RO    RO  
 COMISIA  
EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 3.2.2015  
COM(2015) 42 final 
  
RAPORT AL COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU 
privind punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 450/2003 al Parlamentului 
European și al Consiliului privind indicele costului for ței de munc ă (LCI) 
 
 
1 
 1. I NTRODUCERE  
Regulamentul (CE) nr. 450/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 februarie 
2003 privind indicele costului for ței de munc ă1 creează un cadru comun pentru producerea și 
transmiterea c ătre Comisie a unor indici co mparabili ai costului for ței de munc ă de către 
statele membre. Comisia (Eurostat) public ă pe site-ul s ău internet un comunicat de pres ă 
trimestrial cu privire la indicele orar al costului for ței de munc ă2. Acesta con ține un set 
complet de date, defalcate în func ție de activitatea economic ă și de componentele costului 
forței de munc ă. De asemenea, acesta include ratele de cre ștere atât de la un trimestru la altul, 
cât și de la un an la altul.  
În iulie 2003, Comisia a adoptat  Regulamentul (CE) nr. 1216/20033, care prezint ă mai detaliat 
procedurile pe care statele membre trebuie s ă le urmeze atunci când transmit indicii c ătre 
Comisie, ajust ările sezoniere care trebuie r ealizate la nivelul indicilor și conținutul rapoartelor 
naționale privind calitatea. Ulteri or, în martie 2007, Comisia a a doptat Regulamentul (CE) nr. 
224/20074. Acesta modific ă Regulamentul (CE) nr. 1216/2003 și extinde domeniul de 
aplicare al indicelui costului for ței de munc ă la activit ățile economice definite în sec țiunile L, 
M, N și O din NACE Rev. 1. Extinderea înseamn ă că serviciile necomerciale, care reprezint ă 
cea mai mare parte a activit ăților economice men ționate în sec țiunile respective și a căror 
dinamică poate fi diferit ă de cea a serviciilor comerciale, sunt acoperite de asemenea. În 
august 2007, Comisia a adoptat Regulamentul (CE) nr. 973/20075. Acesta a modificat o serie 
de regulamente privind domenii statistice speci fice, inclusiv privind indicele costului for ței de 
muncă, în vederea punerii în aplicare a clasific ării statistice a activit ăților economice stabilite 
în NACE Revizia 2.  
În temeiul articolului 13 din Regulamen tul (CE) nr. 450/2003, Comisia are obliga ția de a 
prezenta un raport Parlamentului European și Consiliului din doi în doi ani. Raportul ar trebui 
să examineze, în special, cal itatea datelor referitoare la indicele costului for ței de munc ă. 
Prezentul raport se refer ă la datele privind indicele costului for ței de munc ă transmise 
Comisiei pentru trim estrele de referin ță din perioada cuprins ă între trimestrul al treilea al 
anului 2012 și trimestrul al doilea al  anului 2014 (inclusiv). 
                                                            
1 JO L 69, 13.3.2003, p.1.  
2 Comunicatul de pres ă trimestrial este publicat la datele stabilite în calendarul de publicare; ambele pot 
fi consultate pe site-ul Eurostat ( http://ec.europa.eu/eurostat ). 
3 Regulamentul (CE) nr. 1216/2003 al Comisiei din 7 iulie 2003 de punere în aplicare a Regulamentului 
(CE) nr. 450/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind indicele costului for ței de munc ă 
(JO L 169, 8.7.2003, p. 37).  
4 Regulamentul (CE) nr. 224/2007 al Comisiei din 1 martie 2007 de modificare a Regulamentului (CE) 
nr. 1216/2003 privind activit ățile economice acoperite de indicele costului for ței de munc ă (JO L 64, 
2.3.2007, p. 23).  
5 Regulamentul (CE) nr. 973/2007 al Comisiei din 20 august 2007 de modificare a anumitor regulamente 
CE privind domeniile statistice specifice de punere în aplicare a nomenclatorului statistic al activit ăților 
economice NACE Revizia 2 (JO L 216, 21.8.2007, p. 10). 
 
2 
 Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1216/2003 define ște calitatea indicelui costului for ței de 
muncă luând în considerare urm ătoarele criterii: relevan ță, precizie, punctualitatea transmiterii 
datelor, accesibilitate și claritate, comparabilitate, coeren ță și exhaustivitate. 
La fel precum în perioada de raportare precedent ă, nivelul de precizie, de accesibilitate și de 
claritate r ămâne satisf ăcător. Prin urmare, prezentul raport se va concentra asupra progreselor 
realizate în ceea ce prive ște relevan ța și gradul de acoperire și va aborda aspectele referitoare 
la coerența cu datele din conturile na ționale și la comparabilitatea datelor ajustate în func ție 
de numărul de zile lucr ătoare. Se acord ă o atenție deosebit ă problemei nefurniz ării datelor de 
către statele membre în term enele stabilite, precum și impactului întârzierii asupra calit ății 
agregatelor europene publicate. 
2. P ROGRESE ÎNREGISTRATE , ÎN GENERAL , DE LA ULTIMUL RAPORT PÂN Ă ÎN PREZENT  
În decursul perioadei de raportare preceden te, Eurostat a depus eforturi în vederea 
simplificării și armoniz ării standardelor referito are atât la datele, cât și la metadatele (rapoarte 
privind calitatea) care sunt  transmise Comisiei de c ătre statele membre. Nomenclatoarele și 
variabilele utilizate în datele privind indicele costului for ței de munc ă au fost aliniate la 
standardul SDMX6, care este noul indice de referin ță la nivel mondial pentru schimbul de 
informații statistice. Majoritatea stat elor membre au început s ă transmită datele în format 
SDMX, iar Eurostat a solicitat st atelor care nu au adoptat înc ă acest format (Belgia, 
Danemarca, Irlanda, Grecia, Croa ția, Luxemburg și România) s ă realizeze acest lucru pân ă la 
sfârșitul anului 2014. 
Rapoartele privind calitatea prezentate de statele membre au fost migrate în Sistemul Statistic 
European pentru metadate statistice „Metad ata Handler”, un instrument informatic care 
permite fiec ărui stat membru s ă își încarce de la distan ță rapoartele privind calitatea și să 
actualizeze p ărțile care s-au modificat în cursul anului precedent f ără a fi necesar s ă le 
retransmit ă în întregime. De asemenea, acest instru ment informatic permite introducerea 
rapoartelor na ționale privind calitatea în baza de date de referin ță a Eurostat, punându-le astfel 
la dispozi ția tuturor utilizatorilor.  
Ambele ini țiative au contribuit la simplif icarea procesului de produc ție, îmbun ătățind 
serviciile furnizate utilizatorilor și reducând în acela și timp sarcina institutelor na ționale de 
statistică. 
În general, disponibilitatea și calitatea indicelui costului for ței de munc ă au continuat s ă se 
îmbunătățească. În prezent, sunt disponibile date ajus tate sezonier din to ate statele membre, 
cu excepția Irlandei și a Croației. Eurostat a decis s ă nu transforme indi cele costului for ței de 
muncă ajustat sezonier în pr incipalul punct de referin ță în comunicatele de pres ă, deși cifrele 
sunt eviden țiate pe pagina relevant ă a site-ului internet Statistics Explained7. Rapoartele 
naționale privind calitatea pentru anul de referin ță 2013 au fost transmise de toate statele 
membre, cu excep ția Greciei și a Croației, și au fost puse la dispozi ția publicului. 
                                                            
6 http://sdmx.org/. 
7 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explaine d/index.php/Labour_cost_index_-_recent_trends. 
 
3 
 Unul dintre aspect ele care beneficiaz ă în continuare de aten ție este coeren ța indicelui costului 
forței de munc ă cu alte statistici privind costul for ței de munc ă, în special datele trimestriale 
privind conturile na ționale. Coeren ța a fost analizat ă atât din punct de vedere teoretic, cât și 
din punct de vedere empiric, iar rezultatele au fost discutate cu statele membre. De asemenea, 
Comisia (Eurostat) va organiza un atelier de  lucru cu statele membre în 2015, în care va 
evalua și va urmări să îmbunătățească în continuare calitatea general ă a statisticilor privind 
costurile for ței de munc ă. 
Comisia (Eurostat) a ameliorat, de asemenea, disponibilitatea estim ărilor costurilor orare ale 
forței de munc ă prin publicarea mediilor pentru o perioad ă de un an, care se bazeaz ă în mare 
măsură pe indicele costului for ței de munc ă și pot fi produse la scurt timp dup ă sfârșitul 
perioadei de referin ță. Ca urmare, statisticile anuale na ționale privind costul for ței de munc ă, 
care erau colectate în temeiul unui acord tacit, nu mai sunt transmise de statele membre pentru 
publicare de c ătre Comisie. În timp ce statele membre au pus în aplicare și au men ținut 
infrastructura necesar ă pentru producerea indicelui costului for ței de munc ă, Comisia 
(Eurostat) a men ținut și a îmbun ătățit sistemul pentru primirea,  verificarea, prelucrarea, 
stocarea și diseminarea datelor, ceea ce permite ca datele s ă fie publicate cu promptitudine. 
Aceste procese, care au devenit pe deplin opera ționale în 2005, sunt revizuite și actualizate în 
permanen ță. 
3. E VALUAREA CALIT ĂțII DATELOR șI IMPACTUL ASUPRA AGREGATELOR EUROPENE  
3.1 Relevan ța 
Variațiile costului for ței de munc ă pe oră lucrată reprezint ă un indicator important pentru 
analizarea evolu țiilor economice pe termen scurt și pe termen mediu. Pentru a evalua 
posibilele presiuni infla ționiste cauzate de evolu ția pieței forței de munc ă, Comisia și Banca 
Centrală European ă utilizează un indice al costului for ței de munc ă pe oră lucrată, care indic ă 
evoluția pe termen scurt a costului for ței de munc ă. Indicele trebuie s ă fie calculat cât mai 
curând posibil dup ă ce datele devin disponi bile, pentru fiecare stat  membru, pentru întreaga 
UE și pentru zona euro. De asem enea, indicele costului for ței de munc ă este important pentru 
partenerii sociali implica ți în negocieri salariale și pentru Comisia îns ăși, în vederea 
monitoriz ării evoluției pe termen scurt a costurilor for ței de munc ă. Indicele costului for ței de 
muncă reprezint ă unul dintre principalii indicatori economici europeni8. 
Există cerere nu numai pentru informa ții cu privire la varia țiile procentuale trimestriale ale 
costurilor for ței de munc ă, măsurate prin intermediul indicelui costului for ței de munc ă, ci și o 
cerere tot mai pronun țată pentru informa ții cu privire la costurile for ței de munc ă exprimate în 
valori absolute (EUR/or ă). În aprilie 2012, Eurostat a publicat pentru prima dat ă estimări 
timpurii (pentru 2011) ale costurilor orare ale for ței de munc ă exprimate în EUR și în 
monedele na ționale. Estim ările, care s-au bazat pe indicele costului for ței de munc ă, au fost 
considerate a fi de o calitate suficient ă. De asemenea, având în vedere c ă estimările pot fi 
publicate mult mai devreme dup ă sfârșitul anului de referin ță decât pot fi colectate costurile 
                                                            
8 COM(2002) 661, Comunicarea Comisiei c ătre Parlamentul European și Consiliu, Către metodologii 
îmbunătățite pentru statisticile și indicatorii zonei euro . 
 
4 
 anuale ale for ței de munc ă pe baza unui acord tacit, a fost luat ă decizia de a înceta 
transmiterea acestora din urm ă începând din 2014. 
Publicarea de estim ări ale costurilor anuale ale for ței de munc ă pe baza indicelui costului 
forței de munc ă a crescut cererea deja puternic ă a utilizatorilor  pentru informa ții complete și 
produse rapid cu privire la ni velul costurilor orare ale for ței de munc ă. Comisia a primit 
reacții pozitive cu privire la publicarea estim ărilor, iar mai mul ți utilizatori și-au exprimat 
interesul pentru defalc ări în func ție de sec țiunile din NACE, precum și în func ție de 
componentele costului. Estim ările au fost publicate, de asemenea, în baza de date online 
pentru prima dat ă în 2013, în scopul de a cre ște disponibilitatea. Fezabilitatea public ării unor 
informații mai detaliate va fi evaluat ă în urma analizei rezultatel or anchetei privind costul 
forței de munc ă din 2012. 
3.2 Punctualitatea și revizuirile 
Punctualitatea cu car e statele membre transmit datele c ătre Comisie s-a ameliorat de la 
publicarea raportului precedent, în 2012. Cu excep ția unei țări9, au fost înregistrate doar 
întârzieri minore. Furnizarea de date la timp este extrem de important ă pentru producerea 
indicelui costului for ței de munc ă, întrucât întârzierile în comunicarea datelor au drept 
consecință utilizarea de estim ări pentru elaborarea agregatelor pentru UE și pentru zona euro. 
Aceasta poate necesita ulterior efectuarea uno r revizuiri excesiv de ample. Figura 1 prezint ă 
proporția din totalul costurilor for ței de munc ă din UE exprimate în EUR pentru care au fost 
disponibile date pentru fiecare  trimestru, la momentul public ării comunicatului de pres ă. 
Figura 1: Datele privind indicele costului for ței de munc ă disponibile la momentul public ării, 
exprimate ca procent din costurile totale ale for ței de munc ă din UE, în EUR 
 
 
                                                            
9 Portugalia nu a fost în m ăsură să furnizeze la timp indicele costului for ței de munc ă pentru trimestrul 4 
al anului 2012, din cauza unor probleme cauzate de o modificare major ă a anchetei na ționale. 
 
5 
 Două state membre (Croa ția și Regatul Unit) și-au comunicat datele cu peste dou ă zile 
întârziere, în câte un singur caz în peri oada dintre trimestrele de referin ță T3 al anului 2012 și 
T2 al anului 2014. Cu toate acestea, datele au fost comunicate la timp pentru a fi incluse în 
comunicatul de pres ă. La data redact ării prezentului raport, un si ngur stat membru, Grecia, 
avea o problem ă structural ă care a împiedicat-o s ă producă și să comunice cifrele indicelui 
costului for ței de munc ă. De-a lungul perioadei de referin ță, datele Greciei au fost comunicate 
în mod constant prea târziu pentru a fi incluse în comunicatul de pres ă. Eurostat a organizat o 
reuniune bilateral ă cu biroul elen de statistic ă în mai 2014, în decursul c ăreia s-a convenit 
asupra unei foi de parcur s pentru abordarea problemelor struct urale. De atunci, s-au înregistrat 
unele progrese în ceea ce prive ște reducerea timpului necesar pentru comunicarea datelor. 
Indicele costului for ței de munc ă este alcătuit din variabile diferite (de exemplu, costul for ței 
de muncă și orele lucrate), care pot fi preluate din mai multe surse. Aceasta înseamn ă că 
revizuirile pot avea loc în orice moment, influen țând astfel datele din ultimul trimestru, din 
mai multe trimestre sau din ani întregi. În cazul în care ajust ările datelor se refer ă la anul de 
referință, trebuie s ă fie revizuit ă întreaga serie. Începând din pr imul trimestru al anului 2012, 
revizuirile cifrei principale privind UE10 (rata de cre ștere de la an la an) au dep ășit de trei ori 
0,3 puncte procentuale. În cele  mai multe trimestre, estim ările au fost revizuite în sens 
ascendent, inversând tendin ța observat ă în raportul anterior (a se vedea figura 2). Eurostat 
continuă să cerceteze acest aspect în detaliu, utilizând serii cronologice mai lungi. 
Figura 2: Modific ările datelor între prima cifr ă publicat ă și publicarea agregatului 
secțiunilor B-S din NACE Revizia 2 pentru UE-27/ 28 din trimestrul al doilea al anului 2014, 
în puncte procentuale 
 
 
                                                            
10 UE-27 pân ă la și inclusiv în al doilea trimestru al anului 2013, de atunci UE-28. 
 
6 
 3.3 Comparabilitatea: ajustarea în func ție de num ărul de zile lucr ătoare 
Articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 1216/2003 al Comisiei prevede c ă cifrele indicelui 
costului for ței de munc ă trebuie transmise sub forma unor date  neajustate sezonier, ajustate în 
funcție de num ărul de zile lucr ătoare și ajustate în func ție de varia țiile sezoniere și de numărul 
de zile lucr ătoare. Exist ă unele excep ții de la aceste condi ții: o serie de state membre 
beneficiaz ă de derog ări privind transmiterea de date neajustate sezonier, iar Croa ția și Irlanda 
furnizează, pentru sec țiunile O-S din NACE Revizia 2, numai o serie de date care sunt prea 
scurte pentru ajustarea sezonier ă. Regulamentul (CE) nr. 450/2003 nu precizeaz ă în mod 
explicit dac ă ajustările în func ție de num ărul de zile lucr ătoare și de varia țiile sezoniere 
trebuie să se realizeze utili zând abordarea direct ă sau indirect ă. Ajustarea indirect ă înseamnă 
că seria de baz ă este ajustat ă și ulterior este utilizat ă pentru a construi agregate de nivel 
superior. Ajustarea direct ă implică faptul că fiecare serie unic ă, inclusiv agregatele de nivel 
superior, este ajustat ă în mod individual. Ambele abord ări prezintă avantaje și dezavantaje și 
sunt sprijinite de orient ările Sistemului Statistic Eur opean privind ajustarea în func ție de 
variațiile sezoniere11. Statele membre pot utiliza oricare dintre abord ări pentru ajustarea 
indicelui costului for ței de munc ă. 
Ambele abord ări produc, de regul ă, rezultate similare și, în general, alegerea uneia sau a alteia 
dintre acestea nu creeaz ă probleme. Totu și, în cazul în ca re identificarea unui model corect de 
ajustare este dificil ă din cauza volatilit ății datelor brute, abordarea direct ă, în special, poate 
genera anumite probleme. De ex emplu, indicele ajustat în func ție de costul total s-ar putea 
dovedi mai mare sau mai mic decât indicele ajustat în func ție de cele dou ă sub-componente 
ale acestuia. Prin urmare, Eurostat a verificat în mod sistematic datele furnizate de toate 
statele membre, pentru a asigura coeren ța indicelui total cu sub-co mponentele acestuia pentru 
fiecare sec țiune din NACE. Eurost at a introdus o politic ă de publicare doar a indexului total, 
ascunzând componentele dac ă există o discrepan ță de peste dou ă puncte de baz ă față de total. 
 3.4 Coeren ța cu cifrele conturilor na ționale 
Pentru raportul anual privind calitatea, se solicit ă statelor membre s ă compare ratele de 
creștere ale indicelui costului for ței de munc ă cu cele ale remunera țiilor orare ale salaria ților, 
cuprinse în conturile na ționale (conform defini ției date în SEC95). Nu este realist s ă se aștepte 
cifre identice. Chiar dac ă sunt utilizate defini ții aproape identice ale costurilor for ței de 
muncă
, tratamentele și sursele statistice pot fi diferite . De asemenea, colectarea datelor 
referitoare la orele lucrate este deosebit de dificil ă atât pentru indi cele costului for ței de 
muncă, cât și pentru conturile na ționale. În pofida diferen țelor de metodologie, gradul de 
consens (sau lipsa acestuia) între cele dou ă seturi de date poate fi utilizat pentru a identifica 
problemele poten țiale din cadrul fiec ărei colect ări. Nu a fost posibil s ă se realizeze acest 
exercițiu comparativ pentru Belgia, Croa ția, Luxemburg și Malta, întrucât țările respective nu 
elaboreaz ă date trimestriale privind conturile na ționale pentru remunera ția salaria ților sau 
orele lucrate. 
                                                            
11 Versiunea actualizat ă a orient ărilor va include o sec țiune specific ă privind ajustarea indicilor 
concatena ți. 
 
7 
 De la publicarea ultimului raport, Eurostat a început s ă includă datele din conturile na ționale 
direct în baza sa de date pentru indicele costului for ței de munc ă, ceea ce faciliteaz ă 
compararea celor dou ă seturi de date. 
Pentru prezentul raport privind calitatea, Eurost at a comparat agregatele neajustate sezonier 
ale secțiunilor B-S din NACE Revizia 2. Se consider ă că orice varia ție între rata de cre ștere a 
indicelui costului for ței de munc ă și cea a remunera ției orare a salaria ților de peste dou ă 
puncte procentuale în decursul un ei perioade de doi ani analizat ă pentru raport (de exemplu, 
un punct procentual pe an) justific ă o analiză mai aprofundat ă. Acesta a fost cazul pentru 
Republica Ceh ă, Estonia, Italia, Ungaria, Polonia, Portugalia și Slovenia. Discrepan ța dintre 
cele două cifre a fost de peste cinci punc te procentuale pentru Italia și Portugalia. În cazul 
Irlandei și Suediei, rata de cre ștere a indicelui costului for ței de munc ă și cea a remunera ției 
orare a salaria ților cuprinse în datele conturilor na ționale a indicat se mne opuse în cel pu țin un 
trimestru. 
Eurostat a analizat în detaliu coeren ța indicelui costului for ței de munc ă cu datele din 
conturile na ționale și ancheta privind costul for ței de munc ă și va continua s ă examineze acest 
aspect. Rezultatele analizei sunt discutat e cu statele membre pentru a identifica și a soluționa 
problemele de baz ă, în special cu privire la datele privind num ărul de ore lucrate, în vederea 
îmbunătățirii coeren ței între diferitele domenii statistice. 
 
3.5 Exhaustivitatea 
Croația și Irlanda sunt singurele state membre care nu ofer ă în prezent date ajustate sezonier. 
Având în vedere c ă datele ajustate sezonier sunt dis ponibile pentru toate celelalte state 
membre, acestea ar urma s ă fie publicate în comunicatul de pres ă trimestrial, precum și în 
baza de date online a Eurostat. Cu toate acestea, dup ă o analiză atentă a calității datelor și a 
nevoilor utilizatorilor, s-a decis s ă se continue utilizarea datelor ajustate în func ție de num ărul 
de zile lucr ătoare numai pentru cifrele pr incipale. Acest lucru asigur ă, de asemenea, claritate 
și coerență cu alte statistici privind pre țurile (de exemplu, indicele pre țurilor de consum). 
Comunicatul de pres ă trimestrial a fost adaptat de la publicarea raportului precedent. În 
special, notele de subsol au fost simplificate și mai multe dintre informa țiile tehnice au fost 
mutate pe pagina online Statistics Explained12. La fel precum se proceda anterior, cifrele 
pentru sec țiunile B-S din NACE Revizia 2 furnizeaz ă date principale , cu unele defalc ări 
suplimentare prezentate în tabele. 
 
4. C ONCLUZII  
În general, calitatea indicelui costului for ței de munc ă a continuat s ă se îmbun ătățească de la 
raportul precedent, publicat în 2012. În  special, sunt remarcabile amelior ările în ceea ce 
                                                            
12 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explaine d/index.php/Labour_cost_index_-_recent_trends.  
 
8 
 privește punctualitatea cu care statele membre transmit date și exhaustivitatea datelor. De 
asemenea, disponibilitatea deplin ă a agregatelor (inclusiv ale sec țiunilor O-S din NACE 
Revizia 2) a sporit utilitatea global ă a indicelui costului for ței de munc ă. Nevoile utilizatorului 
sunt mai bine satisf ăcute datorit ă publicării estimărilor anuale ale costurilor for ței de munc ă, 
pe baza datelor indicelui costului for ței de munc ă. Transmiterea datelor de c ătre statele 
membre este aproape satisf ăcătoare. Cu excep ția Greciei, nicio țară nu a întârziat în mod 
sistematic în ceea ce prive ște transmiterea de date c ătre Comisie. 
În ultimii ani, Comisia (Eurostat) a solicitat constant statelor membre s ă își intensifice 
eforturile pentru a se conforma cu cerin țele în domeniu. Pe baza datelor transmise și a altor 
documente na ționale, inclusiv rapoarte de ca litate, Comisia va continua s ă monitorizeze 
problemele de neconformitate și de calitate care persist ă. În absen ța unor progrese sau în cazul 
unor progrese insuficiente, vor fi abordate autorit ățile naționale competente, iar Comisia va 
lua măsurile necesare pentru a asigura conformitatea.