(6)Urmând abordarea din avizul Consiliului din 18 iunie 2021 privind Programul de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară este în prezent cel mai bine măsurată ca fiind variația cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare privind veniturile), excluzând măsurile de urgență temporare legate de criza provocată de pandemia de COVID-19, dar incluzând cheltuielile finanțate prin sprijin nerambursabil (granturi) din Mecanismul de redresare și reziliență și din alte fonduri ale UE, în raport cu creșterea potențială pe termen mediu. Pentru a evalua dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și tranziția digitală, se acordă atenție, pe lângă orientarea bugetară generală, și evoluției cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criza provocată de pandemia de COVID-19) și investițiilor.

(7)La 2 martie 2022, Comisia a adoptat o comunicare care prezintă orientări generale pentru politica bugetară în 2023, scopul fiind acela de a sprijini pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre, consolidând astfel coordonarea politicilor. Comisia a observat că, pe baza perspectivelor macroeconomice din previziunile din iarna anului 2022, trecerea de la o orientare bugetară agregată favorabilă în perioada 2020-2022 la o orientare bugetară agregată în general neutră pare adecvată în 2023, Comisia rămânând în același timp pregătită să reacționeze la evoluțiile situației economice. Comisia a anunțat că în recomandările bugetare pentru 2023 ar trebui să se facă în continuare distincție între statele membre și să se țină seama de posibilele efecte de propagare transnaționale. Comisia a invitat statele membre să integreze orientările în programele lor de stabilitate și de convergență. Comisia s-a angajat să monitorizeze îndeaproape evoluțiile economice și să își ajusteze orientările de politică în funcție de necesități și cel târziu în pachetul de primăvară al semestrului european de la sfârșitul lunii mai 2022.

(8)În ceea ce privește orientările bugetare prezentate la 2 martie 2022, recomandările bugetare pentru 2023 iau în considerare înrăutățirea perspectivelor economice, creșterea gradului de incertitudine și alte riscuri de evoluție negativă, precum și creșterea inflației în comparație cu previziunile de iarnă. Având în vedere aceste considerații, răspunsul bugetar trebuie să extindă investițiile publice pentru tranziția verde și cea digitală și pentru securitatea energetică și să susțină puterea de cumpărare a celor mai vulnerabile gospodării, astfel încât să atenueze impactul creșterii abrupte a prețurilor la energie și să contribuie la limitarea presiunilor inflaționiste generate de efectele secundare prin măsuri specifice și temporare. Politica fiscal-bugetară trebuie să rămână flexibilă pentru a se adapta la circumstanțele care evoluează rapid și să țină seama de situația fiscală și economică a fiecărui stat membru în parte, inclusiv în ceea ce privește expunerea la criză și afluxul de persoane strămutate din Ucraina.

(9)La 30 aprilie 2021, Letonia a transmis Comisiei planul său național de redresare și reziliență, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/241. În temeiul articolului 19 din Regulamentul (UE) 2021/241, Comisia a evaluat relevanța, eficacitatea, eficiența și coerența planului de redresare și reziliență, în conformitate cu orientările privind evaluarea prevăzute în anexa V la regulamentul menționat. La 13 iulie 2021, Consiliul a adoptat Decizia de aprobare a planului de redresare și reziliență al Letoniei. Eliberarea tranșelor este condiționată de o decizie a Comisiei, adoptată în conformitate cu articolul 24 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2021/241, conform căreia Letonia a atins în mod satisfăcător jaloanele și țintele relevante stabilite în decizia de punere în aplicare a Consiliului. Atingerea în mod satisfăcător a acestor jaloane și ținte presupune că nu s-a anulat atingerea jaloanelor și a țintelor anterioare.

(10)La 22 aprilie 2022, Letonia și-a prezentat Programul național de reformă pe 2022 și, la 26 aprilie 2022, Programul de stabilitate pentru 2022, în conformitate cu termenul stabilit la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. În conformitate cu articolul 27 din Regulamentul (UE) 2021/241, Programul național de reformă pentru 2022 reflectă, de asemenea, raportarea bianuală efectuată de Letonia cu privire la progresele înregistrate în implementarea planului său de redresare și reziliență.

(11)Comisia a publicat raportul de țară din 2022 pentru Letonia la 23 mai 2022. În acest raport au fost evaluate progresele realizate de Letonia în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor relevante specifice acestei țări adoptate de Consiliu în 2019, 2020 și 2021 și s-a făcut bilanțul implementării de către Letonia a planului de redresare și reziliență, pe baza Tabloului de bord privind redresarea și reziliența. Pe baza acestei analize, în raportul de țară au fost identificate deficiențe în ceea ce privește provocările care nu sunt abordate sau sunt abordate doar parțial în planul de redresare și reziliență, precum și provocări noi și emergente, inclusiv cele legate de invadarea Ucrainei de către Rusia. De asemenea, raportul de țară a evaluat progresele realizate de Letonia în ceea ce privește punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale și îndeplinirea obiectivelor principale ale UE în materie de ocupare a forței de muncă, de competențe și de reducere a sărăciei, precum și progresele înregistrate în ceea ce privește atingerea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU.

(12)La 23 mai 2022, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din TFUE. Acest raport a analizat situația bugetară a Letoniei, întrucât deficitul său public din 2021 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Conform concluziilor raportului, criteriul deficitului nu a fost îndeplinit. În conformitate cu Comunicarea din 2 martie 2022, Comisia nu a propus deschiderea unor noi proceduri de deficit excesiv în primăvara anului 2022 și va reevalua dacă este relevant să propună deschiderea unor astfel de proceduri în toamna anului 2022.

(13)La 20 iulie 2020, Consiliul a recomandat Letoniei ca în 2020 și 2021 să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. De asemenea, Consiliul a recomandat Letoniei să aplice, atunci când condițiile economice o vor permite, politici fiscal-bugetare menite să permită obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității datoriei, sporind, în același timp, investițiile. În 2021, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Letoniei a crescut de la 4,5 % din PIB în 2020 la 7,3 % în 2021. Răspunsul Letoniei în materie de politică fiscal-bugetară a sprijinit redresarea economică în 2021, iar măsurile temporare de sprijin de urgență au crescut de la 2,8 % din PIB în 2020 la 5,2 % în 2021. Măsurile luate de Letonia în 2021 au fost conforme cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile bugetare discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 au fost în principal temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. În același timp, unele dintre măsurile discreționare adoptate de guvern în perioada 2020-2021 nu au fost nici temporare, nici însoțite de măsuri compensatorii, constând în principal într-o reducere a ratei contribuțiilor la asigurările sociale, o creștere a pragului venitului personal neimpozabil, creșterea salariilor personalului medical și ale profesorilor, precum și creșterea prestațiilor sociale minime. Pe baza datelor validate de Eurostat, datoria publică a fost de 44,8 % din PIB în 2021.

(14)Scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din Programul de stabilitate pentru 2022 este realist în 2022 și prudent în perioada următoare. Potrivit previziunilor guvernului, PIB-ul real ar urma să crească cu 2,1 % în 2022 și cu 2,5 % în 2023. Prin comparație, previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 estimează o creștere similară a PIB-ului real, de 2,0 % în 2022, și o creștere ușor mai mare a PIB­ului, de 2,9 %, în 2023, această diferență fiind determinată în principal de o perspectivă mai pozitivă în ceea ce privește consumul privat și exporturile. În Programul său de stabilitate pentru 2022, guvernul preconizează că deficitul total va scădea până la 6,5 % din PIB în 2022 și până la 2,8 % în 2023. Deficitul semnificativ din 2022 reflectă în principal măsurile incluse în bugetul pentru 2022, și anume o creștere a veniturilor neimpozabile, un pachet considerabil de investiții și o creștere a salariilor angajaților din sectorul asistenței medicale, din sectorul afacerilor interne și din sectorul educației. În plus, sprijinul guvernamental semnificativ acordat gospodăriilor și întreprinderilor pentru a atenua creșterea prețurilor la energie, precum și creșterea preconizată mai lentă a veniturilor fiscale din cauza impactului negativ asupra economiei al invadării Ucrainei de către Rusia vor menține deficitul ridicat, în pofida faptului că sprijinul acordat economiei în contextul pandemiei de COVID-19 a fost semnificativ mai mic în 2022 decât în 2021. Conform Programului de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va crește, ajungând la 45,7 % în 2022 și va scădea până la 45,2 % în 2023. Pe baza măsurilor de politică cunoscute la data-limită a previziunilor, previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 estimează un deficit public de 7,2 % din PIB pentru 2022 și de 3,0 % din PIB pentru 2023. Acesta este mai mare decât deficitul preconizat în Programul de stabilitate pentru 2022, lucru cauzat în principal de măsurile de politică suplimentare incluse în previziunile Comisiei, și anume crearea de rezerve naționale de securitate a aprovizionării cu energie în conformitate cu modificările recente ale Legii energiei (impactul bugetar în 2022 este estimat la 0,6 % din PIB). Crearea de rezerve a fost anunțată în mod credibil, dar nu era cunoscută la momentul pregătirii Programului de stabilitate. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 estimează o pondere a datoriei publice în PIB de 47,0 % în 2022 și de 46,5 % în 2023, valori superioare celor din previziunile Programului de stabilitate. Diferența se datorează estimării unui deficit mai mare și a unui PIB nominal mai mic.

Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022, creșterea potențială a producției pe termen mediu (media pe 10 ani) este estimată la 2,3 %. Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din Planul de redresare și reziliență și pot stimula creșterea potențială a Letoniei.

(15)În 2022, guvernul a eliminat treptat majoritatea măsurilor luate ca răspuns la criza provocată de pandemia de COVID-19, astfel încât se preconizează că măsurile temporare de sprijin de urgență vor scădea de la 5,2 % din PIB în 2021 la 0,8 % în 2022. Deficitul public este afectat de măsurile adoptate pentru a contracara impactul economic și social al creșterii prețurilor la energie, care, în previziunile Comisiei din primăvara anului 2022, sunt estimate la 0,9 % din PIB în 2022 și care urmează să fie eliminate treptat în 2023. Aceste măsuri constau în principal în plafonarea prețurilor la energie pentru gospodării și antreprenori, acoperirea completă de către stat a anumitor subcomponente ale tarifului la energie electrică, precum și sprijinirea anumitor grupuri sociale și a gospodăriilor mai sărace. Aceste măsuri au fost anunțate ca fiind temporare. Cu toate acestea, în cazul în care prețurile la energie rămân ridicate și în 2023, o parte din aceste măsuri ar putea fi menținute. Unele dintre aceste măsuri au un caracter general, în special plafonarea prețurilor la energie. Deficitul public este afectat și de costurile acordării de protecție temporară persoanelor strămutate din Ucraina, care, conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022, sunt estimate la 0,3 % din PIB în 2022 și la 0,5 % din PIB în 2023, precum și de creșterea cheltuielilor pentru apărare cu 0,1 % din PIB în 2022 și cu 0,3 % din PIB în 2023.

(16)La 18 iunie 2021, Consiliul a recomandat ca, în 2022, Letonia să mențină o orientare bugetară care să sprijine activitatea economică, profitând inclusiv de impulsul oferit de Mecanismul de redresare și reziliență, și să păstreze investițiile finanțate la nivel național. Consiliul a recomandat, de asemenea, Letoniei să mențină sub control creșterea cheltuielilor curente finanțate la nivel național. De asemenea, Consiliul a recomandat Letoniei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, o politică fiscal-bugetară care să vizeze obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu și, în același timp, intensificarea investițiilor în vederea stimulării potențialului de creștere.

(17)În 2022, pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022 și incluzând informațiile cuprinse în Programul de stabilitate al Letoniei pentru 2022, se preconizează că orientarea bugetară va fi favorabilă, situându-se la -3,3 % din PIB, așa cum a recomandat Consiliul. Letonia intenționează să ofere sprijin continuu pentru redresare prin utilizarea Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța investiții suplimentare, așa cum a recomandat Consiliul. Conform proiecțiilor, contribuția pozitivă la activitatea economică a cheltuielilor finanțate prin granturi din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și din alte fonduri ale UE va crește cu 0,8 puncte procentuale din PIB comparativ cu 2021. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă la orientarea bugetară de 0,3 puncte procentuale din PIB în 2022. Prin urmare, Letonia intenționează să mențină investițiile finanțate la nivel național, conform recomandării Consiliului. În același timp, se preconizează că creșterea cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără noile măsuri privind veniturile) în 2022 va avea o contribuție expansionistă de 1,5 puncte procentuale la orientarea bugetară generală. Această contribuție expansionistă semnificativă include impactul suplimentar al măsurilor menite să combată impactul economic și social al creșterii prețurilor la energie (0,8 % din PIB), precum și costurile pentru oferirea de protecție temporară persoanelor strămutate din Ucraina (0,3 % din PIB). Letonia menține sub control, în mare măsură, creșterea cheltuielilor curente finanțate la nivel național în 2022, deoarece contribuția expansionistă semnificativă a cheltuielilor curente finanțate la nivel național în 2022 se datorează în principal măsurilor de combatere a impactului economic și social al creșterii prețurilor la energie, precum și costurilor aferente acordării de protecție temporară persoanelor strămutate din Ucraina.

(18)În 2023, orientarea bugetară este estimată în previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 la +3,2 % din PIB, în ipoteza menținerii politicilor actuale. Se preconizează că Letonia va utiliza în continuare granturile acordate din Mecanismul de redresare și reziliență în 2023 pentru a finanța investiții suplimentare în sprijinul redresării. Conform proiecțiilor, contribuția pozitivă la activitatea economică a cheltuielilor finanțate prin granturi din cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și din alte fonduri ale UE va crește cu 0,9 puncte procentuale din PIB comparativ cu 2022. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție restrictivă la orientarea bugetară de 0,8 puncte procentuale în 2023. În același timp, se preconizează că creșterea cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără noile măsuri privind veniturile) în 2023 va avea o contribuție restrictivă de 2,7 puncte procentuale la orientarea bugetară generală. Aceasta include impactul eliminării treptate a măsurilor care vizează abordarea creșterii prețurilor la energie (0,9 % din PIB) și costurile suplimentare pentru a oferi protecție temporară persoanelor strămutate din Ucraina (0,1 % din PIB).

(19)În Programul de stabilitate pentru 2022, se preconizează că deficitul public va scădea treptat la 2,3 % din PIB în 2024 și la 1,7 % până în 2025. Prin urmare, se preconizează că deficitul public va rămâne sub 3 % din PIB pe durata programului. Aceste previziuni presupun eliminarea treptată a programelor de sprijin și creșterea solidă a veniturilor fiscale. Conform Programului de stabilitate, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea în continuare până în 2025, ajungând la 44,5 % în 2024 și la 43,4 % în 2025. Pe baza analizei Comisiei, riscurile legate de sustenabilitatea datoriei par reduse pe termen mediu.

(20)Veniturile fiscale ale Letoniei ca procent din PIB se situează cu mult sub media UE, ceea ce limitează finanțarea serviciilor publice. Letonia colectează cele mai mici venituri din impozitul pe profit din UE (0,7 % din PIB în 2020), în timp ce veniturile din impozitele pe proprietate sunt de 1,0 % din PIB, media UE fiind de 2,3 % din PIB. În plus, în timp ce sarcina fiscală asupra unei persoane cu venituri medii este apropiată de media UE, rata impozitării implicite a veniturilor salariale este printre cele mai scăzute din UE, ceea ce indică existența unei marje considerabile de creștere a veniturilor din impozitarea veniturilor salariale printr-o mai bună colectare și o progresivitate sporită. Cheltuielile publice ale Letoniei în domeniul asistenței medicale și al protecției sociale sunt deosebit de mici în comparație cu media UE, împiedicând accesul egal și rapid la asistență medicală și la asistență socială adecvate. Prin urmare, în Letonia există una dintre cele mai mari inegalități a veniturilor, unul dintre cele mai scăzute impacturi ale transferurilor sociale asupra reducerii sărăciei și unele dintre cele mai slabe rezultate privind starea de sănătate din UE. În pofida creșterilor recente, venitul minim, pensiile minime și prestațiile de invaliditate se situează sub pragul de sărăcie. Accesul limitat la asistență și servicii sociale pentru grupurile vulnerabile, precum și calitatea acestora împiedică și mai mult incluziunea socială. Sistemul de îngrijire pe termen lung este subdezvoltat, oferta de servicii de îngrijire la domiciliu și de servicii comunitare fiind limitată. Locuințele sociale sunt rare și adesea nu oferă condiții de viață adecvate. În plus, asistența socială variază de la o municipalitate la alta și adesea nu este suficient de bine direcționată. Un nivel mai mare al impozitării proprietăților și a capitalului, precum și o progresivitate sporită a impozitării veniturilor oferă cel mai bun potențial de creștere a veniturilor fiscale, întrucât aceste surse sunt în continuare subutilizate în comparație cu media UE. În plus, eforturile de reducere a economiei subterane ar trebui să continue dincolo de măsurile planificate în planul de redresare și reziliență.

(21)În conformitate cu articolul 19 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (UE) 2021/241 și cu criteriul 2.2 din anexa V, planul de redresare și reziliență include un set amplu de reforme și investiții care se consolidează reciproc și care urmează să fie puse în aplicare până în 2026. Acestea contribuie la abordarea tuturor provocărilor economice și sociale sau a unei părți semnificative a acestora, care au fost identificate în recomandările specifice adresate Letoniei de către Consiliu în cadrul semestrului european din 2019 și 2020, pe lângă orice alte recomandări specifice acestei țări emise până la data adoptării unui plan. În special, planul Letoniei include măsuri care abordează, în grade diferite, toate cele șase provocări generale – bugetar-fiscale, privind capitalul uman, privind administrația publică, privind productivitatea și privind tranziția digitală și tranziția verde. Planul include reforme legate de guvernanța și finanțarea instituțiilor de învățământ superior, punerea în aplicare a unei strategii cuprinzătoare privind resursele umane în domeniul asistenței medicale și introducerea indexării venitului minim. Printre investițiile considerabile se numără ecologizarea transporturilor din Riga, prin achiziționarea de vehicule publice nepoluante, precum și renovarea energetică a clădirilor și întreprinderilor private și publice. De asemenea, sunt planificate investiții semnificative pentru promovarea dezvoltării regionale: construirea de școli, parcuri industriale și locuințe la prețuri accesibile, precum și modernizarea spitalelor. Potrivit previziunilor, aceste măsuri vor stimula potențialul de creștere al economiei într-un mod durabil.

(22)Se preconizează că implementarea planului de redresare și reziliență al Letoniei va contribui la realizarea de progrese suplimentare în ceea ce privește tranziția verde și cea digitală. Măsurile de sprijinire a atingerii obiectivelor climatice în Letonia reprezintă 37,6 % din alocarea totală a planului, în timp ce măsurile de sprijinire a obiectivelor digitale reprezintă 21 % din alocarea totală a planului. Implementarea integrală a planului de redresare și reziliență, în concordanță cu jaloanele și țintele relevante, va ajuta Letonia să se redreseze rapid în urma consecințelor crizei provocate de pandemia de COVID-19, consolidându-și în același timp reziliența. Implicarea sistematică a partenerilor sociali și a altor părți interesate relevante rămâne importantă pentru implementarea cu succes a planului de redresare și reziliență, precum și a altor politici economice și de ocupare a forței de muncă ce nu se limitează la acest plan, în scopul de a asigura asumarea pe scară largă a agendei politice globale.

(23)Letonia nu a prezentat încă în mod oficial acordul de parteneriat și celelalte documente de programare ale politicii de coeziune. În concordanță cu Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021, Letonia trebuie să țină seama de recomandările de țară relevante specifice acestei țări la programarea fondurilor politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027. Aceasta este o condiție prealabilă pentru îmbunătățirea eficacității și maximizarea valorii adăugate a sprijinului financiar care urmează să fie primit din fondurile politicii de coeziune, promovându-se, în același timp, coordonarea, complementaritatea și coerența dintre aceste fonduri și alte instrumente și fonduri ale Uniunii. Implementarea cu succes a Mecanismului de redresare și reziliență și a programelor politicii de coeziune depinde, de asemenea, de eliminarea blocajelor din calea investițiilor ce vizează sprijinirea tranziției verzi și digitale, precum și dezvoltarea teritorială echilibrată.

(24)Dincolo de provocările economice și sociale abordate de planul de redresare și reziliență, Letonia se confruntă cu o serie de provocări suplimentare, printre care se numără accesul la credite bancare. Fluxul de credite către sectorul privat a fost negativ în cea mai mare parte a ultimului deceniu. Acesta a devenit pozitiv în 2016, dar rata de creștere a creditelor a rămas sub rata de creștere a PIB-ului. În 2020, datoria sectorului privat era de 66,5 % din PIB, comparativ cu 78,3 % din PIB cu 5 ani înainte. Întreprinderile mici și mijlocii au întâmpinat dificultăți deosebite în obținerea de credite, cauzate parțial de riscul lor de credit mai ridicat, dar și de un cost relativ mare al creditelor și de formalitățile administrative împovărătoare cu care s-au confruntat. În plus, lichiditatea scăzută a activelor oferite drept garanții îngreunează în mare măsură obținerea de credite în afara regiunii Riga. Acest lucru reprezintă o barieră semnificativă atât pentru împrumuturile ipotecare, cât și pentru împrumuturile pentru întreprinderi. De asemenea, finanțarea tehnologiilor ecologice pentru consumatori ar putea deveni mai accesibilă prin intermediul unor produse de credit mai ieftine și acordate pe termen mai lung. Eforturile de politică s-au axat în principal pe sprijinirea creditării prin combinarea acesteia cu granturile publice. Totuși, acest lucru implică un cost semnificativ pentru bugetul de stat și, prin urmare, nu este o modalitate sustenabilă de stimulare a creditării. Atenuarea constrângerilor legate de oferta de credite necesită îmbunătățiri generale în ceea ce privește transparența și încrederea în mediul de afaceri, inclusiv reducerea economiei subterane. În plus, există posibilitatea creșterii ratelor de recuperare a creditelor, care ar putea fi facilitată de un sistem juridic mai eficient și ar reduce costurile băncilor asociate creditelor neperformante. Schemele de împrumuturi și de garanții specifice ar putea contribui la reducerea riscurilor de lichiditate cu care se confruntă băncile atunci când acceptă garanții pe piețe relativ nelichide. Sistemele publice de împrumut pentru investiții importante din punct de vedere strategic, cum ar fi tranziția verde și dezvoltarea regională, ar putea spori concurența efectivă pe piața bancară sau ar putea acoperi lacunele de pe piață în cazurile în care finanțarea bancară este fie prea costisitoare, fie indisponibilă. În plus, sistemele publice de garantare și de împrumut oferă o modalitate mult mai eficientă din punctul de vedere al costurilor de a sprijini împrumuturile private decât sistemele de granturi. Pe lângă barierele din calea finanțării bancare, piața letonă a surselor alternative de finanțare este în prezent subdezvoltată, însă această situație poate fi remediată, existând astfel potențialul îmbunătățirii accesului întreprinderilor la finanțare.