RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂȚILOR EUROPENE 
Bruxelles, 4.12.2008  
SEC(2008) 2951  
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI  
De însoțire a  
 
Propunerii de  
 
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI 
 
privind drepturile persoanelor care c ălătoresc pe mare și pe căi navigabile interioare și 
de modificare a Regulamentului (CE)  nr. 2006/2004 privind cooperarea dintre 
autoritățile naționale îns ărcinate să asigure aplicarea legisla ției în materie de protec ție a 
consumatorului  
 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI  
{COM(2008) 816 final} 
{SEC(2008) 2950} 
RO 2   RO DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
privind drepturile persoanelor care c ălătoresc pe mare și pe căi navigabile interioare și 
de modificare a Regulamentului (CE)  nr. 2006/2004 privind cooperarea dintre 
autoritățile naționale îns ărcinate să asigure aplicarea legisla ției în materie de protec ție a 
consumatorului  
1. ASPECTE PROCEDURALE șI CONSULTAREA P ĂRțILOR INTERESATE  
Organizare  
Prezenta evaluare a imp actului a fost realizat ă în vederea examin ării situației privind protec ția 
drepturilor pasagerilor în sectorul maritim și necesitatea adopt ării unei legisla ții care să acorde 
pasagerilor drepturi generale. Aceasta vizeaz ă domeniile de interes principale subliniate de 
Comisie în documentele sale politice, și anume: drepturile persoanelor cu mobilitate redus ă 
(denumite, în continuare, PMR), calitatea serviciilor, asisten ța și despăgubirile acordate 
pasagerilor atunci când c ălătoria le este întrerupt ă în caz de întârziere sau anulare, dreptul la 
informare și aspecte legate de nediscriminare. 
Consultare și expertiz ă  
În 2005 și 2006, DG TREN a comandat un studiu indepe ndent care a examin at nivelul actual 
al protec ției drepturilor pasagerilor din sectorul  transporturilor maritime din Uniunea 
European ă, în situația apariției unor perturb ări. De asemenea, Comisia European ă a lansat o 
consultare public ă în 2006. Concluzia la care s-a ajuns în urma ambelor ac țiuni a fost c ă ar 
trebui să existe un nivel minim de protec ție a drepturilor pasagerilor la nivelul UE, indiferent 
de mijlocul de transport sau de spa țiul în care se desf ășoară călătoria, pe terito riul unui singur 
stat membru sau dincolo de o frontier ă internă sau extern ă. 
2. DEFINIREA PROBLEMEI  
Problemele PMR în calitate de pasageri  
Cei mai mul ți (79%) dintre cet ățenii care tr ăiesc în Uniunea European ă consider ă că a fi o 
persoană cu handicap reprezint ă un dezavantaj. În toate statele membre (91%) exist ă un 
consens general cu privire la faptul c ă mai sunt multe de f ăcut și că trebuie cheltui ți mai mul ți 
bani pentru îmbun ătățirea accesibilit ății. În serviciile de transpor t, drepturile PMR nu pot fi 
limitate la accesibilitatea mijlo acelor de transport, deoarece acestea includ, de asemenea, 
nediscriminarea, asisten ța permanent ă pe durata întregii c ălătorii și furnizarea de informa ții. 
Problemele sectorului mariti m pentru pasagerii din UE 
Protecția efectiv ă a drepturilor pasa gerilor atunci când c ălătoresc pe mare sau pe c ăi 
navigabile interioare afecteaz ă întregul sector maritim, și anume traficul na țional, traficul 
intra-comunitar, traficul interna țional și traficul cu nave de croazier ă. 
Deschiderea pie ței nu a avut efectul scontat, acela de a spori calita tea standardelor și 
serviciilor, inclusiv de a am eliora drepturile pasagerilor și de a oferi mijloace de rezolvare a 
RO 3   RO disputelor, accesibile pe ntru utilizatori. C ălătorii care trebuie s ă facă față diferitelor proceduri 
și termene limit ă, în funcție de companie, trebuie s ă poată să recurgă la proceduri comune 
pentru a-și manifesta nemul țumirea, dac ă este cazul. Lipsa unor proceduri comune izoleaz ă 
pasagerii și îi împiedic ă să-și exprime nemul țumirea atunci când vor s ă facă acest lucru. 
Factorii care stau la baza problemei  
– Există o lipsă de uniformitate privind anvergura și complexitatea protec ției drepturilor 
pasagerilor.  
– Nu există un cadru comun care s ă prevadă soluții imediate și predefinite în caz de anulare 
și de întârziere.  
– Pasagerii în general și pasagerii PMR în special nu sunt informa ți în cazul unei situa ții 
critice. 
– Există o poten țială discriminare a PMR, precum și o lipsă a facilit ăților speciale în 
transportul maritim.  
Cine și cum este afectat? 
Numărul pasagerilor care folosesc transportul maritim este în cre ștere ca urmare a deschiderii 
piețelor în acest sector, ceea ce a dus la o ofert ă mai largă de destina ții turistice, la pre țuri din 
ce în ce mai mici. În 2006, num ărul total anual de pasageri care au c ălătorit pe mare, pentru 
statele luate în considerare, a fost estimat la  199 milioane, din care aproximativ 60% trafic la 
nivel național, 35% trafic intracomunitar, iar restul c ălătorii interna ționale și croaziere. 
Numărul total de PMR din UE-27 a fost de aproximativ 136,2 milioane persoane în 20051.  
Are Uniunea European ă dreptul s ă intervină? 
Protecția pasagerilor și mai ales protec ția celor mai vulnerabile grupu ri de pasageri face parte 
din politicile comune ale Uni unii Europene în domeniul pie ței interne și al transporturilor. 
Piața unică poate fi considerat ă realizată atunci când consumatorii și companiile beneficiaz ă 
de avantaje maxime de pe urma acesteia. Deoarece pia ța comună în sectorul transportului 
maritim a fost realizat ă, protecția drepturilor pasagerilor care c ălătoresc pe mare în cadrul 
acestei pie țe europene comune trebuie s ă se realizeze, la rândul s ău, în mod corespunz ător. 
Această dimensiune european ă a fost deja confirmat ă, iar legislatorul european a ac ționat 
deja, la nivel comunitar, atât în sectorul transportului, cât și al transportului feroviar2. Mai 
mult, o propunere de regulament priv ind drepturile pasagerilor ce c ălătoresc cu autobuzul și 
autocarul face în prezent obiectul consult ării interservicii. 
Călătorii și întreprinderile au nevoie de un set de principii comune care s ă guverneze 
aspectele legate de responsabil itate la nivelul tutu ror modurilor de transp ort: responsabilitatea 
în caz de accidente, informarea și asigurarea unei protec ții de calitate pentru persoanele cu 
handicap și persoanele cu mobilitate redus ă, asistența și rambursarea costurilor în caz de 
întârziere și anulare. 
                                                 
1 Analiza PwC a datelor ob ținute de la Eurostat și OSSATE (One-Stop-Shop for Accessible Tourism in 
Europe ): “Accessibility Market  and Stakeholder Analysis”.  
2 Regulamentul (CE) nr. 261/2004, JO L46, și Regulamentul (CE) nr. 1107/2006, JO L204, privind 
transportul aerian, privind transportul fero viar, a se vedea Regulamentul 1371/2007. 
RO 4   RO 3. OBIECTIVE  
Obiectivele generale ale stabilirii drepturilor c ălătorilor au la baz ă obiectivele generale ale UE 
în ceea ce prive ște nivelul ridicat de protec ție a consumatorilor, o mai bun ă coeziune social ă 
și economic ă, incluziunea social ă a diferitelor grupuri și asigurarea libert ății de deplasare a 
persoanelor în Uniunea European ă.  
4. OPțIUNI  
„Business as usual" (Op țiunea 1)  
Nu se întreprinde nicio ac țiune la nivelul UE, iar situa ția existent ă, caracterizat ă de legisla ții 
diferite la nivel na țional și internațional, se perpetueaz ă. 
Acțiune legislativ ă la nivel comunitar, menit ă să îmbunătățească drepturile persoanelor 
care călătoresc cu ambarca țiuni (Opțiunea 2) 
O altă opțiune care ar putea fi luat ă în considerare este aceea a ac țiunii de reglementare la 
nivelul UE, deoarece acest tip de  reglementare este obligatoriu și se aplică cu efect imediat. 
Un asemenea regulament s-ar aplica nu doar rutelor interna ționale ce acoper ă cel puțin un port 
din UE, ci și oricărui serviciu intern dintr-un anumit stat membru. O asemenea lege la nivelul 
UE ar avea urm ătoarele efecte: 
• Ar stabili drepturile PMR: accesibilitatea în porturi, asisten ța în porturi și la 
bordul navelor, precum și cerințele privind informarea.  
• Ar stabili drepturile pasage rilor în cazul întreruperii c ălătoriei ca urmare a 
anulărilor sau întârzierilor.  
• Ar stabili standardele pentru furnizarea de informa ții legate de drepturile 
pasagerilor care c ălătoresc pe mare, informa ții adresate publicului larg și în 
special călătorilor, inclusiv PMR  
• Ar asigura solu ționarea reclama țiilor, monitorizarea și controlul respect ării 
drepturilor pasagerilor.  
Coordonarea la nivelul UE și schimbul de bune pr actici pentru îmbun ătățirea 
legislațiilor naționale (Op țiunea 3) 
În cadrul acestui scenariu, reglemen tarea la nivelul UE se limiteaz ă la promovarea unui cadru 
juridic comun neobligatoriu (soft-law)  pentru statele membre. Acest cadru legislativ 
neobligatoriu s-ar baza pe cele mai bune practici și ar oferi un repe r pentru legisla țiile 
naționale în vederea aplic ării drepturilor pasagerilor care c ălătoresc pe mare și pe căi 
navigabile interioare. 
Acorduri voluntare (Op țiunea 4) 
Eficiența acordurilor voluntare în tran sportul de pasageri este înc ă discutabil ă: opiniile ferme 
exprimate de organiza țiile de consumatori confirm ă faptul că puținele coduri de conduit ă 
elaborate pân ă în prezent nu și-au atins scopul. Experien ța anterioar ă privind reglementarea 
RO 5   RO sectorului transportului aerian pare s ă confirme faptul c ă rezultatele pozitive ale acordurilor 
de acest tip sunt foarte limitate.  
5. ANALIZA IMPACTULUI ECONOMIC  
Opțiunea 1: „Business as usual"  
În cadrul acestei op țiuni strategice, operatorii, autorit ățile portuare, administra țiile și 
autoritățile locale nu suport ă niciun cost suplimentar. Totu și, acestea ar putea, practic, s ă 
înregistreze pierderi, deoarece nu ar mai derula trafic suplimentar. În absen ța unor m ăsuri 
favorabile pasagerilor care c ălătoresc pe mare, este pu țin probabil ca num ărul acestora s ă 
crească.  
Un alt efect semnificativ asupra operatorilor, autorit ăților portuare, administra țiilor și 
autorităților locale din interiorul și din afara UE îl au costur ile generate de discrepan țele dintre 
legislațiile naționale. 
Opțiunea 2: Interven ția legislativ ă comunitar ă  
1) Costul m ăsurilor legate de PMR  
Un nivel acceptabil de accesibilit ate în porturi se poate atinge  cu costuri minime pentru 
operatori atunci când un terminal face obiectul unor lucr ări importante de renovare sau când 
este nou construit. 
În ceea ce prive ște costul asisten ței în porturi, singurele costuri pe care ar tr ebui probabil s ă le 
suporte operatorii navelor ar fi cele af erente cursurilor de formare profesional ă. 
Transportatorii sunt deja obliga ți să asigure personalului lor curs uri de formare profesional ă 
privind „asisten ța pe nave”. Costul anual estimat pe ntru formarea personalului care lucreaz ă la 
ghișeu este de aproximativ 2,9 milioane euro. Totu și, pentru îmbun ătățirea gradului de 
conștientizare, poate fi nevoie ca și personalul auxiliar s ă participe la aceste cursuri de 
formare. În acest caz, costurile suplimentare au fo st calculate la aproximativ 1 milion de euro.  
Obligațiile privind informarea pot fi considerate un cost minor, deoarece acest element poate 
fi adăugat ca parte a altor informa ții deja furnizate / difuzate de operatori.  
2) Costul m ăsurilor care se impun atunci când c ălătoria este întrerupt ă în caz de întârziere 
sau anulare 
Este puțin probabil ca ac țiunile orientate spre defi nirea unor scheme de desp ăgubiri și spre 
informarea și conștientizarea pasagerilor cu privire la drepturile lor s ă implice costuri foarte 
mari, deși acest lucru este greu de prev ăzut. Totuși, efectele asupra veniturilor și profiturilor 
par a fi nesemnificative; mai mult, impactul asupra concuren ței dintre companiile din 
Comunitate ar trebui s ă fie destul de redus, deoarece to ți operatorii activi în acest sector ar fi 
implicați. 
3) Costurile care deriv ă din obliga țiile de a furniza informa ții  
Obligația de a furniza informa ții nu pare s ă genereze costuri suplim entare deosebite pentru 
operatori. 
RO 6   RO 4) Costul serviciului de solu ționare a reclama țiilor și monitorizarea acestuia  
Se estimeaz ă că procesul de gestionare a diferende lor nu va genera sarcini economice 
suplimentare majore pentru operatori.  
5) Impactul asupra pasagerilor care c ălătoresc pe mare  
Costurile ridicate ar putea conduce fie la o reducere a marjelor opera ționale pentru operatorii 
navelor, fie la o cre ștere a costului biletelor de c ălătorie pentru pasageri. Orice impact asupra 
costului biletelor ar depinde de costur ile suplimentare pe care ar trebui s ă le suport operatorii 
navelor.  
6) Impactul asupra i ndustriei turistice  
Există probabilitatea ca m ăsurile propuse s ă aibă un impact pozitiv asupra pozi ției 
concurențiale a întreprinderilor din UE.  
Opțiunea 3: Coordonarea la nivelul UE și schimbul de bune practici pentru 
îmbunătățirea legisla țiilor naționale  
Beneficiile și costurile anticipate care deriv ă din măsurile propuse vor depinde de m ăsura în 
care statele membre UE se angajeaz ă să adopte norme na ționale și să le pună în aplicare. 
Acolo unde se aplic ă măsuri la nivel na țional se estimeaz ă că va exista un impact pozitiv 
asupra industriei turistice. Totu și, eventualele venituri suplimentare ob ținute din turism ar fi 
mai mici decât în cazul op țiunii 2, deoarece serviciile ar fi accesibile integral doar în statele 
membre care ader ă pe deplin la recomand ările UE.  
Opțiunea 4: Acorduri voluntare 
Tipurile de costuri sunt acelea și ca pentru op țiunile anterioare. Totu și, se estimeaz ă că, de 
fapt, costurile totale vor fi ma i mici decât pentru celelalte op țiuni, deoarece doar un num ăr 
redus de operatori va putea probabil s ă suporte costurile suplim entare în mod voluntar. 
6. ANALIZA IMPACTULUI SOCIAL  
Opțiunea 1: „Business as usual" 
Încrederea c ălătorilor în alte  moduri de transport, bazat ă pe drepturi deja aprobate la nivel 
comunitar, s-ar putea transforma în neîncredere dac ă sectorul transportului maritim refuz ă să 
ofere pasagerilor acest nivel mi nim de uniformitate, claritate și eficiență în ceea ce prive ște 
drepturile lor. Consecin țele negative din punct de vedere so cial ar putea duce, în cele din 
urmă, la pierderea de locuri de munc ă și la o lips ă de integrare a persoanelor în vârst ă și a 
persoanelor cu handicap.  
Opțiunea 2: Ac țiunea legislativ ă comunitar ă 
Pasagerii care c ălătoresc pe mare și pe căi navigabile interioare vor beneficia astfel de servicii 
de o calitate mai bun ă. De asemenea, ei vor beneficia de asisten ță în cazul în care, pe durata 
călătoriei lor, apar diverse inconveniente.  
În ceea ce prive ște locurile de munc ă suplimentare din porturi, un num ăr tot mai mare de 
pasageri care c ălătoresc cu vaporul va necesita personal suplimentar în porturi și la 
RO 7   RO terminalele pentru pasageri. Num ărul probabil de angaja ți suplimentari în porturi va fi de 
aproximativ 176 400, în i poteza cea mai moderat ă. Numărul locurilor de munc ă suplimentare 
din domeniul turistic ar putea  varia între aproximativ 12 000 și peste 24 000 angaja ți cu 
normă întreagă. 
Opțiunea 3: Coordonarea la nivelul UE și schimbul de bune practici pentru 
îmbunătățirea legisla țiilor naționale 
Prin aceast ă opțiune, posibilele beneficii și costuri vor depinde de nivelul de angajament din 
partea statelor membre UE în adoptarea și aplicarea noilor reguli. 
Opțiunea 4: Acorduri voluntare 
Posibilele beneficii și costuri vor depinde de nivelul de an gajament din partea operatorilor în 
adoptarea drepturilor c ălătorilor, acceptarea lor dac ă sunt adoptate colectiv și, în orice caz, 
respectarea lor în practic ă.  
7. IMPACTUL ASUPRA MEDIULUI  
Opțiunea 1: „Business as usual" 
Dacă transportul maritim nu îndepline ște așteptările pasagerilor, ace știa își vor exprima 
probabil nemul țumirea optând pentru un mod alternativ de  transport, în cazul în care acesta 
este disponibil. Transportul naval de marf ă este de opt ori mai pu țin poluant decât transportul 
aerian, care poate fi consid erat ca fiind singura op țiune alternativ ă de transport. Costurile 
opțiunii „business as usual” în  raport cu mediul sunt, a șadar, demne de luat în considerare.  
Opțiunea 2: Interven ția legislativ ă comunitar ă 
O calitate mult mai bun ă a serviciilor oferite pasagerilor ar duce la o cre ștere a cererii de 
servicii de transport maritim. Dac ă numărul pasagerilor ar cre ște, principalele efecte ar putea 
fi creșterea factorilor medii de ocupare și o mai bun ă gestionare a flotei europene existente. 
Totuși, în cazul în care ar cre ște numărul de servicii în transportu l maritim, acest lucru ar avea 
un impact pozitiv nesemnificativ as upra mediului, deoarece cei mai mul ți dintre noii pasageri 
ar proveni din alte moduri de transport (mai poluante).  
Opțiunea 3: Coordonarea la nivelul UE și schimbul de bune practici pentru 
îmbunătățirea legisla țiilor naționale 
În țările care nu au adoptat m ăsurile propuse de UE, nu se estimeaz ă nicio îmbun ătățire a 
serviciilor. Pasagerii î și vor exprima, probabil, nemul țumirea optând pentru modalit ăți 
alternative de transport, care sunt ma i poluante decât transportul maritim. 
Opțiunea 4: Acorduri voluntare 
Nu se așteaptă ca serviciile maritime s ă se îmbun ătățească. Rezultatul ar fi similar cu cel 
prevăzut în cadrul op țiunii 3 de mai sus. 
RO 8   RO 8. COSTURI ADMINISTRATIVE  
Entitatea responsabil ă pentru aplicarea și monitorizarea regulilor propuse și pentru 
soluționarea reclama țiilor ar fi foarte asem ănătoare în ceea ce prive ște sfera de activitate, 
sarcinile și structura cu cea desemnat ă de fiecare stat membru pentru aplicarea 
„Regulamentului privind drepturile și obliga țiile pasagerilor pe rutele feroviare 
internaționale”3 sau a „Regulamentului privind drepturilor pasagerilor pe rutele aeriene”.4 
Experiența deja acumulat ă în transportul aerian este a șadar foarte valoroas ă în acest caz. 
Costul total previzibil ar fi de aproxi mativ 568 000 milioane euro la nivelul UE.  
9. COMPARAREA OP țIUNILOR  
Concluziile studiului de ev aluare a impactului indic ă faptul c ă, dintre cele patru op țiuni 
evaluate, ac țiunea legislativ ă la nivelul UE este op țiunea prin intermediul c ăreia sunt atinse 
toate obiectivele.  
Pornind de la exemplul altor moduri de transport, este evident faptul c ă numai la nivelul UE 
se poate realiza o îmbun ătățire reală a protecției pasagerilor. Beneficiile pentru pasageri sunt 
evidente, îns ă armonizarea drepturilo r fundamentale confer ă, de asemenea, un avantaj 
considerabil pentru sectorul transporturilor, dac ă acesta func ționează în cadrul unei pie țe 
unice. Normele na ționale fragmentate, prev ăzute de texte legislative și contracte f ără legătură 
între ele, tind s ă genereze costuri de adaptare și să limiteze flexibilitatea geografic ă a 
operatorilor în ceea ce prive ște utilizarea personalului și a mijloacelor de transport. 
                                                 
3 COM (2004) 143 final 
4 Regulamentul (CE) 261/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 februarie 2004 de 
stabilire a unor norme comune în materie de compensare și de asisten ță a pasagerilor în eventualitatea 
refuzului la îmbarcare și anulării sau întârzierii prelungite a zborurilor și de abrogare a Regulamentului 
(CEE) nr. 295/91.