RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 2.2.2011 
SEC(2011) 133 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
Document de înso țire a 
Propunere de 
DIRECTIV Ă A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI 
privind o abordare comun ă a utilizării datelor din  
registrul cu numele pasagerilor  
  
REZUMATUL ANALIZEI DE IMPACT 
   
{SEC(2011) 132 final} 
{COM(2011) 32 final}  
RO    RO 1. ASPECTE  PROCEDURALE  ȘI CONSULTAREA  PĂRȚILOR  INTERESATE 
La 6 noiembrie 2007, Comisia a a doptat o propunere de decizie-cadru a Consiliului privind 
utilizarea datelor din registrul cu nu mele pasagerilor (PNR) în scopul aplic ării legii1. 
Propunerea era înso țită de o analiz ă de impact2. Această propunere a f ăcut obiectul unor 
dezbateri aprofundate în cadrul gr upurilor de lucru ale Consiliului, progrese le înregistrate în 
cadrul dezbaterilor fiind confir mate în 2008 de Consiliul Justi ție și Afaceri Interne. 
Dezbaterile din grupurile de lucr u pe marginea propunerii au f ăcut posibil ă atingerea unui 
consens asupra majorit ății dispozițiilor acesteia.  
Întrucât nu a fost adoptat ă de Consiliu pân ă la 1 decembrie 2009, data intr ării în vigoare a 
Tratatului de la Lisabona, pr opunerea Comisiei a devenit caduc ă. „Programul de la Stockholm 
– O Europ ă deschisă și sigură în serviciul cet ățenilor și pentru protec ția acestora”3 solicită 
Comisiei s ă prezinte o propunere privind utilizarea datelor PNR în vederea prevenirii, 
depistării, cercet ării și urmăririi penale a infrac țiunilor de terorism și a infracțiunilor grave. 
Pentru analiza de impact din 2007, Comisia a consultat toate p ărțile interesate și anume: 
Parlamentul European, Grupul de lucru privind protec ția datelor constituit în temeiul 
articolului 29, Autoritatea european ă pentru protec ția datelor, Agen ția pentru Drepturi 
Fundamentale și asociațiile companiilor aeriene, care, ulterior adopt ării propunerii din 2007 a 
Comisiei, și-au făcut publice punctele de vedere cu pr ivire la aceasta. Scopul prezentului 
raport este de a exam ina posibilitatea adopt ării unei noi propuneri care s ă înlocuiasc ă 
propunerea din 2007 în temeiul dispozi țiilor și procedurilor din Tratatul de la Lisabona. 
Aceasta are ca obiectiv oferirea de r ăspunsuri la criticile p ărților interesate și luarea în 
considerare a tuturor faptelor noi și a experien ței dobândite începând din 2007.  
2. DEFINIREA  PROBLEMEI 
2.1. Amenințarea reprezentat ă de terorism și de infrac țiunile grave  
În ultimul deceniu, Uniunea European ă și alte regiuni ale lumii s-au confruntat cu o 
proliferare a criminalit ății transfrontaliere. Conform EU Source book , în 2007, în statele 
membre s-au înregistrat 143 948 de infrac țiuni la 100 000 de locuitori (cu excep ția Italiei și 
Portugaliei pentru care datele  nu au fost comunicate), num ărul acestora vari ind între 14 465 
de infracțiuni în Suedia, și 958 de infrac țiuni în Cipru. Evaluarea realizat ă de Europol în 2009 
privind amenin țarea pe care o reprezint ă criminalitatea organizat ă în UE a ar ătat că 
majoritatea amenin țărilor reprezentate de criminalitatea organizat ă prezintă o dimensiune 
internațională, majoritatea formelor grav e de criminalitate organizat ă implicând deplas ări 
internaționale.  
Terorismul reprezint ă, în prezent, una dintre cele mai mari amenin țări la adresa securit ății, 
păcii, stabilit ății, democra ției și drepturilor fundamentale. Amenin țarea terorismului nu este 
limitată la anumite zone geogr afice. „Raportul Europol  din 2010 privind situa ția terorismului 
și evoluția acesteia în Uniunea European ă” a subliniat c ă amenințarea rămâne real ă și gravă, 
în ciuda constat ării descre șterii num ărului actelor de terori sm în 2009. Majoritatea 
campaniilor teroriste, în special tipul de campa nie numit de Europol „terorism islamist”, au un 
caracter transna țional. 
                                                 
1 COM(2007) 654. 
2 SEC(2007) 1453. 
3 Documentul Consiliului 17024/09, 2.12.2009. 
RO    RO 2.2. Datele PNR și utilizarea lor  
Datele PNR sunt utilizate de mai mul ți ani, în principal de autorit ățile vamale și de aplicare a 
legii din întreaga lume. În materie poli țienească și judiciară, datele PNR pot fi utilizate: 
• în mod reactiv:  utilizare specific ă anchetelor, urm ăririlor penale și demantel ării rețelelor 
după săvârșirea unei infrac țiuni. Pentru a permite autorit ăților de aplicare a legii s ă poată 
reveni destul de mult în trecut, în astfel de cazuri este necesar ă o perioad ă de păstrare 
corespunz ătoare a datelor de c ătre autorit ățile de aplicare a legii; 
• în timp real: utilizare înainte de sosirea sau pleca rea pasagerilor în vederea prevenirii 
săvârșirii unei infrac țiuni, supravegherii sau arest ării persoanelor înainte de s ăvârșirea unei 
infracțiuni, sau pentru c ă au săvârșit sau săvârșesc o infrac țiune. În astfel de cazuri, datele 
PNR sunt utile în special pentru compararea acestora, pe de o parte, cu criterii de evaluare 
predefinite în vederea identific ării persoanelor „necunoscute” pân ă atunci autorit ăților de 
aplicare a legii și, pe de alt ă parte, cu baze de date privind persoane și obiecte c ăutate; 
• în mod proactiv:  utilizare pentru analizarea și definirea de criterii de  evaluare, care pot fi 
ulterior folosite pentru o evaluare  a pasagerilor înainte de sosirea și plecarea acestora. În 
vederea efectu ării unei astfel de analize de pertinen ță pentru infrac țiunile de terorism și 
infracțiunile grave, este necesar ă o perioad ă de păstrare corespunz ătoare a datelor de c ătre 
autoritățile de aplicare a legii. 
Impunerea acestor obliga ții legale transportatorilor aerieni este necesar ă pentru urm ătoarele 
motive. 
În primul rând, datele PNR le permit autorit ăților de aplicare a legii s ă identifice persoane 
care le erau anterior „necunoscute”, cu a lte cuvinte, persoane nesuspectate pân ă atunci de 
implicare în infrac țiuni grave și de terorism, dar care, din analiza datelor, reiese c ă ar putea fi 
implicate în astfel de infrac țiuni și, prin urmare, ar trebui s ă facă obiectul unor cercet ări 
suplimentare de c ătre autorit ățile competente. Identificarea unor astfel de persoane ajut ă 
autoritățile de aplicare a legii s ă prevină și să depisteze infrac țiunile grave, inclusiv actele de 
terorism. Pentru a realiza acest lucru, autorit ățile de aplicare a legii trebuie s ă utilizeze datele 
PNR atât în timp real, pentru a compara PNR-uril e cu criteriile de evaluare predefinite care 
indică ce persoane pân ă atunci „necunoscute” trebuie s ă facă obiectul unor cercet ări 
suplimentare, cât și proactiv, pentru analizarea și definirea de criterii de evaluare.  
De exemplu, o analiz ă a datelor PNR poate oferi indica ții cu privire la cele mai utilizate 
itinerarii de c ătre trafican ții de persoane sau de droguri, el ement care poate fi integrat în 
criteriile de evaluare. Ve rificarea în timp real a datelor PNR în raport cu aceste criterii permite 
prevenirea sau depistarea de infrac țiuni. Un exemplu concret priv ind traficul de persoane a 
fost furnizat de un stat membru într-un caz în care analiza datelor PNR a permis descoperirea 
unui grup de trafican ți de persoane care c ălătoreau întotdeauna pe aceea și rută. Aceștia 
utilizau documente false pentru a se înre gistra pentru un zbor în interiorul UE și documente 
oficiale pentru a se înregistra, simu ltan, pentru un alt zbor având ca destina ție o țară terță. 
Odată ajunși în sala de a șteptare a aeroportului, se îmbar cau în avionul având destina ția în 
interiorul UE. F ără datele PNR ar fi fost imposibil ă demantelarea acestei re țele de trafic de 
persoane. 
Utilizarea combinat ă proactivă și în timp real a datelor PNR le permite astfel autorit ăților de 
aplicare a legii s ă contracareze amenin țarea reprezentat ă de infrac țiunile grave și de terorism 
dintr-o alt ă perspectiv ă decât prin prelucrar ea altor categorii de date cu caracter personal: 
astfel cum este explicat în cele ce urmeaz ă, prelucrarea datelor cu ca racter personal aflate la 
RO    RO dispoziția autorităților de aplicare a legii prin  instrumentele existente și preconizate la nivelul 
UE, precum Directiva privind informa țiile prealabile privind pasagerii4, Sistemul de 
Informații Schengen (SIS) și Sistemul de Informa ții Schengen din a doua genera ție (SIS II) nu 
le permit autorit ăților de aplicare a legii s ă identifice suspec ții „necunoscu ți” în acela și mod 
ca analiza datelor PNR.  
În al doilea rând, datele PNR ajut ă autoritățile de aplicare a legii în  prevenirea, depistarea, 
cercetarea și urmărirea penal ă a infracțiunilor grave, inclusiv a ac telor de terorism, ulterior 
săvârșirii unei infrac țiuni. Pentru a reali za acest lucru, autorit ățile de aplicare a legii trebuie s ă 
utilizeze datele PNR în timp real  pentru a le compara cu difer ite baze de date cu persoane 
„cunoscute” și obiecte c ăutate. De asemenea, acestea trebuie s ă utilizeze datele PNR în mod 
reactiv,  pentru a ob ține probe și, acolo unde este cazul, pentru identificarea complicilor 
infractorilor și demantelarea re țelelor criminale.  
De exemplu, informa țiile de pe cardurile de credit, care f ac parte din datele PNR, pot permite 
autorităților de aplicare a legii s ă identifice o persoan ă și să probeze leg ăturile dintre aceasta și 
un infractor sau o organiza ție criminal ă cunoscut ă. Un exemplu oferit de un stat membru se 
referă la marile re țele de trafic de persoane și de droguri care implicau un stat membru și țări 
terțe. Cartelurile importau droguri c ătre mai multe destina ții din Europa, utilizând persoane 
care înghi țeau drogurile și care erau ele însele victime ale tr aficului de pers oane. Acestea au 
fost identificate cu ajutorul  datelor PNR, întrucât cump ăraseră bilete cu carduri de credit 
furate, și au fost arestate în statul membru respectiv. Pe aceast ă bază, a fost definit un criteriu 
de evaluare care a permis mai multe arest ări în alte state membre și țări terțe.  
În sfârșit, utilizarea datelor PNR înaintea sosirii pasagerilor le permite autorit ăților de aplicare 
a legii să efectueze o evaluare și să controleze mai atent doar persoanele care, pe baza 
criteriilor obiective de evaluare și a experien ței dobândite, sunt cele mai susceptibile s ă 
reprezinte o amenin țare la adresa securit ății. Aceasta faciliteaz ă călătoria tuturor celorlal ți 
pasageri și reduce riscul ca ace știa să fie supu și unui control pe baza unor criterii ilegale 
precum na ționalitatea sau culoarea pielii, care pot fi asociate în mod gre șit de autorit ățile de 
aplicare a legii, inclusiv de autorit ățile vamale și polițiștii de frontier ă, cu riscuri în materie de 
securitate.  
Acorduri privind transmiterea datelor PNR au fost încheiate între UE și Statele Unite, Canada 
și Australia, în contextul lupt ei împotriva terorismului și criminalit ății organizate 
transnaționale. Se poate anticipa c ă și mai multe țări terțe vor cere, probabil, furnizarea de 
date PNR de la transportatorii aerieni care efectueaz ă zboruri cu plecare din UE. 
Regatul Unit, Fran ța și Danemarca au adoptat deja legisla ția primar ă privind colectarea și 
utilizarea datelor PNR. Astfel de m ăsuri naționale sunt divergente în mai multe privin țe, iar în 
momentul adopt ării cadrului complet de reglementare în  aceste state membre, este probabil s ă 
apară și mai multe divergen țe. Pe măsură ce tot mai multe state membre î și pregătesc propria 
legislație privind PNR-urile, pot ap ărea până la 27 de sisteme divergente, având ca rezultat 
niveluri diferite de protec ție, deficien țe în materie de securitate, costuri sporite și incertitudine 
juridică pentru transportatori.  
2.3. Dreptul UE de a ac ționa și subsidiaritatea  
Dreptul UE de a ac ționa în acest domeniu este consacrat la articolele 82 și 87 din titlul V 
capitolul V din Tratatul privind func ționarea Uniunii Europene . Întrucât majoritatea 
categoriilor de infrac țiuni grave, precum tr aficul de droguri și de persoane, implic ă la un 
anumit moment deplas ări internaționale, este esen țial ca autorit ățile să colecteze, s ă prelucreze 
                                                 
4 Directiva 2004/82/CE din 29 august 2004. 
RO    RO și să schimbe date PNR pentru consolidarea securit ății interne a UE. Având în vedere libera 
circulație a persoanelor în spa țiul Schengen, este necesar ca toate statele membre s ă utilizeze 
date PNR, pentru a evita deficien țele în materie de securitate. În plus, ac țiunea la nivelul UE 
va permite armonizarea dispozi țiilor privind salvgardarea protec ției datelor, costuri reduse și 
certitudine juridic ă pentru transportatori. 
3. OBIECTIVE 
3.1. Obiective de politic ă 
Obiectivul general este de a cre ște securitatea intern ă a UE, respectând în acela și timp dreptul 
la protec ția datelor cu caracter personal și alte drepturi fundamentale, cu urm ătoarele 
obiective specifice de politic ă: 
(1) prevenirea și reducerea activit ăților teroriste și a infracțiunilor grave printr-o abordare 
globală a utilizării datelor PNR și prin evitarea deficien țelor în materie de securitate; 
(2) garantarea faptului c ă dreptul persoanelor la protec ția datelor cu caracter personal este 
respectat în mod corespunz ător în momentul colect ării și prelucrării datelor PNR, prin 
facilitarea schimbului de date PNR între autorit ățile responsabile și asigurarea faptului 
că accesul la datele PNR este limitat la strictul necesar; 
(3) oferirea de securitate juridic ă transportatorilor și diminuarea costurilor pe care ace știa 
le suportă, prin reducerea diferen țelor dintre obliga țiile juridice și tehnice impuse 
acestora. 
3.2. Considera ții privind drepturile fundamentale  
Incidențele asupra drepturilo r fundamentale au fost evalua te în analiza de impact în 
conformitate cu „lista de verificare” a drepturilor funda mentale astfel cum este prev ăzut în 
Strategia Comisiei pentru punerea în aplicare efectiv ă a Cartei drepturilor fundamentale de 
către Uniunea European ă 5. 
Utilizarea datelor PNR ar interfera cu dreptul fundamental la protec ția vieții private și dreptul 
fundamental la protec ția datelor cu caracter personal. Aceast ă interferen ță ar putea face 
obiectul unor restric ții și condiții, cu condi ția ca ea să se produc ă „în conformitate cu legea” și 
să fie „necesar ă într-o societate democratic ă”. Întrucât ac țiunile propuse vizeaz ă combaterea 
terorismului și a infracțiunilor grave, acestea ar servi ca obiectiv de interes general capabil s ă 
justifice astfel de restric ții, sub rezerva principiului propor ționalității. 
Fiecare ac țiune propus ă ar intra în sfera de aplicare a titlu lui V din capitolul V TFUE privind 
cooperarea poli țienească. Decizia-cadru 2008/97 7/JAI privind protec ția datelor cu caracter 
personal prelucrate în cadrul cooper ării polițienești și judiciare în materie penal ă6 s-ar aplica 
doar acelor aspecte ale fiec ărei acțiuni propuse care ar implica o transmitere de date cu caracter 
personal între statele membre; prin urmare, ar r ămâne o lacun ă în ceea ce prive ște datele cu 
caracter personal prelucrate doar la nivel na țional. În prezent nu exist ă norme UE care s ă 
reglementeze aceast ă prelucrare a datelor cu caracter personal la nivel na țional. Cea mai 
potrivită soluție ar fi ca fiecare m ăsură propusă să prevadă garanții de protec ție a datelor 
conforme cu Decizia-cadru 2 008/977/JAI. Acest lucru ar as igura un standard uniform de 
protecție a datelor cu caracter personal.  
                                                 
5 COM (2010)573 din 19 octombrie 2010. 
6 Decizia-cadru 2008/977/JAI a Consiliului din 27 noiembrie 2008 privind protec ția datelor cu caracter 
personal prelucrate în cadrul cooper ării polițienești și judiciare în materie penal ă, JO L 350, 30.12.2008, 
p. 60. 
RO    RO Este necesar s ă se prevad ă o perioad ă corespunz ătoare în care datele s ă fie păstrate de 
autoritățile relevante. În ceea ce prive ște metoda de transmitere a datelor de c ătre 
transportatori, sistemul de tip „push” prezint ă avantaje incontestabile fa ță de sistemul de tip 
„pull”, prin urmare, sistemul de tip „push” ar trebui s ă se aplice pentru toate transmiterile. 
Referitor la criticile privind „s tabilirea unor profile”, legisla ția UE în materie de protec ție a 
datelor confer ă fiecărui individ dreptul de a nu face obiect ul unei decizii care produce efecte 
juridice în ceea ce îl prive ște, sau care îl afecteaz ă în mod semnificativ și care se întemeiaz ă 
exclusiv pe prelucrarea automatizat ă a datelor destinat ă evaluării aspectelor de natur ă 
personală referitoare la acesta. Orice decizie individual ă automatizat ă ar trebui s ă fie 
verificată în totalitate și confirmat ă de o persoan ă și trebuie s ă cuprindă măsurile necesare 
pentru a permite persoanei vizate s ă își exprime punctul de vedere. 
4. OPȚIUNI  DE POLITIC Ă 
Analiza de impact a examinat patru op țiuni principale: 
Opțiunea A. Abținerea de a reglementa problema la nivelul UE și menținerea statu quo-ului; 
Opțiunea B.  Opțiuni referitoare la stru ctura sistemului PNR: 
B.1: colectarea și prelucrarea descentralizat ă a datelor de c ătre statele membre; B.2:
 colectarea și prelucrarea centralizat ă a datelor la nivelul UE; 
Opțiunea C.  Opțiuni privind limitarea scopului: 
C.1: accesul limitat la infrac țiunile de terorism și la infrac țiunile grave; C.2: accesul 
autorizat pentru infrac țiunile de terorism și infracțiunile grave, precum și pentru alte obiective 
de politic ă; 
Opțiunea D.  Opțiuni privind modurile de transport: 
D.1 : doar transportatori aerieni; D.2: transportatori aerieni, maritimi și feroviari. 
Opțiunea E.  Cooperare voluntar ă/consolidat ă Această opțiune de încurajare a cooper ării în 
domeniu între statele membre a fost respins ă în faza ini țială. 
5. COMPARAREA  OPȚIUNILOR  DE POLITIC Ă ȘI A IMPACTURILOR  
ACESTORA 
Opțiunile au fost evaluate în raport cu  impacturile acesto ra în ceea ce prive ște creșterea 
securității în UE, cre șterea protec ției datelor cu caracter persona l, costurile pentru autorit ățile 
publice, costurile pentru transportatorilor/concuren ți pe piața internă, relațiile cu țările terțe și 
încurajarea unei abord ări globale. 
Opțiunea A privind men ținerea status quo-ului prezint ă avantaje limitate în ceea ce prive ște 
creșterea securit ății UE, îns ă, pe de alt ă parte, are impacturi negative, în sensul gener ării unor 
dificultăți administrative și costuri care rezult ă din numeroasele sisteme na ționale divergente.  
Referitor la op țiunea B, colectarea descentralizat ă de date (op țiunea B1) este mai avantajoas ă 
față de colectarea centralizat ă a acestora (op țiunea B2) în ceea ce prive ște creșterea securit ății 
în UE. În cazul op țiunii colect ării centralizate de date ar exista un risc mare de e șec, deoarece 
nu poate garanta cooperarea adecvat ă între statele membre, iar din punct de vedere practic 
funcționarea sistemului ar fi greoaie și costisitoare. Op țiunea B1 ar fi mai costisitoare în 
comparație cu opțiunea B2. Cu toate acestea, avantajele în ceea ce prive ște securitatea 
depășesc dezavantajele în termeni de costuri. 
RO    RO În ceea ce prive ște limitarea scopului, op țiunea C2 prezint ă anumite avantaje pentru securitate 
în compara ție cu opțiunea C1, dar implic ă o interferen ță mai important ă cu protec ția datelor și 
mai multe costuri decât op țiunea C1. Op țiunea C2 privind extinderea utiliz ării datelor PNR la 
alte scopuri pare dispropor ționată în această etapă. 
În ceea ce prive ște modurile de transport, op țiunea D2 prezint ă avantaje pentru securitate în 
comparație cu opțiunea D1, deoarece ar avea în vede re mai multe moduri de transport și mai 
mulți pasageri, dar implic ă o mai mare interferen ță cu protec ția datelor și mai multe costuri 
decât opțiunea D1, potrivit c ăreia măsura s-ar aplica exclusiv transportatorilor aerieni. 
Opțiunea D2 privind exti nderea domeniului m ăsurii pentru a avea în vedere și transportul 
maritim și feroviar pare prematur ă, cel puțin în aceast ă etapă.  
6. OPȚIUNEA  PREFERAT Ă 
Elaborarea unei noi propuneri le gislative aplicabile transpor tului aerian cu colectarea 
descentralizat ă a datelor în scopul prevenirii, depist ării, cercet ării și urmăririi penale a 
infracțiunilor de terorism și a infracțiunilor grave pare a fi cea mai bun ă opțiune de politic ă în 
această etapă (combinarea op țiunilor B1, C1 și D1). Aceasta ar oferi mijloace mai bune de 
creștere a securit ății în UE, garantând, în acela și timp, că interferen ța cu protec ția datelor este 
păstrată la un nivel minim și costurile sunt p ăstrate la un nivel acceptabil.  
Pentru analiza de impact din 2007, a fost efectuat ă o analiză a costurilor op țiunii de politic ă 
preferate. Potrivit  calculelor din 2007, costul total al op țiunii preferate pentru autorit ățile 
publice și transportatori ar fi urm ătorul: 
În ceea ce prive ște autoritățile publice, costurile estimate glob al pentru toate statele membre 
sunt:  
Cost de înfiin țare (cost nerecurent) 614  833  187 € 
DAR presupunând o perioad ă de amortizare de cinci ani 122  966  637 € 
Costuri anuale de personal (recurente) 11  686  749 €   
Costuri anuale de între ținere (recurente) 61  483  319 €   
În ceea ce prive ște toți transportatorii UE în mod global, costurile sunt : 
Cost de înfiin țare pentru PUSH (nerecurent) 11  647  116 € 
DAR presupunând o perioad ă de amortizare de cinci ani 2  329  423 € 
Costuri de transmitere pentru PUSH de dou ă ori pe pasager (recurente) 2  250  080 € 
Costuri de personal și de întreținere (recurente) 5  435  321 € 
Comisia a publicat în 2008 o cerere de ofert ă pentru un studiu privind modalit ățile de 
înființare a unei re țele a UE privind PNR. Raportul intitulat „Studiu asupra modalit ăților de 
înființare a unei re țele a UE privind schimbul de date din registrul cu numele pasagerilor 
(PNR) în scopul aplic ării legii”7 a fost publicat în 2009 și cuprinde o nou ă evaluare a 
costurilor. 
În ceea ce prive ște autoritățile publice, costurile estimate glob al pentru toate statele membre 
sunt:  
Cost de înfiin țare (cost nerecurent) 221  000  000 € 
                                                 
7 Autori: Accenture și SITA. 
RO    RO DAR presupunând o perioad ă de amortizare de cinci ani 44  200  000 €   
Costuri anuale de personal (recurente) 11  686  749 € 
Costuri anuale de între ținere (recurente) 61  483  319 €   
În ceea ce prive ște toți transportatorii în mod global, costurile sunt:  
Cost de înfiin țare pentru PUSH (nerecurent) 
100 000 € * 120 transportatori cu sediul în UE = 12  000  000 € 
100 000 € * 80 transportatori cu sediul în afara UE = 8  000  000 € 
DAR presupunând o perioad ă de amortizare de cinci ani 4  000  000 €   
Costuri de transmitere pentru PUSH de dou ă ori pe pasager (recurente) 
33 500 € pe companie aerian ă pe an*120 transportatori*3leg ături*2 PUSH 24  120  000 € 
Costuri de personal/de între ținere (recurente) 6  240  000 € 
Cifrele din 2009 indic ă o scădere a costurilor pentru autorit ățile publice de înfiin țare a unui 
sistem al UE privind PNR, dar o cre ștere a costurilor pentru transportatorii aerieni în 
comparație cu calculul costur ilor realizat în  2007. Costurile reale se vor situa undeva între 
aceste dou ă evaluări și, cel puțin în ceea ce prive ște costurile pentru transportatori, acestea vor 
fi, cel mai probabil, mai apropiate de evalu ările din 2007, ca re se bazeaz ă pe prețurile pieței 
obținute direct de la transportatori. 
Chiar și în condi țiile costurilor foarte mari din 2009, în cazul în care transportatorii hot ărăsc 
să își transfere costurile pasagerilor, aceasta ar duce la o supratax ă de mai pu țin de 0,10 euro 
pe bilet, o sum ă neglijabil ă în raport cu pre țul total al biletului. 
7. MONITORIZARE șI EVALUARE  
Fiecare stat membru ar putea preg ăti un raport anual privind implementarea sistemelor. 
Comisia ar trebui s ă evalueze func ționarea directivei în termen de patru ani de la intrarea în 
vigoare a acesteia, pentru a monitoriza dac ă utilizarea datelor PNR și-a îndeplinit obiectivele, 
dacă statele membre și-au respectat obliga țiile și dacă sistemul a dat rezultate.  
Comisia ar trebui, de asemenea, s ă ia în considerare posibilitatea de a extinde m ăsura la 
zborurile interne din UE. Aceasta ar oferi posibilitatea de a avea o perioad ă de tranziție și de a 
dobândi experien ță din funcționarea primei directive PNR.