GLOSAR

Acțiune : proiect de investiții selectat pe baza unor criterii și implementat de beneficiar.

Analiză SWOT : analiză a punctelor forte, a punctelor slabe, a oportunităților și a riscurilor (SWOT – strengths, weaknesses, opportunities and threats). Această analiză servește la elaborarea, evaluarea și actualizarea strategiilor și a planificării, ținând seama de nevoile părților interesate și de resursele disponibile.

Axă tematică : un grup coerent de măsuri, cu obiective specifice care rezultă direct din punerea în aplicare a acestora și care contribuie la realizarea unuia sau a mai multor obiective ale sprijinului acordat pentru dezvoltarea rurală.

Exploatație forestieră : una sau mai multe parcele formate din pădure și alte suprafețe împădurite care constituie o singură unitate din punctul de vedere al gestionării sau al utilizării.

FEADR : Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală. FEADR este principalul instrument financiar al politicii de dezvoltare rurală. Alături de FEGA (Fondul european de garantare agricolă), FEADR este unul dintre cele două instrumente financiare din cadrul politicii agricole comune.

Lemn rotund industrial : materialul lemnos recoltat din pădure care nu este utilizat drept combustibil. Acesta include două tipuri botanice principale, și anume speciile de conifere și speciile de foioase.

Măsura 122 : măsură de dezvoltare rurală care vizează creșterea valorii economice a pădurilor.

Măsură : unitatea de bază de gestionare a programelor, constituită dintr-un ansamblu de operațiuni de natură similară și cu un buget definit cu precizie.

Nevoie : o oportunitate sau o dificultate relevantă pentru grupurile sau regiunile vizate, pe care intervenția publică intenționează să o abordeze. Prin evaluarea ex ante se verifică dacă nevoile prezentate pentru a justifica intervenția sunt reale.

PAC : politica agricolă comună.

Program de dezvoltare rurală : document elaborat de un stat membru sau de o regiune și aprobat de Comisie, prin care se urmărește implementarea politicii de dezvoltare rurală.

UE : Uniunea Europeană.

SINTEZĂ

I. În Uniunea Europeană, suprafața totală reprezentată de păduri și de alte terenuri împădurite este de 177,8 milioane de hectare, iar silvicultura și activitățile de producție din aval asigură locuri de muncă pentru milioane de persoane. În perioada 2007-2013, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală finanțează o serie de măsuri cu scopul de a sprijini dezvoltarea și exploatarea pădurilor.

II. Prin măsura intitulată "Creșterea valorii economice a pădurilor" (măsura 122), se acordă sprijin financiar pentru pădurile care aparțin unor proprietari privați sau asociațiilor acestora ori unor municipalități sau asociațiilor acestora cu scopul de a sprijini acțiuni care vizează creșterea valorii economice a pădurilor prin finanțarea investițiilor la nivel de exploatație forestieră.

III. În perioada 2007-2013, sprijinul total din partea FEADR programat pentru măsura 122 se ridică la 534,72 milioane de euro. S-a propus menținerea unui sprijin similar și pentru următoarea perioadă de programare 2014-2020.

IV. Principalul obiectiv al auditului a fost acela de a evalua dacă sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat în vederea creșterii valorii economice a pădurilor este gestionat în mod eficient și eficace. În cadrul auditului său, Curtea a evaluat: a) dacă măsura a fost concepută în mod adecvat; b) dacă procesul de implementare este adecvat și c) dacă eficacitatea măsurii este evaluată în mod satisfăcător.

V. Auditul a acoperit atât Comisia, cât și o serie de state membre selectate [Spania (Galicia), Italia (Toscana), Ungaria, Austria și Slovenia] care reprezintă peste 50 % din cheltuielile totale declarate.

VI. Curtea a ajuns la concluzia că statele membre și Comisia nu au gestionat în mod eficient și eficace aspectele auditate ale sprijinului acordat pentru creșterea valorii economice a pădurilor.

VII. Auditul Curții a pus în evidență deficiențe la nivelul concepției măsurii, care îngreunează în mod considerabil implementarea cu succes a acesteia: la nivelul Comisiei, situația sectorului forestier din UE nu a fost analizată în mod specific pentru a se justifica propunerea unui sprijin financiar special pentru creșterea valorii economice a pădurilor aparținând unor proprietari privați sau municipalităților. Mai mult, unele elemente-cheie ale măsurii nu au fost definite în legislație, în special conceptele de "valoare economică a pădurilor" și de "exploatație forestieră". În plus, limitele de suprafață a exploatațiilor forestiere în funcție de care se decide dacă este necesar sau nu un plan de gestionare a pădurilor difereau foarte mult între statele membre.

VIII. La nivelul statelor membre, nevoile nu au fost descrise în mod adecvat în programele de dezvoltare rurală și mai multe state membre au dezactivat măsura sau au redirecționat majoritatea fondurilor alocate către alte măsuri.

IX. De asemenea, Curtea a constatat că, din anumite puncte de vedere, procesul de implementare era inadecvat: în funcție de abordarea aplicată de statele membre, numeroase proiecte pentru care s-a decis acordarea de finanțare nu erau conforme cu dispozițiile măsurii. Mai mult, statele membre au sprijinit în cadrul măsurii 122 acțiuni care nu corespundeau obiectivelor acesteia și care ar fi trebuit mai degrabă finanțate prin alte măsuri, caracterizate de alte condiții de eligibilitate și de rate diferite ale ajutorului, de obicei mai mici. Întrucât nu toate investițiile per se contribuie la creșterea valorii economice a pădurilor, legătura inerentă dintre sprijinul acordat și o posibilă creștere a valorii economice a unei păduri variază în funcție de tipul investiției.

X. Curtea consideră că eficacitatea sprijinului nu a fost evaluată în mod satisfăcător: statele membre nu au stabilit valoarea suprafețelor de pădure înainte și după realizarea investiției și nici nu au cerut beneficiarilor să facă acest lucru.

XI. În ceea ce privește monitorizarea, cadrul comun de monitorizare și evaluare nu este un instrument adecvat pentru evaluarea impactului sprijinului financiar acordat prin măsura 122 deoarece indicatorii de performanță și întrebările de evaluare incluse în acest cadru nu permit să se stabilească dacă investițiile finanțate au condus la creșterea valorii economice a pădurilor respective.

XII. Curtea a constatat că numai câteva proiecte auditate au contribuit în mod semnificativ la creșterea valorii economice a pădurilor, fie prin creșterea valorii terenului (amenajarea de poteci și construcția de drumuri forestiere), fie prin creșterea valorii arboreturilor (lucrări silvice cum ar fi elagajul sau rărirea).

XIII. Având în vedere concluziile expuse mai sus și faptul că s-a propus menținerea sprijinului auditat și pentru următoarea perioadă de programare 2014-2020, Curtea formulează următoarele recomandări:

- Comisia ar trebui:

(i) să definească și să evalueze nevoile de la nivelul UE legate de creșterea valorii economice a pădurilor;

(ii) să definească în mod clar elementele-cheie care vor garanta faptul că sprijinul acordat de UE este direcționat către satisfacerea acestor nevoi și că este creată astfel o valoare adăugată a UE.

- Statele membre ar trebui:

(i) să descrie în mod corespunzător în programele lor de dezvoltare rurală nevoile și oportunitățile economice specifice prezentate de diferitele tipuri de suprafețe de pădure și de diferitele categorii de beneficiari;

(ii) să consolideze modul de gestionare a pădurilor și să prevadă, în acest sens, elaborarea de planuri de gestionare a pădurilor pentru cea mai mare parte a exploatațiilor forestiere și promovarea certificării suprafețelor de pădure.

- Statele membre ar trebui:

(i) să stabilească cerințe adecvate pentru a se asigura că sprijinul acordat sectorului forestier în cadrul politicii de dezvoltare rurală este coerent, respectă dispozițiile privind ajutoarele de stat și are o eficacitate maximă;

(ii) să instituie proceduri adecvate pentru a se asigura că sprijinul este eficace în sensul creșterii efective a valorii economice a suprafețelor de pădure vizate de investiții.

- Comisia ar trebui să își îmbunătățească modul de monitorizare a măsurii pentru a se asigura că implementarea acesteia de către statele membre se face în conformitate cu obiectivele specifice stabilite. Mai concret, statele membre ar trebui să solicite beneficiarilor să prezinte detalii cu privire la valoarea suprafețelor lor de pădure atât înainte, cât și după realizarea investițiilor finanțate, iar autorităților de management ar trebui să li se solicite să valideze aceste valori.

INTRODUCERE

SECTORUL FORESTIER ÎN UE

1. În Uniunea Europeană, pădurile și alte suprafețe împădurite acoperă în total 177,8 milioane de hectare, ceea ce reprezintă aproximativ 40 % din suprafața totală a UE și o suprafață similară cu cea folosită în scopuri agricole [1] (183,9 milioane de hectare). Germania, Spania, Franța, Finlanda și Suedia reprezintă împreună peste trei cincimi din suprafața acoperită cu pădure din UE. Graficul 1 prezintă distribuția suprafețelor împădurite din UE și importanța acestora în comparație cu suprafața agricolă din fiecare stat membru.

GRAFICUL 1

SUPRAFAȚA REPREZENTATĂ DE PĂDURI ȘI DE ALTE TERENURI ÎMPĂDURITE ÎN COMPARAȚIE CU SUPRAFAȚA AGRICOLĂ ÎN UE-27

+++++ TIFF +++++

Sursa: Eurostat.

2. În 2009, UE reprezenta aproximativ 12 % din producția mondială de lemn [2], volumul de lemn recoltat din pădurile și de pe suprafețele sale împădurite ridicându-se la 392,9 milioane m3. Silvicultura, exploatarea lemnului și serviciile conexe acoperă producția de cherestea, precum și extragerea și recoltarea produselor forestiere care cresc în stare sălbatică. Pe lângă lemnul rotund industrial [3], silvicultura produce și lemn de foc. În anumite regiuni, produsele forestiere nelemnoase [4] pot fi, de asemenea, o sursă importantă de venituri la nivel local.

REGIMUL PROPRIETĂȚII FORESTIERE

3. Cu aproximativ 16 milioane de proprietari privați de pădure, această categorie reprezintă în jur de 60 % din proprietarii de pădure din UE. Exploatațiile forestiere private au o suprafață medie de 13 hectare, dar majoritatea pădurilor aflate în proprietate privată au o suprafață mai mică de cinci hectare [5]. Se estimează că aproximativ 80 % din suprafețele de pădure aflate în proprietate privată sunt deținute de persoane fizice și de familii, restul aflându-se în proprietatea unor instituții private și a unor societăți comerciale [6]. Suprafața de pădure aflată în proprietate privată a crescut în ultimii ani și continuă să crească, în special datorită împăduririi terenurilor agricole și, în Europa de Est, datorită retrocedării pădurilor care fuseseră naționalizate [7].

4. Pe de altă parte, aproximativ 40 % din suprafața de pădure din UE se află în proprietate publică. Categoria proprietarilor publici de pădure include organisme de la nivel național, regional sau provincial, întreprinderi de stat și municipalități. Se estimează că pădurile deținute de municipalități acoperă mai puțin de 15 % din suprafața totală a pădurilor aflate în proprietate publică [8]. Suprafața totală a pădurilor aflate în proprietate publică a scăzut cu aproximativ 3 % între 2000 și 2010. Aproximativ 75 % din pădurile din Bulgaria, Republica Cehă, Grecia și Polonia se află în proprietate publică. Graficul 2 prezintă distribuția între categoriile de proprietate publică și privată asupra pădurilor pentru fiecare stat membru [9].

GRAFICUL 2

REGIMUL PROPRIETĂȚII FORESTIERE ÎN UE

+++++ TIFF +++++

Sursa: Eurostat.

POLITICA FORESTIERĂ A UE ȘI SPRIJINUL ACORDAT ACESTEIA: CONTEXT ISTORIC

5. Până în 1992, acțiunile UE în domeniul forestier erau legate de politica agricolă. La momentul respectiv, o prioritate-cheie era dezvoltarea și exploatarea activităților forestiere în exploatațiile agricole, cu scopul de a propune un alt tip de activitate posibilă și o sursă alternativă de venituri pentru populația care lucra în agricultură [10]. Începând din 1992, sprijinul acordat pentru sectorul forestier a devenit disponibil nu numai pentru fermieri, ci și pentru alte persoane private și pentru autoritățile locale [11].

6. În 1998, Rezoluția Consiliului intitulată "O strategie forestieră pentru Uniunea Europeană" [12] a instituit un cadru strategic pentru acțiunile legate de sectorul forestier prin care se acordă sprijin pentru gestionarea durabilă a pădurilor și pentru rolul multifuncțional al acestora. Acest cadru strategic se bazează pe coordonarea politicilor forestiere ale statelor membre și ale Uniunii.

7. În 2006, Comisia, în cooperare cu statele membre, a elaborat "Planul de acțiune al UE privind pădurile" [13], prin care se urmărea instituirea unui cadru pentru punerea în aplicare a acțiunilor legate de sectorul forestier, la nivelul Uniunii și la nivelul statelor membre. În plan se prevede că statele membre pot încuraja investițiile care vizează creșterea valorii economice a pădurilor, cu scopul de a consolida competitivitatea și via- bilitatea economică a sectorului forestier [14].

POLITICA DE DEZVOLTARE RURALĂ ÎN PERIOADA 2007-2013

8. Politica de dezvoltare rurală este pusă în aplicare prin intermediul unor perioade multianuale de programare [15] și se axează pe trei obiective principale [16], cunoscute sub denumirea de "axe tematice". Realizarea acestor obiective este urmărită printr-o serie de măsuri de sprijin financiar:

ameliorarea competitivității sectoarelor agricol și forestier ("axa 1");

ameliorarea mediului și a spațiului rural ("axa 2");

ameliorarea calității vieții în mediul rural și promovarea diversificării economiei rurale ("axa 3").

Măsurile de dezvoltare rurală care se aplică în sectorul forestier se încadrează, în principal, în axa 1 și în axa 2 [17].

MĂSURA 122: CREȘTEREA VALORII ECONOMICE A PĂDURILOR

9. Măsura 122, intitulată "Creșterea valorii economice a pădurilor" [18], este singura măsură specifică pentru sectorul forestier definită în cadrul axei 1 (ameliorarea competitivității sectoarelor agricol și forestier). Măsura 122 este inclusă în 49 de programe de dezvoltare rurală elaborate de 17 state membre [19]. Sprijinul total programat prin FEADR pentru acțiunile din cadrul acestei măsuri se ridică la 534,72 milioane de euro în perioada 2007-2013, în timp ce plățile FEADR au reprezentat 137,13 milioane de euro (anexa I conține informații detaliate cu privire la alocarea resurselor financiare pentru măsura 122 și la suprafața pădurilor aflate în proprietate privată în fiecare stat membru).

10. Comisia și statele membre sunt responsabile împreună de buna gestiune financiară a cheltuielilor bugetare aferente măsurii privind creșterea valorii economice a pădurilor.

11. În cadrul acestei măsuri, sprijinul financiar FEADR pentru investiții poate fi acordat pentru pădurile care aparțin unor proprietari privați sau asociațiilor acestora ori unor municipalități sau asociațiilor acestora [20]. Din sfera de aplicare a sprijinului sunt excluse pădurile și alte suprafețe împădurite care aparțin statului, unei regiuni sau unei întreprinderi publice, pădurile și alte suprafețe împădurite aflate în proprietatea Coroanei și cele care aparțin persoanelor juridice al căror capital este deținut, în proporție de cel puțin 50 %, de una dintre aceste entități [21]. Se estimează că aproximativ 88000 de proprietari privați și municipalități proprietare de pădure vor beneficia [22] de această măsură. La 31 decembrie 2011, un total de 20662 de proiecte de investiții fuseseră aprobate de 15 state membre.

12. Conform prevederilor legale, acțiunile care beneficiază de sprijin în vederea creșterii "valorii economice a pădurilor" vizează investițiile realizate la nivelul "exploatației forestiere" și pot include investiții pentru "echipamentele de tăiere", în timp ce acțiunile referitoare la regenerare după tăierea finală nu beneficiază de ajutor [23]. Pentru exploatațiile forestiere "care depășesc o anumită suprafață" stabilită de statele membre în cadrul programelor lor, investițiile trebuie să fie bazate pe "planuri de gestionare a pădurilor". Sprijinul financiar este limitat la 50 % din valoarea investiției eligibile, respectiv la 60 % în zonele defavorizate [24].

SFERA ȘI ABORDAREA AUDITULUI

13. Auditul s-a axat pe modul în care a fost conceput și implementat sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat prin măsura 122, intitulată "Creșterea valorii economice a pădurilor". Principalul obiectiv al auditului a fost acela de a evalua dacă sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat în vederea creșterii valorii economice a pădurilor este gestionat în mod eficient și eficace.

14. Mai exact, auditul s-a concentrat pe următoarele aspecte:

(a) A fost concepută măsura în mod adecvat?

(b) Este adecvat procesul de implementare?

(c) Eficacitatea măsurii este evaluată în mod satisfăcător?

15. Auditul a acoperit atât Comisia, cât și statele membre selectate. La nivelul Comisiei, activitățile de audit au acoperit modul de concepere al măsurii și activitățile de gestionare a acesteia, inclusiv aprobarea programelor de dezvoltare rurală prezentate de statele membre și monitorizarea sprijinului financiar acordat în cadrul măsurii. La nivelul statelor membre, auditul Curții a inclus vizite în Spania (Galicia), Italia (Toscana), Ungaria, Austria și Slovenia. Aceste state membre reprezentau peste 50 % din totalul cheltuielilor declarate pentru măsura 122 în actuala perioadă de programare 2007-2013.

16. Activitățile de audit au inclus interviuri cu autoritățile de management responsabile și examinarea programelor de dezvoltare rurală și a legislației și a procedurilor naționale sau regionale relevante, în special a celor utilizate la selectarea proiectelor de investiții. Au fost efectuate controale la fața locului pentru un eșantion de 50 de proiecte care au beneficiat de finanțare, cu scopul de a se verifica efectele investițiilor (a se vedea anexa II pentru mai multe detalii).

17. Pe lângă acestea, Curtea a trimis chestionare către autoritățile din două state membre care au ales să nu implementeze măsura, deși dispun de un sector forestier foarte important (Finlanda și Suedia), și către autoritățile din trei state membre care declaraseră cheltuieli foarte limitate sau nu declaraseră deloc cheltuieli până la sfârșitul lui 2010, deși, inițial, planificaseră valori ridicate ale cheltuielilor în cadrul măsurii (Bulgaria, Grecia și România).

OBSERVAȚII

DEFICIENȚE IMPORTANTE ÎN MODUL DE CONCEPERE A MĂSURII

JUSTIFICAREA GENERALĂ CARE STĂ LA BAZA MĂSURII PREZINTĂ DEFICIENȚE

18. În cadrul auditului s-a analizat dacă justificarea de la baza conceperii măsurii și a propunerii aferente era adecvată.

19. În preambulul la regulament [25], se menționează că pădurile private joacă un rol semnificativ în activitățile economice din zonele rurale și că, prin urmare, ajutorul UE este important pentru ameliorarea și diversificarea valorii economice a acestora, pentru sporirea diversificării producției și pentru ameliorarea debușeurilor comerciale în sectoare precum cel al energiei regenerabile, menținând gestionarea durabilă și rolul multifuncțional al pădurilor. În acest preambul nu se face nicio referire explicită la pădurile deținute de municipalități.

20. În cadrul auditului, nu s-a identificat nicio analiză SWOT [26] specială realizată de Comisie cu privire la situația sectorului forestier la nivelul UE, prin care să se justifice propunerea unui sprijin financiar specific pentru creșterea valorii economice a pădurilor deținute de proprietari privați și de municipalități sau prin care să se definească interesul public la care ar trebui să răspundă acest sprijin.

21. Pentru a justifica măsura 122, serviciile Comisiei au făcut trimitere ulterior la avizele și rapoartele Comitetului permanent forestier [27], care, în opinia lor, justifică propunerea de la baza măsurii. Totuși, Comisia nu a avut la dispoziție niciunul dintre aceste avize înainte de publicarea propunerii [28] adresate Consiliului cu privire la sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din FEADR, ceea ce sugerează lipsa unei pregătiri corespunzătoare.

22. În unele cazuri, municipalitățile pot fi responsabile de gestionarea pădurilor deținute de alte autorități locale. De exemplu, în Toscana, regiunea a delegat municipalităților sarcina de gestionare a pădurilor regionale. Deși, în practică, pentru o municipalitate nu exista nicio diferență între gestionarea pădurilor proprii și gestionarea pădurilor regionale care îi fuseseră încredințate, măsura 122 nu putea fi aplicată în pădurile regionale, ceea ce sugerează o anumită lipsă de coerență în cadrul măsurii.

UNELE ELEMENTE-CHEIE NU AU FOST DEFINITE SUFICIENT

VALOAREA ECONOMICĂ A PĂDURILOR

23. Regulamentele nu oferă o definiție a "valorii economice a pădurilor" pe care măsura 122 își propune să o mărească, deși o definiție clară a acestui concept este esențială pentru a se putea evalua dacă proiectele finanțate au contribuit cu adevărat sau nu la creșterea valorii economice a pădurilor care au beneficiat de finanțare în cadrul acestui sistem [29] (a se vedea punctul 49). Potrivit Eurostat [30], valoarea economică a unei păduri include, în esență, valoarea terenului și valoarea masei lemnoase de pe terenul respectiv. Cu toate acestea, dat fiind că cel mai obiectiv instrument de măsurare a acestor două valori este prețul pieței, valoarea de piață a unei parcele de pădure poate varia considerabil, în funcție de factori precum fertilitatea solului, speciile de arbori din care este formată pădurea, vârsta arboretului, amplasarea, accesul și nu numai. Mai mult, aceste valori sunt dificil de obținut.

DIMENSIUNEA EXPLOATAȚIILOR FORESTIERE ÎN RAPORT CU SPRIJINUL PRIMIT

24. Conform prevederilor legale, acțiunile de creștere a valorii economice a pădurilor vizează investițiile realizate la nivelul "exploatației forestiere", dar aceasta nu este definită într-un mod mai aprofundat. Potrivit definiției Comisiei Economice pentru Europa a Națiunilor Unite (UNECE), "o exploatație" cuprinde una sau mai multe parcele formate din pădure și alte suprafețe împădurite care constituie o singură unitate din punctul de vedere al gestionării sau al utilizării [31]. Având în vedere cele de mai sus, Curtea consideră că sprijinul ar trebui să fie adaptat la nevoile specifice ale beneficiarilor, ținându-se seama de dimensiunea exploatațiilor lor forestiere. În cadrul auditului, au fost identificate mai multe cazuri (în Ungaria și în Slovenia) în care se acordase finanțare pentru achiziționarea de utilaje și echipamente noi ale căror capacități erau cu mult peste ceea ce beneficiarul ar fi putut utiliza în cadrul exploatației sale (a se vedea, de exemplu, punctul 33) [32].

DIMENSIUNEA BENEFICIARULUI

25. Conform prevederilor legale, sprijinul acordat în sectorul forestier ar trebui să evite orice efecte negative asupra concurenței [33]. În ceea ce privește celelalte măsuri pentru sectorul forestier (cum ar fi componenta legată de sectorul forestier din cadrul măsurii 123 [34]), sprijinul se poate acorda numai microîntreprinderilor [35]. Întrucât pentru măsura 122 nu este prevăzută o astfel de condiție, lipsa oricăror restricții preventive cu privire la dimensiunea beneficiarului, la activitatea economică principală sau la statutul juridic al acestuia ar putea duce la consolidarea poziției de piață a întreprinderilor mari [36].

PLANURILE DE GESTIONARE A PĂDURILOR

26. Conform prevederilor legale, pentru exploatațiile forestiere care depășesc o anumită suprafață stabilită de statele membre în cadrul programelor lor, investițiile trebuie să fie bazate pe planuri de gestionare a pădurilor [37]. În cadrul auditului, s-a constatat că limitele de suprafață a exploatațiilor forestiere în funcție de care se decide dacă este necesar sau nu un plan de gestionare a pădurilor difereau foarte mult între statele membre și că, într-un stat membru (Austria), 99 % din proprietarii privați de pădure erau scutiți de obligația de a prezenta un plan de gestionare [38].

TĂIERILE ȘI REGENERAREA DUPĂ TĂIEREA FINALĂ

27. Conform prevederilor legale [39], acțiunile care beneficiază de sprijin în vederea creșterii valorii economice a pădurilor vizează investițiile la nivelul exploatației forestiere și pot include investiții pentru echipamentele de tăiere, în timp ce acțiunile referitoare la regenerare după tăierea finală nu beneficiază de ajutor. În opinia Curții, decizia de a sprijini investițiile în echipamente de tăiere, dar de a nu acorda sprijin pentru regenerare după tăierea finală nu pare a fi coerentă.

ÎN CEEA CE PRIVEȘTE PROGRAMELE AUDITATE, ANALIZA INIȚIALĂ EFECTUATĂ ÎNAINTE DE ADOPTARE NU ERA ADECVATĂ

28. FEADR este implementat în statele membre prin intermediul programelor de dezvoltare rurală, care ar trebui să includă o evaluare ex ante și o analiză a situației din perspectiva punctelor forte, a punctelor slabe și a nevoilor identificate, precum și strategia aleasă pentru a răspunde acestor nevoi și pentru a optimiza alocarea resurselor.

29. În programele de dezvoltare rurală ale celor cinci state membre sau regiuni vizitate [40], identificarea nevoilor, în măsura în care acest exercițiu a avut loc, acoperea sectorul forestier în ansamblul său, lucru care face dificilă stabilirea de legături între anumite nevoi și măsuri specifice.

30. În cadrul auditului, s-a constatat că, în general, aceste nevoi nu erau descrise în mod adecvat în programele de dezvoltare rurală (a se vedea caseta 1). În special, prioritățile legate de diferitele tipuri de suprafețe de pădure și de diferitele categorii de beneficiari nu au fost analizate și fundamentate în mod suficient. Mai mult, descrierea solicitată a oportunităților economice conținea numai termeni generali sau nu fusese prezentată deloc.

CASETA 1

EXEMPLE DE IDENTIFICARE NECLARĂ A NEVOILOR ÎN PROGRAMELE DE DEZVOLTARE RURALĂ ALE STATELOR MEMBRE

În Slovenia, capacitatea scăzută de investiții a fost identificată ca un punct slab în sectorul forestier, dar nu a existat o analiză separată a nevoilor în raport cu tipul de beneficiari, și anume întreprinderi, entități juridice sau persoane fizice. În consecință, Curtea a constatat că și întreprinderile forestiere cu o capacitate ridicată de investiții puteau beneficia de o finanțare considerabilă din partea sectorului public.

În Austria, programul de dezvoltare rurală nu precizează care sunt punctele slabe ale sectorului forestier pe care măsura vizează să le remedieze. Deși programul include o estimare cantitativă a suprafețelor vizate de sprijin, nu se explică de ce acestea au nevoie de finanțare din partea sectorului public.

31. Comisia a aprobat programele de dezvoltare rurală, deși acestea nu defineau nicio nevoie specifică de sprijin financiar a vreunei categorii de proprietari privați de pădure în vederea creșterii valorii economice a pădurilor lor.

32. Deși planificaseră un sprijin financiar considerabil, Bulgaria, România și Grecia nu declaraseră nicio cheltuială până la sfârșitul anului 2011 (Grecia și România) sau declaraseră sume foarte mici (Bulgaria). Aceste state membre au informat Curtea că autoritățile lor de management au decis să transfere cuantumul resurselor financiare planificate pentru măsura 122 către alte măsuri (Bulgaria și România au realocat aproximativ 80 % și, respectiv, 33 % din sumele planificate inițial) sau în vederea implementării măsurii la o dată ulterioară în cursul perioadei de programare; a existat și un caz de dezactivare a măsurii (Grecia).

PROCESUL DE IMPLEMENTARE PREZENTA DEFICIENȚE IMPORTANTE DIN PERSPECTIVA OBIECTIVELOR STABILITE

CAZURI ÎN CARE SPRIJINUL DIN PARTEA SECTORULUI PUBLIC ERA DISPROPORȚIONAT DE MARE ÎN COMPARAȚIE CU NEVOILE REALE

33. În ceea ce privește raportul dintre mărimea suprafețelor de pădure declarate de solicitanți și nivelul sprijinului acordat de sectorul public, Curtea a constatat că anumite state membre (Ungaria și Slovenia), deși au fixat plafoane relativ ridicate pentru sprijinul acordat [41], nu au impus niciun fel de proporționalitate între suprafața de pădure declarată de solicitanți și nivelul finanțării publice de care aceștia puteau beneficia. Într-un stat membru (Slovenia), pentru un beneficiar care declarase trei hectare de pădure, a fost aprobată o investiție de 1,1 milioane de euro în echipamente de tăiere și utilaje auxiliare, din care suma finanțată din FEADR era de 375000 de euro. Un alt stat membru (Austria) a acordat finanțare până în 2009 beneficiarilor care nu erau proprietari de pădure pentru investiții în prelucrarea biomasei, fără să le solicite să declare o suprafață de pădure anume. De exemplu, în cazul unui beneficiar care nu declarase nicio suprafață de pădure, a fost aprobat un proiect de 132000 de euro, din care suma finanțată din FEADR era de 17000 de euro.

34. În schimb, în Ungaria, autoritățile de management au modificat, în 2010, cerințele de eligibilitate pentru a stabili o proporționalitate între valoarea sprijinului și mărimea suprafețelor de pădure înregistrate și au limitat cuantumul ajutorului la o valoare maximă de 115500 de euro.

UNELE INVESTIȚII NU ERAU CONFORME CU DISPOZIȚIILE MĂSURII

35. Deși sprijinul prin măsura 122 poate fi acordat numai pentru investiții, în cadrul auditului au fost identificate cazuri de sprijin acordat pentru produse de scurtă folosință, cum ar fi consumabilele cu ciclu scurt de viață (Toscana) [42], și pentru costurile de producție (Austria) [43]. Curtea consideră că, în general, achiziționarea acestor tipuri de bunuri de scurtă folosință nu reprezintă o investiție. După același principiu, nici costurile de producție nu pot fi considerate o investiție.

36. În anumite state membre (Ungaria și Slovenia, a se vedea anexa II), nu a fost impusă cerința ca beneficiarii să aibă în proprietate sau în arendă pădurile în care intenționau să utilizeze utilajele achiziționate cu ajutorul sprijinului. Investițiile realizate de contractanți/furnizori de servicii nu pot fi considerate ca fiind destinate exclusiv unei anumite exploatații forestiere și, prin urmare, nu pot fi considerate eligibile în temeiul regulamentului aplicabil (a se vedea punctul 24).

AR FI FOST MAI ADECVAT CA ANUMITE ACȚIUNI FINANȚATE ÎN CADRUL MĂSURII 122 SĂ FIE FINANȚATE ÎN CADRUL ALTOR MĂSURI FEADR

37. Sprijinul FEADR este implementat printr-o serie de măsuri, între care trebuie asigurată coerența [44]. Întrucât există diferențe între ratele maxime ale ajutorului care poate fi acordat prin diferite măsuri, reiese că finanțarea unei acțiuni în cadrul unei măsuri sau al alteia nu este neutră din punct de vedere bugetar [45]. Trebuie remarcat faptul că auditul nu a identificat cazuri de dublă finanțare a aceleiași acțiuni.

38. În schimb, au fost identificate cazuri de investiții care au beneficiat de sprijin prin măsura 122 și care corespundeau mai bine obiectivului măsurii 121 – "Modernizarea exploatațiilor agricole", prin care sunt sprijinite investițiile în exploatațiile agricole în vederea ameliorării nivelului global de performanță al acestora. De exemplu, în Ungaria, achiziționarea de utilaje agricole a fost finanțată în cadrul măsurii 122. În Toscana, s-a recurs la măsura 122 pentru a se finanța achiziționarea unor uscătoare pentru castane cultivate, pentru renovarea unor clădiri ale exploatației care nu se aflau într-o zonă de pădure și care urmau să fie folosite pe perioada recoltei pentru sortarea și depozitarea temporară a castanelor, precum și pentru renovarea spațiului în care erau depozitate uneltele și utilajele.

39. În Italia, Ungaria și Slovenia, o serie de întreprinderi forestiere au beneficiat de finanțare pentru achiziționarea unor utilaje în vederea executării de lucrări utilizând lemnul ca materie primă, înainte de debitarea sa pe scară industrială în fabricile de cherestea (tăiere, cojire, secționare, transport), sau a unor utilaje de prelucrare (tocarea lemnului, despicarea lemnului, producția de scânduri și de paleți). În Austria, a fost acordată finanțare pentru construcția de depozite și de instalații de uscare, precum și pentru achiziționarea de containere de transport. Curtea consideră că aceste investiții corespund mai degrabă obiectivelor măsurii care vizează "creșterea valorii adăugate a produselor forestiere" (măsura 123) și mai puțin obiectivelor măsurii 122, întrucât investițiile vizează masa lemnoasă recoltată din pădure și nu pădurea ca atare, care este formată din arbori nedoborâți.

NU TOATE INVESTIȚIILE PER SE CONTRIBUIE LA CREȘTEREA VALORII ECONOMICE A PĂDURILOR

40. În cadrul auditului, s-a constatat că majoritatea investițiilor finanțate în cadrul măsurii pot fi grupate în două categorii, și anume lucrări silvice și utilaje. În ceea ce privește primul caz (lucrări de rărire, elagaj etc.), Curtea consideră că, în general, aceste lucrări îmbunătățesc valoarea de piață a arboreturilor: producția de lemn de calitate este strâns legată de densitatea arborilor, care poate fi îmbunătățită prin lucrările de rărire, în timp ce elagajul vizează reducerea numărului de cioturi de pe trunchiul arborilor, în scopul creșterii valorii de piață a cherestelei (a se vedea caseta 2).

CASETA 2

EXEMPLU DE EFECTE ALE LUCRĂRILOR SILVICE FINANȚATE PRIN MĂSURA 122 (IMAGINEA DIN STÂNGA) ÎN COMPARAȚIE CU SUPRAFEȚE DE PĂDURE PE CARE NU AU FOST EXECUTATE LUCRĂRI DE ÎNGRIJIRE (IMAGINEA DIN DREAPTA)

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

41. În ceea ce privește investițiile în utilaje, Curtea consideră că simpla achiziționare a unui utilaj, care poate fi folosit pe suprafețe forestiere, dar și pe alte suprafețe, cum ar fi cele agricole, nu atrage după sine creșterea valorii unei suprafețe anume de pădure care aparține proprie- tarului utilajului. În cursul misiunilor sale de audit, Curtea a constatat că numeroși proprietari de pădure desfășoară și activități agricole și că, în multe cazuri, măsura 122 a servit la finanțarea achiziționării de utilaje care pot fi folosite și în scopuri agricole, cum ar fi camioane, tractoare agricole, pluguri, grape, mașini de împrăștiat îngrășăminte, excavatoare etc. (a se vedea caseta 3).

CASETA 3

EXEMPLE DE UTILAJE AGRICOLE A CĂROR ACHIZIȚIONARE A FOST FINANȚATĂ PRIN MĂSURA 122

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

EFICACITATEA SPRIJINULUI NU A FOST EVALUATĂ ÎN MOD SATISFĂCĂTOR

INDICATORII NU MĂSOARĂ ÎN MOD ADECVAT GRADUL DE REALIZARE A OBIECTIVELOR OPERAȚIONALE

42. În conformitate cu legislația [46], Comisia și statele membre au elaborat împreună un cadru comun de monitorizare și evaluare. Regulamentul prevede că progresul, eficiența și eficacitatea programelor de dezvoltare rurală în raport cu obiectivele acestora se măsoară prin intermediul unor indicatori privind situația inițială, precum și execuția financiară, realizările, rezultatele și impactul programelor [47].

43. În ceea ce privește măsura 122, Comisia a publicat o serie de orientări în care stabilește ca indicatori de realizare "numărul de exploatații forestiere care au beneficiat de sprijin pentru investiții" și "volumul total al investițiilor", iar ca indicatori de rezultat "numărul de exploatații care introduc noi produse și/sau noi tehnici" și "creșterea valorii adăugate brute a exploatațiilor care au beneficiat de sprijin".

44. Curtea observă că acești indicatori de realizare nu măsoară gradul de realizare a niciunuia dintre obiectivele operaționale, aceasta fiind consecința inevitabilă a faptului că, pentru această măsură, nu au fost definite obiective clare.

ÎNTREBĂRILE FORMULATE ÎN VEDEREA EVALUĂRII CREȘTERII VALORII ECONOMICE A PĂDURILOR AR FI TREBUIT SĂ FIE MAI BINE ORIENTATE

45. Cadrul comun de monitorizare și evaluare prevede, de asemenea, realizarea unei evaluări intermediare în 2010 de către evaluatori independenți. În ceea ce privește măsura 122, întrebările de evaluare sunt legate de diversificarea producției [48], de îmbunătățirea accesului pe piață și a cotelor de piață, de gestionarea durabilă a pădurilor și de competitivitatea exploatațiilor forestiere.

46. Curtea consideră că niciuna dintre aceste întrebări nu permite să se evalueze în mod exhaustiv dacă măsura a contribuit la creșterea valorii economice a pădurilor. Întrebările legate de cota de piață și de competitivitatea exploatațiilor forestiere nu sunt relevante pentru evaluarea performanței măsurii în cazul exploatațiilor beneficiare care nu desfășoară activități comerciale. Mai mult, rapoartele de evaluare fac trimitere, în general, la răspunsurile beneficiarilor la chestionarele de evaluare sau reproduc date statistice generale privind sectorul forestier și nu oferă informații concrete privind efectele măsurii 122 asupra valorii economice a pădurilor.

VALOAREA SUPRAFEȚELOR DE PĂDURE NU ERA STABILITĂ NICI ÎNAINTE, NICI DUPĂ REALIZAREA INVESTIȚIILOR

47. În cadrul auditului, s-a constatat că niciunul dintre statele membre sau regiunile vizitate în cursul auditului nu instituise proceduri adecvate prin care să se determine efectul acțiunilor cofinanțate de FEADR asupra valorii economice a suprafețelor de pădure (terenuri forestiere și arboreturi) vizate și că beneficiarilor nu li s-a cerut să indice acest efect. Valoarea suprafețelor de pădure înaintea investiției nu a fost determinată și nu a fost comparată cu situația rezultată în urma investițiilor finanțate prin măsură. În lipsa acestor evaluări, care nu sunt disponibile cu ușurință, este dificil să se stabilească dacă obiectivele măsurii au fost atinse sau nu.

EFICACITATEA MULTORA DINTRE PROIECTELE AUDITATE ESTE LIMITATĂ

48. În cursul vizitelor de audit, Curtea a evaluat, pentru 50 de proiecte auditate, dacă acestea au atins obiectivele stabilite de măsură (și anume, creșterea valorii economice a pădurilor).

49. Curtea a constatat că numai câteva proiecte au contribuit la creșterea valorii economice a pădurilor, fie prin creșterea valorii terenului (amenajarea de poteci și construcția de drumuri forestiere), fie prin îmbunătățirea valorii arboreturilor (lucrări silvice cum ar fi elagajul sau rărirea). În cazul altor proiecte, Curtea nu a găsit probe suficiente cu privire la relevanța lor sau la contribuția lor semnificativă la creșterea valorii pădurilor, întrucât ele vizau:

(a) activități agricole (castane comestibile [49], pășuni, culturi de specii forestiere cu ciclu scurt de producție, utilaje agricole, clădiri ale exploatației),

(b) prelucrarea și comercializarea lemnului (instalații pentru tocarea lemnului în vederea folosirii drept combustibil și uscarea sau tăierea ulterioară a acestuia, depozite, containere de transport) și

(c) costuri aferente producției de lemn (recoltare, tocare și uscare, produse consumabile cum ar fi salopete, încălțăminte și mănuși).

PERIOADA DE PROGRAMARE 2014-2020

50. Comisia a prezentat în octombrie 2011 o propunere de regulament privind sprijinul pentru dezvoltare rurală pentru perioada de programare 2014-2020 [50]. Proiectul de regulament propune un sprijin pentru investiții "legate de creșterea valorii economice a pădurilor" care "se acordă proprietarilor privați de păduri, municipalităților și asociațiilor acestora" [51]. Investițiile se realizează la nivelul exploatației forestiere și pot include investiții în echipamente și practici de recoltare favorabile solului și cu consum redus de resurse.

51. Nici de această dată, propunerea nu precizează de ce prevederea se adresează proprietarilor privați în general și nu anumitor categorii de proprietari sau situațiilor specifice ale anumitor proprietari privați.

52. În Avizul său nr. 1/2012, Curtea observa că, deși în proiectul de regulament se prevede că trebuie să existe o singură măsură care să acopere toate tipurile de sprijin pentru investiții în silvicultură și că, deși toate submăsurile relevante sunt menționate în cadrul unuia și aceluiași articol [52], fiecare submăsură continuă să facă obiectul unor cerințe și al unor prevederi separate.

53. În opinia Curții, în cazul în care propunerea Comisiei este adoptată fără modificări, este probabil ca problemele semnalate în acest raport să persiste și în următoarea perioadă de programare.

CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI

54. Măsura specifică 122 vizând "creșterea valorii economice a pădurilor" a fost introdusă în perioada de programare 2007-2013. Auditul Curții a pus în evidență deficiențe în ceea ce privește modul în care măsura a fost concepută, implementată și monitorizată. Prin urmare, Curtea a ajuns la concluzia că statele membre și Comisia nu au gestionat în mod eficient și eficace aspectele auditate ale sprijinului acordat pentru creșterea valorii economice a pădurilor. Ținând seama în special de faptul că s-a propus menținerea acestui sprijin și pentru următoarea perioadă de programare 2014-2020, Curtea adresează următoarele recomandări.

DEFICIENȚE IMPORTANTE ÎN MODUL DE CONCEPERE A MĂSURII

55. Auditul a identificat deficiențe la nivelul concepției măsurii, care îngreunează în mod considerabil implementarea cu succes a acesteia, după cum se explică în continuare.

56. Comisia nu a analizat în mod specific situația din sectorul forestier la nivelul UE pentru a justifica propunerea unui sprijin financiar special pentru creșterea valorii economice a pădurilor deținute de proprietari privați și de municipalități și nu a definit interesul public la care ar trebui să răspundă acest sprijin (punctele 18-22).

57. Unele elemente-cheie ale măsurii nu au fost definite în legislație, în special conceptele de "valoare economică a pădurilor" și de "exploatație forestieră". Mai mult, nu au fost stabilite condiții speciale cu privire la dimensiunea, activitatea economică principală sau statutul juridic al beneficiarilor potențiali pentru a se evita riscul unei posibile denaturări a concurenței (punctele 23-25).

58. Statele membre au stabilit limite foarte diferite de suprafață a exploatațiilor forestiere în funcție de care se decide dacă este necesar sau nu un plan de gestionare a pădurilor; acestea variau de la o limită minimă stabilită cu scopul de a mări suprafața de pădure care face obiectul planurilor de gestionare până la o limită atât de ridicată, încât, în practică, într-un stat membru (Austria), 99 % din proprietarii privați de pădure erau scutiți de obligația de a prezenta un plan de gestionare (punctul 26).

59. De asemenea, nevoile nu au fost descrise în mod adecvat de către statele membre în programele lor de dezvoltare rurală. În cadrul auditului, au fost identificate mai multe cazuri în care analiza inițială a nevoilor specifice legate de această măsură era necorespunzătoare sau cazuri în care măsura nu răspundea niciunor nevoi speciale sau urgente din statul membru respectiv (punctele 28-31). Mai multe state membre au dezactivat măsura sau au redirecționat majoritatea fondurilor alocate către alte măsuri (punctul 32).

RECOMANDAREA 1

Comisia ar trebui:

- să definească și să evalueze nevoile de la nivelul UE legate de creșterea valorii economice a pădurilor;

- să definească în mod clar elementele-cheie care vor garanta faptul că sprijinul acordat de UE este direcționat către satisfacerea acestor nevoi și că este creată astfel o valoare adăugată a UE.

RECOMANDAREA 2

Statele membre ar trebui:

- să descrie în mod corespunzător în programele lor de dezvoltare rurală nevoile și oportunitățile economice specifice prezentate de diferitele tipuri de suprafețe de pădure și de diferitele categorii de beneficiari;

- să consolideze modul de gestionare a pădurilor și să prevadă, în acest sens, elaborarea de planuri de gestionare a pădurilor pentru cea mai mare parte a exploatațiilor forestiere și promovarea certificării suprafețelor de pădure.

PROCESUL DE IMPLEMENTARE PREZENTA DEFICIENȚE IMPORTANTE DIN PERSPECTIVA OBIECTIVELOR STABILITE

60. Auditul a identificat numeroase deficiențe în implementarea măsurii (punctele 33-41). Prin urmare, Curtea conchide că, din anumite puncte de vedere, procesul de implementare era inadecvat.

61. În special, Curtea a identificat cazuri în care sprijinul din partea sectorului public era disproporționat de mare în comparație cu nevoile reale (punctele 33-34). În funcție de abordarea aplicată de statele membre, numeroase proiecte pentru care s-a decis acordarea de finanțare nu erau conforme cu dispozițiile măsurii. De exemplu, au fost identificate cazuri în care sprijinul a fost acordat pentru produse de scurtă folosință și pentru costuri de producție sau cazuri în care ajutorul a sprijinit de facto activități de tăiere (punctele 35-36). Mai mult, statele membre au sprijinit în cadrul măsurii 122 acțiuni care nu corespundeau obiectivelor măsurii și care ar fi trebuit mai degrabă finanțate prin alte măsuri, care prevăd alte condiții de eligibilitate și rate diferite ale ajutorului, de obicei mai mici (punctele 37-39).

62. Nu toate investițiile per se contribuie la creșterea valorii economice a pădurilor. Legătura inerentă dintre sprijinul acordat și o posibilă creștere a valorii economice a unei păduri a variat în funcție de tipul investiției (punctele 40-41).

RECOMANDAREA 3

Statele membre ar trebui:

- să stabilească cerințe adecvate pentru a se asigura că sprijinul acordat sectorului forestier în cadrul politicii de dezvoltare rurală este coerent, respectă dispozițiile privind ajutoarele de stat și are o eficacitate maximă;

- să instituie proceduri adecvate pentru a se asigura că sprijinul este eficace în sensul creșterii efective a valorii economice a suprafețelor de pădure vizate de investiții.

EFICACITATEA SPRIJINULUI NU A FOST EVALUATĂ ÎN MOD SATISFĂCĂTOR

63. În urma auditului, Curtea consideră că o serie de deficiențe importante au îngreunat evaluarea eficacității sprijinului.

64. Cadrul comun de monitorizare și evaluare nu este un instrument adecvat pentru evaluarea impactului sprijinului financiar acordat prin măsura 122 deoarece indicatorii de performanță și întrebările de evaluare incluse în acest cadru nu permit să se stabilească dacă investițiile finanțate au condus la creșterea valorii economice a pădurilor respective (punctele 42-46).

65. Statele membre nu au evaluat valoarea suprafețelor de pădure înainte și după realizarea investiției și nici nu au cerut beneficiarilor să facă acest lucru. Faptul că la nivelul statelor membre sau al regiunilor nu există evaluări cu privirea la creșterea efectivă a valorii pădurilor pentru care au fost finanțate acțiuni face dificilă evaluarea cu privire la atingerea obiectivului principal al măsurii și, prin urmare, evaluarea eficacității sprijinului (punctul 47).

66. Curtea a constatat că numai câteva proiecte auditate au contribuit la creșterea valorii economice a pădurilor, fie prin creșterea valorii terenului (amenajarea de poteci și construcția de drumuri forestiere), fie prin creșterea valorii arboreturilor (lucrări silvice cum ar fi elagajul sau rărirea).

RECOMANDAREA 4

Comisia ar trebui să își îmbunătățească modul de monitorizare a măsurii pentru a se asigura că implementarea acesteia de către statele membre se face în conformitate cu obiectivele specifice stabilite. Mai concret, statele membre ar trebui să solicite beneficiarilor să prezinte detalii cu privire la valoarea suprafețelor lor de pădure atât înainte, cât și după realizarea investițiilor finanțate, iar autorităților de management ar trebui să li se solicite să valideze aceste valori.

Prezentul raport a fost adoptat de Camera I, condusă de domnul Ioannis SARMAS, membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 12 iunie 2013.

Pentru Curtea de Conturi

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Președinte

[1] Direcția Generală Agricultură și Dezvoltare Rurală, Agriculture in the EU – Statistical and Economic information 2011 (Agricultura în UE – informații de natură statistică și economică 2011), martie 2012.

[2] Volumul de lemn recoltat este un indicator comun al amplorii activităților de extragere a masei lemnoase din păduri.

[3] "Lemnul rotund industrial" desemnează materialul lemnos recoltat din pădure care nu este utilizat drept combustibil.

[4] Pădurile sunt o sursă de produse forestiere, precum rășina, taninul, furajele, plantele medicinale, fructele de pădure, fructele cu coaja lemnoasă, rădăcinoasele, ciupercile, semințele și mierea.

[5] Direcția Generală Agricultură și Dezvoltare Rurală, H4, Report on the implementation of forestry measures under the rural development Regulation 1698/2005 for the period 2007-2013 (Raportul referitor la punerea în aplicare a măsurilor pentru silvicultură în temeiul Regulamentului 1698/2005 privind dezvoltarea rurală pentru perioada 2007-2013), martie 2009.O altă sursă indică faptul că, în nouă state membre care au făcut obiectul analizei, 61 % din totalul exploatațiilor forestiere private au o suprafață mai mică de un hectar și că 86 % din totalul exploatațiilor intră în categoria exploatațiilor de până la cinci hectare [Prospects for market supply of wood and other forest products from areas with fragmented forest-ownership structures – Final study report (Perspective cu privire la aprovizionarea pieței cu masă lemnoasă și cu alte produse forestiere provenind din zone în care există o proprietate fragmentată asupra pădurilor – Raport final de studiu), Universitatea BOKU, Viena, 2010].

[6] Unitatea de legătură din Varșovia a Conferinței ministeriale privind protecția pădurilor din Europa, UNECE, FAO, State of Europe’s forests 2007. The MCPFE report on sustainable forest management in Europe (Situația pădurilor din Europa în 2007. Raportul Conferinței ministeriale privind protecția pădurilor din Europa cu privire la gestionarea durabilă a pădurilor în Europa), Varșovia, 2007, p. 81.

[7] UNECE, FAO, Geneva timber and forest study paper 20. European forest sector outlook study (Studiul nr. 20 de la Geneva privind lemnul și pădurile. Studiu asupra perspectivelor sectorului forestier în Europa), Geneva, 2005, p. 115.

[8] Unitatea de legătură din Varșovia a Conferinței ministeriale privind protecția pădurilor din Europa, UNECE, FAO, State of Europe’s forests 2007. The MCPFE report on sustainable forest management in Europe (Situația pădurilor din Europa în 2007. Raportul Conferinței ministeriale privind protecția pădurilor din Europa cu privire la gestionarea durabilă a pădurilor în Europa), Varșovia, 2007, p. 81: "Cea mai mare parte a pădurilor aflate în proprietate publică sunt deținute de stat (85 %), restul aparținând orașelor, comunelor, municipalităților și administrațiilor de provincie".

[9] În Malta nu există suprafețe împădurite.

[10] Regulamentul (CEE) nr. 4256/88 al Consiliului din 19 decembrie 1988 de stabilire a dispozițiilor de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2052/88 în ceea ce privește Fondul european de orientare și garantare agricolă (FEOGA), secțiunea Orientare (JO L 374, 31.12.1988, p. 25), Regulamentul (CEE) nr. 1610/89 al Consiliului din 29 mai 1989 de stabilire a dispozițiilor de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 4256/88 în ceea ce privește programul de dezvoltare și valorificare optimă a pădurilor în zonele rurale din Comunitate (JO L 165, 15.6.1989, p. 3), Regulamentul (CEE) nr. 2328/91 al Consiliului din 15 iulie 1991 privind sporirea eficienței structurilor agricole (JO L 218, 6.8.1991, p. 1).

[11] Regulamentul (CEE) nr. 2080/92 al Consiliului din 30 iunie 1992 de instituire a unui regim de ajutoare comunitare pentru măsuri silvicole în agricultură (JO L 215, 30.7.1992).

[12] Rezoluția Consiliului din 15 decembrie 1998 privind o strategie forestieră pentru Uniunea Europeană (JO C 56, 26.2.1999, p. 1).

[13] COM(2006) 302 final din 15 iunie 2006.

[14] COM(2006) 302 final, p. 6.

[15] Statele membre sunt responsabile de elaborarea programelor lor de dezvoltare rurală, pe care le prezintă apoi Comisiei spre aprobare. De asemenea, statele membre sunt responsabile de gestionarea eficientă și eficace a fiecărui program de dezvoltare rurală și, în special, de selectarea acțiunilor pentru finanțare. Comisia aprobă programele de dezvoltare rurală și verifică dacă statele membre au instituit sisteme de gestiune și de control și dacă acestea funcționează în mod corespunzător [articolul 75 din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului din 20 septembrie 2005 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) (JO L 277, 21.10.2005, p. 1)].

[16] Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005.

[17] Măsurile 122, 123, 124, 125, 221, 222, 223, 224, 225, 226, 227, așa cum sunt codificate în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1974/2006 al Comisiei din 15 decembrie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) (JO L 368, 23.12.2006, p. 15).

[18] Articolul 27 din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005.

[19] BG, CZ, DE (1), EE, ES (7), FR (5), IT (20), LV, LT, LU, HU, AT, PT (3), RO, SI, SK, UK (2).

[20] Articolul 27 din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005.

[21] Articolul 30 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1974/2006.

[22] Direcția Generală Agricultură și Dezvoltare Rurală, H4, Report on the implementation of forestry measures under the rural development Regulation 1698/2005 for the period 2007-2013 (Raportul referitor la punerea în aplicare a măsurilor pentru silvicultură în temeiul Regulamentului 1698/2005 privind dezvoltarea rurală pentru perioada 2007-2013), martie 2009.

[23] Articolul 18 din Regulamentul (CE) nr. 1974/2006.

[24] Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1698/2005, "cuantumurile și ratele de sprijin".

[25] Considerentul 22 al Regulamentului (CE) nr. 1698/2005.

[26] Analiza SWOT este o analiză a punctelor forte, a punctelor slabe, a oportunităților și a riscurilor (SWOT – strengths, weaknesses, opportunities and threats). Ea servește la elaborarea, evaluarea și actualizarea strategiilor și a planificării, ținând seama de nevoile părților interesate și de resursele disponibile.

[27] Avizele Comitetului forestier permanent prin care se justifică nevoile specifice de sprijin pentru investiții în cadrul măsurii 122: a) avizul Comitetului forestier permanent cu privire la schimbările climatice și sectorul forestier; b) avizul Comitetului forestier permanent cu privire la mobilizarea resurselor lemnoase; c) avizul Comitetului forestier permanent cu privire la metodele de evaluare și de finanțare a produselor forestiere nelemnoase și a serviciilor aferente și d) avizul Comitetului forestier permanent cu privire la măsurile forestiere în domeniul dezvoltării rurale.

[28] COM(2004) 490 final din 14 iulie 2004.

[29] În plus, la complexitatea inerentă a sistemului contribuie și faptul că realizările concrete ale majorității investițiilor din domeniul forestier pot fi evaluate numai pe termen lung, iar, la momentul respectiv, este posibil ca valoarea pădurilor să depindă mai degrabă de alte circumstanțe sau factori de piață decât de investițiile realizate.

[30] Eurostat, The European Framework for integrated Environmental and Economic Accounting for Forests – IEEAF (Cadrul european pentru contabilitatea economică și de mediu integrată a pădurilor), Oficiul pentru Publicații Oficiale al Comunităților Europene, Luxemburg, 2002.

[31] Sursa: Baza de date pentru evaluarea resurselor din pădurile temperate și boreale – 2000 (TBFRA-2000) a UNECE/FAO.

[32] Potrivit definiției date de UNECE, mai multe proprietăți separate gestionate în temeiul aceleiași strategii antreprenoriale ar putea constitui o exploatație forestieră și ar putea beneficia astfel de sprijin din partea sectorului public, dar situația era diferită în cazurile auditate din Ungaria și Slovenia.

[33] Considerentul 32 al Regulamentului (CE) nr. 1698/2005: "Aceste acțiuni de sprijin [pentru sectorul forestier] ar trebui să nu denatureze concurența și să nu aibă efecte asupra pieței."

[34] Măsura intitulată "Creșterea valorii adăugate pentru produsele agricole și forestiere" (măsura 123), articolul 28 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005: "În cazul silviculturii, ajutorul se acordă numai microîntreprinderilor."

[35] Și anume întreprinderile cu mai puțin de zece angajați, a căror cifră de afaceri anuală și/sau al căror bilanț anual total nu depășește două milioane de euro.

[36] În răspunsul lor la întrebarea adresată de Curte cu privire la motivul neactivării măsurii, autoritățile suedeze au explicat că nu ar trebui acordat un sprijin în vederea creșterii producției sau a valorii imobiliare, deoarece acesta ar putea denatura concurența dintre proprietarii de pădure. În schimb, se acordă sprijin numai pentru acțiuni de mediu.

[37] Articolul 27 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005. Planurile de gestionare a pădurilor, adaptate la suprafața și la utilizarea zonelor împădurite, se bazează pe legislația națională relevantă, precum și pe planurile de utilizare a terenurilor existente; acestea reglementează în mod adecvat resursele forestiere [articolul 18 din Regulamentul (CE) nr. 1974/2006].

[38] În timp ce un stat membru (Spania) a stabilit o limită minimă de 15 hectare cu scopul de a mări suprafața de pădure care face obiectul planurilor de gestionare, un alt stat membru (Austria) a stabilit în programul său de dezvoltare rurală un prag atât de ridicat pentru suprafețele pentru care era necesar un plan de gestionare, și anume 1000 ha, încât, în practică, 99 % din proprietarii privați de pădure erau scutiți de obligația de a prezenta un plan de gestionare atunci când solicitau sprijin în cadrul măsurii 122.

[39] Articolul 18 din Regulamentul (CE) nr. 1974/2006.

[40] Galicia (Spania), Toscana (Italia), Ungaria, Austria și Slovenia.

[41] 500000 de euro (SI); 735000 de euro (HU – în 2008).

[42] Echipamente de protecție, cum ar fi salopete, căști, încălțăminte, mănuși, truse de prim ajutor etc.

[43] Sprijinul a fost acordat pentru rambursarea parțială a costurilor de producție aferente activităților legate de pregătirea biomasei, cum ar fi transportul, uscarea și depozitarea acesteia.

[44] Articolul 2 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1974/2006.

[45] De exemplu, rata maximă a ajutorului în cadrul măsurii 122 este cu 10 % mai mare decât rata maximă stabilită în cazul măsurii 121 (Modernizarea exploatațiilor agricole) sau al măsurii 123 (Creșterea valorii adăugate a produselor forestiere), a se vedea anexa la Regulamentul (CE) nr. 1698/2005. Rata generală a ajutorului acordat pentru investiții în cadrul măsurii 122 este de 50 %, în timp ce rata stabilită pentru măsurile 121 și 123 este de numai 40 %.

[46] Articolul 80 din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005.

[47] Articolul 81 din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005.

[48] Unul dintre obiectivele măsurii 122 este acela de a contribui la diversificare [a se vedea considerentul 22 al Regulamentului (CE) nr. 1698/2005]. Diversificarea în sectorul forestier înseamnă crearea de noi surse de venit din activitățile forestiere, incluzând, în special, obținerea produselor forestiere nelemnoase, cum ar fi fructele, ciupercile, semințele, mierea etc., și comercializarea de servicii, cum ar fi acordarea licențelor de vânătoare. Producția de lemn de foc poate fi de asemenea considerată o diversificare a activităților în pădurile care sunt în mod tradițional exploatate pentru producerea de lemn rotund industrial și invers.

[49] A se vedea punctul 38.

[50] COM(2011) 627 final/2 din 19 octombrie 2011.

[51] Articolul 27 din COM(2011) 627 final din 12 octombrie 2011, p. 50.

[52] Articolul 22.

--------------------------------------------------

ANEXA I

ALOCAREA RESURSELOR FINANCIARE PENTRU MĂSURA 122 ÎN RAPORT CU SUPRAFAȚA PĂDURILOR AFLATE ÎN PROPRIETATE PRIVATĂ ÎN FIECARE STAT MEMBRU

+++++ TIFF +++++

Sursa: Date compilate de Curtea de Conturi Europeană pe baza cifrelor raportate de DG Agricultură și Dezvoltare Rurală și a statisticilor privind sectorul forestier raportate de Eurostat în 2011.

Statul membru | Contribuția FEADR pentru M122 planificată în prima versiune a programului de dezvoltare rurală 2007-2013 (în mii de euro) | Contribuția FEADR pentru M122 planificată în programul de dezvoltare rurală la 31.12.2011 (în mii de euro) | Totalul cheltuielilor publice planificate pentru M122 la 31.12.2011 (în mii de euro) | Contribuția FEADR la 31.12.2011 pentru cereri noi în perioada de programare 2007-2013 (în mii de euro) | Totalul cheltuielilor publice la 31.12.2011 pentru cereri noi în perioada de programare 2007-2013 (în mii de euro) | Păduri și alte suprafețe împădurite (în mii de hectare) | Păduri în proprietate privată (în mii de hectare) |

(1000 euro) | (1000 ha) |

Bulgaria | 19278 | 9278 | 11597 | 4800 | 6000 | 3927 | 519 |

Republica Cehă | 19158 | 20658 | 27543 | 11438 | 15250 | 2697 | 616 |

Germania | 1400 | 635 | 847 | 236 | 315 | 11076 | 5368 |

Estonia | 15565 | 15506 | 20674 | 4016 | 5355 | 2350 | 1345 |

Grecia | 10630 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6539 | 845 |

Spania | 42850 | 51185 | 85533 | 13520 | 25373 | 27747 | 12838 |

Franța | 36220 | 34965 | 67553 | 14904 | 29147 | 17572 | 11841 |

Italia | 103454 | 96201 | 205976 | 22343 | 48996 | 10916 | 6076 |

Letonia | 34066 | 14395 | 19431 | 2169 | 2762 | 3467 | 1696 |

Lituania | 15375 | 11031 | 14708 | 4276 | 5702 | 2240 | 784 |

Luxemburg | 795 | 795 | 3977 | 50 | 250 | 88 | 46 |

Ungaria | 8831 | 19289 | 27125 | 9472 | 12806 | 2029 | 861 |

Austria | 26222 | 19817 | 38726 | 14955 | 31693 | 4006 | 2482 |

Portugalia | 99244 | 64026 | 76915 | 12451 | 16304 | 3611 | 3382 |

România | 158692 | 108692 | 133699 | 0 | 0 | 6733 | 2097 |

Slovenia | 18704 | 19454 | 25939 | 12370 | 16495 | 1274 | 962 |

Slovacia | 30720 | 30720 | 41445 | 7987 | 10655 | 1933 | 958 |

Regatul Unit | 11683 | 18081 | 25136 | 2149 | 4118 | 2901 | 1922 |

TOTAL | 652887 | 534729 | 826824 | 137137 | 231221 | 111106 | 54638 |

--------------------------------------------------

ANEXA II

LISTA PROIECTELOR DE INVESTIȚII EXAMINATE

Statul membru | Numărul proiectului | Natura proiectului | Suprafața de pădure declarată/ gestionată (în hectare) | Investiția totală (în euro) | Totalul cheltuielilor publice (în euro) | Contribuția totală a FEADR (în euro) | Control la fața locului |

ES | 1 | Lucrări silvice la foioase și alte specii | 50,00 | 104524,44 | 56726,18 | 32651,59 | da |

2 | Lucrări silvice în arboreturi de eucalipt | 33,84 | 51517,76 | 25758,90 | 14826,82 | da |

3 | Rărirea și elagajul arboreturilor de conifere | 50,00 | 92384,00 | 55430,40 | 31905,74 | da |

4 | Rărirea și elagajul arboreturilor de conifere | 50,00 | 99524,00 | 59714,42 | 34371,62 | da |

5 | Rărirea arboreturilor de conifere | 50,00 | 87584,00 | 52550,40 | 30248,01 | da |

6 | Program de creștere exhaustivă a valorii și de promovare a multifuncționalității | 969,10 | 53632,59 | 26816,30 | 15435,46 | nu |

7 | Activități de valorificare și de promovare a rolului multifuncțional al pădurilor | 947,00 | 152913,02 | 74615,98 | 42948,96 | nu |

8 | Elaborarea unor planuri tehnice de gestionare a suprafețelor împădurite | 3555,06 | 90000,00 | 60000,00 | 34536,00 | nu |

9 | Elaborarea unor planuri tehnice de gestionare a suprafețelor împădurite | 6002,00 | 150000,00 | 90000,00 | 51804,00 | nu |

10 | Program de creștere exhaustivă a valorii și de promovare a multifuncționalității | 1410,00 | 112916,76 | 70150,06 | 40378,37 | nu |

IT | 1 | Elagajul și altoirea castanilor pentru producția de castane | 20,57 | 159785,99 | 95871,59 | 42183,5 | da |

2 | Îndepărtarea vegetației nedorite, elagajul și altoirea castanilor pentru producția de fructe | 1,36 | 5066,64 | 3039,98 | 1337,59 | da |

3 | Îndepărtarea vegetației nedorite, elagajul și altoirea castanilor pentru producția de fructe; achiziționarea unei motocositori și a unui motoferăstrău | 1,42 | 15980,14 | 9580,14 | 4218,76 | da |

4 | Elagajul și altoirea castanilor pentru producția de fructe; achiziționarea de utilaje pentru lucrări silvice și pentru prelucrarea primară a buștenilor | 5,81 ha cu castani comestibili, 59,63 ha cu alte specii de arbori | 74476,24 | 44685,74 | 19661,73 | da |

5 | Elagajul și altoirea castanilor pentru producția de fructe; achiziționarea de utilaje pentru lucrările silvice | 7,05 ha cu castani comestibili, 59,63 ha cu alte specii de arbori | 132117,05 | 79270,23 | 34878,9 | da |

6 | Reamenajarea unui spațiu din cadrul exploatației care să fie utilizat pentru sortarea și depozitarea temporară a castanelor; achiziționarea de echipamente și utilaje pentru condiționarea castanelor comestibile | 3,54 | 58184,32 | 34910,59 | 15360,66 | da |

7 | Achiziționarea de utilaje pentru lucrări silvice și pentru prelucrarea primară a lemnului (remorcă, macara, tractor, excavator, tocător), precum și achiziționarea de echipamente de protecție (salopete, căști, încălțăminte, mănuși, truse de prim ajutor) | 243,06 | 224108,29 | 134465,04 | 59164,62 | da |

8 | Achiziționarea unui tractor forestier, elagajul pinului coconar (pinus pinea) | 32,88 | 286439,11 | 171862,75 | 75619,361 | da |

9 | Refacerea arboreturilor de stejar de plută (îndepărtarea vegetației și a arborilor nedoriți, elagaj) | 94,00 | 389568,91 | 230103,57 | 101246,27 | da |

10 | Refacerea arboreturilor de stejar de plută (îndepărtarea vegetației și a arborilor nedoriți, elagaj); achiziționarea de utilaje pentru lucrări silvice (excavator, tractor, motocositoare, macara, motoferăstraie) | 5,00 ha cu arboret refăcut de stejar de plută, 931,00 ha reprezentând alte terenuri împădurite | 331348,17 | 198808,90 | 43737,96 | da |

IT | 11 | Rărirea unor plantații bătrâne de pini negri cu scopul de a favoriza bradul argintiu local și de a promova regenerarea naturală a pădurii în compoziția sa inițială formată din conifere și arbori de esență tare | 15,32 | 37646,46 | 22587,88 | 9938,67 | da |

12 | Refacerea unei plantații de castani comestibili (curățare, elagaj, altoire), renovarea parțială a unei clădiri din cadrul exploatației; achiziționarea unui uscător pentru castane și instalarea acestuia în clădirea respectivă; întocmirea unui plan de gestionare a pădurii | 5,00 ha cu castani comestibili, 64,00 ha cu alte specii de arbori | 19603,65 | 10835,57 | 4767,65 | da |

13 | Rărirea unor plantații de pini negri, cu o vârstă de aproximativ 50 de ani, cu scopul de a favoriza regenerarea naturală cu specii de foioase; achiziționarea de utilaje (excavator, tocător, despicător de lemn) | 6,47 | 99509,57 | 57121,65 | 25133,53 | da |

14 | Rărirea unor plantații de pini negri, cu o vârstă de aproximativ 50 de ani, cu scopul de a favoriza regenerarea naturală cu specii de foioase; achiziționarea unei remorci și a unui troliu | 5,52 | 47698,00 | 28618,80 | 12592,27 | da |

15 | Construcția și echiparea unei fabrici de cherestea pentru producția de cherestea și de paleți | 20,00 | 182854,26 | 109712,57 | 48273,53 | da |

16 | Achiziționarea unui excavator | 105,33 | 104950,00 | 62970,00 | 27706,80 | da |

17 | Achiziționarea unei macarale forestiere și a unei remorci forestiere | 105,33 | 45208,33 | 27125,00 | 11935,00 | da |

18 | Achiziționarea unui tractor forestier | 105,33 | 35500,00 | 21300,00 | 9372,00 | da |

19 | Achiziționarea de utilaje (despicător de lemn, motocositoare, motoferăstraie, troliu) și de echipamente de protecție (salopete, căști, încălțăminte, mănuși) | 45,00 | 13360,00 | 8016,00 | 3527,04 | da |

HU | 1 | Utilaje – tractor, camion, remorcă, plug, mașină de împrăștiat îngrășăminte | 68,41 | 667904,00 | 333952,00 | 248093,00 | da |

2 | Utilaje – tractor, macara, utilaj de transport bușteni, remorcă | 586,91 | 747435,00 | 373718,00 | 277635,00 | da |

3 | Utilaje – tocător de lemn, tractor, macara, utilaj de transport bușteni, remorcă | 868,03 | 1424309,00 | 712154,00 | 529059,00 | da |

4 | Utilaje – tractor, remorcă, plug, grapă | 124,52 | 443795,00 | 221897,00 | 164847,00 | da |

5 | Utilaje – tractor, plug | 94,30 | 183007,00 | 91504,00 | 45423,00 | da |

6 | Utilaje – tractor, grapă, remorcă | 301,73 | 168373,00 | 84186,00 | 62542,00 | da |

7 | Utilaje – tractor, plug, grapă | 116,97 | 837792,00 | 418896,00 | 311198,00 | nu |

8 | Utilaje – tractor, grapă, plug, remorcă | 51,60 | 429535,00 | 214768,00 | 159551,00 | nu |

9 | Utilaje – tractor, macara, utilaj de transport bușteni | 2632,48 | 656168,00 | 328084,00 | 243734,00 | nu |

10 | Utilaje – tractor, plug, grapă | 66,14 | 827713,00 | 413853,00 | 307451,00 | nu |

11 | Utilaje – tractor, plug, grapă, remorcă | 107,75 | 220776,00 | 110388,00 | 82007,00 | nu |

12 | Utilaje – tractor, grapă, mașină de împrăștiat îngrășăminte | 625,30 | 268519,00 | 134259,00 | 99741,00 | nu |

13 | Utilaje – tractor, tocător de lemn | 89,68 | 430259,00 | 215129,00 | 159819,00 | nu |

14 | Utilaje – tractor, plug, grapă, remorcă | 162,86 | 159228,00 | 79614,00 | 59145,00 | nu |

AT | 1 | Plantarea de sălcii și plopi pe un teren agricol pentru înființarea de culturi de specii forestiere cu ciclu scurt de producție (ciclu de rotație de trei-patru ani) | 0,39 | 1170,00 | 585,00 | 284,84 | da |

2 | Plantarea de specii de foioase în păduri de conifere afectate de furtună | 10,40 | 62400,00 | 31200,00 | 15150,72 | da |

3 | Rărirea arboreturilor de conifere de până la 15 metri înălțime | 7,90 | 7260,00 | 3630,00 | 1767,45 | da |

4 | Plantarea de specii de foioase în păduri de conifere afectate de furtună | 17,47 | 53077,59 | 26536,00 | 12889,84 | da |

5 | Achiziționarea unei macarale remorcate | 6400,00 | 44166,67 | 15458,00 | 7506,40 | da |

6 | Întocmirea unui plan de gestionare a pădurii | 1000,00 | 36667,67 | 18333,00 | 8902,50 | da |

7 | Rărirea arboreturilor de conifere de până la 15 metri înălțime | 20,00 | 30000,00 | 15000,00 | 7303,50 | da |

8 | Instalație de uscare a talașului | Nu se aplică [1] | 132443,07 | 36000,00 | 17481,60 | da |

9 | Mărunțirea și uscarea lemnului de plop provenit din culturi de specii forestiere cu ciclu scurt de producție (ciclu de rotație de trei-patru ani) | 2,20 | 1900,20 | 950,00 | 462,55 | da |

AT | 10 | Plantarea de plopi pe un teren agricol pentru înființarea de culturi de specii forestiere cu ciclu scurt de producție (ciclu de rotație de trei-patru ani) | 0,62 | 1560,00 | 780,00 | 379,78 | da |

11 | Achiziționarea unui container de transport pentru talaș | Nu se aplică [1] | 19600,00 | 3920,00 | 1908,65 | da |

12 | Rărirea arboreturilor de foioase de până la 18 metri înălțime | 20,00 | 30000,00 | 15000,00 | 7303,50 | da |

13 | Construirea unui depozit pentru talaș | Nu se aplică [1] | 124650,67 | 24930,00 | 12138,42 | da |

14 | Plantări în vederea completării regenerării naturale, rărirea arboreturilor de foioase de până la 18 metri înălțime și rărirea arboreturilor de conifere de până la 15 metri înălțime | 26,50 | 22419,40 | 11209,00 | 5443,09 | da |

15 | Recoltarea și mărunțirea lemnului de plop și de salcie provenit din culturi de specii forestiere cu ciclu scurt de producție înființate pe teren agricol (ciclu de rotație de trei-patru ani) | 21,80 | 20736,66 | 10368,00 | 5048,18 | da |

SI | 1 | Potecă forestieră | 38,15 | 15641,00 | 7965,00 | 5973,00 | da |

2 | Utilaje – tractor | 23,70 | 69510,00 | 34550,00 | 25913,00 | da |

3 | Drum forestier | 19,82 | 66170,00 | 31521,00 | 23641,00 | da |

4 | Drum forestier | 261,15 | 40564,00 | 20282,00 | 15211,00 | nu |

5 | Utilaje – tractor, harvester | 3,49 | 230890,00 | 138534,00 | 103901,00 | da |

6 | Utilaje – remorcă | 45,63 | 45449,00 | 5500,00 | 4125,00 | nu |

7 | Drum forestier | 24,00 | 50654,00 | 21106,00 | 15829,00 | nu |

8 | Utilaje – harvester, tractor, utilaj de transport bușteni, camion cu macara/cablu special | 3,30 | 1157730,00 | 500000,00 | 375000,00 | da |

9 | Potecă forestieră | 15350,00 | 21752,00 | 10876,00 | 8157,00 | nu |

10 | Utilaje – tractor | 1,70 | 79099,00 | 39550,00 | −29662,00 | nu |

[1] Austria a finanțat investiții în prelucrarea biomasei fără să solicite beneficiarilor să declare o anumită suprafață de pădure.

--------------------------------------------------