Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții – Strategia anuală pentru 2022 privind creșterea durabilă

[COM(2021) 740 final]

(2022/C 275/09)

Raportoare: Judith VORBACH

Sesizare Comisia Europeană, 21.1.2022 Temei juridic Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene Secțiunea competentă Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială Data adoptării în secțiune 8.2.2022 Data adoptării în sesiunea plenară 23.2.2022 Sesiunea plenară nr. 567 Rezultatul votului (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) 140/5/38

1. Concluzii și recomandări

1.1. UE s-a confruntat cu evoluții nefavorabile și crize cu mult înainte de izbucnirea pandemiei de COVID-19. În 2020, UE a intrat în „cea mai profundă recesiune economică din istoria sa”, deși provocările existente erau încă departe de a fi rezolvate. UE a adoptat măsuri de sprijin fără precedent pentru a atenua șocul și a evita o situație instabilă. Cu toate acestea, pandemia nu poate fi combătută decât la nivel transnațional, iar CESE solicită o cooperare prudentă în ceea ce privește politica UE în domeniul sănătății, o stimulare a nivelurilor de vaccinare și adoptarea unei abordări globale, pentru a avea o dezbatere deschisă la nivelul UE privind o derogare temporară și voluntară de la Acordul privind aspectele legate de comerț ale drepturilor de proprietate intelectuală (Acordul TRIPS).

1.2. CESE pledează pentru o politică axată pe prosperitate și sprijină agenda UE privind „sustenabilitatea competitivă”. Cele patru dimensiuni ale sale – durabilitatea mediului, productivitatea, echitatea și stabilitatea macroeconomică – precum și competitivitatea, ar trebui plasate pe picior de egalitate pentru a obține efectele de consolidare preconizate și transformarea de succes. Astfel, de exemplu, echitatea și durabilitatea socială sunt elemente esențiale ale competitivității și viceversa. Cu cât este mai slabă implicarea parlamentelor, a partenerilor sociali și a altor organizații ale societății civile, cu atât mai mare este probabilitatea ca disparitățile să crească și acceptarea să scadă, în special în ceea ce privește transformarea economiei pentru atingerea neutralității climatice.

1.3. Una dintre provocările noastre constă în decuplarea prosperității economice într-o măsură cât mai mare cu putință de degradarea mediului. Din nou, este necesară o abordare globală care să țină seama de toate formele de deteriorare a mediului. Angajamentele față de protejarea bunăstării sociale nu trebuie să ajungă să fie doar niște sloganuri lipsite de conținut. Este esențial să se asigure o distribuire echitabilă a eforturilor și a câștigurilor tranziției. CESE subliniază importanța unui climat de afaceri solid și a menținerii unor lanțuri valorice industriale puternice în Europa și solicită liderilor din sectorul industrial european să depună eforturi în direcția durabilității. Mecanismul de ajustare la frontieră în funcție de carbon trebuie conceput în mod eficace, iar măsurile de ajutor de stat ar trebui corelate cu crearea de locuri de muncă de calitate și cu respectarea drepturilor lucrătorilor și a obligațiilor fiscale. În cele din urmă, CESE subliniază că introducerea unor taxe de mediu nu ar trebui să implice efecte distributive regresive sau sărăcie energetică.

1.4. CESE salută propunerile Comisiei privind reformele și investițiile și promovarea unei piețe unice echitabile pentru a asigura o bază economică solidă. Măsurile de promovare a pieței unice și de îmbunătățire a mediului de afaceri sunt esențiale pentru stimularea inovării și a productivității. În plus, o abordare echitabilă a productivității constituie un factor esențial pentru competitivitate și pentru convergența ascendentă pe termen lung. Cu toate acestea, drepturile sociale și drepturile lucrătorilor sunt fundamentale, chiar dacă nu fac parte din libertățile pieței interne protejate prin constituție. CESE solicită propuneri adecvate cu privire la modul de garantare a normelor naționale care nu sunt protejate prin tratate. CESE recomandă combaterea efectelor negative ale creșterii puternice a prețurilor la energie asupra producției și distribuției și salută monitorizarea mai atentă a riscurilor piețelor financiare ce rezultă din criza climatică. Aprofundarea uniunii piețelor de capital și a uniunii bancare ar trebui să consolideze canalele de finanțare, să promoveze eforturile de investiții și să sporească reziliența.

1.5. CESE subliniază că eforturile depuse în același timp pentru o tranziție verde și digitală echitabilă și justă, care necesită condiții sociale durabile, vor constitui o bază pentru prosperitatea și reziliența viitoare. Baza pentru reziliență și creșterea favorabilă incluziunii rezidă în existența unor politici în domeniul pieței forței de muncă și a unor sisteme de protecție socială bine concepute. CESE este pe deplin de acord că statele membre ar trebui să-și intensifice eforturile pentru a îmbunătăți rezultatele învățării în cadrul sistemelor lor de educație și formare și că ar trebui asigurat accesul la învățarea pe tot parcursul vieții. CESE solicită Comisiei să controleze efectele distributive ale plăților efectuate în temeiul cadrului financiar multianual (CFM) și al NextGenerationEU (NGEU) și să asigure contribuția acestora la dezvoltarea unei economii mai verzi și digitalizate, precum și la convergența socială ascendentă.

1.6. Redresarea economică și creșterea incluzivă stabilă reprezintă condiții prealabile pentru a avea bugete publice sustenabile. Politica trebuie să continue să ofere sprijin și să fie pregătită pentru a răspunde la turbulențe prelungite. CESE salută continuarea clauzei derogatorii generale. Ori de câte ori va fi eliminată, va trebui să se ia în considerare nivelurile activității economice, de ocupare a forței de muncă și de sărăcie în raport cu nivelurile anterioare crizei. În plus, CESE solicită Comisiei să prezinte orientări pentru o perioadă de tranziție înainte de intrarea în vigoare a unui cadru modernizat. CESE atrage atenția asupra promovării de politici care limitează actualele cheltuieli legate de cheltuielile sociale, educaționale și cu asigurările de sănătate și solicită politici echitabile în materie de venituri. În plus, având în vedere că supravegherea în cadrul procedurii privind dezechilibrele macroeconomice (PDM) a ținut seama în mod insuficient de interacțiunile dintre provocările economice emergente, CESE solicită, de asemenea, monitorizarea dezechilibrelor sociale.

1.7. CESE consideră că intrăm într-o nouă fază a politicii economice și că procesul evolutiv al semestrului european 2022 reprezintă o șansă de a consolida durabilitatea economică, a mediului și socială. Abordarea echilibrată a agendei privind sustenabilitatea competitivă ar trebui să se reflecte în viitoarele recomandări specifice fiecărei țări, iar o mai mare implicare a partenerilor sociali și a societății civile organizate este de mult așteptată. Prin condiționarea plății granturilor în temeiul Mecanismului de redresare și reziliență (MRR) de conformitatea cu reformele anunțate, recomandările specifice fiecărei țări dobândesc o mai mare greutate politică. Deși accentul consolidat plasat pe principiile Pilonului european al drepturilor sociale este binevenit, măsura în care acesta se va reflecta în realitate în recomandările specifice fiecărei țări și în planurile de redresare și reziliență rămâne neclar. Guvernanța economică trebuie integrată în procesul semestrului european în așa fel încât să asigure implicarea democratică a parlamentelor, a partenerilor sociali și a societății civile organizate.

2. Observații generale

2.1. UE s-a confruntat cu crize și evoluții economice și sociale nefavorabile încă de dinainte de izbucnirea pandemiei de COVID-19. După o lungă perioadă de încetinire a creșterii economice în urma crizei pieței financiare din 2008, economia UE și-a revenit în cele din urmă în 2014 și ulterior s-a bucurat de o perioadă de creștere economică și de creștere a ratelor de ocupare a forței de muncă. Cu toate acestea, investițiile publice au scăzut sub nivelurile necesare pentru a menține stocul de capital public stabil ca parte din PIB. Deși UE în ansamblul său este relativ prosperă potrivit standardelor globale, divergențele dintre țări și regiuni, precum și inegalitățile și disparitatea de gen din rândul societăților noastre au persistat. Amenințarea crizei climatice și provocările determinate de evoluția tehnologică au fost deja evidente.

2.2. În martie 2020, pandemia de COVID-19 și măsurile luate pentru a o limita au schimbat situația în mod dramatic. UE a intrat în „cea mai profundă recesiune economică din istoria sa” ( 1 ) , deși provocările existente erau departe de a fi rezolvate. Însă nu doar pandemia și impactul aferent au fost fără precedent – UE a adoptat, de asemenea, o gamă de măsuri de solidaritate fără precedent pentru a atenua dificultățile, incluzând activarea clauzei derogatorii generale și a instrumentului SURE ( 2 ) . CESE apreciază în mod deosebit faptul că UE a reușit să elaboreze și să adopte o astfel de inițiativă atât de amplă precum NGEU în mijlocul unei crize atât de grave. Această inițiativă nu ar trebui doar să contribuie la depășirea crizei, ci și – pe bună dreptate – la abordarea procesului de tranziție. Efectul de stimulare a încrederii al abordării politice globale favorabile și axate pe coeziune a reușit să atenueze repercusiunile socioeconomice ale crizei, care altfel ar fi putut duce la destabilizarea economică și politică.

2.3. Legătura strânsă dintre economie și pandemie a devenit evidentă și în urma revenirii economice generate de îmbunătățirea situației epidemiologice la jumătatea anului 2021. Previziunile din toamna anului 2021 prevăd o trecere de la redresare la expansiune și o rată a creșterii de 4,3 % în 2022, în timp ce se preconizează că crearea de locuri de muncă va urma acest impuls ( 3 ) . În contextul noului val al pandemiei și al variantei Omicron, această perspectivă pozitivă ar putea, din nefericire, să nu se realizeze. CESE atrage atenția asupra nivelului ridicat al incertitudinii și asupra impactului semnificativ al pandemiei asupra activității economice.

2.4. Combaterea pandemiei și prevenirea noilor variante de virus nu se pot realiza doar la nivel național. În schimb, este nevoie de o abordare transnațională. CESE solicită o cooperare strânsă și prospectivă privind politica UE în domeniul sănătății, care nu doar că va contribui la depășirea crizei sanitare, ci va atenua, de asemenea, impactul ei asupra economiei. CESE recomandă menținerea creșterii nivelurilor de vaccinare ca principală prioritate și solicită o abordare globală, nu în ultimul rând întrucât aprovizionarea suficientă cu vaccinuri la nivel mondial este și în interesul propriu al UE. Prin urmare, CESE solicită Comisiei să organizeze o dezbatere deschisă la nivelul UE privind o derogare temporară și voluntară de la Acordul TRIPS care să se aplice vaccinurilor, tratamentelor și testelor de COVID-19 ( 4 )

2.5. CESE salută abordarea multidimensională a agendei privind „sustenabilitatea competitivă”, prezentată în Analiza anuală a creșterii. Acest lucru este în concordanță cu o abordare politică axată pe prosperitate, susținută de CESE în avizele sale anterioare, care solicită luarea în considerare a mai multor obiective: durabilitatea mediului și socială, creșterea durabilă și favorabilă incluziunii, ocuparea integrală a forței de muncă și înalta calitate a locurilor de muncă, distribuția echitabilă, sănătatea publică și calitatea vieții, stabilitatea piețelor financiare, stabilitatea prețurilor, comerțul echilibrat bazat pe structuri industriale și economice echitabile și competitive și stabilitatea finanțelor publice. Aceste obiective sunt, la rândul lor, în concordanță cu obiectivele prevăzute la articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană și sunt strâns interconectate. De exemplu, o abordare a creșterii durabile care depășește unicul obiectiv al creșterii PIB-ului este esențială pentru realizarea unei economii neutre din punct de vedere climatic până în 2050.

2.6. În plus, cele patru dimensiuni ale agendei privind sustenabilitatea competitivă – durabilitatea mediului, productivitatea, echitatea și stabilitatea macroeconomică – sunt strâns interconectate și la fel de importante. Toate sunt piese ale unui singur puzzle, iar una nu poate exista fără celelalte, niciuna dintre ele nefiind subordonată alteia. Comisia subliniază, pe bună dreptate, că aceste dimensiuni ar trebui să se consolideze reciproc. CESE salută acest aspect, dar atrage atenția și asupra pericolului de a genera o contractare a economiei. Cu cât este mai slabă implicarea parlamentelor, a partenerilor sociali și a altor organizații ale societății civile, cu atât mai mare este probabilitatea că vor exista disparități între aceste patru dimensiuni.

2.7. CESE subliniază, de asemenea, că nu numai cele patru dimensiuni sunt interconectate: și competitivitatea este strâns legată de acestea, fiind la fel de importantă, alături de un comerț echilibrat, care este unul dintre obiectivele economice esențiale. Astfel, de exemplu, echitatea și durabilitatea socială sunt elemente esențiale ale competitivității și viceversa. Modelul social european și, în special, Pilonul european al drepturilor sociale sunt elemente centrale ale competitivității UE. De asemenea, din perspectiva opusă, un comerț echilibrat, bazat pe o structură industrială și economică echitabilă și competitivă, este o condiție prealabilă importantă pentru creșterea favorabilă incluziunii, echitatea și durabilitatea socială a UE.

3. Observații specifice

3.1. Durabilitatea mediului

3.1.1. Una dintre principalele provocări ale acestui secol este decuplarea, pe cât posibil, a prosperității economice de punerea în pericol sau de distrugerea mediului. CESE este pe deplin de acord cu Comisia cu privire la faptul că schimbările climatice și degradarea mediului necesită măsuri imediate. Deși sprijină pe deplin obiectivul de combatere a crizei climatice, CESE solicită o abordare globală care să țină seama de toate formele de deteriorare a mediului, precum amenințările la adresa biodiversității, a apei și a solului, poluarea apei și deșeurile nucleare și alte tipuri de deșeuri toxice.

3.1.2. și a câștigurilor tranziției. Pentru a se realiza acest lucru, CESE subliniază rolul esențial al dialogului social, respectarea deplină a autonomiei partenerilor sociali, consolidarea negocierilor colective, buna guvernanță corporativă, cu participarea lucrătorilor Pe bună dreptate, Comisia subliniază dimensiunile sociale și economice ale acestei tranziții și evidențiază importanța protejării prosperității și a bunăstării. CESE subliniază că este extrem de important ca aceste declarații să nu ajungă să fie doar niște sloganuri și invită Comisia să furnizeze o analiză detaliată a impactului pe care tranziția îl va avea asupra ocupării forței de muncă și a competențelor ( 5 ) . Este esențial, de asemenea, să se asigure o distribuire echitabilă a eforturilora câștigurilor tranziției. Pentru a se realiza acest lucru, CESE subliniază rolul esențial al dialogului social, respectarea deplină a autonomiei partenerilor sociali, consolidarea negocierilor colective, buna guvernanță corporativă, cu participarea lucrătorilor ( 6 ) , implicarea partenerilor sociali și a societății civile organizate în procesul de elaborare a politicilor. Acest lucru nu numai că va asigura asumarea responsabilității, ci – în lumina celor de mai sus – este imperativ pentru a asigura un proces de tranziție echilibrat și favorabil incluziunii.

3.1.3. O astfel de implicare trebuie să fie accelerată, în special în cadrul pachetului legislativ „Fit for 55” („Pregătiți pentru 55”), care conține un număr mare de propuneri de politici foarte ambițioase. CESE subliniază importanța menținerii unor lanțuri valorice industriale solide în Europa și solicită liderilor din sectorul industrial european să depună eforturi pentru a asigura durabilitatea mediului. Propunerea privind un „mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon” are potențialul de a consolida ocuparea forței de muncă în cadrul întreprinderilor transformate care respectă mediul și, prin urmare, este esențială și trebuie concepută în mod eficace. În contextul oricărui tip de reorientare către taxe de mediu, cum ar fi perceperea de taxe pe activitățile poluante, este imperativ să se prevină efectele distributive regresive și sărăcia energetică. În acest context ar trebui abordată sarcina fiscală asupra veniturilor salariale.

3.1.4. Comisia subliniază că realizarea obiectivelor ambițioase ale agendei UE privind Pactul verde va necesita investiții semnificative în valoare de aproximativ 520 de miliarde EUR pe an. Vor fi necesare investiții suplimentare pentru a însoți tranzițiile de pe piața forței de muncă. În acest context, CESE subliniază nevoile suplimentare de investiții generate de tranziția digitală, precum și în domeniul asistenței medicale, al educației și formării, al protecției sociale și al cercetării și dezvoltării. CESE subliniază că, pentru a asigura un nivel suficient al investițiilor, este vital să se redirecționeze și să se accelereze investițiile private și cele publice. În orice caz, asigurarea cu succes a durabilității mediului reprezintă un bun public care prezintă riscul unei disfuncționalități a pieței.

3.1.5. 2 . CESE subliniază necesitatea unui climat de afaceri solid și salută eforturile de a canaliza finanțarea privată către reziliența la schimbările climatice și durabilitatea mediului, astfel cum se prevede în noua strategie privind finanțarea durabilă Investițiile private joacă un rol esențial în circuitul economic menit să promoveze dezvoltarea economică și crearea de locuri de muncă. Investițiile și inovarea din sectorul privat, în special, sunt necesare pentru a atinge obiectivul durabilității mediului, de exemplu în domeniul bateriilor noi pentru autoturisme și al producției de oțel cu emisii zero de CO. CESE subliniază necesitatea unui climat de afaceri solid și salută eforturile de a canaliza finanțarea privată către reziliența la schimbările climatice și durabilitatea mediului, astfel cum se prevede în noua strategie privind finanțarea durabilă ( 7 ) . CESE sprijină, de asemenea, rolul sectorului public – în special InvestEU și măsurile aferente NGEU – în sprijinirea investițiilor private prin furnizarea de sprijin specific, cu respectarea deplină a articolului 107 din TFUE. Cu toate acestea, CESE solicită ca măsurile de ajutor de stat să fie corelate cu crearea de locuri de muncă de calitate și cu respectarea drepturilor lucrătorilor, a standardelor de mediu și a obligațiilor fiscale.

3.2. Productivitatea

3.2.1. Productivitatea se referă la eficiența producției economice și este, în mod esențial, definită de raportul dintre intrări și ieșiri. Creșterea productivității într-un mod echitabil și durabil contribuie la competitivitate, prosperitate și convergență ascendentă pe termen lung. Cu toate acestea, eforturile depuse pentru productivitate într-un mod inechitabil și nesustenabil ar putea duce la o presiune mai mare asupra angajaților și angajatorilor, afectând durabilitatea mediului, denaturând concurența, sporind inegalitățile și îngreunând procesul de tranziție. În lumina acestor concluzii, CESE salută abordarea Comisiei de a consolida productivitatea într-un mod orientat spre prosperitate, prin promovarea tehnologiilor avansate și a inovării, prin consolidarea competențelor cetățenilor, prin accelerarea măsurilor din domeniul formării și educației, prin consolidarea transferului și a valorificării cunoștințelor, precum și prin promovarea utilizării eficiente a resurselor. CESE subliniază în special faptul că durabilitatea socială este, de asemenea, un element important al unei abordări echitabile a productivității.

3.2.2. CESE evidențiază nevoia unor noi investiții, în general, și în special în sectorul digital și sprijină în mod explicit apelul Comisiei ca planurile de redresare și reformă să se concentreze și pe construirea și utilizarea capacităților digitale de vârf. Într-adevăr, MRR poate și ar trebui să ajute statele membre să realizeze investiții și reforme care – printre altele – să facă posibile inteligența artificială, calculul de înaltă performanță, securitatea cibernetică, componentele microelectronice și electronice și conectivitatea securizată. Pe lângă stimularea competențelor digitale la toate nivelurile, aceste măsuri vor oferi un teren solid pentru consolidarea productivității și a competitivității și, prin urmare, vor promova o bază economică solidă și prosperitatea pe termen lung.

3.2.3. O piață unică echitabilă și funcțională promovează creșterea durabilă și favorabilă incluziunii și ocuparea forței de muncă. CESE este de acord cu opinia Comisiei conform căreia respectarea statului de drept, existența unor sisteme de justiție de calitate și eficiente, a unor structuri anticorupție eficace, a unei administrații eficiente, inclusiv a administrației fiscale și a unor cadre de combatere a spălării banilor și a fraudei sunt factori importanți pentru îmbunătățirea mediului de afaceri și pentru protejarea concurenței loiale între întreprinderi. Din nefericire, există încă un dezechilibru între, pe de o parte, libertățile economice, și, pe de altă parte, drepturile sociale și cele de pe piața muncii. Drepturile sociale și drepturile lucrătorilor sunt fundamentale, chiar dacă nu fac parte din libertățile pieței interne protejate prin constituție. Drepturile naționale de protecție în favoarea angajaților sunt uneori clasificate ca bariere administrative în calea pieței. În consecință, mulți lucrători percep piața internă ca o amenințare. CESE solicită propuneri adecvate cu privire la modul de remediere a acestui dezechilibru și de garantare a normelor naționale care nu sunt protejate prin tratate. În plus, CESE recomandă ferm ca eforturile din cadrul inițiativei „Dincolo de PIB” să fie continuate în mod consecvent ( 8 )

3.2.4. CESE recomandă cu fermitate abordarea efectelor economice și distributive negative ale creșterii prețurilor la energie. Această creștere rapidă a prețurilor poate fi cauzată de reluarea puternică a activității economice și de întreruperile legate de aprovizionare și se poate echilibra atunci când dezvoltarea economică devine mai stabilă. Cu toate acestea, ea pune o povară imediată asupra producției și a competitivității industriei. În plus, prețurile angro ridicate ale energiei ar putea afecta prețurile cu amănuntul, ceea ce ar determina o și mai mare creștere a prețurilor la alimente. Chiar dacă aceste efecte sunt tranzitorii, ele pot crea presiuni în sens descrescător asupra puterii de cumpărare a salariilor, în așa fel încât gospodăriile cu venituri mai reduse ar putea fi expuse sărăciei. CESE sprijină eforturile de contracarare a acestor evoluții.

3.3. Echitatea

3.3.1. Cu mult timp înainte de criza provocată de pandemia de COVID-19, protecția socială precară, dezechilibrele și inegalitățile au constituit o problemă. Având în vedere că peste 20 % dintre cetățenii UE sunt expuși riscului de sărăcie și de excluziune socială, în 2016, BCE a ajuns la concluzia că distribuția bogăției nete este „foarte asimetrică” ( 9 ) . Conform Raportului Băncii Mondiale privind sărăcia (2018) ( 10 ) , puțin peste un miliard de persoane au fost scoase din sărăcia absolută în ultimele trei decenii, în mare parte datorită reducerii sărăciei în China. Pandemia a încetinit această tendință pozitivă. Cu toate acestea, bogăția este încă concentrată în partea superioară a clasamentului, iar cei foarte bogați au continuat de fapt să se îmbogățească în ultimii 25 de ani ( 11 ) . Comisia atrage atenția, pe bună dreptate, asupra creșterii inegalităților cauzate de pandemie. Inegalitățile nu sunt doar o problemă în sine, ci reduc și dezvoltarea economică prin frânarea cererii private și servind drept teren fertil pentru tensiunile sociale. Astfel, îmbunătățirea calității locurilor de muncă, o bună remunerație și condiții bune de muncă, ocuparea forței de muncă în rândul grupurilor defavorizate și dreptul la negociere colectivă sunt esențiale. CESE subliniază importanța respectării relațiilor industriale naționale și a autonomiei partenerilor sociali în momentul promovării unor astfel de politici.

3.3.2. CESE apreciază afirmația Comisiei conform căreia echitatea trebuie să se afle în centrul redresării. Date fiind inegalitățile problematice, cifrele îngrijorătoare ale sărăciei și tensiunile politice, aspecte precum durabilitatea socială, egalitatea de gen, egalitatea de șanse, nediscriminarea și distribuția echitabilă sunt obiective importante în sine. Prin urmare, CESE recomandă ferm să se pună accentul nu numai pe tranziția verde și pe cea digitală, așa-numita „dublă tranziție”, ci și pe durabilitatea socială. CESE subliniază că eforturile depuse în același timp pentru o tranziție verde și digitală echitabilă și justă, care necesită condiții sociale durabile, vor constitui o bază pentru prosperitatea și reziliența viitoare.

3.3.3. Politicile active bine concepute în domeniul pieței forței de muncă, serviciile publice de ocupare a forței de muncă și sistemele de protecție socială, care ajută oamenii să își mențină nivelul de trai în perioade de turbulențe economice, dar și în cazul unor nevoi individuale, constituie baza rezilienței și a creșterii favorabile incluziunii. Punerea în aplicare a măsurilor de retenție a locurilor de muncă, precum schemele de reducere a timpului de muncă, a contribuit în mod decisiv la combaterea efectelor negative ale crizei asupra piețelor forței de muncă. Însă, deși sprijinul pentru venit și plasele de siguranță socială au împiedicat o scădere considerabilă a veniturilor, pandemia de COVID-19 a evidențiat și lacunele legate de accesul la protecție socială. CESE solicită o convergență socială ascendentă, care să contribuie la reziliența generală a UE la crize.

3.3.4. O atenție deosebită trebuie acordată și impactului social al tranziției digitale, nu în ultimul rând pentru că pandemia a accelerat acest proces. CESE salută evidențierea de către Comisie – printre altele – a accesului inegal la învățarea online, ce poate avea consecințe pe termen lung, inclusiv un nivel scăzut al competențelor de bază, putând, prin urmare, exacerba inegalitățile din domeniul educației. CESE este pe deplin de acord că statele membre ar trebui să-și intensifice eforturile de a îmbunătăți rezultatele învățării în cadrul sistemelor lor de educație și formare. Pentru a aborda necorelarea competențelor și pentru a preveni decalajele sociale din ce în ce mai mari, trebuie recunoscut dreptul la învățare pe tot parcursul vieții și trebuie asigurat accesul la acesta. Aceste măsuri trebuie sprijinite printr-o finanțare publică care să ajute întreprinderile responsabile să desfășoare activități de formare de calitate pe tot parcursul vieții. Pentru a reduce decalajul digital, ar trebui acordată o atenție deosebită accesibilității serviciilor digitale pentru persoanele cu handicap și pentru persoanele în vârstă.

3.3.5. Noul cadru financiar multianual (CFM) și NextGenerationEU (NGEU), în special Mecanismul de redresare și reziliență (MRR), se ridică la 1 824 de miliarde EUR, care vor sprijini statele membre în gestionarea provocărilor actuale. CESE solicită Comisiei să analizeze dacă măsurile politice proclamate sunt puse în aplicare în mod adecvat, în așa fel încât obiectivele tranziției verzi și ale celei digitale să fie promovate în mod concret prin alocarea fondurilor. Mai presus de toate, cheltuielile deja planificate nu ar trebui să fie acceptate în cadrul planurilor naționale de redresare și reziliență. Acest lucru ar contribui, de asemenea, la evitarea necesității de a majora contribuțiile naționale sau de a reduce cheltuielile din bugetul UE.

3.3.6. În plus, efectele distributive ale plăților fondurilor și impactul lor social trebuie, de asemenea, monitorizate atent pentru a garanta că ele contribuie la convergența socială ascendentă. Comisia atrage atenția pe bună dreptate asupra diferitelor aspecte ale impactului asimetric al crizei asupra diferitelor grupuri de populație, sectoare și regiuni. Prin urmare, CESE solicită eforturi deosebite pentru a proteja gospodăriile cu venituri reduse și medii și persoanele vulnerabile, care sunt cele mai afectate de orice criză și de procesul de tranziție. Investițiile ar trebui finanțate cu condiția ca ele să ducă la crearea netă de locuri de muncă și să respecte drepturile lucrătorilor. În ansamblu, este important ca generațiile viitoare să aibă de câștigat de pe urma cheltuielilor de astăzi.

3.4. Stabilitatea macroeconomică

3.4.1. Șocul pandemiei nu doar că a sporit vulnerabilitățile preexistente și a dus la un regres în ceea ce privește reducerea dezechilibrelor dintre statele membre, ci a sporit și incertitudinile. Prin urmare, economia și politica monetară trebuie nu doar să continue să ofere sprijin, ci și să fie agile și pregătite să reacționeze la orice turbulență sau șoc și să asigure reziliența UE. Prin urmare, CESE salută menținerea în continuare a clauzei derogatorii generale. În momentul în care va fi eliminată, va trebui să se ia în considerare nivelul activității economice, precum și cifrele legate de ocuparea forței de muncă și de sărăcie în raport cu nivelurile anterioare crizei. În plus, politicile fiscale la nivel național și la nivelul UE, precum și politicile monetare ar trebui coordonate în mod prudent, pentru a consolida reciproc efectele vizate în materie de sprijinire și stabilizare.

3.4.2. CESE solicită o trecere la o guvernanță economică axată pe prosperitate, astfel cum se subliniază în diverse avize ( 12 ) . Prin urmare, după ce a fost oprită din cauza pandemiei, era momentul de a relansa revizuirea cadrului de guvernanță economică, pentru a promova politici fiscale adecvate atât în perioadele propice, cât și în cele neprielnice. Deficiențele actualului cadru fiscal au fost deja evidente în 2020, iar criza implică provocări și mai grave. O analiză sugerează că criteriul deficitului nu va fi îndeplinit de 23 de state membre, iar criteriul datoriei nu va fi îndeplinit de 13 state membre.

3.4.3. CESE este de acord cu Comisia cu privire la necesitatea abținerii de la inițierea unei proceduri de deficit excesiv împotriva oricărui stat membru și cu privire la recomandarea ei ca statele membre să continue să ofere sprijin bugetar, protejând în același timp sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru. Acest lucru este în concordanță cu solicitarea CESE de a sprijini creșterea durabilă, permițând astfel consolidarea finanțelor publice ( 13 ) . Cu toate acestea, CESE solicită și recunoașterea necesității urgente de a intensifica investițiile pentru a aborda procesul de tranziție. Mai mult, înainte de intrarea în vigoare a cadrului revizuit, Comisia ar trebui să prezinte orientări pentru o perioadă de tranziție, timp în care nu ar trebui declanșată procedura de deficit excesiv, și cu posibilitatea de a utiliza „clauza privind evenimentele neobișnuite” pe o bază specifică fiecărei țări ( 14 )

3.4.4. CESE este de acord cu opinia Comisiei conform căreia este posibil ca supravegherea în cadrul procedurii privind dezechilibrele macroeconomice (PDM) să nu fi luat suficient în considerare interacțiunile dintre noile provocări economice emergente, mai ales presiunile asupra mediului ( 15 ) . În plus, dezechilibrele sociale trebuie monitorizate pentru a contrabalansa predominanța cerințelor fiscale și macroeconomice ( 16 ) . Întrucât dezechilibrele sociale și de ocupare a forței de muncă pot avea efecte transfrontaliere negative, este important ca acestea să fie detectate și corectate într-un stadiu incipient. Nu în ultimul rând, CESE salută activitatea Comisiei privind „înverzirea” bugetelor.

3.4.5. Redresarea economică și creșterea favorabilă incluziunii și stabilă reprezintă condiții prealabile pentru a avea bugete publice sustenabile și pentru crearea de rezerve bugetare. Întrucât investițiile publice finanțate la nivel național vor continua să joace un rol esențial, aplicarea „regulii de aur”, fără a pune în pericol sustenabilitatea fiscală pe termen mediu și valoarea monedei euro, este esențială pentru reușita procesului de tranziție. Totodată, în contextul unui nivel ridicat de incertitudine, CESE avertizează și asupra reducerii cheltuielilor curente legate de aspectele sociale, educaționale și de asigurările de sănătate. Buna funcționare a stabilizatorilor automați este esențială pentru prevenirea dificultăților sociale, pentru stabilizarea cererii și pentru a asigura reziliența împotriva oricărei crize. Pe de altă parte, politicile fiscale neloiale, alături de frauda fiscală și de planificarea fiscală agresivă pun în pericol marja de manevră fiscală necesară pentru a reacționa la șocuri și pentru a gestiona procesul de tranziție. Prin urmare, observațiile Comisiei privind partea de venituri sunt binevenite. Acest lucru este valabil și pentru reformele propuse în contextul MRR, în ceea ce privește creșterea eficienței administrației fiscale în vederea îmbunătățirii colectării impozitelor și a reducerii costurilor de asigurare a conformității pentru întreprinderi și persoane fizice.

3.4.6. Un aspect important al stabilității macroeconomice este stabilitatea piețelor financiare. Aprofundarea uniunii piețelor de capital și a uniunii bancare ar trebui să se concentreze pe consolidarea canalelor de finanțare și pe promovarea contribuției sectorului privat la eforturile de investiții. Astfel, CESE solicită găsirea unui echilibru adecvat între partajarea riscurilor și reducerea riscurilor și, mai ales, salută eforturile de consolidare a monitorizării riscurilor sistemice generate de criza climatică. În plus, este oportun să se acorde atenția cuvenită riscurilor legate de durabilitatea socială, care pun în pericol coeziunea socială ca urmare a amplificării diferențelor de distribuție. De asemenea, reglementarea piețelor financiare ar trebui să acorde prioritate eficienței în detrimentul complexității și să ofere un nivel ridicat de protecție a consumatorilor.

3.5. Semestrul european evoluează

3.5.1. CESE subliniază că, odată cu NGEU, UE ajunge la o nouă fază a politicii economice și face un pas decisiv înainte înspre solidaritate. Procesul evolutiv al semestrului european 2022 reprezintă o șansă de a consolida durabilitatea economică, a mediului și socială. CESE solicită un angajament pentru promovarea unei creșteri durabile și favorabile incluziunii, a unei ocupări depline a forței de muncă și a creării de locuri de muncă de calitate, precum și pentru consolidarea decisivă a orientării sale democratice. În plus, este așteptată de mult timp o mai mare implicare a partenerilor sociali și a societății civile organizate în procesul semestrului european.

3.5.2. Integrarea MRR în semestrul european îi conferă acestuia o și mai mare semnificație. De asemenea, corelarea conformității cu reformele – prevăzute în planurile naționale de redresare și reziliență (PNRR) și bazate în mare măsură pe recomandările specifice fiecărei țări – și plata tranșelor conferă mai multă importanță politică recomandărilor specifice fiecărei țări. Acest lucru face obligatorie implicarea mai strânsă a partenerilor sociali și a societății civile organizate în elaborarea și punerea în aplicare a planurilor naționale de redresare și reziliență. CESE solicită stabilirea unor standarde minime pentru o astfel de consultare ( 17 ) . Normele stricte ale politicii de coeziune privind consultarea părților interesate și, în special, principiul parteneriatului ar trebui cel puțin considerate ca un model pentru procedurile MRR ( 18 )

3.5.3. Diverse studii empirice subliniază că cea mai mare parte a recomandărilor specifice fiecărei țări s-a axat pe stimularea competitivității și pe consolidarea bugetelor publice. CESE solicită Comisiei să continue abordarea echilibrată a agendei privind sustenabilitatea competitivă, în special în ce privește viitoarele recomandări specifice fiecărei țări. Ar trebui să se pună un accent deosebit pe recomandarea de reforme, cum ar fi politicile active și favorabile incluziunii privind piața forței de muncă și privind sistemele de învățare pe tot parcursul vieții, inclusiv programe de recalificare și de sprijinire a schimbării carierei, care să cuprindă și grupurile defavorizate, cum ar fi persoanele cu handicap și persoanele în vârstă.

3.5.4. În special, CESE salută rezultatul Summitului de la Porto, și anume, faptul că tabloul de bord social revizuit ar trebui să contribuie la monitorizarea progreselor înregistrate în direcția punerii în aplicare a principiilor Pilonului european al drepturilor sociale și la integrarea monitorizării în procesul semestrului european. Prin urmare, este binevenită concentrarea tot mai mare a Raportului comun privind ocuparea forței de muncă pentru 2022 asupra principiilor pilonului, împreună cu faptul că acesta include în analiza sa obiectivele principale pentru 2030 și indicatorii principali ai tabloului de bord social revizuit. Cu toate acestea, măsura în care aceste concluzii se vor reflecta în recomandările specifice fiecărei țări și în planurile de redresare și de reziliență rămâne neclară. În plus, obiectivele de dezvoltare durabilă ar trebui să servească drept puncte de referință.

3.5.5. CESE solicită, de asemenea, reforme care să garanteze că fondurile UE sunt absorbite în mod eficace, de exemplu prin consolidarea capacităților tehnice ale administrațiilor publice de a gestiona proiectele de investiții, sisteme de achiziții publice bazate pe principiul ofertelor celor mai avantajoase din punct de vedere economic în locul principiului celor mai ieftine, ținând seama de aspectele legate de forța de muncă, sociale și de mediu și, nu în ultimul rând, prin reforme menite să elimine alte bariere nemonetare din calea unei politici de investiții eficace. În special, CESE solicită Comisiei să împiedice orice utilizare abuzivă a fondurilor și să prevină corupția.

3.5.6. Guvernanța economică și, în special, normele cadrului de politică bugetară trebuie integrate în procesul semestrului european, în așa fel încât să se asigure implicarea democratică a Parlamentului European, a parlamentelor naționale, a partenerilor sociali și a societății civile organizate. În plus, aceasta ar trebui reformată și pentru a promova un dialog multilateral și democratic privind provocările macroeconomice, sociale și de mediu și pentru a sprijini coordonarea politicilor.

Bruxelles, 23 februarie 2022. Președinta Comitetului Economic și Social European Christa SCHWENG

(1) Previziunile economice ale Comisiei Europene din primăvara anului 2020.

(2) Instrumentul european de sprijin temporar pentru atenuarea riscurilor de șomaj într-o situație de urgență.

(3) Previziunile din toamna anului 2021.

(4) Avizul CESE pe tema „Mai puternici după pandemie – Primele concluzii desprinse în urma pandemiei de COVID-19” (JO C 152, 6.4.2022, p. 116).

(5) Avizul CESE pe tema „Pregătiți pentru 55”: Îndeplinirea obiectivului climatic al UE pentru 2030 pe calea spre atingerea obiectivului de neutralitate climatică (JO C 275, 18.7.2022, p. 101).

(6) Avizul CESE pe tema „Dialogul social ca pilon important al sustenabilității economice” (JO C 10, 11.1.2021, p. 14).

(7) Avizul CESE pe tema „Strategia reînnoită privind finanțarea durabilă” (JO C 152, 6.4.2022, p. 97).

(8) Context – Dincolo de PIB, Comisia Europeană.

(9) Banca Centrală Europeană, The Household Finance and Consumption Survey: results from the second wave (Sondaj privind finanțele și consumul gospodăriilor: rezultatele celui de-al doilea val), nr. 18/decembrie 2016.

(10) Grupul Băncii Mondiale: Poverty and shared prosperity 2018. Piecing together the poverty puzzle. Overview, figura 01; p. 2.

(11) Raportul privind inegalitățile de la nivel mondial 2022 prezintă cele mai recente și complete date privind inegalitatea la nivel mondial.

(12) Avizele CESE „Evaluarea guvernanței economice 2020” (JO C 429, 11.12.2020, p. 227) și „Redefinirea cadrului bugetar al UE pentru o redresare durabilă și o tranziție justă” (JO C 105, 4.3.2022, p. 11).

(13) Avizul CESE „Evaluarea guvernanței economice 2020” (JO C 429, 11.12.2020, p. 227).

(14) Avizul CESE „Redefinirea cadrului bugetar al UE pentru o redresare durabilă și o tranziție justă” (JO C 105, 4.3.2022, p. 11).

(15) COM(2021) 662 final.

(16) Avizul CESE pe tema „Pilonul european al drepturilor sociale” (JO C 286, 16.7.2021, p. 13).

(17) Rezoluția CESE „Participarea societății civile organizate la planurile naționale de redresare și reziliență” (JO C 155, 30.4.2021, p. 1).

(18) Avizul CESE „Rolul politicii de coeziune în combaterea inegalităților – complementarități/suprapuneri cu Mecanismul de redresare și reziliență” (JO C 517, 22.12.2021, p. 1).