalizare a asistenței medicale în statele membre ar facilita foarte mult furnizarea de servicii de sănătate la nivel local, regional sau transfrontalier.

Comitetul Regiunilor subliniază

8. că autorităților locale și regionale le revine un rol important în cadrul acestui proces și prin urmare: — Comisia Europeană și statele membre ar trebui să ia măsurile necesare pentru a permite implicarea deplină și eficientă a autorităților locale și regionale în guvernanța inițiativelor legate de TIC (2); — întregul potențial european de dezvoltare a serviciilor TIC în sectoarele public și privat ar trebui exploatat pe deplin; astfel, TIC ar trebui utilizate pentru îmbunătățirea serviciilor autorităților locale și regionale în domenii cum ar fi sănătatea, educația, achizițiile publice, securitatea și serviciile sociale. Parteneriatele public-privat susținute de UE și care implică autorități locale și regionale și IMM-uri care dezvoltă TIC în domeniul serviciilor publice de TIC pot reprezenta o bază ideală pentru dezvoltarea competențelor și cunoștințelor la nivel local în întreaga UE (3); — în procesul de dezvoltare în continuare a infrastructurilor și serviciilor în cadrul Planului de acțiune privind guvernarea electronică, va fi esențial să se asigure îndeplinirea tuturor cerințelor de securitate, în special a celor privind confidențialitatea, disponibilitatea și integritatea, la fiecare nivel, pentru a garanta niveluri optime de confidențialitate și de protecție a datelor cu caracter personal și a preveni orice urmărire nepermisă de lege a oricărui tip de informații personale și crearea de profiluri (4), inclusiv în ceea ce privește preferințele în materie de cumpărături, starea de sănătate, fișele medicale etc., și pentru a împiedica orice atac pe căi deja cunoscute împotriva sistemului de prelucrare și de stocare a datelor; — dezvoltarea unor servicii publice transfrontaliere face necesar ca proiectele informatice implicate să acopere aspectele legate de interoperabilitate și identificare electronică a cetățenilor (Stork), semnăturile electronice, tratarea documentelor pe cale electronică și alte părți componente ale guvernării electronice, astfel încât acestea să fie abordate într-un context european: aceasta este, de asemenea, o condiție prealabilă fundamentală a mobilității individuale a cetățenilor în UE. Interoperabilitatea este o componentă esențială a serviciilor transfrontaliere furnizate de autoritățile publice, care necesită o abordare internațională, dincolo de competențele autorităților locale; — autoritățile locale și regionale ar trebui consultate sistematic la conceperea, punerea în aplicare și guvernanța măsurilor destinate implementării guvernării electronice în întreaga Europă. Regiunile și localitățile ar trebui să fie recunoscute împreună cu statele membre ca promotorii principali ai unei cooperări mai strânse între utilizatori și producătorii de inovații TIC la diferite niveluri guvernamentale și administrative (5);

9. că adoptarea de măsuri de raționalizare, modernizare și reducere a sarcinilor administrative – ca axă prioritară de acțiune în vederea reducerii costurilor, a raționalizării și simplificării procedurilor administrative și serviciilor – va contribui la dinamizarea activității economice, la reducerea demersurilor și sarcinilor birocratice, precum și la facilitarea contactelor dintre cetățeni și administrație, contribuind la reducerea costurilor administrative ale activităților întreprinderilor, la sporirea competitivității întreprinderilor și la stimularea dezvoltării acestora;

10. că principiile subiacente ale planului de acțiune – deschidere, flexibilitate și colaborare în relațiile dintre administrația publică europeană și public – sunt de o importanță vitală pentru reușita aplicării acestuia;

11. că ideea de transparență este deosebit de importantă în acest context, întrucât „statele membre vor permite cetățenilor să aibă acces electronic la acele date personale care sunt deținute de respectivele state atunci când datele sunt disponibile în format electronic” (6). Aceste date pot fi consultate deja în prezent de cetățeni. Cu toate acestea, Comitetul Regiunilor are anumite rezerve față de propunerea Comisiei de a-i înștiința automat pe cetățeni pe cale electronică începând cu 2014, ori de câte ori aceste date sunt prelucrate prin mijloace automate. O astfel de informare ar trebui să aibă loc doar atunci când este utilă pentru cetățeni și se află într-un raport just cu costurile aferente;

12. că implicarea strânsă a autorităților locale și regionale ar favoriza valorificarea la maximum a potențialului reutilizării informațiilor din sectorul public, întrucât aceste autorități ar putea juca un rol esențial în promovarea acestei reutilizări în vederea sporirii competitivității și creării de noi locuri de muncă (7);

13. că Planul european de acțiune privind guvernarea electronică poate contribui semnificativ la reducerea decalajului digital și la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020, ajutând totodată la satisfacerea unei serii importante de nevoi sociale, culturale și economice ale cetățenilor europeni (8);

14. că introducerea în întreaga Europă a principiului conform căruia detaliile personale și detaliile obiectelor trebuie înregistrate doar o singura dată, fără a fi necesar să se completeze în mod repetat formulare, va contribui în mod substanțial la eliminarea birocrației inutile pentru public și în general la reducerea costurilor administrative. În acest context, trebuie vegheat la respectarea legislației în materie de protecție a datelor;

15. că o cerință fundamentală pentru o mai bună utilizare a TIC o reprezintă eliminarea inegalităților care persistă încă în diferite regiuni ale Uniunii Europene, în special în cele ultraperiferice, în ceea ce privește accesul și dotarea cu echipament tehnic a persoanelor. Acesta este în special cazul colectivităților locale și regionale, în care există diferențe semnificative nu doar între diferitele regiuni din țara respectivă, ci și între autoritățile locale în funcție de mărimea lor. Orașele mici și comunele tind să fie mult în urmă atunci când este vorba de a dispune de capacitatea tehnică, organizațională și de personal necesară pentru a extinde utilizarea TIC. Din acest motiv trebuie să se înceapă punerea la dispoziție a unor platforme unificate pentru a furniza servicii ale consiliilor locale sub formă de software ca serviciu (software as a service - SaaS). Aceasta va implica exploatarea evoluțiilor actuale în materie de tehnologii ale informației, cum ar fi virtualizarea și cloud computing, ceea ce va reduce timpul și costurile necesare pentru realizarea proiectelor. Aceste măsuri de dezvoltare ar trebui să se bazeze în principal pe platforme existente și pe utilizarea de software cu sursă deschisă;

16. că documentul ar trebui să sublinieze în special nevoia de a elimina decalajele dintre regiuni sau cel puțin de a stopa extinderea acestuia. Suntem conștienți în mod deosebit de riscul ca proiectele de guvernare electronică să fie adoptate și implementate doar în anumite regiuni;

17. că serviciile transfrontaliere funcționale care permit întreprinderilor să ofere servicii și produse în întreaga UE (SPOCS - Simple Procedures Online for Crossborder Services) prin intermediul unui sistem simplu de achiziții publice electronice (PEPPOL - Pan-European Public Procurement Online) vor reprezenta un puternic stimulent pentru dezvoltarea în continuare a întreprinderilor din UE;

18. că, în timp ce software-ul cu sursă deschisă se bucură de o acceptare sporită pe piață, standardele și interfețele deschise sunt și ele factori esențiali care permit transferul, utilizarea și interoperabilitatea informațiilor între organizații, sisteme și echipamente;

19. că autorităților locale și regionale le revine un rol-cheie în extinderea accesului la banda largă în regiunile în care funcționarea pieței nu este în măsură să o facă (9);

20. sprijină Rezoluția Parlamentului European din 6 iulie 2011 referitoare la banda largă europeană: o investiție într-un promotor digital al creșterii (10), în special poziția conform căreia o obligație de serviciu universal ar contribui în mod decisiv la extinderea comunicațiilor în bandă largă în mediul rural;

21. faptul că accesul la serviciile în bandă largă de înaltă calitate la prețuri abordabile poate spori accesibilitatea și calitatea serviciilor furnizate de autoritățile locale și regionale și – în cazul microîntrepriderilor și al IMM-urilor – poate facilita comercializarea produselor. Este de așteptat ca regiunile și comunitățile îndepărtate, în special cele ultraperiferice, să beneficieze în mod considerabil de pe urma unui acces mai extins și mai rapid la serviciile în bandă largă (11);

22. că accesul la banda largă ar permite astfel compensarea inconvenientelor legate de caracterul izolat al zonelor rurale, printr-o mai bună comunicare între administrație și utilizatori, fie aceștia particulari sau întreprinderi (12);

23. că serviciile de guvernare electronică ce urmează a fi dezvoltate ar trebui să includă domenii precum: relațiile dintre utilizatori și administrații; contribuția administrațiilor la cultivarea dezbaterii publice (difuzarea informațiilor publice esențiale, dezbateri publice, consultări online și – într-un sens mai larg – noile mecanisme de consultare a cetățenilor); relațiile dintre întreprinderi și administrație (cum ar fi declarațiile privind datele sociale, declarațiile de angajare, transferurile de date fiscale și contabile); aplicarea tehnicilor de comerț electronic în domeniul achizițiilor publice (achiziții publice electronice); noile modalități de lucru și de organizare în cadrul administrațiilor (transformarea meseriilor, munca în regim cooperatist, munca la distanță);

24. că ar trebui să fie aplicate rapid măsurile care urmăresc ca până în 2013 să se asigure fiecărui cetățean european acces la banda largă de bază și, până în 2020, acces la banda largă rapidă și ultrarapidă, în conformitate cu angajamentele UE din Agenda digitală pentru Europa;

25. că, atunci când este vorba de utilizarea potențialului guvernării electronice pentru a reduce amprenta de carbon, regiunile și orașele ar putea să joace un rol de lider în identificarea oportunităților TIC locale pentru acțiune, schimbul de bune practici în materie de tehnologie, identificarea partenerilor de proiect, alocarea fondurilor pentru a investi în instrumentele TIC, măsurarea progresului și comunicarea succeselor înregistrate.

Comitetul Regiunilor subliniază

26. importanța deosebită a sectorului serviciilor pentru exploatarea beneficiilor TIC, întrucât sectoare cum ar fi comerțul cu ridicata și cu amănuntul, serviciile financiare și pentru întreprinderi se află printre cei mai importanți investitori în TIC (13);

27. că un decalaj digital de durată înrăutățește excluziunea socială și inegalitățile economice. Prin urmare, este esențială garantarea egalității de șanse în domeniul digital, atât din considerente sociale, cât și economice. Din această perspectivă, e-incluziunea capătă o importanță majoră pentru îndeplinirea obiectivelor Planului european de acțiune privind guvernarea electronică 2011-2015 și, prin urmare, a obiectivelor Strategiei Europa 2020 (14) în domeniul dezvoltării sociale și economice;

28. că asigurarea protecției vieții private depinde de anumiți factori, inclusiv de structura organismelor din sectorul public (aflate, în majoritate, la nivel local), de convergența legislației UE, de promovarea unei culturi inovatoare în rândul funcționarilor autorităților publice, inclusiv prin aplicarea unui cod deontologic comun, și în rândul cetățenilor, prin definirea drepturilor lor de consumatori digitali și sensibilizarea lor cu privire la acestea, precum și de gestionarea aplicațiilor bazate pe TIC (15);

29. necesitatea de a se garanta îndeplinirea tuturor cerințelor în materie de securitate la realizarea infrastructurii internet și la dezvoltarea serviciilor aferente. Aceasta va asigura un nivel maxim de protecție a confidențialității și a datelor personale și va împiedica monitorizarea neautorizată a datelor cu caracter personal și crearea de profiluri privind, în special, preferințele în materie de cumpărături, starea de sănătate, dosarele medicale etc. (16);

30. că autorităților locale și regionale le revine un rol esențial în combaterea criminalității informatice și în protecția securității datelor. Ele ar trebui implicate în colectarea datelor privind statisticile despre criminalitatea informatică și în formarea personalului;

31. că, în ceea ce privește principiul unei piețe a competitive a informațiilor din sectorul public, este esențial să se garanteze că furnizorilor de servicii privați li se aplică aceleași condiții ca și instituțiilor publice, pentru a permite accesul utilizatorilor privați la date cu caracter public și pentru a evidenția în mod clar condițiile în care pot fi folosite aceste date în scopuri comerciale (17);

32. că, în ceea ce privește gestionarea proceselor aflate la baza Planului de acțiune privind guvernarea electronică și a politicilor publice aferente, acțiunea coordonată a Uniunii Europene, a statelor membre și a autorităților locale și regionale, cu respectarea deplină a principiului subsidiarității, este de o importanță extremă, așa cum a subliniat CoR în Cartea sa albă privind guvernanța pe mai multe niveluri (18).

Comitetul Regiunilor observă

33. că partenerii sociali, autoritățile locale și regionale și guvernele trebuie să conlucreze pentru a intra într-un „cerc virtuos” al îmbunătățirii calificării resurselor umane, al schimbărilor organizaționale, al TIC și al productivității și pentru ca TIC să fie dezvoltate și utilizate în mod eficient. Politicile menite să sporească cunoștințele elementare în materie de TIC, dobândirea de competențe de nivel înalt în domeniul TIC, promovarea învățării pe tot parcursul vieții în materie de TIC și îmbunătățirea competențelor de gestionare și de punere în rețea necesare pentru o utilizare eficientă a TIC sunt extrem de importante (19) și fac parte dintre competențele esențiale ale autorităților locale și regionale;

34. că, în această comunicare, Comisia Europeană anunță un număr impresionant de acțiuni care trebuie realizate în cadrul Planului de acțiune privind guvernarea electronică;

35. că, în forma actuală, măsurile și acțiunile prevăzute în comunicare nu par să ridice întrebări cu privire la conformitatea lor cu principiul proporționalității, întrucât nu depășesc ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivelor propuse. Sarcinile suplimentare generate de aceste măsuri pentru statele membre ar trebui reduse la minimum în măsura posibilului și supuse unei evaluări economice;

36. că formele de acțiune propuse (măsuri de soft policy) sunt pe cât de simple posibil pentru a atinge obiectivele avute în vedere și lasă o marjă de manevră maximă nivelului național de decizie (inclusiv celui regional);

37. că măsurile specifice care urmează să fie aplicate vor trebui monitorizate și evaluate atent, pentru a se asigura că nu depășesc ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivelor stabilite și că statelor membre le rămâne o libertate maximă de luare a deciziilor, iar întreprinderile nu sunt împovărate în mod inutil. În acest scop, trebuie introdus un sistem pentru monitorizarea procedurilor.

38. că încălcările securității reprezintă o amenințare la adresa serviciilor de interes public (alimentarea cu apă la nivel local, energie, întreprinderile care furnizează energie ecologică etc.);

39. că gestionarea schimbărilor climatice este una dintre provocările politice cele mai importante cu care se vor confrunta autoritățile locale și regionale în anii care vor urma și că, pentru a îndeplini obiectivele ambițioase stabilite pentru 2020, este necesar să se asigure că soluțiile bazate pe TIC sunt ușor accesibile și că sunt, de asemenea, pe deplin implementate;

40. că regiunile și localitățile sunt actori-cheie în domeniul TIC pentru creștere durabilă, având responsabilități în numeroase activități legate de planificare, acordarea autorizațiilor, investiții, achiziții publice, producție și consum. Transportul, construcția de locuințe și clădiri publice și infrastructura publică de iluminat, care sunt planificate și puse la dispoziție de autoritățile locale și regionale, sunt domenii în care se pot realiza reduceri ale emisiilor de CO2 și economii de energie semnificative. Mai mult, subliniază faptul că vastul potențial al TIC de îmbunătățire a eficienței energetice sporește competitivitatea Uniunii Europene și mărește oportunitățile de afaceri la nivel local și regional.

Comitetul Regiunilor recomandă

41. Comisiei Europene și guvernelor statelor membre să promoveze activ participarea autorităților locale și regionale la utilizarea inovațiilor TIC în sectorul public, în special prin promovarea celor mai bune practici la scară europeană și prin furnizarea de consultanță și recomandări metodologice (20);

42. să se asigure formarea extensivă a întregului personal, în special a tehnicienilor specialiști (de exemplu, specialiști în rețele, sisteme, securitate, protecția vieții private etc.), a personalului care lucrează direct cu procedurile de securitate care implică diverse metodologii, precum și a personalului implicat în mod general sau indirect în procesele de inovare și de modernizare (de exemplu în alfabetizarea digitală a consumatorilor etc.) cu privire la chestiuni legate de încredere și securitate (21);

43. să se elaboreze de către Comisia Europeană o evaluare a impactului asupra sistemelor informatice, care să fie inclusă în codul de conduită destinat relațiilor interguvernamentale, cu scopul de a evalua impactul asupra localităților și regiunilor al noilor politici și legi care impun schimbări în gestionarea informațiilor și adaptarea la noile tehnologii. Evaluarea impactului asupra sistemelor informatice urmărește: — să constate într-un stadiu suficient de timpuriu dacă legea este aplicabilă în practică; — să examineze modul în care elementele constitutive ale guvernării electronice pot contribui la o punere în aplicare fără incidente; — să stabilească dimensiunea sprijinului necesar în materie de punere în aplicare, având în vedere nivelul actual de dezvoltare și capacitatea de adaptare a autorităților locale;

44. să se pună un accent mai puternic pe acțiuni de sensibilizare la nivel regional și local, având în vedere lipsa de cunoștințe și/sau de mecanisme de identificare a informațiilor disponibile pentru reutilizare, pentru a sprijini organismele publice să devină mai transparente și să promoveze reutilizarea informațiilor din sectorul public (22);

45. autorităților locale și regionale din Europa să utilizeze pe larg potențialul TIC pentru a face față provocărilor rezultate din îmbătrânirea populației, îmbunătățind astfel calitatea vieții persoanelor în vârstă, continuând integrarea acestora în comunitățile locale și promovând competitivitatea locală și regională prin prestarea de servicii personalizate (23).

Bruxelles, 12 octombrie 2011 Președinta Comitetului Regiunilor Mercedes BRESSO

(1) CdR 10/2009 fin.

(2) CdR 283/2008 fin.

(3) CdR 156/2009 fin.

(4) CdR 104/2010 fin.

(5) COM(2009) 116 final.

(6) COM(2010) 743 final.

(7) CdR 247/2009 fin.

(8) CdR 14/2010 fin.

(9) CdR 5/2008 fin.

(10) http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2011-0322+0+DOC+XML+V0//RO.

(11) CdR 252/2005 fin.

(12) CdR 14/2010 fin.

(13) The Economic Impact of ICT Measurement, Evidence and Implications (Impactul economic al TIC: evaluare, dovezi și implicații) - publicație OCDE (2004).

(14) COM(2010) 2020 final.

(15) CdR 247/2009 fin.

(16) CdR 247/2009 fin.

(17) CdR 247/2009.

(18) CdR 89/2009 fin.

(19) The Economic Impact of ICT Measurement, Evidence and Implications (Impactul economic al TIC: evaluare, dovezi și implicații) – publicație OCDE (2004).

(20) CdR 156/2009 fin.

(21) CdR 104/2010 fin.

(22) CdR 247/2009.

(23) CdR 84/2007 fin.