C 461/37

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Integrarea sportului în agenda UE pentru perioada de după 2020

(2018/C 461/06)

Raportor: Roberto PELLA (IT-PPE), primarul comunei Valdengo, provincia Biella

RECOMANDĂRI PRIVIND POLITICILE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

Considerații generale

1. intenționează să analizeze, ca fiind inseparabile, dimensiunea umană și cea economică și funcția de incluziune socială a sportului pentru Uniunea Europeană și pentru autoritățile locale și regionale. Sportul, înțeles ca un continuum al activității motorii și al activității fizice, se referă, de fapt, la o gamă largă de politici, produse și servicii, care traversează diferite lanțuri valorice și interacționează cu acestea;

2. ia act de faptul că, potrivit celor mai recente estimări, sportul reprezintă un sector economic de o importanță vitală pentru UE, deoarece are „o pondere în economiile naționale comparabilă cu cea a agriculturii, silviculturii și pescuitului la un loc” ( 1 ) , preconizându-se că relevanța acestuia va spori în continuare. În plus, sectorul sportului reprezintă 2 % din produsul intern global al UE, echivalentul a 7,3 milioane de locuri de muncă pe întregul continent, respectiv 3,5 % din totalul locurilor de muncă din UE. În ceea ce privește sectorul turismului, numărul de călătorii internaționale anuale planificate în vederea participării la evenimente sportive sau a practicării unei activități sportive este de 12-15 milioane. Una dintre particularitățile sectorului sportului este, prin urmare, legătura sa strânsă cu alte domenii: turismul accesibil sau sportiv, tehnologia, sănătatea, mediul și transporturile, integrarea, construcțiile și infrastructura, pentru care contribuie la generarea de valoare adăugată, atât în mod direct, cât și indirect ( 2 )

3. totuși, observă, de asemenea, că un studiu efectuat de SpEA (SportsEconAustria) ( 3 ) pentru Parlamentul European a subliniat că amploarea impactului sportului și sfera sa de acțiune în ceea ce privește influența asupra politicilor publice și orientarea acestora sunt subestimate, în special dacă se iau în considerare fenomene cum ar fi activitățile de voluntariat (majoritatea activităților sportive se desfășoară în cadrul unor structuri nonprofit), efectele de propagare care derivă din procesele de integrare și incluziune socială sau costurile legate de lipsa de activitate fizică, care se ridică la 80 de miliarde EUR pe an în cele 28 de țări ale UE ( 4 ) , plus impactul pe termen mediu asupra bugetelor regionale de sănătate al bolilor co-generate de lipsa completă sau parțială a activității fizice;

4. subliniază că, în pofida recunoașterii tot mai ample a activității fizice ca reprezentând o preocupare politică majoră, la nivel local există încă un decalaj puternic în ceea ce privește cunoașterea beneficiilor extinse ale acestei activități, dat fiind că, conform unui studiu, 66 % dintre factorii politici de răspundere de la nivel local nu sunt conștienți de nivelurile de obezitate, iar 84 % de nivelul excesului de greutate din propriile comunități ( 5 )

5. subliniază faptul că sportul nu constituie un sector marginal, ci, dimpotrivă, reprezintă un obiectiv prioritar în materie de investiții pentru UE deoarece, pe lângă latura competitivă, în prezent, definiția sa acoperă în întregime și domeniile de activitate motorie și activitate fizică, ce contribuie nu numai la dezvoltarea activității sportive în sine, ci și la promovarea sănătății și la adoptarea unui stil de viață sănătos. Abordarea privind această chestiune ar trebui să urmărească furnizarea unui acces mai echitabil – cu alte cuvinte un acces bazat pe egalitate, echitate și paritate – la diferitele discipline, precum și prevenirea apariției unor boli cronice (în special a afecțiunilor netransmisibile, cum ar fi obezitatea, diabetul de tip 2, afecțiunile cardiovasculare, bolile mintale etc.);

6. subliniază rolul crucial al sportului ca factor de îmbunătățire a sănătății și de bunăstare, așa cum se recunoaște, în special, în cel de-al treilea program al UE în domeniul sănătății, în monitorizarea activității fizice care întărește sănătatea ( Health-Enhancing Physical Activit y, HEPA), în agenda 2014-2019 a OMS și în baza de date europeană a OMS privind nutriția, obezitatea și activitatea fizică ( Nutrition, Obesity and Physical Activity , NOPA);

7. reamintește, de asemenea, că Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă consideră sportul un vector important al dezvoltării durabile și recunoaște rolul său în îmbunătățirea sănătății și a educației, precum și contribuția sa la menținerea păcii, la promovarea toleranței, a respectului și a incluziunii sociale și la emanciparea femeilor și a tinerilor ( 6 )

8. menționează unele dintre rezultatele Eurobarometrului privind sportul ( 7 ) — aproape jumătate (46 %) dintre cetățenii europeni nu practică sportul sau o activitate fizică, procentul crescând treptat în ultimii ani (42 % în 2013), urmând tendința ascendentă începând cu anul 2009; — gradul de participare la activități sportive sau fizice are o prevalență mai mică în rândul persoanelor cu un nivel mai scăzut de educație și/sau cu dificultăți economice mai mari; — locurile „informale” de practicare a sportului, cum ar fi parcurile sau spațiile exterioare (40 %), mediul casnic (32 %) sau drumul către/dinspre școală/locul de muncă-casă (23 %) sunt mai răspândite decât cele dedicate în mod oficial acestui scop; — motivația principală pentru sport este îmbunătățirea nivelului de sănătate și a condiției fizice. Lipsa de timp este principalul obstacol; — majoritatea cetățenilor europeni cred că există, la nivel local, oportunități pentru a fi activi din punct de vedere fizic, dar, în același timp, mulți dintre ei consideră că autoritățile locale nu depun suficiente eforturi în acest sens;

9. atrage atenția asupra faptului că rolul sportului în cadrul economiei și societății moderne, inclusiv ca urmare a crizei economice prin care a trecut UE, implică beneficii considerabile pentru autoritățile locale și regionale în ceea ce privește: permeabilitatea sectoarelor vizate de acesta, prin crearea unui efect de pârghie important; competitivitatea și atractivitatea, calitatea vieții, atunci când prezența de evenimente și activități în acest domeniu este importantă și coerentă; capacitatea de inserție profesională, dacă se ia în considerare faptul că municipalitățile din Europa dețin, foarte adesea, proprietatea asupra facilităților sportive; și integrarea, dat fiind că sportul reprezintă un instrument puternic de comunicare a valorilor împărtășite de UE și exprimate, în numeroase cazuri, cel mai clar, la nivel local ( 8 ) . Prin urmare, fiind din ce în ce mai frecvent utilizat ca mijloc de realizare a unor obiective sociale și economice, acestui sector i se cere, în mod treptat, să își sporească eficacitatea și eficiența, nu doar ca mijloc de atingere a anumitor obiective care îi sunt atribuite, ci și ca obiectiv strategic în sine;

Analiza contextului: inițiativele existente la nivel european

10. ia act de faptul că primul document de politică privind sportul, Cartea albă privind sportul, a fost publicat de Comisia Europeană în 2007;

11. dorește să atragă atenția asupra faptului că evenimentele sportive, culturale și educative pot oferi un cadru pentru înlăturarea obstacolelor aflate în calea integrării, așa cum se afirmă în Avizul CoR pe tema „Combaterea radicalizării și a extremismului violent” ( 9 )

12. subliniază faptul că Tratatul de la Lisabona, în vigoare din decembrie 2009, a introdus un articol specific, și anume articolul 165 din TFUE, care a conferit UE noi competențe în scopul sprijinirii sportului, inclusiv dispoziții pentru promovarea acestuia, UE solicitându-i-se să ia măsuri pentru dezvoltarea dimensiunii europene a sportului. Articolul 6 litera (e) din TFUE stabilește faptul că UE are competența de a desfășura acțiuni de sprijinire sau completare a acțiunilor statelor membre în domeniul sportului;

13. reamintește că, în 2011, Comisia a adoptat comunicarea intitulată „Dezvoltarea dimensiunii europene a sportului” ( 10 ) , pe baza căreia Consiliul a adoptat o rezoluție privind un plan de lucru al UE pentru sport pentru perioada 2011-2014, propunându-și ulterior să consolideze cooperarea europeană în domeniul sportului prin stabilirea de priorități de lucru la nivelul UE care să implice statele membre ale UE și Comisia, și că, în 2012, Consiliul a adoptat concluzii privind promovarea activității fizice ca factor de îmbunătățire a sănătății, și consolidarea bazei de date pentru elaborarea de politici în domeniul sportului, invitând Comisia să publice sondaje periodice cu privire la sport și la activitatea fizică;

14. reamintește, de asemenea, că, pentru punerea în aplicare a planului de lucru, activitățile experților s-au axat pe elaborarea chestionarului din cadrul actualului sondaj Eurobarometru;

15. ia act de faptul că, mai recent (2017), în colaborare cu Platforma europeană pentru inovare în sport (EPSI), a fost lansată o inițiativă interregională numită ClusSport, care implică, până în prezent, 10 țări și abordează tema dezvoltării economice și a creării de valoare în acest sector; în ultimii 18 ani, ACES Europe a promovat valorile europene prin atribuirea titlului de capitală europeană, comunitate europeană sau oraș european în domeniul sportului, sub egida Europei;

16. observă că în iulie 2017 a intrat în vigoare un nou plan de lucru al UE pentru sport, stabilind principalele teme cărora statele membre ale UE și Comisia ar trebui să le acorde prioritate până în 2020, și anume: integritatea în domeniul sportului, cu accent pe buna guvernanță, protecția minorilor, combaterea aranjării meciurilor, prevenirea dopajului și combaterea corupției; dimensiunea economică a sportului, cu accent pe inovare și pe legăturile dintre sport și piața unică digitală; tematica sportului și a societății, cu accent pe incluziunea socială, antrenori, mass-media, mediu, sănătate, educație și diplomație sportivă;

17. reamintește, în cele din urmă, cea mai recentă inițiativă a Comisiei, „Apelul de la Tartu pentru un mod de viață sănătos” ( 11 ) , o foaie de parcurs care a declanșat o dinamică virtuoasă a cooperării intersectoriale;

Obiective

18. se propune ca, având în vedere potențialul și problemele critice care au apărut până în prezent, să fie abordate următoarele provocări: (a) îmbunătățirea capacității de a stabili un dialog între proiectele în curs și cele mai recente măsuri puse în aplicare de teritorii, prin mobilizarea unei largi participări și prin încurajarea schimburilor de bune practici și a parteneriatelor (extinse la țările incluse în procesul de extindere); (b) o mai mare apropiere de cetățeni și de dimensiunea socială a proiectelor din domeniul sportului, printr-un caracter predominant local, de proximitate, în mod proporțional cu responsabilitatea pe care autoritățile locale și regionale o au în legătură cu facilitățile sportive și cu organizarea de evenimente; (c) un grad maxim de conștientizare, la nivel general, cu privire la beneficiile activităților motorii-fizice-sportive; (d) diseminarea la scară largă a impactului pozitiv al sportului în cadrul economiei UE și, prin urmare, o mai mare integrare a politicii în domeniul sportului în sectoarele cu care aceasta se intersectează și pe care le influențează; (e) un nivel mai ridicat de inovare tehnologică și mai multe întreprinderi bazate pe instrumente pentru autoritățile locale și regionale, prin intermediul invitației adresate operatorilor din sectorul cercetării, tehnologiei și educației, precum și autorităților de management, de a-și uni eforturile pentru a dezvolta și a pune în aplicare o strategie comună, care să abordeze legăturile cu toate lanțurile valorice, în amonte și în aval de procesul de producție, acordându-se o atenție maximă oportunităților de angajare oferite de acest sector; (f) luarea în considerare a sportului ca veritabil drept de cetățenie, ca instrument de socializare și incluziune, mai ales pentru cetățenii cu handicap, ca posibilitate de îmbunătățire a calității vieții și a bunăstării fizice și mintale și ca oportunitate educativă; (g) asigurarea unor modalități de sprijin prin care să devină deplin accesul tuturor cetățenilor, fără excepții legate de vârstă, sex, naționalitate și venituri, la facilități sportive care să poată fi utilizate după dorință și cu extinderea perioadelor de disponibilitate pentru public; (h) sporirea sprijinului și a vizibilității competițiilor sportive feminine; (i) considerarea sportului drept un instrument de referință pentru facilitarea egalității și integrării sociale; (j) sprijinirea financiară a mobilității sportivilor amatori în cadrul competițiilor lor, în special în cazul celor din zonele îndepărtate, insulare sau ultraperiferice;

Recomandări politice și propuneri

19. semnalează posibilitatea de a propune acțiuni și de a adopta instrumente decisive pentru „Integrarea sportului în agenda UE pentru perioada de după 2020” prin intermediul următoarelor măsuri:

La nivel politic

20. un angajament semnificativ față de diplomația sportivă, care este în măsură să promoveze valorile europene prin intermediul sportului și al unui dialog constructiv și pe mai multe niveluri, prin implicarea tuturor nivelurilor de guvernare și a instituțiilor europene – Parlamentul European, de exemplu, prin intermediul Intergrupului pentru sport; direcțiile generale ale Comisiei Europene implicate; comitetele olimpice naționale și europene; toate părțile interesate, inclusiv societatea civilă, cu privire la acest parcurs, începând, de exemplu cu unele proiecte-pilot;

21. dezvoltarea relațiilor externe și a proiectelor de cooperare internațională în afara Europei, pentru a crea un nou spațiu de întâlnire și de competiție, prin proiecte de mobilitate și schimb de cunoștințe, de experiență și de bune practici (de exemplu, comunitățile de practici);

22. elaborarea, la nivel european, de instrumente care să facă din sport un factor de creștere economică pentru UE, prin intermediul unor programe de mentorat și al unor acțiuni de politică necoercitivă (în colaborare, de exemplu, cu Forumul sportiv anual sau Zilele de informare) și prin acordarea de sprijin în vederea schimbului de bune practici între organizațiile și asociațiile sportive locale și regionale în relația cu organizațiile de la nivel național și european, potrivit unei abordări participative ascendente care să țină cont de preocupările și nevoile lor;

23. consolidarea rolului autorităților locale și regionale europene, printr-o implicare mai activă și mai coordonată a teritoriilor în inițiativa anuală a Săptămânii europene a sportului – sursă de motivație puternică încă de la lansarea sa, în vederea adoptării de politici publice pe termen mediu și lung care să aibă efecte dovedite asupra stilurilor de viață și a comportamentelor sănătoase, precum și asupra unei participări sporite a cetățenilor la viața activă, care ar asigura, astfel, o mai înaltă profesionalizare și o mai bună capacitate de inserție profesională în sectorul sportului;

24. un sprijin practic acordat de Uniunea Europeană pentru punerea deplină în aplicare în statele membre, sub aspectul dimensiunii sportului, a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap;

La nivelul programului

25. sprijinirea propunerii Comisiei Europene de a dubla finanțarea Erasmus pentru următorul buget al UE pe termen lung pentru perioada 2021-2027, precum și accentul pus pe sportul de masă ( 12 ) . Solicită Comisiei să se concentreze în acest sens pe schimbul de experiență în rândul antrenorilor, al administratorilor sportivi, al profesioniștilor, în special al celor tineri, care au legătură, în sens larg, cu acest sector, de exemplu, prin intermediul unor activități de învățare inter pares și vizite de studiu, împărtășind expertiza și experiența reciprocă și consolidând capacitățile orașelor și comunelor la nivel local, pentru a dezvolta abordări inovatoare vizând integrarea activității fizice ca o componentă esențială a strategiei lor de dezvoltare;

26. solicitarea alocării, în mod specific și explicit, de fonduri pentru sport în cadrul următoarelor fonduri structurale și de investiții europene, ținând seama și de insuficiența investițiilor în infrastructurile sportive locale, punând accentul pe promovarea activității fizice, în special în zonele defavorizate, asigurând accesul tuturor la activități sportive și consolidând competențele și capacitățile umane ca vectori esențiali ai dezvoltării economice și sociale;

27. luarea în considerare, ca fiind de o importanță majoră, a introducerii unor orientări mai explicite, tot în cadrul programului „Erasmus+”, cu privire la necesitatea de a pune un accent mai puternic asupra activităților sportive începând cu învățământul obligatoriu;

28. cererea ca fondurile ESI să sprijine ocuparea forței de muncă, în special în rândul tinerilor, cu ajutorul întreprinderilor nou-înființate sau al platformelor de inovare tehnologică în acest sector și pentru stimularea sportului de bază pentru toți, pentru o dezvoltare mai echilibrată, prin intermediul unui nou val de creare de facilități și infrastructuri sportive de dimensiuni mici; promovarea egalității de gen prin sport, adoptând politici mai eficace în domeniul sportului, în vederea creșterii procentului de participare. În plus, fondurile ESI ar putea sprijini noi soluții pentru a face față provocărilor specifice cu care se confruntă regiunile din UE, prin intermediul, de exemplu, al sprijinului acordat unor sporturi populare și tradiționale, respectiv al încurajării integrării acestor ramuri sportive în sistemul de învățământ, care pot valorifica și pot face cunoscută Europa, menținând specificitățile locale și identitatea comunităților;

29. promovarea sănătății prin activitate fizică și motorie, după cum s-a subliniat deja în Carta de la Tartu, inclusiv la locul de muncă, acordându-se în acest scop stimulente angajatorilor, printre care IMM-urile europene, în scopul îmbunătățirii performanțelor și a productivității globale a angajaților și, în același timp, în scopul limitării absenteismului și al prevenirii apariției bolilor;

30. sublinierea importanței planificării de activități comunitare – în măsura posibilului în cooperare cu actorii societății civile – în zonele accesibile, unde pot ajunge cu ușurință grupurile cele mai vulnerabile, în special persoanele cu mobilitate redusă ( 13 ) , mamele și copiii, persoanele în vârstă, precum și grupurile expuse riscului de excluziune, cum ar fi migranții sau persoanele care trăiesc în condiții socioeconomice mai fragile, pentru o mai mare interrelaționare între generații și o mai bună integrare a cetățenilor europeni; planificarea de activități comunitare pentru persoanele aflate în detenție. În acest sens, solicită să se ia în considerare introducerea unui sistem Sport4EU, similar actualului WIFI4EU, pentru promovarea sănătății prin activitate fizică și motorie. Acesta ar funcționa la nivelul autorităților locale și regionale, pe bază de vouchere, distribuite în mod echilibrat din punct de vedere geografic;

31. clarificarea, prin educație dar și în cadrul obiectivelor tematice ale programelor pentru agricultură, a legăturii dintre activitatea fizică și alimentația sănătoasă, în special în școli, de exemplu prin crearea unor veritabile laboratoare, denumite „Grădini de sănătate”, capabile să furnizeze copiilor, adolescenților și familiilor informații practice cu privire la alimentația corectă, caracterul sezonier al fructelor și legumelor, riscurile legate de modurile de viață nesănătoase, importanța sportului și a activității fizice;

32. prevederea resurselor necesare pentru experimentarea și dezvoltarea de „orașe active”, foarte atractive din punct de vedere turistic, inovatoare, mai inteligente în ceea ce privește nevoile exprimate de populația urbană, având în vedere maxima atenție acordată de instituțiile europene viitoarei agende urbane;

33. invitația de a introduce, în cadrul proiectului Interrail, evenimente sportive și locuri simbolice pentru sport astfel încât, pornind tocmai de la generațiile mai tinere, să se poată descoperi și răspândi valorile sportului sprijinite de UE, prin stimularea afirmării identității tinerilor;

34. utilizarea de fonduri structurale pentru modernizarea, din punct de vedere energetic, a clădirilor publice și a altor infrastructuri publice, pentru a contribui la asigurarea durabilității, din perspectiva mediului, a facilităților existente dedicate sportului, inclusiv prin măsuri de prevenire a utilizării din ce în ce mai sporite/crescute a microparticulelor de plastic, explorând totodată posibilitățile de transformare a acestora în facilități multidisciplinare cu ajutorul fondurilor UE;

35. includerea, în viitorul program „Orizont Europa”, a unor oportunități pentru îmbunătățirea instrumentelor dedicate colectării de date și a modelelor de elaborare a acestora, pentru soluții inovatoare și noi tehnologii pentru schimbul permanent de cunoștințe, pentru a răspunde inclusiv obiectivelor formulate de viitoarea Președinție română cu privire la strategia de specializare inteligentă și piața unică digitală;

36. solicitarea de a include aceste inițiative în negocierile privind următorul cadru financiar multianual, sportul urmând să fie efectiv integrat în agenda UE post-2020; în plus, îndeamnă la un proces de reflecție asupra oportunității de a institui, în cele din urmă, un program consacrat sportului;

Subsidiaritatea și proporționalitatea

37. dorește ca, în procesul de dezbatere și aprobare ulterioară a următorului CFM, să aibă oportunitatea de a valorifica principiul subsidiarității cu privire la această temă, precum și de a aduce în atenția CE ambiția de a sublinia, în circumstanțe adecvate, rolul crucial al autorităților locale și regionale în ceea ce privește dimensiunea economică și umană a sportului;

38. își va reitera propriul angajament de a considera planurile operaționale regionale, care stabilesc strategiile de investiții ale fondurilor structurale, un instrument suplimentar, util și eficient către care ar trebui îndreptate aceste eforturi, identificând autoritățile locale și regionale drept garanți ai unei guvernanțe colaborative pe mai multe niveluri, în care instituțiile, întreprinderile, organizațiile societății civile și cetățenii să poată contribui la conceperea și dezvoltarea acestui sector;

39. are intenția de a participa, împreună cu instituțiile europene, la un proces de reflecție care să transforme dezbaterea și discursul politic în propuneri concrete, în conformitate cu programul de lucru al Comisiei SEDEC (21.11.2017, punctul 1.2) și cu prioritățile politice ale Comitetului Regiunilor;

40. speră că Comisia se va implica în vederea ratificării de către UE a Convenției Consiliului Europei privind manipularea competițiilor sportive.

Bruxelles, 10 octombrie 2018. Președintele Comitetului European al Regiunilor Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) Comisia Europeană (2014), Sport as a growth engine for EU economy („Sportul ca un motor de creștere pentru economia UE”), http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-14-432_en.htm

(2) Comisia Europeană, http://ec.europa.eu/growth/content/sport-growth-engine-eu-economy-0_en

(3) http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/563392/IPOL_STU(2015)563392_EN.pdf

(4) Studiul ISCA/CEBR 2015, în Narrative review: the state of physical activity in Europe („Analiză narativă: situația activității fizice în Europa”), p. 37, și proiectul PASS http://fr.calameo.com/read/000761585fb41d432c387

(5) Proiectul PASS http://fr.calameo.com/read/000761585fb41d432c387

(6) https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld

(7) Eurobarometer (din 22.3.2018), https://ec.europa.eu/sport/news/2018/new-eurobarometer-sport-and-physical-activity_en

(8) Studiu privind contribuția sportului la dezvoltarea regională prin intermediul fondurilor structurale, https://ec.europa.eu/sport/news/20161018_regional-development-structural-funds_en

(9) CdR 6329/2015.

(10) CdR 66/2011 fin.

(11) https://ec.europa.eu/sport/sites/sport/files/ewos-tartu-call_en.pdf

(12) COM(2018) 367 final, Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a „Erasmus”, programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport, și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1288/2013.

(13) CdR 3952/2013 fin