Raportul special Analiza riscurilor aferente 
unei abordări axate pe 
rezultate pentru acțiunile 
UE de dezvoltare și 
cooperareRO 2015  nr. 21
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa (http://europa.eu).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2015
Print ISBN 978-92-872-3393-6 ISSN 1831-0966 doi:10.2865/999629 QJ-AB-15-019-RO-C
PDF ISBN 978-92-872-3377-6 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/93431 QJ-AB-15-019-RO-N
EPUB ISBN 978-92-872-3387-5 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/42374 QJ-AB-15-019-RO-E
© Uniunea Europeană, 2015
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Pentru utilizarea sau reproducerea în orice fel a anexei de la pagina 41, trebuie să se solicite acordul direct de la 
deținătorul drepturilor de autor.
Printed in Luxembourg
Analiza riscurilor aferente 
unei abordări axate pe 
rezultate pentru acțiunile 
UE de dezvoltare și 
cooperare
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) 
al doilea paragraf TFUE]Raportul specialRO 2015  nr. 21
02
 Echipa de audit
Rapoartele speciale ale Curții de Conturi Europene prezintă rezultatele unor audituri de conformitate sau ale unor audi -
turi ale performanței care au ca obiect domenii specifice ale bugetului sau aspecte specifice legate de gestiune. Curtea 
selectează și concepe aceste sarcini de audit astfel încât impactul lor să fie maxim, luând în considerare riscurile existente 
la adresa performanței sau a conformității, nivelul de venituri sau de cheltuieli implicat, schimbările preconizate și intere -
sul existent în mediul politic și în rândul publicului larg.
Acest audit al performanței a fost efectuat de Camera de audit III, specializată pe domeniile de cheltuieli aferente acțiuni -
lor externe. Camera de audit III este condusă de domnul Karel Pinxten, membru al Curții de Conturi, care este și membru 
raportor pentru acest raport. Auditul a fost condus de Philippe Froidure, director în cadrul Camerei III, cu sprijinul lui 
Hubert Devillé, asistent al directorului.
De la stânga la dreapta:  P . Froidure, K. Pinxten, H. Devillé.

03
 Cuprins
Puncte
I-V Sinteză
1-12 1. Introducere
1-5 1.1. De ce sunt importante rezultatele
6 1.2. Ce este un rezultat?
7-12 1.3. Cadrul general referitor la rezultatele UE în materie de dezvoltare și cooperare
13-19 2. O politică axată pe rezultate și cadrul normativ
13-18 2.1. Contextul politicii
14-15 2.1.1. Obiective de nivel înalt în materie de dezvoltare
16-17 2.1.2. Forumuri la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului
18 2.1.3. Comunicări ale UE
19 2.2. Contextul juridic și normativ
20-22 3. Analiza noastră
23-79 4. Principalele domenii de risc
24-38 4.1. Formularea obiectivelor și a indicatorilor
24-26 4.1.1. Terminologia
27-31 4.1.2. Alinierea documentelor și consecvența acestora
32-35 4.1.3. Stabilirea unor obiective SMART și a unor indicatori clari
36-38 4.1.4. Definirea ca obiectiv a angajamentului unei țări partenere de a implementa reformele
39-46 4.2. Definirea unui lanț al rezultatelor
39-42 4.2.1. Corelarea acțiunilor și a rezultatelor prin intermediul unui lanț logic și clar
43-46 4.2.2. Contribuția la rezultate în raport cu atribuirea meritelor
47-50 4.3. Complexitatea crescută ca urmare a integrării unor aspecte transversale
04 Cuprins
51-57 4.4. Armonizarea instrumentelor și a cadrelor între partenerii de dezvoltare
51-53 4.4.1. Alinierea la cadrele țărilor partenere privind rezultatele
54-55 4.4.2. Armonizarea instrumentelor utilizate de părțile interesate din domeniul dezvoltării
56-57 4.4.3. Gestionarea juxtapunerii unor structuri de răspundere diferite
58-61 4.5. Deficiențe în evaluarea și raportarea rezultatelor
62-65 4.6. Consolidarea și raportarea datelor
66-68 4.7. Calitatea datelor
69-73 4.8. Rezultatul bugetar
74-79 4.9. Modificări ale contextului acțiunilor UE
74-77 4.9.1. Gestionarea riscurilor și alegerea metodelor de punere în aplicare
78-79 4.9.2. Factori exogeni
80-83 5. Concluzii și recomandări
80-82 5.1. Concluzii
83 5.2. Recomandări
 Anexă  —  C adrul global de evaluare utilizat pentru evaluările programelor de sprijin bugetar
 Răspunsul Comisiei
05
 Sinteză
I
Uniunea Europeană alocă anual resurse substanțiale 
programelor de asistență acordată pentru dezvoltarea 
celor mai sărace țări din lume. Pentru a asigura credi -
bilitatea asistenței pentru dezvoltare, este esențial să 
se poată demonstra rezultatele obținute cu ajutorul 
acestor resurse.
II
Recent, Parlamentul European și Consiliul și-au 
reafirmat interesul față de o recentrare pe rezultate 
a politicilor UE în materie de dezvoltare și de coope -
rare, acestea fiind axate în prezent pe activități. La 
rândul său, în decembrie 2013, Comisia a publicat un 
document de lucru al serviciilor sale intitulat Paving 
the way for an EU Development and Cooperation Results 
Framework  (Pregătirea terenului pentru un cadru al UE 
privind rezultatele dezvoltării și cooperării) și a pre -
zentat acest cadru în martie 2015, într-un alt document 
de lucru al serviciilor sale, intitulat Launching the EU 
International Cooperation and Development Results 
framework  (Lansarea cadrului UE privind rezultatele 
dezvoltării și cooperării internaționale).
III
În urma examinării realizate, am identificat nouă 
domenii de risc principale aferente unei abordări 
axate pe rezultate pentru acțiunile UE de dezvoltare și 
cooperare.IV
Analiza noastră a arătat că aceste domenii de risc fuse -
seră corect identificate de Comisie într-o gamă largă 
de documente. De asemenea, această analiză a pus în 
lumină interesul acțiunilor întreprinse de Comisie pen -
tru a lansa un cadru al UE privind rezultatele dezvoltă -
rii și cooperării internaționale.
V
Este însă nevoie de măsuri suplimentare pentru a se 
valorifica pe deplin potențialul inițiativelor Comisiei 
de a îmbunătăți rezultatele UE în materie de dezvol -
tare și cooperare. În acest context, am formulat o serie 
de recomandări pe care Comisia ar trebui să le ia în 
considerare.
06
 1. Introducere
1.1. De ce sunt importante 
rezultatele
01 
Programele prin care se acordă asis -
tență pentru dezvoltarea celor mai 
sărace țări din lume beneficiază de 
resurse substanțiale. Subliniind faptul 
că nu există nicio sursă unică de date 
referitoare la finanțarea dezvoltării, 
Comisia a estimat totuși, în iulie 2014, 
că resursele cumulate puse la dispo -
ziția țărilor în curs de dezvoltare pe 
parcursul deceniului 2002-2011 s-au 
ridicat la aproximativ 2,171 miliarde 
de dolari americani, cifră care include 
fondurile publice și private naționale și 
internaționale.
02 
Ca parte a angajamentului de atingere 
a obiectivului convenit la nivel interna -
țional privind un raport AOD/VNB de 
0,7 % în 2013 pentru asistența oficială 
pentru dezvoltare (AOD), cheltuieli -
le nete colective în materie de AOD 
efectuate de UE (inclusiv la nivelul 
statelor membre) au fost de 56,5 mi -
liarde de euro, ceea ce reprezintă un 
raport AOD/VNB de 0,43 % din venitul 
național brut colectiv al UE1.
03 
Sumele care urmează să fie puse la 
dispoziție pentru dezvoltare și coope -
rare în perioada 2014-2020 se ridică la 
19 661 de milioane de euro din bugetul 
general al UE2 și la 30 506 milioane 
de euro pentru țările ACP din Fondul 
european de dezvoltare3.04 
Pentru a asigura credibilitatea ajutoru -
lui pentru dezvoltare, în special în ceea 
ce privește instrumentele utilizate, 
metodele de acordare a ajutorului și 
fondurile în cauză, este esențial să se 
poată demonstra rezultatele obținute 
cu ajutorul acestui sprijin.
05 
Răspunderea pentru gestiunea finan -
țelor publice reprezintă de asemenea 
o chestiune importantă. Într-un raport 
publicat în ianuarie 2014, Parlamentul 
European subliniază faptul că „întoc -
mirea bugetului pe activități [este] 
în continuare principiul fundamental 
pentru stabilirea bugetului Uniunii” și 
regretă faptul că o parte dintre propu -
nerile pentru perioada de programare 
2014-2020 sunt în continuare „în mod 
fundamental bazate pe intrări (orien -
tate pe cheltuieli) și, prin urmare, sunt 
axate încă mai degrabă pe conformita -
tea cu normele decât pe performanță”. 
De asemenea, în opinia Parlamentului, 
cadrul de performanță utilizat de Co -
misie pentru cadrul financiar multia -
nual 2014-2020 ar trebui să cuprindă 
următoarele trei elemente principale4:
(a) realizarea obiectivelor programe -
lor (rezultate);
(b) buna gestiune a programelor de 
către Comisie și statele membre;
(c) contribuția rezultatelor programe -
lor și a bunei gestiuni la realizarea 
obiectivelor principale ale Uniunii.1 SWD(2014) 235 final — EU 
Accountability Report 2014 on 
Financing for Development - 
Review of progress by the EU 
and its Member States  
(Raportul pentru 2014 privind 
răspunderea UE în materie de 
finanțare pentru dezvoltare – 
Examinarea progresului 
înregistrat de UE și de statele 
membre).
2 http://ec.europa.eu/budget/
mff/figures/index_en.cfm#  
documents , ianuarie 2015.
3 Publicația Comisiei intitulată 
Multiannual Financial 
Framework 2014 -2020 and EU 
Budget 2014 — The figures  
(Cadrul financiar multianual 
2014-2020 și bugetul UE pe 
2014 – în cifre).
4 Raport referitor la evaluarea 
finanțelor Uniunii pe baza 
rezultatelor obținute: un nou 
instrument pentru procedura 
îmbunătățită de descărcare de 
gestiune a Comisiei 
Europene – A7-0068/2014, 
30 ianuarie 2014.
07 1. Introducere
1.2. Ce este un rezultat?
06 
Un rezultat este o consecință măsu -
rabilă care rezultă, în mod direct sau 
indirect, dintr-o relație cauză-efect. 
O abordare axată pe rezultate în 
materie de dezvoltare și cooperare se 
bazează pe principiul conform căruia 
accentul intervențiilor din acest dome -
niu ar trebui să fie pus pe obținerea 
de rezultate, mai degrabă decât pe 
gestionarea activităților sau a procese -
lor. În general, rezultatele acoperă trei 
categorii5:
(a) realizări: ceea ce se produce sau se 
realizează cu resursele alocate unei 
intervenții (de exemplu, cursuri 
de formare profesională pentru 
șomeri, drumuri construite etc.);(b) efecte: schimbare care apare în 
urma unei intervenții și care este 
legată, de regulă, de obiectivele 
intervenției respective. Efectele 
pot fi așteptate sau neașteptate, 
pozitive sau negative (de exemplu, 
participanți la cursuri care obțin un 
loc de muncă, îmbunătățirea acce -
sului la o anumită zonă ca urmare 
a construcției unui drum etc.);
(c) impact: consecințele socioeco -
nomice pe termen mai lung care 
pot fi observate după o anumită 
perioadă de la finalizarea unei 
intervenții și care pot afecta atât 
destinatarii direcți ai intervenției, 
cât și destinatari indirecți.Figura 1Noțiunea de rezultate
Rezultate
Impact Realizări Efecte IntrăriActivităţi/
procese
1.3. Cadrul general 
referitor la rezultatele UE 
în materie de dezvoltare 
și cooperare
07 
În afară de mecanismele existente care 
vizează măsurarea și raportarea rezul -
tatelor, Comisia a luat inițiativa notabi -
lă de a publica, în decembrie 2013, un 
document de lucru al serviciilor sale 
intitulat „Pregătirea terenului pentru 
un cadru al UE privind rezultatele dez -
voltării și cooperării”. Această inițiativă 
viza:„definirea proceselor [...] instituite de 
Comisie pentru a concretiza angaja -
mentul asumat în cadrul «agendei 
schimbării» de a-și consolida capaci -
tatea de monitorizare și de raportare 
a rezultatelor operaționale obținute 
prin punerea în aplicare a proiectelor și 
a programelor în materie de dezvoltare 
și cooperare finanțate de UE”6.5 În scopul prezentului raport, 
terminologia pentru aceste 
trei categorii de rezultate va fi 
utilizată astfel cum apare 
aceasta în instrumentele de 
finanțare a acțiunii externe. 
Este posibil ca, în alte 
documente ale UE, termeni 
similari să fie utilizați în mod 
diferit.
6 SWD(2013) 530 final din 
10 decembrie 2013.
08 1. Introducere
08 
Acest document de lucru al serviciilor 
Comisiei lua în considerare concluzi -
ile unui studiu realizat de Comisie în 
2013, care avea drept obiectiv analiza -
rea lecțiilor desprinse din experiența 
a cinci agenții de dezvoltare care 
implementau deja, la acel moment, 
propriul cadru privind rezultatele. 
Studiul prezenta o abordare prelimina -
ră pentru elaborarea unui cadru global 
al UE privind rezultatele dezvoltării și 
cooperării. Cadrul respectiv era descris 
astfel:
„un cadru al rezultatelor este un in -
strument utilizat de diferiți parteneri 
de dezvoltare pentru a măsura rezul -
tatele obținute în raport cu obiectivele 
de dezvoltare strategică. Acest cadru 
poate fi considerat un mod de articula -
re a diferitelor niveluri, sau lanțuri, de 
rezultate preconizate în urma punerii 
în aplicare a unei strategii, a unui pro -
gram sau a unui proiect specific” .
09 
Cadrul UE privind rezultatele dezvol -
tării și cooperării va avea două obiec -
tive principale: el va fi utilizat atât ca 
instrument de asigurare a răspunderii 
de gestiune, pentru a informa părțile 
interesate cu privire la rezultatele obți -
nute, cât și ca instrument de gestiune, 
pentru a furniza date privind perfor -
manța care să stea la baza deciziilor în 
materie de gestiune.
10 
În iunie 2014, Comisia a publicat un alt 
document de lucru al serviciilor sale, 
care avea drept obiectiv descrierea, pe 
de o parte, a cadrului de monitorizare, 
evaluare și raportare valabil până la 
sfârșitul următorului cadru financiar 
multianual, derivat pe baza instrumen -
telor juridice care sprijină următoarea 
generație de programe, și, pe de altă 
parte, a eforturilor suplimentare ale Comisiei pentru definitivarea acestui 
cadru – așa-numitul „cadru MORE”. 
Pentru fiecare domeniu de politică, 
acest document de lucru al serviciilor 
Comisiei conține o prezentare generală 
a obiectivelor generale și specifice ale 
instrumentelor și descrie indicatorii 
principali corespunzători fiecărui 
obiectiv, mecanismele de monitoriza -
re, precum și calendarul și conținutul 
evaluărilor și al raportării7.
11 
În aprilie 2014, Parlamentul European 
și-a exprimat sprijinul pentru „eforturi -
le depuse în continuare de Comisie în 
vederea tranziției de la o abordare ba -
zată pe resursele utilizate la o abordare 
bazată pe performanțe și pe efecte ”8. 
În luna mai 2014, Consiliul a salutat 
documentul de lucru al serviciilor 
Comisiei din decembrie 2013 intitulat 
„Pregătirea terenului pentru un cadru 
al UE privind rezultatele dezvoltării și 
cooperării” și și-a exprimat interesul 
față de „rezultatele etapei-pilot, în 
vederea finalizării în timp util a cadru -
lui UE privind rezultatele dezvoltării și 
cooperării, astfel încât raportul privind 
rezultatele obținute în 2014 să poată fi 
prezentat în primul semestru al anului 
2015”9.
12 
În martie 2015, Comisia a publicat un 
nou document de lucru al serviciilor 
sale intitulat „Lansarea cadrului UE 
privind rezultatele dezvoltării și coope -
rării internaționale”. Acest document 
avea ca scop transpunerea abordărilor 
definite în documentul de lucru al ser -
viciilor Comisiei din 2013 (a se vedea 
punctul 7) în planuri operaționale, care 
să permită Direcției Generale Coope -
rare Internațională și Dezvoltare să 
prezinte rapoarte anuale, începând cu 
2015, în care să demonstreze modul în 
care fondurile cheltuite contribuie la 
realizarea obiectivelor de politică10.7 SWD(2014) 200 final din 
26 iunie 2014, Overview of the 
Monitoring, Reporting and 
Evaluation Frameworks for the 
MFF 2014-2020 Programmes  
(Prezentare generală 
a cadrelor de monitorizare, de 
raportare și de evaluare 
pentru programele din cadrul 
financiar multianual 
2014-2020), anexat la Raportul 
Comisiei către Parlamentul 
European și Consiliu privind 
evaluarea finanțelor Uniunii pe 
baza rezultatelor obținute.
8 Decizia Parlamentului 
European din 3 aprilie 2014 
privind descărcarea de 
gestiune pentru execuția 
bugetului general al Uniunii 
Europene aferent exercițiului 
financiar 2012, secțiunea III – 
Comisia și agențiile 
executive – ref. P7_TA-
PROV(2014)0287, secțiunea 
„Relații externe”, punctul 264.
9 Concluziile Consiliului privind 
cadrul UE privind rezultatele 
dezvoltării și cooperării – 
reuniunea Consiliului Afaceri 
Externe (Dezvoltare) al Uniunii 
Europene, 19.5.2014.
10 SWD(2015) 80 final din 
26 martie 2015.
09
 2. O politică axată pe 
rezultate și cadrul normativ
2.1. Contextul politicii
13 
Articolul 17 din Tratatul privind Uniu -
nea Europeană stabilește rolul Comi -
siei pe scena internațională. Comisia 
colaborează în special cu Organizația 
Națiunilor Unite (ONU) și cu Organi -
zația pentru Cooperare și Dezvoltare 
Economică (OCDE) în probleme legate 
de cooperarea pentru dezvoltare. În 
acest context, sunt convenite obiective 
de nivel înalt în materie de dezvoltare, 
precum și principii care vizează crește -
rea eficacității ajutorului11.
2.1.1. Obiective de nivel înalt 
în materie de dezvoltare
14 
În septembrie 2000, Adunarea Genera -
lă a ONU a adoptat Declarația Mile -
niului a Organizației Națiunilor Unite, 
prin care toți membrii s-au angajat să 
creeze un nou parteneriat mondial cu 
scopul de a reduce sărăcia extremă și 
au stabilit o serie de obiective defi -
nite în timp – termenul-limită fiind 
anul 2015 – care sunt cunoscute, în 
general, sub denumirea de „Obiective 
de dezvoltare ale mileniului” (ODM).
15 
În iunie 2012, în cadrul Conferinței 
Rio+20, s-a convenit asupra lansării 
unui proces de elaborare a unui set 
de „obiective de dezvoltare durabilă” 
(ODD), care se vor baza pe Obiecti -
vele de dezvoltare ale mileniului12. În 
septembrie 2013, liderii mondiali și-au 
reafirmat angajamentul de a atin -
ge țintele stabilite în cadrul ODM și 
au convenit asupra organizării unei reuniuni la nivel înalt în luna septem -
brie 2015, în vederea adoptării unui 
nou set de obiective care să continue 
realizările Obiectivelor de dezvoltare 
ale mileniului13. În prezent, în cadrul 
unor diferite procese, se află în deru -
lare discuții la nivel mondial cu privire 
la agenda mai extinsă pentru perioada 
de după 2015. În luna decembrie 2014, 
secretarul general al Organizației Na -
țiunilor Unite a publicat un raport de 
sinteză cu privire la agenda de dez -
voltare durabilă pentru perioada de 
după 201514, 15.
2.1.2. Forumuri la nivel 
înalt privind eficacitatea 
ajutorului
16 
Comisia Europeană și statele membre 
ale UE au participat la mai multe fo -
rumuri la nivel înalt care vizau îmbu -
nătățirea eficacității programelor de 
ajutor pentru dezvoltare:
(a) Declarația de la Roma privind 
armonizarea (2003);
(b) Declarația de la Paris privind efica -
citatea ajutorului (2005);
(c) Agenda pentru acțiune de la Accra 
(2008);
(d) Parteneriatul de la Busan pentru 
o cooperare eficace în scopul dez -
volt ării (2011);
(e) prima reuniune la nivel înalt a Par -
teneriatului mondial privind o co -
operare eficace pentru dezvoltare: 
„Elaborarea unei agende inclusive 
de dezvoltare pentru perioada de 
după 2015” (reuniune desfășurată 
la Ciudad de Mexico în 2014).11 http://ec.europa.eu/
europeaid/policies/international-  
development-dialogue_en
12 Documentul final Rio+20, 
intitulat The Future We Want  
(Viitorul pe care ni-l dorim).
13 Organizația Națiunilor 
Unite – Adunarea Generală 
a ONU – Punerea în aplicare și 
urmărirea integrată și 
coordonată a rezultatelor 
conferințelor și a reuniunilor la 
nivel înalt ale ONU în 
domeniile economic și social și 
în domeniile conexe – 
Urmările date textelor 
adoptate cu prilejul 
Summitului mileniului – ref. 
A/68/L.4.
14 Organizația Națiunilor 
Unite – Adunarea Generală 
a ONU – The road to dignity by 
2030: ending poverty, 
transforming all lives, and 
protecting the planet  (Drumul 
spre demnitate până în 2030: 
eradicarea sărăciei, 
transformarea vieților tuturor 
și protejarea planetei) – Raport 
de sinteză al secretarului 
general al ONU referitor la 
agenda de dezvoltare durabilă 
pentru perioada de după 
2015 – ref. A/69/700.
15 A se vedea și COM(2015) 44 din 
5 februarie 2015: „Un 
parteneriat mondial pentru 
eradicarea sărăciei și 
dezvoltare durabilă în 
perioada ulterioară 
anului 2015”.
10 2. O politică axată pe rezultate și cadrul normativ
17 
În cadrul acestor forumuri, donatorii și 
țările partenere au ajuns la un consens, 
convenind asupra unei serii de princi -
pii referitoare la rezultatele dezvoltării, 
inclusiv:
(a) consolidarea capacității guvernelor 
țărilor partenere de a-și asuma un 
rol de conducere mai puternic și 
răspunderea pentru rezultatele 
dezvoltării;
(b) colaborarea cu țările partene -
re pentru a se baza, în măsura 
posibilului, pe cadrele acestor țări 
utilizate pentru raportarea și moni -
torizarea axate pe rezultate;
(c) armonizarea cerințelor donatorilor 
în materie de monitorizare și de 
raportare;
(d) îmbunătățirea gestionării rezul -
tatelor de către donatori și țările 
partenere;
(e) concentrarea atenției asupra rezul -
tatelor dezvoltării.
2.1.3. Comunicări ale UE
18 
Angajamentul Uniunii Europene față 
de obiectivele de dezvoltare convenite 
la nivel internațional și față de îmbu -
nătățirea eficacității ajutorului a fost 
documentat în mai multe declarații 
și comunicări publice, toate acestea 
exprimând, într-un fel sau în altul, 
importanța rezultatelor dezvoltării și 
cooperării:(a) Declarația comună a Consiliului 
și a reprezentanților guverne -
lor statelor membre referitoare 
la Consensul european privind 
dezvoltarea (ref. 14820/05 din 
24 februarie 2006);
(b) Ajutarea țărilor în curs de dez -
voltare pentru a face față crizei 
[COM(2009) 160 din 8 aprilie 2009];
(c) Un plan de acțiune al UE în două -
sprezece puncte în sprijinul Obiec -
tivelor de dezvoltare ale mileniului 
[COM(2010) 159 din 21 aprilie 2010];
(d) Cadrul operațional privind efica -
citatea ajutorului – Secretariatul 
General al Consiliului (ref. 18239/10 
din 11 ianuarie 2011);
(e) Creșterea impactului politicii UE 
în domeniul dezvoltării: o agendă 
a schimbării [COM(2011) 637 din 
13 octombrie 2011];
(f) O viață decentă pentru toți: 
eradicarea sărăciei și crea -
rea unui viitor durabil pentru 
planetă [COM(2013) 92 din 
27 februarie 2013];
(g) Perioada de după 2015: către 
o abordare cuprinzătoare și inte -
grată privind finanțarea destinată 
eradicării sărăciei și dezvoltării 
durabile [COM(2013) 531 din 
16 iulie 2013].
11 2. O politică axată pe rezultate și cadrul normativ
2.2. Contextul juridic și 
normativ
19 
Principalele dispoziții referitoare la răs -
punderea pentru rezultate și la auditul 
finanțelor publice16 pot fi identificate 
în Tratatul privind funcționarea Uniunii 
Europene (TFUE), în regulamentele 
financiare aplicabile bugetului ge -
neral al UE și fondurilor europene de 
dezvoltare, precum și în Regulamentul 
privind normele și procedurile comune 
pentru punerea în aplicare a instru -
mentelor Uniunii pentru finanțarea 
acțiunii externe.
(a) Tratatul privind funcționarea Uniu -
nii Europene prevede următoarele:
(i) Comisia prezintă Parlamen -
tului European și Consiliului 
un raport de evaluare a finan -
țelor Uniunii, bazat pe rezul -
tatele obținute [articolul 318 
alineatul (2)];
(ii) Curtea de Conturi își poate 
prezenta în orice moment ob -
servațiile, în special sub forma 
unor rapoarte speciale [artico -
lul 287 alineatul (4)]17;
(b) Regulamentul financiar aplica -
bil bugetului general al Uniunii 
(Regulamentul financiar) prevede 
următoarele18, 19:
(i) pentru toate sectoarele de 
activitate incluse în buget 
trebuie stabilite obiective spe -
cifice, măsurabile, realizabile, 
relevante și încadrate în timp. 
Realizarea acestor obiective 
se monitorizează prin indica -
tori de performanță pentru 
fiecare activitate [articolul 30 
alineatul (3)];(ii) pentru a îmbunătăți procesul 
decizional, instituțiile trebuie 
să efectueze evaluări ex ante  și 
ex post  ale tuturor programe -
lor și activităților care implică 
cheltuieli semnificative [artico -
lul 30 alineatul (4)];
(iii) Comisia trebuie să anexeze la 
proiectul de buget o serie de 
documente, inclusiv rapoar -
te de activitate care conțin 
informații privind realizarea 
tuturor obiectivelor stabilite 
anterior specifice, măsurabile, 
realizabile, relevante și înca -
drate în timp pentru diversele 
activități, precum și noi obiec -
tive măsurate prin indicatori 
[articolul 38 alineatul (3) lite -
ra (e) punctul (i)], o justificare 
completă care include o ana -
liză costuri-beneficii pentru 
schimbările propuse la nivelul 
creditelor [articolul 38 alinea -
tul (3) litera (e) punctul (ii)], 
precum și un sumar al rezulta -
telor evaluării în cazul în care 
acestea sunt relevante pentru 
modificările din buget [arti -
colul 38 alineatul (3) litera (e) 
punctul (v)];
(iv) ordonatorul de credite delegat 
trebuie să prezinte instituției 
sale un raport anual de activi -
tate cu privire la îndeplinirea 
sarcinilor care îi revin, raport 
care cuprinde informații finan -
ciare și de gestionare și care 
indică rezultatele operațiunilor 
în raport cu obiectivele stabi -
lite, riscurile aferente opera -
țiunilor respective, utilizarea 
resurselor furnizate, precum și 
funcționarea eficace și eficien -
tă a sistemelor de control in -
tern [articolul 66 alineatul (9)];
(v) rapoartele speciale ale Curții 
de Conturi trebuie să fie 
transmise de îndată Parlamen -
tului European și Consiliului 
(articolul 163).16 Noțiunea de „răspundere” 
(accountability ) privește mai 
ales controlul democratic al 
politicilor și al activităților 
organismelor publice, în timp 
ce noțiunea de „audit al 
finanțelor publice” privește 
auditurile financiare și ale 
performanței referitoare la 
politicile și la fondurile publice 
aferente, precum și legătura 
acestora cu procesul de 
asigurare a răspunderii de 
gestiune. A se vedea raportul 
Curții de Conturi Europene 
intitulat „O analiză panoramică 
a mecanismelor UE în materie 
de asigurare a răspunderii de 
gestiune și de audit al 
finanțelor publice: lacune, 
suprapuneri și provocări”, 2014 
(http://eca.europa.eu ).
17 A se vedea, de asemenea, 
articolul 163 din Regulamentul 
financiar.
18 Regulamentul (UE, Euratom) 
nr. 966/2012 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
25 octombrie 2012 privind 
normele financiare aplicabile 
bugetului general al Uniunii și 
de abrogare a Regulamentului 
(CE, Euratom) nr. 1605/2002 al 
Consiliului (JO L 298, 
26.10.2012, p. 1).
19 Regulamentele financiare 
referitoare la fondurile 
europene de dezvoltare 
conțin dispoziții similare.
12 2. O politică axată pe rezultate și cadrul normativ
(c) Regulamentul privind normele și 
procedurile comune pentru pu -
nerea în aplicare a instrumentelor 
Uniunii pentru finanțarea acțiunii 
externe prevede următoarele20:
(i) deciziile de finanțare trebuie 
să includă în cadrul unei anexe 
descrierea fiecărei acțiuni, 
precizând pentru fiecare acți -
une obiectivele, principalele 
activități, rezultatele preconi -
zate, metodele de punere în 
aplicare, bugetul și calendarul 
orientativ și mecanismele pen -
tru monitorizarea rezultatelor 
(preambul, considerentul 5);
(ii) acțiunea externă a Uniunii în 
temeiul instrumentelor trebuie 
să contribuie la obținerea 
unor rezultate clare (acope -
rind realizările, efectele și 
impactul); rezultatele acțiunii 
externe a Uniunii și eficien -
ța unui instrument specific 
trebuie monitorizate și eva -
luate pe baza unor indicatori 
predefiniți, clari, transparenți 
și, după caz, specifici fiecărei 
țări și măsurabili (preambul, 
considerentul 12);
(iii) programele de acțiune trebu -
ie să specifice pentru fiecare 
acțiune în parte obiectivele 
urmărite, rezultatele preconi -
zate și principalele activități 
(articolul 2);(iv) începând cu 2015, Comisia 
trebuie să prezinte Parlamen -
tului European și Consiliului un 
raport anual privind realizarea 
obiectivelor fiecărui regula -
ment prin intermediul unor 
indicatori, măsurând rezultate -
le obținute și eficiența instru -
mentului relevant; raportul 
respectiv trebuie să evalueze 
rezultatele asistenței financiare 
din partea Uniunii utilizând, pe 
cât posibil, indicatori specifici 
și măsurabili privind contribu -
ția acestei asistențe la realiza -
rea obiectivelor instrumentelor 
(articolul 13).20 Regulamentul (UE) 
nr. 236/2014 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
11 martie 2014 de stabilire 
a normelor și procedurilor 
comune pentru punerea în 
aplicare a instrumentelor 
Uniunii pentru finanțarea 
acțiunii externe (JO L 77, 
15.3.2014, p. 95).
13
 3. Analiza noastră
20 
Analiza pe care am realizat-o are drept 
obiectiv prezentarea, într-un singur 
document, a unei imagini de ansamblu 
a ceea ce Curtea consideră a fi princi -
palele domenii de risc aferente unei 
abordări axate pe rezultate pentru 
acțiunile UE în materie de dezvoltare 
și cooperare. De asemenea, analiza 
noastră ilustrează aceste riscuri pe 
baza experienței dobândite de Curte 
în cadrul auditurilor sale în domeniul 
acțiunilor externe. Această analiză are 
o importanță deosebită în contextul 
discuțiilor actuale referitoare la cadrul 
de performanță al Comisiei (a se vedea 
punctul 5) și la punerea în aplicare 
a cadrului UE privind rezultatele dez -
voltării și cooperării internaționale (a 
se vedea punctul 11).
21 
Analiza noastră a fost structurată în 
jurul următoarei întrebări: a abordat 
Comisia în mod corespunzător riscuri -
le principale implicate de o abordare 
axată pe rezultate pentru măsurile UE 
privind dezvoltarea și cooperarea?22 
Activitățile pe care le-am desfășu -
rat au avut loc în perioada octom -
brie 2014-ianuarie 2015 și au inclus 
o verificare a documentației instituți -
ilor UE și a altor donatori principali de 
ajutor multilateral și bilateral, precum 
și interviuri cu personalul Comisiei Eu -
ropene, inclusiv cu personalul delega -
ției UE în Cambodgia, și cu funcționari 
din două organizații internaționale și 
din mai multe organisme responsabile 
de implementare. De asemenea, a avut 
loc o trecere în revistă a rapoartelor 
speciale ale Curții de Conturi Europene 
publicate în ultimii ani, pentru a ilustra, 
cu exemple specifice, domeniile de 
risc principale identificate. Din cauza 
calendarului acțiunilor de dezvoltare, 
unele dintre aceste exemple privesc 
uneori acțiuni care au avut loc cu mai 
mulți ani în urmă.
14
 4. Principalele 
domenii de risc
23 
Pe baza analizei sale, Curtea a identi -
ficat nouă domenii de risc principale, 
care sunt detaliate și ilustrate mai jos. 
Acestea privesc:
(a) utilizarea consecventă a termi -
nologiei referitoare la rezultate 
(secțiunea 4.1);
(b) definirea unui lanț clar al rezultate -
lor (secțiunea 4.2);
(c) complexitatea crescută ca urmare 
a integrării unor aspecte transver -
sale (secțiunea 4.3);
(d) armonizarea instrumentelor și a ca -
drelor între partenerii de dezvolta -
re (secțiunea 4.4);
(e) raportarea și evaluarea rezultatelor 
(secțiunea 4.5);
(f) consolidarea datelor și sinteza 
rezultatelor (secțiunea 4.6);
(g) calitatea datelor (secțiunea 4.7);
(h) accentul pus pe rezultatul bugetar 
(secțiunea 4.8); și
(i) modificările apărute în contextul 
acțiunilor UE (secțiunea 4.9).4.1. Formularea 
obiectivelor și 
a indicatorilor
4.1.1. Terminologia
24 
Având în vedere numărul și diversita -
tea părților asociate sau implicate în 
punerea în aplicare a unui nou cadru al 
UE privind dezvoltarea și cooperarea, 
este esențial ca acestea să poată utiliza 
o terminologie comună și consecventă.
25 
Curtea a constatat însă că terminologia 
referitoare la rezultate nu este întot -
deauna utilizată în mod consecvent 
(a se vedea caseta 1 ).
26 
Lipsa de claritate și de consecvență în 
ceea ce privește terminologia utilizată 
poate cauza neînțelegeri și confuzie la 
nivelul părților implicate în activitățile 
UE de dezvoltare și de cooperare, în 
special în contextul evaluării acțiunilor.
15 4. Principalele domenii de risc
4.1.2. Alinierea documentelor 
și consecvența acestora
27 
Obiectivele, împreună cu indicatorii 
aferenți, sunt mai ușor de înțeles și 
mai susceptibile să fie realizate dacă 
sunt formulate într-un mod clar și 
consecvent în toate documentele care 
prezintă legături între ele.Exemple de probleme terminologice
Deși Regulamentul privind normele și procedurile comune pentru punerea în aplicare a instrumentelor Uni -
unii pentru finanțarea acțiunii externe21 prevede că rezultatele acoperă realizările, efectele și impactul (a se 
vedea punctul 19), planul de gestiune al EuropeAid pentru 2014 utilizează o clasificare diferită, conform căreia 
efectele includ rezultatele și impactul22.
Regulamentele prevăd obiective specifice, măsurabile, realizabile, relevante și încadrate în timp (SMART), 
însă Manualul EuropeAid privind monitorizarea axată pe rezultate, care reprezintă un document de referință 
pentru toate activitățile EuropeAid de monitorizare axată pe rezultate, se referă la „SMART OVI”, unde „OVI” 
înseamnă „indicatori verificabili în mod obiectiv” ( objectively verifiable indicators ), ceea ce creează confuzie 
între obiective și indicatori. În mod similar, circulara Comisiei privind bugetul pentru 2014 se referă la criteriile 
SMART drept „condiții minime care trebuie îndeplinite de obiective și de indicatori”23.
Deși regulamentele prevăd indicatori predefiniți, clari, transparenți și, după caz, specifici fiecărei țări și măsu -
rabili, sunt utilizate însă, în unele cazuri, și alte seturi de criterii de calitate, astfel cum a subliniat EuropeAid în 
orientările sale din 2012 privind sprijinul bugetar24: „Există diferite seturi de criterii pentru a evalua calitatea in -
dicatorilor: indicatorii SMART sunt specifici, măsurabili, realizabili, realiști și încadrați în timp ( specific, measura -
ble, achievable, realistic, time-limited ). Criteriile CREAM se referă la indicatori clari, relevanți, economici, adecvați 
și care pot fi monitorizați (CREAM – clear, relevant, economic, adequate, monitorable ). Orientările Eurostat privind 
indicatorii se concentrează pe logică, relevanță, posibilitatea de a stabili un nivel-țintă, frecvența colectării de 
date, caracterul adecvat și posibilitatea de estimare a preciziei. Indicatorii RACER se referă la indicatori care sunt 
relevanți, acceptați, credibili, simpli și robuști (RACER – relevant, accepted, credible, easy, robust ).”
21 Regulamentul (UE) nr. 236/2014.
22 A se vedea, de exemplu, logica intervenției referitoare la Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare (ICD) din secțiunea 4.1.4 a planului de 
gestiune al EuropeAid pentru 2014.
23 Comisia Europeană, Budget circular for 2014 — Standing instructions  (Circulara privind bugetul pe 2014 – Instrucțiuni permanente), 14.12.2012.
24 Budget Support Guidelines — Programming, Design and Management — A modern approach to Budget Support  (Orientări privind sprijinul 
bugetar – Programare, concepere și gestionare – O abordare modernă a sprijinului bugetar), septembrie 2012.Caseta 1
16 4. Principalele domenii de risc
28 
Obiectivele și indicatorii legați de 
acțiunile UE în materie de dezvoltare și 
cooperare sunt specificați într-o gamă 
variată de documente. Printre acestea 
se numără:
(a) Tratatul privind funcționarea Uniu -
nii Europene;
(b) obiectivele de nivel înalt în ma -
terie de dezvoltare (a se vedea 
secțiunea 2.1.1);
(c) regulamentele privind instrumen -
tele pentru finanțarea acțiunii 
externe25;
(d) strategiile Comisiei vizând dife -
rite regiuni și țări și documen -
tele orientative de programare 
multianuală;
(e) programele de acțiune anuale 
anexate la deciziile de finanțare ale 
Comisiei;
(f) acordurile de finanțare încheiate 
cu țările partenere, acordurile ad -
ministrative/de contribuție înche -
iate cu organizații internaționale, 
acordurile de grant și contractele 
încheiate cu organizații negu -
vernamentale și cu prestatori de 
servicii;(g) fișe de activitate (sau fișe de 
program) ca parte din procedura 
bugetară;
(h) planurile anuale de gestionare și 
rapoartele anuale de activitate ale 
direcțiilor generale de resort din 
cadrul Comisiei.
29 
Administrarea tuturor acestor do -
cumente, care provin de la diferite 
autorități și fac obiectul unor cicluri și 
proceduri de adoptare diferite, con -
duce în mod obligatoriu la adaptări 
ale obiectivelor și ale indicatorilor și, 
în unele cazuri, la neconcordanțe. În 
acest sens, un exercițiu-pilot privind 
raportarea rezultatelor, desfășurat de 
Comisie în 2014 în contextul pregătirii 
cadrului privind rezultatele, a arătat 
că, în cazul în care existau cadre logice 
atât la nivel decizional, cât și la nivelul 
contractelor, „gradul de consecvență 
dintre acestea era, în cel mai bun caz, 
mixt”26.
30 
În cadrul unor audituri anterioare, 
Curtea a constatat neconcordanțe 
între documentele în care erau definite 
obiectivele și cele în care erau stabiliți 
indicatorii (a se vedea caseta 2 ).
Exemplu de neconcordanțe între documente
„Rapoartele anuale de activitate conțin șapte indicatori pentru Asia Centrală. Chiar dacă prezintă o relevanță 
generală pentru succesul asistenței pentru dezvoltare acordate de UE Asiei Centrale, acești indicatori sunt di -
feriți față de cei stabiliți în documentul de strategie regională și în programele indicative; mai mult, ei nu sunt 
direct legați de rezultatele care sunt estimate a decurge din noua strategie a Consiliului privind parteneriatul 
pentru Asia Centrală.”27
27 Raportul special nr. 13/2013: „Asistența pentru dezvoltare acordată de UE Asiei Centrale”, punctul 79 ( http://eca.europa.eu ).Caseta 225 JO L 77 2014, 15.3.2014.
26 Un cadru logic este un 
document care prezintă 
o imagine de ansamblu 
a obiectivelor, activităților și 
resurselor proiectului. În 
general, acest cadru prezintă și 
ipotezele esențiale pe care se 
bazează proiectul și furnizează 
informații referitoare la modul 
în care acesta va fi monitorizat, 
inclusiv prin intermediul 
utilizării unor indicatori.
17 4. Principalele domenii de risc
31 
Neconcordanțele în ceea ce privește 
formularea obiectivelor și a indicatori -
lor pot da naștere unor confuzii legate 
de ceea ce ar trebui utilizat ca bază 
pentru evaluarea rezultatelor obținute.
4.1.3. Stabilirea unor 
obiective SMART și a unor 
indicatori clari
32 
Stabilirea unor obiective specifice, 
măsurabile, realizabile, relevante și 
încadrate în timp (SMART) reprezintă 
o cerință legală pentru toate activi -
tățile UE în materie de dezvoltare și 
cooperare. În plus, rezultatele acțiunii 
externe a UE, inclusiv cadrul UE privind 
dezvoltarea și cooperarea, și eficien -
ța unui anumit instrument ar trebui 
monitorizate și evaluate pe baza unor 
indicatori predefiniți, clari, transparenți 
și, după caz, specifici fiecărei țări și 
măsurabili (a se vedea punctul 19)28.Figura 2Necesitatea unor obiective SMART și a unor indicatori clari
Indicatori clari Obiective SMARTRezultateImpactEfecteRealizăriActivităţiIntrări28 În aprilie 2014, Parlamentul 
European a solicitat adoptarea 
unor criterii de referință 
specifice, măsurabile, 
realizabile, relevante și 
delimitate în timp pentru 
toate programele încadrate la 
rubrica 4 din Cadrul financiar 
multianual 2014-2020 – Europa 
în lume. A se vedea Decizia 
Parlamentului European din 
3 aprilie 2014 privind 
descărcarea de gestiune 
pentru execuția bugetului 
general al Uniunii Europene 
aferent exercițiului 
financiar 2012, secțiunea III – 
Comisia și agențiile executive –  
ref. P7_TA-PROV(2014)0287.
18 4. Principalele domenii de risc
33 
În cadrul unor audituri anterioare, 
Curtea a constatat frecvent că obiec -
tivele stabilite erau prea vagi sau 
nerealiste (a se vedea caseta 3 ). În 
mod similar, Curtea a constatat adesea 
că indicatorii lipseau sau erau neclari 
(a se vedea caseta 4 ). Chiar și în cazul 
în care indicatorii sunt bine definiți, 
interpretarea lor poate fi relativă, iar 
valoarea lor poate varia semnificativ 
în funcție de contextul în care sunt 
utilizați (a se vedea caseta 5 ).
34 
De asemenea, exercițiul-pilot privind 
raportarea rezultatelor, desfășurat de 
Comisie în 2014 în contextul pregătirii 
cadrului privind rezultatele, a arătat 
că, în multe cazuri, acolo unde existau 
cadre logice în decizii și în contracte, 
calitatea acestora era îndoielnică: mai 
precis, obiectivele nu îndeplineau 
criteriile SMART, iar indicatorii nu erau 
bine definiți ori se bazau pe surse de 
date neclare.35 
Pe lângă faptul că reprezintă o încălca -
re a regulamentelor, nestabilirea unor 
obiective SMART și a unor indicatori 
clari subminează monitorizarea per -
formanței și evaluarea rezultatelor, 
în detrimentul asigurării răspunderii 
de gestiune și al auditului finanțelor 
publice. De asemenea, există riscul ca 
rezultatele unei intervenții să fie limi -
tate dacă obiectivele sale nu sunt bine 
stabilite încă de la început.
Exemplu de obiective care sunt prea vagi sau nerealiste
„Lipsa unei definiri clare a obiectivelor proiectului se referă în principal la echipamentele prevăzute și la 
nivelul lor de funcționare (din punct de vedere cantitativ și calitativ), precum și la populația vizată, care se 
estimează că va beneficia de rezultatele proiectului. Lipsa unor indicatori clari și cuantificați a prejudiciat în 
mod semnificativ capacitatea Comisiei de a monitoriza progresele în cursul punerii în aplicare a proiectelor și, 
ulterior, de a măsura și de a verifica dacă rezultatele obținute se mențineau în timp [...]”29
„De asemenea, obiectivele sunt uneori excesiv de ambițioase, în special în cazul proiectelor implementate de 
ONG-uri, care dispun de bugete modeste și care au o perioadă de implementare relativ scurtă. Acest aspect s-a 
manifestat în special în cazul proiectelor ONG finanțate în cadrul Mecanismului privind produsele alimentare: 
acestea au avut la dispoziție circa 20 de luni pentru implementare, care în practică au fost reduse mai degrabă 
la 15 luni, deoarece primele luni au fost alocate achizițiilor și altor activități pregătitoare. În unele cazuri, inter -
vențiile se bazează pe presupoziții nerezonabile privind condițiile necesare pentru o implementare reușită, de 
exemplu capacitățile instituționale și de gestionare ale autorităților naționale sau locale, calitatea infrastructurii 
rurale sau disponibilitatea unei forțe de muncă adecvate (de exemplu, nutriționiști și consultanți agricoli).”30
29 Raportul special nr. 13/2012: „Asistența pentru dezvoltare acordată de Uniunea Europeană în domeniul alimentării cu apă potabilă și în cel al 
accesului la instalații sanitare de bază în Africa Subsahariană”, punctul 50 ( http://eca.europa.eu ).
30 Raportul special nr. 1/2012: „Eficacitatea ajutorului pentru dezvoltare în domeniul securității alimentare acordat de Uniunea Europeană în Africa 
Subsahariană”, punctul 52 ( http://eca.europa.eu ).Caseta 3
19 4. Principalele domenii de risc
4.1.4. Definirea ca obiectiv 
a angajamentului unei țări 
partenere de a implementa 
reformele
36 
Pentru ca obiectivele unei acțiuni să fie 
semnificative din perspectiva dezvol -
tării, acestea ar trebui să corespundă 
obținerii unui rezultat sau, altfel spus, 
unei schimbări măsurabile care rezultă 
din acțiunea în cauză.Exemplu de relevanță variabilă a indicatorilor
Uniunea Europeană acordă sprijin bugetar Cambodgiei pentru dezvoltarea sectorului educațional din această 
țară. În ultimii ani, examenele de absolvire pentru învățământul cu durata de 12 ani din Cambodgia au fost 
subminate de fraudă și corupție. Ratele de promovare erau de aproximativ 80 %. În 2014, autoritățile din Cam -
bodgia s-au angajat să prevină și, în cele din urmă, să elimine neregulile existente în cadrul acestor examene, 
în special prin introducerea unor măsuri în centrele de examen în vederea împiedicării fraudelor. Un prim 
examen organizat în august 2014 s-a soldat cu o rată de promovare de 25 %; un al doilea examen organizat în 
octombrie pentru cei care nu promovaseră a condus la o rată de promovare totală de 41 % pentru anul 2014, 
ceea ce reprezintă aproximativ jumătate din rata de promovare înregistrată în anul 2013. La o primă analiză, 
variația acestui indicator ar putea fi interpretată ca o deteriorare; ea poate fi considerată însă, în același timp, 
ca reflectând o îmbunătățire a fiabilității și credibilității examenelor.Caseta 5Exemple de indicatori lipsă sau neclari
„Niciun indicator de performanță nu a fost inclus în acordurile de finanțare pentru sprijinul financiar direct 
acordat prin PEGASE, ceea ce îngreunează evaluarea de către SEAE, Comisie și statele membre a rezultatelor 
concrete ale sprijinului [...]. De asemenea, lipsa indicatorilor de performanță face mai dificilă demonstrarea 
rezultatelor obținute în scopul atragerii de noi fonduri. În plus, această lipsă constituie o încălcare a cerinței 
explicite a Regulamentului privind IEVP de a se stabili indicatori de performanță în scopuri de monitorizare 
pentru toate formele de asistență acordată prin IEVP .”31
„[...] în Kârgâzstan, programul de informare privind securitatea alimentară conținea indicatori vagi, precum 
«informațiile privind securitatea alimentară sunt considerate a fi, în general, exacte și furnizate la timp», «un 
număr corespunzător de persoane beneficiază de formare» și «utilitatea previziunilor privind recoltele».”32
31 Raportul special nr. 14/2013: „Sprijinul financiar direct acordat Autorității Palestiniene de Uniunea Europeană”, punctul 31 ( http://eca.europa.eu ).
32 Raportul special nr. 13/2013, punctul 52.Caseta 4
20 4. Principalele domenii de risc
37 
În cadrul auditurilor sale anterioare, 
Curtea a constatat că obiectivele ac -
țiunilor UE sunt uneori formulate sub 
forma unui angajament care urmează 
să fie asumat de o țară parteneră la un 
moment dat. Cu toate acestea, în unele 
cazuri, chiar dacă obiectivul declarat 
a fost realizat – altfel spus, chiar dacă 
țara parteneră pare să fie respectat 
angajamentul preconizat –, acțiunea 
nu a avut de fapt niciun efect sau 
a avut un efect nesemnificativ în timp; 
cu alte cuvinte, acțiunea respectivă nu 
a condus la obținerea niciunui rezultat 
semnificativ în materie de dezvoltare 
(a se vedea caseta 6 ).38 
Eficacitatea ajutorului pentru dezvolta -
re acordat de UE și a acțiunilor sale de 
coordonare poate fi subminată în cazul 
în care angajamentul aparent al țării 
partenere în ceea ce privește obținerea 
rezultatelor este considerat o condi -
ție suficientă pentru plată, fără nicio 
dovadă suplimentară care să ateste 
punerea în aplicare efectivă a unor 
reforme semnificative.
Exemplu de intervenție în care angajamentul țării partenere de a pune în aplicare 
reforme nu a fost transpus în rezultate în materie de dezvoltare
„Comisia a efectuat plățile aferente sprijinului bugetar în Kârgâzstan în trei tranșe, fiecare dintre acestea fiind 
precedată de o evaluare a progreselor înregistrate în ceea ce privește atingerea obiectivelor [care țin de ges -
tionarea finanțelor publice]. Comisia a apreciat progresele ca fiind lente, dar a justificat plata fiecăreia dintre 
cele trei tranșe în principal deoarece a considerat că guvernul kârgâz și-a menținut angajamentele cu privire la 
continuarea reformelor. Nu existau însă dovezi clare în acest sens. O parte esențială a raționamentului Comi -
siei care a stat la baza deciziilor sale de plată are drept temei mai degrabă aprecierea acesteia cu privire la 
angajamentul țărilor partenere de a aplica reforme decât evaluarea progreselor efectiv realizate.”33
„Comisia nu a reușit să se asigure că autoritățile egiptene dădeau curs, în practică, prin intermediul unor ac -
țiuni concrete, problemelor pe care le ridica cu ocazia dialogului derulat în cadrul subcomisiei. Chiar și atunci 
când, la sfârșitul reuniunii, aceste probleme erau acceptate pe lista acțiunilor care urmau să fie întreprinse, nu 
se dădea în general curs punerii lor în aplicare. De exemplu, una dintre acțiunile incluse pe listă de subcomisie 
în 2009 era «explorarea posibilității de a utiliza asistența tehnică furnizată de UE cu scopul de a acorda consul -
tanță Egiptului pe tema legislației care se aplică ONG-urilor în statele membre», dar această acțiune nu a fost 
niciodată implementată. [...] Comisia nu a pus în practică opțiunea de a reduce sau de a suspenda asistența 
acordată de UE ca modalitate de a da un curs criticilor pe care le-a adus în rapoartele intermediare cu privire la 
încălcările drepturilor omului.” 34
33 Raportul special nr. 13/2013, punctul 57.
34 Raportul special nr. 4/2013: „Cooperarea Uniunii Europene cu Egiptul în domeniul guvernanței”, punctele 39 și 41 ( http://eca.europa.eu ).Caseta 6
21 4. Principalele domenii de risc
4.2. Definirea unui lanț al 
rezultatelor
4.2.1. Corelarea acțiunilor 
și a rezultatelor prin 
intermediul unui lanț logic și 
clar
39 
Pentru a se obține rezultatele preconi -
zate, trebuie să se identifice acțiunile 
adecvate și să se stabilească astfel 
o legătură clară și logică între activi -
tăți, realizări, efecte și impact35, 36. De 
asemenea, definirea unui astfel de lanț 
logic este esențială pentru a se de -
monstra modul în care intervențiile UE 
în materie de dezvoltare și cooperare 
contribuie la rezultate37.
40 
O serie de rapoarte speciale anterioare 
ale Curții și unele rapoarte de evalu -
are ale Comisiei au arătat că legătura 
dintre acțiune și rezultate nu a fost 
întotdeauna stabilită în mod clar (a se 
vedea caseta 7 ).
41 
În cazul anumitor acțiuni, în acordurile 
de finanțare pot fi stabilite condiții 
de plată bazate pe rezultate, care 
stabilesc deci o legătură directă între 
efectuarea plăților și obținerea rezul -
tatelor, cu scopul de a crea stimulente 
pentru ameliorarea performanței prin 
intermediul unei plăți integrale sau 
parțiale, în funcție de gradul de reali -
zare a rezultatelor38, 39. În cadrul unor 
audituri anterioare, Curtea a constatat 
uneori că o astfel de legătură nu a fost 
realizată sau pusă în aplicare (a se 
vedea caseta 8 ).42 
În absența unei legături clare între 
acțiuni – sau condițiile de plată – și 
rezultatele lor preconizate, se pot 
pierde din vedere obiectivele interven -
țiilor, acest lucru fiind în detrimentul 
eficacității ajutorului; capacitatea UE 
de a demonstra și de a răspunde pen -
tru rezultatele acțiunilor sale este de 
asemenea subminată. În mod similar, 
politici care par să fie separate pot fi, 
în realitate, strâns legate între ele40. 
Atunci când este concepută o acți -
une în contextul unei politici date, 
rezultatele eventuale ale acesteia în 
ceea ce privește alte politici pot să nu 
fie suficient luate în considerare; de 
exemplu, un proiect ar putea contribui 
la realizarea unor obiective legate de 
sănătate, cum ar fi combaterea malari -
ei, chiar dacă obiectivele sale declarate 
vizează numai îmbunătățirea accesului 
la surse sigure de apă potabilă.35 Study on Legal Instruments and 
Lessons Learned from the 
Evaluations Managed by the 
Joint Evaluation Unit  (Studiu 
privind instrumentele juridice și 
lecțiile învățate din evaluările 
gestionate de Unitatea de 
evaluare comună) – Raport final 
volumul 1: Raport de sinteză 
final, iulie 2011, p. vi: „Formula -
rea lanțurilor clare și logice în 
regulamente este esențială. 
Aceasta poate fi încurajată prin 
evitarea listelor nestructurate 
de activități și a legăturilor 
neclare dintre activități, realizări 
și impacturile lor preconizate. 
Relația dintre diferitele etape 
ale lanțului ar trebui să fie clară 
și logică, pentru a se evita 
lacunele care pot apărea la 
nivelul logicii sau realizările ori 
impacturile «orfane».” – ref. 
evaluarea DEVCO 1292.
36 O explicație detaliată privind 
lanțul de rezultate figurează în 
Manualul de gestiune bazată 
pe rezultate al Grupului pentru 
dezvoltare al Organizației 
Națiunilor Unite, octom -
brie 2011, p. 14.
37 Study on the uptake of learning 
from EuropeAid’s strategic 
evaluations into development 
policy and practice  (Studiu 
privind asimilarea învățăminte -
lor desprinse din evaluările 
strategice ale EuropeAid în 
politica și practica în materie de 
dezvoltare), Raport final, 
iunie 2014, p. vii.
38 Orientările Comisiei privind 
sprijinul bugetar – Ghid 
executiv – O abordare modernă 
a sprijinului bugetar, 
septembrie 2012.
39 A se vedea concluziile 
Consiliului privind Poziția 
comună a Uniunii Europene 
pentru cel de al patrulea forum 
la nivel înalt privind eficacitatea 
ajutorului (Busan, 29 noiembrie-  
1 decembrie 2011) – Cea de a 
3124-a reuniune a Consiliului 
Afaceri Externe (Dezvoltare), 
Bruxelles, 14 noiembrie 2011: 
„UE invită țările partenere și 
partenerii pentru dezvoltare să 
pună un accent mai mare 
asupra condiționalității bazate 
pe armonizare și rezultate”.
40 Thematic evaluation of the 
European Commission support 
to the health sector  (Evaluarea 
tematică a sprijinului acordat 
de Comisia Europeană în 
sectorul sănătății) – Raport 
final – volumul 1, august 2012, 
p. xiv.
22 4. Principalele domenii de risc
Exemple de legături neclare între acțiune și rezultate
„În cele 24 de intervenții examinate, strategia privind politica europeană de vecinătate (PEV) este menționată 
în mod clar ca fiind cadrul în care are loc cooperarea. În documentele de programare se face trimitere în mod 
clar la unul sau mai multe obiective PEV, iar intervențiile sunt în conformitate cu documentele strategice. Cu 
toate acestea, documentația examinată nu indică și nici nu explică în mod clar modul în care vor fi îndeplinite 
obiectivele prin intermediul intervențiilor specifice, nici modul în care intervențiile programate vor contribui 
la obținerea rezultatelor.”41
„Programele de sprijin bugetar din Malawi și Rwanda fac referire la obiectivele strategiilor naționale pentru 
reducerea sărăciei și ale politicilor și programelor sectoriale. Ele nu specifică modul în care intenționează să 
contribuie la îndeplinirea obiectivelor guvernului.”42
41 Evaluation of the European Union’s Support to two European Neighbourhood Policy Regions (East and South)  [Evaluarea sprijinului Uniunii Europene 
acordat pentru două regiuni din cadrul politicii europene de vecinătate (Est și Sud)] – Raport final – volumul 1, iunie 2013, p. 24.
42 Raportul special nr. 1/2012, punctul 53.Caseta 7
Exemple de intervenții financiare însoțite de condiții de plată ineficace
„Unul dintre obiectivele celor două programe de sprijin bugetar specific a fost de a contribui la îmbunătățirea 
gestiunii finanțelor publice. Cu toate acestea, programele nu stabileau nicio corelație cu planul guvernului de 
reformă a gestiunii finanțelor publice și nici nu identificau prioritățile pe care trebuiau să le sprijine. Este ne -
clar modul în care programele de acest tip pot atinge un astfel de obiectiv, având în vedere că plata fondurilor 
s-a efectuat într-o tranșă fixă unică, fără să fie condiționată de îndeplinirea unor criterii legate de performanță 
sau a unor cerințe legate de dialogul politic.”43
„În ceea ce privește proiectele de investiții în infrastructura rutieră, modul în care Comisia utilizează condițiile 
nu stimulează țările partenere la un nivel suficient pentru ca acestea să le respecte. Condițiile stabilite nu au 
forță juridică obligatorie, ci sunt prezentate în cadrul acordurilor de finanțare drept «măsuri însoțitoare» pe 
care țara parteneră trebuie să le adopte. În practică, Comisia aprobă, în general, contractele de lucrări înche -
iate între țările partenere și contractanți, indiferent dacă aceste măsuri însoțitoare au fost sau nu adoptate. 
Comisia are ulterior obligația de a furniza, prin FED, finanțare pentru aceste contracte și autoritatea de care 
dispune pentru a obliga țara parteneră să respecte condițiile este una redusă.”44
43 Raportul special nr. 9/2013: „Sprijinul pentru guvernanță acordat de Uniunea Europeană în Republica Democratică Congo”, punctul 65  
(http://eca.europa.eu ).
44 Raportul special nr. 17/2012: „Contribuția Fondului european de dezvoltare (FED) la o rețea rutieră sustenabilă în Africa Subsahariană”, punctul 27 
(http://eca.europa.eu ).Caseta 8
23 4. Principalele domenii de risc
4.2.2. Contribuția la rezultate 
în raport cu atribuirea 
meritelor
43 
Intervențiile UE în materie de dezvol -
tare și cooperare au loc într-un mediu 
complex, în care numeroși alți donatori 
și factori exogeni, în plus față de inter -
venția UE, contribuie – în mod pozitiv 
sau negativ – la obținerea rezultatelor. 
Din acest motiv, dar și pentru stabilirea 
unei legături cauzale între acțiunile 
UE în materie de dezvoltare și coope -
rare și rezultatele acestora (a se vedea 
secțiunea 4.2.1.), ar putea fi de dorit să 
se evalueze tăria acestei legături sau, 
altfel spus, ce parte din rezultate poate 
fi atribuită acțiunii UE.
44 
Cu toate acestea, așa cum a subliniat 
și Comisia în documentul de lucru al 
serviciilor sale intitulat „Pregătirea 
terenului pentru un cadru al UE privind 
rezultatele dezvoltării și cooperării” 
(a se vedea punctul 7), „este dificil să 
se măsoare contribuția pe care o are 
un anumit nivel al ierarhiei rezultatelor 
la nivelul următor”, mai precis de la 
realizări la efecte și de la efecte la im -
pact. Într-adevăr, astfel cum a consta -
tat și Curtea în cadrul unor audituri (a 
se vedea caseta 9 ), realizările obținute 
în urma unei intervenții pot fi atribui -
te în general acesteia, dar acest lucru 
nu este valabil întotdeauna și în cazul 
efectelor și chiar și mai puțin în ceea ce 
privește impactul.45 
În cazul special al intervențiilor de 
sprijin bugetar, realizările sunt în gene -
ral imposibil de identificat, din cauza 
fungibilității sprijinului financiar acor -
dat de UE în bugetul țării partenere. 
De fapt, acest buget sprijină întreaga 
strategie de dezvoltare a țării partene -
re, iar realizările obținute cu ajutorul 
intervențiilor UE în materie de sprijin 
bugetar sunt deci legate de schimbări 
ale politicilor și serviciilor publice, care 
nu sunt o consecință doar a progra -
mului de sprijin bugetar, ci și a altor 
diferite acțiuni și decizii ale guvernului, 
a altor programe de asistență exter -
nă și a factorilor neguvernamentali 
externi45. Această situație este ilustrată 
foarte bine în cadrul global de evalu -
are al OCDE utilizat pentru evaluările 
programelor de sprijin bugetar (a se 
vedea anexa ).
46 
Prin urmare, chiar și atunci când se 
poate stabili o legătură clară și logică 
între acțiune și rezultate, poate fi difi -
cil, dacă nu imposibil, să se evalueze 
care parte din rezultate este conse -
cința intervențiilor UE și care parte se 
datorează intervențiilor altor donatori 
sau altor factori. Din acest motiv, este 
mai relevant să se discute din punctul 
de vedere al contribuției la rezultate 
decât al atribuirii meritelor pentru 
aceste rezultate. În afară de aspec -
tele sale tehnice, această problemă 
se referă și la chestiunea mai politică 
referitoare la aproprierea rezultatelor. 
Într-adevăr, atunci când sunt implicate 
numeroase părți interesate, inclusiv 
UE, țări partenere și alți donatori, 
există posibilitatea ca mai mulți actori 
să revendice aceleași rezultate pozitive 
sau ca nimeni să nu își asume respon -
sabilitatea pentru cele negative.45 Rețeaua pentru evaluarea 
asistenței pentru dezvoltare 
din cadrul Comitetului de 
asistență pentru dezvoltare al 
OCDE – Evaluating Budget 
Support Methodological 
Approach  („O abordare 
metodologică pentru 
evaluarea sprijinului bugetar”), 
pagina 11. A se vedea și 
pagina 12 cu privire la efectele 
sprijinului bugetar: „Efectele 
sunt rezultatul întregului set 
de politici, de strategii și de 
acțiuni de cheltuieli ale 
guvernului [...], al reacțiilor/
răspunsurilor părților 
interesate relevante la 
schimbările din procesul 
decizional public și la deciziile 
privind alocarea resurselor, 
precum și al influenței altor 
factori externi. Aceste efecte 
sunt influențate numai parțial 
de sprijinul bugetar acordat. 
Relația cauzală dintre sprijinul 
bugetar acordat și efecte va fi, 
prin urmare, diluată 
(semnificativ) de alți factori 
determinanți.”
24 4. Principalele domenii de risc
Exemplu de dificultăți legate de stabilirea măsurii în care rezultatele pot fi atribuite 
intervenției UE
„Curtea nu poate evalua măsura în care programele de sprijin bugetar ale UE din Malawi și Rwanda au contribuit 
la rezultatele programelor guvernamentale, deoarece există factori multipli și complecși care au intervenit […]”46
46 Raportul special nr. 1/2012, punctul 57.Caseta 9
4.3. Complexitatea 
crescută ca urmare 
a integrării unor aspecte 
transversale
47 
În comunicarea sa intitulată „Creșterea 
impactului politicii UE în domeniul 
dezvoltării: o agendă a schimbării” (a 
se vedea punctul 18), Comisia a pro -
pus ca activitățile UE din fiecare țară 
parteneră să fie concentrate în cel mult 
trei sectoare. Concentrarea interven -
țiilor UE pe un număr mic de sectoare 
poate conduce la creșterea impactului 
și a efectului de mobilizare al acestor 
intervenții și poate contribui la facilita -
rea gestionării asistenței UE, nu numai 
pentru țările partenere, ci și pentru 
Comisie și delegațiile UE47.
48 
Între timp, conform instrucțiunilor UE 
referitoare la elaborarea documentelor 
de programare multianuală pentru 
perioada de programare 2014-2020, 
angajamentele în materie de politică 
sectorială trebuie să ia în considerare, 
printre altele, nouă aspecte transver -
sale, și anume: promovarea drepturilor 
omului, egalitatea de șanse între femei 
și bărbați, democrația, buna guvernan -
ță, drepturile copilului, persoanele cu 
handicap, populațiile indigene, sus -
tenabilitatea mediului și combaterea 
HIV/SIDA48 (a se vedea caseta 10 ).47 Documentul comun al SEAE și 
al Comisiei intitulat  Instructions 
for the programming of the 1 1th 
European Development Fund 
(EDF) and the Development 
Cooperation Instrument 
(DCI) – 2014-20  [Instrucțiuni 
privind programarea celui de 
al 11-lea Fond european de 
dezvoltare (FED) și 
a Instrumentului de cooperare 
pentru dezvoltare 
(ICD) – 2014-2020].
48 A se vedea, de asemenea, 
Regulamentul (UE) 
nr. 233/2014 privind 
Instrumentul de cooperare 
pentru dezvoltare (ICD), care 
prevede următoarele: „[a]
spectele transversale, astfel 
cum sunt definite în Consensul 
european, se integrează în 
toate programele. În plus, se 
integrează, după caz, 
prevenirea conflictelor, munca 
decentă și schimbările 
climatice.” (articolul 3).
25 4. Principalele domenii de risc
49 
În rapoartele sale de evaluare anteri -
oare, Comisia a subliniat dificultățile 
întâmpinate în ceea ce privește inte -
grarea drepturilor omului în acțiuni -
le de dezvoltare ale UE (a se vedea 
caseta 11 ).50 
Integrarea aspectelor transversale 
în intervențiile UE poate complica 
stabilirea unei ordini de prioritate 
a obiectivelor acestor intervenții. Com -
plexitatea crescută rezultată în urma 
integrării unor aspecte transversale în 
programele UE reprezintă un risc supli -
mentar pentru obținerea și raportarea 
rezultatelor.Figura 3Sectoare prioritare și aspecte transversale
Sectorul prioritar 3 Sectorul prioritar 2
Aspectul transversal 9Aspectul transversal 8Aspectul transversal 7Aspectul transversal 6Aspectul transversal 5Aspectul transversal 4Aspectul transversal 3Aspectul transversal 2Sectorul prioritar 1
Aspectul transversal 1
Integrarea aspectelor transversale într-un program – exemplul Cambodgiei
Programul indicativ multianual al Comisiei pentru Cambodgia pentru perioada 2014-2020 prevede trei sectoa -
re prioritare: agricultură/gestionarea resurselor naturale, educație/competențe și buna guvernanță. De aseme -
nea, programul prevede integrarea mai multor aspecte transversale: egalitatea de șanse între femei și bărbați 
și autonomizarea femeilor, nutriție, mediu și tehnologii ale informației și comunicațiilor.Caseta 10
26 4. Principalele domenii de risc
Exemple de dificultăți întâmpinate în ceea ce privește tratarea aspectelor 
transversale: cazul drepturilor omului
„UE a urmărit să își transpună angajamentul asumat și să integreze drepturile omului la nivel de programare, 
inclusiv în documentele de strategie regională, în planurile de acțiune bilaterală și în programele tematice. 
Drepturile omului și democrația sunt consacrate în documentele de politică drept principii directoare. Cu 
toate acestea, se poate observa un fenomen de «diluare» a componentei reprezentate de democrație și de 
drepturile omului pe măsură ce ciclul se dezvoltă «în aval», mai precis de la nivelul angajamentelor politice 
generale înspre definirea cadrelor de politică, trecând prin etapele de programare, de alegere instrumentelor, 
de alocare a fondurilor și de selectare a proiectelor. «Diluarea» apare sub diferite forme, cum ar fi: (i) lipsa unei 
strategii coerente pentru abordarea problemelor prin intermediul unor intervenții concrete; (ii) finanțarea 
limitată pentru aspecte legate de democrație și de drepturile omului în alte sectoare tematice importante; 
(iii) tendința de a limita activitățile legate de drepturile omului la instrumentele tematice.”49
„Analiza documentară a șase domenii concrete în care Comisia Europeană a urmărit să integreze drepturile 
omului indică un fenomen de «diluare» a componentei drepturilor omului pe măsură ce ciclul se deplasează 
«în aval» [...]. Situația este agravată de lipsa unor sisteme uniforme, chiar și elementare, pentru a monitoriza și 
a evalua progresele înregistrate în ceea ce privește integrarea. Această diluare este legată de rezistența politi -
că a țărilor partenere, dar și de deficiențe interne majore constatate la nivelul UE, cum ar fi influența politică li -
mitată și lipsa de uniformitate în procesul decizional în ceea ce privește locul și importanța drepturilor omului 
în acțiunea externă a UE. Dificultățile UE legate de reconcilierea valorilor și a intereselor au fost documentate 
pe larg și au făcut obiectul unor critici din partea mass-mediei și a societății civile. «Primăvara arabă» a revelat 
limitele abordării de tip «ori stabilitate ori drepturile omului» și poate deschide perspective pentru o abordare 
mai serioasă față de integrarea drepturilor omului.” 50
49 Evaluarea sprijinului Uniunii Europene acordat pentru două regiuni din cadrul politicii europene de vecinătate (Est și Sud) – Raport final – 
volumul 1, iunie 2013, p. 62.
50 Thematic evaluation of the European Commission support to respect of Human Rights and Fundamental Freedoms (including solidarity with victims of 
repression)  [Evaluare tematică a sprijinului acordat de Comisia Europeană cu privire la drepturile omului și la libertățile fundamentale (inclusiv 
solidaritatea cu victimele represiunii)] – Raport final – volumul 1, decembrie 2011, p. 15.Caseta 11
27 4. Principalele domenii de risc
Exemplu al nealinierii cu cadrul țării partenere privind rezultatele
„[...] departe de a fi un cadru cu adevărat armonizat, coordonat de guvern, cadrul de evaluare a performanței 
(CEP) s-a transformat în «totalul sumei preferințelor și cerințelor individuale ale partenerilor de dezvoltare». 
[...] Răspunderea efectivă a guvernului s-a pierdut, iar procesul de evaluare aferent CEP a fost redus la o simplă 
obligație, care trebuie respectată pentru a asigura continuitatea plăților de sprijin bugetar [...]. Odată cu aceas -
tă pierdere a răspunderii și a angajamentului, costurile tranzacțiilor asociate cu procesul de evaluare anuală și 
cu dialogul corespunzător în materie de politici au crescut semnificativ. Aceasta este și percepția raportată în 
unanimitate de toate părțile interesate relevante care au fost intervievate. Ea se manifestă cel mai evident în 
creșterea continuă a numărului de indicatori incluși în CEP .”52
52 Joint Evaluation of Budget Support to Tanzania: lessons learned and recommendations for the future  (Evaluarea comună a sprijinului bugetar acordat 
Tanzaniei: lecții învățate și recomandări pentru viitor) – Raport final: volumul 1, 2013, punctele 74-75.Caseta 124.4. Armonizarea 
instrumentelor și 
a cadrelor între partenerii 
de dezvoltare
4.4.1. Alinierea la cadrele 
țărilor partenere privind 
rezultatele
51 
În conformitate cu principiile conveni -
te în cadrul forumurilor internaționale 
la nivel înalt, donatorii, inclusiv UE, ar 
trebui să se bazeze, în măsura în care 
acest lucru este posibil, pe cadrele 
țărilor partenere pentru raportarea și 
monitorizarea axate pe rezultate (a se 
vedea secțiunea 2.1.2). În special, do -
natorii ar trebui să reducă la minimum 
recurgerea la cadre suplimentare, 
evitând să solicite introducerea unor 
indicatori de performanță care nu sunt 
în concordanță cu strategiile naționale 
de dezvoltare ale țărilor respective51.52 
Cu toate acestea, în unele rapoarte de 
evaluare anterioare, Comisia a semna -
lat probleme referitoare la nealinierea 
dintre cadrele donatorilor și cele ale ță -
rilor partenere (a se vedea caseta 12 ).
53 
Atunci când țările partenere se con -
fruntă cu diferite tipuri și niveluri ale 
obligațiilor de raportare și ale condiții -
lor de plată impuse de diferiți donatori, 
acestea pot prezenta o sarcină imposi -
bil de gestionat, care poate compromi -
te eficiența și eficacitatea ajutorului.51 Parteneriatul de la Busan 
pentru o cooperare eficace în 
scopul dezvoltării.
28 4. Principalele domenii de risc
Exemple de probleme cauzate de lipsa de armonizare a instrumentelor utilizate de 
partenerii de dezvoltare
„Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Dezvoltare (PNUD) a estimat că există peste 50 de fonduri 
publice internaționale, 45 de piețe ale carbonului și 6 000 de fonduri de capital privat (fonduri de investiții 
în societăți necotate) care furnizează finanțare pentru combaterea schimbărilor climatice, fiecare cu propria 
structură de guvernanță. Așa cum a remarcat Banca Mondială, fragmentarea de acest gen riscă să reducă efi -
cacitatea la nivel mondial a finanțării combaterii schimbărilor climatice […]. Comisia și statele membre fac apel 
atât la canale bilaterale, cât și la canale multilaterale pentru a furniza finanțare pentru combaterea schimbări -
lor climatice. În 2010, au fost utilizate nu mai puțin de 22 de canale multilaterale.
[...] Nu s-a făcut nicio încercare de a se reduce proliferarea fondurilor prin care se finanțează combaterea 
schimbărilor climatice, proliferare care antrenează existența unor riscuri serioase de ineficiență, de incertitu -
dini privind cui îi revine răspunderea de gestiune și de fragmentare a ajutorului […]”53
53 Raportul special nr. 17/2013: „Finanțarea acordată de UE pentru combaterea schimbărilor climatice în contextul ajutorului extern”, punctele 57 și 
58 și punctul 68 ( http://eca.europa.eu ).Caseta 134.4.2. Armonizarea 
instrumentelor utilizate 
de părțile interesate din 
domeniul dezvoltării
54 
În mai multe rapoarte speciale ante -
rioare, Curtea a identificat probleme 
legate de lipsa de armonizare a in -
strumentelor utilizate de partenerii de 
dezvoltare (a se vedea caseta 13 ).55 
Nearmonizarea instrumentelor uti -
lizate de partenerii de dezvoltare 
poate fi în detrimentul eficienței și al 
eficacității monitorizării și raportării 
rezultatelor.
4.4.3. Gestionarea 
juxtapunerii unor structuri 
de răspundere diferite
56 
În contextul acțiunilor UE privind 
dezvoltarea și cooperarea, Comisia 
Europeană încredințează unor organi -
zații internaționale anumite sarcini de 
execuție bugetară, în cadrul mecanis -
mului de gestiune indirectă54. În aceste 
cazuri, răspunderea de gestiune se 
bazează pe structurile de răspunde -
re ale organizației internaționale în 
cauză, care includ guvernanța, cadrele 
privind rezultatele55 și auditul extern, 
precum și pe propriile mecanisme ale 
UE în materie de audit și de asigurare 
a răspunderii de gestiune.57 
În cadrul unor audituri anterioare, 
Curtea a constatat că juxtapunerea 
unor structuri de răspundere diferite 
pentru sarcini care fac obiectul gesti -
unii indirecte prin organizații interna -
ționale a creat uneori lacune la nivelul 
răspunderii de gestiune (a se vedea 
caseta 14 ).54 Regulamentul financiar, 
articolul 58 – Metode de 
execuție bugetară.
55 A se vedea, de exemplu, 
Manualul de gestiune bazată 
pe rezultate al Grupului pentru 
dezvoltare al Organizației 
Națiunilor Unite, cadrul 
integrat privind rezultatele al 
Fondului Națiunilor Unite 
pentru Populație sau Manualul 
privind Programul Națiunilor 
Unite pentru Dezvoltare 
referitor la planificarea, 
monitorizarea și evaluarea 
rezultatelor  
dezvoltării.
29 4. Principalele domenii de risc
Exemplu de arhitectură distinctă pentru asigurarea răspunderii – Organizația 
Națiunilor Unite
„Deși Comisia verifică sistemele de gestiune financiară utilizate de partenerii săi ONU (prin metoda de analiză 
a celor patru piloni), Comisia depinde de rapoartele ONU pentru confirmarea funcționării în practică a sis -
temelor de control și a obținerii de rezultate. La momentul desfășurării auditului, Comisia nu reușise încă să 
obțină informații adecvate de la ONU în acest sens.”56
„[...] rapoartele elaborate de ONU nu furnizează Comisiei informații suficiente și în timp util. O mare parte 
dintre rapoarte sunt în continuare transmise cu întârziere, nu sunt suficient de detaliate și pun accentul mai 
curând pe activități decât pe rezultate.”57
56 Analiza panoramică din 2014: „O analiză panoramică a mecanismelor UE în materie de asigurare a răspunderii de gestiune și de audit al finanțelor 
publice: lacune, suprapuneri și provocări”, caseta 1 ( http://eca.europa.eu ).
57 Raportul special nr. 3/2011: „Eficiența și eficacitatea contribuțiilor UE canalizate prin organizații ONU în țări afectate de conflicte”, punctul IV 
(http://eca.europa.eu ).Caseta 14
4.5. Deficiențe în 
evaluarea și raportarea 
rezultatelor
58 
Dispozițiile legale privind monitori -
zarea, evaluarea și auditarea rezulta -
telor prevăd două tipuri diferite de 
calendare:
(a) calendarul periodic : de exemplu, 
conform articolului 318, Comisia 
trebuie să prezinte anual un raport 
de evaluare a finanțelor Uniunii 
bazat pe rezultatele obținute, în 
special raportându-se la indicațiile 
date de Parlamentul European și 
de Consiliu în contextul procedurii 
anuale de descărcare de gestiune;(b) calendarul bazat pe acțiuni : de 
exemplu, conform articolului 18 
alineatul (3) din normele de aplica -
re a Regulamentului financiar, re -
zultatele programelor multianuale 
ale căror resurse alocate depășesc 
5 000 000 de euro trebuie să fie 
evaluate periodic în conformitate 
cu un calendar care să permită 
luarea în considerare a concluzi -
ilor evaluării respective pentru 
orice decizie privind reînnoirea, 
modificarea sau suspendarea 
programului.
59 
Într-o serie de rapoarte de audit ante -
rioare, Curtea a constatat că, în anu -
mite cazuri, realizarea proiectelor sau 
a obiectivelor programelor nu putea fi 
evaluată înainte de finalizarea acesto -
ra, ceea ce era de natură să submineze 
evaluarea periodică a obținerii rezulta -
telor (a se vedea caseta 15 ).
30 4. Principalele domenii de risc
60 
De asemenea, Curtea a constatat defi -
ciențe în ceea ce privește realizarea la 
timp a evaluărilor: mai precis, evalu -
ările strategice durau mai mult decât 
era planificat, iar unele evaluări ale 
programelor erau uneori amânate sau 
anulate58. Un studiu recent comandat 
de Comisie a identificat, de asemenea, 
„deconectări importante” între evaluări 
și elaborarea politicilor, programare, 
monitorizare și gestionarea axată pe re -
zultate. În special, studiul a identificat 
oportunități ratate – în ceea ce privește 
asimilarea cunoștințelor –, în care lecții -
le învățate anterior au fost ignorate 
din cauza nesincronizării constatărilor 
evaluărilor cu procesul decizional al 
conducerii sau din cauza faptului că, 
până la punerea la dispoziție a consta -
tărilor, contextul se schimbase deja59.61 
Deficiențele constatate în ceea ce 
privește calendarul de raportare a re -
zultatelor și de evaluare pot împiedica 
integrarea cunoștințelor relevante 
dobândite și a lecțiilor învățate în pro -
cesele decizionale și de raportare.Figura 4Durata ciclului unei acțiuni
Procesul 
legislativ
Identiﬁcare
FormulareUrmărire ulterioară   
(inclusiv evaluarea) Programare
Punerea în aplicare
(inclusiv monitorizarea și 
evaluarea intermediară)58 Raportul special nr. 18/2014: 
„Sistemul de evaluare și 
sistemul de monitorizare axată 
pe rezultate implementate în 
cadrul EuropeAid”, 
punctele 27-29  
(http://eca.europa.eu ).
59 Studiu privind asimilarea 
învățămintelor desprinse din 
evaluările strategice ale 
EuropeAid în politica și 
practica în materie de 
dezvoltare, Raport final, 
iunie 2014, p. vii.
31 4. Principalele domenii de risc
4.6. Consolidarea și 
raportarea datelor
62 
Pentru a demonstra rezultatele obți -
nute de politicile de dezvoltare ale UE, 
datele privind rezultatele obținute de 
acțiunile UE în materie de dezvoltare și 
cooperare trebuie colectate și con -
solidate cu ajutorul unor sisteme de 
informații și prezentate și diseminate 
prin intermediul canalelor de raportare 
corespunzătoare.
63 
Într-o serie de rapoarte de audit anteri -
oare, Curtea a constatat însă probleme 
în ceea ce privește capacitatea siste -
melor de informații ale EuropeAid de 
a colecta date referitoare la rezultate (a 
se vedea caseta 16 ). În 2014, Comisia 
a subliniat de asemenea faptul că, pen -
tru ca UE să poată raporta cu privire la 
rezultate, sistemele și instrumentele de 
colectare a datelor trebuie să fie rațio -
nalizate și rafinate în continuare61.64 
Datele referitoare la activitățile UE 
privind ajutorul și cooperarea pentru 
dezvoltare servesc drept bază pentru 
o varietate largă de rapoarte, cele mai 
importante fiind:
(a) conturile anuale și raportul Comi -
siei privind gestiunea bugetară și 
financiară62;
(b) raportul anual de activitate al 
EuropeAid și raportul de sinteză al 
Comisiei63;
(c) raportul anual prezentat Comitetu -
lui de asistență pentru dezvoltare 
(CAD) din cadrul OCDE, în confor -
mitate cu directivele CAD64;
(d) o contribuție lunară de date la 
registrul de date al Inițiativei 
internaționale privind transparența 
ajutoarelor (IATI), în conformitate 
cu standardele IATI65;
(e) raportul anual privind evaluarea 
finanțelor Uniunii pe baza rezulta -
telor obținute66;Exemplu de rezultate care puteau fi evaluate numai la finalul acțiunii în cauză
„Curtea a evaluat eficacitatea a 19 proiecte incluse în eșantion, comparând obiectivele avute în vedere în 
acordul privind contribuția financiară cu realizările efective. [...] Din cauza insuficienței informațiilor, rezultate -
le nu au putut fi evaluate în următoarele cazuri: [...] unul dintre proiectele majore era un fond fiduciar, ale cărui 
obiective, așa cum au fost stabilite în acordul privind contribuția financiară, se refereau la fond în ansamblul 
său, având deci un caracter mai general. Deși s-au stabilit obiective mai specifice pentru proiectele subiacente 
fondului, nu poate exista o corelație clară între îndeplinirea obiectivelor proiectelor și obiectivele generale 
formulate în acordul privind contribuția financiară. În consecință, eficacitatea nu se poate evalua decât după 
închiderea fondului, ceea ce nu se întâmplase încă la momentul desfășurării auditului.”60
60 Raportul special nr. 3/2011, punctul 25 și punctul 27 litera (b).Caseta 15
61 SWD(2013) 530 final, p. 12.
62 Regulamentul financiar, în 
special articolele 141 și 142.
63 Regulamentul financiar, în 
special articolul 66 
alineatul (9).
64 Converged statistical reporting 
directives for the creditor 
reporting system (CRS) and the 
annual DAC questionnaire  
(Directive reunite privind 
raportarea statistică pentru 
sistemul de notificare al țărilor 
creditoare și chestionarul CAD 
anual) și actele adiționale la 
acestea – referință  
 DCD/DAC(2013)15/FINAL, 
11.6. 2013.
65 Site-ul Inițiativei internaționale 
privind transparența 
ajutoarelor ( www.iatiregistry.
org).
66 Tratatul privind funcționarea 
Uniunii Europene, 
articolul 318.
32 4. Principalele domenii de risc
Exemplu de deficiențe constatate în sistemul de informații al EuropeAid
„Principalul instrument utilizat de Comisie pentru a realiza raportarea de la delegații către EuropeAid este 
constituit de raportul de monitorizare a asistenței externe ( External Assistance Monitoring Report  - EAMR) [...]. 
Însă ele furnizează, în marea lor parte, doar o descriere a activităților desfășurate și a problemelor întâmpinate 
în implementare. În plus, informațiile prezentate în rapoarte se suprapun, într-o anumită măsură, cu informați -
ile disponibile în CRIS. Indicațiile pe care le oferă aceste rapoarte cu privire la rezultatele efective ale ajutorului 
furnizat sunt puține la număr, întrucât nu cuprind evaluări care să fi fost realizate de delegație, și nici nu rapor -
tează cu privire la rezultatele evaluărilor realizate după finalizarea intervențiilor de furnizare a ajutorului [...]”69
„[...] Sistemul CRIS nu permite calcularea cu ușurință a sumei totale cheltuite pentru o anumită politică sau 
a sumei totale finanțate prin intermediul unui anumit instrument financiar. Astfel, lista de domenii utilizată 
pentru a clasifica într-un domeniu dat fișele din numeroase module CRIS conține atât zone geografice (Asia, 
de exemplu), cât și instrumente financiare [...] și politici tematice (precum securitatea alimentară).
Ca urmare a acestei situații, agregarea datelor – în special a datelor financiare – din sistemul CRIS în vederea 
întocmirii de raportări reprezintă un proces deosebit de problematic. Acest lucru afectează eficiența și eficaci -
tatea CRIS ca instrument de raportare și de gestionare.”70
69 Raportul special nr. 1/2011: „Deconcentrarea gestionării de către Comisie a asistenței externe de la serviciile sale centrale către delegații a condus 
la îmbunătățirea furnizării ajutorului?”, punctul 59 ( http://eca.europa.eu ).
70 Raportul special nr. 5/2012: „Sistemul informațional comun pentru relațiile externe (CRIS)”, punctele 40 și 41 ( http://eca.europa.eu ).Caseta 16(f) raportul anual privind politicile 
de dezvoltare și asistență externă 
ale Uniunii Europene și punerea în 
aplicare a acestora;
(g) actualizări periodice ale site-ului 
web „EU Aid Explorer” al Comisiei67.65 
În prezent, majoritatea acestor ra -
poarte se concentrează pe activități și 
niciunul dintre acestea nu conține date 
consolidate privind rezultatele obținu -
te de aceste activități per ansamblu68. 
Un număr insuficient de rapoarte 
consolidate și lipsa unei imagini de 
ansamblu referitoare la rezultatele 
obținute de ajutorul acordat de UE pot 
afecta procesul decizional și asigurarea 
răspunderii de gestiune.67 http://tr-aid.jrc.ec.europa.eu
68 În special, raportul anual 
referitor la evaluarea finanțelor 
Uniunii pe baza rezultatelor 
obținute nu prezintă 
o perspectivă clară asupra 
măsurii în care au fost realizate 
obiectivele principale ale 
Uniunii. A se vedea Raportul 
referitor la evaluarea finanțelor 
Uniunii pe baza rezultatelor 
obținute: un nou instrument 
pentru procedura 
îmbunătățită de descărcare de 
gestiune a Comisiei Europene –  
A7-0068/2014, 30.1.2014.
33 4. Principalele domenii de risc
Exemple de deficiențe privind calitatea datelor
„În general, indicatorii utilizați de Comisie se concentrează într-un grad adecvat pe Obiectivele de dezvoltare 
ale mileniului, deși nu se acordă o atenție suficientă indicatorilor pentru calitatea educației. Trebuie însă avut 
în vedere că sistemele naționale de informații de gestiune pe care se bazează Comisia pentru domeniul edu -
cației nu furnizează în mod consecvent informații suficiente, fiabile și suficient de prompte.”71
71 Raportul special nr. 12/2010: „Ajutorul pentru dezvoltare acordat de UE în domeniul educației de bază în Africa Subsahariană și în Asia de Sud”, 
punctul V ( http://eca.europa.eu ).Caseta 174.7. Calitatea datelor
66 
Monitorizarea și evaluarea rezulta -
telor presupun colectarea unor date 
suficiente, relevante, fiabile și recente. 
În conformitate cu angajamentele asu -
mate în cadrul forumurilor la nivel înalt 
privind eficacitatea ajutorului (a se ve -
dea secțiunea 2.1.2), colectarea datelor 
ar trebui să se bazeze într-o măsură cât 
mai mare posibil pe propriile cadre ale 
țărilor partenere referitoare la raporta -
rea și monitorizarea axate pe rezultate.67 
Totuși, auditurile anterioare ale Curții 
și evaluările Comisiei au arătat uneori 
că sursele de date nu au furnizat în 
timp util informații suficiente, relevan -
te și fiabile privind rezultatele (a se 
vedea caseta 17 ). Colectarea datelor 
este uneori costisitoare – în special în 
cazul recensămintelor – și, prin urma -
re, nu este realizată frecvent de țările 
partenere.
68 
Lipsa unor date suficiente, relevante, 
fiabile și actualizate poate diminua 
semnificativ calitatea și fiabilitatea 
rezultatelor raportate.
4.8. Rezultatul bugetar
69 
În anii trecuți, au existat o serie de pre -
siuni pentru a majora sumele alocate 
acțiunilor UE în materie de dezvoltare 
și cooperare, în special în contextul 
angajamentului de realizare, până în 
2015, a țintei acceptate la nivel interna -
țional privind un raport AOD/VNB de 
0,7 %72.72 „Statele membre se angajează  
să realizeze obiectivul unui 
raport AOD/VNB de 0,7 % 
până în 2015, iar statele 
membre care au atins deja 
acest obiectiv se angajează să 
rămână peste nivelul 
respectiv; statele membre care 
au aderat la UE după 2002 vor 
depune toate eforturile pentru 
a-și crește raportul AOD/VNB 
la 0,33 % până în 2015” – a se 
vedea punctul 27 din 
concluziile Președinției 
Consiliului European din 16 și 
17 iunie 2005 de la Bruxelles – 
referință 10255/1/05 REV 1.
34 4. Principalele domenii de risc
70 
Astfel cum se precizează la artico -
lul 317 TFUE, Comisia trebuie să execu -
te bugetul în conformitate cu regula -
mentele financiare și în conformitate 
cu principiile bunei gestiuni financiare. 
Astfel cum se precizează la articolul 38 
alineatul (3) din Regulamentul financi -
ar, Comisia trebuie să anexeze la pro -
iectul de buget anual, printre altele, 
informații privind rata de execuție în 
cadrul activității din exercițiul anterior 
și rata de execuție pentru exercițiul în 
curs.
71 
Rezultatul bugetar poate fi perceput 
ca fiind un obiectiv în sine și uneori 
este menționat ca atare în planurile 
de gestiune ale Comisiei (a se vedea 
caseta 18 ).
72 
Din acest motiv, poate exista o tensi -
une între nevoia de a executa bugetul 
și nevoia de executare a acestuia în 
conformitate cu principiile bunei ges -
tiuni financiare (eficacitate, eficiență 
și economie)73. În special, realizările și 
eșecurile în ceea ce privește execuția 
bugetară sunt vizibile mai direct decât 
realizările obținute în ceea ce privește 
performanța (rezultatele). Din acest 
motiv, poate exista o tendință natura -
lă de a se pune accentul pe execuția 
bugetului în detrimentul concentrării 
pe rezultate, astfel cum a constatat 
Curtea în Raportul său anual referitor 
la execuția bugetului privind exercițiul 
financiar 2013: „În cursul perioadei de 
programare 2007-2013, accentul a fost 
pus pe absorbția fondurilor (necesita -
tea de a cheltui fondurile) și pe confor -
mitatea utilizării acestora, mai degrabă 
decât pe o bună performanță”74.73 
Concentrarea pe rezultatul bugetar 
ca obiectiv poate fi în detrimentul 
bunei gestiuni financiare și al obținerii 
rezultatelor.73 „O întrebare care revine 
constant [...] se referă la modul 
în care poate fi reconciliat 
caracterul pe termen lung al 
cooperării pentru dezvoltare, 
care presupune orizonturi de 
planificare multianuale, pe de 
o parte, și practica obișnuită 
constând în alocarea anuală 
a ajutorului, pe de altă parte. 
În multe țări membre ale CAD, 
procedurile administrative 
generale prevăd că fondurile 
alocate într-un anumit 
exercițiu financiar trebuie să 
fie plătite în exercițiul 
respectiv sau, cel puțin, 
angajate în exercițiul respectiv 
și cheltuite ulterior. Prin 
urmare, în anumite țări, 
responsabilii de gestionarea 
ajutoarelor își desfășoară 
activitatea în condiții de 
presiuni puternice de a angaja 
și a cheltui fondurile rapid, 
ceea ce încurajează un accent 
nejustificat de puternic asupra 
resurselor financiare în locul 
unei concentrări pe efectele 
dorite și pe rezultatele reale 
ale activităților de 
dezvoltare.” – A se vedea 
documentul CAD din cadrul 
OCDE – Gestionarea ajutorului: 
practicile țărilor membre ale 
CAD – referință DCD/
DAC(2004)40.
74 Raportul anual al Curții de 
Conturi Europene privind 
exercițiul financiar 2013, 
punctul 10.56  
(JO C 398, 12.11.2014).
35 4. Principalele domenii de risc
Exemplu de obiectiv privind execuția bugetară
Planul de gestiune al EuropeAid pentru 2014 stabilește următorul obiectiv pentru Fondul european de dezvol -
tare (FED) în Africa75: „Niveluri de execuție bugetară – Menținerea unor niveluri ridicate de execuție bugetară, 
inclusiv în ceea ce privește plățile constând în sprijin bugetar”.
De asemenea, în ceea ce privește instrumentele de finanțare externă altele decât FED, planul de gestiune al 
EuropeAid include o anexă intitulată Sound financial management and effective use of EC resources  (Buna gesti -
une financiară și utilizarea eficace a resurselor CE), care stabilește mai mulți indicatori și niveluri-țintă pentru 
execuția bugetară:
Indicator Nivel-țintă (2014)
1 Executarea previziunilor financiare anuale inițiale: plăți De la 90 % la 110 %
2 Executarea previziunilor financiare anuale pentru contracte De la 90 % la 110 %
3 Executarea previziunilor financiare anuale pentru decizii De la 90 % la 110 %
75 Planul de gestiune pe 2014 – Direcția Generală Dezvoltare și Cooperare – EuropeAid.Caseta 18
4.9. Modificări ale 
contextului acțiunilor UE
4.9.1. Gestionarea riscurilor 
și alegerea metodelor de 
punere în aplicare
74 
Acțiunile UE în materie de dezvoltare și 
cooperare sunt puse în aplicare într-un 
număr mare de țări cu niveluri diferite 
de dezvoltare, multe dintre acestea 
fiind caracterizate de condiții socia -
le, politice sau umanitare critice sau 
chiar de situații volatile în materie de 
securitate. Alegerea unei metode de 
punere în aplicare a ajutorului pentru 
realizarea obiectivelor unei acțiuni 
ar trebui să se bazeze pe capacitatea 
preconizată a metodei respective 
de a furniza rezultatele într-un mod 
eficace și eficient, având în vedere con -
textul acțiunii. În unele cazuri, alege -
rea unei metode de punere în aplicare 
care poate părea mai riscantă decât 
altele poate fi motivată de speranța că 
aceasta va produce rezultate mai bune 
sau mai rapide.
36 4. Principalele domenii de risc
75 
Sprijinul bugetar ilustrează foarte bine 
această situație. Într-adevăr, în timp ce 
sprijinul bugetar poate fi conceput ca 
mijloc de furnizare a unor volume mari 
de ajutor într-un mod mai previzibil 
decât abordarea tradițională bazată pe 
proiecte, acesta este frecvent acordat 
unor țări care dispun de sisteme slabe 
de gestiune a finanțelor publice. Dat 
fiind că fondurile transferate în cadrul 
acțiunilor de sprijin bugetar sunt 
contopite cu alte resurse bugetare 
în bugetul țării respective (principiu 
cunoscut sub numele de „fungibilita -
te”), acestea sunt expuse la aceleași 
deficiențe în materie de gestiune a fi -
nanțelor publice, inclusiv la riscuri de 
fraudă și corupție76. În plus, rezultatele 
obținute prin intermediul sprijinului 
bugetar și sustenabilitatea acestor 
rezultate pot fi puse în pericol în caz 
de instabilitate politică în țara parte -
neră, de exemplu atunci când buna 
guvernanță, probleme economice și 
sociale majore sau drepturile omului 
nu au fost luate în considerare în mod 
corespunzător. Decizia de a acorda un 
sprijin bugetar din partea UE ar trebui 
să fie luată deci de la caz la caz și să fie 
susținută de o evaluare a beneficiilor 
preconizate și a riscurilor potențiale77.76 
În rapoartele de audit precedente, 
Curtea a constatat uneori că alegerea 
unei metode de punere în aplicare 
a ajutorului nu a fost precedată de 
o analiză adecvată a riscurilor asociate 
în raport cu avantajele preconizate (a 
se vedea caseta 19 ).
77 
Nerealizarea unei comparații între 
beneficiile preconizate și dezavantaje -
le potențiale ale metodelor de punere 
în aplicare selectate poate conduce 
la alegerea greșită a unei metode sau 
la expunerea bugetului UE la riscuri 
nejustificat de ridicate.
Exemple ale lipsei unei analize a riscurilor pentru metoda de punere în aplicare 
selectată
„[...] Comisia nu demonstrează în mod convingător că a evaluat avantajele în raport cu dezavantajele înainte 
de a lua hotărârea de a coopera cu o organizație ONU. Decizia de a recurge la o organizație ONU nu se funda -
mentează pe dovezi suficiente care să demonstreze că această abordare este mai eficientă și mai eficace decât 
alte modalități de furnizare a ajutorului.”78
78 Raportul special nr. 15/2009, punctul III.Caseta 1976 Raportul anual al Curții de 
Conturi Europene privind 
exercițiul financiar 2011,  
punctul 7.10 (JO C 344, 
12.11.2012).
77 COM(2011) 638 final din 
13 octombrie 2011 - 
„Abordarea viitoare 
a sprijinului bugetar al  
UE destinat țărilor terțe”.
37 4. Principalele domenii de risc
4.9.2. Factori exogeni
78 
Majoritatea acțiunilor UE în materie de 
dezvoltare și cooperare sunt planifica -
te cu scopul producerii de rezultate pe 
o perioadă de câțiva ani. În acest timp, 
acțiunile pot cunoaște schimbări majo -
re sau se pot confrunta cu o instabilita -
te în ceea ce privește:
(a) contextul politic sau economic 
la nivelul țării partenere – acesta 
a fost, de exemplu, cazul în Egipt79, 
Republica Democratică Congo80 și 
Palestina81 – sau la nivel de proiect 
(a se vedea caseta 20 );(b) contextul de dezvoltare în situații -
le de dezastre naturale, cum a fost 
cazul, de exemplu, în Haiti în luna 
ianuarie 2010, când capitala și zona 
înconjurătoare au fost lovite de 
un cutremur cu magnitudinea de 
7,0 grade pe scara Richter82; sau
(c) sistemele UE de control și de 
gestiune a ajutorului (a se vedea 
caseta 21 ).
79 
Astfel de modificări ale contextului ac -
țiunilor UE de dezvoltare și cooperare 
pot îngreuna identificarea și comuni -
carea rezultatelor într-un mod coerent 
și pertinent.79 Raportul special nr. 4/2013.
80 Raportul special nr. 9/2013.
81 Raportul special nr. 14/2013.
82 A se vedea Raportul special 
nr. 13/2014: „Sprijinul acordat 
de UE pentru reabilitare ca 
urmare a cutremurului din 
Haiti”  
(http://eca.europa.eu ).
Exemplu de instabilitate în contextul economic al unui proiect
În Cambodgia, Comisia a finanțat un proiect pentru a promova tehnologia de valorificare energetică a deșeu -
rilor în sectorul albirii orezului. Trebuie precizat că, în ultimii ani, Cambodgia a beneficiat de investiții majore 
pentru mori de orez mai mari și mai eficiente, care au condus la o creștere a capacității de până la patru ori în 
perioada 2009-201383. În prezent, se estimează că majoritatea morilor de orez vor avea nevoie de sisteme mai 
puternice decât cele planificate inițial pentru promovare în cadrul proiectului, acestea implicând costuri mult 
mai ridicate. Din acest motiv, obiectivele inițiale ale proiectului și-au pierdut din relevanță și este posibil ca 
acestea să nu fie realizate în conformitate cu planificarea inițială.
83 Notă de politică a Băncii Mondiale privind dezvoltarea comerțului, Turning Cambodia into a leading rice exporter  (Transformarea Cambodgiei 
într-un exportator de orez de talie mondială), septembrie 2013.Caseta 20
Exemplu de modificări aduse sistemelor de gestiune și de control
La 1 ianuarie 2015, Grupul de sprijin pentru Ucraina și direcția Vecinătate au fost transferate de la EuropeAid la 
Direcția Generală Vecinătate și Negocieri privind Extinderea – DG NEAR (anterior Direcția Generală Extindere – 
DG ELARG)84. Acest lucru va afecta atât acoperirea geografică a cadrului EuropeAid privind rezultatele, cât și 
modul de monitorizare și de raportare a rezultatelor politicii de vecinătate.
84 Procesul-verbal al celei de a 2104-a reuniuni a Comisiei, organizată miercuri, 5.11.2014 – PV(2014)2104.Caseta 21
38
 5. Concluzii și recomandări
5.1. Concluzii
80 
Pe baza examinării realizate, am iden -
tificat nouă domenii de risc principale 
aferente unei abordări axate pe rezul -
tate pentru acțiunile UE de dezvoltare 
și cooperare.
(a) Utilizarea unei terminologii incon -
secvente referitoare la rezultate 
sau nestabilirea unui lanț clar și 
logic între acțiuni, realizări, efecte 
și impact pot reprezenta o sursă de 
confuzie și pot submina evaluarea 
rezultatelor obținute (secțiunile 4.1 
și 4.2).
(b) Creșterea complexității ca urmare 
a integrării unor aspecte transver -
sale în programele UE reprezintă 
un risc suplimentar pentru obți -
nerea și raportarea rezultatelor 
(secțiunea 4.3).
(c) Lipsa unei armonizări între instru -
mentele de furnizare a ajutoru -
lui, cadrele privind rezultatele și 
structurile în materie de asigurare 
a răspunderii de gestiune ale 
partenerilor de dezvoltare poate 
genera ineficiențe și lacune la 
nivelul răspunderii de gestiune 
(secțiunea 4.4).
(d) Deficiențele constatate în ceea ce 
privește evaluarea și raportarea 
rezultatelor pot împiedica inte -
grarea cunoștințelor relevante 
dobândite și a lecțiilor învățate în 
procesele decizionale și de rapor -
tare (secțiunea 4.5).
(e) Un număr insuficient de rapoarte 
consolidate și lipsa unei imagini de 
ansamblu referitoare la rezultatele 
obținute de ajutorul acordat de UE 
pot afecta procesul decizional și 
asigurarea răspunderii de gestiune 
(secțiunea 4.6).(f) Lipsa unor date suficiente, rele -
vante, fiabile și actualizate poate 
diminua semnificativ calitatea și 
fiabilitatea rezultatelor raportate 
(secțiunea 4.7).
(g) Concentrarea pe rezultatul bugetar 
ca obiectiv poate fi în detrimentul 
bunei gestiuni financiare și al obți -
nerii rezultatelor (secțiunea 4.8).
(h) Modificările apărute în contextul 
acțiunilor pot submina obține -
rea rezultatelor sau sustenabi -
litatea acestora și pot îngreuna 
evaluarea rezultatelor obținute 
(secțiunea 4.9).
81 
Analiza noastră a arătat că aces -
te domenii de risc fuseseră corect 
identificate de Comisie într-o gamă 
largă de documente. De asemenea, 
această analiză a pus în lumină inte -
resul acțiunilor întreprinse de Comisie 
pentru a lansa un cadru al UE privind 
rezultatele dezvoltării și cooperării 
internaționale.
82 
Este însă nevoie de măsuri suplimen -
tare pentru a se valorifica pe deplin 
potențialul inițiativelor Comisiei de 
a îmbunătăți rezultatele UE în materie 
de dezvoltare și cooperare.
39 5. Concluzii și recomandări
5.2. Recomandări
83 
Pentru a atenua riscurile identificate, 
formulăm o serie de recomandări, 
prezentate în continuare.
Recomandarea 1  
Îmbunătățirea 
orientărilor privind 
utilizarea terminologiei și 
formularea obiectivelor și 
a indicatorilor
Comisia ar trebui să își îmbunătățească 
orientările pentru a asigura utilizarea 
consecventă a terminologiei referi -
toare la rezultate (realizări, efecte și 
impacturi) și, după caz, ar trebui să for -
muleze obiective SMART și indicatori 
clari pentru intervențiile sale la toate 
nivelurile.
Recomandarea 2  
Stabilirea unei legături 
clare între acțiuni și 
rezultatele preconizate
Prin intermediul orientărilor sale inter -
ne, al instrumentelor practice și al pro -
ceselor de elaborare și de monitorizare 
a proiectelor, Comisia ar trebui să se 
asigure că se stabilește o legătură clară 
între acțiuni și rezultatele preconizate, 
inclusiv în ceea ce privește aspectele 
transversale.Recomandarea 3  
Îmbunătățirea sistemului 
de informații pentru 
raportarea rezultatelor și 
integrarea lecțiilor învățate
Comisia ar trebui să își îmbunătățească 
sistemul de informații pentru a putea 
consolida și comunica în mod eficace 
rezultatele intervențiilor sale. Acest 
demers ar trebui să fie completat cu 
măsuri care să permită Comisiei să 
identifice, în cadrul activităților sale de 
evaluare, lecții utile pentru conceperea 
ulterioară a legislației, a programelor 
sau a acțiunilor în domeniile în cauză.
Recomandarea 4  
Asigurarea disponibilității 
și a calității datelor
În toate intervențiile sale, Comisia ar 
trebui să evalueze disponibilitatea și 
calitatea datelor și ar trebui să depună 
eforturi pentru a dispune de date sufi -
ciente, relevante, fiabile și actualizate 
cu privire la rezultatele obținute. Acest 
lucru ar trebui să se reflecte în sisteme -
le și orientările sale.
Recomandarea 5  
Evaluarea riscurilor 
inerente unei modalități 
anume de punere în 
aplicare înainte de 
angajarea resurselor 
financiare
Înainte de angajarea resurselor sale 
financiare și atunci când examinează 
rezultatele preconizate, Comisia ar 
trebui să evalueze și riscurile inerente 
alegerii unei metode anume de punere 
în aplicare.
40 5. Concluzii și recomandări
Prezentul raport a fost adoptat de Camera III, condusă de domnul Karel PINXTEN, 
membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 17 noiembrie 2015.
 Pentru Curtea de Conturi
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Președinte

41
FACTORI EXTERNI, ELEMENTE DE CONTEXT ȘI PROCESUL DE FEEDBACKPOLITICA PUBLICĂ ȘI CHELTUIELILE (STRATEGIE)
Inputuri pentru politica publică și pentru cheltuieli 
3. Realizări indirecte. 
Ameliorarea politicilor 
publice, a instituțiilor din 
sectorul public, a  cheltuieli -
lor publice și a furnizării de 
servicii publice4. Efecte. Răspunsuri pozi -
tive din partea beneficiari -
lor – utilizatorii serviciilor 
și actorii economici – la 
gestiunea politicii publice 
și la furnizarea serviciilor5. Impact. Creștere 
durabilă și favorabilă 
incluziunii și combate -
rea sărăciei1a. Inputuri aferente 
sprijinului bugetar ge -
neral/sprijinului bugetar 
sectorial 
2a. Realizări directe. Îmbună -
tățirea relației dintre asistența 
externă și procesele bugetare și 
de politică de la nivel național
-  Transferul fondurilor 
către trezoreria națio -
nală pe baza condițio -
nalităților convenite în 
prealabil
-  Dialog în materie de 
politici și indicatori de 
performanță
-  Activități de  
consolidare a  capacită -
ții, inclusiv acordarea 
de asistență tehnică-  Creșterea volumului și a pon -
derii fondurilor de asistență 
externă puse la dispoziție prin 
intermediul bugetului național
-  Creșterea volumului și 
a ponderii bugetului pus la 
dispoziție pentru cheltuielile 
discreționare
-  Creșterea previzibilității cu 
privire la efectuarea plăților de 
fonduri externe
-  Dialog în materie de politici, 
condiționalități și activități de 
asistență tehnică/de consoli -
dare a capacităților mai bine 
coordonate și care contribuie 
în mai mare măsură la punerea 
în aplicare a strategiilor 
publice
-  Asistența externă în ansamblu 
(inclusiv sprijinul bugetar) este 
mai bine armonizată și aliniată 
la politicile și sistemele publice
-  Reducerea costurilor aferente 
operațiunilor de acordare 
a ajutorului-  Îmbunătățirea gestiunii 
macroeconomice și 
a bugetului (de exem -
plu, politicile bugetare, 
monetare, comerciale și de 
creștere economică)
-  Creșterea cantității și 
îmbunătățirea calității 
bunurilor și serviciilor fur -
nizate de sectorul public
-  Consolidarea sistemelor 
de gestiune a finanțelor 
publice și de achiziții 
(transparență, disciplină 
bugetară, control, eficiență 
alocativă și operațională)
-  Îmbunătățirea proceselor 
de elaborare și de aplicare 
a politicilor publice
-  Consolidarea instituțiilor 
din sectorul public
-  Consolidarea legăturilor 
dintre organismele 
guvernamentale și cele de 
control în ceea ce privește 
elaborarea și aprobarea 
politicilor, răspunderea 
financiară și nefinanciară și 
controlul bugetar
-  Alte îmbunătățiri ale 
aspectelor legate de 
guvernanță (de exemplu: 
descentralizare crescută, 
aplicarea principiilor sta -
tului de drept, drepturile 
omului)-  Creșterea utilizării 
bunurilor și serviciilor 
furnizate de sectorul 
public și creșterea 
beneficiilor care rezultă 
din acestea
-  Creșterea încrederii 
întreprinderilor, precum 
și creșterea investițiilor 
și a producției din 
sectorul privat
-  Îmbunătățirea competi -
tivității economiei
-  Creșterea încrederii 
populației în perfor -
manțele guvernului, 
în special în ceea ce 
privește guvernanța, 
gestiunea finanțelor 
publice și furnizarea de 
servicii-  Intensificarea creșterii 
economice durabile și 
favorabile incluziunii
-  Reducerea sărăciei 
monetare și a celei 
nemonetare
-  Autonomizarea și 
incluziunea socială 
a populației sărace 
și a grupurilor dez -
avantajate (inclusiv 
a femeilor)
-  Alte probleme, astfel 
cum sunt definite în 
cadrele și priori -
tățile specifice ale 
parteneriatelor ( de 
exemplu: îmbunătățiri 
privind democrația, 
drepturile omului, 
protecția mediului )
 
 
1b. Inputuri guverna -
mentale diverse2b. Alte efecte ale diverselor 
inputuri guvernamentale 
 
- xxxx -  Finanțare asigurată din 
veniturile interne și inputuri 
ale politicilor naționale
1c. Inputuri ale altor pro -
grame de asistență externă2c. Alte efecte ale altor progra -
me de asistență externă
- xxxx - xxxx
-  Caracteristici diverse ale  
„condițiilor de intrare”
-  Cadrul general privind ajutorul
-  Procese și instrumente de învățare 
existente-  Capacitatea guvernului de a pune  
în aplicare reformele
-  Amploarea angajamentului politic față  
de procesele de reformă- Capacitatea sectorului public
-  Caracterul cererii care există pentru 
serviciile guvernamentale
-  Soliditatea procesului de asigurare 
a răspunderii de la nivel național- Dezvoltarea economică la nivel mondial
- Intrările de capital străin
-  Răspunsuri la modificarea  
instrumentelor de stimulareAnexă AnexăCadrul global de evaluare utilizat pentru evaluările programelor de sprijin bugetar
Sursă : OCDE – Rețeaua CAD pentru evaluarea asistenței pentru dezvoltare – Evaluating Budget Support Methodological Approach  (O abordare 
metodologică pentru evaluarea sprijinului bugetar).
42
asistență externă, documentul se referă, de aseme -
nea, la noul cadru privind rezultatele ca fiind unul 
dintre instrumentele de monitorizare și de raportare 
privind punerea în aplicare a CFM.
3. Analiza noastră
22
Natura analizei efectuate de către Curte presupune 
faptul că aceasta include exemple care uneori se 
referă la acțiuni întreprinse în urmă cu câțiva ani. 
Acest lucru este valabil în special în ceea ce privește 
exemplele referitoare la documentele de programare 
multianuală (documente de strategie sau programe 
indicative), pentru care Comisia ar dori să sublini -
eze faptul că a inclus în mod sistematic indicatori 
în documentele de programare pentru perioada 
2014-2020, precum și în ceea ce privește exemplele 
referitoare la sprijinul bugetar, pentru care o serie 
de riscuri au fost abordate prin adoptarea, în 2012, 
a orientărilor revizuite privind sprijinul bugetar.
De asemenea, Comisia face referire la răspunsurile 
sale la rapoartele speciale vizate ale Curții și la răs -
punsurile suplimentare la observațiile Curții din pre -
zentul raport cu privire la anumite exemple, pentru 
a sublinia unul sau mai multe aspecte pe care le 
consideră în mod specific relevante în contextul 
răspunsului său la observațiile respective.
4. Principalele domenii de risc
26
Comisia este conștientă și împărtășește opinia Curții 
cu privire la necesitatea de a asigura coerența în 
ceea ce privește terminologia utilizată. În docu -
mentul de lucru al serviciilor Comisiei (SWD) din 
26 martie 2015 intitulat Launching the EU Internatio -
nal Cooperation and Development Results framework  
(Lansarea cadrului UE privind rezultatele dezvoltării 
și cooperării internaționale), se folosește terminolo -
gia intrări-realizări-efecte-impact, care corespunde 
terminologiei practicate de OCDE/CAD pe plan 
internațional cu privire la rezultate și care este, de 
asemenea, în concordanță cu cea utilizată în instru -
mentele de finanțare pentru perioada 2014-2020. 
Aceeași terminologie este utilizată în cadrul noului 
model de document de acțiune (aplicabil de la 
1 ianuarie 2015), precum și în cadrul noului manual Sinteză
III
Natura examinării efectuate de către Curte presu -
pune faptul că aceasta include exemple care uneori 
se referă la acțiuni întreprinse în urmă cu câțiva ani. 
Acest lucru este valabil în special în ceea ce privește 
exemplele referitoare la sprijinul bugetar, pentru care 
o serie de riscuri au fost abordate prin adoptarea, în 
2012, a orientărilor revizuite privind sprijinul bugetar 
(a se vedea răspunsurile oferite la mai multe dintre 
rubricile de mai jos), precum și pentru exemplele 
referitoare la documentele de programare multianu -
ală (documente de strategie sau programe indicative), 
pentru care Comisia ar dori să sublinieze faptul că 
a inclus în mod sistematic indicatori în documentele 
de programare pentru perioada 2014-2020.
1. Introducere
07
Cadrul privind rezultatele este unul dintre instru -
mentele de raportare a rezultatelor la nivel de 
realizări și de rezultate directe. Evaluările oferă 
aprecieri referitoare la lanțul de cauzalitate logică 
dintre diferitele niveluri de rezultate și impactul și 
realizarea „obiectivelor de dezvoltare strategică”, 
atât la nivel de țară, cât și la nivel mondial. În plus, 
au fost adoptate mai multe inițiative pentru a îmbu -
nătăți întregul sistem de monitorizare și de evalu -
are, precum și abordarea orientată spre rezultate 
a Comisiei.
10
Documentul de lucru al serviciilor Comisiei (SWD) 
privind „cadrul MORE” descrie diferitele cadre exis -
tente pentru monitorizarea, evaluarea și raportarea 
cu privire la punerea în aplicare a cadrului financiar 
multianual (CFM). În ceea ce privește obiectivele și 
indicatorii, acest document de lucru al serviciilor 
Comisiei descrie ce măsuri au fost stabilite în actele 
legislative de instituire a instrumentelor de finan -
țare aferente perioadei 2014-2020 și completate în 
conformitate cu declarațiile referitoare la progra -
mele bugetare pentru exercițiile financiare 2014 
și 2015, precum și instrumentele de monitorizare, 
evaluare și raportare, astfel cum sunt cuprinse în 
planurile anuale de gestionare (PAG) și în rapoartele 
anuale de activitate (RAA). Pentru instrumentele de Răspunsul  
Comisiei
Răspunsul Comisiei 43
29
Comisia este de acord cu faptul că varietatea largă 
a documentelor la care face referire Curtea sporește 
riscul de inconsecvențe. Ținând seama de faptul 
că documentele sunt adoptate în diferite etape ale 
procesului de elaborare a politicilor și ale ciclului de 
gestionare a programului și a proiectului (inclusiv 
faza de programare), trebuie făcute ajustări și sunt 
necesare tipuri de interes mai specifice în ceea ce 
privește punerea în aplicare.
Comisia a luat măsuri pentru a reduce riscurile men -
ționate de Curte. Astfel, în exercițiul de programare 
2014-2020, la nivel național, regional și tematic, 
documentele de programare au fost analizate în 
mod sistematic pentru a se asigura că rezultatele 
preconizate și indicatorii sunt de o calitate adecvată 
(adică măsurabili) și într-un număr rezonabil (a se 
vedea documentele de programare la adresa  
http://eeas.europa.eu/around/index_ro.htm ).
Revizuirea modelului de document de acțiune (în 
vigoare de la 1 ianuarie 2015) și revizuirea în curs 
a documentelor interne ale Grupului de sprijin al 
calității urmăresc să garanteze că rezultatele preco -
nizate și indicatorii sunt incluși în mod corespunză -
tor în documentele de acțiune.
În plus, serviciile Comisiei lucrează la îmbunătățirea 
sistemului de monitorizare și de evaluare, inclusiv 
la marja de ajustare care ar putea fi necesară pentru 
punerea în aplicare a acțiunilor și la flexibilitatea 
necesară pentru a pune în aplicare astfel de ajustări 
în vederea adaptării la politicile și contextele națio -
nale aflate în continuă evoluție.
32
Comisia a luat măsuri și ia măsuri în continuare 
pentru a reduce riscurile menționate de Curte. A se 
vedea răspunsul Comisiei la punctul 29.
Caseta 4
În conformitate cu recomandarea Curții de Conturi 
referitoare la elaborarea unor indicatori de per -
formanță din Raportul special nr. 14/2013, Comisia 
a elaborat un cadru orientat către rezultate, care 
include indicatori de monitorizare a progreselor 
înregistrate de Autoritatea Palestiniană în ceea ce 
privește reformele.de monitorizare axată pe rezultate (denumit în 
continuare „Manualul privind analiza monitorizării 
axate pe rezultate și sprijinirea raportării rezultate -
lor la încheierea proiectelor”) din luna martie 2015.
Caseta 1
Terminologia utilizată în planul anual de gestionare 
al EuropeAid este în conformitate cu cea prevăzută 
în instrucțiunile generale ale Secretariatului General 
al Comisiei și ale Direcției Generale Buget pentru 
stabilirea planurilor de gestionare de către direcțiile 
generale și serviciile Comisiei.
Riscul menționat în exemplul prezentat în caseta 1 
se referă la terminologia utilizată în Manualul de 
monitorizare axată pe rezultate, care se aplică siste -
mului de monitorizare axată pe rezultate anterior, 
care s-a încheiat în primăvara anului 2014. Acesta 
a fost înlocuit cu un nou sistem de monitorizare 
axată pe rezultate, iar în primăvara anului 2015 
a fost introdus un nou manual de monitorizare 
axată pe rezultate, care nu mai conține o asemenea 
trimitere și este pe deplin conform cu terminologia 
aplicată la nivel internațional, care aplică trimiterea 
SMART la obiective, și nu la indicatori. Prin urmare, 
Comisia va modifica următoarea circulară bugetară.
În plus, Comisia intenționează să precizeze limba și 
instrucțiunile referitoare la obiectivele și indicatorii 
care urmează să fie utilizați în contextul circularei 
bugetare.
Comisia este de acord cu faptul că obiectivele și 
rezultatele preconizate ar trebui, pe cât posibil, să 
fie SMART, dar consideră, de asemenea, că, în multe 
cazuri, acest lucru este dificil de pus în aplicare. Acest 
fapt este valabil, în special, în cazul în care rezultatele 
așteptate pot fi măsurate în mod rezonabil numai în 
termeni calitativi și nu pot fi cuantificate, acesta fiind 
cazul, printre altele, pentru rezultatele unor ample 
politici sau instrumente de finanțare.
Prin însăși natura lor, cadrele privind rezultatele 
întreprinderilor se concentrează asupra rezultatelor 
cantitative, astfel cum se menționează în documen -
tul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Lansa -
rea cadrului UE privind rezultatele dezvoltării și 
cooperării internaționale”. Indicatorii din EU RF au 
fost stabiliți, pe cât posibil, prin urmărirea criteriilor 
RACER („relevante, acceptate, credibile, simple și 
robuste”) - astfel cum figurează în orientările Euros -
tat privind indicatorii, menționate de Curte.
Răspunsul Comisiei 44
În răspunsul său la constatările Curții, Comisia 
a observat, de asemenea, că „trebuie făcută o dis -
tincție, pe de o parte, între criteriile de eligibilitate 
pentru sprijinul bugetar, care necesită o abordare 
holistică bazată pe credibilitate și punerea în apli -
care pozitivă și care sunt, prin natura lor, generale 
și, pe de altă parte, condițiile specifice, legate de 
tranșe variabile, care trebuie să fie clare și specifice. 
Donatorii trebuie să recunoască complexitatea 
reformelor și să definească obiective care să fie 
mai rezonabile și mai bine etapizate. De exemplu, 
progresele realizate în materie de reformă în dome -
niul gestionării finanțelor publice în ambele țări, 
Kârgâzstan și Egipt, care primesc sprijin bugetar, 
au fost mai lente decât s-a preconizat. Într-adevăr, 
planurile de reformă a gestionării finanțelor publice, 
pregătite inițial, în mare măsură, de către donatorii 
externi, au fost mult prea ambițioase și au subes -
timat capacitățile locale de a le pune în aplicare. 
Pentru a remedia acest aspect, au fost revizuite 
reformele în domeniul gestionării finanțelor publice 
și planurile de acțiune pentru a fi mai realiste și s-a 
acordat asistență tehnică suplimentară.”
Ca urmare, cazul este mai degrabă un exemplu de 
obiective prea ambițioase. În plus, trebuie subliniat 
faptul că reforma sistemului de gestionare a finan -
țelor publice este un proces de durată. În cadrul 
unei operațiuni cu o durată de trei ani, poate fi 
detectat doar un număr limitat de rezultate.
Cazul Egiptului se referă, mai degrabă, la un exem -
plu de situație în care nu este vorba despre defi -
nirea angajamentului unei țări partenere față de 
punerea în aplicare a reformelor ca obiectiv (a se 
vedea titlul secțiunii 4.1.4), însă, în ceea ce privește 
orientările din 2012 privind sprijinul bugetar, despre 
o condiție prealabilă pentru plățile legate de ele -
mente esențiale precum drepturile omului.
În urma concluziilor Consiliului din perioada august 
2013-februarie 2014 și a recomandărilor Curții, 
Comisia și-a concentrat asistența asupra intervenții -
lor socioeconomice și a sprijinului acordat societății 
civile.
Nu s-au înregistrat noi operațiuni de sprijin bugetar 
în Egipt din 2011 și nu s-au efectuat plăți de sprijin 
bugetar pentru niciuna dintre cele cinci operațiuni 
de sprijin bugetar în curs demarate în 2012.Cadrul orientat către rezultate, care a fost elabo -
rat în cooperare cu Banca Mondială și cu statele 
membre ale UE în cadrul strategiei de dezvoltare 
locală a UE, a fost convenit cu Autoritatea Pales -
tiniană prin intermediul unui memorandum de 
înțelegere semnat la 25 martie 2015. Domeniile 
vizate în etapa -pilot includ indicatorii fiscali/macro -
economici, gestionarea finanțelor publice, reforma 
administrației publice (inclusiv măsuri care vizează 
reintegrarea funcționarilor civili șomeri din Gaza), 
educația, sănătatea și protecția socială. O evaluare 
a etapei -pilot va avea loc la sfârșitul anului 2015 sau 
la începutul anului 2016, alte domenii putând fi adă -
ugate în etapa următoare. Textul de mai sus arată că 
indicatorii au fost stabiliți, ceea ce este în conformi -
tate cu Regulamentul privind IEVP .
Caseta 5
Comisia consideră că acest caz reprezintă un 
exemplu în care, în cele din urmă, a trebuit să 
adapteze înțelegerea indicatorului la condițiile de 
context local și, în consecință, să accepte adaptarea 
valorii-țintă a indicatorului. Acest exemplu demon -
strează cât de important este să se acorde în perma -
nență atenție acestor situații, dar nu se referă la un 
risc pe care Comisia îl poate gestiona altfel decât în 
acest mod.
38
Reformele instituționale sunt un proces îndelungat 
și dificil, în care sprijinul acordat guvernului unei 
țări partenere pentru a progresa pas cu pas poate 
fi mai durabil decât un proiect cu beneficii rapide. 
A se vedea răspunsul la caseta 6.
Caseta 6
Comisia observă că plățile menționate (iunie 2008, 
decembrie 2010, iulie 2011), provin, în mare parte, 
de dinainte de noua politică privind sprijinul buge -
tar, care a introdus o evaluare mult mai riguroasă 
a criteriilor de eligibilitate, în special în ceea ce pri -
vește criteriul gestionării finanțelor publice. Riscul 
pe care îl ilustrează acest exemplu este redus odată 
cu aplicarea orientărilor din 2012 privind sprijinul 
bugetar.
Răspunsul Comisiei 45
46
Contribuțiile UE la rezultatele privind dezvoltarea 
țării vor fi raportate drept rezultate de țară spriji -
nite, optând astfel pentru o abordare a contribuției 
(a se vedea documentul de lucru al serviciilor Comi -
siei din martie 2015 intitulat „Lansarea cadrului UE 
privind rezultatele dezvoltării și cooperării internați -
onale”). Pentru a cuantifica aceste contribuții, pot fi 
utilizate două metode, care sunt aplicate în prezent 
de către donatori:
- „metoda globală”, în cazul în care ar fi raportată 
valoarea totală a rezultatelor obținute de UE 
împreună cu alții (cum ar fi guvernul țării parte -
nere și alți donatori), mai degrabă decât rezul -
tatele legate de ponderea finanțării acordate de 
UE;
- „metoda proporțională”, în cazul în care rezul -
tatele vor fi raportate pe baza contribuției UE la 
finanțarea totală. În cadrul acestei abordări, re -
zultatele proiectelor și ale programelor sunt cal -
culate ca o parte proporțională egală cu nivelul 
de resurse financiare furnizate de UE. În cadrul 
acestei abordări, raportarea are loc implicit pe 
baza unei legături de cauzalitate directă dintre 
finanțarea acordată și rezultatele obținute.
La nivel agregat, la fel ca în cazul raportării pe 
baza noului cadru privind rezultatele, trebuie să 
se aleagă o metodă. Întrucât informațiile detaliate 
despre buget privind intrările și activitățile realizate 
de alții, inclusiv de guvernele partenere, nu sunt 
întotdeauna ușor accesibile pentru a permite recal -
cularea rezultatelor în mod proporțional, Comisia 
a optat pentru raportare, ca urmare a abordării 
globale ca fiind în prezent singura opțiune realistă 
de a raporta rezultatele obținute în mod agregat. 
De asemenea, astfel cum figurează în documentul 
de lucru al serviciilor sale din martie 2015, metoda 
generală ar fi, de asemenea, mai adecvată din punc -
tul de vedere al eficacității ajutorului, punându-se 
accentul pe asumarea responsabilității de către 
fiecare țară.Caseta 7 – Al doilea alineat
Operațiunile de sprijin bugetar din Malawi și 
Rwanda sunt datate înainte de 2010 și, în mare 
parte, înainte de a se adopta o nouă politică în 
materie de sprijin bugetar, care a introdus o abor -
dare mult mai riguroasă pentru a clarifica legătura 
dintre operațiunile finanțate de UE și politicile 
naționale.
Riscul care este ilustrat de acest exemplu este redus 
odată cu aplicarea orientărilor din 2012.
Caseta 8
Operațiunile au vizat măsurile de sprijin bugetar 
de urgență, care să permită stabilizarea macroe -
conomică a țării, cu obiectivul global de susținere 
a Republicii Democratice Congo în criza economică 
și alimentară și, prin urmare, analiza rezultatelor 
trebuie privită în acest context.
Planul de reformă a gestionării finanțelor publice la 
care face referire Curtea a fost într-adevăr mențio -
nat în acordul de finanțare, iar instituirea acestuia 
a fost unul dintre reperele de evaluare a progreselor 
înregistrate.
De asemenea, tranșele fixe se supun criteriilor de 
eligibilitate, adică celor legate de performanță. Prin 
urmare, condițiile de plată erau legate de obiective, 
inclusiv în ceea ce privește îmbunătățirile la nivelul 
gestionării finanțelor publice.
Răspunsul Comisiei 46
60
Comisia a luat deja măsuri pentru a îmbunătăți 
evaluările prin:
- elaborarea și lansarea documentului intitulat 
„Politica de evaluare pentru cooperarea pentru 
dezvoltare a Uniunii Europene” (2014);
- îmbunătățirea calității planificării, punerii în 
aplicare, monitorizării evaluării proiectelor și 
programelor (în curs);
- creșterea implicării consiliului de administrație 
în evaluările strategice deja aflate în faza inițială 
(în curs); și
- aplicarea principiului „a evalua înainte de 
a acționa”, în conformitate cu comunicarea 
COM(2013) 686.
Caseta 15
Comisia nu consideră exemplul dat drept un caz de 
deficiență în raportarea rezultatelor sau a evaluării 
cu privire la acțiunea în ansamblu, a cărei eficacitate 
nu poate fi evaluată, prin definiție, decât spre sfâr -
șitul anului sau după punerea în aplicare a tuturor 
componentelor sau a subproiectelor sale.
65
În 2015, Comisia va publica primul său raport 
privind rezultatele consolidate în ceea ce privește 
asistența oferită în contextul politicilor UE de 
dezvoltare și cooperare internațională. Acesta va 
fi întocmit sub forma unui raport complementar 
raportului anual.
Caseta 16 – Al treilea alineat
Sistemele de monitorizare și de raportare îmbunătă -
țite, precum și punerea în aplicare a unui sistem de 
gestionare a informațiilor operaționale (care înlo -
cuiește, de asemenea, sistemul CRIS) vor intensifica 
în mod semnificativ utilizarea de către EuropeAid 
a sistemelor informatice în materie de raportare, în 
special pentru raportarea rezultatelor.Caseta 9
Întrucât, în general, este posibil să se evalueze dacă 
o politică națională căreia i s-a oferit sprijin prin 
intermediul unui program de sprijin bugetar a con -
tribuit la anumite rezultate bine definite la nivel 
de țară, nu este posibil să se atribuie un anumit 
procentaj din rezultat finanțării din partea UE.
Caseta 11
Exemplul prezentat în caseta 11 se concentrează 
mai degrabă pe insuficiența de a integra perspec -
tiva drepturilor omului în cadrul programelor decât 
pe complexitatea sporită datorată integrării chesti -
unilor transversale sau pe riscurile rezultate supli -
mentare adecvate pentru definirea obiectivelor, 
a indicatorilor și a măsurării rezultatelor conexe.
Caseta 14 – Al doilea alineat
În 2015, Comisia a introdus dispoziții specifice 
privind raportarea rezultatelor de către partenerii 
UE de punere în aplicare în condițiile generale ale 
acordului de administrație (care acoperă Banca 
Mondială ca partener de punere în aplicare) și ale 
acordului „PAGODA” care acoperă toate organiza -
țiile, inclusiv agențiile ONU. Acest lucru ar trebui să 
asigure o mai mare disponibilitate a datelor privind 
rezultatele din rapoartele intermediare și cele finale 
transmise de către partenerii de punere în aplicare 
ai UE.
59
Faptul că, în anumite cazuri, în funcție de natura 
proiectului sau a programului, rezultatele pot fi 
identificate și raportate doar la sfârșitul proiectului 
sau a programului și, prin urmare, nu permit o eva -
luare periodică a realizării acestora, nu duce în mod 
inevitabil la raportarea slabă cu privire la rezultate. 
În astfel de cazuri, se pot identifica etapele sau 
criteriile de referință care contribuie la stabilirea 
etapei de desfășurare a proiectului sau a programu -
lui pentru a obține rezultate eficace.
Răspunsul Comisiei 47
75
Pentru programele de sprijin bugetar, Comisia 
a elaborat un cadru de gestionare a riscurilor care să 
identifice riscurile majore și să le atenueze. Cadrul 
de gestionare a riscurilor este luat în considerare 
în procesul de luare a deciziilor, în special în ceea 
ce privește guvernanța consolidată prin Comitetul 
intern de coordonare pentru sprijin bugetar. Cadrul 
de gestionare a riscurilor alimentează sistematic 
dialogul în materie de politică cu țările partenere 
la nivel strategic, precum și prin concentrarea pe 
aspectele esențiale. Cadrul de gestionare a riscu -
rilor este utilizat pentru a stabili un echilibru între 
beneficiile preconizate, astfel cum sunt definite 
în documentul de acțiune, și riscurile identificate. 
Acesta propune, de asemenea, măsuri de atenuare.
Analiza internă (raportul privind sprijinul bugetar 
pentru 2013 și 2014) reflectă faptul că țările cărora li 
se acordă sprijinul bugetar al UE arată, în mod clar, 
o mai bună performanță și îmbunătățirea gestionă -
rii finanțelor publice în comparație cu beneficiarii 
de sprijin nebugetar.
Riscul care este ilustrat de acest exemplu este redus 
odată cu aplicarea orientărilor din 2012 privind 
sprijinul bugetar.
Caseta 19
În 2015, Comisia a decis să intensifice, de la caz la 
caz, evaluarea subiacentă cu privire la colabora -
rea cu o organizație internațională ca partener de 
punere în aplicare.
Caseta 20
Comisia recunoaște că schimbările în contextul 
politic și economic reprezintă riscuri cu privire la 
rezultatele care trebuie atinse. Acest tip de riscuri 
sunt motivul pentru care analiza contextului este 
o caracteristică importantă a procesului standard 
de identificare și de formulare aplicat de serviciile 
Comisiei și de delegațiile UE în pregătirea proiecte -
lor și a programelor.Caseta 17
Punctele slabe ale sistemelor naționale de colec -
tare a datelor și de gestionare a informațiilor în 
țările în care UE oferă asistență reprezintă un factor 
care este inerent statutului în curs de dezvoltare al 
țărilor în cauză și un subiect de preocupare perma -
nentă din partea tuturor donatorilor. Acest lucru 
poate fi abordat în mod durabil numai prin institui -
rea unor sisteme statistice naționale adecvate. Acest 
factor de risc este atenuat în ceea ce privește UE 
întrucât acesta este cuprins în domeniile de sprijin 
pe care îl oferă Uniunea Europeană. Totuși, această 
chestiune poate fi abordată în mod satisfăcător 
doar prin eforturi colective susținute din partea țării 
și a comunității de donatori.
72
CFM 2014-2020 introduce o serie de elemente noi, în 
special pentru a stimula performanța programelor 
de cheltuieli. Pe această bază, o inițiativă a Comisiei, 
condusă de doamna Kristalina Georgieva, vicepre -
ședinte pentru buget și resurse umane, vizează 
trecerea de la un buget bazat pe cheltuieli către un 
buget al UE axat pe rezultate. Obiectivul este de 
a crea condițiile necesare pentru consolidarea în 
continuare a performanței bugetare, atât în ceea ce 
privește rezultatele programului, cât și buna gesti -
une financiară a fondurilor într-un mod echilibrat și 
cuprinzător. Aceasta are ca scop reducerea riscului 
de a pune accentul pe execuția bugetară în detri -
mentul rezultatelor programului, inclusiv pentru 
domeniile și metodele aferente cheltuielilor prin 
care bugetul UE poate maximiza rezultatele și pen -
tru aplicarea în mod riguros a controalelor eficiente 
din punctul de vedere al costurilor pentru a îmbu -
nătăți conformitatea.
73
Comisia abordează acest risc prin intermediul unei 
programări multianuale, al planificării cu 24 de luni 
înainte a punerii în aplicare a acțiunilor individu -
ale și prin procesul intern al Grupului de sprijin al 
calității. Aceste acțiuni sunt completate de măsuri 
suplimentare, cum ar fi viitorul cadru al UE privind 
rezultatele. A se vedea și răspunsul la punctul 29.
Răspunsul Comisiei 48
5. Concluzii și recomandări
80 (a)
La diferite niveluri, serviciile Comisiei au depus efor -
turi pentru a asigura o terminologie consecventă: 
orientarea din 2013 privind indicatorul la nivel de 
sector, modelul de document de acțiune și orien -
tările aferente, aplicabile începând cu 1 ianuarie 
2015, noul cadru privind rezultatele dezvoltării și 
cooperării internaționale, precum și instrucțiunile 
și orientările pentru raportare pe baza cadrului 
privind rezultatele.
De asemenea, serviciile Comisiei urmează să con -
solideze sprijinul oferit pentru asigurarea internă 
a calității cu privire la aceste aspecte ale documen -
telor de acțiune individuale, considerate importante 
de către Comisie atât pentru monitorizarea, raporta -
rea cu privire la punerea în aplicare, performanță și 
rezultate, cât și pentru evaluarea acțiunilor.
Toate acestea sunt, de asemenea, în conformitate 
cu terminologia utilizată în regulamentele de bază, 
care constituie cadrul de reglementare pentru asis -
tența externă a UE.
Comisia este de acord cu faptul că instituirea „unui 
lanț clar și logic” de la acțiuni la impact este extrem 
de importantă la nivel de proiect. Acest aspect 
a fost accentuat odată cu introducerea modelului 
de document de acțiune la 1 ianuarie 2015. Cu toate 
acestea, stabilirea unui lanț clar și logic, atât la nivel 
strategic, cât și la nivel politic nu va reflecta nicio -
dată complexitatea contextului de dezvoltare. În 
cadrul evaluării internaționale, utilizarea cadrului 
logic linear la nivel strategic/de politică este, prin 
urmare, din ce în ce mai contestată.
80 (b)
Integrarea unor aspecte transversale prezintă 
într-adevăr mai multe probleme pentru formularea 
adecvată a obiectivelor specifice și a rezultatelor 
acțiunilor, precum și pentru colectarea de date 
corespunzătoare care să permită monitorizarea 
punerii în aplicare a acestora.În vederea adaptării la schimbările neprevăzute de 
contextul ajutorului, în etapa de punere în aplicare, 
este necesar un anumit grad de flexibilitate. Acest 
lucru a fost asigurat prin simplificarea normelor 
și a procedurilor începând din iulie 2014. Aceste 
măsuri de simplificare au inclus modificări cu privire 
la utilizarea indicatorilor, astfel încât modificările 
priorităților specifice sau cu privire la colecta -
rea și disponibilitatea datelor să poată fi luate în 
considerare.
Cu toate acestea, nu se poate exclude faptul că 
obiectivele inițiale ale proiectului nu pot fi atinse, 
caz în care acestea trebuie să fie adaptate la circum -
stanțele și contextul aflate în continuă evoluție.
Caseta 21
Reorganizarea din ianuarie 2015 nu va afecta nici 
definirea obiectivelor, nici realizarea rezultatelor 
corespunzătoare în cadrul unor acțiuni specifice.
Comisia, indiferent de propria organizare adminis -
trativă, în conformitate cu dispozițiile din Regula -
mentul comun de punere în aplicare, care acoperă 
țările IEVP (în special articolele 12 și 13), va respecta 
obligațiile care îi revin pentru a monitoriza punerea 
în aplicare a proiectelor și a raporta statelor mem -
bre, Parlamentului European și altor instituții ale UE.
Comisia va raporta pe baza cadrului privind rezulta -
tele, precum și pentru țările vecine, în conformitate 
cu concluziile Consiliului nr. 9145/15 din 26.5.2015. 
Un instrument specific, menit să ofere sprijin pentru 
„sfârșitul anului de raportare a rezultatelor proiectu -
lui”, a fost pus în practică în cadrul noului sistem de 
monitorizare axată pe rezultate pentru a contribui 
la consolidarea datelor privind încheierea rezultate -
lor proiectelor, în special în ceea ce privește indica -
torii bazați pe cadrul rezultatelor convenite.
În ceea ce privește evaluarea, DG NEAR aplică 
propria funcție de evaluare, abordând, începând cu 
anul 2015, atât țările din vecinătatea UE, cât și regiu -
nile implicate în procesul de aderare.
Răspunsul Comisiei 49
Toate acestea sunt în conformitate cu terminologia 
utilizată în regulamentele de bază.
Serviciile Comisiei sunt, de asemenea, în curs de 
a consolida sprijinul ca parte din asigurarea internă 
a calității cu privire la aceste aspecte ale documen -
telor de acțiune individuale și va continua, de ase -
menea, să își îmbunătățească orientările generale 
privind gestionarea proiectelor și a programelor, 
precum și modulele de formare a personalului în 
acest domeniu.
Recomandarea 2
Comisia acceptă această recomandare.
Pe parcursul ultimilor doi ani, Comisia s-a aflat în 
plin proces de pregătire a unor măsuri de conso -
lidare a sistemelor, a orientărilor și a proceselor în 
acest sens. A se vedea, de asemenea, răspunsul la 
recomandarea 1.
Comisia este de acord [a se vedea răspunsul la 
punctul 80 litera (a)] cu faptul că instituirea „unui 
lanț logic și clar” de la acțiuni la impact este extrem 
de importantă la nivel de proiect.
Recomandarea 3
Comisia acceptă această recomandare.
Acțiunile sunt în curs de derulare pentru a îmbună -
tăți întregul sistem de monitorizare și de evaluare, 
consolidând, în același timp, capacitatea Comisiei 
de a identifica învățămintele necesare (a se vedea, 
de asemenea, răspunsurile Comisiei la Raportul 
special nr. 18/2014 al Curții).
În ceea ce privește, mai precis, sistemul de infor -
mații, printre acțiunile pe care Comisia le-a luat 
până în prezent se numără instituirea unui sistem 
preliminar care să asigure raportarea rezultatelor 
consolidate pentru primul raport din 2015 privind 
rezultatele, înainte de dezvoltarea primelor module 
ale noului său sistem de informații operațional, care 
sunt planificate să includă și raportarea cu privire la 
rezultate.80 (c)
Riscul de inconsecvențe și lacunele pe care le subli -
niază Curtea par mai prezente la nivel de țară. Acest 
lucru demonstrează importanța alinierii donatorilor 
la sistemul național/politica/cadrul privind rezulta -
tele, ca abordare preferată în comparație cu simpla 
armonizare între donatori, așa cum s-a evidențiat 
deja de către Curte la punctul 17 literele (a) și (b).
Prin aplicarea acestei abordări, Comisia a depus deja 
eforturi importante în contextul programării mul -
tianuale 2014-2020 pentru a se alinia cât mai mult 
posibil la politicile și cadrele naționale, în conformi -
tate cu angajamentele de la Busan privind eficaci -
tatea ajutorului. Acest lucru a coincis cu abordarea 
Comisiei cu privire la instituirea noului cadru dedi -
cat rezultatelor întreprinderilor. La nivel de țară, 
Comisia împreună cu alți donatori este în favoarea 
definirii cadrelor naționale privind rezultatele și 
consideră că programarea în comun cu statele 
membre ale UE reprezintă unul dintre mijloacele de 
promovare a acestor cadre.
80 (h)
Schimbările în contextul unor acțiuni ar putea duce 
la schimbări ale indicatorilor utilizați sau ale valori -
lor-țintă inițiale ale indicatorilor.
Recomandarea 1
Comisia acceptă recomandarea și a luat deja măsuri 
pentru a asigura o terminologie consecventă: 
orientarea din 2013 privind indicatorul la nivel de 
sector, modelul de document de acțiune și orien -
tările aferente, aplicabile începând cu 1 ianuarie 
2015, noul cadru privind rezultatele dezvoltării și 
cooperării internaționale, precum și instrucțiunile 
și orientările pentru raportare pe baza cadrului 
privind rezultatele.
Răspunsul Comisiei 50
Anticipând noul sistem și, de asemenea, în conformi -
tate cu una dintre recomandările Curții din Raportul 
special nr. 18/2014 privind sistemul de evaluare și 
sistemul de monitorizare axată pe rezultate, Comisia 
este în etapa finală de dezvoltare a unui modul de 
informații specific cu privire la evaluări, prevăzut să 
intre în producție în prima jumătate a anului 2016, 
ceea ce va îmbunătăți treptat capacitatea Comisiei de 
a identifica lecțiile învățate pentru diferite scopuri.
Recomandarea 4
Comisia acceptă această recomandare. Comisia și-a 
intensificat eforturile depuse în acest sens, astfel 
cum se menționează în răspunsul la recomandarea 1.
Recomandarea 5
Comisia acceptă această recomandare.
Punerea în aplicare a recomandării va face parte din 
evaluarea generală a riscurilor inerente unei acțiuni 
(de exemplu, alegerea unui anumite modalități de 
punere în aplicare, a se vedea, de asemenea, secțiu -
nea 2 „Riscuri și ipoteze” din modelul de document 
de acțiune aplicabil începând cu 1 ianuarie 2015).
Pentru programele de sprijin bugetar, Comisia 
a elaborat un cadru de gestionare a riscurilor care să 
identifice riscurile majore și să le atenueze. Cadrul 
de gestionare a riscurilor este luat în considerare în 
procesul de luare a deciziilor, în special în ceea ce 
privește guvernanța consolidată prin intermediul 
Comitetului director pentru sprijinul bugetar intern. 
Cadrul de gestionare a riscurilor ghidează sistematic 
dialogul în materie de politică cu țările partenere 
la nivel strategic. Cadrul de gestionare a riscurilor 
este utilizat pentru a evalua echilibrul care trebuie 
asigurat între beneficiile preconizate ale acțiunii, 
pentru a identifica riscurile și a propune măsuri de 
reducere a acestora.
Analiza internă (raportul privind sprijinul bugetar 
pentru 2013 și 2014) reflectă faptul că țările cărora li 
se acordă sprijinul bugetar al UE arată, în mod clar, 
o mai bună performanță și îmbunătățirea gestionă -
rii finanțelor publice în comparație cu beneficiarii 
de sprijin nebugetar.
În 2015, Comisia a decis să intensifice, de la caz la 
caz, evaluarea subiacentă cu privire la colabora -
rea cu o organizație internațională ca partener de 
punere în aplicare.
CUM VĂ PUTE/uni021AI PROCURA PUBLICA/uni021AIILE UNIUNII EUROPENE?
Publica/uni021Bii gratuite:
  un singur exemplar:  
pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  mai multe exemplare/postere/hăr/uni021Bi:  
de la reprezentan/uni021Bele Uniunii Europene (http://ec.europa.eu/represent_ro.htm),  
de la delega/uni021Biile din /uni021Bările care nu sunt membre ale UE (http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm)  
sau contactând re/uni021Beaua Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm)  
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).
(*)  Informa/uni021Biile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine  
telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).
Publica/uni021Bii contra cost:
 pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
În urma examinării sale, Curtea a identificat nouă domenii 
de risc principale aferente unei abordări axate pe rezultate 
pentru acțiunile UE de dezvoltare și cooperare.
Analiza realizată a arătat că aceste domenii de risc fuseseră 
corect identificate de Comisie și a pus în evidență interesul 
inițiativelor luate de Comisie pentru a îmbunătăți 
rezultatele acțiunilor UE în materie de dezvoltare și 
cooperare.
Este însă nevoie de măsuri suplimentare pentru ca aceste 
inițiative să devină pe deplin eficace. Curtea a formulat 
o serie de recomandări în acest sens.
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ