[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 10.8.2009

COM(2009) 404 final

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CONSILIU

privind metoda de producere a statisticilor UE: o viziune pentru decada următoare

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CONSILIU

privind metoda de producere a statisticilor UE: o viziune pentru decada următoare

1 Introducere

Statisticile oficiale joacă un rol fundamental în societatea contemporană. Disponibilitatea informaţiilor statistice imparţiale şi obiective este esenţială pentru toţi factorii de decizie. Informaţiile statistice garantează transparenţa şi caracterul deschis al deciziilor politice, statisticile oficiale reprezentând, astfel, un bun public care asigură baza unei funcţionări paşnice a societăţii.

La nivel european, statisticile europene au devenit din ce în mai importante în ceea ce priveşte dezvoltarea, punerea în aplicare, monitorizarea şi evaluarea politicilor Uniunii Europene. În consecinţă, statisticile europene contribuie în mod semnificativ la instituirea capacităţii informaţionale, necesară pentru a sprijini obiectivele strategice ale UE, politicile fundamentale şi instrumentele de bază.

Statisticile europene sunt elaborate, produse şi difuzate pe baza unor norme uniformizate şi a unor metode armonizate. Institutele Naţionale de Statistică (INS) ale statelor membre colectează şi produc date armonizate care sunt compilate de Eurostat pentru a elabora statistici la nivel european. Acest lucru necesită mai multe procese paralele, ţară cu ţară şi domeniu cu domeniu, urmând modelul tradiţional „stovepipe” (model de elaborare şi de difuzare a statisticilor pe sector).

Acest mod de producere a statisticilor nu mai este, totuşi, adaptat suficient la un mediu aflat în schimbare. Noul regulament privind statisticile[1] introduce sistemul statistic european (SSE) care permite creşterea eficacităţii prin instaurarea unei colaborări sistematice între partenerii din sistem.

Prezenta comunicare oferă o viziune pentru reformarea modelului de producere a statisticilor europene. Propunerile de modificare vor afecta sistemele de producere a SSE în ansamblu dar aceasta respectând în întregime principiul subsidiarităţii. În plus, deoarece mai multe state membre au început să aplice o serie dintre aceste schimbări, unul dintre scopurile prezentei comunicări este de a coordona eforturile acestora pentru a evita repetarea muncii şi pentru a exploata sinergiile la maximum.

Următoarea secţiune prezintă o imagine de ansamblu a actualului mod de producere a statisticilor europene, bazat pe modelul „stovepipe”. Secţiunea 3 descrie schimbările care stau la baza actualei propuneri de reorganizare a metodei de producere a statisticilor în UE. Secţiunea 3 analizează consecinţele acestor schimbări pentru arhitectura SSE şi prezintă metoda de producţie integrată de statisticile europene ca alternativă la sistemul actual. Secţiunea 5 analizează anumite provocări de ordin politic şi de gestionare care ar rezulta din punerea în aplicare a noului model, atât pentru INS, cât şi pentru Eurostat. În cele din urmă, secţiunea 6 prezintă următoarele etape ale punerii în aplicare a viziunii strategice definite în prezenta comunicare.

2 Situaţia actuală: modelul „stovepipe” amplificat

Timp de mai multe decenii, producerea statisticilor europene s-a bazat pe un model conform căruia INS al fiecărui stat membru produce propriile statistici naţionale într-un domeniu particular. Pentru a garanta comparabilitatea şi consistenţa între datele tuturor statelor membre, producţia Institutelor naţionale de statistică este armonizată în conformitate cu standardele convenite. Statisticile produse de fiecare INS sunt compilate de către Eurostat astfel încât să obţină totaluri europene.

CASETA 1: Dezvoltarea actualului sistem de producţie a statisticilor europene *

Producerea statisticilor europene a început odată cu crearea Comunităţii Europene a Cărbunelui şi Oţelului (CECO) la începutul anilor `50. Aceasta a condus la cerinţa de a avea informaţii cantitative şi calitative pe care să se bazeze deciziile politice privind piaţa unică a cărbunelui şi oţelului. Pentru a avea date comparabile pentru cele şase state membre, era necesară compilarea noilor statistici armonizate, independente de statisticile naţional prea fragmentate şi care nu puteau fi comparate. Armonizarea metodelor stă la baza statisticilor europene.

Timp de mai multe decenii, producerea de statistici europene a constat în colectarea datelor disponibile în statele membre, asigurând astfel comparabilitatea conceptelor, definiţiilor şi metodelor.

Tratatul de la Roma privind Comunitatea Economică Europeană (CEE) a marcat naşterea legislaţiei europene privind statisticile, a cărei bază este definită în articolul 213 (ulterior articolul 284). Cu toate acestea, metoda de lucru dominantă se baza în special pe bunăvoinţa şi cooperarea dintre Eurostat şi institutele naţionale de statistică (INS) şi consta în colectări voluntare de date, bazate pe acorduri informale. Înainte de 1990, actele juridice în materie de statistici erau puţine şi se centrau pe domeniile în care existau politici veritabile ale Comisiei: agricultura şi comerţul exterior.

Începând cu 1990, anumite politici europene se bazau în mod direct pe statistici, exemplul cel mai notabil fiind criteriile de convergenţă la UEM ale Tratatului de la Maastricht. Această evoluţie a contribuit puternic la expansiunea mai generală a legislaţiei statistice. Totuşi, în esenţă, producerea de statistici europene a continuat să fie la fel ca în trecut: ISN colectează şi produce date armonizate care sunt compilate de către Eurostat pentru a construi statistici la nivel european. Abordarea a continuat să fie „amplificată”: nivelul european era adăugat la nivelul naţional.

Regulamentul privind statisticile europene subliniază necesitatea consolidării cooperării din cadrul SSE, de exemplu prin introducerea principiului raportului „costuri/beneficii” (Art. 2 litera (f), a comitetului sistemului statistic european (Art. 7), a reţelelor de colaborare (Art. 15) şi a abordării europene a statisticilor (Art. 16). În general, a fost iniţiată o etapă următoare în statisticile oficiale în Europa. Metoda de producere integrată a statisticilor europene vizează concretizarea intenţiilor textului legislativ, şi anume de a institui un „sistem” real bazat, pe cât posibil, pe cooperare şi standardizare, respectând în acelaşi timp principiul subsidiarităţii.

_________________

* Informaţiile din această căsuţă provin din publicaţia „Memoirs of Eurostat”, De Michelis, Alberto şi Alain Chantraine, Luxembourg, 2003

** Regulamentul (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European şi al Consiliului din 11 martie 2009 privind statisticile europene

În cadrul fiecărui INS , producerea de statistici operează prin diferite procese sau linii de producţie ale diferitelor domenii statistice. Întregul proces de producţie al unui institut de statistică este desemnat de termenul „arhitectură”. La momentul actual, arhitectura majorităţii INS din EU se bazează încă, în special, pe modelul „stovepipe”. Într-un astfel de model, fiecare „“stovepipe”” corespunde unui domeniu specific din statistică, împreună cu sistemul de producţie corespunzător. Pentru fiecare domeniu în parte, întregul proces de producţie, de la conceperea anchetei la colectarea datelor şi de la prelucrare până la diseminare, se derulează independent de celelalte domenii şi fiecare are proprii furnizori şi grupuri de utilizatori de date.

Pentru a produce statistici europene , Eurostat compilează datele de la fiecare INS, de asemenea, regiune cu regiune. Prin urmare, acelaşi model „stovepipe” există şi în Eurostat, unde datele armonizate într-un anumit domeniu statistic sunt agregate pentru a produce statistici europene în acel domeniu. Abordarea tradiţională a producţiei de statistici europene bazate pe modelul “stovepipe” poate fi deci calificată drept model „stovepipe amplificat”, deoarece nivelul european este adăugat la nivelul naţional.

Modelul „stovepipe” este rezultatul unui proces istoric îndelungat în care statisticile din diferite domenii s-au dezvoltat independent unele faţă de altele. Din acest lucru rezultă următoarele avantaje: procesele de producţie sunt cele mai bine adaptate la produsele corespunzătoare; este un model flexibil deoarece poate fi adaptat rapid la schimbări relativ minore ale fenomenelor de bază descrise de date; este controlat de gestionarul domeniului şi prezintă o arhitectură cu risc redus deoarece o problemă care apare într-unul dintre procesele de producţie, în mod normal, nu ar trebui să afecteze restul producţiei. Dintr-o perspectivă europeană, acesta oferă avantajul de a putea face obiectul unui regulament specific relativ limitat.

Cu toate acestea, modelul „stovepipe” prezintă, de asemenea, o serie de dezavantaje: În primul rând, impune o sarcină inutil de mare asupra respondenţilor. Având în vedere faptul că colectarea de date în diferite domenii se efectuează în mod independent şi necoordonat, respondenţi lor li se cere în mod regulat aceeaşi informaţie de mai multe ori (a se vedea căsuţele 2 şi 3). În al doilea rând, modelul „stovepipe” nu este bine adaptat la colectarea datelor privind fenomene care acoperă mai multe dimensiuni, cum ar fi globalizarea sau schimbarea climatică. De asemenea, acest mod de producţie este foarte ineficient şi costisitor deoarece nu utilizează standardizarea între domenii şi colaborarea între state membre. Redundanţele şi repetarea muncii, în procesele de dezvoltare, producţie sau diseminare nu pot fi evitate. Această lipsă de eficacitate şi costurile generate de producţia de date naţionale sunt şi mai amplificate în cazul colectării şi integrării datelor regionale care sunt indispensabile pentru concepţia, monitorizarea şi evaluarea anumitor politici ale UE.

Modelul „stovepipe amplificat”

[pic]

3 Schimbări în mediul SSE

Orice evoluţie în domeniul statistic este determinată de doi factori: pe de o parte, necesitatea de a răspunde unor nevoi noi şi emergente în materie de statistici şi, pe de altă parte, necesitatea de a reduce povara impusă respondenţilor, precum şi costurile producerii de statistici. În plus, condiţiile în care statisticile sunt produse s-au schimbat ca urmare a evoluţiei tehnologiei informaţiei.

În primul rând, statisticile vor trebui să răspundă din ce în ce mai mult la cerinţe noi privind cantitatea şi calitatea. În toate domeniile statistice, nevoile privind informarea continuă să crească. Utilizatorii solicită din ce în ce mai mult date integrate şi coerente deoarece fenomenele măsurate sunt tot mai complexe şi mai interdependente. Apar noi teme cum ar fi mondializarea, schimbarea climatică, îmbătrânirea populaţiei, eficienţa energetică etc. O trăsătură comună a acestora o constituie faptul că reflectă mai multe fenomene de bază interdependente. Din acest motiv, un model “stovepipe” în care statistici din diferite domenii sunt produse independent unele de altele, nu este deloc adaptat pentru a răspunde necesităţilor politice care necesită seturi de date integrate.

În al doilea rând, simplificarea şi îmbunătăţirea mediului de reglementare a întreprinderilor şi a cetăţenilor europeni constituie o prioritate pe termen lung a Comisiei. În domeniul statisticilor, Consiliul a aprobat abordarea strategică şi planul de acţiune prevăzute în Comunicarea Comisiei privind reducerea sarcinii de răspuns, simplificarea şi stabilirea de priorităţi în domeniul statisticilor comunitare[2]. Punerea sa în aplicare a avansat bine, în special, în domeniul statisticilor referitoare la întreprinderi şi comerţ datorită adoptării programului MEETS[3] şi revizuirii Regulamentului Intrastat[4]. Activităţile din domeniul reducerii poverilor vor continua în viitorul apropiat şi vor trebui să fie extinse la alte domenii statistice. Astfel cum a fost menţionat în secţiunea precedentă, unul dintre principalele dezavantaje ale modelului „stovepipe” constă tocmai în faptul că impune o povară considerabilă asupra respondenţilor. Acesta reprezintă un alt motiv major pentru chestionarea modelului „stovepipe”.

În al treilea rând, noi instrumente TIC continuă să fie dezvoltate pentru a îmbunătăţi eficienţa, a reduce povara şi a creşte calitatea statistică. Pe măsură ce noile tehnologii devin disponibile, evident, tendinţa este de a maximiza utilizarea şi adaptarea metodelor statistice la utilizarea acestora. Noi forme de comunicare cu utilizatorii şi producătorii cum ar fi web 2.0, precum şi alte progrese în domeniul tehnologiei informaţiei sunt susceptibile să determine schimbări profunde în canalele de comunicare şi în prelucrarea şi stocarea datelor. Compilarea de către Eurostat a datelor provenind de la INS se face deja într-o manieră mai interactivă prin iterări ulterioare a furnizărilor şi validării datelor, care permit îmbunătăţirea calităţii statisticilor. Aceşti factori vor trebui să se reflecte în procesele de diseminare şi producţie. În plus, astfel de progrese fac ca producţia de statistici să se integreze din ce în ce mai mult în economie, dar şi în societate în general. Prin urmare, elaborarea, producerea şi diseminarea statisticilor oficiale trebuie să fie adaptate la condiţiile „societăţii cunoaşterii”. Încă o dată, modelul “stovepipe” nu pare să se adapteze la aceste evoluţii.

Toate aceste consideraţii duc la concluzia că modelul “stovepipe” nu mai este adecvat condiţiilor actuale şi va trebui înlocuit cu o alternativă mai bună.

Prezentul document are drept obiectiv principal şi drept orientare strategică îmbunătăţirea eficacităţii producţiei statistice. Doar o adaptare permanentă a ansamblului său de produse şi servicii prin inovare şi noi dezvoltări va garanta că SSE va putea continua să aibă un rol relevant în luarea de decizii pe viitor. O politică de eficacitate va putea permite SSE să depăşească conflictul dintre creşterea nevoilor de informare, pe de o parte, şi constrângerile în ceea ce priveşte resursele, pe de altă parte.

Caseta 2: Impactul asupra cetăţenilor şi administraţiilor

Cetăţenii nu sunt invitaţi în mod regulat să răspundă unui chestionar privind statisticile oficiale:

Anchetele privind gospodăriile sunt efectuate de obicei pe eşantioane foarte mici.

În general, recensămintele populaţiei au loc doar odată la zece ani.

Anumite evenimente din viaţă (de exemplu naşterea, dusul la şcoală, un accident, pensionarea) fac obiectul unei înregistrări specifice în statisticile demografice şi sociale. Cu toate acestea, aceste statistici sunt în mod normal elaborate prin utilizarea unor surse provenind din administraţii, din sistemele de educaţie sau sănătate.

Totuşi, o optimizare a statisticilor prin integrarea şi utilizarea crescută a surselor administrative reprezintă un obiectiv important. Faptul că persoanele sunt din ce în ce mai puţin dispuse să răspundă anchetelor statistice a condus deja la soluţii inovatoare şi simplificate pentru următorul ciclu de recensământ din 2010/2011. Este esenţial să se înainteze pe această cale şi să se prevadă o reorganizare a populaţiei europene şi a statisticilor sociale după acest recensământ. Dacă datele colectate în scopuri statistice reprezintă date personale, ceea ce înseamnă orice informaţie privind o persoană fizică identificată sau identificabilă, legislaţia privind protecţia datelor relevantă ar trebui să fie aplicabilă în totalitate, iar datele ar trebui, în principiu, să fie făcute anonime înaintea prelucrării ulterioare în scop statistic. O condiţie prealabilă esenţială pentru găsirea unor soluţii realiste în acest domeniu va fi să se ţină cont de nevoile în materie de protecţia datelor, astfel cum sunt specificate în legislaţia europeană pertinentă[5]. În plus, va fi esenţial să se garanteze că cerinţele în materie de statistici (definiţii, flux de date, accesul la date) sunt respectate de sursele administrative.

4 Consecinţele pentru arhitectura SSE : metoda de producţie utilizată de statisticile europene

La nivelul statelor membre:

Strategia care trebuie aplicată pentru a ţine cont de schimbările menţionate anterior se bazează pe o abordare holistică mai degrabă decât pe o abordare fragmentată şi va necesita înlocuirea modelului „stovepipe” cu un model integrat. Într-adevăr, diversele dezavantaje ale modelului „stovepipe” menţionat în secţiunea 2 pot fi evitate în mod adecvat printr-o integrare a seturilor de date şi prin combinarea datelor din surse diferite.

La nivelul INS –urilor, statisticile din domenii specifice nu mai sunt produse în mod independent unele de altele, ci ca elemente integrate ale sistemelor de producţie complete (aşa-numita abordare „depozit de date”) pentru grupurile de statistici. Aceste sisteme s-ar baza pe o infrastructură (tehnică) comună, s-ar aplica în măsura posibilului programelor informatice standardizate şi ar face posibilă utilizarea tuturor surselor disponibile de date de calitate adecvată.

În acest scop, este oportun să se studieze modul în care informaţiile care provin din surse diferite pot fi combinate şi exploatate în scopuri diverse, de exemplu prin eliminarea diferenţelor metodologice, prin uniformizarea nomenclaturilor statistice etc.

O soluţie optimă care ar fi extrem de eficientă pentru statele membre ar fi crearea unei reţele de baze de date din care ar putea fi extrasă orice informaţie pertinentă. Deoarece o astfel de soluţie ar putea fi implementată integral doar pe termen lung, se propune corelarea datelor la nivelul microdatelor pe termen mediu. Corelarea microdatelor reprezintă un instrument important nu doar pentru a reduce povara, ci şi pentru a dispune de seturi de date mai comparabile. De asemenea, acest proces ar trebui să permită extinderea şi o mai bună exploatare a informaţiilor statistice care sunt disponibile la nivel regional şi, prin urmare, va contribui în mod semnificativ la îmbunătăţirea domeniului de aplicare şi a calităţii datelor regionale. Pe termen scurt, strânsa cooperare în cadrul SSE, precum şi stabilirea şi dezvoltarea unor structuri, instrumente şi procese comune prin reţele de colaborare ar trebui să aducă arhitectura SSE pe calea cea bună, fapt ce va conduce la realizarea obiectivelor sale pe termen lung.

Caseta 3: Implicaţii pentru întreprinderi

Exemplul următor reprezintă un caz real extrem de nefavorabil care rezultă din modelul actual de producţie. O întreprindere cu 200 de angajaţi produce piese pentru industria automobilă. La începutul fiecărui an, aceasta participă la două anchete utilizate pentru stabilirea statisticilor structurale ale întreprinderilor. Acestea acoperă cifra de afaceri, achiziţia de bunuri şi servicii, excedentul de exploatare, ocuparea forţei de muncă, costurile cu personalul şi investiţiile.. De asemenea, furnizează date privind consumul propriu de energie pentru statisticile privind energia. Aceasta raportează lunar cu privire la schimburile comerciale în interiorul UE (Intrastat) exprimate în valoare şi volum. De asemenea, prezintă rapoarte anuale privind perspectivele comerciale pentru stabilirea statisticilor pe termen scurt (cifra de afaceri, ocuparea forţei de muncă, noi comenzi). Aceasta raportează lunar cu privire la producţia de bunuri exprimată în valoare şi volum. Pentru fiecare colectare separată de date, trebuie să furnizeze aceleaşi informaţii privind anumite caracteristici de bază ale întreprinderii, cum ar fi cifra de afaceri.

Într-un sistem integrat, multe dintre aceste date ar putea fi obţinute din datele administrative actuale şi/sau extrase direct din contabilitatea întreprinderii. Pentru restul informaţiilor, o anchetă lunară ar fi suficientă pentru a aduna informaţiile care nu pot fi colectate în alt mod.

Modelul integrat se bazează pe faptul că guvernele culeg date pentru multe scopuri nestatistice, de exemplu pentru politicile fiscale şi politicile pieţei muncii. Se poate creşte eficienţa prin reutilizarea acestor date administrative în scopuri statistice . Datele provenind din alte surse (externe) pot, de asemenea, contribui în acest scop, de exemplu, prin intermediul unor furnizori privaţi de informaţii sau utilizând direct datele contabile ale întreprinderilor. Cu toate acestea, trebuie depuse eforturi suplimentare pentru a asigura calitatea datelor, deoarece adesea datele administrative şi celelalte date externe nu sunt disponibile sub forma cerută de statistici.

Caseta 4: Combinarea datelor anchetei cu datele administrative

Ancheta europeană privind forţa de muncă (LFS - Labour Force Survey ) se află la baza calculului cifrelor armonizate ale şomajului. LFS furnizează direct estimări trimestriale, care sunt pe deplin comparabile între statele membre, întrucât sunt produse aplicând conceptele aprobate de Organizaţia Internaţională a Muncii (OIM). Cu toate acestea, responsabilii politici, analiştii şi publicul larg trebuie să dispună de date comparabile privind şomajul şi cu frecvenţă lunară.

În timp ce, pentru un număr redus de state membre, aceste estimări lunare pot fi extrase direct din LFS, pentru majoritatea celorlalte ţări acest lucru nu este posibil. Pentru acestea din urmă, Eurostat a elaborat o metodă de producere a unor estimări lunare prin combinarea rezultatelor trimestriale ale LFS şi a informaţiilor lunare privind şomerii înregistraţi. Datele privind şomerii înregistraţi provin de la administraţiile naţionale responsabile de piaţa muncii. Ele sunt influenţate de regulile administrative specifice ale fiecărei ţări. Deşi nivelurile lor nu sunt, în consecinţă, comparabile, schimbările lor de la o lună la alta pot fi utilizate în calitate de indicatori pentru evoluţiile pe termen scurt. În metodologia Eurostat, LFS furnizează indicatorul trimestrial comparabil pentru nivelurile şomajului, la care este asociat indicatorul mişcărilor lunare bazat pe datele înregistrate. Astfel, combinarea rezultatelor anchetei şi a datelor administrative permite un răspuns rapid şi eficient la nevoile de informaţii ale publicului.

La nivelul UE

La nivel european, există două dimensiuni ale modelului integrat: o dimensiune orizontală şi una verticală. Combinaţia acestor două dimensiuni constituie noua metodă de producere integrată a statisticilor europene .

Integrarea orizontală la nivel european este asemănătoare celei descrise pentru statele membre. Abandonarea modelului „stovepipe” în institutele naţionale de statistică ar avea ca şi efect direct faptul că statisticile europene nu ar mai fi nici ele produse pentru fiecare domeniu în parte, ci în mod similar, de manieră integrată.

Aspectul vertical al modelului integrat la nivel european cuprinde două elemente. În primul rând, în acţiunile statistice individuale se dezvoltă sinergii în cadrul Sistemului Statistic European (SSE). Prin intermediul unor reţele de colaborare cu participarea autorităţilor statistice naţionale şi a Eurostat, se pot stabili sau dezvolta structuri, instrumente şi procese comune. Astfel cum prevede articolul 15 din regulamentul privind statisticile europene[6], aceste reţele de colaborare între partenerii SSE vor facilita specializarea anumitor state membre în activităţi statistice specifice, pentru beneficiul SSE în general. Astfel se va evita repetarea muncii, se va spori eficienţa şi se va reduce împovărarea inutilă a respondenţilor.

Modelul integrat

[pic]

Al doilea element se referă la abordarea europeană a statisticilor (articolul 16 din regulamentul privind statisticile europene). Ideea de bază este aceea că a dispune de date fiabile la nivel naţional este o condiţie suficientă pentru a dispune de date fiabile la nivel agregat european, dar nu este o condiţie necesară. Dacă singurul scop al datelor este acela de a furniza informaţii la nivelul UE, nu este necesar să se dispună de un ansamblu complet de date naţionale, ceea ce reprezintă, prin urmare, un câştig potenţial de eficienţă în cadrul sistemului. Eşantionarea la nivelul UE este o abordare posibilă pentru a concretiza acest câştig. În domeniile în care nu este necesar să se dispună de date naţionale, eşantionarea la nivelul UE poate conduce la o reducere a împovărării respondenţilor, precum şi la o îmbunătăţire a punctualităţii şi a calităţii. Abordarea europeană a statisticilor ar putea include, de asemenea, producerea de statistici europene recurgând la contribuţii naţionale nepublicate sau la contribuţii ale unui subgrup de state membre, precum şi utilizând informaţii parţiale obţinute prin intermediul tehnicilor de modelizare.

În rezumat, la nivelul UE, modelul integrat de producere a statisticilor are două dimensiuni: el cuprinde atât integrarea orizontală a domeniilor statistice la nivelul institutelor naţionale de statistică şi al Eurostat, cât şi integrarea verticală a nivelurilor naţional şi comunitar. Acest model de producere a statisticilor europene este denumit „metoda de producere integrată a statisticilor europene”.

5 Câteva provocări politice şi de gestionare

5.1 Provocări pentru SSE

Mai multe elemente ale modelului integrat propus implică o modificare a paradigmei profesionale de la „colectori de date” la „reutilizatori de date”. În timp ce datele culese prin metode tradiţionale se află sub controlul institutelor de statistică, această situaţie este mult mai rar întâlnită în cazul datelor reutilizate, ceea ce implică anumite riscuri: conceptele şi definiţiile pot fi modificate de către proprietarii datelor, anumite culegeri de date pot fi întrerupte sau modificate etc. Pentru a se asigura că interesul legitim al statisticilor este luat în considerare, trebuie să se revizuiască şi, eventual, să se consolideze poziţia faţă de proprietarii de date reutilizate (administratori, autorităţi de reglementare sau alţii).

Există provocări considerabile de natură tehnică şi metodologică. Standardizarea şi integrarea proceselor de producţie anterior separate va necesita mari eforturi şi o gestionare eficace a schimbării. Reorganizarea unui sistem de producţie cu un grup de aproximativ treizeci de producători nu va fi posibilă decât printr-o abordare graduală şi cu o colaborare intensă. De altfel, evaluarea calitativă a statisticilor va deveni mult mai complexă. De exemplu, măsurile de calitate tradiţionale (precum eroarea de eşantionare) vor deveni mai puţin relevante, pe măsură ce culegerea datelor va recurge mai rar la tehnicile de eşantionare. Prin urmare, va trebui să se pună la punct o nouă metodologie de evaluare a calităţii.

În al treilea rând, noua arhitectură care va rezulta în urma introducerii acestor caracteristici inovatoare va permite SSE să îmbunătăţească eficacitatea, precum şi eficienţa proceselor de producţie. Cu toate acestea, este necesar să se completeze această orientare strategică cu o îmbunătăţire a comunicării cu utilizatorii. Informaţia statistică nu a fost niciodată înţeleasă de la sine; din contră, pentru numeroşi utilizatori ea reprezintă fenomene ale lumii reale cu un grad ridicat de abstractizare. Cu cât producerea de statistici se bazează mai mult pe o metodologie complexă, cu atât este mai necesar să se explice rezultatele. Încrederea în sistemul statistic şi perceperea calităţii informaţiei statistice se află în strânsă legătură. De altfel, o formare de bază în ceea ce priveşte elementele statistice simple ar putea contribui la atenuarea tendinţei de neînţelegere a publicului larg („innumeracy” – incapacitatea de a efectua calcule de bază). În consecinţă, orientarea spre utilizator trebuie să reprezinte principiul director al comunicării.

Caseta 5: Noi moduri de comunicare cu utilizatorii

Statistics Explained este un nou instrument de difuzare a (meta)datelor prin intermediul site-ului internet al Eurostat. Acesta va înlocui publicaţiile tipărite şi va permite combinarea datelor şi a metainformaţiilor cu texte explicative. Prin urmare, el va integra în mod coerent publicaţiile statistice şi bazele de date. Statistics explained se va baza pe o tehnologie de tip Wiki Web 2.0. Conţinutul va fi conceput în mod descentralizat de către direcţia responsabilă de domeniul în cauză, în timp ce unitatea de difuzare responsabilă de tipărire se va ocupa de armonizarea şi de buna calitate a datelor. Un prototip a fost deja pus la punct şi prezentat la nivel intern; o primă versiune ar putea fi oferită publicului în al doilea semestru al anului 2009.

În sfârşit, la nivelul institutelor naţionale de statistică în special, va fi necesar să se revizuiască organizarea internă pentru a o adapta la noile condiţii. Calificările personalului vor trebui să corespundă noilor cerinţe (de exemplu, în ceea ce priveşte competenţele în materie de tehnologie şi de comunicare). Vor trebui recrutaţi noi funcţionari cu calificări diferite, iar personalul actual va trebui să participe la activităţi de formare specializată.

5.2 Provocări pentru Eurostat

Pe măsură ce procesele de producţie statistică ale SSE devin mai complexe şi mai integrate, Eurostat trebuie să-şi reconsidere abordarea pentru a asigura calitatea în toate dimensiunile sale.

De-a lungul ultimului deceniu aproximativ, a existat o tendinţă continuă de a baza culegerea de statistici în cadrul SSE mai mult pe legislaţie decât pe acorduri voluntare cu statele membre. Această politică a fost motivată, în parte, de dorinţa statelor membre şi a Eurostat de a dispune de o declaraţie explicită a obligaţiilor statelor membre în ceea ce priveşte transmiterea datelor şi, în parte, de necesitatea de a asigura calitatea statisticilor. Abordarea juridică a permis asigurarea calităţii în toate dimensiunile sale, inclusiv comparabilitatea şi exhaustivitatea statisticilor UE. Cu toate acestea, pe măsură ce procesele de producţie statistică devin mai complexe şi mai integrate, calitatea va fi asigurată, în viitor, printr-o combinaţie a unei noi generaţii de legislaţie statistică şi a altor instrumente.

Punerea în aplicare a metodei de producere integrată a statisticilor europene cuprinde trei componente. Prima componentă este legislaţia comunitară , care va continua să fie orientată în principal către producţia de date şi să fixeze norme minime pentru producţia de statistici într-un domeniu specific. Un corolar al acestui principiu ar fi acela că statele membre nu ar trebui să primească niciun ajutor financiar pentru îndeplinirea acestor norme minime. Propunerile Eurostat pentru viitoarea legislaţie comunitară în materie de statistică ar fi formulate în aşa fel încât să permită şi să promoveze arhitectura emergentă a unor sisteme interdependente de producţie pornind de la surse multiple. Noua generaţie de acte juridice în materie de statistică s-ar aplica unor domenii statistice mai vaste decât cele vizate până în prezent, punând accentul pe utilizarea unor surse de date multiple, a unor metode inovatoare de culegere a datelor, a informaţiilor disponibile la nivel regional şi a unor concepte intersectoriale. Majoritatea aspectelor tehnice ale legislaţiei nu ar face parte din cadrul juridic „de bază” al unui domeniu statistic specific, dar ar fi definite în legislaţia de punere în aplicare. În acest fel se va îmbunătăţi flexibilitatea abordării juridice. Trebuie notat faptul că abordarea juridică propusă este în deplină conformitate cu recomandările evaluării inter pares a Eurostat[7].

Abordarea axată pe rezultate a componentei juridice a strategiei ar putea fi completată cu armonizarea datelor, prin utilizarea unor instrumente comune în cadrul SSE . Prin urmare, cea de-a doua componentă constă în completarea armonizării produselor prin armonizarea proceselor, promovând metodologii bazate pe instrumente comune. Acest lucru este necesar pentru dezvoltarea unor sisteme mai integrate şi ar permite, de asemenea, exploatarea deplină a sinergiilor şi a economiilor de scară. Cu toate acestea, furnizarea unor instrumente metodologice şi de TIC comune pentru SSE în ansamblu este deosebit de dificilă, întrucât responsabilitatea (şi, în consecinţă, şi costurile) dezvoltării acestor instrumente ar trebui să fie împărţită între Eurostat şi institutele naţionale de statistică. Prin urmare, strategia propusă prevede o contribuţie financiară semnificativă la această dezvoltare la nivelul UE, ceea ce va permite, de asemenea, ca Eurostat să orienteze sistemul în direcţia dorită. În acest scop pot fi mobilizate diferite forme de colaborare la nivelul SSE. Printre acestea trebuie menţionate reţelele de colaborare ale SSE (SSEnet), care constau în proiecte realizate de o echipă de instituţii cu scopul de a dezvolta rezultate care să poată fi utilizate de întreaga comunitate a SSE. Proiectele SSEnet sunt cofinanţate de Comisie şi instituţiile participante.

Cea de-a treia componentă este promovarea de valori comune şi schimbul de cunoştinţe în întregul SSE. Componenta juridică (care fixează regulile generale) şi componenta tehnică (care oferă cele mai bune instrumente disponibile) trebuie să fie completate cu o componentă axată pe inteligenţa şi expertiza disponibile în sistem, respectiv pe capitalul uman al SSE. Deşi Codul de bune practici a fost foarte util pentru promovarea unor valori comune în cadrul SSE, rămân multe de făcut în ceea ce priveşte schimbul de cunoştinţe, în ciuda faptului că un personal format pentru o metodologie identică este cel mai bun instrument pentru a facilita comparabilitatea. Prin urmare, se propune crearea unui veritabil sistem european de cercetare şi formare în domeniul statisticii.

Caseta 6: Implicaţii pentru rolul Eurostat în cadrul Comisiei

Statisticile privind comerţul internaţional cu mărfuri între statele membre ale UE şi ţările terţe sunt stabilite pe baza datelor vamale. În cursul anului 2008 au avut loc consultări ample între DG TAXUD şi Eurostat privind modificările viitoare ale acestei culegeri de date în legătură cu o viitoare revizuire a Codului Vamal. Rezultatul a fost un acord între ambele Direcţii Generale, în temeiul căruia nevoile statistice vor fi luate în considerare la revizuirea Codului Vamal. Fără un astfel de acord, ar fi existat riscul de a trebui să se culeagă, în schimb, date provenind din anchete, împovărând astfel foarte mult întreprinderile. Şi în alte domenii, în principal ca o consecinţă a creşterii utilizării datelor care nu provin din anchete, va trebui să se asigure că interesele statistice sunt luate în considerare la (re)conceperea surselor de date administrative. Este necesar un sprijin politic la cel mai înalt nivel pentru a garanta că alte servicii ale Comisiei respectă preocupările legitime ale producătorilor de statistici.

În plus, schimbările intervenite în mediul SSE, menţionate în secţiunea 3, au condus la o revizuire majoră a sistemului de guvernare al SSE. Noul regulament privind statisticile europene* întăreşte misiunea Eurostat. Împreună cu crearea Comitetului consultativ european pentru guvernanţă statistică (CCEGS) şi a Comitetului consultativ european pentru statistică (CCES), modernizarea cerinţelor juridice reprezintă o contribuţie esenţială la măsurile de îmbunătăţire şi de completare a guvernării SSE. Această guvernare a fost îmbunătăţită şi în cursul ultimilor ani, prin adoptarea şi punerea în aplicare a Codului de bune practici al statisticilor europene, care reprezintă un element central – de tip formalizat şi sistematic – de gestionare a calităţii.

Deşi nu sunt o consecinţă directă a reconceperii sistemelor de producere a statisticilor UE, aceste dezvoltări au condus, de asemenea, la extinderea misiunii Eurostat dincolo de simpla coordonare cu institutele naţionale de statistică. Pe de o parte, Eurostat va trebui să ofere un serviciu statistic mai bun celorlalte organisme comunitare (consultanţă tehnică, controale ale calităţii); pe de altă parte, el va trebui să intensifice comunicarea cu aceste organisme comunitare pentru a anticipa nevoie statistice şi a îmbunătăţi utilizarea statisticilor existente. În acest sens va fi necesar să se stabilească relaţii mai strânse cu alte servicii ale Comisiei, nu numai prin audieri anuale, ci şi prin activităţi analitice comune. În acest scop va fi creată o reţea de corespondenţi statistici a Comisiei.

__________

* Regulamentul (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European şi al Consiliului din 11 martie 2009 privind statisticile europene

6 Către noua metodă de producere integrată a statisticilor europene

Este clar faptul că viziunea modernizării arhitecturii SSE prezentată mai sus nu poate fi pusă în aplicare doar de către Eurostat. Este vorba mai curând despre un efort comun al tuturor partenerilor din cadrul SSE, care au fiecare un rol specific de jucat, cu respectarea deplină a principiului subsidiarităţii. Pentru ca această viziune să se concretizeze, este nevoie de sprijinul acestora. Astfel, este deosebit de important ca Eurostat să îşi implice partenerii în SSE încă dintr-o etapă timpurie a procesului. În acest scop, se propune ca Eurostat să prezinte proiectul comitetului SSE imediat după adoptarea sa. Scopul este acela de a se asigura că institutele naţionale de statistică îşi asumă responsabilitatea procesului, în caz contrar existând riscul ca acesta să rămână limitat doar la acele elemente care pot fi introduse la nivelul UE.

Comisia va solicita, de asemenea, sprijinul Parlamentului European şi al Consiliului, care vor juca un rol esenţial în punerea efectivă în aplicare a viziunii propuse privind modernizarea arhitecturii sistemului în UE. Statele membre vor participa în special la discuţiile din cadrul Consiliului ECOFIN. Urmând tradiţia stabilită de câţiva ani, Consiliul va examina în noiembrie o serie de aspecte legate de statistică (aşa-numitul „pachet statistic”), iar prezenta propunere va fi unul dintre elementele pachetului din acest an. De îndată ce va fi adoptată de către Comisie, ea va fi, prin urmare, supusă spre dezbatere Comitetului economic şi financiar.

De altfel, şi alţi parteneri trebuie să fie implicaţi în strategie. Grupurile de utilizatori vor trebui să fie consultate, de asemenea, într-o etapă timpurie, având în vedere că noua arhitectură va avea drept consecinţă inevitabilă o eventuală modificare drastică a caracteristicilor şi chiar a conţinutului statisticilor europene. Preocupările lor trebuie să fie luate în considerare în momentul trecerii la noua arhitectură a sistemului, iar consimţământul lor trebuie să fie căutat în mod activ. Prin urmare, propunerea va fi transmisă şi CCES.

Între timp, eforturile actuale pentru a reorganiza procesele de producţie în curs se vor continua. Aceasta priveşte diferitele iniţiative, cum ar fi raţionalizarea arhitecturii informatice prin proiectul Data Life Cycle (CVD – ciclul de viaţă al datelor), introducerea unui lanţ de producţie mai interactiv pe baza unei soluţii de tip „date la sursă” prin proiectul Census hub (centru de recensământ), precum şi prin intermediul Centrelor de date referitoare la mediu şi reorganizarea statisticilor privind întreprinderile şi comerţul prin programul MEETS.

[1] Regulamentul (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European şi al Consiliului din 11 martie 2009 privind statisticile europene

[2] Comunicare privind reducerea sarcinii de răspuns, simplificarea şi stabilirea de priorităţi [COM(2006) 693].

[3] Decizia nr. 1297/2008/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 16 decembrie 2008 privind un program pentru modernizarea statisticilor europene referitoare la întreprinderi şi comerţ (MEETS)

[4] Regulamentul (CE) nr. 222/2009 al Parlamentului European şi al Consiliului din 11 martie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 638/2004 privind statisticile comunitare referitoare la comerţul cu mărfuri între statele membre; JO L 87

[5] Directiva 95/46/CE din 24 octombrie 1995 (JO L 281) şi Regulamentul (CE) nr. 45/2001 din 18 decembrie 2000 (JO L 8)

[6] A se vedea nota de subsol 1.

[7] Toate institutele naţionale de statistică şi Eurostat au fost supuse unei evaluări inter pares în perioada 2006-2008 pentru a evalua conformitatea cu Codul de bune practici al statisticilor europene. Codul stabileşte principiile-cheie pentru producerea şi difuzarea de statistici oficiale europene, precum şi mediul instituţional în care operează autorităţile statistice naţionale şi comunitare, în vederea îmbunătăţirii integrităţii, a independenţei şi a responsabilităţii lor.