RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂȚILOR EUROPENE 
Bruxelles, 8.4.2009 
SEC(2009) 316 
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
 
Document de înso țire pentru 
Propunerea de 
 
DIRECTIV Ă A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI 
 
privind combaterea întârzierii efectu ării plăților în cazul tranzac țiilor comerciale 
(Reformare) 
   
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI  
 
    
{COM(2009) 126 final} 
{SEC(2009) 315}  
RO 2   RO Referințe ale planific ării activităților sau ale programului de lucru: 2009/ENTR/006. 
Prezentul document oblig ă numai serviciile Comisiei implicate în preg ătirea evalu ării 
impactului și nu aduce atingere fo rmei finale a oric ărei decizii pe care urmeaz ă să o 
ia Comisia. 
Comitetul de evaluare a impactului şi-a prezentat avizul privind proiectul de 
evaluarea a impactului la 17 decembr ie 2008 [D(2008) 10479]. Toate recomand ările 
făcute de comitet au fost luate în considerare şi evaluarea impactului a fost 
modificat ă în consecin ţă.  
1. DEFINIREA PROBLEMEI  
Directiva 2000/35/CE a fost adoptat ă în vederea combater ii întârzierii efectu ării 
plăților în cazul tranzac țiilor comerciale. În conform itate cu directiva, o dobând ă de 
întârziere poate fi perceput ă în cazul în care plata este efectuat ă după termenul legal 
sau contractual. Directiva prevede o rat ă legală, dar permite p ărţilor să convină 
asupra alteia. Aceste dobânzi sunt percepute începând cu prima zi dup ă data de plat ă 
sau după expirarea perioadei de plat ă stabilite în contract, sau în cazul în care 
perioada de plat ă nu este stabilit ă, după 30 de zile de la data de primire a chitan ţei 
sau a unei cereri echivalente de plat ă de către debitor.  
În pofida intr ării în vigoare a directivei, întârzierea efectu ării plăţilor în tranzac ţiile 
comerciale r ămâne în continuare o practic ă des întâlnit ă în UE. Acestea nu au loc 
frecvent doar între întreprinderi: de asemenea, studiile arat ă că, în general, perioadele 
de plată în sectorul public sunt mai lungi decât perioadele de plat ă prevăzute în 
contractele din se ctorul privat.  
Cauzele întârzierii efectu ării plăţilor în tranzac ţiile comerciale şi a pasivit ăţii 
creditorilor sunt diverse:  
(1) Structura pie ţei: nivelul de competitivitate existent în cadrul unei pie ţe, 
importanţa operatorilor de pe pia ţă şi temerea aferent ă de a compromite 
relaţiile comerciale cu clien ţii constituie factori importan ţi, determinând 
acordul sau refuzul creditorilor în materie de întârziere a efectu ării plăților şi 
solicitarea de c ătre debitori a prelungirii te rmenului de creditare Pozi ţia unui 
creditor pe o pia ţă specifică va avea un impact im portant asupra atitudinii 
acestuia cu privire la întârzierea pl ăţilor şi la teama de a compromite rela ţia sa 
comercial ă cu un client. În cazul debitorilor,  principalele motive pentru plata 
la timp în tranzac ţiile comerciale sunt legate deseori de reputa ţia comercial ă 
sau profesional ă sau de încrederea mutual ă în relaţiile comerciale pe termen 
lung.  
(2) Ciclul economic: modificarea condi ţiilor macroeconomice reprezint ă o altă 
cauză a întârzierii pl ăţilor. O încetinire a activit ăţii economice poate cauza 
multiplicarea întârzierii efectu ării plăţilor, deoarece întreprinderile amân ă 
plata facturilor lor. De asemen ea, întreprinderile se confrunt ă cu o abilitate 
redusă de a genera lichidit ăţi în activit ăţile lor, iar b ăncile pot reduce 
acordarea de credite c ătre înteprinderi. Cu toate acestea, îmbun ătăţirea 
condiţiilor economice poate provoca, de asemenea, o cre ştere a întârzierilor 
de plată pentru anumite întreprinderi car e sunt confruntate cu mai multe 
RO 3   RO oportunităţi de investi ţii şi, prin urmare, au mai mult ă nevoie de a ob ţine 
fonduri.  
(3) accesul la finan ţare şi constrângerile bugetare: di sponibilitatea creditului, 
politica monetar ă, circulaţia şi natura informa ţiilor privind creditul, situa ţia 
trezoreriei întreprinderii şi disponibilitatea resurselor financiare provenind de 
la bănci pot influen ţa, de asemenea, întârzierile în efectuarea pl ăţilor, în 
special pentru întreprinderile pentru care creditul bancar înlocuie şte 
finanţarea de c ătre furnizori Un mare num ăr de întreprinderi debitoare şi 
autorităţi publice consider ă întârzierea efectu ării plăţilor ca o modalitate 
eficace şi ieftină de a-şi finanţa propriile opera ţiuni şi activităţi. Pentru 
autorităţile publice, întâ rzierea efectu ării plăţilor către creditori constituie o 
modalitate convenabil ă, dar nejustificat ă, de a dep ăşi propriile constrângeri 
bugetare prin amânarea pl ăţilor până la perioada bugetar ă următoare. 
(4) Organizarea intern ă a creditorilor şi debitorilor: practicile de gestionare 
financiară a debitorilor (inclusiv a autorit ăţilor publice) şi practicile de 
gestionare a crean ţelor creditorilor, precum şi calitatea produselor şi 
serviciilor furnizate de ace ştia şi a serviciilor post-vânzare constituie factori 
importanţi în evitarea întârzierii efectu ării plăţilor. În tranzac ţiile comerciale, 
creditorii, în special IMM-urile, nu dispun neap ărat de sisteme de gestionare a 
creditelor pentru prevenirea sau gestionarea întârzierii pl ăţilor. 
(5) Absenţa unor c ăi de recurs eficace şi eficiente: în pofida Directivei 
2000/35/CE, numeroase întreprinderi, în special IMM-uri, nu reclam ă interese 
atunci când au dreptul. Pentru anumi ţi creditori, costurile întreprinderii unui 
demers împotriva întârzierii pl ăţilor nu se justific ă prin avantajele financiare 
care rezult ă din acesta. În multe dintre cazuri, costurile formalit ăţilor 
administrative suplimentare s unt irecuperabile. Vânarea r ău-platnicilor sau 
perceperea de dobânzi pentru întârzierea pl ăţilor genereaz ă costuri 
administrative pe care multe întreprinderi doresc s ă le evite. Printre altele, 
suma final ă reprezentat ă de dobânda legal ă percepută de la un debitor poate fi 
calculată doar la data la ca re creditorul prime şte efectiv plata, astfel încât, 
acesta din urm ă trebuie s ă aştepte ziua pl ăţii pentru a cunoa şte exact suma 
dobânzii pe care o poate pretinde. În plus , în majoritatea cazurilor, costurile 
perceperii de dobând ă înainte de data real ă de plată ar depăşi avantajele 
financiare. Toate aceste motive fac ca riscul unor consecin ţe negative pentru 
debitori în cazul în târzierilor de plat ă să fie prea sc ăzut pentru a ob ţine o 
îmbunătăţire reală a comportamentului de plat ă. Acest lucru este deplorabil, 
în special, în cazul administra ţiilor publice, care nu se confrunt ă cu acelea şi 
constrângeri financiare ca întreprinderile. În plus, câteva dispozi ţii cheie ale 
directivei sunt neclare şi dificil de pus în aplic are în mod concret. De 
exemplu, sunt posibile mai multe interpret ări privind modalit ăţile de calcul 
ale ratei dobânzii aplicabile, definirea costurilor de recuperare adecvate şi 
posibilitatea dobânz ilor compuse.  
Întârzierea pl ăţilor în tranzac ţiile comerciale are efecte importante: 
• Întârzierea pl ăţilor reprezint ă un cost semnificativ pentru întreprinderile 
creditoare. În general, întârzierea pl ăţilor este nefast ă pentru fluxul de lichidit ăţi, 
adaugă costuri financiare, reduce oportunit ăţile de investi ţii şi sporeşte 
RO 4   RO incertitudinea pentru multe întreprinderi cr editoare, în principal IMM-uri, mai ales 
în perioadele de acces limitat sau costisitor la finan ţare. Prin urmare, 
competitivitatea şi viabilitatea acestor întreprinde ri este, adeseori, compromis ă.  
• Întreprinderile şi autorităţile publice debitoare care întârzie efectuarea pl ăţilor 
beneficiaz ă de credite comerciale gratuite. 
• Întârzierea pl ăţilor are un efect negativ asupra comer ţului intracomunitar. În 
majoritatea statelor membre, întreprinderile consider ă că riscul de întârziere a 
plăţilor este mai crescut în cazul vânz ărilor de bunuri şi servicii c ătre întreprinderi 
sau autorit ăţi publice din alte state membre. Printre alte motive, riscul întârzierilor 
de plată descurajeaz ă întreprinderile s ă vândă produse sau servicii  în alte state 
membre, deoarece cre şte nesiguran ţa şi costul tranzac ţiilor comerciale. De 
asemenea, întârzierile foarte mari de plat ă în cadrul achizi ţiilor publice şi 
întârzierea pl ăţilor de către autorit ăţile publice descurajeaz ă operatorii economici 
să participe la procedurile de achizi ţii publice. Aceast ă descurajare reduce 
capacitatea autorit ăţilor publice de a ob ţine cel mai bun randament pentru banii 
contribuabililor. 
2. OBIECTIVE  
Orice iniţiativă comunitar ă care vizeaz ă combaterea întârzierilor de plat ă trebuie: 
• Să favorizeze realizarea obiectivelor mai vaste şi prioritare ale competitivit ăţii 
stabilite de Parteneriatul de la Lisabona pentru cre ștere și locuri de munc ă1; 
• Să reducă semnificativ poverile administ rative pentru întreprinderi, s ă promoveze 
fluxurile de lichidit ăţi ale acestora şi să ajute mai multe persoane s ă-şi înființeze o 
întreprindere, în confor mitate cu principiile Small Business  Act2; 
• Să faciliteze buna func ţionare şi realizarea pieţei interne  prin eliminarea 
obstacolelor în calea tranzac ţiilor comerciale transfrontaliere datorate întârzierilor 
în efectuarea pl ăților.  
Iniţiativa ofer ă, de asemenea, un impuls impor tant eforturilor care vizeaz ă 
remedierea crizei economice actuale c ontribuind la punerea în aplicare a Planului 
european de redresare economic ă3 şi favorizând situa ţia fluxului de lichidit ăţi al 
întreprinderilor europene în vederea consolid ării competitivit ății acestora pe termen 
lung. 
                                                 
1 Comunicarea Comisiei: Lucrând împreun ă pentru cre ștere economic ă și locuri de munc ă. Un nou 
început pentru strategia de la Lisabona - COM(2005)24. 
2 În conformitate cu Comunicarea Comisiei c ătre Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic 
şi Social European şi Comitetul Regiunilor – „Gândi ţi mai întâi la scar ă mică” - Un „ Small Business 
Act” pentru Europa, COM(2008 )394final din 25 iunie 20 08, eforturile care vizeaz ă facilitarea accesului 
IMM-urilor la finan ţare şi instituirea unui mediu juridic şi comercial care s ă favorizeze punctualitatea 
plăţilor în cadrul tranzac ţiilor comerciale constituie unul di ntre cele zece principii care ghideaz ă 
conceperea şi punerea în aplicare a politicilor în favoarea IMM-urilor la nivelul UE şi al statelor 
membre. 
3 COM(2008) 800 26.11.2008. 
RO 5   RO În mod concret, aceste scopuri generale se împart în dou ă obiective opera ţionale 
indisociabile: 
(1) prevederea unor m ăsuri care s ă descurajeze întârzierea efectu ării plăţilor de 
către debitori și  
(2) Prevederea unor m ăsuri care s ă permită creditorilor s ă-şi utilizeze pe deplin şi 
în mod eficace drepturi le atunci când sunt pl ătiţi cu întârziere. 
3. OPțIUNI STRATEGICE  
Pe lângă opţiunea de baz ă, au mai fost examinate urm ătoarele op ţiuni: 
– opţiunea 2a (f ără caracter legislativ):  Organizarea de activit ăţi de sensibilizare 
care vizeaz ă întreprinderile; 
– opţiunea 2b (f ără caracter legislativ): Organizarea de activit ăţi de sensibilizare 
care vizeaz ă organizaţiile care reprezint ă IMM-urile; 
– Opţiunea 2c (f ără caracter legislativ): publicarea informa țiilor privind r ău-
platnicii; 
– Opţiunea 3a (legislativ ă): armonizarea total ă a perioadelor de plat ă; 
– Opţiunea 3b (legislativ ă): creşterea „marjei” ratei dobânzii; 
– Opţiunea 3c (legislativ ă): eliminarea pragului de 5 €; 
– Opţiunea 3d (legislativ ă): introducerea unei „penaliz ări pentru întârzierea pl ăţii”; 
– Opţiunea 3e (legislativ ă): introducerea unei „compens ări pentru întârzierea pl ăţii”; 
– Opţiunea 3f (legislativ ă): consolidarea rolului organiza ţiilor reprezentative. 
Mai multe op ţiuni, cum ar fi abroga rea Directivei 2000/35/CE şi crearea unui fond 
european destinat furniz ării de finan ţare pentru IMM-uri f ără costuri şi pe baza 
conturilor de crean ţe, au fost eliminate într-o etap ă incipient ă a examin ării diverselor 
soluţii.  
4. ANALIZA IMPACTULUI  
Trebuie precizat faptul c ă, pentru anumite aspecte importante ale primelor trei cauze 
ale problemei evocate la punctul 1, UE nu este în mod necesar abilitat ă să acţioneze. 
Anumite probleme legate de structura pie ţelor naţionale sau regionale trebuie 
abordate de c ătre statele membre, în timp ce, în ceea ce prive şte ciclul economic, 
majoritatea mijloacelor de ac ţiune politic ă se află în mâinile statelor membre, astfel 
încât, la nivelul UE nu poate fi g ăsită nicio solu ţie pentru toate cauzele problemei.  
În plus, directiva este un instrument op ţional pentru operatorii  economici, având în 
vedere faptul c ă nu îi oblig ă să perceapă dobânzi pentru întârzierea pl ăţii. De 
asemenea, directiva se aplic ă într-un domeniu în care numero şi alţi factori pot 
RO 6   RO influenţa practicile de plat ă în tranzac ţiile între întreprinderi. Mediul de reglementare 
care se aplic ă procesului de plat ă şi căilor de recurs judiciar pentru a ob ţine plata în 
cazul tranzac ţiilor comerciale transfrontaliere în UE este în curs de modificare prin 
noile norme comunitare intrate în vigoare recent sau care vor fi aplicate în curând. Este dificil de ţinut cont de repercusiunile şi corelările din cadrul scenariului de 
referinţă. Prin urmare, este posibil doar s ă se ofere, cu titlu indicativ, estim ări 
cantitative ale poten ţialului impact economic şi social al fiec ărei opţiuni oferite. În 
consecinţă, analiza este în principal calitativ ă. Ar trebui precizat faptul c ă niciuna 
dintre opţiuni nu ar avea un impact asupra mediului sau implica ţii în ceea ce prive şte 
ţări terţe.  
Anumite cauze ale problemei pentru care UE nu este abilitat ă să acţioneze vor avea, 
cu siguran ţă, o influen ţă asupra aplic ării efective a anumitor op ţiuni. De exemplu, 
structura pie ţei şi situaţia unui operator economic pe pia ţă vor determina într-o mare 
măsură voinţa acestuia de a întrepri nde demersuri împotriva r ău-platnicilor şi de a-
şi 
asuma riscul de a compromite o rela ţie comercial ă care ar putea s ă valoreze mai 
multe mii de euro. Din acest motiv, de şi ar fi posibil ă o estimare calitativ ă a 
impactului diferitelor op ţiuni, este dificil ă, în schimb, stabilirea unei previziuni 
fiabile a ansamblului de efect e economice pe care le va av ea propunerea, astfel încât 
este imposibil de evaluat în mod can titativ impactul social direct.  
Opţiunile strategice sunt evaluate pe baza scenariului de referin ţă în funcţie de 
eficacitate, randament şi coerenţă. 
Comparaţia general ă a opţiunilor  
Opțiunea Eficacitate  Randament  Coerența 
Opţiunea 2a 
(fără caracter 
legislativ): organizarea de 
activităţi de 
sensibilizare 
care vizeaz ă 
întreprinderile
 Nu fără impact asupra 
debitorilor; impact 
minim asupra creditorilor
 Nu: necesită prea multe 
resurse pentru un 
rezultat foarte nesigur . Da: nu au putut fi 
determinate corel ări 
negative în alte domenii.  
Opţiunea 2b 
(fără caracter 
legislativ): 
organizarea de activităţi de 
sensibilizare 
care vizeaz ă 
organizaţiile 
care reprezint ă 
IMM-urile
 Nu: este puţin probabil 
ca obiectivele s ă fie 
atinse.  Da: costuri bugetare 
relativ sc ăzute pentru 
UE. Nu mai exist ă alte 
costuri.  Da: nu au putut fi 
determinate corel ări 
negative în alte domenii.  
Opţiunea 2c 
(fără caracter 
legislativ): 
publicarea informațiilor 
privind r ău-
platnicii
 Fără garanţii: efect 
preventiv posibil asupra 
creditorilor, dar exist ă 
multe inconveniente practice pentru aplicarea 
acestei op ţiuni
 Nu: costuri 
administrative foarte 
mari pentru 
întreprinderi.  Da: nu au putut fi 
determinate corel ări 
negative în alte domenii.  
Opţiunea 3a/1 
(legislativă): 
armonizarea perioadelor de Da: posibilitatea de a 
reduce pl ăţile întârziate 
prin scurtarea perioadelor contractuale Nu: costuri mari de 
adaptare şi de punere în 
conformitate .
 Nu: pierderi de libertate 
contractual ă prin 
eliminarea posibilit ăţii 
pentru întreprinderi de a-
RO 7   RO plată între 
întreprinderi  de plată.  şi face concuren ţă prin 
perioadele de plat ă 
oferite clien ţilor. De 
asemenea, acest lucru ar putea s ă creasc ă 
presiunea asupra altor 
aspecte ale negocierilor contractuale pentru care 
marile întreprinderi ar fi 
întotdeauna în m ăsură să 
exercite o influen ţă 
important ă asupra 
micilor furnizori .
 
Opţiunea 3a/2 
(legislativ ă): 
armonizarea perioadelor de 
plată între 
autorităţile 
publice  şi 
întreprinderi
 Da: teama de a afecta 
relaţia comercial ă cu 
clientul nu ar trebui s ă 
existe în contractele 
încheiate cu autorit ăţile 
naţionale, având în 
vedere că acestea trebuie 
să respecte proceduri 
standard transparente. În plus, perioada de plat ă 
nu este negociabil ă în 
mod normal în cadrul contractelor acordate de 
o autoritate public ă. Cu 
toate acestea, trebuie prevăzută o sanc ţiune 
suficient de sever ă în 
cazul întârzierii pl ăţii. 
 Da: implicaţiile bugetare 
pentru autorit ăţile 
naţionale ar r ămâne 
relativ restrânse în raport 
cu lichidit ăţile 
suplimentare pe care le-ar genera pentru 
întreprinderi pl ăţile mai 
rapide din partea autorităţilor publice . 
 Da: nu au putut fi 
determinate corel ări 
negative în alte domenii.  
RO 8   RO Opţiunea 3b 
(legislativă): 
creşterea 
„marjei” ratei dobânzii  
 Fără garanţii: părţile 
interesate par s ă fie 
satisfăcute de prezenta 
„marjă” a ratei dobânzii. 
Întreprinderile au deja 
posibilitatea de a 
negocia o rat ă mai 
crescută în contract sau 
de a include o rat ă mai 
crescută în condi ţiile lor 
comerciale. Normele 
actuale permit statelor 
membre s ă stabileasc ă o 
marjă minim ă mai 
crescută în legisla ţia lor 
naţională. Fără garanţii: această 
opţiune ar putea s ă 
consolideze pozi ţia 
marilor întreprinderi sau a întreprinderilor mai 
puternice deoarece ar 
întări pozi ţia de 
negociere a 
întreprinderilor care 
solicită o reducere în caz 
de plată mai rapid ă.
 Da: nu au putut fi 
determinate corel ări 
negative în alte domenii.  
Opţiunea 3c 
(legislativ ă): 
eliminarea pragului de 5 €
 Da, în cazul micilor 
tranzacţii, dacă această 
măsură însoţeşte alte 
măsuri care ar face 
interesant ă pe plan 
economic colectarea sumelor datorate.
 Da, în special pentru 
IMM-uri. Nu a fost 
identificat niciun cost bugetar, de tranzac ţie 
sau de conformitate .
 Da: nu au putut fi 
determinate corel ări 
negative în alte domenii.  
Opţiunea 3d 
(legislativ ă): 
Introducerea unei „penaliz ări 
pentru 
întârzierea plăţii”
 Da: aceasta ar permite 
întreprinderilor de a 
recupera costurile de tranzacţie în vederea 
obţinerii pl ăţii şi a 
perceperii dobânzii în caz de întârziere a pl ăţii, 
astfel încât s ă nu rămână 
decât argumente pur 
comerciale care s ă 
împiedice creditorii s ă 
perceapă dobânzi.  
 Da. Costurile (în 
principal cele de 
tranzacţie) pot fi 
redistribuite. Nu exist ă 
costuri bugetare sau de 
conformitate.  Da: nu au putut fi 
determinate corel ări 
negative în alte domenii.  
Opţiunea 3e 
(legislativ ă): 
Introducerea unei 
„compens ări 
pentru întârzierea 
plăţii”
 Da: efect disuasiv 
important asupra 
debitorilor, propor ţional 
cu importan ţa sumelor 
pretinse, în m ăsura în 
care costurile datorate de către debitor ar fi 
superioare economiilor 
pe care le-ar ob ţine în 
cazul unui credit 
comercial gratuit. De 
asemenea, constituie un impuls puternic pentru 
creditori de a reclama 
plata şi dobânda.
 Da. Costurile (în 
principal cele de 
tranzacţie) sunt de natur ă 
redistributiv ă. Nu exist ă 
costuri de conformitate. 
Costurile bugetare sunt justificate, având în 
vedere prejudiciul suferit 
de întreprinderi, şi 
proporţionale cu 
aplicarea m ăsurii.
 Da: nu au putut fi 
determinate corel ări 
negative în alte domenii.  
Opţiunea 3f 
(legislativ ă): 
Consolidarea 
rolului 
organizaţiilor 
reprezentative  Fără garanţii: aceste 
organizaţii nu dispun 
neapărat de resursele 
necesare pentru a- şi 
asuma cheltuielile 
administrative şi 
riscurile financiare ale 
procedurilor judiciare în 
cazurile de întârziere a plăţii. De asemenea, Da, dacă sunt luate 
măsuri în vederea 
reducerii costului 
procedurilor de recurs, 
precum şi al riscurilor 
financiare conexe (opţiunile 3c, 3d şi 3e).
 Da: nu au putut fi 
determinate corel ări 
negative în alte domenii.  
RO 9   RO acestea ar putea fi 
împiedicate s ă intenteze 
o acţiune datorit ă unui 
conflict de interese, de exemplu, în cazul în care 
organizaţia num ără 
printre membrii s ăi atât 
creditorii, cât şi 
debitorii.  
 
Analiza impactului de mai sus arat ă că, în ceea ce prive şte tranzac ţiile între 
întreprinderi, op ţiunile 3a2, 3c, 3d şi 3e îndeplinesc criteriile de eficacitate, 
randament şi coerenţă. Celelalte op ţiuni nu îndeplinesc cel pu ţin unul dintre criterii.  
Clasamentul op ţiunilor  
Opțiunea Eficacitate  Randament  Coerența 
OPŢIUNI RECOMANDATE  
Opţiunea 3a/2 (legislativ ă): armonizarea 
perioadelor de plat ă între autorit ăţile 
publice şi întreprinderi  Da Da Da 
Opţiunea 3c (legislativ ă): eliminarea 
pragului de 5 €  Da Da Da 
Opţiunea 3d (legislativ ă): introducerea 
unei „penaliz ări pentru întârzierea pl ăţii” Da Da Da 
Opţiunea 3e (legislativ ă): introducerea 
unei „compens ări pentru întârzierea 
plăţii” Da Da Da 
OPŢIUNI NERECOMANDATE  
Opţiunea 3b (legislativ ă): creşterea 
„marjei” ratei dobânzii  Fără garanţii Fără garanţii Da 
Opţiunea 3f (legislativ ă): consolidarea 
rolului organiza ţiilor reprezentative  Fără garanţii Da Da 
Opţiunea 3a/1 (legislativ ă): armonizarea 
perioadelor de plat ă între întreprinderi  Da Nu: Nu: 
Opţiunea 2a (fără caracter legislativ):  
organizarea de activit ăţi de sensibilizare 
care vizeaz ă întreprinderile  Nu: Nu: Da 
Opţiunea 2b (fără caracter legislativ):  
organizarea de activit ăţi de sensibilizare 
care vizeaz ă organiza ţiile care 
reprezint ă IMM-urile  Nu Da Da 
Opţiunea 2c (fără caracter legislativ):  
publicarea informa țiilor privind r ău-
platnicii  Fără garanţii Nu Da 
Singura op ţiune care poate impune  costuri administrative importante pentru 
întreprinderi este op ţiunea 2c. Aceste costuri pentru op ţiunea respectiv ă sunt estimate 
la aproximativ 25 300 de milioane EUR pentru IMM-uri şi 86,1 milioane EUR 
pentru întreprinderile mari.