COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU ȘI CURTEA DE CONTURI CONTURILE FINALE AFERENTE CELUI DE AL 8-LEA, AL 9-LEA ȘI AL 10-LEA FOND EUROPEAN DE DEZVOLTARE - EXERCIȚIUL FINANCIAR 2011 /* COM/2012/0435 final */





CUPRINS certificarea conturilor. 2 EXECUȚIA ȘI CONTABILITATEA PENTRU RESURSELE FED. 3 PARTEA I – CONTURI ANUALE FED: FONDURI GESTIONATE DE CĂTRE COMISIA EUROPEANĂ. 8 1......... SITUAȚII FINANCIARE PENTRU CEL DE AL 8-LEA, AL 9-LEA ȘI AL 10-LEA FOND EUROPEAN DE DEZVOLTARE. 9 1.1...... CEL DE AL 8-LEA, AL 9-LEA ȘI AL 10-LEA FED: BILANȚ CONSOLIDAT, CONTUL DE REZULTAT ECONOMIC, SITUAȚIA FLUXURILOR DE NUMERAR ȘI SITUAȚIA MODIFICĂRII ACTIVELOR NETE 9 1.2...... CEL DE AL 8-LEA FED: BILANȚUL, CONTUL DE REZULTAT ECONOMIC ȘI SITUAȚIA MODIFICĂRILOR ACTIVELOR NETE. 13 1.3...... CEL DE AL 9-LEA FED: BILANȚUL, CONTUL DE REZULTAT ECONOMIC ȘI SITUAȚIA MODIFICĂRILOR ACTIVELOR NETE. 16 1.4...... CEL DE AL 10-LEA FED: BILANȚUL, CONTUL DE REZULTAT ECONOMIC ȘI SITUAȚIA MODIFICĂRILOR ACTIVELOR NETE. 19 1.5...... NOTE LA SITUAȚIILE FINANCIARE ALE CELUI DE AL 8-LEA, AL 9-LEA ȘI AL 10-LEA FED 22 2. RAPORT PRIVIND EXECUȚIA FINANCIARĂ. 46 2.1...... ALOCĂRI 50 2.2 CONTURI CONSOLIDATE. 53 2.3...... ALTE INFORMAȚII PRIVIND GESTIONAREA. 58 PARTEA II – CONTURI ANUALE FED: SITUAȚII FINANCIARE PRIVIND FACILITATEA DE INVESTIȚII 59 3......... SITUAȚII FINANCIARE PRIVIND FACILITATEA DE INVESTIȚII 61 3.1...... SITUAȚIA REZULTATULUI GLOBAL PENTRU EXERCIȚIUL CARE SE ÎNCHEIE LA 31 DECEMBRIE 2011 61 3.2...... SITUAȚIA POZIȚIEI FINANCIARE LA 31 DECEMBRIE 2011. 62 3.3...... SITUAȚIA MODIFICĂRILOR RESURSELOR DIN CONTRIBUȚII 63 3.4...... SITUAȚIA FLUXURILOR DE NUMERAR PENTRU EXERCIȚIUL CARE SE ÎNCHEIE LA 31 DECEMBRIE 2011 64 3.5...... NOTE LA SITUAȚIILE FINANCIARE. 65 ANEXĂ LA PARTEA I – CAPITOLUL 2 (RAPORT PRIVIND EXECUȚIA FINANCIARĂ): SITUAȚIA PE ȚĂRI ȘI PE INSTRUMENTE. 95 certificarea conturilor Conturile anuale aferente celui de al 8-lea, al 9-lea și al 10-lea Fond european de dezvoltare pentru exercițiul 2011 au fost întocmite în conformitate cu titlul VIII din Regulamentul financiar privind cel de al 10-lea Fond european de dezvoltare, precum și în conformitate cu principiile, regulile și metodele contabile descrise în anexa la situațiile financiare. Confirm că sunt responsabil de întocmirea și prezentarea conturilor anuale aferente celui de al 8­lea, al 9-lea și al 10-lea Fond european de dezvoltare în conformitate cu articolul 125 din Regulamentul financiar privind cel de al 10-lea Fond european de dezvoltare. Am obținut de la ordonatorul de credite și de la BEI, care garantează corectitudinea, toate informațiile necesare pentru întocmirea situațiilor financiare care prezintă activele și pasivele Fondului european de dezvoltare și execuția bugetară a acestuia. Prin prezenta certific că pe baza acestor informații și pe baza verificărilor pe care le-am considerat necesare pentru validarea conturilor, am asigurarea rezonabilă că situațiile financiare prezintă în mod fidel și corect poziția financiară a fondurilor europene de dezvoltare în toate aspectele esențiale. [semnătură] Philippe Taverne Contabil EXECUȚIA ȘI CONTABILITATEA PENTRU RESURSELE FED 1. CONTEXT Uniunea Europeană are relații de cooperare în materie de dezvoltare cu un număr important de țări în curs de dezvoltare. Scopul principal este promovarea dezvoltării economice și sociale, cu un accent special pe reducerea și atenuarea sărăciei pe termen lung, acordând țărilor beneficiare ajutor pentru dezvoltare și asistență tehnică. În acest scop, Uniunea întocmește, în colaborare cu țările partenere, strategii de cooperare și mobilizează resursele financiare necesare pentru a le pune în aplicare. Aceste resurse ale Uniunii alocate pentru dezvoltare provin din trei surse: – bugetul Uniunii Europene; – Fondul european de dezvoltare; – Banca Europeană de Investiții. Fondul european de dezvoltare (FED) este principalul instrument pentru acordarea ajutorului Uniunii în vederea cooperării pentru dezvoltare în țările din Africa, zona Caraibilor și Pacific (ACP) și în țările și teritoriile de peste mări (TTPM). Tratatul de la Roma din 1957 prevedea crearea acestui fond în vederea acordării de asistență tehnică și financiară, inițial numai țărilor africane care, la acea vreme, erau colonizate încă și cu care unele state membre aveau legături istorice. FED nu este finanțat din bugetul Uniunii Europene. Acesta este finanțat de statele membre, face obiectul propriului regulament financiar și este gestionat de un comitet specific. Comisia Europeană răspunde de execuția financiară a operațiunilor efectuate cu resurse FED, iar Banca Europeană de Investiții (BEI) gestionează Facilitatea de investiții. În perioada 2008-2013, ajutorul geografic acordat statelor ACP și TTPM va fi finanțat în continuare, în mare parte, de FED. Fiecare FED se încheie, de obicei, pe o perioadă de aproximativ cinci ani. De la încheierea primei convenții de parteneriat în 1964, ciclurile de programare FED au urmat, în general, ciclurile acordurilor/convențiilor de parteneriat. Fiecare FED este reglementat de propriul regulament financiar, care impune pregătirea situațiilor financiare pentru fiecare FED în parte. Astfel, situațiile financiare sunt întocmite separat pentru fiecare FED pentru partea care este gestionată de Comisia Europeană. De asemenea, situațiile financiare respective sunt prezentate într-un mod consolidat, astfel încât să ofere o imagine de ansamblu a situației financiare a resurselor pentru care este responsabilă Comisia Europeană. În cadrul Acordului de la Cotonou s-a constituit Facilitatea de investiții. Această Facilitate de investiții este gestionată de Banca Europeană de Investiții și este folosită pentru a sprijini dezvoltarea sectorului privat în statele ACP prin finanțarea prioritară – însă nu exclusivă – a investițiilor private. Facilitatea este concepută ca un fond reînnoibil, astfel încât valoarea creditului rambursat să poată fi reinvestită în alte operațiuni, rezultatul fiind o facilitate care se reînnoiește automat și care este independentă din punct de vedere financiar. Întrucât nu este gestionată de către Comisia Europeană, Facilitatea de investiții nu este consolidată în prima parte a conturilor anuale – situațiile financiare aferente celui de al 8-lea, al 9-lea și al 10-lea FED și nici în raportul aferent privind execuția financiară. Situațiile financiare ale Facilității de investiții sunt incluse, ca parte separată, în conturile anuale (partea 2) pentru a furniza o imagine completă asupra ajutorului pentru dezvoltare acordat în cadrul FED. Cel de al 10-lea FED vizează perioada 2008­2013 și dispune de un buget total de 22 682 de milioane EUR. Din această sumă, 21 966 de milioane EUR sunt alocate țărilor ACP, 286 de milioane EUR sunt alocate TTPM, iar 430 de milioane EUR sunt alocate Comisiei cu titlu de cheltuieli de sprijin pentru programarea și execuția FED[1]. 2. CUM ESTE FINANȚAT FED? Consiliul European din 15-16 decembrie 2005 a adoptat perspectivele financiare pentru perioada 2007-2013. În acest context, s-a decis că relațiile de cooperare geografică cu statele ACP nu vor fi incluse în bugetul Uniunii Europene (nu vor fi bugetate), ci vor fi finanțate în continuare din actualului FED interguvernamental pentru perioada 2008-2013. Bugetul Uniunii Europene este anual și, potrivit principiului bugetar al anualității, cheltuielile și veniturile sunt planificate și autorizate pentru un an. Spre deosebire de Uniunea Europeană, FED este un fond care funcționează pe o bază multianuală. Fiecare FED se încheie în baza unui acord de parteneriat între statele membre și este asociat unui fond general de punere în aplicare a cooperării pentru dezvoltare, în general pe o perioadă de cinci ani. Întrucât resursele sunt alocate pe o bază multianuală, fondurile alocate pot fi folosite pe perioada FED. Lipsa anualității bugetare este evidențiată în raportările bugetare, execuția bugetară a FED fiind măsurată în raport cu fondurile totale. Resursele FED sunt contribuții ad hoc din partea statelor membre UE. La intervale de aproximativ cinci ani, reprezentanții statelor membre se reunesc la nivel interguvernamental pentru a hotărî suma totală care va fi alocată fondului și pentru a supraveghea execuția acesteia. Apoi Comisia gestionează fondul. Întrucât statele membre au, pe lângă politicile mai ample ale Uniunii, propriile politici de dezvoltare și de ajutor, acestea trebuie să își coordoneze politicile cu cele ale UE pentru a se asigura că sunt complementare. Până în 2010, s-au solicitat contribuții din partea a 15 state membre participante. În 2011, au fost solicitate primele contribuții pentru cel de al 10-lea FED, la care vor participa cele 27 de state membre. În timp ce o parte a fondurilor aferente celui de al 10-lea FED a fost pusă deoparte pentru nevoi neprevăzute, majoritatea fondurilor sunt programate în contextul cadrelor indicative multianuale, în principal geografice, însă și tematice prevăzute în prezent pentru perioada 2008-2013. Documentele de strategie naționale, regionale și intra-ACP au fost adoptate de către Comisie în mod corespunzător. Aplicarea acestora este monitorizată anual, iar strategiile sunt revizuite la jumătatea perioadei (2010, în curs) și la încheierea perioadei (2012). În urma acestor revizuiri la jumătatea și la încheierea perioadei, Comisia, în numele Uniunii Europene, poate revizui strategiile și alocarea resurselor în lumina nevoilor curente și a rezultatelor înregistrate de statele sau de regiunile ACP vizate. Pe lângă contribuțiile menționate anterior, este, de asemenea, posibil ca statele membre să încheie acorduri de cofinanțare sau să efectueze contribuții financiare voluntare la FED. 3. CUM SUNT GESTIONATE ȘI CHELTUITE RESURSELE FED? 3.1 Cheltuieli operaționale Cheltuielile operaționale FED îmbracă diferite forme, în funcție de modul în care banii sunt plătiți și gestionați. În conformitate cu Regulamentul financiar, Comisia asigură execuția resurselor FED, prin metodele descrise în cele ce urmează. Gestiune descentralizată: este vorba de cazurile în care Comisia deleagă țărilor terțe, într-o măsură mai mare sau mai mică, în funcție de situația locală a beneficiarului vizat, anumite sarcini legate de execuția bugetului. Gestiune centralizată: în acest caz, bugetul este executat fie direct de către serviciile Comisiei, fie indirect în situația în care Comisia încredințează sarcini de execuție a bugetului organismelor de drept al Uniunii Europene sau organismelor de drept intern, ca de exemplu agențiile Uniunii Europene de drept public sau cu misiuni de serviciu public. Gestiune în comun cu organizații internaționale: în cadrul acestei metode, Comisia încredințează anumite sarcini de execuție unei organizații internaționale. 3.2 Diverșii actori financiari Responsabilitatea ordonatorului de credite delegat se referă la întregul proces de gestionare, de la stabilirea acțiunilor necesare pentru atingerea obiectivelor de politică fixate la gestionarea activităților lansate, atât din punct de vedere operațional, cât și bugetar, inclusiv semnarea angajamentelor juridice, monitorizarea performanței, efectuarea plăților și chiar recuperarea fondurilor, dacă este necesar. Șeful delegației Uniunii Europene este punctul de contact local între Comisie și autoritățile ACP/TTPM naționale sau regionale de pe teren. Acesta lucrează în strânsă legătură cu ordonatorii de credite naționali sau regionali pentru definirea strategiei de execuție și a politicilor sectoriale și pentru pregătirea, studierea și revizuirea programelor și a proiectelor FED. Ordonatorul de credite național din țara beneficiară este un înalt funcționar numit de către guvernul fiecărui stat ACP/TTPM. Acesta reprezintă autoritățile din țara sa pentru toate activitățile finanțate de fond și gestionate de către Comisie și de către BEI. În majoritatea cazurilor, aceste funcții sunt exercitate de către un membru al guvernului, în general ministrul de stat al planificării sau al finanțelor. Ordonatorul de credite național îndeplinește atribuțiile administrative, tehnice și financiare legate de gestionarea programelor și a proiectelor FED. Contabilul execută plățile și ordinele de recuperare întocmite de ordonatorii de credite și răspunde de gestionarea trezoreriei, de stabilirea normelor și a metodelor contabile, de validarea sistemelor contabile, de ținerea contabilității și de întocmirea conturilor anuale corespunzătoare. În plus, contabilul trebuie să semneze conturile, declarând că acestea oferă o imagine fidelă și corectă a poziției financiare. 3.3 Execuția resurselor FED Marea majoritate a resurselor financiare acordate statelor ACP și TTPM prin intermediul FED sunt granturi. La inițierea fiecărui FED, Uniunea Europeană informează statele ACP și TTPM cu privire la nivelul granturilor care ar trebui să le fie puse la dispoziție în perioada aferentă fondului. Resursele sunt alocate în funcție de nevoile specifice ale unei țări, luând în considerare politicile și eforturile de dezvoltare proprii fiecărei țări beneficiare. Țara beneficiară elaborează o strategie de cooperare, în perioada consultărilor sau după organizarea de consultări cu partenerii pentru dezvoltare (donatorii). Strategiile de cooperare definite împreună cu Uniunea Europeană includ, de obicei, atât strategiile de dezvoltare pe termen mediu proprii țării respective, o analiză a contextului politic și socioeconomic, cât și evaluarea efectuată de Uniunea Europeană. Personalul Comisiei Europene furnizează sprijin tehnic autorităților naționale pentru pregătirea documentului privind strategia de cooperare. Ulterior se întocmește un program indicativ național (PIN) pentru aplicarea strategiei de cooperare. Programul indicativ național vizează sectoarele și domeniile care vor beneficia de ajutor, explică modul în care ajutorul își va îndeplini obiectivele, prezintă termenele de execuție și specifică modul în care alți actori, de exemplu organizațiile internaționale sau ONG-urile, vor fi implicați în program (dacă este relevant). Acest program indicativ global face obiectul unei revizuiri anuale, la jumătatea și la încheierea perioadei FED, iar îmbunătățirile și modificările se aduc atunci când este necesar în perioada de funcționare a fondului. 3.4 Angajamentul de a cheltui resursele FED Nu se pot cheltui resurse FED decât după încheierea unui angajament juridic scris între Comisie și potențialul beneficiar al finanțării FED. Înainte de încheierea unui angajament juridic (de exemplu, un contract sau un acord de grant) cu o parte terță, trebuie să existe o linie bugetară cu suficiente fonduri care să autorizeze activitatea în cauză. Dacă se întrunește această condiție, fondurile necesare trebuie rezervate în buget prin intermediul unui angajament bugetar efectuat în sistemul de contabilitate. Totuși, acest lucru nu influențează conturile generale (sau Cartea mare), deoarece nu s-a înregistrat încă nicio cheltuială. Aceasta se explică prin faptul că sistemul de contabilitate al FED cuprinde două elemente separate, dar interconectate: (a) contabilitatea bugetară, care oferă un istoric detaliat al execuției bugetare și (b) contabilitatea generală, care este utilizată pentru a pregăti bilanțul și rezultatul economic. Contabilitatea bugetară prezintă angajamentele și plățile efectuate. Contabilitatea bugetară se bazează pe principiul contabilității de casă, potrivit căruia un element de cheltuială sau de venit este înregistrat în contabilitate numai atunci când lichiditățile sunt angajate, plătite sau primite. Acest tip de contabilitate este caracteristic sectorului public, unde accentul cade, în mod tradițional, pe buget și execuția acestuia. Contabilitatea generală (bazată pe principiul contabilității de angajamente) prezintă toate veniturile și cheltuielile de pe durata exercițiului financiar (și astfel rezultatul economic) și stabilește situația financiară a FED sub forma unui bilanț de active și pasive la data de 31 decembrie a unui an dat. 3.5 Efectuarea unei plăți O plată nu se poate efectua decât dacă ordonatorul de credite a aprobat în prealabil un angajament bugetar. Prefinanțarea reprezintă plata unei sume destinate să ofere beneficiarului un avans de numerar, de exemplu un fond de trezorerie. Aceasta poate fi împărțită într-un număr de plăți pe o perioadă definită în acordul respectiv de prefinanțare. Fondul de trezorerie sau avansul fie este folosit în scopul pentru care a fost acordat pe perioada stabilită în acord, fie este rambursat - dacă beneficiarul nu are cheltuieli eligibile, acesta este obligat să restituie FED avansul de prefinanțare. Astfel, prefinanțarea plătită nu este o cheltuială definitivă până când nu sunt întrunite condițiile contractuale și este astfel înregistrată ca activ în bilanț în momentul în care este făcută plata inițială. Valoarea activului de prefinanțare este redusă (integral sau parțial) prin acceptarea costurilor eligibile (care sunt considerate cheltuieli în contul de rezultat economic) și a sumelor restituite. La încheierea exercițiului, trebuie făcută o evaluare cu privire la cheltuielile eligibile suportate de beneficiarii fondurilor FED, dar care deocamdată nu au fost raportate. Ca urmare a acestor calcule de încheiere a exercițiului, sumele considerate eligibile sunt contabilizate drept cheltuieli înregistrate în avans, în vreme ce părțile considerate neeligibile rămân deschise în conturile de tip „eligibilitate de verificat”. Aceste sume apar la pasive curente pentru a nu supraestima activele și pasivele. 3.6 Recuperarea plăților necuvenite Eligibilitatea cheltuielilor plătite din FED este verificată pe baza documentelor justificative prevăzute în normele aplicabile sau în condițiile aferente fiecărui grant. În vederea optimizării relației dintre costuri și beneficii în cazul sistemelor de control, verificările documentelor justificative pentru cererile finale tind să fie mai detaliate decât cele pentru cererile intermediare și astfel se pot detecta erori în plățile intermediare care sunt corectate prin ajustarea plății finale. Mai mult, Comisia are dreptul de a verifica probitatea documentelor justificative prin efectuarea de verificări la sediul autorului cererii, în timpul execuției acțiunii finanțate și/sau ulterior (ex-post). Erorile identificate în perioada de execuție pot fi corectate prin ajustarea cererilor ulterioare. Erorile identificate ex-post vor face obiectul unui ordin de recuperare. 4. RAPORTARE LA ÎNCHEIEREA EXERCIȚIULUI 4.1 Conturi anuale Este responsabilitatea contabilului să întocmească conturile anuale și să se asigure că acestea oferă o imagine fidelă și corectă a situației financiare a FED. Conturile anuale sunt prezentate după cum urmează: Partea I: Fonduri gestionate de Comisia Europeană – Situații financiare pentru cel de al 8-lea, al 9-lea și al 10-lea Fond european de dezvoltare – Raport privind execuția financiară a celui de al 8-lea, al 9-lea și al 10-lea Fond european de dezvoltare Partea II: Fonduri gestionate de Banca Europeană de Investiții – Situații financiare ale Facilității de investiții Situațiile financiare ale Facilității de investiții sunt incluse, ca parte separată, în conturile anuale pentru a furniza astfel o imagine completă asupra ajutorului pentru dezvoltare acordat în cadrul FED. În urma auditului efectuat de către Curtea de Conturi, conturile anuale sunt adoptate de Comisie până la data de 31 iulie a exercițiului următor și sunt prezentate Consiliului și Parlamentului pentru acordarea descărcării de gestiune. 4.2 Raport anual de activitate Ordonatorul de credite trebuie să pregătească un raport anual de activitate privind activitățile pentru care este responsabil. În raportul anual de activitate, ordonatorul de credite raportează cu privire la rezultatele politicii și cu privire la asigurarea rezonabilă pe care o poate avea că resursele alocate activităților descrise în raportul său au fost folosite în scopul prevăzut și în conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare și că procedurile de control puse în aplicare oferă garanțiile necesare cu privire la legalitatea și regularitatea tranzacțiilor suport. 5. AUDIT ȘI DESCĂRCARE DE GESTIUNE 5.1 Audit Conturile anuale FED și gestiunea resurselor sunt supravegheate de auditorul extern, Curtea de Conturi Europeană, care întocmește un raport anual pe care îl prezintă Consiliului și Parlamentului European. Sarcina principală a Curții este de a efectua un audit extern independent al conturilor anuale ale FED. Ca parte a activităților acesteia, Curtea de Conturi întocmește: (1) un raport anual, în care prezintă în detaliu observațiile cu privire la conturile anuale și tranzacțiile suport; (2) un aviz, în baza auditurilor, care este prezentat în raportul anual sub forma unei declarații de asigurare privind (i) fiabilitatea conturilor și (ii) legalitatea și regularitatea tranzacțiilor suport; (3) rapoarte speciale care prezintă rezultatele auditului privind domenii specifice de gestionare. Curtea de Conturi are dreptul de a accesa toate documentele necesare pe parcursul efectuării unui audit. Curtea auditează toate domeniile de activitate ale FED, examinând inclusiv legalitatea și regularitatea plăților și a tranzacțiilor individuale. De asemenea, Curtea auditează conturile anuale, examinând bilanțurile individuale și conturile de rezultat economic, precum și prezentarea generală a situațiilor financiare. Curtea poate astfel să-și ofere avizul nu numai asupra cifrelor prezentate, ci și asupra sistemului și a controalelor existente. 5.2 Descărcare Controlul final este descărcarea de gestiune privind execuția financiară a resurselor FED pentru un exercițiu financiar dat. Parlamentul European este autoritatea care acordă descărcarea de gestiune a FED. Aceasta înseamnă că, în urma auditului și a finalizării conturilor anuale, este sarcina Consiliului să recomande și apoi a Parlamentului să hotărască dacă acordă Comisiei descărcarea de gestiune pentru execuția financiară a resurselor FED pentru exercițiul financiar precedent. Această decizie se bazează pe examinarea conturilor și pe raportul anual al Curții de Conturi (care include o declarație oficială de asigurare) și pe răspunsurile Comisiei, precum și pe întrebările și cererile de informații suplimentare adresate Comisiei. Descărcarea de gestiune constituie aspectul politic al controlului extern al execuției financiare și reprezintă decizia prin care Parlamentul European, acționând în baza recomandării Consiliului, „eliberează” Comisia de răspunderea pentru gestionarea execuției financiare pentru un exercițiu financiar dat. Procedura descărcării de gestiune poate avea două rezultate: acordarea sau amânarea acordării descărcării de gestiune. În cazul acordării descărcării de gestiune, Parlamentul poate atrage atenția asupra unor observații pe care le consideră importante, adesea recomandând acțiuni pe care Comisia ar trebui să le întreprindă în acest sens. Comisia subliniază măsurile întreprinse într-un raport complementar și într-un plan de acțiune, pe care le trimite Parlamentului și Consiliului. PARTEA I – CONTURI ANUALE FED: FONDURI GESTIONATE DE CĂTRE COMISIA EUROPEANĂ[2] 1. SITUAȚII FINANCIARE PENTRU CEL DE AL 8-LEA, AL 9-LEA ȘI AL 10-LEA FOND EUROPEAN DE DEZVOLTARE 1.1 CEL DE AL 8-LEA, AL 9-LEA ȘI AL 10-LEA FED: BILANȚ CONSOLIDAT, CONTUL DE REZULTAT ECONOMIC, SITUAȚIA FLUXURILOR DE NUMERAR ȘI SITUAȚIA MODIFICĂRII ACTIVELOR NETE BILANȚ CONSOLIDAT pentru cel de al 8-lea, al 9-lea și al 10-lea FED || || || || milioane EUR || Notă || 31.12.2011 || 31.12.2010 || ACTIVE IMOBILIZATE || || || || Prefinanțare pe termen lung || 2.1 || 380 || 353 || || || || || ACTIVE CIRCULANTE || || || || Prefinanțare pe termen scurt || 2.2 || 1 175 || 1 096 || Creanțe pe termen scurt || 2.3 || 111 || 247 || Numerar și echivalente de numerar || 2.5 || 1 224 || 808 || || || || || TOTAL ACTIVE || || 2 891 || 2 503 || || || || || PASIVE CURENTE || || || || Obligații de plată pe termen scurt || 2.6 || (1 033) || (1 045) || || || || || TOTAL PASIVE || || (1 033) || (1 045) || || || || || ACTIVE NETE || || 1 858 || 1 458 || || || || || FONDURI ȘI REZERVE || || || || Capitalul fondului solicitat || 2.7 || 26 979 || 23 879 || Alte rezerve || 2.8 || 2 252 || 2 252 || Rezultate economice reportate din exercițiile anterioare || || (24 674) || (21 909) || Rezultatul economic al exercițiului || || (2 700) || (2 765) || ACTIVE NETE || || 1 858 || 1 458 CONTUL DE REZULTAT ECONOMIC CONSOLIDAT pentru cel de al 8-lea, al 9-lea și al 10­lea FED || || milioane EUR || Notă || 2011 || 2010 || || || VENITURI DIN EXPLOATARE || 3.1 || 99 || 140 || || || CHELTUIELI DE EXPLOATARE || || || Cheltuieli de exploatare || 3.2 || (2 702) || (2 914) Cheltuieli administrative || 3.3 || (75) || (86) || || || EXCEDENT (DEFICIT) DIN ACTIVITĂȚI DE EXPLOATARE || || (2 679) || (2 860) || || || Venituri financiare || 3.4 || (20) || 95 EXCEDENT (DEFICIT) DIN ACTIVITĂȚI FINANCIARE || || (21) || 95 || || || REZULTATUL ECONOMIC AL EXERCIȚIULUI || || (2 700) || (2 765) SITUAȚIA CONSOLIDATĂ A FLUXURILOR DE NUMERAR pentru cel de al 8-lea, al 9-lea și al 10-lea FED || || milioane EUR || Notă || 2011 || 2010 || || || Rezultatul economic al exercițiului || || (2 700) || (2 765) || || || ACTIVITĂȚI DE EXPLOATARE || 4.2 || || Contribuții ordinare de la statele membre || || 3 238 || 3 420 Contribuții de cofinanțare de la statele membre || || 7 || 65 Pierderi (sau reluarea pierderilor) din depreciere privind creanțele || || 6 || 2 || || || (Creșterea)/scăderea prefinanțării pe termen lung || || (28) || (157) (Creșterea)/scăderea prefinanțării pe termen scurt || || (79) || (296) (Creșterea)/scăderea creanțelor pe termen scurt || || 14 || (62) Creșterea/(scăderea) obligațiilor de plată pe termen scurt || || (42) || 78 || || || FLUXUL DE NUMERAR NET || || 417 || 285 || || || CREȘTEREA/(SCĂDEREA) NETĂ A NUMERARULUI ȘI A ECHIVALENTELOR DE NUMERAR || || 417 || 285 Numerar și echivalente de numerar la începutul exercițiului || 2.5 || 808 || 523 Numerar și echivalente de numerar la sfârșitul exercițiului || 2.5 || 1 224 || 808 SITUAȚIA CONSOLIDATĂ A MODIFICĂRILOR ACTIVELOR NETE pentru cel de al 8-lea, al 9-lea și al 10-lea FED || || || || || || || milioane EUR || Capitalul fondului (a) || Fonduri nesolicitate (b) || Capitalul fondului solicitat (c)=(a)–(b) || Rezerve cumulate (d) || Alte rezerve (e) || Total active nete (c)+(d)+(e) SOLDUL LA 31 DECEMBRIE 2009 || 45 761 || 25 381 || 20 381 || (21 909) || 2 252 || 724 || || || || || || Majorarea capitalului – contribuții ordinare || - || (3 500) || 3 500 || - || - || 3 500 Reclasificarea contribuțiilor de cofinanțare[3] || (70) || (69) || (2) || - || - || (2) Rezultatul economic al exercițiului || - || - || - || (2 765) || - || (2 765) SOLDUL LA 31 DECEMBRIE 2010 || 45 691 || 21 812 || 23 879 || (24 674) || 2 252 || 1 458 || || || || || || Majorarea capitalului – contribuții ordinare || - || (3 100) || 3 100 || - || - || 3 100 Rezultatul economic al exercițiului || - || - || - || (2 700) || - || (2 700) SOLDUL LA 31 DECEMBRIE 2011 || 45 691 || 18 712 || 26 979 || (27 374) || 2 252 || 1 858 1.2 CEL DE AL 8-LEA FED: BILANȚUL, CONTUL DE REZULTAT ECONOMIC ȘI SITUAȚIA MODIFICĂRILOR ACTIVELOR NETE BILANȚUL celui de al 8-lea FED || || || || milioane EUR || Notă || 31.12.2011 || 31.12.2010 || ACTIVE CIRCULANTE || || || || Prefinanțare pe termen scurt || 2.2 || 70 || 100 || Creanțe pe termen scurt || 2.3 || 4 || 9 || Conturi de legătură || 2.4 || 387 || 497 || || || || || TOTAL ACTIVE || || 461 || 605 || || || || || PASIVE CURENTE || || || || Obligații de plată pe termen scurt || 2.6 || (29) || (45) || || || || || TOTAL PASIVE || || (29) || (45) || || || || || ACTIVE NETE || || 432 || 560 || || || || || FONDURI ȘI REZERVE || || || || Capitalul fondului solicitat || 2.7 || 12 840 || 12 840 || Alte rezerve || 2.8 || (2 276) || (2 237) || Rezultate economice reportate din exercițiile anterioare || || (10 042) || (9 985) || Rezultatul economic al exercițiului || || (90) || (58) || ACTIVE NETE || || 432 || 560 CONTUL DE REZULTAT ECONOMIC pentru al 8-lea FED || || milioane EUR || Notă || 2011 || 2010 || || || VENITURI DIN EXPLOATARE || 3.1 || 40 || 54 || || || CHELTUIELI DE EXPLOATARE || 3.2 || (128) || (116) || || || || || || EXCEDENT (DEFICIT) DIN ACTIVITĂȚI DE EXPLOATARE || || (88) || (61) || || || Venituri financiare || 3.4 || (1) || 4 EXCEDENT (DEFICIT) DIN ACTIVITĂȚI FINANCIARE || || (2) || 4 || || || REZULTATUL ECONOMIC AL EXERCIȚIULUI || || (90) || (58) SITUAȚIA MODIFICĂRILOR ACTIVELOR NETE pentru cel de al 8-lea FED || || || || || || || milioane EUR || Capitalul fondului (a) || Fonduri nesolicitate (b) || Capitalul fondului solicitat (c)=(a)–(b) || Rezerve cumulate (d) || Alte rezerve (e) || Total active nete (c)+(d)+(e) SOLDUL LA 31 DECEMBRIE 2009 || 12 840 || - || 12 840 || (9 985) || (2 153) || 703 || || || || || || Majorarea capitalului – contribuții ordinare || - || - || - || - || - || - Transferuri la cel de al 10-lea FED || - || - || - || - || (85) || (85) Rezultatul economic al exercițiului || - || - || - || (58) || - || (58) SOLDUL LA 31 DECEMBRIE 2010 || 12 840 || - || 12 840 || (10 042) || (2 237) || 560 || || || || || || Majorarea capitalului – contribuții ordinare || - || - || - || - || - || - Transferuri la cel de al 10-lea FED || - || - || - || - || (38) || (38) Rezultatul economic al exercițiului || - || - || - || (90) || - || (90) SOLDUL LA 31 DECEMBRIE 2011 || 12 840 || - || 12 840 || (10 132) || (2 276) || 432 1.3 CEL DE AL 9-LEA FED: BILANȚUL, CONTUL DE REZULTAT ECONOMIC ȘI SITUAȚIA MODIFICĂRILOR ACTIVELOR NETE BILANȚUL celui de al 9-lea FED || || || || milioane EUR || Notă || 31.12.2011 || 31.12.2010 || ACTIVE IMOBILIZATE || || || || Prefinanțare pe termen lung || 2.1 || 191 || 158 || || || || || ACTIVE CIRCULANTE || || || || Prefinanțare pe termen scurt || 2.2 || 569 || 742 || Creanțe pe termen scurt || 2.3 || 87 || 233 || Conturi de legătură || 2.4 || 2 557 || 2 516 || Numerar și echivalente de numerar || 2.5 || 6 || 7 || || || || || TOTAL ACTIVE || || 3 410 || 3 655 || || || || || PASIVE CURENTE || || || || Obligații de plată pe termen scurt || 2.6 || (315) || (392) || || || || || TOTAL PASIVE || || (315) || (392) || || || || || ACTIVE NETE || || 3 096 || 3 263 || || || || || FONDURI ȘI REZERVE || || || || Capitalul fondului solicitat || 2.7 || 11 699 || 11 039 || Alte rezerve || 2.8 || 4 227 || 4 157 || Rezultate economice reportate din exercițiile anterioare || || (11 932) || (10 854) || Rezultatul economic al exercițiului || || (898) || (1 078) || ACTIVE NETE || || 3 096 || 3 263 CONTUL DE REZULTAT ECONOMIC pentru cel de al 9-lea FED || || milioane EUR || Notă || 2011 || 2010 || || || VENITURI DIN EXPLOATARE || 3.1 || 49 || 82 || || || CHELTUIELI DE EXPLOATARE || || || Cheltuieli de exploatare || 3.2 || (924) || (1 230) Cheltuieli administrative || 3.3 || (3) || (6) || || || || || || EXCEDENT (DEFICIT) DIN ACTIVITĂȚI DE EXPLOATARE || || (879) || (1 155) || || || Venituri financiare || 3.4 || (19) || 77 EXCEDENT (DEFICIT) DIN ACTIVITĂȚI FINANCIARE || || (19) || 77 || || || REZULTATUL ECONOMIC AL EXERCIȚIULUI || || (898) || (1 078) SITUAȚIA MODIFICĂRILOR ACTIVELOR NETE pentru cel de al 9-lea FED || || || || || || || milioane EUR || Capitalul fondului (a) || Fonduri nesolicitate (b) || Capitalul fondului solicitat (c)=(a)–(b) || Rezerve cumulate (d) || Alte rezerve (e) || Total active nete (c)+(d)+(e) SOLDUL LA 31 DECEMBRIE 2009 || 11 699 || 4 160 || 7 539 || (10 854) || 4 308 || 993 || || || || || || Majorarea capitalului – contribuții ordinare || - || (3 500) || 3 500 || - || - || 3 500 Transferuri la cel de al 10-lea FED || - || - || - || - || (151) || (151) Rezultatul economic al exercițiului || - || - || - || (1 078) || - || (1 078) SOLDUL LA 31 DECEMBRIE 2010 || 11 699 || 660 || 11 039 || (11 932) || 4 157 || 3 263 || || || || || || Majorarea capitalului – contribuții ordinare || - || (660) || 660 || - || - || 660 Transferurile la și din cel de al 10-lea FED || - || - || - || - || 70 || 70 Rezultatul economic al exercițiului || - || - || - || (898) || - || (898) SOLDUL LA 31 DECEMBRIE 2011 || 11 699 || 0 || 11 699 || (12 830) || 4 227 || 3 096 1.4 CEL DE AL 10-LEA FED: BILANȚUL, CONTUL DE REZULTAT ECONOMIC ȘI SITUAȚIA MODIFICĂRILOR ACTIVELOR NETE BILANȚUL CELUI DE AL 10-LEA FED || || || || milioane EUR || Notă || 31.12.2011 || 31.12.2010 || ACTIVE IMOBILIZATE || || || || Prefinanțare pe termen lung || 2.1 || 189 || 195 || || || || || ACTIVE CIRCULANTE || || || || Prefinanțare pe termen scurt || 2.2 || 536 || 255 || Creanțe pe termen scurt || 2.3 || 20 || 5 || Numerar și echivalente de numerar || 2.5 || 1 218 || 801 || || || || || TOTAL ACTIVE || || 1 963 || 1 255 || || || || || PASIVE CURENTE || || || || Obligații de plată pe termen scurt || 2.6 || (689) || (608) || Conturi de legătură || 2.4 || (2 944) || (3 013) || || || || || TOTAL PASIVE || || (3 633) || (3 621) || || || || || ACTIVE NETE || || (1 670) || (2 366) || || || || || FONDURI ȘI REZERVE || || || || Capitalul fondului solicitat || 2.7 || 2 440 || - || Alte rezerve || 2.8 || 301 || 333 || Rezultate economice reportate din exercițiile anterioare || || (2 699) || (1 070) || Rezultatul economic al exercițiului || || (1 712) || (1 629) || ACTIVE NETE[4] || || (1 670) || (2 366) CONTUL DE REZULTAT ECONOMIC pentru al 10-lea FED || || milioane EUR || Notă || 2011 || 2010 || || || VENITURI DIN EXPLOATARE || 3.1 || 10 || 4 || || || CHELTUIELI DE EXPLOATARE || || || Cheltuieli de exploatare || 3.2 || (1 650) || (1 567) Cheltuieli administrative || 3.3 || (72) || (80) || || || || || || EXCEDENT (DEFICIT) DIN ACTIVITĂȚI DE EXPLOATARE || || (1 712) || (1 643) || || || Venituri financiare || 3.4 || 0 || 14 EXCEDENT (DEFICIT) DIN ACTIVITĂȚI FINANCIARE || || (1) || 14 || || || REZULTATUL ECONOMIC AL EXERCIȚIULUI || || (1 712) || (1 629) SITUAȚIA MODIFICĂRILOR ACTIVELOR NETE pentru cel de al 10-lea FED || || || || || || || milioane EUR || Capitalul fondului (a) || Fonduri nesolicitate (b) || Capitalul fondului solicitat (c)=(a)–(b) || Rezerve cumulate (d) || Alte rezerve (e) || Total active nete (c)+(d)+(e) SOLDUL LA 31 DECEMBRIE 2009 || 21 222 || 21 221 || 2 || (1 070) || 97 || (971) || || || || || || Majorarea capitalului – contribuții ordinare || - || - || - || - || - || - Reclasificarea contribuțiilor de cofinanțare[5] || (70) || (69) || (2) || - || - || (2) Transferuri din cel de al 8-lea și al 9-lea FED || - || - || - || - || 236 || 236 Rezultatul economic al exercițiului || - || - || - || (1 629) || - || (1 629) SOLDUL LA 31 DECEMBRIE 2010 || 21 152 || 21 152 || - || (2 699) || 333 || (2 366) || || || || || || Majorarea capitalului – contribuții ordinare || - || (2 440) || 2 440 || - || - || 2 440 Transferuri din cel de al 8-lea și al 9-lea FED || - || - || - || - || (32) || (32) Rezultatul economic al exercițiului || - || - || - || (1 712) || - || (1 712) SOLDUL LA 31 DECEMBRIE 2011 || 21 152 || 18 712 || 2 440 || (4 411) || 301 || (1 670) 1.5 NOTE LA SITUAȚIILE FINANCIARE ALE CELUI DE AL 8-LEA, AL 9-LEA ȘI AL 10-LEA FED 1. POLITICI CONTABILE IMPORTANTE 1.1. DISPOZIȚII LEGALE ȘI REGULAMENTUL FINANCIAR Situațiile financiare sunt întocmite în conformitate cu Regulamentul financiar aplicabil celui de al 10-lea FED. În conformitate cu dispozițiile articolului 121 din acest regulament, situațiile financiare sunt întocmite cu respectarea principiilor contabilității de angajamente. Aceste situații financiare au fost redactate în conformitate cu normele și metodele contabile ale FED, care, la rândul lor, derivă din Standardele internaționale de contabilitate pentru sectorul public (IPSAS) sau, implicit, din Standardele internaționale de raportare financiară (IFRS), emise de Consiliul pentru standardele internaționale de contabilitate pentru sectorul public (IPSASB) și, respectiv, de Consiliul pentru standardele internaționale de contabilitate (IASB). Regulile privind evaluarea și metodele contabile adoptate de către contabilul FED au fost aplicate pentru partea de resurse FED de a cărei gestiune financiară este responsabilă Comisia. Contabilul FED trebuie să prezinte conturile provizorii Curții de Conturi, în vederea auditului, până la data de 31 martie a exercițiului următor. Curtea de Conturi formulează, la rândul său, observații cu privire la conturile Comisiei până la data de 15 iunie (articolul 125). Pe baza acestor observații, Comisia aprobă conturile finale până la data de 31 iulie și le trimite Parlamentului European, Consiliului și Curții de Conturi. Conturile sunt apoi publicate în Jurnalul Oficial până la data de 15 noiembrie, împreună cu declarația de asigurare emisă de Curtea de Conturi pentru partea de resurse FED de a cărei gestiune financiară este responsabilă Comisia. 1.2. PRINCIPII CONTABILE Situațiile financiare au ca obiectiv oferirea de informații cu privire la situația financiară, performanța și fluxurile de numerar ale unei entități, care sunt utile unei game largi de utilizatori. Pentru o entitate din sectorul public, precum FED, obiectivele sunt, mai exact, de a oferi informații utile pentru procesul decizional și de a demonstra răspunderea entității în ceea ce privește resursele care îi sunt încredințate. Pentru a oferi o imagine fidelă și corectă, situațiile financiare trebuie nu numai să ofere informații relevante pentru a descrie natura și amploarea activităților unei organizații, pentru a explica modul de finanțare și pentru a oferi informații definitive asupra operațiunilor sale, ci trebuie să facă aceasta în mod clar și inteligibil, permițând comparații între exercițiile financiare. Prezentul document a fost elaborat ținându-se cont de aceste obiective. Sistemul de contabilitate al FED cuprinde contabilitatea generală și contabilitatea bugetară. Contabilitatea bugetară oferă o imagine detaliată a execuției bugetare. Aceasta se bazează pe principiul contabilității de casă. Contabilitatea generală permite elaborarea situațiilor financiare întrucât prezintă toate cheltuielile și veniturile aferente exercițiului financiar, pe baza regulilor contabilității de angajamente și este concepută pentru a stabili situația financiară sub forma unui bilanț la 31 decembrie. Articolul 120 din Regulamentul financiar pentru cel de al 10-lea FED prevede principiile contabile care trebuie aplicate la întocmirea situațiilor financiare: – continuitatea activităților; – prudența; – consecvența metodelor contabile; – comparabilitatea informațiilor; – materialitatea; – necompensarea; – întâietatea realității asupra aparenței; – contabilitatea de angajamente. 1.3. BAZA DE ÎNTOCMIRE 1.3.1. Moneda funcțională și de raportare Situațiile financiare sunt prezentate în milioane de euro, moneda euro fiind moneda funcțională și de raportare a FED. 1.3.2. Moneda și baza conversiei Tranzacțiile valutare sunt convertite în euro folosind cursurile de schimb în vigoare la data efectuării tranzacțiilor. Câștigurile și pierderile din diferențele de curs valutar ca urmare a decontării tranzacțiilor în valută și a conversiei la cursurile de schimb de la sfârșitul exercițiului a elementelor monetare de activ și pasiv denominate în valută sunt înregistrate în contul de rezultat economic. Soldurile elementelor monetare de activ și pasiv denominate în valută de la încheierea exercițiului sunt convertite în euro pe baza cursurilor de schimb de mai jos în vigoare la 31 decembrie: Moneda || 31.12.2011 || 31.12.2010 || Moneda || 31.12.2011 || 31.12.2010 BGN || 1 9558 || 1 9558 || LTL || 3 4528 || 3 4528 CZK || 25 7870 || 25 0610 || PLN || 4 4580 || 3 9750 DKK || 7 4342 || 7 4535 || RON || 4 3233 || 4 2620 EEK || N/A || 15 6466 || SEK || 8 9120 || 8 9655 GBP || 0 8353 || 0 8607 || CHF || 1 2156 || 1 2504 HUF || 314 5800 || 277 9500 || JPY || 100 2000 || 108 6500 LVL || 0 6995 || 0 7094 || USD || 1 2939 || 1 3362 1.3.3. Folosirea estimărilor În conformitate cu IPSAS și cu principiile contabile general acceptate, situațiile financiare includ neapărat sume bazate pe estimări și ipoteze ale conducerii care au la bază cele mai fiabile informații disponibile. Printre estimările esențiale figurează sumele aferente provizioanelor, pierderile cu deprecierea creanțelor și cheltuielile înregistrate în avans, enumerarea nefiind exhaustivă. Rezultatele reale pot fi diferite de estimări. Modificările estimărilor sunt reflectate în perioada în care devin cunoscute. 1.4. BILANȚUL CONTABIL 1.4.1 Sume de prefinanțare Prefinanțarea reprezintă plata unei sume destinate să ofere beneficiarului un avans de numerar, de exemplu un fond de trezorerie. Aceasta poate fi împărțită într-un număr de plăți pe o perioadă stabilită în acordul de prefinanțare respectiv. Fondul de trezorerie sau avansul este restituit sau este folosit în scopul pentru care a fost acordat pe perioada stabilită în acord. Dacă beneficiarul nu are cheltuieli eligibile, acesta trebuie să restituie Fondului european de dezvoltare avansul de prefinanțare. Valoarea prefinanțării este redusă (integral sau parțial) prin acceptarea costurilor eligibile și a sumelor returnate. La încheierea exercițiului, sumele de prefinanțare restante sunt evaluate la suma (sumele) originală (originale) plătită (plătite) minus: sumele restituite, sumele eligibile compensate, sumele eligibile estimate și încă necompensate la încheierea exercițiului și reducerile de valoare. Dobânda la prefinanțare este contabilizată întrucât este dobândită în conformitate cu dispozițiile acordului relevant. La încheierea exercițiului, pe baza celor mai fiabile informații, se realizează o estimare a veniturilor obținute din dobânzi înregistrate în avans. 1.4.2 Creanțe Creanțele sunt contabilizate la valoarea inițială, din care se scade diferența corespunzătoare reducerii valorii contabile. Reducerea valorii contabile a creanțelor se stabilește atunci când există dovezi obiective potrivit cărora nu se poate încasa întreaga sumă datorată în condițiile inițiale ale creanței. Cuantumul reducerii valorii contabile reprezintă diferența dintre valoarea contabilă a activului și valoarea recuperabilă, respectiv valoarea curentă a fluxurilor viitoare de numerar estimate, actualizate la rata dobânzii de pe piață pentru debitori similari. Se contabilizează, de asemenea, o reducere a valorii contabile generale pentru ordinele de recuperare în curs care nu fac încă obiectul unei reduceri a valorii contabile specifice. Această reducere generală a valorii contabile se bazează pe ratele istorice ale pierderii. Cuantumul reducerii valorii contabile este înregistrat în contul de rezultat economic. 1.4.3 Numerar și echivalente de numerar Numerarul și echivalentele de numerar sunt instrumente financiare și sunt definite drept active pe termen scurt. Acestea includ lichidități, depozite la vedere la bănci, alte investiții foarte lichide pe termen scurt cu date inițiale de scadență de trei luni sau mai puțin de trei luni. 1.4.4 Obligații de plată O parte semnificativă a obligațiilor de plată ale FED nu este legată de achiziționarea de produse sau servicii; în schimb, acestea reprezintă cereri de decont neplătite ale beneficiarilor de granturi sau de alte finanțări. Acestea sunt înregistrate drept obligații de plată pentru suma cerută în momentul primirii cererii de decont și, după verificare, acceptate drept eligibile de către agenții financiari relevanți. În acest stadiu, ele sunt evaluate la suma acceptată și eligibilă. Obligațiile de plată care provin din achiziționarea de bunuri și servicii sunt înregistrate la primirea facturii la valoarea inițială, iar cheltuielile aferente sunt introduse în contabilitate atunci când produsele sau serviciile sunt livrate și acceptate. 1.4.5 Provizioane Provizioanele sunt înregistrate atunci când FED are o obligație curentă (juridică sau implicită) față de terți ca urmare a unor evenimente trecute; este foarte probabil să fie necesară o ieșire de resurse pentru stingerea obligației, iar valoarea poate fi estimată în mod fiabil. Valoarea provizionului reprezintă cea mai bună estimare a cheltuielilor preconizate a fi necesare pentru stingerea obligației actuale la data de raportare. 1.4.6 Venituri și cheltuieli înregistrate în avans, venituri de încasat și cheltuieli reportate Un element esențial în contabilitatea de angajamente îl reprezintă asigurarea faptului că tranzacțiile sunt înregistrate în exercițiul contabil la care se referă. Aceasta se numește separarea exercițiilor. În special, trebuie făcută o evaluare cu privire la cheltuielile eligibile care sunt suportate de beneficiarii fondurilor FED, dar care nu sunt încă raportate FED (cheltuieli înregistrate în avans). În schimb, anumite plăți efectuate în exercițiul curent sunt aferente unor perioade ulterioare (cheltuieli reportate) și acestea trebuie identificate și incluse în perioada (perioadele) ulterioară (ulterioare). Conform regulilor contabile ale FED, tranzacțiile și evenimentele sunt înregistrate în situațiile financiare în perioada la care acestea se referă. La sfârșitul perioadei contabile, cheltuielile înregistrate în avans sunt contabilizate pe baza valorilor estimate ale obligațiilor de transfer datorate pentru perioada respectivă. Calculul cheltuielilor înregistrate în avans se face în conformitate cu orientările practice și operaționale detaliate emise de Comisie, care au ca obiectiv asigurarea faptului că situațiile financiare redau o imagine fidelă și corectă. Veniturile sunt, de asemenea, contabilizate în perioada la care se referă. La încheierea exercițiului, dacă o factură nu a fost încă emisă, dar serviciul a fost prestat sau produsele au fost livrate de către FED ori există un acord contractual (de exemplu, prin trimitere la un tratat), în situațiile financiare suma respectivă va fi contabilizată ca venit înregistrat în avans. În plus, la încheierea exercițiului, dacă o factură este emisă, dar serviciul nu a fost prestat sau produsele nu au fost încă livrate, venitul va fi reportat și înregistrat în perioada contabilă ulterioară. 1.5. CONTUL DE REZULTAT ECONOMIC 1.5.1 Venituri Nu este înscris în buget niciun venit pentru Fondul european de dezvoltare. Contribuțiile obișnuite din partea statelor membre sunt considerate drept capital al fondului. Veniturile cuprind recuperarea cheltuielilor și venituri din dobânzi. Recuperarea cheltuielilor Pentru operațiunile care duc la rambursarea cheltuielilor plătite anterior de FED către un beneficiar final sau o țară terță, ordinele de recuperare și deducerile din plăți ulterioare se stabilesc și se contabilizează după cum urmează: – recuperarea cheltuielilor: ordinul de recuperare emis generează o creanță, încasarea corespunzătoare reprezentând venit în contul de rezultat economic aferent exercițiului respectiv sau – recuperarea sumelor de prefinanțare: în acest caz, suma este inclusă la rubrica prefinanțare din bilanț. Venituri din dobânzi Veniturile din dobânzi sunt înregistrate în contul de rezultat economic folosind metoda dobânzii efective. Veniturile din dobânzi cuprind dobânda încasată sau de încasat pentru soldurile disponibile și depozitele la vedere deținute la băncile comerciale și pentru plata cu întârziere a creanțelor către FED. Veniturile din dobânzi sunt înregistrate pe măsură ce se acumulează. 1.5.2 Cheltuieli Cheltuielile cu diferențele de curs valutar generate de achiziționarea de produse și servicii sunt înregistrate atunci când bunurile sunt livrate și acceptate. Ele sunt evaluate la costul original din factură. Cheltuielile de altă natură decât cele legate de diferențele de curs valutar reprezintă cea mai mare parte a cheltuielilor FED. Ele sunt aferente transferurilor către beneficiari și pot fi de trei tipuri: creanțe, transferuri conform acordului și granturi, contribuții și donații discreționare. Transferurile sunt înregistrate drept cheltuieli în perioada în care au loc evenimentele care au generat transferul, atâta vreme cât tipul de transfer este permis de regulament (Regulamentul financiar sau alt regulament) sau a fost semnat un contract care autorizează transferul; toate criteriile de eligibilitate au fost întrunite de beneficiar și se poate face o estimare rezonabilă a sumei respective. Când se primește o cerere de plată sau de decont care întrunește criteriile de înregistrare, aceasta este înregistrată drept cheltuială pentru suma eligibilă. La încheierea exercițiului, cheltuielile eligibile datorate deja beneficiarilor, dar nedeclarate încă, sunt estimate și înscrise drept cheltuieli înregistrate în avans. Cheltuieli privind dobânzile Cheltuielile privind dobânzile sunt înregistrate în contul de rezultat economic folosind metoda dobânzii efective. Cheltuielile privind dobânzile cuprind dobânzile plătite sau de plătit și sunt înregistrate pe măsură ce se acumulează. 1.6. ACTIVE ȘI PASIVE CONTINGENTE 1.6.1 Active contingente Un activ contingent este un activ potențial care apare ca urmare a unor evenimente anterioare și a cărui existență va fi confirmată doar de apariția sau neapariția unuia sau a mai multor evenimente viitoare incerte, care nu sunt în totalitate controlate de FED. Un activ contingent este prezentat în cazul în care este probabilă o intrare de beneficii economice sau de servicii potențiale. Activele contingente sunt evaluate la fiecare dată de întocmire a bilanțului pentru a asigura reflectarea corespunzătoare în situațiile financiare a modificărilor survenite. Dacă o intrare de beneficii economice sau de servicii potențiale a devenit aproape certitudine și valoarea activului poate fi evaluată în mod fiabil, activul și venitul aferent sunt înregistrate în situațiile financiare aferente perioadei în care a survenit modificarea. Garanțiile sunt active potențiale care apar ca urmare a unor evenimente anterioare și a căror existență va fi confirmată de apariția sau neapariția obiectului garanției. Astfel, garanțiile pot fi calificate drept active contingente. O garanție este stinsă atunci când nu mai există obiectul garanției. Garanția se materializează atunci când sunt îndeplinite condițiile pentru solicitarea unei plăți din partea garantului. 1.6.2 Pasive contingente Un pasiv contingent este o obligație potențială care apare ca urmare a unor evenimente anterioare și a cărei existență va fi confirmată doar de apariția sau neapariția unuia sau a mai multor evenimente viitoare incerte care nu sunt în totalitate controlate de FED sau o obligație prezentă care apare ca urmare a unor evenimente anterioare, dar nu este înregistrată deoarece: nu este probabil că pentru stingerea obligației va fi necesară o ieșire de resurse care să încorporeze beneficii economice sau servicii potențiale sau în cazuri rare în care nu poate fi făcută o estimare suficient de fiabilă a valorii obligației. Pasivul contingent este constatat, cu excepția cazului în care posibilitatea unei ieșiri de resurse încorporând beneficii economice sau servicii potențiale este redusă. Pasivele contingente sunt evaluate la fiecare dată de întocmire a bilanțului pentru a determina dacă a devenit probabilă o ieșire de resurse care încorporează beneficii economice sau servicii potențiale. Dacă devine probabil că va fi necesară o ieșire de resurse care încorporează beneficii economice sau servicii potențiale pentru un element care a fost tratat ca pasiv contingent, este înregistrat un provizion în situațiile financiare ale perioadei în care are loc modificarea probabilității. 2. NOTE PRIVIND BILANȚUL CONTABIL ACTIVE IMOBILIZATE 2.1 PREFINANȚARE PE TERMEN LUNG || || || || milioane EUR || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 31.12.2011 || TOTAL 31.12.2010 Prefinanțare pe termen lung || - || 191 || 189 || 380 || 353 TOTAL || - || 191 || 189 || 380 || 353 Multe contracte prevăd efectuarea de plăți în avans înainte de începerea lucrărilor, livrarea bunurilor sau furnizarea serviciilor. Uneori, graficul de plată al contractului prevede plata în funcție de situațiile privind evoluția lucrărilor. În mod normal, prefinanțarea este plătită în moneda țării sau a teritoriului unde este executat proiectul. Prefinanțarea este raportată după deducerea ordinelor de recuperare deschise privind avansurile și a sumelor estimate încă necompensate la încheierea exercițiului. În funcție de termenul de recuperare sau de utilizare a prefinanțării se stabilește dacă aceasta este prezentată ca activ de prefinanțare pe termen scurt sau pe termen lung. Utilizarea este definită prin acordul subiacent al proiectului. Toate rambursările sau utilizările datorate în termen de douăsprezece luni de la data de raportare sunt prezentate drept prefinanțări pe termen scurt și, prin urmare, drept active circulante. Deoarece multe dintre proiectele FED sunt pe termen lung, este necesar ca avansurile aferente să fie disponibile pentru perioade mai mari de un an. Astfel, aceste sume de prefinanțare sunt prezentate ca active pe termen lung. Creșterea cu 28 de milioane EUR a prefinanțărilor pe termen lung comparativ cu 31.12.2010 se explică, în principal, printr-o creștere a prefinanțărilor pe termen lung aferente proiectelor intra-ACP (49 de milioane EUR) și cheltuielilor administrative (14 milioane EUR), compensată de o scădere pe termen lung a prefinanțărilor aferente politicilor sectoriale (17 milioane EUR) și ajutoarelor programabile (15 milioane EUR). ACTIVE CIRCULANTE 2.2 PREFINANȚARE PE TERMEN SCURT || || || || milioane EUR || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 31.12.2011 || TOTAL 31.12.2010 Prefinanțare pe termen scurt (brut) || 148 || 1 659 || 1 608 || 3 415 || 3 115 Fără compensarea estimată a prefinanțării || (78) || (1 090) || (1 072) || (2 240) || (2 019) TOTAL || 70 || 569 || 536 || 1 175 || 1 096 Creșterea cu 79 de milioane EUR a prefinanțărilor nete pe termen scurt se datorează, în principal, creșterii prefinanțărilor nete pe termen scurt aferente cheltuielilor administrative (77 de milioane EUR), ajutoarelor programabile (29 de milioane EUR), sprijinului interinstituțional (44 de milioane EUR) și politicilor sectoriale (25 de milioane EUR). Această creștere a fost contrabalansată de o scădere în ceea ce privește proiectele intra-ACP (68 de milioane EUR), alte programe de ajutor din cadrul FED-urilor anterioare (20 de milioane EUR) și ajutoarele de urgență (7 milioane EUR). 2.2.1 Garanții primite cu privire la prefinanțare Garanțiile se rețin pentru a asigura prefinanțarea și se eliberează în momentul în care se efectuează plata aferentă ultimei cereri în cadrul unui proiect. O garanție are două valori diferite denumite valoare „nominală” și valoare „curentă”. Pentru valoarea „nominală”, evenimentul generator este legat de existența garanției. Pentru valoarea „curentă”, evenimentul generator al garanției îl reprezintă plata prefinanțării și/sau compensările ulterioare. La 31 decembrie 2011, valoarea „nominală” a garanțiilor primite de FED în ceea ce privește prefinanțările este de 637 de milioane EUR. Valoarea „curentă” a acestor garanții este de 394 de milioane EUR. La 31 decembrie 2010, aceste valori erau de 674 de milioane EUR și, respectiv, de 363 de milioane EUR. 2.3 CREANȚE PE TERMEN SCURT || || || || milioane EUR || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 31.12.2011 || TOTAL 31.12.2010 Creanțe de la clienți || 2 || 10 || 1 || 13 || 10 Creanțe de la statele membre || - || - || 9 || 9 || 125 Venituri înregistrate în avans și cheltuieli reportate || 2 || 77 || 10 || 89 || 112 TOTAL || 4 || 87 || 20 || 111 || 247 2.3.1 Creanțe de la clienți || || || || milioane EUR || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 31.12.2011 || TOTAL 31.12.2010 Creanțe de la clienți || 6 || 18 || 2 || 27 || 18 Deprecierea creanțelor de la clienți || (4) || (8) || (1) || (13) || (8) TOTAL || 2 || 10 || 1 || 13 || 10 Această rubrică se referă la ordine de recuperare contabilizate la 31 decembrie 2011 drept creanțe constatate care urmează să fie recuperate și care nu sunt încă incluse în alte rubrici ale secțiunii activelor din bilanț. Soldul de închidere pentru ordinele de recuperare reprezintă valoarea ordinelor de recuperare emise dar neplătite încă la încheierea exercițiului. Se estimează un provizion pentru pierderile din deprecierea sumelor datorate de beneficiari, care probabil nu vor fi recuperate. Acest provizion este format din două elemente: – cazuri specifice: pe baza riscului de nerecuperare; – cazuri generale: aplicarea unui provizion general bazat pe ratele istorice ale creanțelor care nu fac obiectul unei reduceri a valorii contabile. Faptul că se face o astfel de ajustare nu înseamnă că se renunță la recuperarea viitoare a acestor sume. Operațiunile efectuate în perioada respectivă în ceea ce privește ordinele de recuperare deschise emise sunt detaliate mai jos. || || || || milioane EUR || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 2011 || TOTAL 2010 Ordine de recuperare deschise la începutul exercițiului || 7 || 11 || 0 || 18 || 20 Ordine de recuperare emise || 11 || 63 || 55 || 130 || 164 Ordine de recuperare închise || (12) || (56) || (55) || (123) || (166) Sume încasate || (9) || (46) || (53) || (108) || (143) Sume la care s-a renunțat (art. 73 din RF) || 0 || (1) || 0 || (1) || (1) Sume anulate || (1) || (1) || 0 || (2) || (5) Sume compensate || (3) || (8) || (1) || (13) || (17) Ordine de recuperare deschise la sfârșitul exercițiului || 6 || 19 || 1 || 25 || 18 2.3.2 Creanțe de la statele membre În cele 9 milioane EUR datorate de statele membre pentru cel de al 10-lea FED sunt incluse și contribuțiile Ungariei și Portugaliei, primite în ianuarie, respectiv februarie 2012, și o contribuție la cofinanțare din partea Danemarcei care nu este încă exigibilă. 2.3.3 Venituri înregistrate în avans și cheltuieli reportate Veniturile înregistrate în avans și cheltuielile reportate includ dobânzile acumulate generate de sumele de prefinanțare. Mai mult, veniturile din dobânzi acumulate generate de plata cu întârziere a contribuțiilor sunt incluse în această rubrică. Scăderea cu 23 de milioane EUR a veniturilor înregistrate în avans și a cheltuielilor reportate se explică prin reducerea dobânzilor acumulate generate de prefinanțări (23 de milioane EUR) (a se vedea nota 3.4.2). 2.4 CONTURI DE LEGĂTURĂ || || || || milioane EUR || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 31.12.2011 || TOTAL 31.12.2010 Către/de la cel de al 6-lea FED || (2 065) || (214) || - || (2 279) || (2 279) Către/de la cel de al 7-lea FED || - || 2 279 || - || 2 279 || 2 279 Către/de la cel de al 8-lea FED || - || (3 037) || 584 || (2 453) || (2 563) Către/de la cel de al 9-lea FED || 3 037 || - || (3 529) || (491) || (450) Către/de la cel de al 10-lea FED || (584) || 3 529 || - || 2 944 || 3 013 TOTAL || 387 || 2 557 || (2 944) || 0 || 0 Din motive de eficiență, trezoreria unică ce acoperă toate FED-urile este alocată celui de al 10-lea FED; aceasta generează operațiuni între diferitele FED-uri care se soldează prin conturile de legătură dintre diferitele bilanțuri ale FED. Principalele mișcări din 2011 în conturile de legătură includ plățile efectuate prin cel de al 10-lea FED pentru execuția celui de al 8-lea și al 9-lea FED și lichiditățile primite de cel de al 10-lea FED în legătură cu contribuțiile solicitate în cadrul celui de al 9-lea FED. 2.5 NUMERAR ȘI ECHIVALENTE DE NUMERAR[6] || || || || milioane EUR || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 31.12.2011 || TOTAL 31.12.2010 Lichidități la bănci || - || - || 1 211 || 1 211 || 781 Conturi de garanție STABEX || - || - || 5 || 5 || 17 Conturi bancare de cofinanțare || - || 6 || 2 || 8 || 10 Fond special pentru Republica Democratică Congo[7] || - || - || 1 || 1 || 0 TOTAL || - || 6 || 1 218 || 1 224 || 808 2.5.1 Lichidități la bănci || || || || milioane EUR || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 31.12.2011 || TOTAL 31.12.2010 Conturi speciale – instituțiile financiare ale statelor membre || - || - || 1 129 || 1 129 || 599 Conturi curente – bănci comerciale || - || - || 80 || 80 || 180 Agenți de plată locali || - || - || 2 || 2 || 1 TOTAL || - || - || 1 211 || 1 211 || 781 Creșterea generală a lichidităților existente în bănci se explică printr-un buget de execuție mai scăzut în 2011 decât se preconizase. Conturile agenților de plată locali reprezintă sumele deținute în conturile bancare din statele ACP și TTPM care sunt folosite pentru efectuarea de plăți în moneda locală în statul beneficiar. Aceste conturi sunt deschise în euro sau într-o monedă a unui stat membru al Uniunii. Pentru a asigura gestionarea mai centralizată a plăților, în cursul exercițiului 2011, s-au închis 2 din cele 8 conturi rămase ale agenților de plată locali. 2.5.2 Conturi de garanție STABEX || milioane EUR || Sold la 31.12.2011 || Sold la 31.12.2010 Saint Lucia || 0 || 7 Saint Vincent și Grenadine || 0 || 4 Coasta de Fildeș || 2 || 2 Malawi || 1 || 1 Alte țări || 2 || 3 TOTAL || 5 || 17 STABEX este acronimul pentru schema Uniunii Europene de finanțare compensatorie pentru stabilizarea încasărilor la export ale țărilor ACP. A fost introdus pentru prima dată în Convenția de la Lomé (1975) cu scopul de a remedia efectele negative ale instabilității veniturilor din exportul produselor agricole. Soldul conturilor de garanție STABEX reprezintă totalul fondurilor STABEX disponibile care vor fi transferate către statul ACP beneficiar corespunzător la o dată ulterioară. Acest sold este alocat celui de al 10-lea FED. În 2011, două conturi de garanție STABEX au fost închise ca urmare a lichidării instrumentului de ajutor STABEX. Pe lângă aceste fonduri, mai există și alte fonduri STABEX deținute de statele ACP beneficiare. În momentul în care Comisia și statul (ACP) beneficiar ajung la un acord asupra modului în care se vor utiliza fondurile STABEX, ambele părți semnează o convenție cu privire la transfer. În conformitate cu dispozițiile articolului 211 din cea de a IV-a Convenție de la Lomé[8] (astfel cum a fost revizuită), fondurile sunt transferate într-un cont purtător de dobândă cu două împuterniciri de semnătură (Comisia Europeană și statul beneficiar), deschis în numele statului ACP. Fondurile rămân în aceste conturi cu două împuterniciri de semnătură până la data la care un cadru al obligațiilor reciproce justifică un transfer pentru un proiect. Ordonatorul de credite al Comisiei are drept de semnătură pentru respectivul cont pentru a garanta că fondurile sunt plătite pentru scopul dorit. Fondurile din conturile cu două împuterniciri de semnătură sunt proprietatea statului ACP și, în consecință, nu sunt înregistrate ca active în conturile FED. Transferurile către aceste conturi se înregistrează ca plăți STABEX. În 2011, s-au returnat către FED 26 de milioane EUR din conturile cu două împuterniciri de semnătură din țările ACP, în conformitate cu articolul 1 alineatul (4) din Acordul intern al celui de al 10-lea FED[9]. Aceste fonduri au fost transferate în principal de Saint Lucia (9 milioane EUR), Kenya (7 milioane EUR) și Togo (4 milioane EUR). Aceste venituri sunt incluse în veniturile din exploatare (instrumentul de ajutor STABEX) în contul de rezultat economic al celui de al 8-lea FED. 2.5.3 Conturi bancare de cofinanțare || || || || milioane EUR || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 31.12.2011 || TOTAL 31.12.2010 Conturi bancare de cofinanțare || - || 6 || 2 || 8 || 10 TOTAL || - || 6 || 2 || 8 || 10 Aceste conturi bancare cuprind sumele aferente acordurilor de cofinanțare din 2007 și din perioada anterioară. Aceste fonduri de cofinanțare sunt proprietatea statelor membre în cauză și, prin urmare, se înregistrează o sumă corespunzătoare ca obligație de plată. Prin urmare, efectul asupra activelor nete este nul. Cofinanțarea din partea Italiei în cadrul celui de al 9-lea FED este încă în desfășurare în Somalia. Conturile bancare de cofinanțare pentru cel de al 10-lea FED sunt aferente vechilor proiecte de cofinanțare în curs de închidere. Aceste fonduri vor fi returnate statelor membre ca urmare a dispozițiilor ordonatorului de credite. PASIVE CURENTE 2.6 OBLIGAȚII DE PLATĂ PE TERMEN SCURT || || || || milioane EUR || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 31.12.2011 || TOTAL 31.12.2010 Obligații de plată curente || 9 || 146 || 243 || 399 || 487 Cheltuieli înregistrate în avans || 20 || 168 || 151 || 339 || 286 Contribuția la capital reportată || - || - || 295 || 295 || 272 TOTAL || 29 || 315 || 689 || 1 033 || 1 045 Obligațiile de plată pe termen scurt includ situațiile privind costurile primite de FED în cadrul activităților de acordare de granturi și achiziții. Ele sunt înregistrate cu suma solicitată din momentul în care se primește cererea. Aceeași procedură se aplică facturilor și notelor de credit primite în cadrul activităților de achiziții. Deconturile de cheltuieli în cauză au fost luate în considerare pentru procedurile de separare a exercițiilor de la încheierea exercițiului. În urma înregistrărilor de separare a exercițiilor, sumele considerate eligibile au fost înscrise drept cheltuieli înregistrate în avans. 2.6.1 Obligații de plată curente || || || || milioane EUR || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 31.12.2011 || TOTAL 31.12.2010 Furnizori și altele || 9 || 140 || 159 || 308 || 400 Obligații de plată către statele membre – cofinanțare || - || 6 || 75 || 81 || 75 Obligații de plată diverse || - || - || 10 || 10 || 12 TOTAL || 9 || 146 || 243 || 399 || 487 2.6.1.1 Furnizori și altele În cadrul acestei rubrici sunt incluse sumele datorate furnizorilor, precum și sumele datorate unor organisme publice și unor state terțe. Scăderea, în valoare de 92 de milioane EUR în comparație cu perioada precedentă de raportare, include în principal reducerea cu 62 de milioane EUR a obligațiilor de plată către statele terțe. 2.6.1.2 Obligații de plată către statele membre – cofinanțare Contribuțiile de cofinanțare primite sunt prezentate statelor membre drept obligații de plată, întrucât îndeplinesc criteriile de venituri din alte tipuri de tranzacții decât cele valutare. FED trebuie să folosească contribuțiile pentru a furniza servicii părților terțe; în caz contrar, trebuie să înapoieze activele (contribuțiile primite) statelor membre. Suma datorată pentru acordurile de cofinanțare reprezintă contribuția de cofinanțare primită minus cheltuielile suportate în legătură cu proiectul. Efectul asupra activelor nete este nul. 8 milioane EUR din suma datorată statelor membre în contextul cofinanțării este aferentă acordurilor de prefinanțare din 2007 și din anii anteriori. Aceste fonduri sunt păstrate în conturi bancare speciale; a se vedea punctul 2.5.3 - Conturi bancare de cofinanțare. În 2011, s-au primit contribuții de cofinanțare noi în valoare de 7 milioane EUR (Belgia - 3 milioane EUR, Regatul Unit – 2 milioane EUR, Suedia - 1 milion EUR și Elveția – 1 milion EUR). Fondurile aferente acordurilor de prefinanțare semnate începând din 2008 nu sunt păstrate în conturi bancare speciale. Datoriile de cofinanțare au scăzut cu 2 milioane EUR pentru a înregistra veniturile legate de proiectele de cofinanțare (a se vedea punctele 3.1.4 și 3.2.2). 2.6.1.3 Obligații de plată diverse Obligațiile de plată diverse includ în special încasările bănești nealocate și sumele restituite. 2.6.2 Cheltuieli înregistrate în avans: || || || || milioane EUR || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 31.12.2011 || TOTAL 31.12.2010 Cheltuieli înregistrate în avans || 20 || 168 || 151 || 339 || 286 TOTAL || 20 || 168 || 151 || 339 || 286 La încheierea exercițiului, se face o evaluare cu privire la cheltuielile eligibile suportate de beneficiarii fondurilor FED care nu au fost încă raportate. În urma acestor calcule de separare a exercițiilor, sumele considerate eligibile sunt înscrise drept cheltuieli înregistrate în avans. Utilizarea preconizată a sumei de prefinanțare este prezentată ca o estimare a compensării prefinanțării (a se vedea 2.2). 2.6.3 Contribuția reportată la capitalul fondului || || || milioane EUR || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 31.12.2011 || TOTAL 31.12.2010 Regatul Unit || - || - || 289 || 289 || 269 Irlanda || - || - || 5 || 5 || 3 Lituania || - || - || 1 || 1 || - TOTAL || - || - || 295 || 295 || 272 Această rubrică cuprinde contribuțiile statelor membre plătite în avans. ACTIVE NETE 2.7 CAPITALUL FONDULUI SOLICITAT || || milioane EUR || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL Capitalul fondului || 12 840 || 11 699 || 21 152 || 45 691 Capitalul fondului nesolicitat || - || (660) || (21 152) || (21 812) Capitalul fondului solicitat la 31.12.2010 || 12 840 || 11 039 || - || 23 879 || || || || Capitalul fondului || 12 840 || 11 699 || 21 152 || 45 691 Capitalul fondului nesolicitat || - || - || (18 712) || (18 712) Capitalul fondului solicitat la 31.12.2011 || 12 840 || 11 699 || 2 440 || 26 979 Capitalul fondului reprezintă valoarea totală a contribuțiilor statelor membre la fondul FED corespunzător în conformitate cu fiecare acord intern. Fondurile nesolicitate reprezintă alocarea inițială care nu a fost încă solicitată statelor membre. Capitalul fondului solicitat reprezintă suma alocărilor inițiale care a fost solicitată pentru transfer în conturile trezoreriei de către statele membre, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 16 din Regulamentul financiar al celui de al 10-lea FED. Capitalul celui de al 8-lea și al celui de al 9-lea FED a fost solicitat și a fost primit în întregime. Cel de al 10-lea FED a intrat în vigoare în 2008, cu un capital al fondului în valoare de 21 152 de milioane EUR, în conformitate cu Acordul intern aplicabil celui de al 10-lea FED. Capitalul fondului || || || || milioane EUR Contribuții || % || Nesolicitate pentru cel de al 9-lea FED 31.12.2010 || solicitate în 2011 || Nesolicitate pentru cel de al 9-lea FED 31.12.2011 Austria || 2,65 || (19) || 19 || - Belgia || 3,92 || (27) || 27 || - Danemarca || 2,14 || (15) || 15 || - Finlanda || 1,48 || (10) || 10 || - Franța || 24,30 || (170) || 170 || - Germania || 23,36 || (164) || 164 || - Grecia || 1,25 || (9) || 9 || - Irlanda || 0,62 || (4) || 4 || - Italia || 12,54 || (88) || 88 || - Luxemburg || 0,29 || (2) || 2 || - Țările de Jos || 5,22 || (37) || 37 || - Portugalia || 0,97 || (7) || 7 || - Spania || 5,84 || (41) || 41 || - Suedia || 2,73 || (19) || 19 || - Regatul Unit || 12,69 || (89) || 89 || - BEI || N.A. || 40 || (40) || - TOTAL || 100,00 || (660) || 660 || - || || || || milioane EUR Contribuții || % || Nesolicitate pentru cel de al 10-lea FED 31.12.2010 || solicitate în 2011 || Nesolicitate pentru cel de al 10-lea FED 31.12.2011 Austria || 2,41 || (510) || 59 || 451 Belgia || 3,53 || (747) || 86 || 661 Danemarca || 2,00 || (423) || 49 || 374 Finlanda || 1,47 || (311) || 36 || 275 Franța || 19,55 || (4 135) || 477 || 3 658 Germania || 20,50 || (4 336) || 500 || 3 836 Grecia || 1,47 || (311) || 36 || 275 Irlanda || 0,91 || (192) || 22 || 170 Italia || 12,86 || (2 720) || 314 || 2 406 Luxemburg || 0,27 || (57) || 7 || 51 Țările de Jos || 4,85 || (1 026) || 118 || 908 Portugalia || 1,15 || (243) || 28 || 215 Spania || 7,85 || (1 660) || 192 || 1 469 Suedia || 2,74 || (580) || 67 || 513 Regatul Unit || 14,82 || (3 135) || 362 || 2 773 Cipru || 0,09 || (19) || 2 || 17 Republica Cehă || 0,51 || (108) || 12 || 95 Estonia || 0,05 || (11) || 1 || 9 Ungaria || 0,55 || (116) || 13 || 103 Lituania || 0,12 || (25) || 3 || 22 Letonia || 0,07 || (15) || 2 || 13 Malta || 0,03 || (6) || 1 || 6 Polonia || 1,3 || (275) || 32 || 243 Slovenia || 0,18 || (38) || 4 || 34 Slovacia || 0,21 || (44) || 5 || 39 Bulgaria || 0,14 || (30) || 3 || 26 România || 0,37 || (78) || 9 || 69 TOTAL || 100,00 || (21 152) || 2 440 || 18 712 În 2011, s-a făcut solicitarea finală pentru cel de al 9-lea FED și s-au solicitat primele contribuții pentru cel de al 10-lea FED, la care participă toate cele 27 de state membre. 2.8 ALTE REZERVE || || || || milioane EUR || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 31.12.2011 || TOTAL 31.12.2010 Către/de la cel de al 6-lea FED || 94 || 490 || - || 584 || 584 Către/de la cel de al 7-lea FED || 533 || 1 135 || - || 1 668 || 1 668 Către/de la cel de al 8-lea FED || - || 2 762 || 141 || 2 903 || 2 864 Către/de la cel de al 9-lea FED || (2 762) || - || 161 || (2 601) || (2 531) Către/de la cel de al 10-lea FED || (141) || (161) || - || (302) || (333) TOTAL || (2 276) || 4 227 || 301 || 2 252 || 2 252 De la intrarea în vigoare a celui de al 10-lea FED în 2008, toate fondurile dezangajate ale FED anterioare sunt transferate în rezerva celui de al 10-lea FED. Această rezervă poate fi angajată numai în condițiile stabilite la articolul 1 alineatul (4) din Acordul intern privind cel de al 10-lea FED. În 2011, fonduri dezangajate în valoare de 38 de milioane EUR și 80 de milioane EUR au fost transferate către cel de al 10-lea FED din cel de al 8-lea, respectiv din cel de al 9-lea FED, iar 150 de milioane EUR au fost transferate din rezerva de performanță a celui de al 10-lea FED către cel de al 9-lea FED[10]. La 23 mai 2011, Consiliul a adoptat o decizie[11] prin care alocă suma de 200 de milioane EUR Sudanului de Sud din fondurile dezangajate din proiectele desfășurate în cadrul celui de al 9-lea FED și al FED anterioare. La sfârșitul exercițiului 2011, această sumă este încă alocată rezervei de performanță a celui de al 10-lea FED, dar ar trebui să fie eliberată din aceste rezerve în 2012. 3. NOTE LA CONTUL DE REZULTAT ECONOMIC 3.1 VENITURI DIN EXPLOATARE milioane EUR || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 2011 || TOTAL 2010 Recuperarea cheltuielilor || 3 || 11 || 2 || 16 || 29 Recuperarea fondurilor STABEX || 26 || - || - || 26 || 32 Câștiguri din diferențe de curs valutar || 11 || 37 || 7 || 54 || 78 Venituri din exploatare - cofinanțare || - || - || 2 || 2 || 1 TOTAL || 40 || 49 || 10 || 99 || 140 3.1.1 Recuperarea cheltuielilor Această rubrică reprezintă ordinele de recuperare emise de către FED și deducerea din plățile ulterioare înregistrate în sistemul de contabilitate al FED, pentru a recupera cheltuielile plătite anterior pe baza controalelor, a auditurilor sau a analizelor de eligibilitate. Trebuie remarcat că recuperarea sumelor de prefinanțare nu este inclusă ca venit, ci este creditată la rubrica prefinanțare din bilanț. 3.1.1.1 Recuperarea plăților necuvenite În 2011, s-au emis ordine de recuperare în valoare de 12 milioane EUR pentru plăți necuvenite, în comparație cu 11 milioane EUR în 2010. Din această sumă, 8 milioane EUR vizau recuperarea cheltuielilor și, prin urmare, erau înregistrate ca venituri din exploatare. 4 milioane EUR reprezentau recuperări ale unor prefinanțări plătite și au fost creditate ca active de prefinanțare în bilanț. În funcție de natura recuperării, plățile necuvenite pot fi rezumate după cum urmează: milioane EUR || || Venituri || Pre-finanțare || TOTAL 2011 || Venituri || Pre-finanțare || TOTAL 2010 Erori || 2 || 1 || 3 || 1 || 1 || 2 Nereguli || 6 || 3 || 8 || 5 || 3 || 8 Notificări ale OLAF || 1 || - || 1 || 1 || - || 1 TOTAL || 8 || 4 || 12 || 7 || 4 || 11 3.1.2 Recuperarea fondurilor STABEX În 2011, s-au returnat către FED 26 de milioane EUR din conturile cu două împuterniciri de semnătură din țările ACP, în conformitate cu articolul 1 alineatul (4) din Acordul intern al celui de al 10-lea FED[12]. Aceste fonduri au fost transferate în principal de Saint Lucia (9 milioane EUR), Kenya (7 milioane EUR) și Togo (4 milioane EUR). Aceste venituri sunt incluse în veniturile din exploatare (instrumentul de ajutor STABEX) în contul de rezultat economic al celui de al 8-lea FED. 3.1.3 Câștiguri datorate diferențelor de curs valutar Câștigurile datorate diferențelor de curs valutar provin din activitățile zilnice și tranzacțiile aferente efectuate în alte valute decât în euro, precum și din reevaluarea de la încheierea exercițiului necesară pentru pregătirea conturilor anuale. Acestea conțin atât câștiguri realizate, cât și câștiguri nerealizate. 3.1.4 Venituri din exploatare - cofinanțare Veniturile din exploatare legate de cofinanțare reprezintă contribuțiile utilizate (a se vedea punctul 3.2.2). Întrucât aceste contribuții îndeplinesc criteriile de venituri din alte tipuri de tranzacții decât cele valutare, contribuția este înregistrată în conformitate cu execuția proiectului de cofinanțare. 3.2 CHELTUIELI DE EXPLOATARE milioane EUR || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 2011 || TOTAL 2010 Cheltuieli de exploatare – instrumente de ajutor || 114 || 879 || 1 640 || 2 633 || 2 852 Cheltuieli de exploatare - cofinanțare || - || - || 2 || 2 || 1 Pierderi din diferențe de curs valutar || 11 || 41 || 8 || 61 || 58 Deprecierea creanțelor || 3 || 4 || - || 7 || 3 TOTAL || 128 || 924 || 1 650 || 2 702 || 2 914 3.2.1 Cheltuieli de exploatare – instrumente de ajutor || || || || milioane EUR || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 2011 || TOTAL 2010 Ajutoare programabile || 58 || 56 || 1 136 || 1 251 || 1 127 Sprijin macroeconomic || - || 51 || - || 51 || 35 Politică sectorială || 0 || 372 || 0 || 371 || 765 Subvenții la dobândă || 0 || - || - || 0 || Proiecte intra-ACP || - || 301 || 349 || 650 || 336 Ajutoare de urgență || - || 63 || 149 || 212 || 442 Ajutoare pentru refugiați || 0 || - || - || 0 || (1) Capital de risc || 19 || - || - || 19 || STABEX || 12 || - || - || 12 || 46 Sysmin[13] || (8) || - || - || (8) || 10 Alte programe de ajutoare aferente FED-urilor anterioare || - || 24 || - || 24 || (17) Reducerea datoriilor – țări sărace puternic îndatorate și Banca Mondială || - || - || - || - || 14 Sprijin instituțional || - || 2 || 6 || 8 || 44 Compensarea încasărilor la export || 32 || 10 || - || 42 || 37 Fond pentru Republica Democratică Congo || - || 0 || - || 0 || 15 Total || 114 || 879 || 1 640 || 2 633 || 2 852 Cheltuielile de exploatare ale FED acoperă diferitele instrumente de ajutor și îmbracă diferite forme, în funcție de modul în care banii sunt plătiți și gestionați. 3.2.2 Cheltuieli de exploatare - cofinanțare Acestea sunt cheltuielile suportate pentru proiectele de cofinanțare în 2011. Întrucât contribuțiile de cofinanțare primite îndeplinesc criteriile de venituri din alte tipuri de tranzacții decât cele valutare, o valoare care corespunde contribuțiilor a fost înregistrată ca venituri din exploatare (a se vedea punctul 3.1.4). 3.2.3 Pierderi din diferențe de curs valutar Pierderile din diferențe de curs valutar provin din activitățile zilnice și tranzacțiile aferente efectuate în alte valute decât în euro, precum și din reevaluarea la încheierea exercițiului necesară pentru pregătirea conturilor anuale; aceste pierderi sunt atât realizate, cât și nerealizate. Analizând poziția netă, s-a înregistrat o pierdere netă din diferențe de curs valutar în valoare de 6 milioane EUR pentru exercițiul financiar (pierderi din diferențele de curs valutar în valoare de 61 de milioane EUR minus câștigurile din diferențe de curs valutar în valoare de 54 de milioane EUR). 3.2.4 Deprecierea creanțelor Această rubrică cuprinde în principal corecțiile de prefinanțare și sumele a căror valoare contabilă a fost redusă/pierdute în realizări cu privire la debitori. 3.3 CHELTUIELI ADMINISTRATIVE milioane EUR || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 2011 || TOTAL 2010 Cheltuieli administrative || 0 || 3 || 72 || 75 || 86 TOTAL || 0 || 3 || 72 || 75 || 86 Această rubrică cuprinde cheltuielile de sprijin, respectiv costurile administrative legate de programarea și execuția FED-urilor. Acestea includ cheltuielile pentru pregătirea, urmărirea, monitorizarea și evaluarea proiectelor, precum și cheltuieli pentru rețele de calculatoare, asistență tehnică etc. 3.4 VENITURI FINANCIARE milioane EUR || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 2011 || TOTAL 2010 Venituri din dobânzi – bănci europene || - || 0 || 1 || 1 || 1 Venituri din dobânzi - STABEX || 0 || - || - || 0 || 0 Venituri din dobânzi pentru plata cu întârziere a ordinelor de recuperare || 0 || 0 || 0 || 0 || 3 Dobânda pentru prefinanțare || (1) || (19) || (1) || (21) || 91 TOTAL || (1) || (19) || 0 || (20) || 95 Veniturile din dobânzi în 2011 rămân scăzute din cauza faptului că ratele dobânzilor s-au situat în continuare la un nivel scăzut. 3.4.1 Venituri din dobânzi pentru plata cu întârziere a ordinelor de recuperare Aceste dobânzi se obțin pentru plata cu întârziere a ordinelor de recuperare de către debitori, inclusiv plata cu întârziere a contribuțiilor statelor membre. Astfel de fonduri pot fi utilizate pentru finanțarea de proiecte, conform dispozițiilor articolelor 1 și 6 din Acordul intern aplicabil celui de al 10-lea FED. 3.4.2 Dobânda pentru prefinanțare Dobânda pentru prefinanțare este înregistrată în conturi în conformitate cu dispozițiile articolului 7 alineatul (3) și ale articolului 8 din Regulamentului financiar aplicabil celui de al 10-lea FED. Dobânda acumulată aferentă sumelor de prefinanțare pentru 2011 este mai mică decât cea din 2010 și, de fapt, reluarea sumelor acumulate din 2010 a generat valori negative ale veniturilor din dobânzi. Acest lucru s-a datorat faptului că, în 2011, a avut loc o reclasificare a mai multor contracte care în 2010 aveau statut de contracte de grant, iar apoi au devenit contracte de gestionare în comun cu organizații internaționale. În conformitate cu dispozițiile articolelor menționate anterior din Regulamentul financiar, primul tip de contracte permite calcularea dobânzii acumulate pe prefinanțări, în timp ce al doilea tip de contracte nu. 4. NOTE LA SITUAȚIA FLUXURILOR DE NUMERAR 4.1 SCOPUL ȘI PREGĂTIREA SITUAȚIEI FLUXURILOR DE NUMERAR Informațiile privind fluxurile de numerar sunt folosite ca bază pentru evaluarea capacității FED de a genera numerar și echivalente de numerar și a necesității de utilizare a acestor fluxuri de numerar. Situația fluxurilor de numerar este pregătită folosind metoda indirectă. Aceasta înseamnă că excedentul sau deficitul net al exercițiului financiar este ajustat în funcție de efectele tranzacțiilor fără caracter monetar și de orice reportare ori încasare sau plată de numerar de exploatare, trecute sau viitoare. Fluxurile de numerar care provin din tranzacții în valută sunt înregistrate în moneda de raportare a FED (euro), prin aplicarea la suma exprimată în valută a cursului de schimb dintre euro și valuta respectivă la data fluxurilor de numerar. 4.2 ACTIVITĂȚI DE EXPLOATARE Situația fluxurilor de numerar FED indică numai fluxurile de numerar din activități de exploatare, deoarece FED nu desfășoară activități de investiții sau de finanțare. Obiectivul activităților de exploatare este participarea la atingerea obiectivelor de politică vizate. 5. ACTIVE ȘI PASIVE CONTINGENTE ȘI INFORMAȚII DIVERSE 5.1 ACTIVE CONTINGENTE milioane EUR || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 31.12.2011 || TOTAL 31.12.2010 Garanții de bună execuție || 16 || 221 || 88 || 325 || 360 Garanții pentru reținere || 5 || 151 || 40 || 197 || 227 Active contingente care fac obiectul unui litigiu || - || 1 || - || 1 || 1 TOTAL || 21 || 373 || 128 || 523 || 587 5.1.1 Garanții de bună execuție Garanțiile de bună execuție sunt uneori cerute pentru a se asigura că beneficiarii finanțării FED întrunesc obligațiile contractelor lor cu FED. Reducerea cu 35 de milioane EUR a garanțiilor de bună execuție reprezintă diferența dintre garanțiile eliberate și noile garanții primite. Cea mai mare parte din garanții au fost eliberate în cadrul celui de al 8-lea FED (23 de milioane EUR, în principal pentru ajutoarele programabile) și în cadrul celui de al 9-lea FED (90 de milioane EUR, în principal pentru ajutoarele destinate politicilor sectoriale). 5.1.2 Garanții pentru reținere Garanțiile pentru reținere se referă numai la contractele pentru lucrări. De obicei, se reține 10 % din plățile intermediare către beneficiari pentru a asigura îndeplinirea de către contractant a obligațiilor care îi revin. Sumele reținute se regăsesc ca sume de plată. Sub rezerva aprobării de către autoritatea contractantă, contractantul poate prezenta în schimb o garanție pentru reținere care se substituie sumelor reținute din plățile intermediare. Aceste garanții primite sunt prezentate drept active contingente. Reducerea cu 30 de milioane EUR a garanțiilor pentru reținere reprezintă diferența dintre garanțiile eliberate și noile garanții primite. Cea mai mare parte din garanții au fost eliberate în cadrul celui de al 9-lea FED (63 de milioane EUR, în principal pentru ajutoarele destinate politicilor sectoriale). Noile garanții au fost în principal primite în cadrul celui de al 9-lea FED (31 de milioane EUR, în principal pentru ajutoarele destinate politicilor sectoriale) și al celui de al 10-lea FED (22 de milioane EUR). 5.2 PASIVE CONTINGENTE milioane EUR || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 31.12.2011 || TOTAL 31.12.2010 Sume care fac obiectul unui litigiu || - || 0 || - || 0 || 6 TOTAL || - || 0 || - || 0 || 6 Sumele de mai sus sunt aferente acțiunilor în despăgubiri care sunt intentate în prezent împotriva FED, altor diferende juridice și costurilor juridice estimate. În viitor, toate pasivele contingente și angajamentele vor fi finanțate, în cazul în care devin scadente, de FED. 5.3 ALTE INFORMAȚII PREZENTATE 5.3.1 Angajamente bugetare milioane EUR || Al 8-lea FED || Al 9-lea FED || Al 10-lea FED || TOTAL 31.12.2011 || TOTAL 31.12.2010 Angajamente bugetare în curs, care nu au fost încă plătite || 157 || 1 643 || 3 794 || 5 594 || 5 991 Sume aferente incluse în contul de rezultat economic || (29) || (308) || (309) || (646) || (714) TOTAL || 128 || 1 335 || 3 485 || 4 948 || 5 277 Angajamentele bugetare în curs reprezintă angajamentele deschise pentru care nu au fost încă făcute plăți și/sau dezangajări. Aceasta este o consecință firească a existenței programelor multianuale. La data de 31 decembrie 2011, angajamentele bugetare în curs totalizau 5 594 de milioane EUR. Suma prezentată drept un angajament viitor care urmează să fie finanțat este acest angajament bugetar în curs minus sumele aferente care au fost incluse drept cheltuieli în contul de rezultat economic pentru 2011, ajungându-se la un total de 4 948 de milioane EUR. 6. GESTIONAREA RISCULUI FINANCIAR Următoarele informații prezentate în legătură cu gestionarea riscului financiar de către Fondul european de dezvoltare se referă la operațiuni de trezorerie efectuate de către Comisia Europeană în numele Fondului european de dezvoltare în vederea execuției resurselor fondului. 6.1 POLITICI DE GESTIONARE A RISCULUI ȘI ACTIVITĂȚI DE ACOPERIRE A RISCURILOR (HEDGING) Regulile și principiile de gestionare a operațiunilor de trezorerie ale FED sunt prevăzute în Regulamentul 215/2008 al Consiliului privind regulamentul financiar aplicabil celui de al zecelea Fond european de dezvoltare și în acordul intern. Se aplică următoarele principii generale, care derivă din regulamentul menționat anterior: – contribuțiile FED se plătesc de către statele membre în conturi speciale deschise la banca de emisiune a fiecărui stat membru sau la instituția financiară desemnată de acesta. Sumele aferente contribuțiilor rămân în aceste conturi speciale până când trebuie efectuate plățile FED; – contribuțiile FED sunt plătite de statele membre în EUR, în timp ce plățile FED sunt denominate în EUR și în alte monede, inclusiv monede mai puțin cunoscute; – conturile bancare deschise de Comisie în numele FED nu pot avea facilități de descoperire de cont. Pe lângă conturile speciale, alte conturi bancare sunt deschise de către Comisie în numele FED, la instituții financiare (bănci centrale și bănci comerciale), în scopul executării și încasării plăților, altele decât contribuțiile statului membru la buget în conformitate cu articolul 44 din Regulamentul 215/2008 al Consiliului (a se vedea punctul 6.4 de mai jos). Toate băncile comerciale la care s-au deschis conturi altele decât „conturile speciale” menționate anterior sunt selectate de către Comisie în urma unei proceduri de ofertare. Operațiunile de trezorerie și de plată sunt foarte automatizate și se bazează pe sisteme informatice moderne. Se aplică proceduri specifice de garantare a securității sistemelor și a separării sarcinilor în conformitate cu Regulamentul financiar, standardele de control intern ale Comisiei și principiile de audit. Un set scris de orientări și proceduri reglementează gestionarea operațiunilor de trezorerie și de plată având obiectivul de a limita riscurile operaționale și financiare și de a asigura un nivel adecvat de control. Acestea acoperă domenii diferite de exploatare, iar conformitatea cu orientările și procedurile este verificată periodic. 6.2 RISCUL DE PIAȚĂ 6.2.1 Riscul valutar Toate contribuțiile sunt deținute în EUR, iar alte valute sunt cumpărate numai atunci când acest lucru este necesar pentru execuția plăților. Drept urmare, operațiunile de trezorerie ale FED nu sunt expuse riscului valutar. 6.2.2 Riscul ratei dobânzii FED nu contractează împrumuturi; în consecință, acesta nu este expus riscului ratei dobânzii. Cu toate acestea, obține dobândă la soldurile pe care le deține în diversele sale conturi bancare. Comisia, în numele FED, a instituit așadar măsuri pentru a asigura că dobânzile obținute periodic reflectă nivelul de piață al ratelor dobânzii, precum și variațiile posibile ale acestora. Soldurile de la sfârșitul zilei deținute în conturile bancare comerciale sunt remunerate zilnic. Remunerarea soldurilor deținute în astfel de conturi are la bază rate de piață variabile la care se aplică o marjă contractuală (pozitivă sau negativă). Pentru majoritatea conturilor, calculul dobânzii depinde de EONIA (Euro Over Night Index Average) și se ajustează pentru a reflecta orice fluctuație a acestei rate. Pentru alte conturi, calculul dobânzii depinde de rata marginală a BCE (folosită pentru operațiunile de refinanțare ale BCE). Drept urmare, FED nu este expus riscului ca soldurile sale să fie remunerate la rate mai mici decât ratele pieței. 6.3 RISCUL DE CREDIT (RISCUL DE CONTRAPARTIDĂ) Majoritatea resurselor de trezorerie ale FED sunt depozitate, în conformitate cu Regulamentul 215/2008 al Consiliului, în „conturile speciale” deschise de statele membre pentru plata contribuțiilor lor. Majoritatea acestor conturi sunt deschise la trezoreriile sau la băncile centrale naționale ale statelor membre. Aceste instituții prezintă cel mai redus risc de contrapartidă pentru FED (expunerea este pentru statele membre). Pentru partea de resurse de trezorerie ale FED depozitată la bănci comerciale în vederea acoperirii execuției plăților, alimentarea acestor conturi se efectuează pe o bază de tip „la momentul oportun” și este gestionată în mod automat de sistemul de gestionare a trezoreriei al Comisiei. În fiecare cont se păstrează un nivel minim al disponibilităților de numerar, proporțional cu media plăților zilnice efectuate din contul respectiv. În consecință, sumele depozitate la vedere în aceste conturi rămân în mod constant la un nivel scăzut, ceea ce asigură o expunere la risc limitată pentru FED. Mai mult, se aplică orientări specifice pentru selecția băncilor comerciale pentru a reduce și mai mult riscul de contrapartidă la care este expus FED. Toate băncile comerciale sunt selectate în urma unor proceduri de ofertare. Ratingul minim de credit pe termen scurt necesar în vederea admiterii la procedurile de ofertare este Moody's P-1 sau echivalent (S&P A-1 sau Fitch F1). În circumstanțe specifice și bine întemeiate se poate solicita un nivel mai scăzut. 6.4 RISCUL DE LICHIDITATE Principiile bugetare aplicate FED garantează că lichiditățile globale necesare pentru perioada bugetară sunt întotdeauna suficiente pentru executarea tuturor plăților conexe. Într-adevăr, totalul contribuțiilor statelor membre este egal cu valoarea totală a creditelor de plată pentru perioada bugetară relevantă. Cu toate acestea, contribuțiile statelor membre la FED sunt plătite în trei tranșe pe an, în timp ce plățile fac obiectul unei anumite periodicități. Pentru a garanta că resursele de trezorerie sunt întotdeauna suficiente pentru a acoperi plățile care urmează a fi executate într-o anumită lună, informațiile cu privire la situația trezoreriei fac obiectul schimburilor periodice între trezoreria Comisiei și serviciile ordonatoare relevante pentru a asigura că plățile executate într-o perioadă dată nu depășesc resursele de trezorerie disponibile. Pe lângă cele menționate anterior, în contextul operațiunilor zilnice de trezorerie ale FED, instrumentele automatizate de gestionare a trezoreriei asigură că zilnic sunt disponibile suficiente lichidități în fiecare cont bancar al FED. 7. INFORMAȚII PRIVIND PĂRȚILE AFILIATE Nu au fost identificate tranzacții cu părțile afiliate care să necesite o prezentare separată în această secțiune. 8. EVENIMENTE DUPĂ DATA BILANȚULUI La data prezentării acestor conturi nicio chestiune semnificativă sau care să necesite o prezentare separată în această secțiune nu a fost adusă în atenția contabilului FED și nici nu a fost raportată acestuia. Conturile anuale și notele aferente au fost pregătite folosind cele mai recente informații disponibile și acest lucru se reflectă în informațiile prezentate anterior. 9. RECONCILIERE REZULTAT ECONOMIC - REZULTAT BUGETAR Rezultatul economic al exercițiului se calculează în baza principiilor contabilității de angajamente, în timp ce rezultatul bugetar se bazează pe regulile contabilității de casă, în conformitate cu Regulamentul financiar. Cum ambele sunt rezultatul acelorași tranzacții suport, asigurarea faptului că acestea sunt reconciliabile reprezintă un control util. Tabelul de mai jos prezintă această reconciliere, punând în evidență principalele sume reconciliate, defalcate pe posturi de venituri și de cheltuieli. || || milioane EUR || 2011 || 2010 || || REZULTATUL ECONOMIC AL EXERCIȚIULUI || (2 700) || (2 765) || || VENITURI || || Creanțe care nu afectează rezultatul bugetar || (52) || (33) Creanțe stabilite în exercițiul curent dar neîncasate încă || (3) || (4) Creanțe stabilite în exercițiile anterioare și încasate în exercițiul curent || 10 || 10 Efect net al prefinanțării || 46 || 53 Venituri nete înregistrate în avans || (13) || (173) || || CHELTUIELI || || Cheltuielile exercițiului curent neplătite încă || 98 || 178 Cheltuielile exercițiilor anterioare plătite în exercițiul curent || (249) || (155) Anularea plăților || 17 || 39 Efectul net al prefinanțării || (346) || (353) Cheltuieli nete înregistrate în avans || 317 || (31) || || REZULTATUL BUGETAR AL EXERCIȚIULUI || (2 874) || (3 233) 9.1 Elemente de reconciliere - Venituri Veniturile bugetare ale unui exercițiu financiar corespund veniturilor încasate din creanțe stabilite în cursul exercițiului și sumelor încasate din creanțe care au fost stabilite în exercițiile anterioare. Creanțele care nu afectează rezultatul bugetar sunt înregistrate în rezultatul economic, dar, din perspectivă bugetară, nu pot fi considerate venituri, întrucât suma încasată este transferată în rezerve și nu poate fi angajată din nou decât printr-o decizie a Consiliului. Astfel, creanțele stabilite în exercițiul curent, dar neîncasate încă trebuie deduse din rezultatul economic în scopul reconcilierii, deoarece nu fac parte din veniturile bugetare. În schimb, creanțele stabilite în exercițiile anterioare și încasate în exercițiul curent trebuie adăugate la rezultatul economic în scopul reconcilierii. Efectul net al prefinanțării este compensarea sumelor de prefinanțare recuperate. Aceasta este o încasare de numerar care nu are impact asupra rezultatului economic. Veniturile nete înregistrate în avans constau în principal în regularizări făcute la sfârșitul exercițiului în scopul separării exercițiilor. Numai efectul net, respectiv veniturile înregistrate în avans aferente exercițiului curent minus încasările din veniturile înregistrate în avans aferente exercițiului anterior, este luat în considerare. 9.2 Elemente de reconciliere - Cheltuieli Cheltuielile exercițiului curent neplătite încă vor fi adăugate în scopul reconcilierii întrucât sunt incluse în rezultatul economic, dar nu fac parte din cheltuielile bugetare. În schimb, cheltuielile exercițiilor anterioare plătite în exercițiul curent trebuie deduse din rezultatul economic în scopul reconcilierii, întrucât fac parte din cheltuielile bugetare aferente exercițiului curent, dar fie nu au efect asupra rezultatului economic, fie duc la scăderea cheltuielilor în cazul în care se fac corecții. Încasările care provin din anularea plăților nu afectează rezultatul economic, însă au impact asupra rezultatului bugetar. Efectul net al prefinanțării este dat de corelarea noilor sume de prefinanțare plătite în exercițiul curent (înregistrate drept cheltuieli bugetare ale exercițiului) și de compensarea prefinanțării plătite în exercițiul curent sau în exercițiile anterioare prin acceptarea costurilor eligibile. Acestea din urmă reprezintă o cheltuială din perspectiva angajamentelor, dar nu în conturile bugetare, deoarece plata prefinanțării inițiale a fost deja considerată cheltuială bugetară la momentul plății. Cheltuielile nete înregistrate în avans constau în principal în regularizări efectuate la sfârșitul exercițiului în scopul separării exercițiilor, respectiv cheltuielile eligibile suportate de beneficiarii fondurilor FED, dar care nu au fost încă raportate către FED. Numai efectul net, respectiv cheltuielile înregistrate în avans aferente exercițiului curent minus rambursările de cheltuieli înregistrate în avans din exercițiul anterior, este luat în considerare. 2. RAPORT PRIVIND EXECUȚIA FINANCIARĂ NOTĂ INTRODUCTIVĂ FED-uri anterioare · Decizia 1/2000 a Consiliului ACP-CE din 27 Iulie 2000 privind măsurile tranzitorii stipulează ca o parte din resursele nealocate din FED-urile anterioare să fie utilizate pentru programele conforme cu dispozițiile relevante ale Acordului de la Cotonou, aplicabile anticipat în temeiul măsurilor tranzitorii. · Decizia 410/2001 a Comisiei din 16 Martie 2001, care stabilește alocările pentru programele indicative ale țărilor ACP în temeiul Acordului de parteneriat ACP-CE, prevede că resursele nealocate din FED-urile anterioare în valoare de maximum 1,2 miliarde EUR vor fi utilizate pentru execuție în conformitate cu normele și procedurile FED-urilor relevante, în cursul perioadei premergătoare intrării în vigoare a Protocolului financiar aplicabil celui de al 9-lea FED. · Decizia nr. 1033/2001 a Comisiei din 15 iunie 2001 a stabilit alocările pentru programele regionale și pentru cooperarea intra-ACP în cadrul Protocolului financiar la Acordul de parteneriat ACP-CE. · Decizia 1252/2002 a Comisiei din 11 iulie 2002 a mărit, pe de o parte, pachetul destinat cooperării intra-ACP cu 60 de milioane EUR, din rezervele generale ale celui de al 6-lea și ale celui de al 7-lea FED și, pe de altă parte, a prevăzut utilizarea acestor fonduri suplimentare în cursul perioadei premergătoare intrării în vigoare a Protocolului financiar aplicabil celui de al 9-lea FED, în conformitate cu normele și procedurile aplicabile FED-urilor inițiale. · În cele din urmă, prin Decizia 3/2002 a Consiliului de Miniștri ACP-CE din 23 Decembrie 2002, suma de 25 de milioane EUR a fost prelevată din resursele nealocate ale celui de al 8-lea FED (rezerva generală) și a fost alocată cooperării regionale, în temeiul Acordului de parteneriat ACP-CE. · Întrucât cel de al 6-lea FED a fost închis în 2006, iar cel de al 7-lea FED a fost închis în 2008, conturile anuale nu mai cuprind tabelele privind execuția în cazul acestor FED­uri. Cu toate acestea, execuția soldurilor transferate se regăsește în cel de al 9­lea FED. · La fel ca în anii precedenți, în vederea asigurării transparenței în prezentarea conturilor aferente exercițiului 2009, tabelele de mai jos evidențiază separat pentru cel de al 8­lea FED partea utilizată pentru programare în baza Convenției de la Lomé și partea utilizată pentr