ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.7.1

În ceea ce privește opțiunile de simplificare a directivei contabile în favoarea IMM-urilor, care constau esențialmente în extinderea opțiunilor pentru IMM-uri prevăzute deja în directive, trebuie analizată funcționarea acestor opțiuni în statele membre, înainte de introducerea noilor directive. În plus, CESE recomandă ca principiul only once să fie aplicat sistematic la toate nivelurile (8).
—

Testarea Beta are loc după testarea Alpha. Versiunile de software, cunoscute sub numele de versiuni Beta, sunt livrate unui număr restrâns de utilizatori din afara echipei de programare, astfel ca testarea ulterioară independentă să poată asigura că produsul are puține defecte.
3.2

Comisia și-a propus să dea o definiție a „falsului” conducător auto independent: „«lucrător mobil» include, de asemenea, orice persoană care nu este legată de niciun angajator printr-un contract de muncă sau prin altă formă de raporturi de muncă pe scară ierarhică, însă: a) nu are libertatea de a-și organiza activitățile legate de muncă; b) venitul său nu depinde direct de profitul realizat; c) nu are libertatea, în mod individual sau printr-o cooperare între conducători auto independenți, de a avea relații cu mai mulți clienți.”
2.6

Angajamentul diverselor organizații la nivel internațional a fost ilustrat, printre altele, de inițiativele următoare: — baza de date OCDE privind cercetările asupra sănătății umane și securității mediului (OECD Database on Human Health and Environmental Safety Research), care a permis lansarea unei baze de date privind cercetările asupra siguranței nanomaterialelor de sinteză (Database of Research into the Safety of Manufactured Nanomaterials); — programul comun FAO/OMS privind normele alimentare (Joint FAO/WHO Food Standards Program), în vederea organizării unui forum internațional neutru pentru problemele de siguranță alimentară puse de nanotehnologii, precum și în scopul elaborării acordurilor de colaborare asupra acestor aspecte; — proiectul OCDE pentru evaluarea siguranței unei mostre reprezentative de nanomateriale de sinteză (OECD Project for Safety Testing of a Representative Set of Manufactured Nanomaterials) și proiectul OCDE în materie de nanomateriale de sinteză și principii directoare ale testării (Manufactured Nanomaterials and Test Guidelines); — proiectul OCDE privind măsurarea și reducerea expunerii (OECD Project on Exposure Measurement and Exposure Mitigation); — proiectul OCDE privind rolul metodelor alternative în nanotoxicologie (OECD Project on The role of Alternative Methods in Nanotoxicology); — proiectul OCDE privind impactul și mediul antreprenorial (OECD Project on Impacts and the Business Environment); — proiectul OCDE privind implicarea opiniei publice și comunicarea (OECD Project on Communication and public engagement); — proiectul OCDE privind provocările globale: apa și nanotehnologia (OECD Project on Global Challenges: Nano and Water); — proiectul OCDE privind cooperarea în materie de evaluare a riscurilor (OECD Project on Co-operation on Risk Assessment); — centrele de colaborare cu OMS în vederea studierii sănătății la locul de muncă: riscurile nanotehnologiilor în ce privește sănătatea și siguranța la locul de muncă; — proiectul OMS/UE intitulat „O mai bună consiliere strategică în materie de mediu și sănătate în Europa – nanotehnologii”(WHO/EU Project on „Enhanced Policy Advice on Environment and Health in Europe” – Nanotechnologies); — acțiunile globale pentru o gestionare corectă a produselor chimice la nivel mondial, întreprinse de secțiunea „Produse chimice” a Direcției pentru tehnologie, industrie și economie (DTIE) a Programului Națiunilor Unite pentru Mediu (PNUE); — acțiunile imediate promovate de secțiunea pentru înaltă tehnologie și materiale noi a Centrului internațional pentru știință și înaltă tehnologie (ICS) din Trieste (în materie de evaluare a nanotehnologiilor și a potențialelor riscuri asociate dezvoltării și utilizării acestora); — standardele ISO TC229 referitoare la nanotehnologii; — reuniunea experților UNIDO (decembrie 2007): recomandări și plan de acțiune specific; evaluarea nanotehnologiilor și a riscurilor asociate. Activitate de cercetare privind impactul etic, legal și societal al N&N.
Având în vedere că mai multe state membre nu au reușit până în prezent să adapteze acciza minimă de 64 EUR la 1 000 de țigarete nici măcar la MPPC, ar trebui reanalizată propunerea de creștere a valorii la 90 EUR și, din diferite motive, fie ar trebui redusă această valoare, fie ar trebui prevăzută o perioadă mai lungă, până la 1 ianuarie 2018.

Chart 2:

Excise tax yield in EU countries as of January 1, 2008 (EUR per 1 000 cigarettes)

Chart 3:

Minimum Excise Tax in EU countries as of January 1, 2008 (EUR per 1 000 cigarettes)

Chart 4:

Total excise tax in EU countries as of January 1, 2008 (percentage of the MPPC, minimum set to 57 %)

Chart 5:

Specific ratio in EU countries as of January 1, 2008 (percentage specific to total tax on MPPC; set to 5 - 55 %)
4.3

Sunt menționate obiectivele specifice ale programelor, date cifrice, repartizarea fondurilor (2) etc. Pe scurt: — se acordă prioritate cercetării și inovării: 86 de miliarde, echivalentul a 25 % din totalul resurselor alocate; — 15 miliarde pentru servicii și infrastructuri; — 27 de miliarde (8 %) ca sprijin pentru IMM-uri; — 26 de miliarde pentru educație și formare; — politici de încurajare a ocupării forței de muncă, în special a locurilor de muncă pentru tineri, femei, migranți etc.; — ajutoare pentru persoane aflate sub pragul sărăciei, care nu reușesc să pătrundă pe piața forței de muncă; — 102 miliarde alocate mediului și dezvoltării durabile.
2.2

Propunerea de directivă a fost precedată de o consultare online a părților interesate; textul a fost redactat ținându-se seama de indicațiile primite, însă menținându-se, bineînțeles, principiile de bază care au inspirat această consultare: — expunerile interbancare nu sunt lipsite de risc și de aceea ar trebui legate de anumite limite; — securitizarea creditelor înseamnă că inițiatorii operațiunilor de securitizare și sponsorii (intermediarii) trebuie să rețină o anumită cotă de risc pentru expunerile pe care le securitizează; în plus, este imperativă aplicarea într-o proporție demonstrabilă a măsurilor de precauție (due dilligence) și a rigorii în cazul modelului de afaceri de tip „generare în vederea distribuției” (originate to distribute); — necesitatea creării de colegii de supraveghere pentru toate băncile transfrontaliere, cu obligația ca participanții să convină asupra unui mecanism de mediere, prin intermediul Comitetului Supraveghetorilor Bancari Europeni (Committee of European Banking Supervisors – CEBS).
3.6

În ciuda tuturor adversităților de moment, potențialul de cooperare este maxim, iar trei aspecte merită subliniate la acest nivel de abordare a problematicii. 3.6.1 În prezent, se resimte din plin deficitul de personal calificat în sectoare precum serviciile individuale, construcțiile, HoReCa etc. Învățământul tehnic și profesional a servit adesea drept punct de referință, la nivel local, pentru cooperarea dintre întreprinderi și instituțiile de învățământ. În numeroase țări, acesta a fost neglijat iar unii consideră că răspândirea precarității și a excluziunii din societățile noastre este strâns legată de acest fenomen. Responsabilitatea comună a întreprinderilor și instituțiilor de învățământ este de a revalorifica perspectivele de carieră (salarii, promovare etc.) și de a susține valoarea meseriilor și a ocupațiilor artizanale, asigurând totodată un învățământ de calitate, care să pună un accent important pe cultura generală. 3.6.2 Ritmul susținut și accelerat al schimbărilor impune în permanență actualizarea rezultatelor, formarea continuă, reînvățarea și menținerea la nivelul corespunzător a competențelor și calificărilor profesionale. Prin urmare, învățarea continuă este necesară în prezent pentru toți și reprezintă, deci, o ocazie extraordinară pentru crearea de parteneriate între angajatori și instituțiile de învățământ. 3.6.3 Fără excepție, instituțiile de învățământ rămân o necunoscută pentru cele mai multe întreprinderi, în special pentru IMM-uri. Or, acestea din urmă pot avea nevoie de programe de formare polivalente. O metodă prioritară ar fi atragerea mai multor angajatori în formarea cadrelor didactice implicate în procesul de creare a competențelor profesionale. În plus, ar trebui formați mediatori pentru stimularea și activarea parteneriatelor.
4.4

În plus, trebuie ca statele membre să aibă în vedere nu numai plata unei alocații, dar și acordarea de ajutor sub forma unui înlocuitor temporar. Pentru femeile care desfășoară o activitate independentă și pentru soțiile/soții colaboratori, sistemele de sprijin și de înlocuire sunt la fel de importante ca și alocațiile financiare. Directiva trebuie să evite stabilirea de priorități în ceea ce privește aceste prestații de asigurări sociale. În plus, este necesar ca stabilirea unui nivel adecvat al alocației să facă obiectul unei decizii la nivel național, luându-se în considerare diferența obiectivă dintre lucrătorii independenți și soțiile/soții colaboratori.
4.3.1

Comitetul ar dori o mai mare claritate și o formulare mai potrivită a unora dintre propuneri, în special în ceea ce privește interfața dintre comitetul pentru medicamente de uz uman și noul comitet pentru farmacovigilență, implicarea pacienților și a cetățenilor (și sub aspectul raportării de către aceștia a reacțiilor adverse suspectate), rolul listei medicamentelor aflate sub supraveghere strictă, precum și definițiile privitoare la studiile de siguranță non-intervenționale. CESE dorește să facă referire la recent instituitul Comitet pentru terapii avansate (Committee for Advanced Therapies — CAT), care se ocupă chiar de autorizare și de problemele ulterioare introducerii pe piață, inclusiv farmacovigilența și monitorizarea eficacității a medicamentelor din terapiile avansate, astfel cum au fost definite în Regulamentul (CE) nr. 1394/2007. Acesta a fost elaborat pornind de la necesitatea de a dispune de expertiza necesară evaluării unor produse farmaceutice atât de specializate și complexe.
4.1

Comitetul pentru medicamente de uz uman (CMPH – Medicinal Products for Human Use) din cadrul Agenției are sarcina de a pregăti avizul acesteia privind orice aspect referitor la evaluarea medicamentelor de uz uman. Toate deciziile de autorizare sunt luate pe baza unor criterii științifice referitoare la calitatea, siguranța și eficiența medicamentului respectiv.
3.1

În materie de deconturi sau de plăți succesive [articolul 64 alineatul (2)], noile norme stabilesc că livrarea continuă de mărfuri pe o perioadă care depășește o lună calendaristică, mărfuri care sunt livrate sau transferate în regim de scutire de TVA, se consideră ca fiind efectuată în momentul încheierii fiecărei luni calendaristice; prestarea continuă de servicii pentru care trebuie să se plătească TVA, și care se face pe o perioadă mai mare de un an, se consideră efectuată la expirarea fiecărui an calendaristic. „În anumite cazuri”, altele decât cele de mai sus, statele membre pot introduce un termen convențional de un an calendaristic în cazul livrării de mărfuri sau prestării de servicii.
2.1

Propunând înlocuirea Directivei DEEE (recuperarea deșeurilor de echipamente electrice și electronice) cu o directivă reformată, care are ca scop, pe de o parte, creșterea volumului de deșeuri recuperate și tratate, extinderea domeniului de aplicare la materialele medicale și cele utilizate în spitale, precum și la instrumentele de control și, pe de altă parte, promovarea reutilizării materialelor reparabile, Comisia urmărește atât îmbunătățirea protecției mediului, cât și o simplificare administrativă. Propunerea de directivă care are ca obiectiv restricționarea utilizării substanțelor toxice sau periculoase în echipamentele electrice și electronice (Restriction of the Use of Certain Hazardous Substances – RoHS) și care face obiectului prezentului aviz al Comitetului se află în relație de complementaritate și interdependență cu reformarea directivei DEEE, trebuind să fie ea însăși reformată în consecință.
3.2.1

Pe lângă acesta, prin programul-cadru CIP (Competiveness and Innovation Framework Programme) (9) și inițiativa pilot JASMINE (Joint Action to Support Microfinance Institutions in Europe), care printre altele trebuie să promoveze consolidarea și dezvoltarea institutelor de microfinanțare nebancare (10), Comisia Europeană a lansat inițiative importante pentru îmbunătățirea situației de capital a IMM-urilor și microîntreprinderilor. Comitetul recomandă o armonizare mai bună a acestor măsuri diferite. În Avizul (11) său privind JEREMIE, Comitetul a afirmat clar deja din 2006 că sprijină permanent inițiativele Comisiei de simplificare a accesului la surse de finanțare pentru întreprinderile mici și mijlocii și a solicitat implicarea cuprinzătoare a partenerilor sociali.
4.2.2.1

Locurile de muncă din domeniul serviciilor de asistență destinate persoanei trebuie să devină adevărate profesii, care să beneficieze de recunoașterea calificărilor, de pregătire în domeniu, de diplome și de un parcurs profesional. În vederea eliminării relației individuale dintre particular și prestatorul de servicii domestice, trebuie create întreprinderi și servicii publice de asistență individuală. Familiile nu mai trebuie să fie angajatori, ci clienți sau utilizatori, care cumpără sau beneficiază de câteva ore de menaj, de îngrijire a unei persoane în vârstă sau a copilului, de ajutor la lecții etc. Ar trebui generalizat sistemul, deja existent în câteva țări europene, în care întreprinderea sau serviciul public angajator răspunde de siguranța bunurilor și a persoanelor și trebuie să verifice calificarea angajaților care vor presta servicii la domiciliu. Astfel, aceștia nu au decât un singur angajator, sunt plătiți pentru timpul rezervat deplasării între două adrese și au acces la pregătire profesională și la garanțiile colective. Va trebui elaborat un cadru comunitar de referință pentru serviciile la domiciliu care să ia în considerare dimensiunea psihologică (încrederea, empatia, atenția, disponibilitatea, vigilența etc.) și cunoștințele indispensabile (dietetică, efectele produselor utilizate asupra sănătății și mediului etc.) pe care le presupun activitățile casnice, și nu numai dimensiunea materială și tehnică a acestora.
3.2.6

Problemele de gestionare a sistemelor de transport depășesc adesea cadrul unei singure localități, răsfrângându-se asupra unei întregi zone din jurul unui centru urban. La inițiativa autorităților locale interesate, ar putea fi create, în zone geografice vaste și bine definite, niște servicii autentice de gestionare a mobilității, de exemplu sub forma delegării unor competențe ale autorităților responsabile de serviciile publice. Sarcinile acestor servicii de gestionare a mobilității ar putea fi următoarele: — analiza mobilității din zonele respective, ținând seama de operatorii locali, de fluxurile de pasageri, de constrângerile geografice și urbane etc.; — optimizarea și adecvarea ofertei de mobilitate la nevoile identificate; — gestionarea serviciilor transversale, în vederea facilitării intermodalității: informații, sisteme de punere în vânzare a biletelor, inclusiv vânzarea online a acestora, transport la cerere, transportul persoanelor cu mobilitate redusă, utilizarea alternativă a aceluiași automobil (car sharing) etc.; — realizarea auditului cu privire la gestiunea mobilității și la impactul ecologic al acesteia.
3.4

Pe de altă parte, în locul unei simple enumerări a mecanismelor existente, Comisia ar fi trebuit să întreprindă o analiză critică meticuloasă a funcționării lor și a rezultatelor obținute, în lumina informațiilor disponibile reunite, în special, în cadrul tabloului de bord al piețelor de consum (10), conținute de raportul final al DG Sănătate și Consumatori Ex-post evaluation of the impact of the Consumer Policy Strategy 2002-2006 on national consumer policy (Evaluarea ex-post a impactului Strategiei privind protecția consumatorilor 2002-2006 asupra politicilor naționale din domeniul protecției consumatorilor) din 22.12.2006 (11), conform orientărilor consemnate în propria sa Comunicare privind o mai bună monitorizare și aplicare a dreptului comunitar (12). În plus, textul Comisiei nici măcar nu permite să se înțeleagă dacă există, în opinia acesteia, o deficiență de aplicare a acquis-ului comunitar care să impună luarea unor noi măsuri și, în caz afirmativ, care ar fi acelea.
6.1

Sărăcia energetică reprezintă o nouă prioritate socială care trebuie susținută la toate nivelurile. Cu toate că documentele juridice prezentate de UE (1) reprezintă un pas înainte, reacția statelor membre a fost, până în prezent, inadecvată. Pentru a cita câteva exemple, doar 10 din cele 27 de state membre oferă tarife sociale clienților vulnerabili și doar 8 state membre utilizează în mod curent conceptul de „client vulnerabil” („Revizuirea statutului definițiilor clientului vulnerabil, furnizorului implicit și furnizorului în ultimă instanță” - Status Review of the definitions of vulnerable customer, default supplier and supplier of last resort - ERGEG, 2009), în ciuda caracterului obligatoriu al prevederilor directivelor privind piața comună a gazului și energiei electrice (mai întâi Directiva 2003/54/CE și apoi Directiva 2009/72/CE).
—

îmbunătățirea asistenței tehnice internaționale, promovând inițiative cum ar fi Better Training for Safer Food (O formare profesională mai bună pentru o hrană mai sigură), care sprijină colaborarea tehnică cu țări în curs de dezvoltare, exportatori sau potențiali exportatori în Europa, prin intermediul formării tehnice, al elaborării de norme și standarde, al schimburilor de funcționari etc.;
2.3

Argumentele pentru protejarea biodiversității sunt descrise, evidențiate și evaluate în detaliu. Un deosebit accent se pune pe costurile/pierderile economice care vor rezulta la nivel global odată cu pierderea biodiversității și implicit a serviciilor ecosistemice: în Raportul TEEB (The Economics of Ecosystems and Biodiversity - Economia ecosistemelor și a biodiversității), se estimează că acestea se vor ridica la circa 50 de miliarde EUR (!) anual, în timp ce pierderile cumulate în materie de bunăstare ar putea atinge 7 % din PIB (!) în 2050.
—

Dacă se ia în considerare sărăcia financiară, un alt parametru important este cel al duratei, cu alte cuvinte – cât de lungă este perioada în care copiii trăiesc sub pragul sărăciei. Așa cum subliniază raportul TARKI mai sus menționat, „deși riscul sărăciei infantile într-un anume an oferă o indicație cu privire la pericolul lipsurilor și al excluziunii sociale cu care se confruntă copiii, riscul este cu mult mai mare dacă venitul acestora se situează mai mulți ani sub pragul de sărăcie.” În cazul celor 20 de țări pentru care oferă date ancheta UE-SILC, raportul TARKI arată că procentul copiilor care trăiesc în gospodării expuse riscului de sărăcie în fiecare an din perioada 2005-2007 variază de la 4-6 % (în Austria, Cipru, Finlanda, Slovenia și Suedia) la 13-16 % (în Italia, Lituania, Luxemburg, Polonia și Portugalia).
2.4

Există mai multe motive pentru a accelera la maximum acest proces: — reducerea cât mai din timp a emisiilor de CO2 va aduce rezultate mai bune în ceea ce privește atenuarea efectelor schimbărilor climatice, evitându-se, pe viitor, măsurile de adaptare costisitoare; — în etapele inițiale ale tranziției, vor exista costuri preliminare substanțiale, atât pentru sectorul privat (producătorii de motoare, de baterii, furnizorii de infrastructură etc.), cât și pentru sectorul public (cercetare și dezvoltare, infrastructură, stimulente financiare etc.); cu cât mai repede va avea loc schimbarea, cu atât mai curând vor aduce profit investițiile; — consumatorii sunt din ce în ce mai interesați de vehiculele cu emisii scăzute sau cu zero emisii de CO2, care ar putea reprezenta pentru Europa și statele membre o ocazie unică de a deveni promotorii unei tranziții care ar putea deveni populară dacă va fi gestionată corect, cu condiția ca noile vehicule să corespundă standardelor în materie de siguranță, exploatare ușoară, performanță, fiabilitate, design și preț ale concurenților tradiționali din domeniu; — principalii concurenți (SUA, Japonia, China și alții) fac deja investiții majore în domeniul VE și ar putea obține un avans uriaș și avantaje concurențiale substanțiale, dacă Europa nu va acționa la fel de repede; — dacă Europa acționează suficient de rapid pentru promovarea producerii de VE pe continent, precum și a schimbărilor aferente în materie de furnizare de energie electrică și de rețele, extinderea acestor sectoare ar putea fi un motor important al creșterii economice, al creării de locuri de muncă și al creșterii exporturilor la nivel european. În schimb, orice întârziere în această tranziție poate șubrezi serios economia europeană.
3.2.4

Mecanismul de aplicare de sancțiuni Propunerea stabilește că: a) prima pentru emisiile suplimentare se calculează prin înmulțirea numărului de grame de CO2 pe km cu care constructorul și-a depășit obiectivul cu numărul de vehicule nou înmatriculate în cursul anului; b) pentru o perioadă de tranziție (până în 2018, inclusiv) este prevăzut un „sistem de flexibilitate” prin care prima care trebuie plătită de constructor crește odată cu distanța care îl separă de obiectivul de îndeplinit, după cum urmează: 5 EUR pentru primul gram în plus, 15 EUR pentru cel de-al doilea, 25 EUR pentru cel de-al treilea, 120 EUR pentru fiecare alt gram în plus; c) la încheierea perioadei de tranziție (după 2018), prima unitară nu mai depinde de distanța față de obiectiv, fiind stabilită la 120 EUR pentru fiecare gram în plus.
4.17

În calitatea sa de purtător de cuvânt al societății civile europene și important forum de dialog structurat, CESE militează pentru participarea democratică a cetățenilor europeni la marile dezbateri. UE are nevoie de o strategie mai coerentă și mai constrângătoare decât cea cunoscută în prezent sub denumirea „Strategia UE 2020”, o strategie care să permită o tranziție justă, echitabilă și durabilă către o economie ecologică, bazată pe o nouă concepție privind creșterea economică. Noua creștere economică de care are nevoie atât Europa, cât și lumea întreagă, se va baza pe principiul durabilității și va avea ca obiectiv calitatea vieții, o viață participativă și sănătoasă.
4.9

Alegerea arhitecturii sistemului se va dovedi crucială pentru gestionarea corectă a datelor. Exploatarea comercială va trebui să presupună întotdeauna participarea la cheltuieli, după o perioadă corespunzătoare de adaptare a pieței, așa cum se întâmplă în cazul anumitor servicii pe internet, până acum gratuite, dar care introduc treptat o taxă pentru utilizatori. În principiu, datele destinate administrațiilor publice vor trebui să fie gratuite și accesibile, printr-o gamă de platforme constituite în funcție de cerințele de confidențialitate și siguranță. Aplicații importante ale monitorizării prin satelit au apărut de curând. Sateliții altimetrici ai programului My Ocean au indicat repetarea în 2009 a fenomenului El Niño. Programul MACC (Monitoring Atmosphere Composition and Climate – monitorizarea compoziției atmosferice și a climei), care se numără printre serviciile GMES, a furnizat informații în vederea creării de simulări privind eventuala deplasare a norului vulcanic din Islanda; SAFER (Services and Applications For Emergency Responses – servicii și aplicații pentru reacții de urgență), un alt serviciu din programul GMES, care are ca obiectiv crearea de hărți detaliate într-un interval de 6 ore de la dezastrul natural respectiv (cutremur, inundație, alunecare de teren), hărți care se pot dovedi de mare ajutor pentru intervențiile de protecție civilă; G-Mosaic (Pilot services for security – servicii-pilot de securitate), care va oferi servicii de supraveghere a teritoriului în scopuri de securitate, cum ar fi supravegherea centralelor nucleare, a rutelor imigrației clandestine și a frontierelor, precum și analize ale dezastrelor de război și ale necesităților.
2.9.1

ICCAT (International Commission for the Conservation of Atlantic Tuna – Comisia internațională pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic), care acoperă Oceanul Atlantic și mările adiacente acestuia, cum ar fi Marea Mediterană. Fondată în 1969.