Lumea globalizată de astăzi se caracterizează prin sporirea continuă a gradului de interconectare și interdependență a piețelor mondiale. Având în vedere interdependența și efectele reciproce ale comerțului deschis, ale evoluției tehnologice sau ale altor factori, cum ar fi tranziția către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, este din ce în ce mai dificil să se identifice un factor specific care cauzează disponibilizările. În mod paradoxal, ca urmare a acestor tendințe de ultimă oră în materie de globalizare, este probabil ca un FEG nemodificat să primească mai puține cereri și să fie mai puțin utilizat. Faptul că incidența cazurilor de restructurare de foarte mare amploare (care implică peste 500 de disponibilizări) a scăzut în mod considerabil în ultimul deceniu ar avea foarte probabil un impact suplimentar asupra gradului de utilizare a fondului. Prin urmare, în viitor, FEG va fi mobilizat numai atunci când un eveniment de restructurare are un impact puternic, care este definit de pragul minim de 250 de lucrători disponibilizați, menționat mai sus.

În vederea asigurării faptului că FEG rămâne un instrument valabil la nivel european, o cerere de a beneficia de sprijin din partea FEG pentru lucrători poate fi prezentată numai în cazul în care numărul de disponibilizări atinge un prag minim. Experiența în ceea ce privește funcționarea Regulamentului (UE) nr. 1309/2013 a demonstrat că este recomandabil un prag de 250 de disponibilizări într-o perioadă de referință dată, mai ales în cazul în care este posibil să se înainteze cereri pentru un număr mai mic de disponibilizări de pe piețe ale forței de muncă de dimensiuni reduse sau în circumstanțe excepționale. Pragul de 250 este mai scăzut decât cel aferent perioadei de programare 2014-2020. Acest lucru se datorează faptului că există o tendință generală de reducere a disponibilizărilor masive și că, de obicei, disponibilizarea a 250 de lucrători are un impact puternic în majoritatea regiunilor. De asemenea, scăderea pragului se datorează recunoașterii faptului că, în multe state membre, majoritatea lucrătorilor sunt angajați de întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri).

Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) a fost instituit inițial prin Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, pentru perioada de programare 2007-2013. FEG a fost înființat pentru a oferi Uniunii un instrument menit să demonstreze solidaritatea cu lucrătorii disponibilizați ca urmare a modificărilor structurale majore ale configurației comerțului mondial generate de globalizare și să-i sprijine pe acești lucrători, a căror disponibilizare are un puternic impact negativ asupra economiei regionale sau locale. Prin cofinanțarea unor măsuri de politică active în domeniul pieței forței de muncă, FEG urmărește să faciliteze revenirea în câmpul muncii a lucrătorilor din domenii, sectoare, teritorii sau piețe ale muncii care sunt afectate de șocul unei perturbări economice grave.

Pentru a evita orice concurență între instrumente, rata de cofinanțare a FEG va fi aliniată cu cea mai ridicată rată de cofinanțare a Fondului social european Plus (FSE+) din respectivul stat membru.

Se pare că FEG ar trebui să fie mai bine aliniat cu alte politici ale UE. Evaluarea sugerează o integrare mai strânsă a asistenței FEG în „Cadrul de calitate al UE pentru anticiparea schimbărilor și a restructurării” și definirea unei abordări mai coordonate atât în cazul măsurilor preventive în anticiparea unor evenimente majore de restructurare, cât și în cazul măsurilor reactive unice, cum ar fi cele cofinanțate în prezent de FEG. Acest lucru ar putea însemna extinderea gamei de activități ale FEG sau elaborarea unei abordări bazate pe o coordonare mai strânsă cu alte instrumente ale UE, cum ar fi FSE+. Chiar dacă modul în care este conceput FEG arată o complementaritate clară cu FSE+, statele membre ar putea să integreze mai bine asistența FEG într-un pachet cuprinzător de ajutoare de restructurare. Tranzițiile de pe piața forței de muncă necesită investiții intensive în capitalul uman, atât sub forma măsurilor anticipative proactive, cât și sub forma măsurilor reactive.

În ceea ce privește domeniul de aplicare, consultările cu părțile interesate efectuate în scopul evaluării arată că modul în care este conceput FEG trebuie să fie revizuit sau mai bine definit. Această revizuire sau îmbunătățire a definirii include aspecte cum ar fi domeniul de aplicare exact al fondului și criteriile care declanșează utilizarea sa. În conformitate cu principiul subsidiarității, orice restructurare trebuie să aibă un impact puternic asupra economiei și a pieței forței de muncă pentru a justifica mobilizarea asistenței FEG. Noțiunea de „impact puternic” nu este însă clar definită. Acest lucru este valabil în special în cazul disponibilizărilor mai reduse, sub pragul actual de 500 de lucrători disponibilizați (relevant pentru perioada 2014-2020). În zonele rurale, astfel de cazuri ar putea fi eligibile în temeiul clauzei de derogare prevăzute la articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul FEG, de exemplu, însă statele membre nu știu sigur cum să demonstreze existența impactului puternic. Numeroase entități de punere în aplicare sugerează, prin urmare, un prag inferior.

Până la 31 decembrie 2021 trebuie să se efectueze o evaluare ex post a regulamentului existent. Totuși, s-a efectuat o evaluare la jumătatea perioadei a FEG pentru 2014-2020 și s­a ținut seama de rezultatele acesteia.

Criteriile de intervenție sunt prevăzute la articolul 5. Pragul propus de disponibilizări este de minimum 250 de lucrători disponibilizați, în timp ce în actualul regulament acesta este de minimum 500 de lucrători disponibilizați. Modificarea este menită să reflecte mai bine realitățile din multe regiuni, unde producerea unei restructurări care implică disponibilizarea a 250 de lucrători are un impact puternic asupra pieței forței de muncă, și, de asemenea, faptul că, la nivel global, proporția disponibilizărilor de foarte mare amploare este în scădere. S-a adăugat o nouă dispoziție care permite statelor membre să solicite asistență din partea FEG în cazul în care disponibilizările au loc în aceeași regiune, dar în sectoare economice diferite. În special pentru regiunile mai puțin populate, un val de disponibilizări simultane în diverse sectoare poate avea un impact foarte puternic asupra pieței forței de muncă. S-a adăugat o nouă dispoziție care prevede că FEG, în calitate de fond orientat către comerț, nu poate fi mobilizat în cazul în care disponibilizările din sectorul public sunt o consecință directă a reducerilor bugetare publice. Această dispoziție a fost adăugată și pentru a reflecta faptul că FEG nu acordă ajutor întreprinderilor care au efectuat disponibilizări, care în acest caz ar fi autoritățile publice ale statului membru care solicită asistență din partea FEG.

Articolele 2 și 3 din proiectul de regulament propus stabilesc misiunea și obiectivele FEG. Ca o modificare în raport cu actualul Regulament (UE) nr. 1309/2013 privind FEG, misiunea include în mod explicit rolul FEG în ceea ce privește contribuția la principiile relevante ale Pilonului european al drepturilor sociale. În plus, în obiective se specifică în mod clar faptul că FEG va aborda orice tip de restructurare majoră neprevăzută, ceea ce îi va asigura o adaptabilitate sporită la provocările economice actuale și viitoare.

Statele membre vor avea obligația de a include furnizarea indicatorilor comuni de realizare și de rezultat în contractele pe care le încheie cu organismele de punere în aplicare. Cerințele introduse în prezent în deciziile de finanțare din FEG vor fi incluse în Regulamentul privind FEG, ceea ce înseamnă că atunci când respectivul stat membru înaintează, după un an, raportul final, trebuie să fie furnizate date referitoare la statutul profesional al beneficiarilor. Acestea includ, de asemenea, informații privind tipul și calitatea locului de muncă (de exemplu, permanent/temporar) și îmbunătățirea capacității de inserție profesională a beneficiarilor la încheierea operațiunilor (de exemplu, calificările dobândite). Datele colectate vor trebui să se bazeze pe anchetele și datele furnizate de autoritățile naționale. Acest lucru va permite să se evalueze măsura în care asistența a contribuit la îmbunătățirea capacității de inserție profesională a beneficiarilor și la modificarea statutului lor profesional, pentru a stabili dacă FEG funcționează în mod eficace.

(6)În „ Documentul de reflecție privind valorificarea oportunităților oferite de globalizare ”, Comisia identifică globalizarea comerțului și evoluția tehnologică drept factorii principali ai cererii sporite de specialiști și ai scăderii numărului de locuri de muncă ce necesită un nivel mai scăzut de calificare. În pofida avantajelor globale enorme ale unui comerț mai deschis și ale unei integrări sporite a economiilor mondiale, aceste efecte secundare negative trebuie combătute. Întrucât beneficiile actuale ale globalizării sunt deja distribuite în mod inegal în rândul cetățenilor și al regiunilor, având un impact puternic asupra celor expuși efectelor sale negative, există pericolul ca evoluțiile tehnologice din ce în ce mai rapide să adâncească în continuare aceste efecte. Prin urmare, în conformitate cu principiile solidarității și sustenabilității, va fi necesar să se asigure faptul că beneficiile globalizării vor fi împărțite mai echitabil prin concilierea deschiderii economice și a progresului tehnologic cu protecția socială.

(7)În „Documentul de reflecție privind viitorul finanțelor Uniunii”, Comisia subliniază necesitatea de a reduce divergențele economice și sociale dintre statele membre și din interiorul acestora. Prin urmare, o prioritate-cheie o reprezintă investițiile în egalitate, incluziune socială, educație și formare, precum și în sănătate.

(8)Este probabil ca globalizarea și evoluția tehnologică să sporească și mai mult gradul de interconectare și interdependență a economiilor mondiale. Realocarea forței de muncă reprezintă o componentă integrantă și inevitabilă a acestor schimbări economice. Dacă se dorește ca beneficiile schimbării să fie distribuite în mod echitabil, este extrem de important să se acorde asistență lucrătorilor disponibilizați și persoanelor amenințate de disponibilizare. „Cadrul de calitate al UE pentru anticiparea schimbărilor și a restructurării” este instrumentul de politică al Uniunii care stabilește cadrul pentru bunele practici în materie de anticipare și gestionare a restructurării întreprinderilor. Acesta oferă un cadru cuprinzător cu privire la modul în care provocările aferente ajustării și restructurării economice și impactul social și în domeniul ocupării forței de muncă generat de respectivele provocări ar trebui să fie abordate cu ajutorul unor mijloace adecvate în materie de politici. De asemenea, acesta invită statele membre să utilizeze fondurile UE și fondurile naționale într-un mod care să permită atenuarea cu mai multă eficacitate a impactului social al restructurării, în special a efectelor negative asupra ocupării forței de muncă. Principalele instrumente ale Uniunii prin care se acordă asistență lucrătorilor afectați sunt Fondul social european Plus (FSE+), care este conceput să ofere sprijin într-un mod anticipativ, și FEG, care este menit să ofere sprijin într-un mod reactiv în cazul unor evenimente majore neprevăzute de restructurare.

(9)FEG a fost instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului pentru cadrul financiar multianual aferent perioadei 1 ianuarie 2007­31 decembrie 2013. FEG a fost instituit pentru a permite Uniunii să își exprime solidaritatea cu lucrătorii care au fost disponibilizați ca urmare a modificărilor structurale majore ale configurației comerțului mondial generate de globalizare.

(10)Domeniul de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 a fost extins în 2009 prin Regulamentul (CE) nr. 546/2009 al Parlamentului European și al Consiliului , ca parte a planului european de redresare economică, pentru a-i include pe lucrătorii care au fost disponibilizați ca o consecință directă a crizei financiare și economice mondiale.

(11)Pe durata cadrului financiar multianual pentru perioada 1 ianuarie 2014-31 decembrie 2020, Regulamentul (UE) nr. 1309/2013 al Parlamentul European și al Consiliului a extins domeniul de aplicare pentru a acoperi nu doar disponibilizările rezultate în urma unei perturbări economice grave provocate de o continuare a crizei financiare și economice mondiale abordate în Regulamentul (CE) nr. 546/2009, ci și cele rezultate în urma oricărei noi crize financiare și economice mondiale.

(12)Comisia a efectuat o evaluare la jumătatea perioadei a FEG pentru a analiza cum și în ce măsură FEG își atinge obiectivele. FEG s-a dovedit a fi eficace, atingând o rată mai ridicată de reintegrare a lucrătorilor disponibilizați decât în perioada de programare anterioară. Evaluarea a constatat, de asemenea, că FEG a generat valoare adăugată europeană. Acest lucru este valabil în special în ceea ce privește efectele sale în materie de volum, ceea ce înseamnă că asistența FEG nu sporește doar numărul și diversitatea serviciilor oferite, ci și nivelul lor de intensitate. În plus, intervențiile FEG au o vizibilitate ridicată și demonstrează în mod direct publicului larg valoarea adăugată a intervenției UE. Cu toate acestea, au fost identificate o serie de provocări. Pe de o parte, procedura de mobilizare a fost considerată prea lungă. În plus, multe state membre au raportat probleme privind elaborarea analizei ample a contextului în care a avut loc evenimentul care a declanșat disponibilizările. Motivul principal pentru care, deși se confruntă cu un caz care ar putea intra în domeniul de aplicare al FEG, statele membre nu înaintează o cerere de asistență din partea acestuia îl reprezintă problemele în materie de capacitate financiară și instituțională. Pe de o parte, ar putea fi vorba doar de o lipsă a personalului necesar – în prezent, statele membre pot solicita asistență tehnică doar dacă pun în aplicare o intervenție a FEG. Ținând seama de faptul că disponibilizările pot interveni în mod neașteptat, ar fi important ca statele membre să fie pregătite să reacționeze imediat și să poată înainta o cerere fără întârziere. În plus, în anumite state membre sunt necesare eforturi mai susținute de consolidare a capacităților instituționale pentru a asigura o punere în aplicare eficientă și eficace a intervențiilor FEG. Pragul de 500 de locuri de muncă desființate a fost criticat ca fiind prea ridicat, în special în regiunile mai puțin populate.

(13)Comisia subliniază importanța pe care o are în continuare rolul FEG în calitate de fond flexibil menit să-i sprijine pe lucrătorii care își pierd locul de muncă în cursul unor evenimente de restructurare de mare amploare și să-i ajute să revină în câmpul muncii cât mai repede posibil. Uniunea ar trebui să continue să furnizeze un sprijin specific și unic pentru a facilita reintegrarea profesională a lucrătorilor disponibilizați în domenii, sectoare, teritorii sau piețe ale muncii care sunt afectate de șocul unei perturbări economice grave. Având în vedere interdependența și efectele reciproce ale comerțului deschis, ale evoluției tehnologice sau ale altor factori, cum ar fi tranziția către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, și, prin urmare, având în vedere faptul că este din ce în ce mai dificil să se identifice un factor specific care cauzează disponibilizările, mobilizarea FEG ar trebui să se bazeze în viitor doar pe impactul puternic al unui eveniment de restructurare. Având în vedere obiectivul său de a furniza sprijin în situații de urgență și în circumstanțe neașteptate, care completează asistența cu un caracter anticipativ mai pronunțat oferită de FSE+, FEG ar trebui să rămână un instrument flexibil și special în afara plafoanelor bugetare ale cadrului financiar multianual, astfel cum se prevede în Comunicarea Comisiei intitulată „ Un buget modern pentru o Uniune care protejează, capacitează și apără – Cadrul financiar multianual pentru perioada 2021-2027 ” și în anexa la aceasta.

(14)După cum s-a menționat, pentru a menține dimensiunea europeană a FEG, o cerere de sprijin ar trebui să fie prezentată în cazul în care un eveniment major de restructurare are un impact puternic asupra economiei locale sau regionale. Un astfel de impact ar trebui definit printr-un număr minim de locuri de muncă desființate într-o anumită perioadă de referință. Luând în considerare constatările evaluării la jumătatea perioadei, pragul ar trebui fixat la 250 de locuri de muncă desființate într-o perioadă de referință de patru luni (sau de 6 luni în cazuri sectoriale). Ținând seama de faptul că valurile de disponibilizări din sectoare diferite, dar din aceeași regiune au în egală măsură un impact puternic asupra pieței locale a forței de muncă, este posibil să se înainteze și cereri regionale. În cazul piețelor forței de muncă de dimensiuni reduse, cum ar fi statele membre mici sau regiunile îndepărtate, inclusiv regiunile ultraperiferice menționate la articolul 349 din TFUE, ori în circumstanțe excepționale, s-ar putea înainta cereri în cazul desființării unui număr mai mic de locuri de muncă.

(15)Pentru a exprima solidaritatea Uniunii cu lucrătorii disponibilizați și cu persoanele care desfășoară o activitate independentă a căror activitate a încetat, rata de cofinanțare a costului pachetului de servicii personalizate și punerii în aplicare a acestuia ar trebui să fie egală cu cea aferentă FSE+ din respectivul stat membru în cauză.

(16)Partea din bugetul Uniunii alocată FEG ar trebui să fie executată de către Comisie în cadrul gestiunii partajate cu statele membre în sensul Regulamentului (UE, Euratom) [numărul noului Regulament financiar] al Parlamentului European și al Consiliului („Regulamentul financiar”). Prin urmare, atunci când execută FEG în cadrul gestiunii partajate, Comisia și statele membre ar trebui să respecte principiile prevăzute în Regulamentul financiar, cum ar fi buna gestiune financiară, transparența și nediscriminarea.

(17)Centrul European de Monitorizare a Schimbărilor, cu sediul în cadrul Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă (Eurofound) din Dublin, acordă asistență Comisiei și statelor membre prin intermediul unor analize calitative și cantitative pentru a le ajuta să evalueze tendințele în materie de globalizare, restructurare și utilizare a FEG.

(18)Lucrătorii disponibilizați și persoanele care desfășoară o activitate independentă a căror activitate a încetat ar trebui să beneficieze de un acces egal la FEG, indiferent de tipul contractului lor de muncă sau al raportului lor de muncă. Prin urmare, lucrătorii disponibilizați, precum și persoanele care desfășoară o activitate independentă a căror activitate a încetat ar trebui să fie considerate ca posibili beneficiari ai FEG în sensul prezentului regulament.

(19)Contribuțiile financiare din partea FEG ar trebui să fie direcționate în primul rând către măsuri active de ocupare a forței de muncă ce vizează reintegrarea rapidă a beneficiarilor într-un loc de muncă durabil, fie în cadrul, fie în afara sectorului lor inițial de activitate. Măsurile ar trebui să reflecte nevoile preconizate ale pieței forței de muncă de la nivel local sau regional. Cu toate acestea, ori de câte ori este relevant, ar trebui, de asemenea, să fie sprijinită mobilitatea lucrătorilor disponibilizați pentru a-i ajuta să își găsească un nou loc de muncă în altă parte. Trebuie să se acorde o atenție specială diseminării competențelor necesare în era digitală. Includerea alocațiilor bănești într-un pachet coordonat de servicii personalizate ar trebui să fie restricționată. Întreprinderile ar putea fi încurajate să participe la cofinanțarea națională a măsurilor sprijinite de FEG.

(20)La conceperea pachetului coordonat de măsuri de politică active în domeniul pieței forței de muncă, statele membre ar trebui să acorde prioritate măsurilor care vor spori în mod semnificativ capacitatea de inserție profesională a beneficiarilor. Statele membre ar trebui să depună toate eforturile pentru reintegrarea în locuri de muncă durabile a unui număr cât mai mare de beneficiari care participă la aceste măsuri, cât mai curând posibil, în perioada de șase luni care precedă prezentarea raportului final privind execuția contribuției financiare.

(21)Atunci când elaborează pachetul coordonat de măsuri de politică active în domeniul pieței forței de muncă, statele membre ar trebui să acorde o atenție specială beneficiarilor defavorizați, inclusiv tinerilor și persoanelor în vârstă fără loc de muncă, precum și celor expuși riscului de sărăcie, deoarece aceste grupuri se confruntă cu probleme speciale în ceea ce privește reintegrarea pe piața forței de muncă. Cu toate acestea, principiile egalității de gen și nediscriminării, care se numără printre valorile de bază ale Uniunii și care sunt consacrate în Pilonul european al drepturilor sociale, ar trebui să fie respectate și promovate în cadrul punerii în aplicare a FEG.

(22)În vederea sprijinirii eficace și rapide a beneficiarilor, statele membre ar trebui să facă tot posibilul pentru a înainta cereri complete privind acordarea unei contribuții financiare din partea FEG. În cazul în care Comisia solicită informații suplimentare în vederea evaluării unei cereri, ar trebui să stabilească un termen pentru furnizarea informațiilor suplimentare.

(23)În interesul beneficiarilor și al organismelor responsabile cu punerea în aplicare a măsurilor, statul membru solicitant ar trebui să-i informeze pe toți actorii implicați în procedura de depunere a cererii cu privire la evoluția acesteia.

(24)În conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare, contribuțiile financiare din FEG nu ar trebui să înlocuiască, ci să completeze, atunci când este posibil, măsurile de sprijin care sunt disponibile pentru beneficiari în cadrul fondurilor Uniunii sau al altor politici ori programe ale Uniunii.

(25)Ar trebui să se includă dispoziții speciale pentru activități de informare și comunicare privind cazuri și rezultate ale FEG.