(17)Măsurile luate pentru a opri răspândirea virusului au un efect important asupra economiei și ar putea duce la o pierdere de 9,4 % din PIB în acest an. Impactul asupra ocupării forței de muncă, deși dificil de calculat în acest moment, va fi, de asemenea, considerabil. Aproximativ un milion de persoane și-au pierdut deja locul de muncă de la începutul crizei. Efectul asupra ocupării forței de muncă este în momentul de față atenuat de faptul că aproape 3,5 milioane de lucrători au fost înscriși în scheme de șomaj tehnic (ERTE), ceea ce a împiedicat până în prezent pierderi imediate de locuri de muncă. Consecințele pandemiei în Spania vor fi agravate de faptul că o proporție ridicată din forța de muncă lucrează în întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri), de ponderea sectoarelor care sunt deosebit de afectate și care este probabil să se redreseze mai lent, printre care turismul și comerțul cu amănuntul, precum și de rata ridicată a lucrătorilor cu contract temporar în cadrul forței de muncă (26,3 % în 2019). Toți acești factori ar putea duce la un număr mare de pierderi de locuri de muncă și ar amplifica șocul. Conform previziunilor Comisiei, rata șomajului (care era de 13,6 % în februarie 2020) va crește la 18,9 % în 2020, urmând să coboare apoi la 17 % în 2021.

(16)La 20 mai 2020, Comisia a publicat un raport elaborat în conformitate cu articolul 126 alineatul (3) din tratat, ca urmare a nerespectării de către Spania a regulii privind datoria în 2019 și a preconizatei depășiri a pragului de deficit de 3 % din PIB în 2020. Per ansamblu, analiza sugerează că criteriul deficitului și cel al datoriei, astfel cum sunt definite în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/1997, nu sunt îndeplinite.

(14)Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Spania a adoptat măsuri bugetare menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate, să țină sub control pandemia și să ofere ajutor cetățenilor și sectoarelor celor mai afectate. Conform Programului de stabilitate pentru 2020, aceste măsuri bugetare au reprezentat 3,2 % din PIB. Cuantificarea măsurilor de creștere a deficitului coincide, în linii mari, cu estimările Comisiei, odată ce este luat în calcul tratamentul diferit al costului stabilizatorilor automați. Măsurile includ consolidarea serviciilor de sănătate și furnizarea de sprijin pentru venit lucrătorilor care beneficiază de sisteme de șomaj tehnic. În plus, Spania a anunțat măsuri care, deși nu au un impact bugetar direct, vor contribui la sprijinirea cu lichidități a întreprinderilor, estimată în Programul de stabilitate pentru 2020 la 9,2 % din PIB. Printre aceste măsuri se numără în special garanțiile pentru împrumuturi (8,8 % din PIB). În general, măsurile adoptate de Spania sunt conforme cu orientările stabilite în Comunicarea Comisiei privind răspunsul economic coordonat la epidemia de COVID-19. Punerea în aplicare integrală a acestor măsuri, urmată de o reorientare a politicilor bugetare către obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, va contribui la menținerea sustenabilității pe termen mediu a finanțelor publice.

(3)La 11 martie 2020, Organizația Mondială a Sănătății a declarat în mod oficial epidemia de COVID-19 pandemie mondială. Este vorba despre o urgență majoră în materie de sănătate publică pentru cetățeni, societăți și economii. Pandemia exercită o presiune uriașă asupra sistemelor naționale de sănătate, perturbă lanțurile de aprovizionare mondiale, duce la volatilitatea piețelor financiare, generează șocuri asupra cererii consumatorilor și produce efecte negative în diferite sectoare. Pandemia pune în pericol locurile de muncă ale cetățenilor, veniturile acestora și activitatea întreprinderilor. Ea a produs un șoc economic major care are deja repercusiuni grave în Uniunea Europeană. La 13 martie 2020, Comisia a adoptat o comunicare prin care invită statele membre să adopte măsuri economice coordonate ca răspuns la criză, în care să fie implicați toți actorii de la nivel național și de la nivelul Uniunii.

(23)Un alt factor agravant al crizei create de pandemie în Spania este faptul că numărul mare de IMM-uri reprezintă o parte importantă a ocupării forței de muncă. Pentru a preveni falimentele evitabile, au fost adoptate de urgență măsuri de acordare a unui sprijin sub formă de lichidități întreprinderilor prin împrumuturi și garanții, cu accent pe IMM-uri și pe sectoarele care vor fi afectate mai mult și pe termen mai lung de criză, cum ar fi turismul (care în 2019 reprezenta 12 % din PIB-ul Spaniei). Pentru a da rezultate, aceste măsuri ar trebui puse în aplicare rapid și eficient de către intermediarii financiari. Autorizarea amânării plății impozitelor și a contribuțiilor sociale și accelerarea plăților contractuale de către autoritățile publice vor contribui, de asemenea, la îmbunătățirea fluxului de numerar al IMM-urilor. În procesul de elaborare și punere în aplicare a acestor măsuri, trebuie să se țină seama de reziliența sectorului bancar. În vederea asigurării eficacității acestor măsuri, este important să se mențină eforturile de reducere a sarcinii administrative și de oferire de servicii publice digitale eficiente. Pentru a se obține redresarea, este crucial să se acorde sprijin întreprinderilor din sectoarele cele mai afectate de criză și să se protejeze competitivitatea societăților exportatoare.

(24)Pentru a încuraja redresarea economică, va fi important să se acorde prioritate finanțării proiectelor de investiții publice mature și să se promoveze investițiile private, inclusiv prin reforme relevante. Perspectivele de redresare ale Spaniei vor depinde de capacitatea sa de a asigura creșterea productivității și de a promova inovarea, inclusiv prin intermediul tranziției digitale și a celei verzi. Rezultatele în materie de inovare ale Spaniei se situează sub media UE în toate regiunile. Spania are rezultate nesatisfăcătoare în ceea ce privește capacitatea întreprinderilor de a inova, de a investi în active corporale și necorporale și de a utiliza în mod optim competențele populației, ceea ce ar putea avea un efect negativ asupra competitivității acestora într-o economie bazată pe cunoaștere. Criza a evidențiat importanța digitalizării în menținerea accesului la serviciile guvernamentale și la educație și formare, precum și în menținerea locurilor de muncă și a activității economice. Înainte de perioada de izolare, numai jumătate dintre școlile din Spania dispuneau de platforme de învățare digitală adecvate, existând disparități regionale semnificative. Trecerea bruscă la învățarea digitală a fost o provocare deosebită și pentru elevii și studenții vulnerabili, care nu aveau acces la soluții digitale acasă. Spania ar trebui să se asigure că toți elevii și studenții beneficiază de acces la învățarea digitală, inclusiv cei din zonele rurale și care fac parte din gospodării vulnerabile. Sprijinirea digitalizării întreprinderilor ar promova, de asemenea, competitivitatea întreprinderilor spaniole în cadrul lanțurilor valorice globale și ar spori capacitatea de a exporta a acestora, în special a IMM-urilor și a microîntreprinderilor. Adoptarea digitalului, inclusiv a tehnologiilor digitale avansate, și reducerea decalajului digital dintre zonele urbane și cele rurale ar îmbunătăți capacitatea de inovare a economiei spaniole. În plus, consolidarea guvernanței în materie de cercetare și inovare la toate nivelurile, precum și îmbunătățirea calității cercetării prin evaluări sistematice și stimularea organizațiilor de cercetare să coopereze cu sectorul privat ar putea duce la politici privind cercetarea și inovarea mai eficace și ar putea accelera difuzarea inovării, ceea ce ar contribui la redresare.

(25)Transformarea Spaniei într-o economie neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei va necesita investiții considerabile și de durată în energia din surse regenerabile, infrastructura energetică, eficiența energetică și transportul durabil, printre altele. Investițiile ar trebui să fie concentrate la începutul perioadei, pentru a contribui la tranziția verde pe parcursul procesului de redresare, în conformitate cu Planul național al Spaniei privind clima și energia. Promovarea unui sistem energetic integrat ar trebui să faciliteze pătrunderea pe piață a energiei din surse regenerabile. Reducerea consumului de energie al clădirilor private și publice prin renovări la scară largă, precum și dezvoltarea rețelelor inteligente și a stocării energiei electrice din surse regenerabile ar contribui la o mai bună gestionare a cererii, sprijinind în același timp crearea de locuri de muncă pe parcursul procesului de redresare. Efectuarea de investiții suplimentare în infrastructurile energetice, inclusiv în interconectările rețelelor electrice cu restul Uniunii, ar contribui la îmbunătățirea integrării pieței interne UE a energiei, consolidându-se în același timp concurența și facilitându-se introducerea energiei din surse regenerabile. De asemenea, ar trebui să se facă eforturi suplimentare de promovare a transportului durabil, inclusiv prin instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi, în special pentru vehiculele electrice. De asemenea, vor fi necesare investiții care să permită o utilizare mai extinsă a transportului feroviar de marfă, inclusiv a conexiunilor transfrontaliere cu Franța și Portugalia și a legăturilor cu porturile și cu centrele logistice. În plus, anumite zone din Spania sunt printre cele mai expuse la schimbările climatice din Europa. Resursele de apă sunt supuse unor presiuni, iar situația privind infrastructura pentru gestionarea apei și a deșeurilor nu este aceeași în întreaga țară. Investițiile verzi pot contribui la abordarea efectelor negative ale schimbărilor climatice, precum inundațiile și incendiile forestiere, la îmbunătățirea calității aerului și a gestionării apei și a deșeurilor, precum și la dezvoltarea potențialului economiei circulare. Programarea Fondului pentru o tranziție justă pentru perioada 2021-2027 ar putea ajuta Spania să abordeze unele dintre provocările legate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special în teritoriile menționate în anexa D la raportul de țară. Acest lucru i-ar permite Spaniei să utilizeze fondul în mod optim.

(26)În Spania, fragmentarea și barierele în materie de reglementare împiedică întreprinderile să beneficieze de economii de scară și au un impact negativ asupra productivității. Legea privind unitatea pieței, care este deja pusă în aplicare de instanțe și de autoritățile din domeniul concurenței, ar trebui utilizată mai activ pentru promovarea unei mai bune reglementări și concurențe pe perioada redresării. În acest context, restricțiile stricte în materie de proprietate și de piață care au vizat asigurarea furnizării de bunuri și servicii strategice în timpul crizei cauzate de pandemie ar trebui eliminate de îndată ce va înceta situația de urgență. La un nivel mai general, o coordonare mai pronunțată și susținută între diferitele niveluri ale administrației publice ar putea duce la creșterea eficacității politicilor ce vizează facilitarea redresării. De asemenea, este esențial să se asigure că structura de guvernanță creată deja de legile de punere în aplicare a directivelor din 2014 privind achizițiile publice poate funcționa la maximum cât mai curând posibil, pentru a face posibilă o utilizare eficientă a investițiilor publice care pot sprijini redresarea. Ar trebui intensificată activitatea de elaborare a unei strategii naționale cuprinzătoare în domeniul achizițiilor publice, în strânsă cooperare cu reprezentanții tuturor nivelurilor administrației publice (central, regional și local), prin intermediul Comitetului de cooperare.

(27)Deși prezentele recomandări se concentrează pe abordarea impactului socioeconomic al pandemiei și pe facilitarea redresării economice, recomandările specifice țării pentru 2019, adoptate de Consiliu la 9 iulie 2019, au vizat și reformele care sunt esențiale pentru abordarea provocărilor structurale pe termen mediu și lung. Recomandările respective rămân pertinente și vor continua să fie monitorizate în anul care urmează, pe parcursul întregului ciclu anual al semestrului european. Același lucru este valabil și pentru recomandările privind politicile economice legate de investiții. Acestea din urmă ar trebui luate în considerare pentru programarea strategică a fondurilor aferente politicii de coeziune pentru perioada de după 2020, inclusiv pentru măsurile de atenuare și strategiile de ieșire din criza actuală.

(28)De asemenea, încheierea rapidă a procedurilor de insolvență va avea un rol esențial în asigurarea lichidității societăților și a unei realocări eficace a resurselor, precum și în promovarea spiritului antreprenorial și a stabilității sectorului financiar. Este esențial să se protejeze capacitatea sistemului judiciar de a trata în mod eficient procedurile de insolvență. Acest lucru este deosebit de important, deoarece actuala suspendare a activității instanțelor și creșterea preconizată a numărului de litigii ca urmare a recesiunii cauzate de pandemie pot exacerba și mai mult provocările existente, ca urmare a procedurilor tot mai lungi și a numărului tot mai mare de cauze nesoluționate.

(29)Semestrul european oferă cadrul pentru coordonarea continuă a politicilor economice și de ocupare a forței de muncă în Uniune, care poate contribui la o economie durabilă. Statele membre au evaluat progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite în programele lor naționale de reformă pentru 2020. Prin asigurarea punerii în aplicare depline a recomandărilor de mai jos, Spania va contribui la realizarea de progrese în vederea îndeplinii ODD și la eforturile comune de asigurare a durabilității competitive în Uniune.

(30)Coordonarea strânsă dintre economiile din cadrul uniunii economice și monetare este esențială pentru asigurarea unei redresări rapide în urma impactului economic al COVID-19. Ar trebui ca Spania, în calitate de stat membru a cărui monedă este euro – și ținând cont de orientările politice din partea Eurogrupului – să se asigure că politicile sale continuă să fie conforme cu recomandările pentru zona euro și coordonate cu politicile celorlalte state membre din zona euro.

(31)În contextul semestrului european 2020, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Spaniei, pe care a publicat-o în raportul de țară pentru 2020. De asemenea, Comisia a evaluat Programul de stabilitate pentru 2020 și Programul național de reformă pentru 2020, precum și măsurile luate ca urmare a recomandărilor adresate Spaniei în anii precedenți. Având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a Uniunii prin oferirea unei contribuții la nivelul Uniunii la deciziile naționale viitoare, Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Spania, ci și de conformitatea lor cu normele și orientările Uniunii.

(32)Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2020 prin prisma acestei evaluări, iar avizul său se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

(33)În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Prezentele recomandări țin cont de necesitatea de a combate pandemia și de a facilita redresarea, ca prim pas necesar pentru a permite o ajustare a dezechilibrelor. Recomandările care vizează în mod direct remedierea dezechilibrelor macroeconomice identificate de Comisie în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 se reflectă în recomandările 1, 2 și 4,

RECOMANDĂ ca, în 2020 și în 2021, Spania să întreprindă acțiuni astfel încât:

1.În conformitate cu clauza derogatorie generală, să ia toate măsurile necesare pentru a combate în mod eficace pandemia, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. Atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, să pună în aplicare politici fiscale menite să obțină poziții bugetare prudente pe termen mediu și să asigure sustenabilitatea datoriei, sporind, în același timp, investițiile. Să consolideze reziliența și capacitatea sistemului de sănătate în ceea ce privește lucrătorii din domeniul sănătății, produsele și infrastructura medicală critică.

2.Să sprijine ocuparea forței de muncă prin măsuri de păstrare a locurilor de muncă, stimulente eficace pentru angajare și dezvoltarea competențelor. Să consolideze protecția față de șomaj, în special pentru lucrătorii atipici. Să îmbunătățească gradul de acoperire și de adecvare al sistemelor de venit minim și a sprijinului familial, precum și accesul la învățarea digitală.

3.Să asigure punerea în aplicare eficace a măsurilor de furnizare de lichidități pentru întreprinderile mici și mijlocii și pentru persoanele care desfășoară o activitate independentă, inclusiv prin evitarea efectuării cu întârziere a plăților. Să avanseze finanțarea proiectelor de investiții publice mature și să promoveze investițiile private pentru a favoriza redresarea economică. Să concentreze investițiile către tranziția verde și cea digitală, în special pentru stimularea cercetării și a inovării, producția și utilizarea curată și eficientă a energiei, infrastructura energetică, gestionarea apei și a deșeurilor și transportul durabil.

4.Să îmbunătățească coordonarea dintre diferitele niveluri ale administrației publice și să consolideze cadrul pentru achizițiile publice pentru a sprijini în mod eficient redresarea.

Adoptată la Bruxelles,