[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 15.12.2009

COM(2009)680 final

DOCUMENT DE LUCRU AL COMISIEI

Raport privind punerea în aplicare a ini țiativei SBA

INTRODUCERE

Bunăstarea întreprinderilor mici și mijlocii este esențială pentru viitorul ocupării forței de muncă și al prosperității în UE. Din acest motiv, în iunie 2008, Comisia a lansat o inițiativă politică nouă și ambițioasă denumită „ Small Business Act pentru Europa” (SBA) , care situează IMM-urile pe primul plan al procesului decizional, în scopul de a consolida capacitatea acestora de a crea locuri de muncă în UE și de a le stimula competitivitatea atât pe piața unică cât și pe piețele mondiale. În calitatea sa de element cheie, SBA vizează concretizarea principiului „ Think Small First ” („a gândi mai întâi la scară mică”) în politici și în procesul decizional la toate nivelurile în UE.

Criza economică și financiară a accentuat și mai mult necesitatea adoptării de măsuri politice complete și cuprinzătoare în favoarea IMM-urilor. Atunci când a adoptat inițiativa SBA, Consiliul „Competitivitate” a aprobat, de asemenea, în decembrie 2008, un plan de acțiune care regrupează măsuri ce trebuie aplicate cu prioritate, pentru a răspunde mai bine nevoilor IMM-urilor în contextul crizei mondiale, focalizat pe ameliorarea accesului la finanțare, a accesului la piețe și a cadrului reglementar. Acest plan de acțiune a fost ulterior aprobat de către Consiliul European din decembrie 2008. Parlamentul European a susținut inițiativa SBA și a invitat statele membre să o pună în aplicare în întregime. În final, dar nu mai puțin important, Comitetul Regiunilor a susținut în mod ferm, de asemenea, necesitatea de la elibera în întregime potențialul IMM-urilor cu ajutorul inițiativei SBA.

Prezentul raport rezumă progresele realizate în cursul anului 2009, care a fost primul an complet de punere în aplicare a inițiativei SBA, subliniind, mai ales, măsurile prevăzute în planul de acțiune SBA și în planul european de redresare economică .

Atât Comisia cât și statele membre au adoptat măsuri substanțiale pentru ameliorarea accesului IMM-urilor la finanțare și facilitarea accesului acestora la piețele UE și ale țărilor terțe, precum și pentru ameliorarea condițiilor-cadru pentru IMM-uri, îndeosebi prin înlăturarea sarcinilor administrative inutile.

PUNEREA ÎN APLICARE A INIțIATIVEI SBA ÎN 2009

Comisia a pus în aplicare acțiunile majore prevăzute în SBA. Ea a adoptat toate cele cinci propuneri legislative legate de SBA. Un regulament general de „exceptare pe categorii” (RGEC) adoptat în iulie 2008 a permis guvernelor să sprijine IMM-urile prin măsuri de ajutor scutite de obligația notificării. Propunerea privind procentele reduse de TVA a intrat în vigoare la 1 iunie 2009 și oferă statelor membre posibilități ample de stimulare a activității economice, mai ales în domeniul serviciilor cu utilizare intensivă de forță de muncă. Celelalte trei propuneri legislative sunt încă în așteptare iar Consiliul și Parlamentul European dețin un rol esențial în asigurarea unei adoptări rapide a propunerilor, în scopul de a ușura și a sprijini în mod sporit IMM-urile. Propunerea de reformare a directivei privind plățile întârziate și propunerea privind statutul de societate privată europeană sunt ambele de o importanță vitală pentru competitivitatea IMM-urilor. Propunerea privind facturarea TVA , adoptată de Comisie în ianuarie 2009 vizează garantarea unui tratament egal al facturilor pe suport de hârtie și a celor electronice și, potrivit estimărilor, aceasta ar putea permite o reducere maximă de 18,4 miliarde de EUR pe termen mediu, dacă toate întreprinderile și-ar trimite ansamblul facturilor pe cale electronică.

Statele membre au dat dovadă, de asemenea, de un angajament politic considerabil de a pune în aplicare SBA, dar atât metodele cât și rezultatele obținute de acestea sunt variabile. Mai multe state membre au efectuat „transpunerea” integrală a inițiativei SBA în programele lor naționale. În octombrie 2008, Belgia a lansat propriul ei „ Plan pentru IMM-uri ”, care include 40 de măsuri referitoare la principalele obiective ale inițiativei SBA. În Italia , guvernul a creat un grup de lucru care acționează în zece domenii, pentru a monitoriza punerea în aplicare a inițiativei SBA. Guvernul irlandez a optat pentru o abordare similară.

În rapoartele lor naționale intermediare pentru anul 2009 elaborate în contextul parteneriatului de la Lisabona pentru creștere și locuri de muncă, Finlanda, Franța, Țările de Jos, România și Regatul Unit au comunicat în mod explicit modalitatea în care pun în aplicare inițiativa SBA. Franța a luat măsuri cu privire la cele trei priorități ale planului de acțiune SBA. Regatul Unit a prezentat într-o anexă foarte detaliată măsurile adoptate pentru fiecare din cele zece principii ale SBA. În plus, unele regiuni precum Catalonia (Spania) sau Renania de Nord-Westfalia (Germania) au adoptat, de asemenea, inițiativa SBA. Totuși, cel mai adesea, statele membre au adoptat măsuri concrete identificate ca fiind prioritare în cadrul planului de acțiune SBA.

Punerea în aplicare a principiului „Think Small First”(„a gândi mai întâi la scară mică”)

Începând din ianuarie 2009, Comisia recurge în mod sistematic la un „test IMM” pentru a evalua impactul principalelor sale propuneri legislative și politice asupra IMM-urilor. Acest test face parte acum din liniile directoare revizuite ale Comisiei privind evaluarea de impact și utilizarea lui este monitorizată cu atenție. Pe baza unui test IMM, în februarie 2009, Comisia a propus să acorde statelor membre posibilitatea de a scuti microîntreprinderile de obligația respectării normelor contabile . Aceasta ar permite statelor membre să conceapă regimurile contabile cele mai adaptate pentru microîntreprinderile lor. Drept rezultat, aproape 5,4 milioane de microîntreprinderi ar putea beneficia de regimuri mai potrivite nevoilor lor, ceea ce reprezintă o reducere potențială de 6,3 miliarde de EUR pentru economia UE. Anumite state membre precum Belgia, Danemarca, Finlanda și Germania au integrat, de asemenea, un „test IMM” în abordarea națională a procesului decizional.

Comisia a adoptat măsuri importante pentru a realiza obiectivul comunitar fixat în martie 2007, care constă în reducerea sarcinilor administrative cu 25% , ceea ce este deosebit de favorabil pentru IMM-uri. Măsurile de reducere deja adoptate de către legislator ar trebui să permită economisirea a 7,6 miliarde de EUR. Măsurile care așteaptă să fie adoptate de către Consiliu și Parlament ar putea să adauge 30,7 miliarde de EUR la această sumă. În ansamblu, reducerea sarcinilor administrative propusă sau aflată în curs de pregătire de către Comisie ar putea să depășească obiectivul inițial și să ajungă la 33% din suma totală estimată a sarcinilor de origine comunitară, de 123,8 miliarde de EUR. În plus, Comisia este hotărâtă să reducă în continuare sarcinile administrative inutile, așa cum a subliniat în comunicarea sa „Program de acțiune pentru reducerea sarcinilor administrative în UE: plan de reducere sectorial și acțiuni pentru 2009” COM/2009/544.

Exemplele de acțiuni potențial favorabile IMM-urilor includ scutirea anunțată a șoferilor neprofesioniști de orare de muncă și de repaos și deci, de obligația de a utiliza tahografe pentru traseele care nu depășesc 100 km, precum și ameliorarea orientării privind evaluarea riscurilor în domeniul sănătății și al securității, de care ar beneficia mai ales întreprinderile mici.

Comisia salută faptul că toate statele membre au adoptat până acum obiective naționale pentru reducerea sarcinilor administrative și că ele continuă să simplifice cadrul administrativ în care funcționează IMM-urile. De exemplu, media de timp și de cost pentru a crea o societate cu răspundere limitată este în prezent de 8 zile (în comparație cu 9 zile în 2008) iar costul este de 417 EUR (în comparație cu 463 EUR în 2008). Optsprezece țări au înființat un ghișeu unic operațional capabil de a servi la crearea de societăți private cu răspundere limitată și au elaborat cel puțin câteva proceduri predefinite (înregistrare a societăților, înmatriculare fiscală, etc.). Bulgaria a consolidat raționalizarea procedurilor de creare de întreprinderi pe care a inițiat-o în 2008, în cadrul căreia nouă proceduri de creare de întreprinderi au fost simplificate și regrupate într-una singură. Germania și-a modificat în mod eficace legislația privind societățile cu răspundere limitată, ceea ce nu numai că simplifică procedura, dar poate fi și util pentru stimularea creării de noi întreprinderi. Raționalizarea procedurilor în Ungaria, Malta și Slovacia a contribuit, de asemenea, la reducerea termenelor în aceste țări. În Slovenia , sistemul „ghișeului unic” electronic poate înregistra toate formele de societăți în trei zile, sau chiar mai puțin și a permis IMM-urilor slovene să economisească 10,2 milioane de EUR pe an.

Inițiativa SBA a invitat, de asemenea, statele membre să facă posibilă completarea în decurs de un an (sau mai puțin) a tuturor procedurilor juridice de lichidare a unei întreprinderi în caz de faliment nefraudulos . Până acum, cinci țări au răspuns acestei invitații: Belgia, Finlanda, Irlanda, Spania și Regatul Unit .

În sfârșit, Comisia a hotărât, de asemenea, să extindă durata acțiunii pilot privind datele comune de intrare în vigoare la doi ani în loc de un an, cum fusese prevăzut inițial: 2010-2011. Prima declarație anuală care indică actele viitoare ce urmează să fie adoptate la date fixe ar trebui să fie publicată în 2010, în același timp cu revizuirea strategică a programului pentru o mai bună legiferare. Sectoarele care participă la exercițiu includ industria automobilelor, a explozivilor, a detergenților și a precursorilor de droguri.

Accesul la finanțare

Comisia a simplificat normele privind ajutoarele de stat și a subliniat în mod clar necesitatea de a acorda mai multă atenție IMM-urilor la nivelul statelor membre. Noul regulament general de exceptare pe categorii (RGEC) adoptat ca parte integrantă a SBA, consolidează și armonizează într-un text unic normele prevăzute înainte în cinci regulamente diferite, extinzând categoriile de ajutoare de stat care beneficiază de exceptări. RGEC a introdus noi norme privind intensitatea ajutoarelor pentru IMM-uri (și anume o creștere a părții reprezentate de ajutor cu 20% mai mare pentru întreprinderile mici și cu 10% mai mare pentru întreprinderile mijlocii) precum și în ceea ce privește stimulentele pentru crearea de întreprinderi și sprijin pentru femeile antreprenor. În 2008, ajutoarele care beneficiau de o exceptare pe categorii vărsate IMM-urilor se ridicau la 2,8 miliarde de EUR, adică 0,3 miliarde de EUR mai mult decât în 2007. Comis a adoptat, de asemenea, un manual privind normele aplicabile în domeniul ajutoarelor de stat , care oferă o trecere în revistă concisă a posibilităților de ajutorare a IMM-urilor autorizate în cadrul legislației comunitare privind ajutoarele de stat.

În plus, Comisia a adoptat un cadru temporar privind ajutoarele de stat pentru 2009/2010, care oferă statelor membre posibilități sporite de contracarare a efectelor limitării creditelor asupra economiei reale. În mod particular, statele membre pot acorda credite subvenționate, asigurări de credite cu prime reduse, capital de risc pentru IMM-uri și ajutoare de stat directe de până la 500 000 EUR, fără a trebui să notifice cazurile individuale.

În 2009, grupul Banca Europeană de Investiții (BEI) a jucat un rol crucial în facilitarea accesului IMM-urilor la finanțare. Acesta și-a intensificat în mod substanțial activitatea de creditare destinată IMM-urilor de la 8,1 miliarde în 2008 la aproximativ 11,5 miliarde în 2009. Mai mult, Comisia a acționat, de asemenea, în parteneriat strâns cu Fondul European de Investiții (FEI). În afara punerii continue în aplicare a instrumentelor pentru IMM-uri prevăzute de programul-cadru pentru competitivitate și inovare (care beneficiază de un buget de 1,13 miliarde de EUR pentru perioada 2007-2013), BEI a alocat 200 de milioane de EUR finanțării de tip mezanin pentru 2009.

În septembrie 2009, prima investiție (de 1,85 milioane de EUR) a fost realizată în cadrul inițiativei JASMINE , lansată în 2008 de către Comisie pentru promovarea dezvoltării instituțiilor de microfinanțare în Europa. FEI prevede realizarea a două investiții suplimentare, de 2-3 milioane de EUR fiecare. În plus, Comisia și-a sporit eforturile pentru a oferi statelor membre și celorlaltor părți interesate informații privind accesul IMM-urilor la finanțare, prin realizarea de anchete periodice .

Inițiativa JEREMIE a progresat, de asemenea, foarte mult. Programarea politicii de coeziune pentru perioada 2007-2013 a dus la apariția a 85 de programe operaționale, fie naționale fie regionale, care lasă să se întrevadă posibilitatea ca Fondul European de Dezvoltare Regională (FEDER) să poată cofinanța instrumente de tipul JEREMIE destinate a sprijini IMM-urile și societățile nou create. Până în octombrie 2009, inițiativa JEREMIE a fost deja pusă în aplicare în 13 state membre, fie la nivel național fie la nivel regional. Programele operaționale ale FEDER au angajat un total de 3,069 miliarde de EUR în fondurile de participare JEREMIE.

Ca un răspuns la criza economică și financiară și utilizând, deseori, cadrul temporar al ajutoarelor de stat, majoritatea statelor membre (Austria, Belgia, Republica Cehă, Danemarca, Estonia, Finlanda, Franța, Germania, Grecia, Italia, Lituania, Luxemburg, Regatul Unit, Spania, Țările de Jos și Ungaria) au adoptat, de asemenea., măsuri politice pentru ameliorarea accesului IMM-urilor la lichidități, în special la credite bancare, cu ajutorul creării și extinderii sistemelor de credite și de garanții destinate IMM-urilor. Pachetul de 30 de miliarde de EUR acordat de BEI pentru credite în favoarea IMM-urilor, permite, de asemenea, unor țări membre să recurgă la un schemă de garanții de nivelul doi. În plus, Belgia și Franța au stabilit un „mediator de credit” care acționează ca un punct de contact pentru IMM-uri și pentru antreprenorii care întâmpină probleme în relațiile cu banca lor.

Mai multe state membre au luat măsuri pentru a reduce plățile întârziate , anticipând astfel reformarea directivei privind plățile întârziate și, în unele cazuri, depășind chiar domeniul de aplicație al acesteia. În Bulgaria , ministrul de finanțe a anunțat că dobânzile legale datorate în caz de întârziere a plăților vor spori cu 10 până la 20 de puncte, ca măsură preventivă. În Franța , legea de modernizare a economiei adoptată în august 2008 impune reducerea termenului pentru plățile publice la 30 de zile, cel mai târziu până la 1 iulie 2010. În Germania , o nouă lege în vigoare de la 1 ianuarie 2009 ameliorează situația creditorilor în cazul contractelor între „întreprindere și consumator” (de exemplu, în ceea ce privește plățile anticipate, refuzul unei prestări de servicii în lipsă de garanții sau de garanții ce trebuie constituite). În Portugalia , guvernul a aprobat programul „ Pagar a Tempo e Horas ” (a plăti cu punctualitate) pentru a reduce întârzierile plăților, fixând un obiectiv pe termen lung de 30 până la 40 de zile. În Regatul Unit , administrația centrală s-a angajat să-și onoreze toate facturile în termen de 10 zile . Reducerea termenelor și a întârzierilor plăților rămâne deosebit de importantă pentru IMM-urile care își desfășoară activitatea în Grecia , în Italia , în Portugalia și în Spania . Acestea sunt statele membre în care se pot aduce cele mai multe îmbunătățiri în materie de termene de plată de către autoritățile publice (în medie, aproximativ 150 de zile).

Comisia a simplificat, de asemenea, regulile de gestionare ale politicii de coeziune , pentru a facilita punerea în aplicare a celor 455 de programe privind politica de coeziune prevăzute pentru perioada 2007-2013, care reprezintă o investiție totală de 347 de miliarde de EUR, accelerând prin aceasta fluxurile de investiții care vizează, în special, promotorii de proiecte precum IMM-urile. Investițiile în sectoarele aferente eficienței energetice și utilizării energiilor regenerabile la nivelul locuințelor sunt, de asemenea, încurajate, datorită importantului lor potențial de a genera creștere și locuri de muncă.

Simplificarea celui de- al 7-lea program-cadru de cercetare și dezvoltare tehnologică (PC7) a progresat, de asemenea, și, înainte de finele anului 2009, Comisia va adopta o propunere care să permită IMM-urilor în plină creștere care participă la un proiect în cadrul PC7 să-și păstreze avantajele legate de statutul de IMM pe durata desfășurării respectivului proiect, chiar dacă acestea depășesc plafoanele care le sunt aplicabile în această perioadă.

În sfârșit, Comisia a decis adoptarea unor măsuri interne pentru ameliorarea executării bugetului , măsuri care ar putea favoriza redresarea economică. În mod deosebit, termenele limită pentru aprobarea rapoartelor și efectuarea plăților au fost reduse, conform unei reguli care impune ca plățile să fie efectuate în termen de 30 de zile (20 de zile în caz de prefinanțare).

Accesul la piețe

Pentru a încuraja operațiunile transfrontaliere cu piața unică, Comisia și statele membre au hotărât de comun acord să reducă în continuare taxele pentru drepturile de marcă comunitară cu 40% și să simplifice procedura de înregistrare începând de la 1 mai 2009.

Insistând asupra importanței de a garanta condiții de concurență omogene tuturor operatorilor economici în ceea ce privește accesul la achizițiile publice, Comisia a invitat statele membre să profite de „Codul european al celor mai bune practici” (denumit în continuare „codul IMM” ), adoptat în iunie 2008 în cadrul inițiativei SBA, pentru a facilita accesul IMM-urilor la contractele de achiziții publice.

Mai multe state membre au luat măsuri în urma publicării acestui cod. În Franța , legislatorul a precizat, în codul achizițiilor publice („Code des Marchés Publics”) că fixarea nivelurilor minime de capacitate pentru licitații este facultativă. În Ungaria , legea privind achizițiile publice a fost modificată în aprilie 2009 și include unele elemente noi, precum divizarea contractelor în loturi atunci când acest lucru este adecvat. În Irlanda , autoritățile naționale pregătesc actualmente orientări generale care să sprijine autoritățile publice în determinarea nivelurilor adecvate de capacitate financiară a licitanților în lumina unor exigențe deosebite. În Polonia , autoritățile au încurajat utilizarea codului IMM prin intermediul unui site internet și prin distribuirea acestora către reprezentanții autorităților contractante care participă la formare. În Suedia , începând cu ianuarie 2009, Agenția serviciilor juridice, financiare și administrative este însărcinată să acorde un sprijin practic și orientare atât achizitorilor cât și licitanților din toată țara. În sfârșit, în 2010, Comisia va lansa o campanie pentru încurajarea utilizării codului IMM și un studiu vizând actualizarea statisticilor privind accesul IMM-urilor la achiziții publice.

Pentru a încuraja IMM-urile să utilizeze standardele și ca urmare a unei cereri din partea Comisiei, CENELEC publică în prezent pe site-ul său internet, în mod gratuit, domeniile de aplicație ale standardelor europene cu scopul de a ajuta IMM-urile să identifice standardele care au o incidență asupra activității lor. În conformitate cu strategia CEN (Comitetului European de Standardizare) pentru 2010, un număr tot mai mare de membri ai CEN publică domeniile de aplicare ale standardelor în cataloagele lor naționale. Comisia a sporit, de asemenea, sprijinul financiar al UE la 2,1 milioane de EUR în 2009 pentru a încuraja IMM-urile să participe și să-și apere interesele în cadrul procesului de standardizare și pentru a ameliora informarea IMM-urilor cu privire la standardele europene și la utilizarea acestora.

Comisia a evidențiat, de asemenea, importanța transpunerii complete și în timp util a directivei privind serviciile care va facilita în mod considerabil înființarea de întreprinderi și prestarea transfrontalieră de servicii. Aceasta permite, îndeosebi, facilitarea procedurilor administrative în statele membre și oferă societăților și persoanelor posibilitatea de a completa toate formularele necesare, cum ar fi autorizații, notificări, autorizații de mediu, pe cale electronică, prin intermediul ghișeelor unice. Împreună cu statele membre, Comisia a mobilizat resurse semnificative pentru monitorizarea și coordonarea punerii în aplicare a directivei, care se va încheia la 28 decembrie 2009. Scopurile principale ale eforturilor includ înființarea de ghișee unice și elaborarea de soluții practice pentru a facilita utilizarea transfrontalieră a semnăturilor electronice. Această activitate va continua pe viitor, printre altele, cu un proiect de mare anvergură (SPOC - ghișee unice) destinat să amelioreze în continuare ghișeele unice după 2010.

În ceea ce privește dimensiunea externă, au fost înființate echipe de acces la piețe pe 30 de piețe de export importante. Delegațiile UE, statele membre și organizațiile profesionale ale UE își coordonează, deci, îndeaproape eforturile pentru a se informa reciproc asupra barierelor din calea schimburilor comerciale și a modului de le aborda. În plus, pentru a sprijini accesul IMM-urilor la piețe cu creștere rapidă din afara UE, Comisia creează centre de afaceri într-un anumit număr din aceste piețe. Aceste centre vor aduce un ajutor IMM-urilor din UE care doresc să se implanteze și să dezvolte o activitate comercială în aceste țări, propunându-le servicii de asistență în afaceri, inclusiv sprijin pentru accesul la piețe, căutarea de parteneri comerciali, sprijin logistic și consiliere cu privire la aspecte cum sunt protecția drepturilor de proprietate intelectuală (DPI) și standardizarea.

Activitățile centrului de afaceri european în India au pornit în noiembrie 2008. În China, centrul se va deschide în 2010. Crearea de centre similare în alte țări este în curs de examinare. În plus, un număr considerabil de țări ( Austria, Republica Cehă, Danemarca, Germania, Italia, Luxemburg, Slovenia, Spania și Țările de Jos ) au intensificat ajutorul public acordat promovării și finanțării exporturilor.

În sfârșit, rețeaua „ Enterprise Europe Network” este operațională în calitate de rețea de sprijinire a întreprinderilor, cu participarea a 567 de organizații partenere active în 44 de țări. În jur de 3 000 de cadre specializate își oferă serviciile unui număr de aproximativ 3 milioane de IMM-uri. În cursul primelor 18 luni de funcționare, rețeaua a organizat peste 10 000 de manifestări la care au participat în jur de 400 000 de IMM-uri și au fost încheiate peste 1 400 de acorduri de parteneriat comercial și tehnologic.

Promovarea spiritului antreprenorial

În 2009 au avut loc Prima Săptămână Europeană a IMM-urilor , care s-a desfășurat în 36 de țări europene și Conferința privind SBA/Carta Europeană pentru Întreprinderile Mici , două evenimente majore care au contribuit la promovarea spiritului antreprenorial în rândul publicului larg, permițând antreprenorilor să-și prezinte parcursul profesional și oferind posibilitatea unor activități în rețea. Trebuie remarcat faptul că ambele țări candidate, precum și țările europene vecine manifestă un interes sporit pentru conceperea de politici favorabile IMM-urilor și pentru alăturarea la exercițiul de învățare reciprocă. Schimbul de bune practici și procesul de învățare reciprocă funcționează cu succes în afara granițelor UE. De exemplu, Norvegia a stabilit un plan de acțiune pentru a încuraja spiritul antreprenorial feminin, având drept obiectiv ca femeile să reprezinte 40% din totalul antreprenorilor până în 2013. În ansamblu, țările participante au propus peste 600 de bune practici în cursul ultimilor zece ani.

În cadrul Premiilor europene pentru spirit antreprenorial , autoritățile publice din statele membre s-au mobilizat pentru a elabora politici favorabile IMM-urilor. În toamna anului 2009, Comitetul Regiunilor a lansat o nouă inițiativă intitulată „Regiunea europeană întreprinzătoare”.

O Rețea europeană a ambasadoarelor antreprenoriatului a fost înființată la Stockholm în octombrie 2009, în colaborare cu Președinția suedeză, cu scopul de a atenua această disparitate de gen și a spori numărul femeilor creatoare de întreprinderi în Europa. Rețeaua constă din 100 de ambasadoare și acoperă în prezent zece țări.

În cadrul acțiunii sale de încurajare a micilor întreprinderi pe piața internă, inițiativa ERASMUS pentru tinerii antreprenori a Comisiei încurajează tinerii antreprenori să se deplaseze într-un alt stat membru al UE pentru a observa pentru o perioadă de timp un antreprenor experimentat. Primele 100 de relații între noii antreprenori și antreprenorii gazde au fost aprobate și 1 200 de noi antreprenori și de antreprenori gazde sunt înscriși pentru a participa la program.

În sfârșit, anumite țări au integrat educația antreprenorială în programele lor școlare ( Cipru, Finlanda, Irlanda, Polonia, Regatul Unit și Spania ) sau au hotărât să o facă. În prezent, formarea în domeniul antreprenorial face obiectul unei noi strategii naționale sau a unui plan de acțiune în Austria, Danemarca și Suedia sau al unei reforme a programelor, în curs sau prevăzută în Estonia, Germania, Malta și Republica Cehă . Este important să notăm că, în mod general, programele școlare naționale se concentrează tot mai mult pe competențe decât pe conținut: aceasta consolidează aplicarea spiritului antreprenorial ca o competență esențială. Provocarea constă în depășirea componentei legate de cunoștințe și în combinarea evoluției programelor școlare cu metode de învățare inovatoare. În sfârșit, cooperarea între diferitele departamente și cu părțile interesate în cauză, inclusiv cu comunitatea IMM-urilor, necesită încă ameliorări în majoritatea statelor membre.

ETAPELE URMăTOARE

În 2009 au fost obținute succese importante. Cu toate acestea, rămâne de cea mai mare importanță să se continue punerea determinată în practică a planului de acțiune SBA la toate nivelurile și să nu se piardă din vedere perspectiva pe termen mai lung de a crea IMM-urilor, la scară mondială, un mediu care să constituie un element important pentru punerea în practică a viitoarei strategii „UE 2020”.