Este necesară o abordare strategică și integrată a îngrijirii. Adesea lipsesc abordările centrate pe individ și favorabile unei vieți independente, situație exacerbată de integrarea insuficientă între îngrijirea pe termen lung și asistența medicală sau între îngrijirea informală, îngrijirea la domiciliu, îngrijirea în comunitate și îngrijirea în centrele rezidențiale. Centrarea pe individ presupune oferirea unei game de servicii adaptate nevoilor persoanelor și îmbunătățirea tranziției de la îngrijirea instituționalizată la îngrijirea la domiciliu și la serviciile de îngrijire în comunitate. Serviciile de îngrijire pe termen lung care sunt bine integrate cu asistența medicală și oferă soluții bune de îngrijire, inclusiv pentru persoanele care au nevoie de îngrijire paliativă, asigură o mai bună calitate a vieții și rezultate mai bune privind starea de sănătate. De asemenea, ele pot favoriza eficiența din punctul de vedere al costurilor contribuind totodată la reducerea poverii asupra spitalelor și a altor unități medicale. Asistența specializată specifică poate ajuta statele membre să conceapă și să pună în aplicare abordări integrate de îngrijire care să fie benefice atât pentru sistemele de îngrijire pe termen lung, cât și pentru sistemele de sănătate.

Tranziția digitală oferă, de asemenea, multiple oportunități în acest sens. Deși tehnologia nu poate și nu ar trebui să înlocuiască interacțiunea umană, care se află în centrul activității de îngrijire, soluțiile digitale inovatoare, cum ar fi tehnologia informației și comunicațiilor, tehnologia asistivă, teleîngrijirea, telesănătatea, inteligența artificială și robotica, pot îmbunătăți accesul la servicii de îngrijire de înaltă calitate la prețuri abordabile și pot contribui la o viață independentă. Acestea au, de asemenea, potențialul de a spori productivitatea muncii în acest sector prin preluarea anumitor sarcini laborioase sau periculoase ale lucrătorilor din sistemul serviciilor de îngrijire, prin îmbunătățirea gestionării cazurilor și a securității și sănătății la locul de muncă, prin sprijinirea monitorizării la distanță a beneficiarilor serviciilor de îngrijire și prin facilitarea formării și a recrutării lucrătorilor din sistemul serviciilor de îngrijire. Investițiile în aceste tehnologii trebuie să fie însoțite și de investiții în competențele digitale, de eliminarea barierelor în materie de accesibilitate pentru persoanele cu handicap și de îmbunătățirea conectivității în zonele rurale și îndepărtate.

Comisia sprijină o gamă largă de activități de cercetare și inovare privind instrumentele digitale pentru o viață activă și sănătoasă și privind îngrijirea integrată și centrată pe individ. Politicile europene promovează transformarea digitală, inclusiv digitalizarea serviciilor publice, prin deceniul digital al Europei și promovează, de asemenea, servicii publice digitale favorabile incluziunii și accesibile persoanelor cu handicap. Propunerea de instituire a unui spațiu european al datelor privind sănătatea are drept obiectiv crearea premiselor necesare pentru ca persoanele fizice să aibă posibilitatea să își partajeze datele privind sănătatea cu furnizorii de servicii de îngrijire pe care i-au ales, astfel încât să aibă acces la servicii de asistență medicală mai bune. Deși există numeroase practici de succes, iar inovarea în acest sector este în continuă creștere, intensificarea utilizării tehnologiilor inovatoare și a soluțiilor digitale pentru îngrijire necesită instituirea unui cadru favorabil care să contribuie la transferul de bune practici.

Reformele politice pot fi, de asemenea, sprijinite prin cooperare internațională. Pandemia de COVID-19 și provocările demografice au plasat îngrijirea pe termen lung printre prioritățile agendei politice globale. Expertiza disponibilă la nivel internațional poate consolida elaborarea de politici bazate pe date concrete și la nivelul UE. În 2021, rezoluția „Global Call to Action for a human-centred recovery from the COVID-19 crisis that is inclusive, sustainable and resilient” (Apelul mondial la acțiune pentru o redresare centrată pe factorul uman în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19, care să fie favorabilă incluziunii, durabilă și rezilientă) adoptată de Organizația Internațională a Muncii (OIM) a subliniat oportunitățile semnificative de muncă decentă disponibile în cadrul economiei îngrijirii. Rezoluția a subliniat necesitatea de a se investi în sectorul serviciilor de îngrijire, de a aborda problema insuficienței resurselor și de a îmbunătăți condițiile de muncă. Activitatea OIM privind protecția socială și condițiile de muncă pentru lucrătorii din sistemul serviciilor de îngrijire, inclusiv pentru lucrătorii casnici și persoanele care asigură servicii de îngrijire la domiciliu în regim intern, oferă o bază bună pentru analizarea provocărilor cu care confruntă acest sector în întreaga lume și a standardelor internaționale relevante. Asistența medicală integrată și îngrijirea pe termen lung se află, de asemenea, în centrul acțiunilor desfășurate de Organizația Mondială a Sănătății (OMS) în cadrul Deceniului ONU pentru îmbătrânirea în condiții bune de sănătate. O coordonare strânsă între statele membre poate contribui la sporirea impactului acestor inițiative și poate plasa UE pe o poziție de pe care să își asume un rol mai proeminent în abordarea provocărilor demografice globale. Activitatea de analiză a Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE), sprijinită de Comisie, cu privire la măsurarea eficacității protecției sociale poate contribui, de asemenea, la orientarea unui proces solid de elaborare a politicilor în vederea îmbunătățirii protecției sociale pentru îngrijirea pe termen lung.

Comisia: – va oferi statelor membre sprijin tehnic direct prin intermediul Instrumentului de sprijin tehnic în cadrul unui nou proiect emblematic denumit „Către o îngrijire integrată, centrată pe individ”. Acest sprijin vizează facilitarea reformelor în conformitate cu propunerea de recomandare a Consiliului privind accesul la servicii de îngrijire pe termen lung de înaltă calitate și la prețuri abordabile. Inițiativa emblematică va ajuta statele membre, la cerere, să elaboreze și să pună în aplicare reforme menite să consolideze coordonarea dintre asistența medicală, asistența socială și îngrijirea pe termen lung și integrarea diferitelor niveluri de îngrijire, așezând individul în centrul serviciilor pentru a îmbunătăți accesul și calitatea asistenței în fiecare etapă a vieții; – va finanța, în cadrul viitorului parteneriat Orizont Europa „Transformarea sistemelor de sănătate și de îngrijire”, un centru de cunoștințe pentru tehnologiile inovatoare și/sau soluțiile digitale în domeniul furnizării de servicii de sănătate și de îngrijire. Centrul va sprijini evaluarea și transferabilitatea bunelor practici și va acționa ca un forum pentru consolidarea comunităților și schimbul de informații. În completarea acestor inițiative, în cadrul programelor Orizont Europa și Europa digitală, vor fi disponibile fonduri pentru cercetare și inovare în ceea ce privește îngrijirea centrată pe individ și adoptarea soluțiilor digitale; – va institui un parteneriat strategic cu OMS pentru a oferi sprijin specific fiecărei țări în vederea elaborării și a punerii în aplicare a unor măsuri de politică pentru îngrijirea pe termen lung de înaltă calitate, inclusiv prin servicii de îngrijire integrate. Acestea vor fi completate de un registru de cunoștințe cu acces liber și de sprijin pentru schimburile interdisciplinare ale părților interesate. Comisia invită: – statele membre, partenerii sociali și societatea civilă să valorifice potențialul soluțiilor digitale și să le integreze în elaborarea, punerea în aplicare și monitorizarea politicilor și a finanțării aferente pentru îngrijire.

3. Sporirea rezilienței sectorului serviciilor de îngrijire și a echilibrului de gen în acest sector

3.1. Îmbunătățirea condițiilor de muncă în sectorul serviciilor de îngrijire

Sectorul serviciilor de îngrijire are un potențial ridicat de a crea mai multe locuri de muncă, în special pe fondul îmbătrânirii populației. Până în 2050, ar trebui să existe peste 1,6 milioane de lucrători suplimentari în sectorul serviciilor de îngrijire pe termen lung pentru a menține la același nivel acoperirea serviciilor de îngrijire pe termen lung. Pentru a răspunde cererii tot mai mari de servicii de îngrijire, sectorul trebuie nu numai să păstreze personalul existent, ci și să atragă mai mulți lucrători cu competențele adecvate.

Graficul 3: Numărul de lucrători din sectorul serviciilor de îngrijire pe termen lung (echivalent normă întreagă) la 100 de persoane cu vârsta de peste 65 de ani, 2019

Sursă: Ancheta UE asupra forței de muncă, 2019, în: Barslund, M., et al., 2021.

Cu toate acestea, UE se confruntă tot mai mult cu probleme legate de insuficiența forței de muncă, inclusiv în procesul de redresare post-pandemie a pieței muncii. Această stare de fapt reflectă provocările structurale, cum ar fi îmbătrânirea populației, dubla tranziție către digitalizare și combaterea crizei climatice, condițiile de muncă precare din anumite sectoare și profesii și lipsa de personal calificat. Sectorul serviciilor de îngrijire este afectat în mod deosebit de insuficiența forței de muncă din cauza condițiilor de muncă adesea dificile și a salariilor mici.

Întrucât sectorul serviciilor de îngrijire este unul dintre sectoarele cele mai segregate din punctul de vedere al genului, atragerea unei forțe de muncă mai diverse, în special recrutarea unui număr mai mare de bărbați, poate contribui la reducerea segregării pe piața muncii și la combaterea stereotipurilor de gen la toate nivelurile de îngrijire. Deși potențialul de creare de locuri de muncă este mai mare în zonele rurale, în care populația este, în medie, mai în vârstă, insuficiența forței de muncă este, de asemenea, mai pronunțată în aceste zone, deoarece populația în vârstă de muncă este mai redusă, iar femeile, în special, tind să se mute în alte zone.

Îmbunătățirea condițiilor de muncă și a salariilor, susținută de un dialog social puternic, educație și formare, va spori atractivitatea locurilor de muncă din domeniul îngrijirii. Lucrătorii din sistemul serviciilor de îngrijire pe termen lung și al educației și îngrijirii timpurii ar trebui să își poată exercita în mod eficace drepturile sociale și de muncă, indiferent de tipul de loc de muncă, de faptul că sunt angajați sau desfășoară o activitate independentă, lucru care ar trebui să fie valabil inclusiv pentru cei care lucrează prin intermediul platformelor digitale de muncă. Oferirea de oportunități de dezvoltare a carierei pentru lucrătorii din sistemul serviciilor de îngrijire prin recalificare și perfecționare contribuie la sporirea rezilienței sectorului în fața unor șocuri neașteptate, cum ar fi pandemia de COVID-19, și îi ajută pe lucrători să evolueze în carieră. Îmbunătățirea condițiilor de muncă va contribui, de asemenea, la atragerea mai multor persoane în profesie, inclusiv a bărbaților, îmbunătățind astfel echilibrul de gen în acest sector.

Lucrătorii din sistemul serviciilor de îngrijire sunt esențiali pentru a răspunde nevoilor de îngrijire ale societății, însă munca lor nu este apreciată la justa sa valoare. Pandemia de COVID-19 a scos la iveală o neconcordanță între nivelul de remunerare și valoarea esențială a activității de îngrijire. Salariile mici pot fi, de asemenea, legate de stereotipurile de gen care asimilează competențele non-tehnice necesare pentru îngrijire, cum ar fi comunicarea, empatia sau cooperarea, cu competențele care sunt în mod natural asociate femeilor și care nu sunt reflectate în mod corespunzător în valoarea economică a muncii lor. Provocările legate de lipsa de accesibilitate a serviciilor de îngrijire din punctul de vedere al prețurilor pot exercita o presiune descendentă asupra salariilor. Având în vedere proporția mare de femei care lucrează în acest sector, mărirea salariilor ar putea contribui la reducerea diferenței globale de remunerare dintre femei și bărbați și, prin urmare, a diferenței dintre pensiile primite de femei și cele primite de bărbați.