[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 6.11.2007

COM(2007) 676 final

RAPORTUL COMISIEI

Al 18-lea raport anual privind punerea în aplicare a fondurilor structurale (2006) {SEC(2007) 1456}

CUPRINS

1. Introducere 3

2. Analiza punerii în aplicare 5

3. Coerenţă şi coordonare 9

4. Evaluări 11

5. Controale 11

6. Comitetele care asistă Comisia 13

RAPORTUL COMISIEI

Al 18-lea raport anual privind punerea în aplicare a fondurilor structurale (2006)

Acest raport este prezentat în conformitate cu articolul 45 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1260/1999 de stabilire a dispoziţiilor generale referitoare la fondurile structurale. Acesta cuprinde activităţile fondurilor structurale din 2006.

Informaţii mai detaliate sunt disponibile în documentul de lucru al personalului Comisiei (anexat la acest raport).

1. INTRODUCERE

Un important progres s-a înregistrat în 2006, odată cu adoptarea cadrului legislativ pentru perioada de programare 2007-2013, la aproape doi ani de la propunerea iniţială a Comisiei din iulie 2004. Cadrul cuprinde regulamentul general[1], patru regulamente care stabilesc norme specifice privind Fondul European de Dezvoltare Regională (FEDR)[2], Fondul Social European (FSE)[3], Fondul de coeziune (FC)[4] şi Gruparea europeană de cooperare teritorială (GECT)[5] şi Regulamentul de punere în aplicare al Comisiei[6] din 8 decembrie 2006.

Având în vedere faptul că viitoarele programe vor fi puse în aplicare în cadrul priorităţilor Comunităţii, orientările strategice comunitare (OSC) au fost adoptate la 6 octombrie 2006 transformând strategia de la Lisabona pentru creştere şi crearea locurilor de muncă în preocuparea centrală a noilor programe ale politicii de coeziune.

O serie de reforme cu privire la gestiunea programelor operaţionale au fost introduse pentru 2007-2013. În ceea ce priveşte sistemul de plată, legislaţia a fost raţionalizată iar normele de gestionare a politicii de coeziune au fost simplificate. În special există:

- un singur set de norme cu un singur regulament al Comisiei de punere în aplicare pentru perioada de programare 2007-2013, care înlocuieşte cele 10 regulamente în vigoare pentru perioada de programare 2000-2006;

- un set de norme de eligibilitate pentru cheltuielile ocazionate de statele membre care folosesc mai curând norme naţionale de eligibilitate decât seturi de norme europene în completarea normelor naţionale de eligibilitate;

- simplificarea gestiunii financiare care oferă o autonomie mai largă autorităţilor naţionale responsabile de gestiunea programelor operaţionale;

- o proporţionalitate mai mare şi simplificarea sistemelor de control şi pentru programele mai mici (totalul cheltuielilor publice eligibile sub 750 milioane de euro şi cofinanţare comunitară sub 40% din totalul cheltuielilor publice eligibile), anumite cerinţe privind mecanismele de control pot fi efectuate de către organisme naţionale;

- organizarea politicii de dezvoltare rurală (finanţată de către FEOGA[7]) şi a politicilor din domeniul pescuitului (finanţate de către FEP[8]) independente de acum înainte de Fondurile structurale pe baza Fondului European Agricol de Dezvoltare Rurală (aliniind normele de gestiune şi de control cu cele ale primului pilon al politicii agricole comune) şi Fondul European pentru Pescuit. Aceasta necesită o complementaritate eficientă între acţiunile cofinanţate de către toate instrumentele financiare vizate (politicile de coeziune, dezvoltare rurală şi din domeniul pescuitului);

- o mai bună informare a cetăţenilor şi comunicare cu aceştia şi cu potenţialii beneficiari care au acelaşi acces la informaţiile privind oportunităţile de finanţare;

- o mai mare încredere în guvernarea electronică în practica schimbului de date între statele membre şi Comisie efectuată doar pe cale electronică.

În plus, pentru faza de punere în aplicare şi în vederea introducerii de noi surse de sprijin şi de experienţă, Comisia şi instituţiile financiare internaţionale au pregătit trei iniţiative comune: Jaspers (Asistenţă comună în vederea sprijinirii proiectelor în regiunile europene) în vederea asistării celor douăsprezece ţări beneficiare în elaborarea proiectelor importante, Jeremie (Resurse comunitare comune pentru microîntreprinderi şi întreprinderi mici şi mijlocii) pentru îmbunătăţirea accesului la finanţe pentru întreprinderile mici şi mijlocii şi dezvoltarea microcreditelor şi Jessica (Asistenţă comunitară comună pentru o investiţie durabilă în zonele urbane) de susţinere a unei investiţii urbane durabile şi reciclabile şi a dezvoltării în oraşe.

Un nivel semnificativ de sprijin în cadrul noii perioade de programare va fi direcţionat către consolidarea administraţiei publice şi a serviciilor publice. Acesta va sprijini modernizarea şi dezvoltarea administraţiilor publice şi a serviciilor publice pentru a răspunde mai bine aşteptărilor cetăţenilor şi ale întreprinderilor şi, de asemenea, de a îşi consolida rolul de factor important în dezvoltarea socială şi economică.

2. ANALIZA PUNERII ÎN APLICARE

2.1. Execuţia bugetară

2.1.1. FEDR

Execuţia bugetară în 2006 a fost foarte satisfăcătoare iar în cazul Obiectivelor 1 şi 2 şi al iniţiativelor Comunităţii, au fost angajate 100% din resursele disponibile.

În ceea ce priveşte creditele de plată, 99,92 % din resursele disponibile au fost utilizate (99,65 % în 2005). Nivelul prevăzut al creditelor de plată pentru FEDR din 2006 a fost redus cu 2,8 miliarde de euro în cursul anului pentru a lua în considerare suspendarea temporară a cererilor de plată de către Spania şi Regatul Unit (în valoare de 2,3 miliarde de euro) până la punerea în aplicare a planurilor de acţiune în vederea îmbunătăţirii aspectelor sistemelor de gestiune şi de control şi datorită erorilor de prognozare comise de UE -10.

Angajamentele din anii precedenţi pentru care mai trebuiau efectuate[9] plăţi totalizau 45,8 miliarde de euro la finele anului 2006 (în comparaţie cu 39,1 miliarde de euro în 2005).

În ceea ce priveşte aplicarea regulii n+2, la sfârşitul anului 2006 şi privind angajamentele din anii 2000, 2001, 2002, 2003 şi 2004, la începutul anului 2007, nu fuseseră plătiţi 1 miliard de euro. Totuşi, în vederea excepţiilor de la regula n+2 care pot fi acordate (pentru cazurile care implică deciziile privind ajutorul de stat, proiectele importante etc.), resursele care prezintă un risc de dezangajare din pricina faptului că nu au generat plăţi sunt mult mai puţine având o valoare estimată la 162 milioane de euro (doar 0,0018% din angajamentele totale).

2.1.2. FSE

Execuţia bugetară din 2006 a fost, de asemenea, foarte satisfăcătoare: 99,97 % din creditele de angajament au fost puse în aplicare în 2006 (faţă de 99,93 % în 2005). În ceea ce priveşte plăţile, 99,87 % din credite au fost achitate (99,86 % în 2005). Totalul plăţilor restante pentru angajamentele de la sfârşitul anului 2006 a fost de 22,96 miliarde de euro (plăţi restante comparate cu 20,74 miliarde de euro în 2005), dintre care 22,76 miliarde de euro erau pentru perioada curentă de programare a FSE (20,44 miliarde în 2005). Plăţile restante din perioadele de programare FSE anterioare a scăzut în mod semnificativ de la 304,7 milioane de euro la sfârşitul anului 2005 la 204,6 milioane de euro la sfârşitul anului 2006 (-32.8 %).

În ceea ce priveşte aplicarea regulii n+2 la finele anului 2006 pentru angajamentele din 2000, 2001, 2002, 2003 şi 2004, au fost implicate 19 programe pentru care a fost propus un total de 129,31 milioane de euro din FSE (0,19 % din totalul FSE). Pentru aceste programe („procedura contradictorie”) Comisia a iniţiat negocieri cu statele membre. Doar la finalul acestei proceduri se pot cunoaşte sumele ce urmează a fi dezangajate.

2.1.3. FEOGA

Bugetul din 2006 a fost complet utilizat atât în ceea ce priveşte creditele de angajament cât şi creditele de plată (respectiv 99,3 % şi 108,5 % din budgetul votat iniţial). Plăţile s-au realizat datorită faptului că bugetul creditelor de plată a fost suplimentat cu 360 milioane de euro în decembrie 2006.

În comparaţie cu 2005, a fost angajată o sumă suplimentară de 207 milioane de euro şi 2 milioane de euro suplimentare au fost achitate.

Plăţile adăugate până la 3 589 milioane de euro, dintre care 3 562,1 milioane a fost pentru programele 2000-2006 (Obiectivul 1: 3.193,0 milioane de euro; Leader+: 361,1 milioane de euro; Pace: 8,1 milioane de euro) şi 26,9 milioane de euro pentru încheierea a 45 de programe din perioada de programare 1994-1999.

Angajamentele FEOGA restante la sfârşitul anului 2006 au totalizat 7 636 milioane de euro (comparat cu 7 085 milioane de euro în 2005), dintre care 7 288 milioane de euro au corespuns programelor 2000-2006.

Punerea în aplicare a regulii n+2 pentru angajamentele din 2003 a avut ca rezultat dezangajarea a 9,3 milioane de euro.

2.1.4. IFOP

În total, au fost puse în aplicare 99,58 % din creditele de angajament şi 84,16 % din creditele de plată. Rata de plată a fost de 86,23 % în regiunile cuprinse în Obiectivul 1 şi de 79,06 % în regiunile din afara Obiectivului 1. Totalul angajamentelor de plată pentru IFOP pentru perioada de programare 2000-2006 a totalizat 1 336 milioane de euro în 2006 (faţă de 1 111 milioane de euro în 2005).

În ceea ce priveşte aplicarea regulii n+2, la sfârşitul anului 2006 şi privind angajamentele din anii 2000, 2001, 2002, 2003 şi 2004, au fost implicate 9 programe pentru care riscul total reprezenta 22 milioane de euro. Pentru aceste programe Comisia a iniţiat cu statele membre procedura contradictorie. Doar la finalul acestei proceduri se pot cunoaşte definitiv sumele ce urmează a fi dezangajate.

2.2. Punerea în aplicare a programului

2.2.1. Obiectivul 1

Cheltuielile cu programele pentru Obiectivul 1 au urmat aceeaşi cale ca în 2005. Programele pentru Obiectivul 1 s-au concentrat pe investirea în proiecte pentru infrastructura de bază (41,6 %), cu mai mult de jumătate (54,4 %) din totalul investiţiilor din această categorie cheltuită cu infrastructura de transport. Mai mult de o treime (33,5 %) din resursele Obiectivului 1 au fost investite în mediul productiv, în care prioritatea continuă să o reprezinte asistarea IMM-urilor şi a sectorului meşteşugăresc (30 %). Proiectele care vizau resursele umane au luat 23,2% din resursele din regiunile cuprinse în Obiectivul 1. Principalele domenii de activitate au fost, în mod aproape egal politicile de piaţă a muncii (31,6 %) şi educaţia şi formarea profesională (31 %).

2.2.2. Obiectivul 2

În regiunile cuprinse în Obiectivul 2, principalul obiectiv al programelor a continuat să fie mediul productiv cu peste jumătate din toate resursele financiare (56,3%) alocate acestei categorii. În cadrul acestui domeniu, a predominat asistenţa acordată IMM-urilor şi sectorului meşteşugăresc (56,5%). Al doilea domeniu de activitate în ordinea importanţei a fost infrastructura de bază, cu 29,1% din toate resursele alocate pentru Obiectivul 2. Spre deosebire de programele Obiectivului 1, cel mai important domeniu din punct de vedere financiar a fost planificarea şi reabilitarea zonelor industriale (44,6%). În categoria resurselor umane (10,2% din totalul investiţiilor în regiunile cuprinse în Obiectivul 2), flexibilitatea forţei de muncă, activitatea antreprenorială, inovaţia, tehnologiile de informare şi de comunicare constituit principalele domenii de investiţie (31,6%).

2.2.3. Obiectivul 3

Accentul principal al programului FSE din 2006 a continuat să fie pus pe Strategia europeană pentru ocuparea forţei de muncă, în special pe măsurile cu scopul creşterii capacităţilor de angajare pe piaţa de muncă (31% din cheltuieli), învăţarea pe tot parcursul vieţii (27%) şi şanse egale (6%), în timp ce măsurile de promovare a antreprenoriatului au rămas stabile (19%) dar sub nivelul sugerat de documentele de programare (21%). În plus, încă persista o diferenţă remarcabilă în execuţia financiară a programelor între EU-15, în care programele pe termen lung au continuat să fie puse în aplicare şi EU-10 în care unele state membre se confruntă cu dificultăţi importante în obţinerea unor proiecte şi măsuri în curs de desfăşurare.

2.2.4. Pescuitul din afara Obiectivului 1

Adoptarea îmbunătăţirilor structurale în sectorul pescuitului a înregistrat progrese în 2006. Aceasta s-a reflectat în execuţia financiară a programelor operaţionale IFOP care au contribuit la realizarea obiectivelor politicii comune în domeniul pescuitului.

2.2.5. Iniţiative comunitare

2.2.5.1. Interreg

Punerea în aplicare a programelor 81 Interreg III/de vecinătate a progresat în 2006 în realizarea obiectivului lor de reducere a impactului economic negativ la frontiere şi de promovare a cooperării.

În perioada 2000-2006, cele 81 de programe Interreg III/de vecinătate au selectat aproximativ 13 000 de proiecte şi de reţele. Pentru unele programe, au fost necesare schimbări datorită extinderilor şi/sau integrării noului concept de program pentru vecinătate al Uniunii. Deblocările n+2 şi actualizările evaluărilor intermediare au contribuit la schimbări ulterioare ale programului în următorii doi ani.

2.2.5.2. Equal

În 2006, s-a continuat înregistrarea unor bune progrese în punerea în aplicare a celor 27 de programe şi peste 3 300 de proiecte în cadrul programului Equal. În cadrul regulii n+2, şase state membre au fost incapabile să utilizeze o parte din angajamentele bugetare din 2004. Pentru a utiliza la maxim rezultatele programelor Equal şi pentru a pregăti integrarea programului Equal în viitoarea generaţie de programe operaţionale, Comisia şi statele membre au lucrat în parteneriat în decursul anului 2006 în domenii precum: tratamentul aplicat solicitanţilor de azil, diversitatea, ocuparea locurilor de muncă de către tineret, foştii deţinuţi, economia socială, crearea societăţilor inclusive, principiile de gestiune (parteneriatul, cooperarea transnaţională, inovarea şi abordarea integratoare a egalităţii de şanse pentru femei şi bărbaţi).

2.2.5.3. Urban

În 2006, cele douăzeci de reţele tematice şi cele şase grupe de lucru create în cadrul programului Urban şi-au continuat eforturile pentru promovarea celor mai bune practici şi pentru schimbul de informaţii. Treisprezece reţele au completat această activitate şi o conferinţă finală a fost organizată pentru prezentarea rezultatelor şi a recomandărilor acestora. Un raport privind „rolul oraşelor în dezvoltarea sectoarelor dezavantajate”, bazat pe experienţa oraşelor, a fost elaborat sub auspiciile preşedinţiei germane.

2.2.5.4. Leader

73 Leader+ programe au fost aprobate pentru perioada 2000-2006. Din 938 grupuri locale de acţiune (GLA) propuse au fost selectate în final 892.

2.2.6. Acţiuni inovatoare

2.2.6.1. FEDR

Aproape 181 de programe regionale pentru acţiuni inovatoare au fost aprobate pentru perioada 2000-2006. La finalul anului 2006, au fost încheiate cinzeci şi nouă de programe. Aceasta a avut ca rezultat identificarea a 40 de proiecte ca fiind cele mai bune exemple pentru diseminarea către alte regiuni (de exemplu, prin intermediul site-ului internet Inforegio). Ar trebui reamintit ca programele sunt organizate în jurul următoarelor teme: cunoştinţe şi inovaţie tehnologică, societatea informaţională şi dezvoltare durabilă.

2.2.6.2. FSE

În decursul anului au fost finalizate 37 de proiecte legate de strategiile locale de ocupare a forţei de muncă. În 2006, 19 proiecte au fost selectate în cadrul celei de-a treia runde de cereri de oferte privind „Abordări inovatoare în ceea ce priveşte gestiunea schimbării”. Odată cu cele 61 de proiecte în curs selectate în etapele/rundele precedente, aceştia abordează două aspecte prioritare: gestiunea restructurării şi gestiunea schimbării demografice. În vederea integrării rezultatelor, au fost selectate şase proiecte în cadrul celei de-a doua runde cu tema „Transferul şi diseminarea inovaţiei din proiectele vizate la articolul 6 din regulamentul FSE”.

2.2.6.3. IFOP

În 2006 au fost finalizate nouă proiecte. Ca urmare a evaluării ex post din 2005 a proiectelor transnaţionale pentru acţiuni inovatoare în sectorul pescuitului, s-a decis să nu se lanseze nicio altă cerere de propuneri în 2006. Evaluarea a arătat că valoarea adăugată comunitară generală a acestor proiecte a fost mai degrabă limitată. Caracteristicile principale ale acţiunii inovatoare - inovaţia, interconectarea şi cooperarea transnaţională – au fost, totuşi, incluse în regulamentul privind Fondul European pentru Pescuit.

3. COERENţă şI COORDONARE

3.1. Concordanţa cu alte politici comunitare

3.1.1. Concurenţă

În cadrul Regulamentului (CE) nr. 1260/99 statelor membre li se solicită să verifice că toate operaţiunile sunt în conformitate cu legislaţia CE, inclusiv normele privind ajutorul de stat. În cazurile în care Comisia este informată privind orice încălcare a legislaţiei comunitare sau auditul demonstrează acest lucru, se vor lua măsuri corespunzătoare. Pentru a asigura o transparenţă deplină, statele membre indică programele de ajutor de stat pentru care asistenţa provenită din fondurile structurale este utilizată în programele acestora. Majoritatea programelor de ajutor regional au expirat la 31 decembrie 2006. Începând cu 1 ianuarie 2007 se aplică noi orientări indicative în vederea îmbunătăţirii eficienţei ajutorului de stat precum şi a sporirii transparenţei şi a simplităţii operaţiunii.

3.1.2. Piaţa internă

În cadrul Regulamentului (CE) nr. 1260/99, statelor membre li se solicită de asemenea să verifice dacă operaţiunile finanţate de Fonduri sunt în conformitate cu Directivele UE privind achiziţiile publice. În cazurile în care Comisia este informată privind orice încălcare a legislaţiei comunitare sau auditul demonstrează acest lucru, se vor lua măsuri corespunzătoare. În contextul de programare, Comisia solicită de la statele membre informaţii în rapoartele anuale privind programele. Directoratele Generale pentru politică regională şi pentru piaţa internă au contribuit la clarificarea tratamentului legal al concesiilor care datează dinaintea aderării noilor state membre, la 1 mai 2004 şi care nu erau în conformitate cu acquis-ul comunitar. Un nou cadru de reglementare pentru legislaţia aplicabilă privind achiziţiile publice a fost introdus în vederea asigurării unei certitudini juridice mai mari atât pentru sectorul privat cât şi pentru cel public.

3.1.3. Mediul înconjurător

Accentul principal a fost pus pe utilizarea unor acţiuni adecvate în cadrul programelor politicii de coeziune în vederea sprijinirii conformităţii cu acquis-ul comunitar în domeniul apelor reziduale din mediul urban, a furnizării apei şi a gestiunii deşeurilor. Alte domenii importante de investiţie au fost eco-inovaţia şi reabilitarea solului poluat. Promovarea dezvoltării durabile a fost realizată cu investiţii în transport şi energie care protejează mediul, prin introducerea criteriilor de mediu în selecţia de proiecte şi prin asigurarea proactivă a conformităţii proiectelor cu legislaţia mediului.

3.1.4. Transporturile

Programele de coeziune continuă să constituie sursa principală a comunităţii în realizarea priorităţilor Comunităţii în domeniul transportului. În consecinţă, accentul principal a fost pus pe sprijinirea investiţiilor în conformitate cu politica europeană din domeniul transporturilor. Pentru o listă a proiectelor importante sprijinite în acest domeniu de către FEDR, vă rugăm, consultaţi partea a 3-a din anexă.

3.1.5. Egalitatea de gen

În martie 2006, Comisia a adoptat „O foaie de parcurs a egalităţii între femei şi bărbaţi”, cuprinzând perioada 2006-2010, care reflectă angajarea Comisiei în ceea ce priveşte acest aspect şi acoperă toate politicile comunitare externe şi interne. Foaia de parcurs subliniază şase domenii prioritare pentru acţiuni comunitare privind egalitatea de gen. Aceasta are rolul de a îmbunătăţi guvernarea prin explorarea posibilităţilor de dezvoltare a integrării dimensiunii de gen în procesul bugetar la nivel comunitar, în special în fondurile structurale în cadrul posibilităţilor de gestiune împărţită pentru noua perioadă.

3.2. Coordonarea măsurilor

3.2.1. Fondurile structurale şi Fondul de coeziune

În 2006, înainte de ultima extindere prin aderarea României şi Bulgariei la 1 ianuarie 2007, când toate cele 25 de state membre beneficiau de sprijinul fondurilor structurale, existau 13 state membre care beneficiau, de asemenea, de Fondul de coeziune care sprijină ţările mai puţin prospere.

Fondurile structurale au fost coordonate cu atenţie între ele şi în raport cu Fondul de coeziune (în special FEDR) pentru evitarea repetiţiei în proiectele sprijinite.

3.2.2. Fondurile structurale şi BEI/FEI

În 2006, a intrat în vigoare o nouă facilitate tehnică de asistare a noilor state membre în pregătirea proiectelor importante intitulată Jaspers (Asistenţă comună în vederea sprijinirii proiectelor în regiunile europene). Planurile de acţiune (programele de lucru) pentru 2006 au fost agreate în unsprezece din cele douăsprezece ţări beneficiare.

Comisia şi grupul BEI au fost, de asemenea, de acord să lanseze o iniţiativă comună – Jeremie (Resurse comunitare comune pentru microîntreprinderi şi întreprinderi mici şi mijlocii) – în vederea îmbunătăţirii accesului la finanţări pentru IMM-uri şi pentru dezvoltarea micro-creditelor pentru următoarea perioadă de programare.

Împreună cu Banca Europeană de Investiţii şi Banca de Dezvoltare a Consiliului Europei a fost creată din fondurile structurale o altă iniţiativă, Jessica (Sprijin european comun pentru investiţii durabile în zonele urbane), în vederea sprijinirii investiţiei şi a dezvoltării urbane durabile în oraşele din UE. În cadrul programului Jessica, autorităţile de gestionare din statele membre au ocazia de utiliza unele alocaţii provenind din fondurile structurale pentru a investi în fondurile de dezvoltare urbană (FDU) şi a recicla aceste resurse pentru următoarele runde de investiţii în zonele urbane.

JEREMIE şi JESSICA reprezintă o schimbare culturală pentru politica de coeziune, care urmăreşte trecerea de la o dependenţă exclusivă faţă de împrumuturi către o utilizare mai însemnată a formelor de asistenţă rambursabile.

4. EVALUăRI

În 2006, Comisia a efectuat evaluări strategice şi tematice în vederea sprijinirii luării deciziilor în cadrul politicii de coeziune. În afară de aceasta, rapoartele sale de sinteză au analizat calitatea şi rezultatele evaluării efectuate de către statele membre. O altă sarcină importantă pentru Comisie a fost aceea de a furniza statelor membre o consiliere metodologică şi de a organiza schimburi de experienţă.

5. CONTROALE

5.1. FEDR

Pentru perioada de programare 1994-1999, au fost realizate audituri finale pentru o serie de 56 de programe cuprinzând toate statele UE-15. Activitatea din 2006 a implicat finalizarea urmăririi tuturor auditurilor, luarea unor poziţii finale privind corecţiile ce urmează a fi aplicate şi lansarea, unde este cazul, a procedurilor de corecţie financiară.

Pentru perioada 2000-2006, activitatea de audit efectuată în 2006 a constat din 85 de misiuni la faţa locului cuprinzând atât sisteme de audit cât şi testări de fond privind 332 operaţiuni. Activitatea de audit efectuată a sporit în mod sesizabil nivelul de securitate privind operarea sistemelor în statele membre şi a realizat, în anumite cazuri, îmbunătăţiri importante prin punerea în aplicare a planurilor de acţiune .

Până la sfârşitul anului 2006, au fost efectuate 126 de misiuni de audit, pentru UE-15, cuprinzând 61 de programe sau 22,1% din numărul de programe de integrare şi din programul URBAN şi 52,6% din resursele disponibile ale FEDR. Pentru UE 10, la sfârşitul anului 2006, au fost realizate 28 de misiuni de audit care reprezintă audituri pentru 9 programe sau 45% din numărul programelor de integrare şi 65,5% din contribuţia stabilită pentru FEDR .

În ceea ce priveşte INTERREG, în 2006, au fost auditate 5 programe reprezentând 28 % din angajamentele FEDR.

5.2. FSE

În cursul anului 2006, au fost organizate de către Comisie 69 de misiuni: 53 misiuni pentru sisteme de audit în 2000-2006, plus 16 audituri finale în 1994-1999.

Dintr-un total de 237 de programe ale Fondului Social European, 123 au fost acoperite de Comisie, cu accent pe acelea evaluate ca programe cu risc ridicat. În general, 34 de programe evaluate cu risc ridicat au fost auditate în 2006, inclusiv 10 programe noi. Fiecare stat membru a fost vizitat cu excepţia Luxemburgului. În cinci state membre a fost realizat un audit de urmărire.

În 2006, au fost aprobate 12 proceduri de corecţie financiară şi 14 planuri de acţiune.

5.3. FEOGA

Până la începutul anului 2006, a fost realizat programul de audit ex post pentru 1994-1999. Programele în valoare de 32% din totalul cheltuielilor au fost auditate în această acţiune. O serie de proceduri de corecţie financiară sunt în desfăşurare: au fost organizate întâlniri bilaterale cu statele membre în 2006 privind 18 programe. În decursului anului au fost adoptate de către Comisie patru decizii de corecţii financiare privind cinci programe.

În decursul anului au fost auditate pentru perioada 2000-2006 (UE-25) un total de 21 programe, cuprinzând 38% din cheltuielile planificate. Până la sfârşitul anului 2006 au fost auditate un total de 73 din cele 152 de programe aprobate pentru Sectorul de orientare FEOGA.

5.4. IFOP

Un total de şase verificări la faţa locului au fost realizate în 2006 pentru IFOP. Trei dintre aceste misiuni au avut ca scop verificarea şi urmărirea funcţionării eficiente a sistemelor de gestiune şi de control pentru perioada 2000-2006, combinate cu controalele prin sondaj în Italia, Polonia şi Suedia.

Alte două misiuni au fost efectuate în Franţa şi în Portugalia şi au vizat auditurile de sistem coroborate cu controalele prin sondaj pentru verificarea funcţionării eficiente a sistemelor de gestiune şi de control pentru programe operaţionale din cadrul Obiectivului 1.

5.5. OLAF

În cursul anului 2006, OLAF a efectuat 44 de misiuni în statele membre privind măsurile cofinanţate de către fondurile structurale. Aproximativ 30 din aceste misiuni au vizat verificările la faţa locului[10], în timp ce 14 au fost realizate în alte scopuri, de exemplu, de a culege informaţii sau a asista administraţii naţionale sau autorităţi judiciare. Printre problemele identificate s-au numărat cazurile de declaraţii false şi de facturi ilegale şi nerespectarea normelor privind achiziţiile publice.

În 2006, statele membre au comunicat Comisiei, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1681/94, un număr de 2 988 de notificări ale neregulilor care implică 516 697 561 de euro şi afectează măsurile de cofinanţare pentru perioadele de programare 1994-1999 şi 2000-2006. Numărul notificărilor a arătat o uşoară descreştere comparativ cu 2005, probabil ca rezultat al modificărilor introduse de Regulamentul (CE) nr. 2035/2005[11] şi, în special, creşterea limitei pentru raportarea neregulilor de la 4000 de euro la 10 000 de euro. Cu toate acestea, plafoanele financiare vizate au crescut. Cifrele demonstrează o conştientizare sporită şi o mai bună raportare de către statele membre în conformitate cu obligaţiile impuse de dreptul comunitar.

6. COMITETELE CARE ASISTă COMISIA

6.1. Comitetul pentru Dezvoltare şi Reconversie Regională (CDCR)

În 2006, CDCR a fost consultat privind asistenţa tehnică la iniţiativa sau din partea Comisiei şi la modificarea Regulamentului (CE) nr. 448/2001 al Comisiei.

Un nou Comitet de coordonare a fondurilor (COCOF) a fost stabilit în conformitate cu articolul 103 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 care a intrat în vigoare la 1 august 2006. A fost consultat ca un comitet de gestiune privind normele de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului şi privind metoda de calcul a cheltuielilor publice structurale şi echivalente în vederea adiţionalităţii.

Comitetul a fost consultat ca un comitet de consultare privind lista regiunilor eligibile în cadrul obiectivului european de cooperare teritorială, metodologia analizei cost-beneficiu, orientări privind metodologia de evaluare şi alocarea asistenţei tehnice la iniţiativa sau din partea Comisiei.

6.2. Comitetul FSE

Comitetul a dezbătut o serie largă de aspecte privind atât punerea în aplicare a perioadei de programare 2000-2006 a FSE cât şi pregătirile pentru perioada de programare 2007-2013.

Comitetul a examinat aspecte privind noile regulamente pentru 2007-2013, inclusiv sprijinul FSE pentru educaţie şi formare, sănătate, anticipare, gestiunea schimbării şi restructurare, partenerii sociali şi migranţii, şi integrarea principiilor EQUAL.

6.3. Comitetul pentru structuri agricole şi dezvoltare rurală (STAR)

Comitetul STAR s-a întrunit de 12 ori în 2006 şi a oferit opinii favorabile asupra 31 de amendamente privind programele de dezvoltare rurală în temeiul articolului 44 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1257/1999 al Consiliului şi şase modificări ale programelor de dezvoltare rurală în cadrul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 1268/1999 al Consiliului.

6.4. Comitetul din sectorul pescuitului şi acvaculturii (CSFA)

În 2006, Comitetul a fost consultat într-o serie de aspecte: Proiectul documentului de lucru privind evaluarea ex ante pentru programele operaţionale privind Fondul European pentru Pescuit; proiectul documentului de lucru privind indicatorii pentru monitorizare şi evaluare pentru programele operaţionale ale Fondului European pentru Pescuit; proiectul de Regulament al Comisiei de stabilire a unor norme detaliate pentru punerea în aplicare a Regulamentului (CE) Nr. 1198/2006 al Consiliului privind Fondul European pentru Pescuit; proiectul de codificare al Regulamentului (CE) nr. 908/2000 al Comisiei din 2 mai 2000 ce stabileşte norme detaliate de calculare a ajutoarelor acordate de statele membre organizaţiilor de producători din sectorul pescuitului şi acvaculturii

[1] Regulamentul (CE) nr. 1083/2006, JO L 210, 31.7.2006, p.25.

[2] Regulamentul (CE) nr. 1080/2006, JO L 210, 31.7.2006, p.1.

[3] Regulamentul (CE) nr. 1081/2006, JO L 210, 31.7.2006, p.12.

[4] Regulamentul (CE) nr. 1084/2006, JO L 210, 31.7.2006, p.79.

[5] Regulamentul (CE) nr. 1082/2006, JO L 210, 31.7.2006, p.19.

[6] Regulamentul (CE) nr. 1828/2006 al Comisiei , JO L 45, 15.2.2007, p. 3.

[7] Regulamentul (CE) nr. 1698/2005, JO L 277, 21.10.2005, p.1.

[8] Regulamentul (CE) nr. 1198/2006, JO L 223, 15.8.2006, p.1.

[9] „RAL” (restes à liquider). Angajamente restante din anii precedenţi.

[10] Regulamentul (CE) nr. 2185/1996, JO L 292, 15.10.1996, p.2.

[11] JO L 328, 15.12.2005, p. 8.