DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI REZUMAT AL EVALUĂRII IMPACTULUI care însoţeşte documentul Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI de stabilire a unor dispoziții pentru gestionarea cheltuielilor privind lanțul alimentar, sănătatea și bunăstarea animalelor, sănătatea plantelor și materialul de reproducere a plantelor, de modificare a Directivelor 98/56/CE, 2000/29/CE și 2008/90/CE ale Consiliului, a Regulamentelor (CE) nr. 178/2002, (CE) nr. 882/2004 și (CE) nr. 396/2005, a Directivei 2009/128/CE și a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 și de abrogare a Deciziilor 66/399/CEE, 76/894/CEE și 2009/470/CE ale Consiliului /* SWD/2013/0194 final */





1: Aspecte procedurale și consultarea părților interesate 1. De câțiva ani, Comisia, mai exact DG Sănătate și Consumatori, a lucrat la revizuirea politicii UE în materie de sănătate și bunăstare a animalelor, sănătate a plantelor, material de reproducere a plantelor, siguranța alimentelor și a hranei pentru animale, precum și în materie de controale oficiale, care susțin punerea în aplicare efectivă a acestor politici (denumite în continuare „politica privind siguranța alimentară”). 2. Bugetul total de 1,891 miliarde EUR pentru perioada 2014-2020 (în prețuri curente) alocat siguranței alimentelor a fost deja propus de către Comisie în contextul cadrului financiar multianual (CFM). Prin urmare, prezenta evaluare a impactului își propune să examineze impactul probabil al opțiunilor disponibile pentru cadrul financiar. 3. Se dorește ca această evaluare a impactului să fie la un nivel proporțional de analiză, în conformitate cu orientările Comisiei privind evaluarea impactului. Evaluări ale impactului și consultări de sprijin 4. Deoarece toate cele patru politici sunt în curs de revizuire de ceva timp, ele sunt sprijinite de propriile lor evaluări ale impactului. 2: Definirea problemei 5. Se consideră, în general, că sprijinul financiar al UE pentru siguranța alimentelor, sănătatea animalelor, sănătatea plantelor și controalele oficiale oferă o valoare adăugată superioară sumelor acordate și că funcționează relativ bine în forma actuală. Cu toate acestea, revizuirea CFM global și a politicilor individuale reprezintă o ocazie de a evalua modul în care ar putea fi îmbunătățită situația actuală, precum și modul în care poate fi corelat mai bine acest cadru cu obiectivele Comisiei și ale UE, inclusiv cu obiectivele strategiei Europa 2020. Politica actuală și cadrul financiar 6. Marea majoritate a activităților cofinanțate de UE au drept temeiul juridic unul dintre următoarele trei acte legislative: Decizia 2009/470/CE a Consiliului; Directiva 2000/29/CE; Regulamentul 882/2004. 7. Bugetul pe 2011 alocat pentru siguranța alimentelor a fost de aproape 314,6 milioane EUR. El a fost repartizat în felul următor: programele veterinare, 75 %; sănătatea plantelor, 6,1 %; inițiativa „O formare mai bună pentru o hrană mai sigură”, 4,5 %; laboratoarele de referință ale UE (LRUE), 4,5 %: măsuri de urgență în domeniul sănătății animale, 3,2 %. Identificarea problemei 8. Factorul 1: Cadrul juridic actual este deosebit de complex și uneori perimat. · Probleme: o lipsa de aliniere cu noul CFM 2014-2020 recent propus o sarcini administrative potențiale pentru statele membre în ceea ce privește obligația de actualiza și de a respecta în totalitate cerințele administrative și de finanțare. 9. Noul CFM va transfera liniile bugetare aferente siguranței alimentelor de la rubrica 2 din bugetul total al UE la rubrica 3 care se va intitula „Securitate și cetățenie”. Aceasta înseamnă că actualul temei juridic pentru controalele financiare și gestionarea finanțării (Regulamentul 1290/2005) nu va mai cuprinde cheltuielile referitoare alimente și hrana pentru animale. În plus, în caz de situații de urgență excepționale care ar necesita sprijin financiar din partea UE, nu va fi posibil, din punct de vedere juridic, să se recurgă la „Rezerva pentru situații de criză în sectorul agricol”. 10. În prezent, dispozițiile financiare se regăsesc în mai multe instrumente legislative. Această situație poate fi derutantă și complicată pentru statele membre care doresc să înțeleagă legislația și poate da naștere unor sarcini administrative corespunzătoare. 11. Există, de asemenea, problema modificării legislației sectoriale. Fără operarea unor modificări corespunzătoare în dispozițiile financiare, ele nu vor mai fi adaptate la noile obiective și măsuri. 12. Lipsa de claritate care caracterizează în prezent ratele de finanțare reprezintă o sursă de incertitudine pentru statele membre atunci când își planifică programele. 13. Factorul 2: Instrumentele de gestiune financiară existente nu sunt pe deplin satisfăcătoare · Probleme: o lipsa de claritate în ceea ce privește acțiunile eligibile pentru finanțare și costurile aferente o complexitatea formalităților administrative o alocarea ineficientă a resurselor disponibile. 14. În prezent, o mare parte a formalităților administrative necesare pentru a obține aprobarea programului și pentru rambursarea cheltuielilor sunt excesiv de complexe. 15. Obiectivele și indicatorii prevăzuți în dispozițiile financiare în vigoare nu sunt suficient de clare și coerente și, prin urmare, programele nu pot fi întotdeauna evaluate în mod coerent și îmbunătățite. 16. Definiția măsurilor eligibile și a costurilor aferente nu este atât de clară și simplă cum ar putea fi. Măsurile eligibile și ratele de finanțare sunt dispersate în diferite reglementări. 17. Factorul 3: Instrumentele actuale nu sunt suficient de orientate în sensul garantării realizării obiectivelor de siguranță a alimentelor. · Probleme: o punerea în aplicare nesatisfăcătoare a politicilor în fiecare domeniu și riscul de a nu îndeplini în totalitate obiectivele generale ale acestora. 18. Auditurile interne și rapoartele realizate de DG Sănătate și Consumatori, precum și evaluările impactului efectuate pentru fiecare domeniu de politică au identificat o serie de aspecte care ar putea fi îmbunătățite pentru a sprijini mai bine obiectivele politicilor (de exemplu, stabilirea priorităților și clasificarea bolilor). Justificarea acțiunii UE 19. UE are dreptul de a acționa în toate aceste domenii, dar nu deține competență exclusivă. Statele membre au, de asemenea, libertatea de a adopta măsuri proprii, cu condiția ca acestea să nu interfereze cu alte reglementări ale UE. Criteriul necesității — De ce obiectivele nu pot fi atinse de către statele membre? 20. Sănătatea animalelor, sănătatea plantelor și siguranța alimentelor și siguranța hranei pentru animale constituie un bun public care au efecte pozitive semnificative pentru societate. Statele membre trebuie să acționeze împreună pentru a preveni sau a controla răspândirea bolilor sau a dăunătorilor, utilizând măsuri de control și de gestionare similare sau identice. Coordonarea la nivelul UE permite o acțiune mai puțin costisitoare și mai eficientă axată asupra priorităților UE. De altfel, partenerii comerciali din țările terțe ar putea să pună în aplicare restricții la importurile din ansamblul UE în cazul în care o problemă de siguranță într-un stat membru nu este eradicată în mod corespunzător. Testul valorii adăugate — Pot fi realizate mai bine obiectivele la nivelul UE? 21. Valoarea adăugată specifică a finanțării sau cofinanțării din partea UE constă în faptul că statele membre sunt stimulate să pună în practică și să sprijinire măsuri de eradicare și de supraveghere care sunt în interesul întregii Uniuni pe termen lung. Motivele pentru care UE încurajează o alimentație mai bună a oamenilor și a animalelor sunt multiple, cuprinzând pierderile economice directe pentru operatori, impactul indirect asupra comerțului, pericolele pentru sănătatea publică. 3: Obiective Obiectiv general 22. Cheltuielile care intră sub incidența prezentului regulament sunt menite să asigure un nivel înalt de protecție a sănătății umane, animale și a plantelor de-a lungul lanțului alimentar și în domenii conexe, precum și un nivel înalt de protecție a consumatorilor și a mediului, permițând în același timp industriei alimentare a UE să funcționeze într-un mediu care favorizează competitivitatea și crearea de locuri de muncă. Obiective specifice 23. De a stabili un cadru juridic simplu, clar, transparent și modern pentru alimente și hrana pentru animale. 24. De a optimiza punerea în aplicare și funcționarea instrumentelor de gestiune financiară. 25. De a sprijini obiectivele de politică stabilite în legislația privind alimentele și hrana pentru animale, printr-o repartizare efectivă și eficientă a bugetului. Obiective operaționale 26. Aceste obiective sunt sprijinite de alte obiective operaționale mai detaliate. 4: Opțiuni de politică Opțiunea 1: scenariul de referință: nicio modificare 27. Setul de instrumente legislative prin care se reglementează în prezent cadrul financiar ar fi menținut nemodificat. În primă fază programele ar putea continua ca și până acum, dar începând cu 2014 nu ar mai exista temei juridic pentru gestionarea și controlul cheltuielilor. Opțiunea 2: reunirea legislației existente într-un singur instrument legislativ. 28. Opțiunea 2 examinează posibilitatea menținerii tuturor măsurilor existente în legislația în vigoare, care să fie reunite într-un singur regulament. Opțiunea 3: un program financiar unic și coerent 29. Subopțiunea 3a: de a institui un program financiar unic și coerent, prin utilizarea extensivă a dispozițiilor financiare existente, dar cu anumite îmbunătățiri, în special în sensul simplificării lor. 30. Subopțiunea 3b: la fel ca opțiunea (a), dar introducând în Regulamentul financiar aspecte ale sistemelor de împărțire a costurilor și a responsabilității [Cost and Responsibility Sharing Schemes (CRSS)]. Opțiunea 4: încetarea tuturor acțiunilor UE 31. Teoretic, ar fi posibil să se abroge toate dispozițiile financiare ale UE care contribuie la siguranța alimentelor și a hranei pentru animale și să se solicite statelor membre să își finanțeze propriile programe și activități. 5: Analiza impactului 32. Deoarece este vorba strict un regulament financiar, fiecare opțiune va fi analizată în funcție de impactul său asupra principalelor probleme și a obiectivelor specifice identificate în evaluare: · Impactul administrativ și juridic · Impactul în domeniul financiar și al gestionării · Impactul asupra obiectivelor de siguranță a alimentelor Opțiunea 1: scenariul de referință: nicio modificare 33. De la începutul anului 2014, cadrul actual nu va fi coerent din punct de vedere juridic cu noul CFM. Sistemul nu va dispune de temei juridic specific pentru gestiunea financiară sau controalele financiare. 34. Fără acces la rezerva pentru situații de criză, statele membre ar fi nevoite să facă față singure situațiilor de urgență de anvergură excepțională, precum și eventualelor probleme determinate de aceste situații în legătură cu siguranța alimentelor, sănătatea publică și securitatea alimentară. În actualul climat economic, aceste dificultăți ar putea părea mai greu de surmontat decât de obicei pentru statele membre. 35. Păstrarea sistemului actual ar însemna să nu se reformeze cerințele necesare pentru o mai bună evaluare, să nu se ofere posibilitatea de a modifica programele pentru a le face mai eficiente și să se mențină, prin urmare, în mod inevitabil, programe cu eficacitate nesatisfăcătoare sau chiar ineficiente. Creșterea incidenței bolilor animalelor și ale plantelor și impactul corespunzător asupra siguranței alimentelor, asupra sănătății publice și a securității alimentare ar putea, în cele din urmă, să se dovedească mult mai costisitoare pentru bugetele publice. 36. Nu ar fi operate modificări ale dispozițiilor legale necesitate de revizuirile politicilor sectoriale. Astfel, obiectivele reexaminărilor respective ar putea să nu fie atinse, antrenând un risc de creștere importantă a problemelor legate de sănătatea plantelor și a animalelor. Opțiunea 2: reunirea legislației existente într-un singur instrument legislativ. 37. Promovând simplificarea și încurajând o înțelegere mai bună a legislației, această opțiune ar putea permite atingerea obiectivului 1 identificat în secțiunea 3, dar nu ar îndeplini niciunul dintre celelalte două obiective identificate. De asemenea, această opțiune nu ar oferi nicio soluție pentru lacunele sau problemele identificate la nivelul politicilor. Opțiunea 3a: instituirea unui singur program financiar coerent, care utilizează în mare măsură dispozițiile financiare existente, dar cu unele îmbunătățiri. 38. Ratele de finanțare ar fi simplificate, astfel încât să existe numai trei rate standard. Măsurile UE ar beneficia astfel de transparență și de o coerență mai mare. Faptul de a elimina posibilitatea finanțării unor măsuri cu o valoare mai mică de 50 000 EUR ar pune capăt sarcinii administrative disproporționate atât pentru Comisie, cât și pentru statele membre. 39. Se propune alinierea mai strânsă a finanțării măsurilor în domeniul sănătății plantelor cu cea în domeniul sănătății animalelor în ceea ce privește procedurile și procesele. Acest lucru ar permite, de asemenea, raționalizarea administrativă atât în cadrul Comisiei, cât și în statele membre. 40. Cerințele legale care trebuie îndeplinite pentru aprobarea și rambursarea programelor veterinare și pentru măsurile de urgență ar fi simplificate. Acest lucru ar reduce în mod semnificativ sarcina administrativă, în termeni de personal și timp, în cadrul Comisiei și în statele membre și ar putea, de asemenea, să accelereze plățile către statele membre. 41. Această reformă ar îmbunătăți instrumentele de gestiune financiară. Prin stabilirea unor obiective și a unor indicatori mai clari pentru programe și prin urmărirea mai atentă a evaluărilor, măsurile veterinare și fitosanitare ar putea câștiga mult în eficiență. 42. Revizuirea regulamentului privind controalele oficiale referitoare la alimente și hrana pentru animale ar consolida temeiul juridic al programului „O formare mai bună pentru o hrană mai sigură”, ar face domeniul său de aplicare mai coerent și ar îmbunătăți eficiența și eficacitatea acestuia. 43. Opțiunea 3a ar sprijini mai bine realizarea obiectivelor de sănătate a plantelor în comparație cu opțiunea de bază. De exemplu, la ora actuală, sănătatea plantelor nu face obiectul activității LRUE, iar laboratoarele specializate în sănătatea plantelor nu sunt acreditate. Opțiunea 3b: introducerea unor aspecte ale sistemelor de împărțire a costurilor și a responsabilităților (CRSS). 44. Fiind o versiune dezvoltată a opțiunii precedente, impactul descris mai sus al opțiunii 3a rămâne în mare măsură valabil pentru analiza opțiunii 3b. Elementul suplimentar introdus de această opțiune, și anume unele aspecte ale CRSS, ar avea un impact suplimentar sau ar modifica rezultatele preconizate ale opțiunii 3a. 45. Probabilitatea ca un astfel de sistem de împărțire a costurilor și a responsabilităților să fie acceptabil pentru statele membre și pentru părțile interesate este mică. Introducerea unui sistem CRSS ar compromite obiectivele de claritate și simplitate. În plus, având în vedere contextul financiar actual, este mai dificil, din punct de vedere politic și cultural, pentru statele membre și părțile interesate să accepte o sarcină financiară mai mare, chiar dacă sarcina globală pe care o impun focarele epidemice și dăunătorii se reduce pe termen lung. Opțiunea 4: încetarea tuturor acțiunilor UE 46. Această opțiune a fost eliminată fără a fi supusă unei analize detaliate. Este de la sine înțeles că nu ar permite realizarea niciunui obiectiv stabilit în secțiunea 3. 47. Este puțin probabil ca statele membre să continue să finanțeze singure programele de eradicare, având în vedere în special actualul context economic. Această soluție ar putea să pună în pericol rezultatele investițiilor care au fost deja efectuate. 6: Compararea opțiunilor 48. Opțiunea 3a este cea preferată. Este singura soluție de a realiza cele trei obiective cu foarte puține (sau chiar fără) consecințe negative. 49. Opțiunea 3b a fost respinsă deocamdată. Cu toate acestea, în alte condiții, această opțiune ar putea oferi cele mai adecvate soluții pentru multe probleme de amploare și în schimbare cu care se confruntă sănătatea animalelor și a plantelor, reexaminarea acesteia fiind deci posibilă în viitor. Evaluarea comparativă a impactului || Opțiunea 3a || Opțiunea 3b Realizarea obiectivelor juridice și administrative || + Reducerea sarcinii administrative pentru administrația publică și sectorul privat || - Sarcină administrativă suplimentară pentru statele membre și sectorul privat (pe termen scurt) Optimizarea instrumentelor de gestiune financiară || + Eficiență sporită: · obiective și indicatori mai clari · viabilitate pe termen lung || -/+ Pe termen scurt: (posibilă) scădere a eficienței: · timp necesar pentru familiarizarea cu noul sistem · neacceptarea de către statele membre și sectorul privat + Pe termen lung: eficiență sporită Sprijin pentru realizarea obiectivelor în domeniul alimentelor și al hranei pentru animale || + Eficiență sporită: · o mai bună coerență între politicile UE și cu angajamentele internaționale || ++ Eficiență sporită: · stimulente suplimentare pentru prevenire și eradicare 7: Monitorizare și evaluare 50. Se preconizează efectuarea unei evaluări și întocmirea unui raport de evaluare ex post, precum și stabilirea unor indicatori pentru îndeplinirea obiectivelor. Rezultatele evaluărilor vor fi comunicate în mod corespunzător.