În nenumărate rânduri, UE a demonstrat că este capabilă să facă față noilor provocări legate de migrație, pe măsura apariției acestora. Dar nu am construit încă un sistem durabil capabil să prevină și să diminueze provocările viitoare. Este timpul să trecem de la a fi reactivi la a fi proactivi. De fiecare dată când am lucrat împreună, am obținut rezultate. Nu ar trebui să uităm niciun moment acest lucru în timp ce lucrăm pentru un viitor în care UE și statele sale membre asigură solidaritatea și coerența pe care europenii le merită.

Declarația UE-Turcia a determinat scăderea imediată a sosirilor pe ruta est-mediteraneeană cu 97 %, ajungându-se la o medie de sub 100 pe zi. O creștere limitată, dar notabilă, s-a înregistrat începând cu primăvara anului 2017, iar în 2018 s-a înregistrat o creștere de 30 % a sosirilor din Turcia față de aceeași perioadă din 2017. Cu toate acestea, numărul traversărilor ilegale rămâne cu aproximativ 90 % mai scăzut decât nivelul record înregistrat în 2015. În ceea ce privește ruta central-mediteraneeană – punctul de intrare principal în Europa la începutul crizei din 2014 – s-a înregistrat o reducere semnificativă susținută începând cu vara anului 2017, un număr de circa 23 000 de persoane traversând până în prezent. Cel mai mare număr de sosiri din acest an a fost înregistrat pe ruta vest-mediteraneeană, cu peste 57 000 de sosiri ilegale până în prezent în 2018, ceea ce reprezintă o creștere de 126 % față de 2017 . Această tendință a început să devină evidentă în a doua jumătate a anului 2017. Alte tendințe semnificative – cum ar fi o creștere majoră a sosirilor ilegale la frontiera terestră turco-greacă și o convergență a migranților în Bosnia și Herțegovina – demonstrează necesitatea continuă a unei abordări care să acopere toate rutele.

·Cifrele înregistrate recent demonstrează că aproape 1,9 milioane de persoane muncesc în prezent într-o țară din spațiul Schengen, alta decât cea în care locuiesc, iar estimările sugerează că în jur de 3,5 milioane de persoane traversează frontierele interne în fiecare zi.

·Sistemul Schengen are un impact economic deosebit, în spațiul Schengen realizându-se cel puțin 62 milioane de mișcări transfrontaliere de mărfuri și 24 milioane de călătorii de afaceri în fiecare an. Un timp de așteptare prelungit cu o singură oră poate determina cu ușurință un cost suplimentar de 3 miliarde EUR pe an. Costurile estimate care decurg din absența spațiului Schengen, corelată cu reintroducerea controalelor la frontiere, se situează între 0,05 miliarde EUR și 20 miliarde EUR sub formă de costuri unice.Costurile de funcționare suplimentare anuale pot atinge între 2 miliarde EUR și 4 miliarde EUR.

Aceste realități dure și aprecierea libertății de trecere a frontierelor în scopuri personale și de recreere se transpun în susținerea puternică a sistemului Schengen de către public. Un recent sondaj Eurobarometru a confirmat că o mare majoritate, în jur de două treimi din persoanele intervievate, consideră că zona Schengen este una dintre realizările principale ale UE, în timp ce trei sferturi recunosc importanța acesteia pentru afaceri.

O politică eficientă de gestionare a migrației și frontierelor este esențială pentru conservarea acestor beneficii. Criza migrației și a refugiaților și nivelul ridicat al activității teroriste din ultimii ani au determinat unele state Schengen să impună un control temporar la frontierele interne. Comisia a implementat un număr de pași-cheie pentru abordarea provocărilor cu care se confruntă spațiul Schengen, cu scopul de a reveni cât mai repede la un sistem Schengen care funcționează normal. În martie 2016, Comisia a emis o comunicare, „Înapoi la Schengen – o foaie de parcurs” în care stabilește un plan de acțiune destinat să stabilizeze situația, pe baza consolidării progresive a frontierei externe prin poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european și prin implementarea susținută a Declarației UE-Turcia.

În mai 2017, când situația a devenit mai stabilă și într-un efort de a încuraja eliminarea treptată a controalelor la frontiera internă, Comisia a prezentat o recomandare care invită statele membre să utilizeze controalele la frontiera internă numai ca măsură de ultimă instanță, recomandând măsuri alternative, cum ar fi controalele de poliție și cooperarea polițienească sporită în spațiul Schengen. În septembrie 2017, aceasta a adoptat o nouă recomandare care încurajează statele membre să introducă controalele la frontiera internă pentru a îmbunătăți cooperarea cu statele membre vecine, cu scopul de a încuraja încrederea reciprocă și de a diminua gradul de inconveniență. În același timp, Comisia a adoptat și o propunere pentru amendarea regulilor relevante din Codul Frontierelor Schengen, pentru actualizarea acestuia în contextul provocărilor actuale, în special privind amenințările teroriste. Este esențial ca Parlamentul și Consiliul european să găsească o cale de adoptare a amendamentului propus pentru Codul Frontierelor Schengen.

În contextul eforturilor întreprinse pentru îmbunătățirea gestionării frontierelor noastre externe și al scăderii numărului de sosiri ilegale rezultate, Comisia crede că este timpul să suspende reintroducerea temporară a controalelor la frontiera internă stabilite de statele membre din 2015.

2.COLABORAREA CU PARTENERII EXTERNI ÎN CEEA CE PRIVEȘTE MIGRAȚIA

Aspectele externe ale politicii de migrație a UE ocupă un loc central în cadrul întregii Agende europene pentru migrație. Gestionarea migrației la frontiere și în interiorul UE depinde de implicarea puternică externă. Parteneriatele pe termen lung cu țările terțe de origine, tranzit și destinație dețin un rol-cheie pentru facilitarea returnării și reintegrării, pentru asistarea refugiaților și migranților izolați, pentru cooperarea în lupta împotriva rețelelor de trafic de persoane și pentru abordarea cauzelor principale ale migrației ilegale.

Cooperarea adaptată cu partenerii din Africa, precum și cu țări-cheie din Asia, dezvoltată prin Cadrul de parteneriat, s-a aflat în centrul progresului realizat până în prezent. Fundamentele acestei abordări sunt: faptul că migrația reprezintă o prioritate-cheie în relația noastră cu țările terțe, faptul că eforturile Uniunii și ale statelor membre sunt strâns coordonate și faptul că toate politicile și instrumentele UE relevante sunt utilizate pentru consolidarea parteneriatului.

Experiența din ultimii trei ani a demonstrat că rezultatele cele mai bune provin din abordarea integrată de-a lungul unei întregi rute migratorii. Aceasta a produs rezultate tangibile de-a lungul rutei central-europene, reducând fluxurile ilegale cu circa 80 %, ajutând aproape 40 000 de persoane să se întoarcă acasă voluntar, majoritatea dintre acestea provenind din Libia și Niger, în ultimii doi ani și oferind evacuare și relocare pentru aproape 2 500 de persoane vulnerabile care aveau nevoie de protecție internațională . Acest lucru a fost posibil datorită unei serii de acțiuni integrate: combaterea fluxurilor ilegale din Niger și dinspre coasta libiană: combaterea persoanelor care introduc ilegal migranți și a traficanților, dezvoltarea alternativelor economice pentru comunitățile locale și asistarea migranților izolați. Integrarea politicii a fost susținută de o abordare coordonată de către toți actorii, începând cu statele membre UE și în Libia și Niger, dar și prin consolidarea cooperării cu Organizația Națiunilor Unite și Uniunea Africană în cadrul Grupului operativ comun UA-UE-ONU.

Aceasta reprezintă, de asemenea, o parte a unui parteneriat mai larg și din ce în ce mai aprofundat cu țările din Africa. De la summit-ul de la Valletta din 2015, progresul a fost susținut de o serie de instrumente de finanțare inovatoare. Fondul fiduciar de urgență al UE pentru Africa este un vehicul de finanțare flexibil și inovator care utilizează fonduri atât din partea Uniunii, cât și a statelor membre. Acesta vizează întreprinderea de acțiuni pe diferitele planuri identificate de summit-ul de la Valletta, abordând cauzele principale ale migrației ilegale și acționând ca instrument de stabilire a unei cooperări practice.

Modul în care Fondul fiduciar al UE pentru Africa își îndeplinește obiectivele

Până în prezent s-au mobilizat mai mult de 4 miliarde EUR prin Fondul fiduciar pentru intervenția de-a lungul principalelor rute migratorii africane, de exemplu:

·În colaborare cu agențiile Organizației Națiunilor Unite, Fondul fiduciar a ajutat în mod semnificativ persoanele cele mai vulnerabile. Din 2017, 61 300 de refugiați și migranți vulnerabili din Libia au primit asistență directă (produse nealimentare și seturi de igienă), 89 700 de persoane au primit asistență medicală și 14 600 de copii au primit materiale educative. Comunitățile libiene au primit, de asemenea, un ajutor semnificativ, inclusiv echipamente care oferă servicii esențiale pentru mai mult de 1,2 milioane de persoane.

·Multe proiecte urmăresc să descurajeze migrația ilegală prin crearea de oportunități economice și de locuri de muncă în principalele zone de origine. Un nou program cu Gambia se concentrează asupra tinerilor, urmărind returnarea migranților care fac parte dintre cei 25 000 de beneficiari și promovând oportunități atractive de angajare și de obținere a unui venit.

·Alte inițiative urmăresc să combată introducerea ilegală de migranți și traficul de persoane, împuternicind migranții prin oferirea mai multor drepturi și a unui grad mai mare de protecție pentru aceștia, precum și să facă migrația mai ușoară și mai sigură. Programul de 46 de milioane EUR pentru o gestionare mai bună a migrației în Cornul Africii a asistat deja, până în septembrie 2018, aproape 11 000 de migranți și persoane strămutate forțat și a acordat formare în gestionarea migrației unui număr de 1 600 de persoane.

Intervenția asupra cauzelor principale ale migrației a fost consolidată și prin Planul european de investiții externe. Planul mobilizează deja finanțare pentru țările partenere. În iulie 2018 s­a aprobat o primă serie de 12 instrumente de garanție pentru circa 800 de milioane EUR, acoperind domenii care includ antreprenoriatul, energia electrică ecologică și accesul la conexiunea de bandă largă. Aceasta se adaugă la cele aproximativ 2 miliarde EUR din operațiuni combinate care acoperă domenii esențiale, cum ar fi cele referitoare la energie și conectivitate, orașe, agricultură și mediu .

De asemenea, abordarea integrată a produs rezultate remarcabile pe ruta est-mediteraneeană în Turcia. Colaborarea prin declarația UE-Turcia ne-a permis să ajutăm refugiații găzduiți de Turcia, să subminăm modelul de activitate al traficanților și să construim relații de cooperare între autoritățile responsabile cu gestionarea migrației. Acordul din iulie 2018 pentru a doua tranșă de finanțare în valoare de 3 miliarde EUR, pentru Instrumentul pentru refugiații din Turcia, de către UE și statele membre, a demonstrat angajamentul continuu față de declarație și față de susținerea refugiaților din Turcia, ceea ce ajută la menținerea unei gestionări eficiente a migrației pe ruta est-mediteraneeană. Implementarea integrală a declarației rămâne un element esențial pentru politica UE în materie de migrație.