RO    RO RO 
 
RO    RO  COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 6.7.2010 
SEC(2010) 880 final 
  
COMUNICARE A COMISIEI C ĂTRE CONSILIU 
Evaluarea ac țiunilor întreprinse de Regatul Unit  
ca urmare a recomand ărilor Consiliului din 2 decembrie 2009 pentru a pune cap ăt 
situației de deficit public excesiv  
 
RO 2   RO 1. APLICAREA  PACTULUI  DE STABILITATE  ȘI CREȘTERE  ÎN SITUAȚIA 
DE CRIZĂ ACTUAL Ă  
Majoritatea statelor memb re ale UE se confrunt ă în prezent cu deficite publice care dep ășesc 
valoarea de referin ță de 3 % din PIB stabilit ă în Tratatul privind func ționarea Uniunii 
Europene (TFUE). Deteriorarea, adesea grav ă, atât a deficitului cât și a datoriei trebuie 
analizate în contextul cr izei financiare mondiale și al încetinirii economice f ără precedent din 
2008-2009. Mai mul ți factori sunt în joc. În primul rând, încetinirea economic ă a atras dup ă 
sine diminuarea veniturilor fiscale și creșterea cheltuielilor cu presta țiile sociale (de exemplu, 
ajutorul de șomaj). În al doilea rând, recunoscând rolul important pe care îl joac ă politicile 
bugetare în situa ția economic ă extraordinar ă actuală, Comisia a propus m ăsuri de stimulare 
fiscală în Planul european de redresare economic ă (PERE) din noiembrie 2008, aprobat de 
Consiliul European în decem brie. Acest plan precizeaz ă că măsurile de stimulare trebuie 
diferențiate de la un stat membru la altul, în func ție de pozi ția fiecăruia din punct de vedere al 
sustenabilit ății finanțelor publice și al competitivit ății. În fine, mai multe țări au luat m ăsuri 
pentru stabilizarea sectorul ui financiar, printre care și măsuri cu impact asupra situa ției 
datoriei sau care risc ă să conducă la creșterea deficitului și a datoriei în viitor, cu toate c ă o 
parte a costurilor aferente sp rijinului guvernamental ar putea  fi recuperate ulterior.  
În octombrie 2009, profitând de primele semne vizibile de redresare, Consiliul European a 
adoptat o strategie fiscal ă de retragere bazat ă pe următoarele principii: (i) strategia s ă fie 
coordonat ă la nivelul statelor membre în cadrul unei implement ări coerente a Pactului de 
stabilitate și creștere; (ii) m ăsurilor de stimulare fiscal ă să fie retrase tempestiv. În cazul în 
care previziunile Comisiei continu ă să indice c ă redresarea se confirm ă și începe s ă se 
întrețină singură, toate statele membre ale UE trebuie s ă lanseze consolidarea fiscal ă cel târziu 
în 2011. Trebuie luate în considerare particularit ățile situațiilor din fiecare țară , iar anumite 
țări trebuie s ă lanseze consolidarea înainte de 2 011; (iii) având în vedere provoc ările, ritmul 
consolidării să fie ambițios și chiar să depășească, în majoritatea statelor membre, valoarea de 
referință de 0,5 % din PIB pe an în termeni stru cturali; (iv) strate gia de retragere s ă fie 
sprijinită de politici adiacente consistente care s ă includă întărirea cadrelor bugetare na ționale, 
pentru sprijinirea credibilit ății strategiilor de consolidare și măsuri de sprijinire a 
sustenabilit ății fiscale pe termen lung, a șa cum se subliniaz ă în Pactul de stabilitate și creștere. 
În plus, trebuie intensificate eforturile de reform ă structural ă în vederea cre șterii 
productivit ății și a sprijinirii investi țiilor pe termen lung. Aceste pr incipii de retragere fiscal ă 
au fost puse în aplicare în recomand ările emise în cadrul proce durilor de deficit excesiv, 
precum şi în ultima rund ă de evaluare anual ă a programelor de stabilitate şi convergen ţă. 
Termenele limit ă pentru corectare şi pentru eforturile structur ale necesare au fost diferen ţiate 
între statele membre, ţinând seama de circumstan ţele specifice fiec ărei ţări.  
Măsurile de stimulare adoptate în contextul PERE, împreun ă cu măsurile luate pentru a 
stabiliza sectorul financiar au  prevenit un de zastru economic şi au pus bazele redres ării 
economice. Previziunile serv iciilor Comisiei din prim ăvara lui 2010 confirm ă perspectivele de 
redresare treptat ă în concordan ţă cu retragerea stimulentelor fiscale. Indicatorii sugereaz ă o 
redresare autonom ă la sfârşitul anului 2010 şi în 2011. Subzist ă însă riscuri semnificative 
legate de situa ţia de pe pie ţele financiare şi de o poten ţială corelație negativ ă între evolu ția 
datoriilor suverane şi sectorul bancar. Prezenta evaluare a m ăsurilor întreprinse de Regatul 
Unit, ca răspuns la recomand ările din 2 decembrie 2009, are loc în contextul descris mai sus. 
 
RO 3   RO 2. PROCEDURA  DE DEFICIT  EXCESIV  ȘI ULTIMELE  RECOMAND ĂRI 
Potrivit Pactului de stabilitate și creștere, Comisia are obliga ția de a ini ția procedura de deficit 
excesiv (PDE) ori de câte ori deficitul unui stat membru dep ășește valoarea de referin ță de 
3 % din PIB. Modific ările aduse pactului de stabilitate și creștere în 2005 aveau  obiectivul de 
a garanta faptul c ă situația economic ă și bugetară este pe deplin luat ă în considerare în toate 
etapele PDE. Astfel, Pactul de stabilitate și creștere constituie cadrul care sprijin ă politicile 
guvernamentale pentru o revenire rapid ă la poziții bugetare solide ținând cont de situa ția 
economic ă și asigurând în acest fel sustenabilitatea pe termen lung a finan țelor publice.  
La 8 iulie 2008, Consiliul a decis c ă Regatul Unit are un deficit excesiv în conformitate cu 
articolul 104 alineatul (6) din Tratatul de instituire a Comunit ății Europene (TCE). Cea mai 
recentă recomandare a Consiliului a fost adoptat ă la 2 decembrie 2009, în temeiul articolului 
126 alineatul (7) din Tratatul privind func ționarea Uniunii Europene (TFUE)1.  
Consiliul a recomandat Regatului Unit s ă pună capăt actualei situa ții de deficit public excesiv 
până la sfârșitul exerci țiului financiar 2014/20152. Conform recomand ării Consiliului, 
autoritățile Regatului Unit ar trebui s ă aducă deficitul public sub valoarea de 3 % din PIB în 
mod credibil și sustenabil prin adoptarea de m ăsuri pe termen mediu. În mod concret, în acest 
scop autorit ățile din Regatul Unit trebuie: (a) s ă implementeze în 2009/2010 m ăsurile fiscale 
planificate în bugetul 2009, evitând alte m ăsuri care s ă contribuie la deteriorarea finan țelor 
publice, și să demareze procesul de consolidare în  2010/2011 pentru a aduce deficitul sub 
valoarea de referin ță până în 2014/2015; (b) s ă garanteze, în acest scop, un efort fiscal anual 
mediu de 1¾ % din PIB pentru perioada cuprins ă între 2010/2011 și 2014/2015, care ar trebui 
să contribuie de asemenea la sc ăderea datoriei publice brute ap roape de valoarea de referin ță 
într-un ritm satisf ăcător, prin asigurarea unui nivel ad ecvat al excedentului primar; (c) s ă 
prezinte detalii în leg ătură cu măsurile suplimentare necesare pentru corectarea deficitului 
excesiv pân ă în 2014/2015, în cazul în care condi țiile ciclice permit acest lucru, și să 
accelereze reducerea deficitului, în situa ția în care condi țiile economice sau bugetare se 
dovedesc a fi mai bune decât se estimeaz ă în prezent. 
În plus, pe lâng ă efortul fiscal, autorit ățile din Regatul Unit au primit recomandarea s ă 
valorifice toate oportunit ățile, inclusiv cele care decurg din condi ții economice mai bune, 
pentru a accelera reducerea nive lului datoriei publice brute c ătre valoarea de referin ță. Regatul 
Unit trebuie s ă garanteze c ă va limita, prin cadrul s ău fiscal revizuit, riscurile la adresa 
ajustării și că, după corectarea deficitulu i excesiv, va continua  consolidarea bugetar ă.  
Consiliul a stabilit data de  2 iunie 2010 ca termen limit ă până la care guvernul Regatului Unit 
trebuie să implementeze m ăsurile fiscale planif icate în bugetul 2009 și să prezinte detalii în 
legătură cu strategia de conso lidare care va fi necesar ă pentru a progresa în direc ția corectării 
deficitului excesiv. Evaluarea ac țiunilor va ține seama de evolu țiile economice, comparativ cu 
perspectivele economice din previziunile serv iciilor Comisiei din toamna anului 2009.  
                                                 
1 Toate documentele referitoare la PDE pentru Regatul Unit pot fi g ăsite la urm ătoarea adres ă: 
 http://ec.europa.eu/ec onomy_finance/sgp/defic it/countries/index_en.htm . 
2 În Regatul Unit, exerci țiul financiar se deruleaz ă din aprilie pân ă în martie. 
 
RO 4   RO Conform Regulamentului (CE) nr. 1467/973 și codului de conduit ă revizuit4, se consider ă că 
un stat membru a întreprins ac țiuni concrete dac ă a acționat în conformitate cu recomandarea 
care i-a fost adresat ă în temeiul articolulu i 126 alineatul (7) din TFUE. Codul de conduit ă 
precizeaz ă că evaluarea eficien ței acțiunilor trebuie s ă ia în calcul în special dac ă statul 
membru în cauz ă a realizat sau nu îmbun ătățirea anual ă a soldului ajustat ciclic, din care se 
deduc măsurile one-off și alte măsuri temporare, recomandat ă inițial de Consiliu. Dac ă 
ajustarea observat ă se dovede ște a fi inferioar ă celei recomandate, este necesar ă o analiză 
minuțioasă a cauzelor acestei deficien țe. În cazul unei ajust ări multianuale, codul de conduit ă 
precizeaz ă că evaluarea trebuie s ă se axeze în principal pe m ăsurile întreprinse pentru a 
asigura o ajustare fiscal ă adecvată în anul care urmeaz ă identificării deficitului excesiv.  
După alegerile generale din 6 mai 2010, noul guvern a anun ţat rapid inten ţia de a prezenta un 
buget de urgen ţă, care a fost adoptat  la 22 iunie 2010. Aceast ă evaluare ia de asemenea în 
considerare acest buget.  
3. EVALUAREA  ACȚIUNILOR  ÎNTREPRINSE 
Cele mai recente previziuni macroeconomice ale se rviciilor Comisiei, care au fost publicate la 
5 mai 2010, sunt în mare m ăsură similare cu perspectivele economice avute în  vedere în 
toamna anului 2009, pe care s-au bazat recomand ările Consiliului din decembrie 2009. În 
cursul exerci țiului financiar 2009/2010, produc ția a scăzut cu ½ puncte procentuale mai mult 
decât previziunile din toamna anului 2009, în  parte din cauza impactului negativ al condi țiilor 
meteorologice nefavorabile din primul trimestru al anului 2010. Prin c ontrast, în 2010/2011 
prognoza din prim ăvara lui 2010 estimeaz ă o creștere mai accentuat ă a produc ției. Creşterea 
producţiei reale în 2010/2011 este de a şteptat să ajungă la 1¾ %, în cre ștere cu ½ puncte 
procentuale în compara ţie cu previziunile din toamn ă, reflectând în principal perspectivele de 
creştere pozitiv ă a cheltuielilor de consum casnic. O revizuire în sens cresc ător a previziunilor 
referitoare la infla ţia preţurilor de consum a contribuit la o m ărire a proiec ţiei referitoare la 
creşterea PIB-ului nominal în 2010/ 2011 cu ¾ puncte procentuale, de şi se estimeaz ă că 
inflaţia va avea un impact în ge neral neutru asupra finan ţelor publice în Regatul Unit. 
Previziunile din prim ăvara lui 2010 au confirmat proiec ţia din toamna anului 2009 referitoare 
la o extindere cu 2 ¼ % a activit ăţii reale în 2011/2012.  
Previziunile din prim ăvara lui 2010 prognozau o reducere a de ficitului public de la valoarea 
estimată de 12¼ % din PIB în 2009/2010 la 11½ % în 2010/2011. Reducerea deficitului 
public în 2010/2011 s- a datorat unor m ăsuri discre ţionare în valoare de aproximativ 1 % din 
PIB. În mod particular, cre şterea ratei standard de TVA, începând cu ianuarie 2010, pân ă la 
nivelul anterior adopt ării măsurilor de stimulare fiscal ă s-a estimat c ă va conduce la o cre ştere 
a veniturilor în 2010/2011 cu 0,6 % din PIB, în timp ce reducerea cheltuielilor de capital cu 
0,2 % din PIB ar compensa realizarea anticipat ă, în 2008/2009 şi 2009/2010, a investi ţiilor 
publice planificate pentru 2010/2011, pentru a spri jini economia în perioada de recesiune. 
Previziunile din prim ăvara lui 2010 au ținut de asemenea cont de economiile bazate pe 
sporirea eficien ței în materie de cheltuie li, cu o valoare preconizat ă de 0,3 % din PIB în 
2010/2011, care fuseser ă anunţate în aprilie 2009 şi care se refer ă în principal la cheltuielile 
                                                 
3 JO L 209, 2.8.1997, p. 6. 
4 „Specifica ții privind implementarea Pactului de stabilitate și creștere și orientări referitoare la forma și 
conținutul programelor de stabilitate și convergen ță”, aprobate de Consiliul ECOFIN la 10 noiembrie 
2009 și disponibile la adresa: 
 http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/legal_texts/index_en.htm . 
 
RO 5   RO de sănătate. Se estima c ă deficitul bugetar structural în  2010/2011 s-ar diminua cu doar ¼ % 
din PIB fa ță de 2009/2010, reflectând printr e altele elasticitatea sc ăzută a veniturilor, ca 
rezultat al activit ăţii în continuare reduse de pe pie ţele financiare şi de pe pia ța locuinţelor, 
care reprezentaser ă până acum surse majore de venituri.  
De la publicarea previziunilor din prim ăvara lui 2010, în 17 mai a fost luat ă o nouă iniţiativă 
cu privire la furnizarea de previziuni indepe ndente pentru Marea Britanie, la 21 mai 2010 
guvernul britanic a publicat o estimare cu pr ivire la rezultatul defi citului public pentru 
2009/2010, revizuit ă semnificativ în sens descresc ător, la 24 mai şi 17 iunie 2010 au fost 
anunţate noi m ăsuri de reducere a cheltuielilor publice, iar la 22 iunie a fost prezentat 
Parlamentului un buget de urgen ţă.  
Ca urmare a form ării unui nou guvern de coali ţie după alegerile generale, autorit ăţile din 
Regatul Unit au anun ţat la 17 mai 2010 crearea unui nou Office for Budget Responsibility  
(OBR), care va „oferi previziuni independente în materie de finan ţe publice şi economie 
pentru a permite luarea de decizii de politic ă fiscală mai bine informate”. Cancelarul a 
declarat c ă va folosi previziunile pentru a lua decizii de politic ă fiscală mai bine informate. De 
asemenea, OBR va „evalua perspectivele de r ealizare a mandatului politicii fiscale, care 
urmează să fie stabilit de c ătre Cancelar”. 
La data de 24 mai 2010, guvernul a anun ţat noi reduceri ale cheltuie lilor, cu efect imediat, 
constând în principal din bugete mai mici pentru o serie de ministere şi din înghe ţarea 
recrutărilor de func ţionari publici. Aceste redu ceri ale cheltuielilor discre ţionare ar trebui s ă 
reducă deficitul cu 0,4 % din PIB în exerci țiul financiar actual ( 2010/2011), în timp ce în 
2011/2012 vor compensa neimplementarea cre șterii ratelor contribu ţiilor la asigur ările sociale 
care fusese prev ăzută de către fostul guvern. La 17 iunie, guvernul a anun ţat de asemenea c ă, 
în cadrul unei revizuiri a decizi ilor privind cheltuielile, luate de guvernul anterior începând cu 
1 ianuarie 2010, vor fi anulate o serie de proiecte cu un cost total de 0,1 % din PIB şi 
suspendate alte proiecte, în primul rând în domeniile ap ărării şi transportului, care ar fi avut 
un cost total de 0,6 % din PIB pe  durata ciclului lor de via ţă.  
Conform datelor referitoare la finan ţele publice, publicate la 18 iunie 2010 și care au fost în 
concordan ţă cu datele publicate de Biroul de statistic ă al Regatului Unit la data de 21 mai 
2010, deficitul public în 2009/2010 s-ar ri dica la 11,3 % din PIB. Chiar dac ă această valoare 
este inferioar ă cu aproximativ 1¾ puncte procentuale din PIB fa ță de previziunile din toamna 
anului 2009 şi cu aproximativ 1 punct procentual fa ță de previziunea din prim ăvara lui 20105, 
deficitul r ămâne printre cele mai ridi cate din UE. La rândul s ău, acest rezultat al deficitului 
mai bun decât cel prev ăzut, care a fost cauzat de contrac ţia economic ă care a avut un impact 
negativ mai slab decât se estimase asupra veniturilor fiscale, ar trebui s ă antreneze un deficit 
mai redus în 2010/2011.  
La 22 iunie 2010, noul guvern a prezentat un „buget de urgen ţă”. Acesta a anun ţat măsuri de 
consolidare fiscal ă suplimentare substan ţiale. OBR estimeaz ă că noile măsuri vor reduce 
deficitul public cu înc ă 0,5 % din PIB în actualul exerci țiu financiar 2010/2011, 1,0 % din 
PIB în 2011/2012, 1½ % din PIB în 2012/2013 şi 2¼ % din PIB pân ă în 2014/2015. Luând în 
considerare m ăsurile deja anun ţate în bugetul din martie 2010 sau mai devreme, care sunt 
                                                 
5 Aceste date au fost f ăcute publice dup ă publicarea, la 22 aprilie 2010 , a statisticilor referitoare la 
finanțele publice. Estimarea deficitului public pentru 2009/2010 se bazeaz ă astfel pe date care nu au 
fost încă validate de Eurostat.  
 
RO 6   RO estimate la un total 4,0 % din PIB pân ă în 2014/2015, precum şi noile m ăsuri anun ţate în 
bugetul din iunie 2010, OBR anticipeaz ă o reducere a deficitului de la 11,3 % din PIB în 
2009/2010 la 10¼ % în 2010/2011 şi 7¾ % în 2011/2012. Pân ă în 2014/2015 - termenul 
limită stabilit pentru Marea Britanie în reco mandarea Consiliului din decembrie 2009 – OBR 
prevede c ă deficitul va ajunge la 2¼ % din PIB, fa ţă de 4¼ % din PIB pe baza m ăsurilor 
anunţate în bugetul pre-el ectoral din martie 2010. OBR consider ă că probabilitatea de a atinge 
acest obiectiv este mai mare de 50 %. OBR estimeaz ă, în mod plauzibil, c ă rata datoriei 
publice va atinge un vârf de aproxima tiv 85 % din PIB în 2012/2013, pentru a sc ădea la 
aproape 80 % din PIB în 2015/2016.  
Noile măsuri anun ţate în bugetul din iunie 201 0 vor contribui la o îmbun ătăţire a soldului 
structural estimat, recalcula t utilizând metoda convenit ă de comun acord, în 2010/2011 cu 
¾ % din PIB, iar între 2010/2011 şi 2014/2015 cu o medie anual ă de aproximativ 1½ % din 
PIB. Acest efort este cu ceva mai sc ăzut decât cel recomandat de c ătre Consiliu în decembrie 
2009 (1¾ % din PIB), dar este totu şi adecvat, având în vedere c ă efortul porne ște de la un 
deficit bugetar semnificativ inferior pr eviziunilor pentru 2009/2010 (11,3 % din PIB, 
comparativ cu 13,0 % în previz iunile din toamna lui 2009) şi este, prin urmare, în concordan ţă 
cu reducerea deficitului global cu mult sub valoarea de referin ţă până în 2014/2015.  
Aproximativ trei sferturi din noua în ăsprire fiscal ă ar trebui realizate printr-o reducere a 
cheltuielilor discre ţionare, inclusiv print r-o reducere a bugetelor ministeriale - cu excep ţia 
celor pentru s ănătate şi ajutor destinat teritoriilor de peste m ări - cu 25 % în termeni reali, în 
medie pe o perioad ă de patru ani, o înghe țare a salariilor în sect orul public pe o perioad ă de 
doi ani și o reducere a presta țiilor sociale. O analiz ă a cheltuielilor anun ţată pentru 20 
octombrie 2010 va stabili limite indi viduale de cheltuieli pentru fi ecare minister în parte, pe 
întreaga durat ă a legislaturii actuale. Veniturile suplimentare vor proveni în cea mai mare 
parte dintr-o majorare a cotei TVA principale , începând din ianuarie 2011, de la 17½ % la 
20 %, care va conduce la cre şterea veniturilor publice cu  0,2 % din PIB în 2010/2011 şi cu 
aproximativ 0,8 % din PIB pe an dup ă aceea. O nou ă taxă asupra băncilor, care va fi introdus ă 
începând cu ianuarie 2011, va conduce la o cre ştere a veniturilor fisc ale cu 0,1% din PIB în 
2011/2012. Pe de alt ă parte, o cre ştere relativ important ă a deducerilor fiscale aplicabile 
impozitului pe venitul persoanelor fizice şi reducerea contribu ţiilor angajatorilor la asigur ările 
sociale vor reduce veniturile cu un total de  0,4 % din PIB începând cu 2011/2012. Guvernul a 
anunţat, de asemenea, reduceri ale ratei princi pale a impozitului pe profitul societ ăților şi ale 
ratei de impozitare pentru întreprinderile mici, care vor reduce probabil veniturile din 
impozitele pe profit cu 0,2 % din PIB începând cu 2012/2013.  
Comparativ atât cu programul de convergen ţă din ianuarie 2010, cât şi cu bugetul 2010 din 
martie 2010, proiec ţiile macroeconomice din bugetul de urgen ţă din iunie 2010, care au fost 
realizate în mod independent de noul Office for Budget Responsibility , sunt mult mai în 
concordan ţă cu previziunile serviciilor Comisiei din prim ăvara lui 2010 referitoare la 
2010/2011 şi 2011/2012 şi cu estim ările consensuale actuale pentru perioada cuprins ă între 
2012 şi 2014. Cu toate acestea, cre şterea produc ţiei poate fi mai slab ă decât se prevedea în 
buget, probabil ca urmare a unui impact mai puternic al m ăsurilor suplimentare asupra cererii 
şi a unui mediu extern mai slab, care ar avea efect e secundare asupra finan ţelor publice. În 
plus faţă de riscurile macroeconomice, reducerile de  cheltuieli planificate vor fi, din cauza 
dimensiunii lor, dificil de implementa t. Neimplementarea acestora va reduce șansele țării de a 
se conforma recomand ării Consiliului, în absen ţa unor măsuri compensatorii. Per ansamblu, 
deși riscurile sunt substan ţiale, în acest stadiu Regatul Unit pare a se situa pe calea cea bun ă 
pentru a atinge un deficit sub 3 % din PIB pân ă la termenul limit ă recomandat, deficitul 
prevăzut de 2¼ % din PIB în  2014/2015 oferind protec ție împotriva derapajelor. 
 
RO 7   RO În bugetul din iunie 2010, autorit ăţile britanice au anun ţat, de asemenea, un nou „mandat” 
fiscal: „realizarea soldul curent ajustat ciclic (adic ă excluzând cheltuielile de capital), pân ă la 
sfârşitul perioadei mobile de prognoz ă de cinci ani”. La aceasta se adaug ă un obiectiv de 
reducere a datoriei nete ca procent din PIB pân ă în 2015/2016. Acest nou mandat, care are un 
obiectiv clar definit şi lasă mai puţin loc manipul ării, reprezint ă o îmbun ătăţire netă față de 
„regula de aur” precedent ă. Deşi definiţiile obiectivelor bugetare nu sunt direct comparabile, 
deoarece deficitul țintă nu ia în considerare în mod e xplicit cheltuielile de capital şi datoria 
ţintă se referă la datoria net ă, în loc de datoria brut ă, abordarea din noul mandat ar trebui s ă 
contribuie la o mai mare coeren ţă cu cadrul UE. 
4. CONCLUZII 
Pe baza informa țiilor disponibile, s-ar p ărea că Regatul Unit a întreprins ac țiuni care asigur ă 
un progres adecvat în direc ția corectării deficitului excesiv în term enul stabilit de Consiliu. În 
mod particular, m ăsurile anun ţate în bugetul de urgen ţă din iunie 2010 vor spori şi mai mult 
dimensiunea consolid ării fiscale în 2010/2011 şi vor crește de asemenea în mod semnificativ 
ritmul prev ăzut de reducere a deficitului pe termen mediu.  
Ca urmare a m ăsurilor anun ţate în bugetul din iunie 2010, OBR prevede c ă deficitul va sc ădea 
până la 2¼ % din PIB în 2014/2015 - termenul limit ă stabilit pentru Marea Britanie în 
Recomandarea Consiliului din decembrie 2009. Fa ță de previziunile anterioare, aceste 
previziuni în materie de cre ştere a produc ţiei se conformeaz ă mult mai bine previziunilor 
serviciilor Comisiei. Ritmu l planificat al consolid ării se bazeaz ă pe o reducere a cheltuielilor 
discreţionare. Publicarea analizei cheltuielilor prev ăzută pentru 20 octombrie 2010, prin care 
se vor stabili plafoane de cheltuieli detaliate pentru fiecare minister în vederea sprijinirii 
obiectivelor generale în materie de cheltuieli pentru întreaga durat ă a legislaturii actuale, va 
reprezenta o alt ă etapă important ă în eforturile autorit ăţilor de a restabil i sustenabilitatea 
finanţelor publice în Regatul Unit. Din cauza amplorii lor, reducer ile planificate ale 
cheltuielilor vor fi dificil de implementat. În caz de neimplementare, șansele țării de a se 
conforma recomand ării Consiliului se reduc, în absen ţa unor m ăsuri compensatorii. Noul 
Office of Budget Responsibility  (OBR) și noul mandat fiscal anun ţat de autorit ăţile din 
Regatul Unit ar trebui s ă contribuie totu şi la îmbun ătăţirea cadrului bugetar şi la limitarea 
riscurilor care planeaz ă asupra ajust ării. Deşi definiţiile obiectivelor bug etare nu sunt direct 
comparabile deoarece deficitul țintă nu ia în considerare în mod e xplicit cheltuielile de capital 
şi datoria ţintă se referă la datoria net ă, în loc de datoria brut ă, abordarea din noul mandat ar 
trebui să contribuie la o mai mare coeren ţă cu cadrul UE. Per ansamblu, chiar dac ă riscurile 
persistă, Regatul Unit pare a se afla în acest moment pe calea cea bun ă îndreptându-se spre 
atingerea unui deficit sub 3 % din PIB, pân ă la termenul limit ă recomandat.   
Având în vedere evaluarea de mai sus, Comisia consider ă că în prezent nu sunt necesare 
măsuri suplimentare în cadrul procedurii de de ficit excesiv pentru Regatul Unit. Comisia va 
continua s ă monitorizeze cu aten ție evoluția bugetar ă în Regatul Unit, în conformitate cu 
tratatul și cu Pactul de stabilitate și creștere. 
 
RO 8   RO Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare  
    2008/20
09 2009/20
10 2010/20
11 2011/20
12 2012/20
13 2013/20
14 2014/20
15 2015/20
16 
Bugetul din iunie 
2010 -1,4 -3,7 1,8 2,4 2,9 2,8 2,7 2,7 
COM prim ăvară 
2010 -1,4 -3,7 1,7 2,2 - - - - PIB real 
(variație %) 
PC ianuarie 2010  -1,3 -3,5 2,0 3,3 3,3 3,3 3,3 - 
Bugetul din iunie 
2010 -1,0 -4,1 -3,7 -3,5 -2,8 -2,3 -1,6 -0,9 
COM prim ăvară 
2010 0,3 -4,0 -3,7 -2,8 - - - - Output gap 1 
(% din PIB-ul 
potențial) 
PC ianuarie 2010  0,0 -4,6 -4,4 -2,8 -1,5 -0,4 0,5 - 
Bugetul din iunie 
2010 -6,8 -11,3 -10,2 -7,7 -5,7 -3,7 -2,3 -1,3 
COM prim ăvară 
2010 -6,8 -12,2 -11,5 -9,4 - - - - Soldul bugetului 
general2  
(% din PIB)  
PC ianuarie 2010  -6,9 -12,7 -12,1 -9,2 -7,4 -5,6 -4,7 - 
Bugetul din iunie 
2010 -4,7 -9,1 -7,3 -4,7 -2,5 -0,3 1,2 2,2 
COM prim ăvară 
2010 -4,7 -10,0 -8,6 -6,4 - - - - Sold primar 
(% din PIB)  
PC ianuarie 2010  -4,7 -10,5 -9,1 -5,7 -3,7 -1,8 -0,9 - 
Bugetul din iunie 
2010 -6,4 -9,6 -8,6 -6,2 -4,5 -2,7 -1,6 -0,9 
COM prim ăvară 
2010 -6,9 -10,5 -10,0 -8,2 - - - - Sold ajustat ciclic1  
(% din PIB)  
PC ianuarie 2010  -6,9 -10,8 -10,3 -8,0 -6,8 -5,5 -4,9 - 
Bugetul din iunie 
2010 -5,7 -9,3 -8,6 -6,2 -4,5 -2,7 -1,6 -0,9 
COM prim ăvară 
2010 -6,2 -10,2 10,0 -8,2 - - - - Sold structural3 
(% din PIB)  
PC ianuarie 2010  -6,2 -10,5 -10,3 -8,0 -6,8 -5,5 -4,9 - 
Bugetul din iunie 
2010 55,8 71,2 78,9 83,6 85,5 84,9 83,1 80,4 
COM prim ăvară 
2010 55,8 71,4 80,9 87,9 - - - - Datorie public ă 
brută 
(% din PIB)  
PC ianuarie 2010  55,5 72,9 82,1 88,0 90,9 91,6 91,2 - 
Observații:     
 1 Output gap-urile (devia țiile PIB) și soldurile ajustate ciclic în conformitate cu programele/bugetul, recalculate de serviciile Comisiei pe baza 
informațiilor din programe/buget.  
 2 Deficitul public general ajustat în func ție de acordarea de licen țe UMTS, în conformitate cu  decizia Eurostat. Ca regul ă generală, aceasta m ărește 
cifra deficitului cu 0,1 puncte procen tuale, în raport cu cifra publicat ă în documentele bugetare oficiale.  
 3 Sold ajustat ciclic, excluzând m ăsurile one-off și alte măsuri temporare.  
 Surse : 
 Bugetul din iunie 2010; Previziun ile serviciilor Comisiei din prim ăvara anului 2010 (COM); Programul de convergen ță al Regatului Unit din 
ianuarie 2010 (PC); calcule efect uate de servici ile Comisiei.