2.Context

CVU a intrat în vigoare la 1 mai 2016 și a stabilit data de 31 decembrie 2020 ca termen-limită inițial pentru finalizarea progresivă a lucrărilor în ceea ce privește tranziția și implementarea sistemele informatice. Articolul 278 din CVU prevede că sistemele electronice și cele bazate pe suport de hârtie existente pot fi utilizate în continuare în scopul finalizării formalităților vamale (așa-numitele „măsuri tranzitorii”) până la data la care devin operaționale sistemele electronice relevante noi sau modernizate prevăzute în cadrul CVU.

La începutul anului 2019, Consiliul și Parlamentul European au adoptat un regulament care stabilește noi termene pentru anii 2020, 2022 și 2025 pentru încetarea utilizării măsurilor tranzitorii și, prin urmare, sistemele electronice relevante trebuie să fie instalate până la aceleași termene. Articolul 278a prevede obligativitatea Comisiei Europene de a prezenta un raport anual privind progresele realizate în instalarea sistemelor rămase neimplementate.

Întrucât primul raport anual trebuie transmis până la 31 decembrie 2019, Comisia a decis să colecteze informații cu privire la aceste progrese pe baza (1) rapoartelor pe care statele membre sunt obligate să le prezinte de două ori pe an și (2) a unui sondaj distribuit în cadrul serviciilor sale și statelor membre. În sondaj, persoanelor intervievate li s-a solicitat să indice orice întârzieri cunoscute survenite în calendarele de planificare în legătură cu sistemele electronice. Planurile naționale, precum și informațiile privind progresele înregistrate din sondajul realizat în statele membre reflectă în principal situația de la sfârșitul lunii iunie 2019. Datele obținute în urma sondajului sunt atât cantitative, sub formă de termene și obiective de etapă îndeplinite sau nu, cât și calitative, sub formă de descrieri detaliate privind provocările întâlnite, riscurile anticipate și complexitatea estimată a proiectelor.

3.Prezentare generală a progreselor înregistrate în ceea ce privește sistemele electronice prevăzute în CVU

Activitatea de dezvoltare a sistemelor informatice implică mai multe etape. În primul rând, se elaborează o analiză a rentabilității, care furnizează explicații privind justificarea proiectului și definește cerințele bugetare. De regulă, analiza rentabilității ar include contextul economic, descrierea problemei, descrierea și sfera de aplicare a proiectului, soluțiile alternative posibile, costurile și calendarul. În continuare, se elaborează un document strategic, care furnizează informații mai detaliate referitoare la definirea proiectului în ceea ce privește structura, costurile, intervalul de timp și riscurile, precum și informații privind obiectivele de etapă, rezultatele și organizarea proiectului. Ulterior, se utilizează modelarea proceselor economice (business process modelling), practica prin care procesele economice din legislație sunt reprezentate grafic în fluxuri de proces sau modele de proces și care este utilizată pentru a contribui la elaborarea specificațiilor funcționale ale sistemelor. Avantajul reprezentării grafice a modelelor de proces este acela că permite o înțelegere și o analiză comune. În acest context, sunt elaborate specificațiile tehnice care identifică mai în detaliu modul în care va fi construit sistemul, structura care va fi utilizată, mesajele care vor fi transmise de operatorii economici, interfețele cu alte sisteme, planurile de testare etc.

Comisia și statele membre se reunesc în mod regulat pentru a elabora și a aproba aceste documente de proiect pentru fiecare sistem transeuropean, proces ce implică în mod sistematic consultări cu comunitatea comercială prin intermediul Grupului de contact pentru comerț. O provocare majoră o reprezintă asigurarea unei funcționări continue, fără probleme, a sistemelor existente în timp ce noile sisteme sunt în curs de dezvoltare, precum și asigurarea unor tranziții fără sincope în domeniul informatic de la sistemele existente la cele modernizate. Acest aspect este esențial pentru ca operațiunile comerciale și vamale să nu fie întrerupte.

Comisia a modernizat sau a instalat cu succes șase sisteme centrale și va finaliza alte două sisteme centrale până la 31 decembrie 2020. Astfel, până la sfârșitul anului 2020, Comisia va fi finalizat în total opt dintre cele 14 sisteme transeuropene pentru care este responsabilă. Cele șase proiecte transeuropene rămase, dintre care trei sunt descentralizate și includ componente majore ce urmează a fi finalizate de statele membre, respectă termenele convenite în contextul CVU, al programului de lucru privind CVU și al PSM-V 2019 (Planul strategic multianual pentru domeniul vamal 2019). Activitățile desfășurate până în prezent de Comisie reprezintă aproximativ 62 % din lucrările sale de dezvoltare prevăzute a fi finalizate până în 2025, astfel cum sunt reprezentate în graficul de mai jos.

Figura 1: Procentul de îndeplinire a sarcinilor Comisiei în punerea în aplicare a programului de lucru privind CVU

Statele membre urmează să finalizeze modernizarea celor trei sisteme naționale până în 2022, cu excepția componentei de export a sistemului național de regimuri speciale, care este strâns legată de sistemul transeuropean automatizat de export și, prin urmare, ar trebui instalată în același timp cu acest din urmă sistem.

Cele șase sisteme centrale transeuropene finalizate (sisteme noi și modernizări) sunt următoarele:

·Sistemul exportatorilor înregistrați în cadrul CVU - REX (nou): pune la dispoziție informații actualizate privind exportatorii înregistrați stabiliți în țările SGP (țările care beneficiază de sistemul generalizat de preferințe tarifare al UE care oferă acces preferențial la piața UE) și operatorii din Uniunea Europeană care exportă în țările SGP și în anumite alte țări. O primă fază a sistemului, REX1, a fost implementată în 2015 chiar înainte de intrarea în vigoare a CVU, iar sistemul complet, REX2, a fost instalat cu succes în 2018.

·Deciziile vamale din cadrul CVU - SDV (nou): urmărește să armonizeze, în întreaga Uniune, procesele de luare a deciziilor vamale referitoare la aplicarea legislației vamale, prin oferirea posibilității de a transmite cererile pe cale electronică printr-un portal european vamal unic al comercianților, prin facilitarea consultărilor între autoritățile vamale pe parcursul perioadei de luare a deciziilor și a gestionării procesului de autorizare. Acest sistem a fost instalat cu succes în 2017.

·Accesul direct al comercianților la sistemele europene de informații – UUM&DS (Gestionarea uniformă a utilizatorilor și semnătură digitală) (nou): urmărește să ofere un mijloc tehnic de autentificare și gestionare la nivel de utilizatori a operatorilor economici și permite punerea în aplicare a accesului armonizat la nivelul UE al comercianților la diferitele sisteme vamale electronice prevăzute în CVU. Acest sistem a fost instalat cu succes în 2017.

·Modernizarea sistemului de înregistrare și identificare a operatorilor economici – EORI (modernizare): urmărește să asigure o modernizare minoră a sistemului existent care permite înregistrarea și identificarea operatorilor economici din Uniune și a persoanelor din țări terțe care desfășoară activități în domeniul vamal în Uniune. Această modernizare a sistemului existent a fost implementată cu succes în 2018.