Investițiile publice (naționale și ale UE) în prioritățile de cercetare și inovare ale uniunii energetice au fost relativ stabile în perioada 2014-2017. Investițiile publice în aceste priorități în perioada menționată au fost, în medie, de aproximativ 5,3 miliarde EUR pe an (figura 8) . Cu o finanțare națională medie de 4,1 miliarde EUR pe an , programul UE de cercetare Orizont 2020 și fondurile politicii de coeziune au fost esențiale pentru menținerea investițiilor în cercetare și inovare în ultimii 4 ani. Comisia Europeană urmează să investească aproape 2 miliarde EUR în 2020 în cercetarea și inovarea în domeniul energiei curate, îndeplinindu-și angajamentul de a-și dubla investițiile publice în cercetare și inovare în acest domeniu din 2015, în cadrul participării sale la inițiativa „Misiunea inovare”. Cu toate acestea, sectorul privat rămâne principalul furnizor de astfel de investiții, reprezentând în mod constant peste 75 % din investițiile UE în cercetare și inovare în domeniul energiei curate, cu o creștere a cheltuielilor anuale de la aproximativ 10 miliarde EUR la peste 16 miliarde EUR în decursul unui deceniu. Finanțarea publică va continua să joace un rol esențial în coordonarea cercetării și în orientarea investițiilor private către priorități compatibile cu viziunea noastră strategică pe termen lung, inclusiv prin specializare inteligentă. Acest lucru va contribui la reducerea decalajului dintre cercetare și utilizarea comercială și va atrage noi investiții private prin tehnologii de reducere a riscurilor. Politicile puternice și semnalele predictibile ale prețurilor sunt condiții necesare pentru promovarea inovării în cadrul ecosistemului de energie curată, ceea ce va stimula, în ultimă instanță, investițiile în cercetarea privind tehnologiile din domeniul energiei curate.

Cu toate acestea, pentru 11 state membre politicile care sunt planificate sau puse în aplicare în prezent pentru promovarea energiei din surse regenerabile par insuficiente pentru a atinge traiectoria lor indicativă, dacă se are în vedere doar producția națională, fără mecanisme de cooperare . În plus, pentru 7 state membre există o anumită incertitudine cu privire la îndeplinirea obiectivelor privind energia din surse regenerabile stabilite pentru 2020.

Comisia Europeană a prezentat o viziune nu numai de a menține creșterea globală a temperaturii cu mult sub 2°C în comparație cu nivelurile preindustriale, ci și de a continua eforturile de limitare a acestei creșteri la 1,5°C, prin atingerea un nivel zero de emisii nete de gaze cu efect de seră până în 2050.

2.În al doilea rând, Comisia Europeană oferă sprijin adaptat, fie sub forma unor echipe operaționale la nivel național, fie sub forma unor discuții bilaterale cu experți ai Comisiei. Acest sprijin poate ajuta autoritățile naționale și regionale să identifice modalități de a începe și a conduce tranziția. Acest sprijin este însoțit de fondurile, instrumentele de finanțare și programele existente ale UE. Un număr de 18 regiuni din 8 state membre beneficiază în prezent de acest sprijin. Primele experiențe arată că este necesar să se planifice tranziția regională cu sprijinul amplu al tuturor părților interesate. De asemenea, experiența anterioară arată că angajamentul de la nivel european este eficace în mobilizarea părților interesate și în identificarea unor căi de investiții care, altfel, ar putea să nu fie luate în considerare.

Rețelele mai puternice și mai bine interconectate din statele membre au permis o aplicare mai eficace a normelor pieței interne a energiei. Aceasta a condus la creșterea competitivității, la reducerea costurilor și la asigurarea unei securități sporite. Până în prezent, 26 de țări – reprezentând peste 90 % din consumul european de energie electrică și peste 400 de milioane de persoane – și-au conectat piețele de energie electrică pentru ziua următoare. În ultimii 7 ani, doar cuplarea piețelor pentru ziua următoare a adus consumatorilor europeni un beneficiu de aproximativ 1 miliard EUR pe an . De asemenea, s-a înregistrat o creștere semnificativă a nivelului de bunăstare în urma integrării piețelor din aceeași zi și a echilibrării piețelor transfrontaliere, ceea ce a condus la economii de câteva miliarde de euro pe an. Totodată, cuplarea piețelor a promovat convergența prețurilor în diverse regiuni în ultimii ani (de exemplu, cu o convergență a prețurilor de 80 % și 41 % în regiunea Mării Baltice și, respectiv, în Europa central-vestică). În plus, Comisia Europeană a sprijinit crearea unor centre de cooperare regională care să contribuie la integrarea fluxurilor transfrontaliere de energie electrică și a fluxurilor de energie electrică variabile în cadrul sistemului energetic european. Digitalizarea infrastructurii energetice va necesita acordarea unei atenții sporite îmbunătățirii securității cibernetice și protejării infrastructurii critice.

Politica UE privind rețelele transeuropene (TEN-E) a avut un rol esențial în modernizarea infrastructurii UE. Politica TEN-E a promovat o abordare focalizată pentru a identifica și a pune în aplicare proiectele de interes comun (PIC) care sunt esențiale pentru construirea de rețele bine conectate în întreaga Europă. Până în prezent, au fost puse în aplicare peste 30 de PIC și, până în 2022, ar trebui să fie instituite aproximativ 75 de PIC. Crearea a patru grupuri regionale la nivel înalt sub conducerea Comisiei Europene a contribuit la accelerarea punerii în aplicare a PIC. De asemenea, PIC au beneficiat de sprijin financiar din partea UE, ceea ce a mobilizat investiții private. Din 2014, 91 de PIC au primit sprijin în valoare de 3,2 miliarde EUR din partea programului Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) și de 1,3 miliarde EUR din partea Fondului european pentru investiții strategice (FEIS). Aceste finanțări au mobilizat investiții totale în valoare de aproximativ 50 de miliarde EUR. În plus, politica de coeziune a UE a contribuit cu 2,8 miliarde EUR la proiecte de infrastructură pentru gaze naturale și energie electrică selectate până la sfârșitul anului 2018.

În orașe locuiesc 70 % din europeni. Orașele pot fi susținători puternici ai obiectivelor uniunii energetice, însă se confruntă și cu provocări specifice. Orașele joacă un rol esențial într-o gamă variată de domenii, cum ar fi: standardele de construcție, mobilitatea urbană, adaptarea la impactul schimbărilor climatice, încălzirea și răcirea, precum și energia din surse regenerabile. Autoritățile locale recunosc oportunitățile, dar se confruntă adesea cu constrângeri în ceea ce privește capacitatea lor de a concepe politici și a mobiliza investiții.

Pentru a contribui la mobilizarea acțiunii la nivel local, Comisia Europeană a îndeplinit un rol-cheie în dezvoltarea Convenției primarilor din UE pentru climă și energie. Convenția este o inițiativă ascendentă prin care autoritățile locale și regionale își prezintă acțiunile pentru o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, primesc sprijin, fac schimb de bune practici și partajează resurse. Convenția primarilor din UE este în prezent cea mai vastă rețea de autorități locale din lume, cu peste 8 800 de orașe reprezentând peste 230 de milioane de europeni. Aceste orașe, care contribuie la aproape o treime din angajamentul privind reducerea emisiilor asumat de UE pentru 2020, și-au redus deja emisiile cu 23 % față de inventarul anului de referință . Până la sfârșitul anului trecut, peste 1 500 de orașe s-au angajat să depună eforturi în vederea atingerii obiectivului mai ambițios de reducere cu 40 % a emisiilor de dioxid de carbon până în 2030 și să pună în aplicare măsuri suplimentare de adaptare. Convenția este deschisă oricărui oraș european care dorește să își asume angajamente în materie de climă și energie în sprijinul obiectivelor UE. De asemenea, aceasta a inspirat inițiative similare finanțate de Comisia Europeană în alte regiuni ale lumii, toate reunite sub egida alianței „Convenția globală a primarilor”, pentru a accelera tranziția energetică către obiectivele Acordului de la Paris privind schimbările climatice.

Agenda urbană pentru UE progresează, de asemenea, în mod satisfăcător. Mai multe dintre cele 14 parteneriate ale sale aflate în desfășurare, care implică autoritățile locale, statele membre și instituțiile UE într-o abordare inovatoare în materie de guvernanță, tratează aspecte legate de uniunea energetică . Acțiunile inovatoare urbane continuă să testeze soluții inovatoare care ar putea fi transferate în alte orașe din UE. Pe lângă proiectele în curs privind tranziția energetică, sunt sprijinite proiecte noi privind adaptarea la schimbările climatice referitoare la calitatea aerului .URBIS este o nouă platformă de consiliere în materie de investiții urbane în cadrul Platformei europene de consiliere în materie de investiții care sprijină orașele să faciliteze, să accelereze și să deblocheze investițiile urbane. URBIS a început deja să trateze 36 de cereri din întreaga Europă care vizează o gamă largă de subsectoare urbane. Comisia Europeană va continua să colaboreze cu Banca Europeană de Investiții pentru a dezvolta URBIS.

În fine, cadrul legislativ al uniunii energetice recunoaște rolul jucat de actorii locali și regionali, în special în Regulamentul privind guvernanța, și solicită acțiuni, de exemplu în ceea ce privește mobilitatea cu emisii scăzute de dioxid de carbon și clădirile eficiente din punct de vedere energetic .

4.Noi modalități de a sprijini cercetarea și inovarea

Cercetarea și inovarea sunt esențiale pentru realizarea obiectivelor uniunii energetice. Comunicarea intitulată „Accelerarea inovării în domeniul energiei curate” a prezentat o strategie de promovare a cercetării și inovării în domeniul energiei curate și de introducere rapidă a rezultatelor pe piață. Această strategie stabilește priorități angajând, prin intermediul programului de cercetare și inovare Orizont 2020, în jur de 2,5 miliarde EUR pentru perioada 2018-2020 pentru decarbonizarea parcului imobiliar al UE; consolidarea rolului de lider al UE în domeniul surselor regenerabile de energie; dezvoltarea de soluții de stocare a energiei și de electromobilitate; și încurajarea proiectării unui sistem de transport urban mai integrat. În sprijinul său, Planul strategic privind tehnologia din domeniul energetic (Planul SET) a reunit planuri detaliate de punere în aplicare pentru investiții publice și private în toate aceste priorități, pentru a plasa Europa în avangarda tranziției energetice. Începând din 2021, programul Orizont Europa va include o abordare axată pe misiune, care va avea obiective concrete și va fi limitată în timp, pentru a îndeplini obiective societale. O zonă de misiune privind orașele inteligente și neutre din punctul de vedere al impactului asupra climei este inclusă în propunere.

Comisia Europeană promovează noi modalități de introducere pe piață a rezultatelor proiectelor de cercetare. Aceasta se pregătește să lanseze un fond de coinvestiții cu Breakthrough Energy (o coaliție care include investitori privați, corporații globale și instituții financiare) pentru a sprijini întreprinderile europene inovatoare care dezvoltă tehnologii energetice nepoluante complet noi și le introduc pe piață. În plus, proiectul-pilot al Consiliului european pentru inovare oferă sprijin pentru inovații revoluționare, inclusiv în domeniul tehnologiilor energetice curate, pentru a dezvolta inovații și a le aduce pe piață prin combinarea granturilor și a investițiilor de capital. Dovezi suplimentare ale progreselor realizate de proiectele finanțate de UE pot fi observate în peste 100 de cazuri privind eficiența energetică și utilizarea eficientă a resurselor, selecționate pentru a face parte din portofoliul World Alliance for Efficient Solutions (Alianța Mondială pentru soluții eficiente din punct de vedere energetic) . Instrumentul InnovFin pentru proiecte demonstrative din domeniul energiei se dovedește a fi de mare succes, mobilizând peste 140 de milioane EUR în 2018, comparativ cu doar 25 de milioane EUR în cursul fazei sale pilot din perioada 2015-2017. Astfel, sprijinul total din partea UE se ridică până în prezent la aproape 170 de milioane EUR, pentru costuri totale ale proiectelor de peste 350 de milioane EUR. Având în vedere cererea importantă de susținere a demonstrării tehnologiilor inovatoare la scară largă, au fost realocate fonduri neplătite din programul NER 300 către proiectele demonstrative din domeniul energiei InnovFin și instrumentele de datorie din cadrul Mecanismului pentru interconectarea Europei. De asemenea, fondurile politicii de coeziune sprijină cercetarea și inovarea cu emisii scăzute de dioxid de carbon, bazată pe specializare inteligentă, cu fonduri UE de cel puțin 2,5 miliarde EUR, din care aproximativ 1,2 miliarde EUR au fost deja alocate proiectelor selectate la sfârșitul anului 2018 . De asemenea, Comisia Europeană a înființat Fondul pentru inovare și intenționează să investească aproximativ 10 miliarde EUR în tehnologii ecologice inovatoare.

UE sprijină crearea unei rețele europene a personalului universitar și a inovatorilor din domeniul tehnologiilor energetice nepoluante. Institutul European de Inovare și Tehnologie sprijină întreprinderile nou-înființate prin intermediul rețelei sale „comunități de cunoaștere și inovare” (CCI). În perioada 2018-2020, aproximativ 150 de milioane EUR au fost alocate de la CCI-uri pentru dezvoltarea de soluții care promovează inovarea în domeniul energiei curate.

Noi arii de interes apar în domeniul tehnologiilor spațiale și al tehnologiilor pe bază de hidrogen. Astfel cum se propune în Regulamentul privind Programul Spațial European , Comisia Europeană promovează adoptarea tehnologiilor spațiale ale UE. Programele spațiale europene Copernicus și Galileo sunt factori importanți care facilitează soluții inovatoare relevante pentru întreaga economie, inclusiv pentru sectorul energetic și pentru combaterea schimbărilor climatice. Serviciile de poziționare generează o eficiență mai mare în ceea ce privește previziunile meteorologice, iar capacitățile UE de monitorizare a Pământului vor oferi o identificare precisă a emisiilor de CO2 și de metan pentru elaborarea de politici mai bune în domeniul energiei și al climei. De asemenea, hidrogenul poate juca un rol important atât în ceea ce privește satisfacerea necesităților în materie de stocare la scară mare/inter-sezonieră a energiei, cât și în ceea ce privește optimizarea sistemului energetic global prin cuplare sectorială. Hidrogenul poate sprijini decarbonizarea infrastructurii de gaze, a transporturilor și a industriilor mari consumatoare de energie. În ultimii 10 ani, peste 1 miliard EUR au fost investiți în tehnologii pe bază de hidrogen prin întreprinderea comună „Pile de combustie și hidrogen”.

Europa își asumă un rol de lider în dezvoltarea fuziunii ca sursă promițătoare de energie cu emisii scăzute de dioxid de carbon pentru viitor. Investițiile în ITER din partea UE , împreună cu SUA, Japonia, China, Rusia, Coreea de Sud și India, au produs deja beneficii concrete pentru economia și societatea UE în ceea ce privește inovarea și creșterea. Întreprinderile europene și centrele de cercetare dezvoltă tehnologiile care vor face posibilă în viitor energia de fuziune și au identificat deja diverse aplicații în afara sectorului energetic.

5.Sprijinirea și consolidarea competitivității industriale a Europei

Pentru a încuraja discuțiile între actorii din industrie de-a lungul lanțurilor valorice și ca parte a unui efort de consolidare a legăturilor dintre cercetare și industrie, Comisia Europeană a lansat trei „inițiative conduse de industrie” în 2017 privind bateriile, energia din surse regenerabile și construcțiile. De asemenea, Comisia Europeană a instituit Forumul industrial pentru energie curată, organizat ca parte integrantă a zilelor anuale ale industriei UE (22-23 februarie 2018, 5-6 februarie 2019, precum și separat pentru energia din surse regenerabile la 18 martie 2019), pentru a stimula schimburile între reprezentanții industriei, mediul academic, autoritățile locale și factorii de decizie.

Un Forum strategic pentru proiectele importante de interes european comun a fost înființat în mai 2018. Acesta se referă la principalele lanțuri de valori strategice, cum ar fi bateriile.

Bateriile vor avea într-adevăr o importanță strategică deosebită în decarbonizarea economiei europene, consolidarea autonomiei strategice a UE în aprovizionarea cu energie și stimularea competitivității industriale a UE. Bateriile vor fi importante pentru gestionarea rețelei electrice pentru a distribui și a stoca energia din surse regenerabile de energie. Acestea vor contribui, de asemenea, la promovarea mobilității cu emisii scăzute și cu zero emisii. Pe baza Alianței europene pentru baterii , raportul Comisiei Europene privind punerea în aplicare a planului de acțiune strategic privind bateriile, intitulat „Construirea unui lanț de valori strategice pentru baterii în Europa” (adoptat împreună cu prezentul raport), subliniază importanța acestui lanț de valori strategice. Acesta evidențiază caracterul amplu al provocărilor cu care se confruntă sectorul bateriilor în Europa și raportează cu privire la progresele înregistrate în ceea ce privește planul strategic de acțiune al Comisiei Europene privind bateriile .

Punerea în aplicare integrală a abordării privind economia circulară este, de asemenea, esențială pentru decarbonizarea economiei europene, în special în sectoarele mari consumatoare de energie, cum ar fi cele ale oțelului, cimentului sau sticlei, menținând sau sporind în același timp competitivitatea acesteia. Reutilizarea și reciclarea materiilor prime conduc la niveluri mai scăzute de emisii – și reduc dependența Europei de aprovizionarea cu materii prime . În decembrie 2018, Comisia Europeană a lansat Alianța pentru materialele plastice circulare a principalelor părți interesate din industrie, care cuprinde întregul lanț valoric al materialelor plastice, ca parte a eforturilor sale continue de a reduce generarea de deșeuri de plastic, de a crește ponderea materialelor plastice reciclate și de a stimula inovarea pe piață.

6.Investiții în durabilitate și în tranziția energetică

Deficitul de investiții în Europa ca urmare a crizei financiare este în prezent aproape eliminat. Cu toate acestea, realizarea unor investiții de înaltă calitate va rămâne esențială pentru un viitor prosper , iar uniunea energetică reprezintă o oportunitate esențială de investiții. Realizarea beneficiilor cadrului de politici privind clima și energia pentru 2030 va necesita investiții anuale estimate la 180 de miliarde EUR între 2020 și 2030 . Realizarea neutralității din punctul de vedere al impactului asupra climei va necesita investiții suplimentare în valoare de 142-199 de miliarde EUR pe an între 2030 și 2050 (față de o valoare de referință cu măsuri existente care necesită deja investiții în valoare de aproape 400 de miliarde EUR pe an ). Resursele publice pot asigura un efect de pârghie sau pot orienta investițiile în direcția cea bună, însă marea majoritate a acestor investiții vor trebui să provină din surse private. Acesta este motivul pentru care atât uniunea energetică, cât și politica industrială a UE s-au concentrat asupra reducerii riscurilor investițiilor în energia curată. Statele membre vor continua să joace un rol central în asigurarea veniturilor pentru noile proiecte sub formă de scheme de sprijin. Cu toate acestea, acordurile de cumpărare pe termen lung sub forma unor acorduri de achiziție de energie electrică vor îndeplini din ce în ce mai mult un rol complementar în acoperirea veniturilor furnizorilor de energie din surse regenerabile.

Planul de investiții pentru Europa (cunoscut, de asemenea, ca „planul Juncker”) mobilizează investiții în energia din surse regenerabile, eficiența energetică și infrastructura energetică. Din totalul de 390 de miliarde EUR investiții mobilizate de Fondul european pentru investiții strategice (FEIS), aproape 70 de miliarde EUR au fost investite în sectorul energetic. De exemplu, FEIS a contribuit la finanțarea accesului la energie din surse regenerabile pentru 7,4 milioane de gospodării din UE. O serie de programe de investiții în eficiența energetică la scară națională și regională în clădirile rezidențiale din Franța, Spania, Italia, Germania, Finlanda, Polonia, Republica Cehă și alte state membre au beneficiat de sprijin din partea FEIS. De asemenea, FEIS a contribuit la finanțarea liniei de interconexiune de energie electrică dintre Italia și Franța și a unor proiecte majore de infrastructură de gaze, cum ar fi gazoductul transadriatic și conexiunea de gaze din Marea Neagră.

Politica de coeziune a UE oferă, de asemenea, un sprijin substanțial, inclusiv o finanțare semnificativă în valoare de 69 de miliarde EUR – sau aproximativ 92 de miliarde EUR cu cofinanțarea națională publică și privată – în cadrul programelor din perioada 2014-2020 pentru toate cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice. Punerea în aplicare progresează bine, 71 % din finanțarea totală fiind alocată proiectelor până la sfârșitul anului 2018. Aproximativ 2,5 miliarde EUR pentru investiții în economia cu emisii scăzute de dioxid de carbon sunt mobilizate prin intermediul instrumentelor financiare.

În plus, inițiativa „Finanțare inteligentă pentru clădiri inteligente” stimulează investițiile în renovarea din perspectiva eficienței energetice pentru gospodării și IMM-uri. Aceasta se realizează prin facilitarea unei utilizări mai eficace a fondurilor publice prin (i) utilizarea instrumentelor financiare (de exemplu, împrumuturi garantate) și a contractelor de performanță energetică; (ii) îmbunătățirea agregării și a asistenței pentru dezvoltarea de proiecte; și (iii) reducerea riscurilor legate de investiții.