SINTEZĂ

I. Curtea de Conturi a evaluat dacă instrumentul de sprijin financiar pentru comunitatea cipriotă turcă din partea de nord a Ciprului [1] este gestionat în mod eficace de către Comisie. În concret, Curtea a examinat, pe de o parte, dacă Comisia a elaborat un program de asistență care să reflecte obiectivele instrumentului și dacă a creat instrumente de implementare corespunzătoare și, pe de altă parte, dacă proiectele individuale obțin rezultatele scontate.

II. Auditul a acoperit perioada cuprinsă între adoptarea Regulamentului (CE) nr. 389/2006 al Consiliului în februarie 2006 și al treilea trimestru din 2011 și a cuprins, printre altele, examinarea unui eșantion format din 34 de contracte a căror valoare globală reprezenta aproximativ o treime (97,5 milioane de euro) din totalitatea alocărilor bugetare în favoarea instrumentului în perioada 2006-2011.

III. În pofida contextului politic dificil și a unui calendar strâns, Comisia a reușit să elaboreze un program care să reflecte obiectivele regulamentului. De asemenea, într-un termen scurt, Comisia a fost în măsură să înființeze un birou de gestionare a programului și să introducă mecanisme de implementare corespunzătoare. Principalele deficiențe au fost cauzate de faptul că biroul de sprijin pentru program nu a funcționat în cadrul unor proceduri mai puternic deconcentrate, asemenea delegațiilor UE, precum și de faptul că anumite contracte pentru membri importanți ai personalului erau limitate la trei ani.

IV. Prin intermediul programului a fost sprijinit un număr important de diverși beneficiari din cadrul comunității cipriote turce, obținându-se deja anumite rezultate. Cu toate acestea, cel mai amplu proiect din cadrul programului (27,5 milioane de euro), respectiv construirea planificată a unei uzine de desalinizare a apei de mare, nu poate fi implementat, ceea ce reprezintă un serios pas înapoi pentru program. Mai general, sustenabilitatea proiectelor este deseori incertă din cauza capacității administrative și financiare limitate a autorităților comunității cipriote turce, precum și din cauza adoptării cu întârziere de către acestea a "legislației" relevante.

V. Pe baza observațiilor de mai sus, Curtea formulează în atenția Comisiei o serie de recomandări care iau în considerare diferite scenarii posibile, întemeiate atât pe evoluții în procesul de reunificare, cât și pe nivelul viitoarei asistențe din partea UE:

- în cazul în care nu se ajunge la o soluție în scurt termen și se decide că este necesar să se acorde în continuare o finanțare substanțială comunității cipriote turce, Comisia ar trebui să adopte o serie de măsuri în vederea consolidării modului în care gestionează programul de asistență (a se vedea punctul 64);

- în cazul în care se decide să nu se sprijine un program suplimentar de asistență de mare amploare, ar trebui pregătit un plan de acțiune în vederea reducerii sau a eliminării treptate a activităților grupului operativ al Comisiei (a se vedea punctul 65);

- în cazul în care se înregistrează progrese evidente în procesul de reunificare, Comisia ar trebui să ia măsurile necesare în vederea pregătirii din timp a unui program care să permită întregii țări să beneficieze de finanțarea din partea UE în urma reunificării (a se vedea punctul 66).

INTRODUCERE

CONTEXT

1. Ciprul a devenit independent în 1960. Tratatul de garanție semnat în același an de Grecia, de Turcia, de Regatul Unit, precum și de reprezentanții comunității cipriote grecești și de cei ai comunității cipriote turce avea ca obiectiv garantarea dispozițiilor fundamentale din constituție, precum și a suveranității și a integrității teritoriale a Ciprului. La scurt timp de la semnare, au apărut însă neînțelegeri cu privire la revizuirea constituției, care au condus la un colaps politic în 1963 și la o escaladare a violenței între cele două comunități. Ca urmare a adoptării Rezoluției nr. 186 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (ONU) în martie 1964, a fost creată Forța ONU de menținere a păcii în Cipru (UNFICYP), care se află în continuare pe teritoriul Ciprului și are o capacitate actuală de aproximativ 1000 de soldați.

2. Diviziunea de facto existentă în Cipru datează de la momentul intervenției militare a Turciei în partea de nord a insulei, în iulie 1974. Aceasta a avut loc după mai mulți ani de confruntări între cele două comunități și în urma unei lovituri de stat militare de scurtă durată, organizată de secțiuni ale Gărzii Naționale Cipriote conduse de ofițeri greci.

3. În urma intervenției militare a Turciei, Consiliul de Securitate al ONU a extins mandatul UNFICYP, care include în prezent supravegherea încetării de facto a focului și menținerea unei zone tampon de-a lungul "liniei verzi" care separă partea de nord de cea de sud a insulei. Ca urmare a evenimentelor din 1974, marea majoritate a ciprioților greci și a ciprioților turci trăiesc separat de o parte și de alta a zonei tampon. Problema legată de proprietate care a urmat a reprezentat una dintre cele mai dificile probleme de rezolvat în cadrul eforturilor desfășurate în prezent pentru a se ajunge la o soluție (a se vedea punctul 32).

4. La 15 noiembrie 1983, partea locuită de ciprioții turci s-a autoproclamat "Republica Turcă a Ciprului de Nord", însă nu este recunoscută decât de Turcia. Rezoluția nr. 541 a Consiliului de Securitate al ONU (din 18 noiembrie 1983) consideră că tentativa de a crea "Republica Turcă a Ciprului de Nord" este nulă și neavenită. ONU recunoaște suveranitatea Republicii Cipru conform cadrului stabilit la momentul dobândirii independenței, în 1960.

5. La reuniunea de la Helsinki din decembrie 1999, Consiliul European a decis că găsirea unei soluții politice nu avea să reprezinte o condiție prealabilă pentru aderarea Ciprului la Uniunea Europeană (UE), însă a subliniat că o astfel de soluție ar facilita procesul de aderare. În decembrie 2002, Consiliul European de la Copenhaga a decis că Ciprul va fi admis ca nou stat membru al UE, reiterând, în același timp, preferința sa pentru aderarea unui Cipru unificat.

6. Cu toate acestea, cu ocazia unui referendum care a avut loc în aprilie 2004, "Planul Annan" de soluționare a problemei cipriote a fost respins de 76 % din ciprioții greci care au votat, în timp ce 65 % din ciprioții turci care au votat au aprobat acest plan. În consecință, la 1 mai 2004, Republica Cipru a aderat la UE cu teritoriul insulei în continuare divizat de facto. Deși, din punct de vedere juridic, întreaga insulă face parte din UE, aplicarea acquis-ului comunitar este suspendată în partea de nord, o zonă asupra căreia Republica Cipru nu exercită un control efectiv. Această situație reprezintă un context politic, juridic și diplomatic unic.

7. În septembrie 2008, a fost lansată o nouă rundă de discuții sub egida ONU, care continuă și în prezent. Secretarul General al Organizației Națiunilor Unite și liderii celor două comunități – cipriotă greacă și cipriotă turcă – au convenit să se reunească pentru a cincea oară în ianuarie 2012.

ASISTENțA FINANCIARĂ ACORDATĂ DE UE

8. În urma referendumului din 2004, Consiliul (Afaceri Generale și Relații Externe) a solicitat Comisiei, cu o săptămână înainte de aderarea Republicii Cipru la UE, să prezinte o propunere referitoare la un program de ajutor. În concluziile sale, Consiliul declara:

"Comunitatea cipriotă turcă și-a exprimat în mod clar voința de a-și asigura un viitor în cadrul Uniunii Europene. Consiliul este hotărât să pună capăt izolării acestei comunități și să faciliteze reunificarea Ciprului prin încurajarea dezvoltării economice a comunității cipriote turce. Consiliul a invitat Comisia să prezinte în acest scop propuneri detaliate, care să pună accentul în mod deosebit pe integrarea economică a insulei și pe îmbunătățirea relațiilor dintre cele două comunități și cu UE." [2]

9. La 7 iulie 2004, Comisia a propus un pachet format din două regulamente: un regulament privind un instrument de sprijin financiar destinat să încurajeze dezvoltarea economică a comunității cipriote turce și un regulament privind "comerțul direct". Cu toate acestea, s-a dovedit dificil pentru Consiliu să convină asupra adoptării acestui pachet, iar cele două regulamente au trebuit separate [3].

10. Regulamentul Consiliului privind instrumentul de sprijin financiar a fost adoptat, în final, la 27 februarie 2006 [4], cu o alocare inițială de 258,8 milioane de euro. Acesta era, de fapt, cuantumul care fusese destinat comunității cipriote turce în vederea implementării politicilor UE în Cipru în cazul în care s-ar fi ajuns la un acord politic înainte de aderare. În perioada 2009-2011, s-au alocat sume suplimentare mai reduse totalizând 33,5 milioane de euro. În tabelul următor este prezentată repartizarea fondurilor în funcție de obiectivele instrumentului. Anexa I cuprinde o listă detaliată a proiectelor finanțate în cadrul fiecărui obiectiv. La 30 septembrie 2011, Comisia vărsase aproximativ 69 % din cuantumul total contractat în cadrul instrumentului.

TABEL

FONDURI ALOCATE PE OBIECTIV (LA 30 SEPTEMBRIE 2011)

(în milioane de euro) | Sume prevăzute | % din totalul prevăzut | Sume contractate | Sume plătite | % plătit din totalul contractat |

Obiectivul 1 Dezvoltarea și restructurarea infrastructurilor | 129,25 | 44,2 % | 135,02 | 76,49 | 56,6 % |

Obiectivul 2 Promovarea dezvoltării sociale și economice | 84,65 | 29,0 % | 64,87 | 49,41 | 76,2 % |

Obiectivul 3 Promovarea reconcilierii, adoptarea de măsuri pentru instaurarea unui climat de încredere și sprijinirea societății civile | 23,50 | 8,0 % | 19,90 | 17,61 | 88,5 % |

Obiectivul 4 Apropierea comunității cipriote turce de UE | 12,50 | 4,3 % | 8,62 | 7,49 | 87,0 % |

Obiectivul 5 [9999] Pregătirea comunității cipriote turce pentru a introduce și a pune în aplicare acquis-ul comunitar Fonduri de rezervă menite să finanțeze acțiuni neprevăzute în cadrul asistenței tehnice și al programului | 21,35 | 7,3 % | 15,69 | 14,15 | 90,2 % |

Subtotal Partea operațională | 271,25 | 92,8 % | 244,10 | 165,15 | 67,7 % |

Gestiune (personal și misiuni), logistică | 21,05 | 7,2 % | 15,30 | 13,64 | 89,1 % |

Total | 292,30 | 100,0 % | 259,40 | 178,79 | 68,9 % |

SFERA ȘI ABORDAREA AUDITULUI

11. Auditul a avut ca obiectiv să răspundă la întrebarea globală:

"Comisia gestionează în mod eficace instrumentul de sprijin financiar al UE pentru comunitatea cipriotă turcă?"

Această întrebare a vizat să determine, în special:

a) dacă Comisia a fost în măsură să elaboreze un program de asistență care să reflecte obiectivele instrumentului și dacă a introdus mecanisme adecvate pentru implementarea acestuia;

b) dacă proiectele individuale finanțate în cadrul programului produc rezultatele scontate și dacă au potențialul de a fi durabile.

Auditul nu a urmărit să evalueze dacă programul contribuia la obiectivul politic referitor la reunificare din cadrul instrumentului.

12. Probele pe baza cărora s-a realizat auditul au fost obținute prin intermediul examinării de documente, prin interviuri, precum și prin trei vizite de audit la fața locului, în Cipru, în 2011. În cadrul auditului, s-a examinat, în special, un eșantion format din 34 de contracte selectate din rândul a nouă dintre principalele proiecte din cele 24 de proiecte finanțate prin intermediul programului și care acopereau toate cele cinci obiective de politici ale instrumentului. Contractele auditate au totalizat 97,5 milioane de euro, respectiv o treime din totalul alocărilor bugetare pentru instrument (292,3 milioane de euro). Anexa II prezintă lista completă a contractelor care au făcut obiectul auditului.

OBSERVAȚII

COMISIA A ÎNTÂMPINAT DIFICULTĂțI CONSIDERABILE LA ELABORAREA șI LA IMPLEMENTAREA PROGRAMULUI

13. În cadrul auditului, s-a evaluat dacă elaborarea programului fusese gestionată în mod eficace de către Comisie. În acest scop, s-a examinat dacă aceasta stabilise priorități și acțiuni clare, logice și în timp util și care să fie axate pe principalele obiective ale instrumentului și bazate pe nevoile comunității cipriote turce. S-a examinat, de asemenea, dacă, la crearea structurilor și a procedurilor specifice pentru implementarea acestui program, Comisia ținuse cont de experiența sa anterioară, dacă evaluase diferitele opțiuni posibile și dacă se asigurase că deține expertiza adecvată pentru a implementa programul.

INTERVENțIILE REFLECTAU OBIECTIVELE PROGRAMULUI, ÎN POFIDA NUMĂRULUI RIDICAT DE SECTOARE CARE TREBUIAU ACOPERITE, A ADOPTĂRII TARDIVE A REGULAMENTULUI șI A LIPSEI UNEI PERSPECTIVE MULTIANUALE

14. Conform articolului 1 din Regulamentul Consiliului, obiectivul global al asistenței acordate prin intermediul instrumentului îl reprezintă facilitarea reunificării Ciprului. Acest obiectiv trebuie atins "prin încurajarea dezvoltării economice a comunității cipriote turce, punându-se accentul, în special, pe integrarea economică a insulei, pe îmbunătățirea relațiilor între cele două comunități și cu UE și pe pregătirea în vederea punerii în aplicare a acquis-ului comunitar". Articolul 2 din regulament cuprinde o paletă largă de obiective mai specifice care trebuie să facă obiectul asistenței (a se vedea caseta 1). Această formulare largă a obiectivelor implica faptul că asistența trebuia acordată într-un număr important de sectoare, ceea ce a reprezentat o provocare considerabilă pentru Comisie pe planul implementării, inclusiv în ceea ce privește alocarea resurselor umane necesare. O abordare axată pe un număr mai restrâns de obiective ar fi permis Comisiei să canalizeze mai bine asistența.

15. Toate intervențiile care au făcut obiectul auditului au contribuit, în măsuri diferite, la îndeplinirea obiectivelor prevăzute la articolul 2 din regulament. Prin punerea accentului asupra dezvoltării infrastructurilor, precum și asupra dezvoltării economice a comunității cipriote turce, se urmărea să se asigure că nivelul de dezvoltare economică al acestei comunități, comparat cu cel al comunității cipriote grecești, nu va reprezenta un obstacol în calea găsirii unei soluții politice. Cele mai importante alocări financiare au fost realizate în sectorul apă și canalizare și în sectorul dezvoltare rurală. Acest demers a reflectat nevoile prioritare, capacitatea de absorbție din diferite sectoare și rezultatele studiilor de fezabilitate specifice care fuseseră efectuate (a se vedea tabelul și anexa I).

CASETA 1

OBIECTIVELE REGULAMENTULUI (CE) NR. 389/2006 AL CONSILIULUI

ARTICOLUL 1

Obiectiv global și beneficiari

Comunitatea acordă un ajutor în scopul facilitării reunificării Ciprului, prin încurajarea dezvoltării economice a comunității cipriote turce, punându-se accentul, în special, pe integrarea economică a insulei, pe îmbunătățirea relațiilor dintre cele două comunități și cu UE și pe pregătirea în vederea punerii în aplicare a acquis-ului comunitar.

ARTICOLUL 2

Obiective

Ajutorul se folosește, în special, pentru a favoriza:

a) promovarea dezvoltării sociale și economice, inclusiv prin măsuri de restructurare, în special în ceea ce privește dezvoltarea rurală, dezvoltarea resurselor umane și dezvoltarea regională;

b) dezvoltarea și restructurarea infrastructurilor, în special în sectoarele energiei și transporturilor, mediului, telecomunicațiilor și aprovizionării cu apă;

c) reconcilierea, instaurarea unui climat de încredere și sprijinul societății civile;

d) apropierea între comunitatea cipriotă turcă și Uniune, datorită, în special, difuzării de informații privind ordinea juridică și politică a Uniunii Europene, promovării contactelor interpersonale și acordării de burse în Comunitate;

e) stabilirea de texte juridice aliniate la acquis-ul comunitar, pentru ca acestea să fie de îndată aplicabile, încă de la intrarea în vigoare a unei rezoluții comune privind problema cipriotă;

f) pregătirea necesară aplicării acquis-ului comunitar în vederea ridicării suspendării prevăzute la articolul 1 din Protocolul nr. 10 la actul de aderare.

16. Obiectivul privind "reconcilierea și instaurarea unui climat de încredere" reprezenta, de asemenea, un important mijloc complementar de sprijinire a obiectivului primordial privind reunificarea. Cu toate acestea, cuantumul real stabilit prin decizia de finanțare din decembrie 2006 era cu 35 % mai scăzut decât cel prevăzut în propunerea inițială din iulie 2004. Această schimbare reflecta rezultatul consultărilor cu liderii comunității cipriote turce, care considerau dezvoltarea economică și a infrastructurilor comunității lor ca reprezentând obiectivele principale ale instrumentului.

17. În programele sale de asistență, Comisia însoțește, în general, proiectele de o utilizare largă a sprijinului pentru consolidarea capacităților, cu scopul de a întări administrațiile naționale și de a ameliora sustenabilitatea proiectelor finanțate. Cu toate acestea, posibilitatea pentru Comisie de a recurge la asemenea abordări în cadrul acestui program a fost redusă în mod considerabil din cauza faptului că administrația comunității cipriote turce nu este recunoscută în mod oficial pe plan internațional. Astfel, de exemplu, Comisia nu a fost în măsură să utilizeze contractele de înfrățire, care reprezintă instrumentul său preferat în materie de consolidare a capacităților în țările care se pregătesc să adopte acquis-ul comunitar [5]. În cazurile în care Comisia a utilizat asistența tehnică furnizată de societăți de consultanță în vederea consolidării capacităților, măsura în care aceste societăți au putut colabora cu autoritățile comunității cipriote turce a fost, de asemenea, limitată de împrejurările politice (a se vedea și punctul 45).

18. Termenul lung necesar pentru adoptarea regulamentului Consiliului (a se vedea punctul 9) a însemnat că deciziile de finanțare referitoare la alocarea inițială de 259 de milioane de euro au trebuit elaborate și aprobate în cursul unui singur an. O serie de activități pregătitoare care fuseseră planificate pentru perioada 2004-2005 nu au putut fi desfășurate, iar Comisia a fost nevoită să finanțeze studii de fezabilitate importante cu ajutorul unui buget de numai 2 milioane de euro, disponibil în cadrul unui pachet de ajutoare speciale pe anul 2003 pentru partea de nord a Ciprului [6]. Presiunea timpului din cursul etapei de pregătire a proiectului a reprezentat una dintre problemele majore întâlnite în cadrul proiectului privind uzina de desalinizare a apei de mare (a se vedea punctele 38-40).

19. Aprobarea tardivă a avut, de asemenea, un impact negativ asupra elaborării documentației în vederea implementării proiectelor, în special în ceea ce privește specificațiile tehnice pentru procedurile de achiziții, care, în loc să se deruleze de-a lungul a patru ani și jumătate, în perioada iulie 2004-decembrie 2009, au trebuit finalizate în cursul celor trei ani anteriori expirării termenelor stabilite pentru atribuirea contractelor. Această situație a reprezentat o adevărată provocare în ceea ce privește proiectele de infrastructură din sectorul apei [a se vedea caseta 2 litera (c)]. În consecință, din totalul fondurilor alocate contractelor acoperite de audit, aproximativ 62 % au fost contractate de-abia în 2009, iar nu mai puțin de 44 % nu au fost contractate până în decembrie 2009, luna în care a expirat termenul.

20. Din cauza adoptării tardive a regulamentului, Comisia nu a fost în măsură să beneficieze de cadrul de programare multianual 2004-2006 prevăzut. Mai mult, începând cu 2006, finanțarea este pusă la dispoziție numai în mod ad-hoc și limitat (a se vedea punctul 10).

21. Această lipsă a unui cadru de programare multianual nu a fost propice unei gestiuni eficace a programului. În special, cu alte cuvinte, Comisia nu a fost în măsură să planifice și să stabilească o ordine a intervențiilor sale astfel încât să se obțină un impact maxim și nici să transfere fondurile între diferitele sectoare de intervenție în funcție de gradul lor de bună performanță și de experiența dobândită. Asistența în favoarea sectorului telecomunicațiilor (a se vedea punctul 35) și a programelor de acordare de burse (a se vedea punctul 53) privește două domenii care au întâmpinat dificultăți deosebite în această privință. Lipsa unei perspective multianuale face, de asemenea, mai dificilă gestionarea resurselor umane (a se vedea punctul 27).

O SERIE DE FACTORI AU PREJUDICIAT EFICACITATEA BIROULUI DE SPRIJIN LOCAL AL COMISIEI

22. Comisia s-a confruntat cu o provocare majoră atunci când a trebuit să găsească o structură adecvată pentru implementarea programului. În timp ce finanțarea din partea UE în statele membre este implementată, în mod normal, prin intermediul unor organisme naționale, în cazul acestui program nu era posibil să se procedeze în mod asemănător, dat fiind că Republica Cipru nu exercită un control efectiv asupra părții de nord a Ciprului. În același timp, nu era posibil nici să se creeze o delegație a UE pentru implementarea asistenței, deoarece delegațiile pot fi înființate doar în afara UE, iar insula, în ansamblul său, face parte din UE, din punct de vedere juridic (a se vedea punctul 6). Regulamentul prevedea inițial ca asistența să fie implementată prin intermediul Agenției Europene pentru Reconstrucție, cu ajutorul căreia Comisia implementase, începând din 2000, o mare parte a asistenței sale în favoarea Balcanilor de Vest, însă decizia de a închide agenția a însemnat că și această opțiune era exclusă [7].

23. Confruntată cu această provocare, Comisia a făcut apel la vasta sa experiență pentru a identifica structura instituțională cea mai potrivită care să poată constitui o alternativă. Modelul ales a fost un grup operativ la nivelul serviciilor centrale și care dispunea de un birou de sprijin local pentru program – Biroul de sprijin pentru program al Uniunii Europene (European Union Programme Support Office, denumit în continuare "EUPSO") – în partea de nord a Ciprului. Acest model are ca sursă de inspirație birourile de asistență tehnică utilizate de Comisie în Cisiordania și a luat în considerare costurile și beneficiile diferitelor abordări, precum și contextul politic [8]. Amplasarea EUPSO în partea de nord a Ciprului a permis actorilor programului de asistență să monitorizeze mai îndeaproape implementarea și să răspundă mai bine nevoilor beneficiarilor de proiecte.

24. Comisia a fost în măsură să înființeze în mod rapid EUPSO, prin intermediul unui contract de servicii semnat în decembrie 2006 cu societatea GTZ [9]. Acest contractant avea deja sarcina, în baza unui acord existent [10], de a furniza sprijin logistic pentru asistența tehnică în partea de nord a Ciprului.

25. Cu toate acestea, gestionarea programului de către EUPSO a fost prejudiciată de incapacitatea biroului de a funcționa în același mod precum delegațiile UE, care asigură, în general, gestiunea programelor de asistență ale UE. În lipsa unui șef de delegație, toate deciziile importante trebuie transmise serviciilor centrale ale Comisiei. Aceasta privește, de asemenea, procedurile de ofertare, de contractare și de plată, având în vedere faptul că aceste proceduri nu au fost trecute în competența EUPSO în același mod în care sunt în competența delegațiilor UE, ceea ce încetinește operațiunile. Mai mult, în cadrul DG Extindere, patru unități diferite sunt implicate în autorizarea contractelor și a plăților. O evaluare a programului realizată în 2009 a pus, de asemenea, în evidență procedurile lungi de verificare ce rezultau din caracterul centralizat al procesului de aprobare.

26. Spre deosebire de delegațiile UE, EUPSO nu dispune de propriul său serviciu de presă și de comunicare și, prin urmare, nu poate difuza propriile sale comunicate de presă. În schimb, EUPSO consultă Reprezentanța Comisiei Europene în Republica Cipru, care se află în acea parte a Nicosiei asupra căreia Republica Cipru exercită un control efectiv, cu privire la toate materialele produse în vederea publicării în cadrul proiectelor UE. Deși acest mecanism prezintă avantaje potențiale având în vedere contextul politic sensibil, nu există niciun acord operațional detaliat cu privire la procedurile referitoare la astfel de consultări și s-au constatat întârzieri de până la două luni pentru obținerea verificării și validării documentelor de către Reprezentanța Comisiei Europene (a se vedea, de asemenea, punctul 55).

27. O altă dificultate cu care s-a confruntat EUPSO a fost aceea că, potrivit Statutului funcționarilor [11] Uniunii Europene, agenții contractuali de la sediul Comisiei pot fi angajați pentru maximum trei ani, ceea ce contrastează cu durata de cinci ani a contractului, însoțită uneori de posibilitatea de reînnoire, prevăzută în cazul agenților contractuali din delegații. Ca urmare a duratei mai scurte a contractelor, grupul operativ a pierdut agenți competenți și experimentați, chiar și atunci când proiectele gestionate de aceștia nu erau încă finalizate. Mai mult, în prezent, EUPSO întâmpină dificultăți considerabile la atragerea unor agenți cu un profil adecvat care să îi înlocuiască, având în vedere că, din cauza incertitudinilor cu privire la finanțarea viitoare a instrumentului, Comisia nu poate oferi decât contracte cu o durată de un an (a se vedea, de asemenea, punctul 20).

PROCEDURILE DE IMPLEMENTARE A PROGRAMULUI NU AU FOST ÎNTOTDEAUNA EFICACE

28. Comisia a luat măsurile corespunzătoare pentru a evalua metodele de implementare cele mai adecvate în ceea ce privește proiectele individuale. Întrucât nu poate încheia acorduri de finanțare cu autoritățile comunității cipriote turce deoarece acestea nu sunt recunoscute în mod oficial de către comunitatea internațională, Comisia a implementat asistența, în principal, pe baza unor contracte încheiate în mod direct și acționând ca unică autoritate contractantă. În plus, Comisia a gestionat anumite intervenții în comun cu Programul Națiunilor Unite pentru Dezvoltare (PNUD), această abordare dovedindu-se adecvată pentru lansarea programului de asistență al UE, întrucât îi permitea să se sprijine pe activitățile anterioare ale ONU. Înainte de a finanța noi intervenții ale UE prin intermediul ONU, este totuși necesar să se examineze dacă aceste avantaje inițiale sunt în continuare relevante, dată fiind experiența pe care o deține în prezent Comisia.

29. Mecanismele de monitorizare introduse de Comisie au fost, în general, adecvate. Administratorii și șefii de secțiune din cadrul EUPSO au asigurat monitorizarea și au adoptat măsuri corective la adresa partenerilor și a contractanților în privința proiectelor care au făcut obiectul auditului. Atunci când a fost necesar, EUPSO a primit sprijin din partea unităților de gestiune a programului și a experților în materie de asistență tehnică. Cu toate acestea, în domeniul monitorizării proiectelor implementate prin gestiune comună cu PNUD, cooperarea s-a dovedit problematică. În urma auditului, s-au identificat deficiențe semnificative la nivelul acordurilor de contribuție cu PNUD referitor la infrastructurile locale și urbane, la Comitetul comun pentru persoanele dispărute și la operațiunile de deminare, în cazul cărora, deseori, indicatorii de performanță nu erau adecvați sau nu erau raportați în mod sistematic.

30. Încă de la început, Comisia a recunoscut că acordarea de asistență comunității cipriote turce presupunea riscuri financiare și operaționale considerabile. O evaluare realizată în 2009 a permis identificarea celor mai semnificative riscuri în ceea ce privește relevanța, eficiența, eficacitatea, impactul și sustenabilitatea fiecăruia dintre obiectivele instrumentului.

31. Această evaluare a constituit o bază solidă pentru gestionarea riscurilor de către grupul operativ și pentru implementarea unei strategii în materie de asigurare. Comisia a adoptat o serie de măsuri pentru a diminua necesitatea efectuării de controale corective și pentru a reduce expunerea la solicitări sau la sancțiuni suplimentare provenind de la părțile contractante. Subzistă însă un risc post-proiect care privește modul în care răspunderea legată de proprietate și de exploatarea investițiilor în infrastructură este transferată unor beneficiari care nu sunt recunoscuți în mod oficial [12].

32. Un risc aparte este legat de faptul că, potrivit estimărilor, 78 % din terenurile proprietate privată din partea de nord a Ciprului aparțin, din punct de vedere juridic, ciprioților greci [13], al căror consimțământ a fost necesar în cazul investițiilor în infrastructură finanțate de UE pe aceste terenuri. Comisia a stabilit proceduri pentru verificarea dreptului de proprietate asupra bunurilor funciare în cooperare cu Department of Lands and Surveys (Serviciul de cadastru) din Republica Cipru. Deși, inițial, au existat obstacole de ordin juridic în calea acestui proces, precum și întârzieri semnificative, durata procedurilor a fost între timp redusă.

33. În pofida unor eforturi considerabile, Comisia nu a gestionat în mod eficace riscurile legate de punerea în aplicare a unui contract în valoare de 27,5 milioane de euro pentru construirea unei uzine de desalinizare a apei de mare la Sirianokhori/Kumköy (a se vedea caseta 2).

CASETA 2

GESTIUNEA RISCURILOR LEGATE DE PUNEREA ÎN APLICARE

CONSTRUIREA UNEI UZINE DE DESALINIZARE A APEI DE MARE

a) Comisia era conștientă de riscul legat de faptul că, în cazul în care o societate care angaja lucrători ciprioți greci ar câștiga o licitație în cadrul unui program de asistență, aceștia ar putea întâmpina dificultăți la realizarea contractului din cauza restricțiilor potențiale asupra drepturilor lor de acces în partea de nord a Ciprului. Acest risc s-a concretizat în cazul contractului cu valoarea cea mai mare, care urma să fie finanțat în cadrul programului, uzina de desalinizare a apei de mare de la Sirianokhori/Kumköy.

b) În anunțul de participare pentru contractul de lucrări privind uzina de desalinizare a apei de mare se prevede că ofertantul trebuie să prezinte o garanție de bună execuție pentru realizarea contractului, care să corespundă unui procent de 10 % din valoarea contractuală, în termen de cel mult 30 de zile de la data primirii contractului semnat, în caz contrar contractul devenind nul. Cu toate acestea, contractantul nu a prezentat niciodată această garanție. Conform anunțului de participare, Comisia ar fi trebuit, așadar, să rezilieze contractul la 17 ianuarie 2010, situație în care suma de 27,5 milioane de euro ar fi fost dezangajată.

c) Prin contractarea lucrărilor în ultimul moment posibil (termenul de contractare expira la 18 decembrie 2009), Comisia a pierdut, de asemenea, o ocazie de a oferi contractul altui ofertant. Anunțul de participare prevede că, în cazul în care ofertantul selecționat nu prezintă o astfel de garanție în termenul stabilit, contractul se consideră nul și un nou contract poate fi elaborat și trimis ofertantului care a prezentat următoarea ofertă conformă și cu prețul cel mai scăzut. Întrucât termenul de contractare expirase, această posibilitate nu mai exista.

d) Comisia a demarat dialogul la nivel înalt cu liderii comunității cipriote turce doar în iunie 2010, la șapte luni de la semnarea contractului în decembrie 2009. Deși conducătorul acestei comunități a transmis un răspuns la 17 iunie 2010, prin care și-a exprimat angajamentul politic în favoarea proiectului, restricțiile de acces nu au fost înlăturate decât parțial în august 2010. Dacă ar fi angajat deja dialogul în decembrie 2009, Comisia ar fi putut să dispună de mai mult timp pentru a trata problema accesului.

e) Ca măsură de rezervă, Comisia a introdus un addendum la contract în iunie 2010, care îi permite, din punct de vedere juridic, să anuleze contractul fără să plătească penalități în cazul în care nu poate obține asigurări din partea beneficiarului cu privire la drepturile de acces ale contractantului. Comisia a reziliat ulterior contractul, la 22 decembrie 2011.

ÎN POFIDA ANUMITOR REZULTATE, EXISTĂ UN RISC CU PRIVIRE LA SUSTENABILITATEA PROIECTELOR

34. Curtea a auditat un eșantion de contracte (a se vedea punctul 12 și anexa II) care acoperă cele cinci obiective ale instrumentului, cu scopul de a evalua dacă acestea obțineau prestațiile și rezultatele scontate și dacă rezultatele obținute sunt susceptibile să fie durabile.

OBIECTIVUL 1: DEZVOLTAREA șI RESTRUCTURAREA INFRASTRUCTURILOR

SECTORUL TELECOMUNICAțIILOR

35. Sprijinul UE la dezvoltarea și restructurarea infrastructurii de telecomunicații are drept obiectiv final să alinieze sectorul telecomunicațiilor din partea de nord a Ciprului la standardele UE, în conformitate cu acquis-ul comunitar. Prin acordarea acestui sprijin, se are în vedere introducerea unei rețele care să permită oricui să aibă acces la servicii de telecomunicații moderne și care să poată fi ușor interconectată cu rețeaua de telecomunicații din zonele aflate sub controlul efectiv al guvernului Republicii Cipru. În pofida unei întârzieri, cea mai mare parte a echipamentelor fuseseră livrate înaintea datei de 30 iunie 2011. Punerea în aplicare a contractului de asistență tehnică aferent întâmpina întârzieri considerabile, în special din cauza neadoptării de către comunitatea cipriotă turcă a "legilor și reglementărilor" potrivit calendarului prevăzut.

36. În ceea ce privește alte sectoare (a se vedea mai jos), în lipsa unor acorduri de finanțare, Comisia a implementat programul fără o obligație pentru beneficiar de a implementa acțiunile de reformă necesare anterior semnării contractelor privind furnizarea de echipamente. Prin urmare, există riscul ca reformele din sector să nu fie implementate, în pofida investițiilor considerabile în echipamente realizate în cadrul programului. Primele anunțuri făcute de liderii comunității cipriote turce în mai 2011 cu privire la restructurarea sectorului au condus la acțiuni de grevă și la demonstrații din partea lucrătorilor de la "oficiul de telecomunicații al comunității cipriote turce".

37. Pe baza experienței dobândite în ceea ce privește reformele din sectorul telecomunicațiilor în alte țări, inclusiv state membre ale UE, se poate, de asemenea, pune întrebarea dacă un termen de 18 luni reprezenta un interval realist pentru acest proiect. În plus, gestiunea financiară a "oficiului de telecomunicații al comunității cipriote turce" de către administrația centrală a acestei comunități prejudiciază sustenabilitatea financiară a oficiului ca furnizor de servicii.

SECTORUL APEI

38. Construirea uzinei de desalinizare a apei de mare de la Sirianokhori/ Kumköy reprezintă nu doar principalul proiect din sectorul apei, ci și cea mai importantă intervenție finanțată în cadrul instrumentului, ridicându-se la aproximativ 10 % din finanțarea totală contractată. Uzina trebuia să furnizeze 23000 m3 de apă potabilă curată pe zi destinată să acopere nevoile unui număr de aproximativ 100000 de persoane. Modul de concepție a uzinei a suferit schimbări considerabile în cursul procesului de elaborare a proiectului. Propunerea inițială fusese de a se construi o uzină care să trateze apele subterane salmastre, însă această abordare a fost abandonată din cauza preocupărilor cu privire la respectarea Directivei-cadru privind apa.

39. În pofida importanței proiectului, punerea în aplicare a contractului a înregistrat foarte puține progrese, în principal din cauza faptului că lucrătorilor ciprioți greci angajați de unul dintre contractanții parte la consorțiu li s-a refuzat accesul la fața locului de către forțele armate turcești, precum și din cauza chestiunii nerezolvate a garanției de bună execuție (a se vedea caseta 2). Potrivit clauzelor contractului, Comisia, în calitate de autoritate contractantă, este responsabilă de furnizarea accesului la locul construcției, însă, în practică, această responsabilitate scapă controlului său.

40. Neimplementarea acestui proiect reprezintă un recul semnificativ pentru ansamblul programului de asistență. Ca urmare a unei diminuări cu 40 % a cantităților medii anuale de precipitații în ultimii 30 de ani, alimentarea cu apă devine o problemă a cărei importanță este în continuă creștere. Mai mult, având în vedere că unul dintre obiectivele proiectului era stoparea utilizării nesustenabile în plan ecologic a rezervelor de apă subterane, anularea proiectului înseamnă că această problemă gravă de mediu nu va fi abordată. Pânza freatică este din ce în ce mai amenințată de infiltrarea apei sărate cauzată de pomparea excesivă și de poluarea generată de activitățile umane și agricole.

41. Două proiecte de infrastructură de mai mică anvergură din sectorul apei au înregistrat mai mult succes.

a) Un contract finanțat de UE, care reprezintă 50 % dintr-un proiect mai amplu de renovare a rețelei de alimentare cu apă din Nicosia, a permis renovarea a 87 km de rețea în partea de nord a Nicosiei. Cu toate acestea, Comisia nu a stabilit niciun indicator pentru a evalua eficacitatea proiectului din perspectiva, de exemplu, a reducerii pierderilor de apă sau a costurilor anuale cu reparațiile.

b) Construirea noii stații de epurare a apelor reziduale Mia Milia/Haspolat are ca scop modernizarea procesului de tratare a apelor reziduale pe întreaga suprafață a Nicosiei și în zonele limitrofe. Datorită organizării bicomunitare a stației de epurare existente, proiectul sprijină, de asemenea, procesul de reconciliere și de instaurare a unui climat de încredere. Potrivit contractului, societatea responsabilă de construirea stației de epurare trebuie să mențină și să exploateze stația timp de zece ani de la predare, pentru a garanta că nevoile în ceea ce privește capacitatea continuă să fie acoperite. Totuși, "entitatea comună" care urmează să fie formată de cele două comunități, pentru a gestiona și pentru a supraveghea derularea acestui contract, nu a fost încă creată, ceea ce prezintă un risc pentru sustenabilitatea proiectului.

42. Au fost, de asemenea, finanțate echipamente destinate prelevării de probe de apă, analizării și gestionării datelor de laborator, cu scopul de a se dispune de capacitate suplimentară pentru a se realiza analiza calității apei pentru toate serviciile responsabile de apa potabilă și de apele reziduale din partea de nord a Ciprului, în conformitate cu directivele UE aplicabile în acest domeniu. Deși au fost furnizate toate echipamentele astfel cum se prevăzuse, nu este clar dacă obiectivele proiectului se vor realiza, având în vedere că, în prezent, laboratorul nu funcționează conform standardelor UE. Cu toate că, în cadrul unui contract de sprijin în vederea consolidării capacităților, se planificase o formare suplimentară pentru personalul beneficiarului, în scopul de a contribui la menținerea utilizării echipamentelor furnizate, nu era clar, la momentul auditului, când va fi organizată această formare și dacă vor fi alocate resursele umane necesare.

OBIECTIVUL 2: PROMOVAREA DEZVOLTĂRII SOCIALE șI ECONOMICE

SECTORUL DEZVOLTĂRII RURALE

43. Rezultatele scontate ale programului sectorial privind dezvoltarea rurală cuprindeau elaborarea unui plan de dezvoltare rurală, creșterea capacității administrative în vederea programării și a implementării unei politici conforme cu cea a UE, implementarea unor programe de granturi pentru investiții realizate pe exploatațiile agricole și pentru diversificarea exploatațiilor în conformitate cu aceste noi politici, precum și ameliorarea condițiilor din sate.

44. S-au elaborat atât un plan de dezvoltare rurală, cât și strategii de dezvoltare locală de tipul celor utilizate în cadrul programului Leader al UE. Peste 200 de fermieri individuali sau de antreprenori au beneficiat de un grant destinat să le permită să își modernizeze instalațiile și să se apropie de standardele UE. În plus, aproape 40 de granturi pentru dezvoltarea comunității locale s-au acordat unor organisme locale și unor organizații neguvernamentale. În cursul elaborării și al implementării proiectelor, beneficiarii granturilor au primit sprijin constând în asistență tehnică finanțată de Comisie, iar programele de granturi le-au permis să deprindă practicile moderne de ținere a contabilității, de achiziții și de monitorizare.

45. Cu toate acestea, capacitățile administrațiilor locale și ale beneficiarilor finali necesită în continuare să fie consolidate. Transferul de know-how de la experții în materie de asistență tehnică către autoritățile comunității cipriote turce responsabile de dezvoltarea rurală a fost prejudiciat de faptul că, din cauza situației politice, acești experți nu lucrează în birourile autorităților comunității cipriote turce. În același timp, implicarea în ceea ce privește implementarea noului plan de dezvoltare rurală și, în special, a strategiilor de dezvoltare locală destinate utilizării de către statele membre în cadrul programului Leader al UE este încă limitată. Prin urmare, în lipsa unui sprijin suplimentar în următorii ani, este puțin probabil să fie asigurată sustenabilitatea. În timp ce alte intervenții ale UE sunt efectiv în curs de implementare, ele se află, în prezent, în concurență cu finanțarea acordată de Turcia acestui sector, însă o coordonare directă cu Turcia nu este posibilă în împrejurările actuale.

INFRASTRUCTURILE LOCALE șI URBANE

46. Sprijinul UE pentru modernizarea infrastructurilor locale și urbane are drept scop să permită revitalizarea părții de nord a Ciprului, inclusiv prin deschiderea unor noi puncte de trecere de-a lungul liniei verzi. Aproximativ 40 de intervenții individuale au fost finanțate prin intermediul PNUD în cadrul celor două etape ale programului, inclusiv câteva intervenții ambițioase, cu un impact semnificativ, precum deschiderea a două puncte de trecere foarte importante (strada Ledra în Nicosia, precum și punctul de trecere dintre Kato Pyrgos și Karavostasi – cunoscut și sub denumirea de Limnitis/Yeşilırmak) și restaurarea clădirii Bedestan, element major al patrimoniului cultural și obiectiv turistic din nordul Nicosiei (a se vedea caseta 3). Majoritatea acțiunilor individuale au întâmpinat întârzieri, deși, în multe cazuri, aceste întârzieri au fost cauzate de dificultăți de ordin politic și de probleme legate de verificarea dreptului de proprietate, care depășesc în mare măsură sfera de acțiune a Comisiei și a PNUD.

47. Sustenabilitatea intervențiilor este potențial prejudiciată de participarea limitată a comunității cipriote turce. Nu există niciun mecanism oficial la nivelul proiectelor care să permită reprezentarea acestei comunități, nici măcar în comitetul director al proiectelor. În ceea ce privește intervențiile, deși PNUD a colaborat îndeaproape cu organele locale de la nivel municipal pentru a le implica în gestiunea proiectelor, PNUD rămâne în continuare singurul contractant al Comisiei, ceea ce înseamnă că aceste administrații locale nu au dobândit experiență ca autorități contractante. Problema sustenabilității nu este abordată în mod explicit în rapoartele PNUD, cu excepția proiectului Bedestan (a se vedea caseta 3).

CASETA 3

REZULTATE: MODERNIZAREA INFRASTRUCTURILOR LOCALE șI URBANE

DESCHIDEREA UNOR PUNCTE DE TRECERE

Potrivit articolului 2 din Regulamentul privind linia verde, linia de demarcație poate fi trecută numai în punctele de trecere autorizate de către autoritățile competente din Republica Cipru. În prezent, există șapte astfel de puncte de trecere, dintre care două, strada Ledra și punctul de trecere dintre Kato Pyrgos și Karavostasi (cunoscut și sub denumirea de Limnitis/Yeşilırmak), au fost deschise în cadrul proiectului în aprilie 2008 și, respectiv, în octombrie 2010.

Deschiderea de noi puncte de trecere facilitează contactele dintre cele două comunități și promovează înțelegerea reciprocă. În total, s-au înregistrat 1,6 milioane de treceri în cursul ultimelor opt luni ale perioadei de raportare: 26 % ale ciprioților greci dinspre zonele controlate de guvern înspre partea de nord a Ciprului, 46 % ale ciprioților turci dinspre partea de nord a Ciprului înspre zonele controlate de guvern și 28 % ale altor cetățeni UE decât ciprioții și ale cetățenilor din țări terțe [14].

RESTAURAREA CLĂDIRII BEDESTAN

Bedestan era la origine o biserică bizantină, însă a fost transformat într-o piață închisă în secolul al XVI-lea. Clădirea a sfârșit prin a fi abandonată în anii ‘30. Atunci când proiectul finanțat de UE a demarat, ea se afla într-o stare de degradare avansată, cu acoperișul prăbușit și cu diferite alte pagube structurale. Lucrările au fost realizate în două etape: lucrări de structură între anii 2004 și 2006, lucrări de conservare și de restaurare între anii 2005 și 2009.

În noiembrie 2009, Bedestan a fost redeschis publicului sub formă de centru cultural, iar la ceremonia de inau- gurare au participat reprezentanți ai ambelor comunități. Proiectul a fost recompensat cu Premiul Uniunii Europene pentru patrimoniul cultural/premiul Europa Nostra la categoria cercetare.

OBIECTIVUL 3: PROMOVAREA RECONCILIERII, ADOPTAREA DE MĂSURI PENTRU INSTAURAREA UNUI CLIMAT DE ÎNCREDERE șI SPRIJINIREA SOCIETĂțII CIVILE

48. Comitetul comun pentru persoanele dispărute a beneficiat de sprijin pentru a încerca să aducă împăcare familiilor în urma acestui capitol dureros din istoria Ciprului și să contribuie, astfel, la procesul de reconciliere dintre comunitatea cipriotă greacă și comunitatea cipriotă turcă. În perioada acoperită de primul acord în valoare de 1,5 milioane de euro (martie 2007-mai 2009), rămășițele a 155 de corpuri au fost identificate și returnate familiilor lor, dintr-un număr estimat la 1958 de persoane dispărute. Fondurile destinate activităților viitoare vor depinde în continuare de finanțarea disponibilă din partea donatorilor, UE fiind cel mai important dintre aceștia. În această etapă, nu s-au elaborat niciun obiectiv final clar și nicio strategie de ieșire clară în ceea ce privește sprijinul în favoarea Comitetului comun pentru persoanele dispărute.

49. Comisia a utilizat, de asemenea, instrumentul pentru a finanța seminarii organizate de Academia de Studii Politice a Consiliului Europei cu scopul de a-i ajuta pe participanții ciprioți turci și ciprioți greci să înțeleagă mai bine unele dintre provocările comune cu care se va confrunta insula în viitor. Deși nu au atras întotdeauna mulți participanți, aceste seminarii au contribuit la o integrare mai bună a liderilor ciprioți turci. Comisia nu a luat nicio măsură specifică pentru a asigura sustenabilitatea "Forumului european din Cipru", o rețea formată din foștii participanți la aceste seminarii.

50. Lansarea programelor "Societatea civilă în acțiune" și "Echipa de suport pentru societatea civilă" avea drept obiectiv consolidarea organizațiilor societății civile și dezvoltarea unei culturi a societății civile în cadrul comunității cipriote turce. Ambele programe au permis consolidarea capacității, însă este necesar un sprijin suplimentar pentru a consolida capacitatea de gestiune operațională și financiară în cadrul organizațiilor societății civile cipriote turce.

51. Asistența acordată de UE a contribuit în mod substanțial la lucrările de deminare desfășurate în Cipru. Aproape toate terenurile minate din zona tampon sunt în prezent curățate de mine și, începând din 2007, UE a vărsat 6,5 milioane de euro dintr-un total de 9 milioane de euro investiți în aceste lucrări. Unul dintre beneficiile activității de deminare a fost facilitarea schimburilor comerciale și a circulației populației în urma deschiderii unor noi puncte de trecere (a se vedea caseta 3). Cooperarea dintre forțele armate turce și cele ale Republicii Cipru, în cursul procesului de deminare, a contribuit, de asemenea, la instaurarea unui climat de încredere.

OBIECTIVUL 4: APROPIEREA COMUNITĂțII CIPRIOTE TURCE DE UE

52. Programul de burse al UE este unul dintre domeniile de asistență ale UE cele mai cunoscute și cele mai apreciate de către comunitatea cipriotă turcă. Programul a contribuit în mod semnificativ la reducerea izolării acestei comunități, permițând unui număr de 400 de studenți și de profesori să trăiască și să studieze într-un alt stat membru timp de un an [15].

53. Cu toate acestea, eficacitatea și sustenabilitatea programului sunt prejudiciate de lipsa unei perspective multianuale. Calendarul stabilit pentru cererea de propuneri este determinat nu în funcție de nevoile operaționale, ci de momentul în care sunt adoptate deciziile de finanțare ale Comisiei. Faptul că nu există nicio garanție că programul va continua de la un an la altul presupune că potențialii candidați nu pot să planifice din timp (în special aceia care nu pot lua în considerare opțiunea de a petrece un an în străinătate fără să beneficieze de un grant).

54. Nu este posibil să se evalueze în ce măsură a fost îndeplinit obiectivul global al proiectului deoarece nu s-a realizat încă un sondaj ex post în rândul beneficiarilor individuali. Contractarea aferentă ultimei cereri privind anul universitar 2011/2012 a înregistrat întârzieri considerabile, în principal din cauza unei lipse temporare de personal în cadrul EUPSO (a se vedea punctul 27). Comisia nu a fost în măsură să semneze niciun contract înainte de sfârșitul lunii august 2011, așadar chiar înainte de începerea anului universitar.

55. Proiectul privind informarea cu privire la instituțiile politice și la ordinea juridică a Uniunii Europene ("InfoPoint") are drept obiectiv să apropie comunitatea cipriotă turcă de UE, propunând activități de informare și favorizând înțelegerea UE și a eforturilor depuse în vederea găsirii unei soluții politice și în vederea reunificării insulei. Proiectul a permis deja obținerea unor rezultate semnificative, inclusiv crearea biroului "InfoPoint" cu acces liber și a unui site internet [16] în engleză și în turcă. Cu toate acestea, divergențele de opinie cu privire la o serie de subiecte, divergențe apărute în cadrul comitetului director al proiectului între Reprezentanța CE la Nicosia și grupul operativ, au condus la amânarea deciziilor și la întârzieri în implementarea subsecventă a acestora. Astfel, de exemplu, lansarea site-ului internet al proiectului a suferit o întârziere de 16 luni din cauza unor astfel de probleme.

OBIECTIVUL 5: PREGĂTIREA ÎN VEDEREA PUNERII ÎN APLICARE A ACQUIS-ULUI COMUNITAR

56. Comisia a finanțat, de asemenea, proiecte de pregătire pentru punerea în aplicare a acquis-ului comunitar. Dintre proiectele cele mai ample, Curtea a examinat un proiect cu privire la monitorizarea calității aerului. În pofida problemelor întâmpinate (a se vedea caseta 4), care ilustrează, de asemenea, provocările cu care se confruntă alte proiecte, s-a reușit furnizarea atât a asistenței tehnice, cât și a totalității echipamentelor.

57. Includerea unor "servicii postvânzare" pe o durată de 12 luni în contractul de furnizare de bunuri a reprezentat un efort depus de Comisie pentru a asigura sustenabilitatea proiectului. Decizia autorităților locale de a angaja contractantul furnizor de asistență tehnică pentru a asigura un sprijin continuu la nivel operațional și pentru întreținere reprezintă, de asemenea, o încercare de a asigura sustenabilitatea. S-a adoptat o nouă "lege privind mediul", care este conformă cu legislația UE, iar beneficiarul din cadrul comunității cipriote turce a elaborat un document de reflecție care prezintă implicațiile pe care punerea în aplicare a "legii" le va avea asupra bugetului și asupra personalului. Cu toate acestea, sustenabilitatea globală este amenințată din cauza constrângerilor bugetare severe cu care se confruntă "departamentul pentru protecția mediului" al comunității cipriote turce.

CASETA 4

PROBLEME DE IMPLEMENTARE LA NIVELUL PROIECTULUI PRIVIND MONITORIZAREA CALITĂțII AERULUI

Raportul final întocmit de experții în materie de asistență tehnică pentru proiectul de monitorizare a calității aerului a abordat următoarele probleme de implementare, care prezintă un risc pentru rezultatele proiectului și sustenabilitatea acestora:

a) lansarea proiectului a fost amânată cu patru luni după semnarea contractului în așteptarea instalării a patru noi stații de monitorizare a calității aerului, în cadrul primului dintre cele două contracte de furnizare de bunuri;

b) alte două proiecte în materie de asistență tehnică finanțate de UE se derulau în același timp în cadrul "departamentului pentru protecția mediului" al comunității cipriote turce, ceea ce impunea o coordonare strânsă pentru a se evita ca patru experți să încerce să lucreze simultan cu doar doi membri ai personalului "departamentului". Această situație s-a produs însă timp de câteva săptămâni;

c) din cauza constrângerilor legate de bugetul "departamentului pentru protecția mediului", la formare au luat parte mai puține persoane decât fusese planificat.

CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI

CONCLUZII

58. Comisia a reușit să dezvolte un program în care intervențiile finanțate reflectau obiectivele instrumentului și în care s-au aplicat modalități de implementare în mare măsură adecvate. Programul a obținut deja anumite rezultate pozitive, însă sustenabilitatea acestora este deseori pusă la îndoială, în special din cauza incertitudinii cu privire la finanțarea viitoare din partea UE.

59. Comisia a trebuit să gestioneze contextul politic dificil și provocările reprezentate de formularea largă a obiectivelor regulamentului, de adoptarea tardivă a acestuia și de calendarul incert. Cu toate acestea, Comisia a fost în măsură să dezvolte un program care abordează și ierarhizează în mod adecvat totalitatea sectoarelor la care fac referire obiectivele regulamentului. În fața unor constrângeri semnificative, Comisia a reușit, de asemenea, să înființeze în mod rapid un birou de gestionare a programului în partea de nord a Ciprului și să utilizeze metode de implementare și măsuri de atenuare a riscurilor în mare măsură adecvate. Principalele deficiențe în gestionarea programului au fost cauzate de faptul că biroul de sprijin local nu a funcționat în cadrul unor proceduri mai puternic deconcentrate, asemenea delegațiilor UE, precum și de faptul că anumite contracte pentru membrii personalului erau prea scurte pentru ca aceștia să poată gestiona proiectele finanțate de la lansarea lor și până la finalizare. În plus, monitorizarea din cadrul gestiunii comune cu ONU s-a dovedit insuficientă.

60. Programul a permis acordarea de asistență mai multor diferiți beneficiari din cadrul comunității cipriote turce, inclusiv fermieri, studenți și persoane care utilizează noile puncte de trecere, obținându-se deja anumite rezultate importante. Cu toate acestea, nu a fost posibil să se implementeze singurul proiect de foarte mare amploare, respectiv construirea unei uzine de desalinizare a apei de mare (27,5 milioane de euro). Aceasta reprezintă un serios pas înapoi pentru program și poate avea, de asemenea, grave consecințe pentru mediu. De manieră mai generală, sustenabilitatea proiectelor este deseori incertă din cauza capacității administrative limitate, a adoptării cu întârziere a "legilor și a reglementărilor" relevante și a incertitudinilor cu privire la finanțarea viitoare din partea autorităților comunității cipriote turce.

61. La momentul auditului, nu se știa încă în mod precis dacă va fi pusă la dispoziție sau nu o finanțare suplimentară semnificativă în favoarea programului de asistență al UE. Această incertitudine face mai dificilă gestionarea programului și are un impact negativ asupra eficacității și a sustenabilității acestuia.

62. În pofida eforturilor depuse de UE pentru a defini și pentru a implementa asistența în favoarea comunității cipriote turce, obiectivul ultim al instrumentului, și anume reunificarea Ciprului, poate fi realizat numai dacă cele două comunități implicate își manifestă voința politică în acest sens.

RECOMANDĂRI

63. Recomandările specifice cu privire la gestiunea de către Comisie a asistenței UE în favoarea comunității cipriote turce depind, inevitabil, de evoluțiile înregistrate în negocierile privind reunificarea și de politica UE în această privință. Recomandările încearcă să ia în considerare diferite scenarii posibile.

64. În situația actuală, în care nu s-a ajuns la o soluție pentru reunificarea Ciprului, și în cazul în care se decide că ar trebui finanțat un program suplimentar de asistență UE, Comisia ar trebui să implementeze următoarele măsuri:

a) să introducă un mecanism însoțit de o perspectivă multianuală pentru a asigura o mai bună planificare, implementare și sustenabilitate;

b) să identifice modalități de asigurare a unei flexibilități adecvate în ceea ce privește durata de angajare a personalului care lucrează pentru grupul operativ;

c) să transfere competențele de gestiune de la nivelul serviciilor centrale ale Comisiei la nivelul EUPSO, în acele cazuri în care acest lucru va contribui la creșterea eficienței programului;

d) să introducă proceduri formale pentru a asigura o mai bună coordonare între Reprezentanța Comisiei Europene la Nicosia și grupul operativ, cu scopul de a face mai accesibile publicului informațiile din partea EUPSO și cele referitoare la proiecte;

e) să definească mai bine viitoarele acorduri de contribuție cu organizațiile partenere, în special PNUD, pentru a asigura o raportare financiară și operațională adecvată, inclusiv indicatori de performanță mai pertinenți și actualizați;

f) să ia în considerare nu numai noile proiecte, ci și nevoia de a asigura sustenabilitatea proiectelor existente, atunci când va trebui să ia decizii cu privire la alocarea oricărei finanțări viitoare;

g) să acorde o prioritate aparte elaborării riguroase a unui nou proiect care să abordeze problema majoră pe care o reprezintă alimentarea limitată cu apă;

h) să solicite beneficiarilor din cadrul comunității cipriote turce introducerea cadrului juridic necesar, punerea la dispoziție a resurselor umane și financiare, precum și punerea în aplicare a reformelor administrației publice și gestiunii financiare, pentru a sprijini implementarea eficace și sustenabilă a asistenței.

65. În cazul în care se decide să nu se sprijine un program suplimentar de mare anvergură de asistență UE, ar trebui elaborat un plan de acțiune pentru a se reduce sau pentru a se elimina treptat activitățile grupului operativ.

66. În scopul de a se pregăti pentru scenariul în care o soluție politică are drept rezultat faptul că se pune capăt diviziunii de facto a insulei, Comisia ar trebui să elaboreze o propunere de program care să permită întregii țări să beneficieze de finanțarea UE în urma reunificării.

Prezentul raport a fost adoptat de Camera III, condusă de domnul Karel PINXTEN, membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 6 martie 2012.

Pentru Curtea de Conturi

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Președinte

[1] Expresia "partea de nord a Ciprului" reprezintă un termen geografic utilizat pentru a desemna zonele din Republica Cipru în care guvernul cipriot nu exercită un control efectiv.

[2] Concluziile Consiliului cu privire la Cipru, DG E I 8907/04. Bruxelles: Consiliul Uniunii Europene, 27.4.2004.

[3] Nu s-a înregistrat niciun progres în ceea ce privește adoptarea regulamentului privind "comerțul direct". Circulația persoanelor, a bunurilor și a serviciilor dinspre partea de nord înspre partea de sud a Ciprului este reglementată de "Regulamentul privind linia verde", care a intrat în vigoare la 1.5.2004 [Regulamentul (CE) nr. 866/2004 al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind regimul stabilit în temeiul dispozițiilor articolului 2 din Protocolul nr. 10 din Actul de aderare (JO L 161, 30.4.2004, p. 128)].

[4] Regulamentul (CE) nr. 389/2006 al Consiliului din 27 februarie 2006 privind crearea unui instrument de sprijin financiar în scopul de a încuraja dezvoltarea economică a comunității cipriote turce și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2667/2000 privind Agenția Europeană pentru Reconstrucție (JO L 65, 7.3.2006, p. 5).

[9999] "Obiectivul 5" include fonduri de rezervă menite să finanțeze acțiuni neprevăzute în cadrul asistenței tehnice și al programului, pentru care s-au alocat 1,74 milioane de euro.

[5] Contractele de înfrățire prevăd colaborarea între experți provenind din administrațiile statelor membre și funcționari din țările beneficiare, în vederea transferării de know-how.

[6] A se vedea nota de subsol 1.

[7] Regulamentul (CE) nr. 1756/2006 al Consiliului din 28 noiembrie 2006 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2667/2000 privind Agenția Europeană pentru Reconstrucție (JO L 332, 30.11.2006, p. 18). Într-un raport din decembrie 2005 prezentat Consiliului și Parlamentului, Comisia propunea să se pună capăt activității Agenției Europene pentru Reconstrucție, dar să se extindă totuși existența acesteia până la 31.12.2008.

[8] Grupul operativ este condus de un șef de unitate din cadrul Direcției Generale Extindere a Comisiei. EUPSO se află sub responsabilitatea unei persoane însărcinate cu programul care raportează acestui șef de unitate. Grupul operativ este compus din 8 funcționari și din 26 de agenți contractuali, din care 2 și, respectiv, 20, se află în misiune de lungă durată în cadrul EUPSO. Aceștia sunt asistați de 12 agenți de sprijin ai societății GTZ (a se vedea punctul 24).

[9] Societatea GTZ (Gesellschaft für Technische Zusammenarbeit) a fost redenumită GIZ (Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit) la 1 ianuarie 2011. Este vorba despre un contractant privat care regrupează însă expertiza unor agenții ale guvernului german.

[10] Este vorba despre Instrumentul de asistență tehnică și schimb de informații (Technical Assistance and Information Exchange Instrument – TAIEX). TAIEX furnizează expertiză și asistență tehnică publică de scurtă durată, ajutând utilizatorii să înțeleagă și să elaboreze texte legislative conforme cu legislația UE. Din punct de vedere organizatoric, TAIEX face parte din DG Extindere și are ca locație sediul Comisiei. TAIEX sprijină comunitatea cipriotă turcă să introducă și să pună în aplicare acquis-ul comunitar prin intermediul unui fond de 13,7 milioane de euro menit să finanțeze acțiuni în cadrul asistenței tehnice și finanțat de instrument (a se vedea anexa I).

[11] Statutul funcționarilor Uniunii Europene și Regimul aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii.

[12] Observație formulată de structura de audit intern a DG Extindere.

[13] COM(2007) 536 final din 18 septembrie 2007: Raport anual 2006-2007 privind punerea în aplicare a asistenței comunitare în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 389/2006 al Consiliului din 27 februarie 2006 privind crearea unui instrument de sprijin financiar în scopul de a încuraja dezvoltarea economică a comunității cipriote turce.

[14] COM(2011) 284 final din 30 mai 2011: Al șaptelea raport privind punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 866/2004 al Consiliului din 29 aprilie 2004 și situația rezultată în urma aplicării sale pentru perioada 1 mai-decembrie 2010.

[15] Aceasta reprezintă aproximativ o persoană la 450 de locuitori ai părții de nord a Ciprului.

[16] A se vedea Punctul de informare al Uniunii Europene la Nicosia, http://www.abbilgi.eu.

--------------------------------------------------

ANEXA I

DEFALCAREA TUTUROR PROIECTELOR INDIVIDUALE/PROGRAMELOR SECTORIALE LA 30 SEPTEMBRIE 2011

Obiective și proiecte | Sume prevăzute (în euro) | Sume contractate (în euro) [9999] | Sume plătite (în euro) | Sume plătite/ contractate (în %) |

Obiectivul 1: Dezvoltarea și restructurarea infrastructurilor

Sub-obiectivul 1 – Protecția mediului

Proiectul 1.1 – Programul sectorial de îmbunătățire a calității și a gestiunii serviciilor de alimentare cu apă și de canalizare | 71400000 | 83852225 | 40619611 | 48 % |

Proiectul 1.2 – Sprijinirea comunității cipriote turce cu privire la gestiunea și protecția potențialelor situri "Natura 2000" din partea de nord a Ciprului | 5000000 | 5176480 | 3855268 | 74 % |

Proiectul 1.3 – Programul sectorial al deșeurilor solide pentru comunitatea cipriotă turcă | 21200000 | 19367570 | 10750517 | 56 % |

Proiectul 1.4 – Studiul de fezabilitate pentru reabilitarea zonei miniere Lefke | 900000 | 906500 | 906500 | 100 % |

Sub-obiectivul 2 – Îmbunătățirea gestiunii sectorului energetic

Proiectul 1.5 – Modernizarea gestiunii sectorului energetic | 5000000 | 6035972 | 5841195 | 97 % |

Proiectul 1.6 – Dezvoltarea și restructurarea infrastructurilor energetice – Partea II | 8750000 | 5341486 | 5135356 | 96 % |

Sub-obiectivul 3 – Îmbunătățirea siguranței traficului

Proiectul 1.7 – Îmbunătățirea siguranței traficului | 3000000 | 2724511 | 2266958 | 83 % |

Sub-obiectivul 4 – Telecomunicațiile

Proiectul1.8 – Dezvoltarea și restructurarea infrastructurilor de telecomunicații | 14000000 | 11617413 | 7113606 | 61 % |

Subtotal | 129250000 | 135022157 | 76489010 | 57 % |

|

Obiectivul 2: Promovarea dezvoltării sociale și economice

Proiectul 2.1 – Programele sectoriale de dezvoltare rurală I & II | 37350000 | 29837192 | 19941407 | 67 % |

Proiectul 2.2 – Modernizarea infrastructurilor locale și urbane | 7000000 | 7000000 | 7000000 | 100 % |

Proiectul 2.3 – Modernizarea infrastructurilor locale și urbane – Partea II | 8000000 | 9784225 | 8850803 | 90 % |

Proiectul 2.4 – Programul sectorial de dezvoltare a resurselor umane | 9200000 | 8080948 | 6542745 | 81 % |

Proiectul 2.5 – Programul de împrumuturi pentru microîntreprinderi și întreprinderi mici – anulat în 2009 (fondurile aferente acestui proiect au fost realocate proiectelor privind TAIEX, TIC/IMM-urile, apa/apele reziduale) [7777] | 9000000 | 0 | 0 | 0 |

Proiectul 2.6 – Programul sectorial de dezvoltare economică durabilă | 6000000 | 6971860 | 3913291 | 56 % |

Proiectul 2.7 – Sprijinirea dezvoltării sectorului privat din cadrul comunității cipriote turce | 8100000 | 3198200 | 3160000 | 99 % |

Subtotal | 84650000 | 64872425 | 49408246 | 76 % |

Obiectivul 3: Promovarea reconcilierii, adoptarea de măsuri pentru instaurarea unui climat de încredere și sprijinirea societății civile

Proiectul 3.1 – Reconcilierea, adoptarea de măsuri pentru instaurarea unui climat de încredere și sprijinirea societății civile | 14000000 | 13404835 | 11115091 | 83 % |

Proiectul 3.2 – Programul de ajutor pentru deminare | 6500000 | 6495894 | 6495894 | 100 % |

Proiectul 3.3 – Sprijinirea dezvoltării unor noi tendințe în predarea istoriei în vederea reconcilierii și a stabilității în Cipru – anulat în 2008 (fondurile aferente acestui proiect au fost realocate proiectelor privind societatea civilă) | 1000000 | 0 | 0 | 0 |

Sprijin pentru monumentele aparținând patrimoniului cultural și care sunt de mare importanță pentru comunitățile din Cipru | 2000000 | 0 | 0 | 0 |

Subtotal | 23500000 | 19900729 | 17610985 | 88 % |

|

Obiectivul 4: Apropierea comunității cipriote turce de Uniunea Europeană

Proiectul 4.1 – Programul de burse comunitare | 8000000 | 6256875 | 5536216 | 88 % |

Proiectul 4.2 – Promovarea schimburilor de tineri și a contactelor interumane | 3000000 | 1047892 | 904893 | 86 % |

Proiectul 4.3 – Informarea cu privire la instituțiile politice și la ordinea juridică a Uniunii Europene | 1500000 | 1313100 | 1053100 | 80 % |

Subtotal | 12500000 | 8617867 | 7494209 | 87 % |

|

Obiectivul 5: Pregătirea comunității cipriote turce pentru a introduce și a pune în aplicare acquis-ul comunitar

Proiectul 5.1 – Asistența tehnică pentru sprijinirea transpunerii legislative, precum și a punerii în aplicare a acquis-ului prin intermediul instrumentului TAIEX – Partea II (Componenta A – Asistența TAIEX); (Componenta B – punerea la dispoziție a echipamentelor de mici proporții) + Partea I | 17150000 | 13699997 | 12911242 | 94 % |

Proiectul 5.2 – Consolidarea capacităților în sectorul de mediu | 2460000 | 1140690 | 1117554 | 98 % |

Fonduri de rezervă menite să finanțeze acțiuni neprevăzute în cadrul asistenței tehnice și al programului (înregistrate în mod greșit la Decizia 2006/018-150)3 | 1740000 | 850203 | 621579 | 73 % |

Subtotal | 21350000 | 15690890 | 14650375 | 93 % |

|

Total 1 | 271250000 | 244104068 | 165152825 | 68 % |

|

Asistență tehnică generală pentru punerea în aplicare a programului

Subtotal a (Studii, expertiză, logistică administrativă) | 11400000 | 8436605 | 6776955 | 80 % |

Subtotal b (Cheltuieli cu personalul și cu misiunile) Decizia 2006/018-621, Decizia 2006/018-316, Decizia 2006/018-317 | 9650000 | 6865323 | 6858993 | 100 % |

|

Total 2 | 21050000 | 15301928 | 13635948 | 89 % |

|

Total global | 292300000 | 259405996 | 178788773 | 69 % |

[9999] Sumele prevăzute sunt cele care figurează în propunerile de finanțare anexate la deciziile Comisiei.

[7777] Proiectul nu a putut fi realizat din cauza dificultății de a se ajunge la un acord cu Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW), în condițiile speciale existente în partea de nord a Ciprului.

[8888] Acestea sunt menționate ca "Obiectivul 6" în rapoartele financiare ale grupului operativ. Fondurile de rezervă pentru program au fost transferate în temeiul Deciziei(2009) 2928 a Comisiei către proiectul privind Comitetul pentru persoanele dispărute (2 milioane de euro) și către cel privind deminarea (1,5 milioane de euro). 1,2 milioane de euro s-au realocat de la fondurile de rezervă pentru asistența tehnică către proiectul TAIEX.

--------------------------------------------------

ANEXA II

PREZENTARE GENERALĂ A CONTRACTELOR AUDITATE

WKS = Contract de lucrări | PMU = Unitatea de management al proiectului |

SUP = Contract de furnizare de bunuri | UNDP = Programul Națiunilor Unite pentru Dezvoltare |

SER = Contract de servicii | CoE = Consiliul Europei |

C.A. = Acord de contribuție | GRS = Program de granturi |

Tipul de contract | Durata contractului | Titlul contractului | Suma contrac- tată [9999] (în euro) | Suma plătită [9999] (în euro) |

Proiectul 1.1 – Programul sectorial de îmbunătățire a calității și a gestiunii serviciilor de alimentare cu apă și de canalizare

PMU/SUP | nov. 2009-mai 2010 | Furnizarea de echipamente pentru prelevările de probe de apă, pentru analiză, precum și pentru gestionarea datelor de laborator | 580500 | 580500 |

PMU/WKS | febr. 2009-nov. 2010 | Înlocuirea conductelor de alimentare cu apă în partea de nord a Nicosiei | 2640000 | 2375624 |

PMU/WKS | dec. 2009-febr. 2012 | Construcția unei uzine de desalinizare a apei de mare | 27517814 | 0 |

UNDP/C.A. | ian. 2010-iul. 2013 | Construcția unei noi stații de epurare a apelor reziduale la Mia Milia/Haspolat | 8192242 | 4657046 |

|

Proiectul 1.8 – Dezvoltarea și restructurarea infrastructurilor de telecomunicații

-/SUP | oct. 2009-oct. 2012 | Modernizarea rețelei infrastructurilor de telecomunicații | 9828453 | 5897072 |

-/SER | dec. 2008-dec. 2011 | Dezvoltarea și restructurarea infrastructurilor de telecomunicații | 1598750 | 1098750 |

|

Proiectul 2.1 – Programul sectorial de dezvoltare rurală

PMU/SER | mai 2008-iul. 2011 | Asistență tehnică în sprijinul politicii de dezvoltare rurală | 2868200 | 2265878 |

-/SER | sept. 2008-sept. 2012 | Asistență tehnică în sprijinul implementării programului sectorial de dezvoltare rurală | 1994080 | 1595264 |

PMU/SUP | dec. 2009-iun. 2011 | Furnizarea de echipamente pentru laboratoarele veterinare | 422154 | 422154 |

PMU/GRS | nov. 2009-ian. 2011 | Adataş (Cererea 1, nr. 127937, privind programul de subvenții pentru dezvoltarea rurală) | 15192 | 15192 |

| oct. 2009-oct. 2010 | Andaç (Cererea 1, nr. 127937 privind programul de subvenții pentru dezvoltarea rurală) | 52435 | 52435 |

PMU/GRS | dec. 2009-aug. 2011 | Çatalköy – Lupta împotriva insectelor | 144098 | 72049 |

| dec. 2009-dec. 2011 | Casa de cultură Büyükkonuk | 158400 | 126720 |

| dec. 2009-dec. 2011 | Casa de cultură și artă Serdarlι | 85998 | 68798 |

|

Proiectele 2.2 și 2.3 – Modernizarea infrastructurilor locale și urbane

UNDP/C.A. | nov. 2006-sept. 2010 | Modernizarea infrastructurilor locale și urbane | 8249869 | 7424869 |

| dec. 2007-oct. 2011 | Modernizarea infrastructurilor locale și urbane – Partea II | 9784225 | 8850803 |

|

Proiectul 3.1 – Reconcilierea, adoptarea de măsuri pentru instaurarea unui climat de încredere și sprijinirea societății civile

UNDP/C.A. | mart. 2007-mai 2009 | Sprijin în favoarea Comitetului pentru persoanele dispărute | 1469566 | 1469566 |

CoE/C.A. | aug. 2007-mai 2011 | Academia de Studii Politice a Consiliului Europei | 600000 | 351000 |

-/SER | febr. 2008-febr. 2011 | Asistență tehnică pentru sprijinirea adoptării de măsuri de reconciliere și pentru sprijinirea societății civile în comunitatea cipriotă turcă: Echipa de suport pentru societatea civilă | 1499000 | 1349631 |

-/GRS | aug. 2009-dec. 2010 | Institutul de cercetare POST: Educație pentru pace III (cererea nr. 126199 Societatea civilă în acțiune) | 89310 | 82437 |

mai 2009-mai 2011 | KYTD: Celebrarea diversității și voluntariatului în Cipru (cererea nr. 126199 Societatea civilă în acțiune) | 166909 | 133528 |

mai 2009-mai 2011 | MRG-KISA: Drepturile minorităților: o contribuție la problema cipriotă (cererea nr. 126199 Societatea civilă în acțiune) | 197313 | 157851 |

Proiectul 3.2 – Programul de ajutor pentru deminare

UNDP/C.A. | ian. 2007-febr. 2009 | Eliminarea munițiilor și a minelor terestre în Cipru IV | 3995894 | 3995894 |

ian. 2010-dec. 2011 | Eliminarea munițiilor și a minelor terestre în Cipru V | 2500000 | 2500000 |

|

Proiectul 4.1 – Programul de burse comunitare

-/GRS | ian. 2007-apr. 2007 | Cerere de manifestare a interesului – Programul de burse comunitare 2007/2008 (cererea 1) | 396160 | 396160 |

oct. 2007-apr. 2008 | Cerere de manifestare a interesului – Programul de burse comunitare 2008/2009 (cererea 2) | 1564919 | 1537988 |

nov. 2008-febr. 2009 | Programul de burse al Uniunii Europene III pentru anul universitar 2009/2010 – Programul de granturi locale (cererea 3) | 2346580 | 2271597 |

dec. 2009-febr. 2010 | Programul de burse pentru comunitatea cipriotă turcă pentru anul universitar 2010/2011 (cererea 4) | 1313440 | 1051796 |

febr. 2011-apr. 2011 | Programul de burse pentru comunitatea cipriotă turcă pentru anul universitar 2011/2012 (cererea 5) | - | - |

|

Proiectul 4.3 – Informarea cu privire la instituțiile politice și la ordinea juridică a Uniunii Europene

-/SER | febr. 2009-febr. 2012 | Crearea unui punct de informare cu acces liber cu privire la Uniunea Europeană | 1300000 | 1040000 |

|

Proiectul 5.2 – Consolidarea capacităților în sectorul de mediu

-/SUP | iun. 2009-febr. 2011 | Furnizarea de echipamente pentru monitorizarea calității aerului | 645450 | 645450 |

-/SER | iun. 2009-sept. 2010 | Asistență tehnică pentru activitățile de monitorizare a calității aerului în partea de nord a Ciprului | 197983 | 183121 |

|

Contractele GTZ privind sprijinul acordat EUPSO

-/SER | iul. 2006-iun. 2008 | Asistență tehnică pentru gestionarea unui birou de sprijin pentru program în partea de nord a Ciprului (GTZ.A) | 3476000 | 2836524 |

-/SER | iun. 2008-iun. 2012 | Crearea unui birou de sprijin pentru program în partea de nord a Ciprului (GTZ.B) | 1496795 | 1496795 |

|

Total | | | 97387729 | 57474492 |

[9999] La 30 septembrie 2011, cu excepția contractelor de grant: 31 martie 2011.

--------------------------------------------------