Propunere comună de DECIZIE A CONSILIULUI privind poziția Uniunii în cadrul Consiliului de asociere înființat prin Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Regatul Maroc, pe de altă parte, în ceea ce privește adoptarea unei recomandări referitoare la punerea în aplicare a planului de acțiune UE-Maroc pentru punerea în aplicare a statutului avansat (2013-2017) /* JOIN/2013/06 final - 2013/0107 (NLE) */





EXPUNERE DE MOTIVE Marocul și UE sunt legate printr-un acord euro-mediteraneean de asociere, care a intrat în vigoare în luna martie 2000 și pe baza căruia a fost aprobat de către cele două părți, în iulie 2005, pentru o perioadă de cinci ani, un plan de acțiune UE-Maroc în cadrul politicii europene de vecinătate (PEV). În acest cadru, relația dintre UE și Maroc s-a dezvoltat și s-a maturizat considerabil. Prin adoptarea documentului comun privind statutul avansat în octombrie 2008, s-a dat un nou impuls acestei relații, care a fost cu această ocazie consolidată semnificativ în domeniul relațiilor politice și al securității, al economiei și comerțului, precum și în diverse sectoare și în contactele între popoare[1]. Întrucât actualul plan de acțiune în cadrul PEV a expirat în iulie 2010, s-a considerat necesar să se negocieze și să se încheie un nou plan de acțiune, fondat pe obiectivele și aspirațiile incluse în documentul comun privind statutul avansat. Cu toate acestea, în așteptarea încheierii acestui nou plan, ambele părți au convenit să aplice în continuare planul de acțiune din 2005. Contextul politic în care se înscriu relațiile dintre UE și Maroc este cel al unei regiuni aflate, de la începutul anului 2011, într-o situație politică globală marcată de profunde transformări. Comunicarea comună către Consiliu și Parlamentul European intitulată „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine” a definit o nouă strategie, axată pe o diferențiere mai marcată, care să îi permită fiecărui partener să își dezvolte relațiile cu UE în funcție de propriile aspirații, nevoi și capacități, dar și în conformitate cu principiul responsabilității reciproce și în funcție de gradul de aderare la valorile universale ale drepturilor omului, ale democrației și ale statului de drept, precum și de capacitatea sa de a pune în practică prioritățile definite de comun acord. Acest nou plan de acțiune definește în mod clar obiectivele prioritare ale parteneriatului privilegiat dintre UE și Maroc, ținând seama pe deplin de statutul avansat și de caracterul exhaustiv al relațiilor dintre cele două părți. Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE), în strânsă cooperare cu serviciile Comisiei Europene și cu statele membre ale UE, a purtat discuții exploratorii cu Marocul, care au condus la un acord privind proiectul de plan de acțiune, în special la constituirea unei liste de acțiuni prioritare care trebuie întreprinse în acest cadru. La ultima reuniune a Consiliului de asociere UE-Maroc, care a avut loc la 23 aprilie 2012, cele două părți au indicat că sunt pe punctul de a ajunge la un acord, acesta fiind încheiat în cele din urmă în noiembrie 2012. Finalizarea consultărilor tehnice pentru fiecare parte a fost notificată printr-un schimb de scrisori la 28 noiembrie 2012 (SEAE) și la 10 ianuarie 2013 (Maroc). Noul plan de acțiune UE-Maroc de punere în aplicare a statutului avansat (2013-2017) va constitui principalul instrument de referință care va ghida relațiile bilaterale cu Marocul în anii următori. Acest plan prevede, prin urmare, și o foaie de parcurs care să permită o asociere mai strânsă între Maroc și UE. PEV va continua să joace un rol de catalizator, constituind un cadru de politică unic, bazat printre altele pe parteneriatul dintre părți, pe principiul responsabilității comune, pe o diferențiere în funcție de rezultatele obținute și pe acordarea de asistență în funcție de necesități. Comisia Europeană și Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (denumit în continuare „Înaltul Reprezentant”) includ în anexă textul unei propuneri de decizie comună a Consiliului privind poziția care urmează să fie adoptată de Uniunea Europeană în cadrul Consiliului de asociere UE-Maroc în vederea adoptării unei recomandări referitoare la punerea în aplicare a planului de acțiune. Prin urmare, Comisia Europeană și Înaltul Reprezentant invită Consiliul să adopte următoarea propunere comună de decizie a Consiliului. 2013/0107 (NLE) Propunere comună de DECIZIE A CONSILIULUI privind poziția Uniunii în cadrul Consiliului de asociere înființat prin Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Regatul Maroc, pe de altă parte, în ceea ce privește adoptarea unei recomandări referitoare la punerea în aplicare a planului de acțiune UE-Maroc pentru punerea în aplicare a statutului avansat (2013-2017) CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Decizia 2000/204/CE, CECO a Consiliului și a Comisiei din 24 ianuarie 2000 privind încheierea Acordului euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Regatul Maroc, pe de altă parte, în special articolul 2 alineatul (1), având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 29, având în vedere propunerea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, întrucât: (1) Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Regatul Maroc, pe de altă parte, a fost semnat la 26 februarie 1996 și a intrat în vigoare la 1 martie 2000. (2) Părțile intenționează să aprobe noul plan de acțiune UE-Maroc în cadrul politicii europene de vecinătate (PEV) pentru punerea în aplicare a statutului avansat (2013­2017), care reflectă parteneriatul privilegiat dintre cele două părți și va contribui la punerea în aplicare a acordului euro-mediteraneean prin elaborarea și adoptarea unor măsuri concrete în vederea atingerii obiectivelor sale, ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE: Articolul 1 Poziția Uniunii în cadrul Consiliului de asociere instituit prin Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Regatul Maroc, pe de altă parte, în ceea ce privește punerea în aplicare a planului de acțiune UE-Maroc în cadrul PEV pentru punerea în aplicare a statutului avansat (2013­2017) se bazează pe proiectul de recomandare a Consiliului de asociere, anexat la prezenta decizie. Articolul 2 Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării. Adoptată la Bruxelles, Pentru Consiliu Președintele Proiect de RECOMANDARE privind punerea în aplicare a planului de acțiune UE-Maroc în cadrul PEV pentru punerea în aplicare a statutului avansat (2013 – 2017) Consiliul de asociere UE – Maroc, având în vedere Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Regatul Maroc, pe de altă parte, în special articolul 80, întrucât: 1. Articolul 80 din Acordul euro-mediteraneean împuternicește Consiliul de asociere să formuleze recomandările pe care le consideră potrivite pentru îndeplinirea obiectivelor acordului. 2. În conformitate cu articolul 90 din Acordul euro-mediteraneean, părțile adoptă orice măsură generală sau specifică necesară pentru îndeplinirea obligațiilor care le revin în temeiul acordului și se asigură de îndeplinirea obiectivelor stabilite în acord. 3. Părțile la Acordul euro-mediteraneean au aprobat textul planului de acțiune UE-Maroc în cadrul politicii europene de vecinătate (PEV) pentru punerea în aplicare a statutului avansat (2013 – 2017). 4. Acest plan de acțiune UE-Maroc în cadrul PEV va contribui la punerea în aplicare a acordului prin elaborarea și adoptarea, cu acordul comun al părților, a unor măsuri concrete care vor oferi orientări practice în acest sens. 5. Planul de acțiune are dublul obiectiv de a prezenta măsuri concrete în vederea îndeplinirii, de către părți, a obligațiilor care decurg din Acordul euro-mediteraneean și de a oferi un cadru mai larg pentru consolidarea relațiilor dintre UE și Maroc, astfel încât să se ajungă la un grad ridicat de integrare economică și să se aprofundeze cooperarea politică, în conformitate cu obiectivele generale ale Acordului euro‑mediteraneean, 6. ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE: Articol unic Consiliul de asociere recomandă părților să pună în aplicare planul de acțiune UE-Maroc în cadrul PEV pentru punerea în aplicare a statutului avansat (2013 – 2017), care figurează în anexă, în măsura în care această punere în aplicare vizează atingerea obiectivelor Acordului euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Regatul Maroc, pe de altă parte. Adoptată la […], Pentru Consiliul de Asociere Președintele ANEXĂ POLITICA EUROPEANĂ DE VECINĂTATE PROIECT DE PLAN DE ACȚIUNE UE-MAROC PENTRU PUNEREA ÎN APLICARE A STATUTULUI AVANSAT (2013-2017) I. Introducere Politica europeană de vecinătate (PEV) și-a stabilit obiective ambițioase, bazate pe responsabilitatea comună și pe aderarea la valorile comune și recunoscute reciproc ale democrației, statului de drept, bunei guvernanțe și respectării drepturilor omului. PEV se bazează, de asemenea, pe principiile economiei de piață, ale liberului schimb, ale dezvoltării durabile, precum și pe reducerea sărăciei și pe punerea în aplicare a reformelor politice, economice, sociale și instituționale necesare. Crearea unei zone de pace și de stabilitate, inclusiv gestionarea crizelor, prevenirea și soluționarea conflictelor din regiune, fac parte, de asemenea, din PEV. Marocul împărtășește aceste valori și principii pe baza cărora și-a elaborat politicile, atât la nivel național, cât și la nivel internațional. Parteneriatul dintre Uniunea Europeană (UE) și Maroc, inițiat prin Acordul comercial din 1969, a intrat într-o etapă decisivă odată cu semnarea, în 1996, a Acordului de asociere și cu lansarea politicii europene de vecinătate. Acestea au permis consolidarea relațiilor politice, economice și comerciale și o dezvoltare susținută a schimburilor culturale și umane. Pornind de la acest Acord de asociere, relațiile dintre Maroc și UE au evoluat progresiv și într-o manieră susținută către un veritabil parteneriat UE-Maroc, făcând din Maroc un partener privilegiat. Adoptarea, în octombrie 2008, a documentului comun privind consolidarea relațiilor bilaterale/statutul avansat a marcat începutul unei noi etape în relațiile bilaterale. Acest document consolidează parteneriatul prioritar pentru UE și Maroc, indicând noi obiective în materie de aprofundare a relațiilor politice, economice și umane. Reuniunea la nivel înalt UE-Maroc de la Granada din martie 2010 a confirmat aceste ambiții, subliniind caracterul specific al parteneriatului UE-Maroc. În prezent, având în vedere relațiile foarte strânse dintre ele, cele două părți depun eforturi pentru a consolida și mai mult acest parteneriat exemplar și avantajos pentru ambele părți, astfel încât să facă față, în mod solidar, provocărilor comune de ordin politic, economic și social. Progresele realizate în direcția bunei guvernanțe și reformele politice și socioeconomice întreprinse constituie principii comune pentru punerea în aplicare a statutului avansat. Acest parteneriat necesită angajamente mai solide pentru punerea în aplicare a reformelor majore inițiate de către Maroc și pentru aprofundarea acestora, atât pe plan politic, în special în ceea ce privește democrația, drepturile omului și respectarea statului de drept, cât și pe plan economic și social, în special în vederea realizării de progrese concrete în materie de dezvoltare umană. Intensitatea sprijinului acordat de UE va fi adaptată în funcție de ambițiile și progresele pe calea reformelor înregistrate de Maroc, precum și de nevoile și de capacitățile țării. UE și Marocul vor continua să depună eforturi pentru atingerea acestor obiective, care sunt înscrise și în noua Constituție a Marocului, adoptată la 1 iulie 2011, și în noua strategie a UE, dezvoltată în contextul Parteneriatului pentru democrație și prosperitate împărtășită cu țările sud-mediteraneene. UE recunoaște că, pentru Maroc, apropierea de UE este o alegere fundamentală a politicii sale externe. Obiectivul Marocului este de a ajunge la o apropiere optimă de UE, care să susțină și să însoțească dinamica sa de modernizare politică, de deschidere economică și de coeziune socială. Marocul consideră totodată că acest obiectiv reprezintă mijlocul privilegiat prin care își poate promova concertarea și coordonarea cu UE în ceea ce privește aspectele strategice de interes comun. Cele două părți consideră că beneficiile unui astfel de proces vor fi amplificate prin integrarea regională a țărilor magrebine și își reiterează dorința de a coopera în vederea impulsionării acestei tendințe de integrare. În plus, în conformitate cu articolul 8 din Tratatul UE și cu aspirațiile Marocului de a încheia un nou acord care să reglementeze relațiile reciproce, părțile convin să continue procesul de reflecție cu privire la natura și forma pe care le-ar putea lua un astfel de acord. Planul de acțiune UE-Maroc din cadrul PEV a permis o utilizare mai bine direcționată a instrumentelor puse la dispoziție de Acordul de asociere și a sprijinit obiectivul Marocului de integrare mai strânsă între structurile economice și sociale ale Marocului și cele ale Uniunii. Noul plan de acțiune pentru punerea în aplicare a statutului avansat constituie o etapă importantă a procesului continuu de consolidare a relațiilor dintre Maroc și UE, care va pune în mișcare toate pârghiile, mecanismele și instrumentele statutului avansat. Acest instrument va încuraja elaborarea și punerea în aplicare a unor politici și măsuri menite să promoveze consolidarea statului de drept, a democrației și a drepturilor omului, creșterea economică, ocuparea forței de muncă și coeziunea socială, reducerea sărăciei și protecția mediului, contribuind astfel la realizarea obiectivului pe termen lung al dezvoltării durabile. Punerea în aplicare a acestui nou instrument va ține seama de echilibrul necesar între accelerarea procesului de deschidere și de modernizare a economiei marocane și imperativul reprezentat de o dezvoltare socioeconomică durabilă. În plus, cele două părți vor continua punerea în aplicare a integrării economice prin lansarea negocierilor privind un acord de liber schimb aprofundat și cuprinzător (ALSAC), care vor veni în completarea negocierilor sectoriale deja încheiate sau aflate în curs, în special cele referitoare la liberalizarea comerțului cu servicii și la libertatea de stabilire, și vor examina posibilitatea de a îmbunătăți într-un mod favorabil pentru ambele părți concesiile preferențiale adoptate în cadrul Acordului de liber schimb cu produse agricole, produse agricole prelucrate și produse pescărești, ținând cont de situația specifică a fiecărei părți. Acest nou instrument constituie o sinteză între fostul plan de acțiune și documentul comun privind statutul avansat. Acesta include reformele convenite și acțiunile prevăzute în cadrul planului de acțiune care nu au fost încă puse în aplicare, precum și noile elemente incluse în documentul comun. În plus, acest nou instrument reflectă principiile diferențierii și responsabilității, în conformitate cu programul de reformă al Marocului, conferind totodată un caracter operațional foii de parcurs privind statutul avansat. Astfel, noul document presupune necesitatea stabilirii de către guvernul marocan a unei strategii de apropiere normativă, pe baza unei evaluări a decalajelor existente, a definirii domeniilor prioritare în materie de convergență și a unui calendar de punere în aplicare. Această strategie va fi susținută prin programe de sprijin ale UE. Acest instrument prevede, printre altele, o apropiere graduală și eșalonată a legislației marocane de acquis-ul UE, în vederea integrării progresive a economiei marocane în piața internă a UE și a încurajării comerțului, investițiilor și creșterii economice. În acest scop, părțile se angajează să efectueze o analiză sistematică a diferențelor dintre legislația marocană și acquis-ul european, pornind de la referințele menționate în planul de acțiune. Pentru fiecare sector din planul de acțiune, se va realiza o evaluare a priorităților și a mijloacelor necesare pentru a asigura această convergență. Apropierea normativă poate lua forma (i) preluării integrale, graduale, pe termen scurt sau lung, a acquis-ului din anumite sectoare, a (ii) transpunerii unei părți a acquis-ului sau a (iii) preluării principiilor de bază ale acquis-ului sau a celor mai bune practici dintr-un anumit domeniu. La sfârșitul primilor doi ani de punere în aplicare a planului de acțiune, guvernul marocan va adopta un program național de convergență normativă cu UE în vederea identificării priorităților, a domeniului de aplicare și a ritmului de realizare a acestei convergențe, astfel cum solicita regele în discursul său din 2010. Noul plan de acțiune va îmbunătăți procesul de programare, punere în aplicare și monitorizare a asistenței acordate de UE, ținând cont de nevoile exprimate și de rezultatele obținute până la momentul respectiv. În acest context, Marocul și UE vor pune la dispoziție resurse în vederea punerii în aplicare a priorităților convenite. În ceea ce privește UE, acest ajutor va fi furnizat în principal prin programele indicative naționale convenite cu Marocul, care definesc prioritățile ajutorului și valoarea orientativă a alocărilor financiare. Acest ajutor va fi acordat cu respectarea strictă a normelor și procedurilor relevante pentru furnizarea asistenței externe a UE. Ajutorul acordat de UE Marocului va putea fi pus în aplicare printr-o varietate de instrumente, inclusiv cele rezultate din procesul de reflecție asupra noii strategii privind țările PEV. Aceste instrumente includ schimburi de consultanță și de expertiză tehnică, de bune practici și de know-how, sprijinul acordat pentru dezvoltarea capacităților și consolidarea instituțională, sprijinirea reformelor sectoriale, sprijinul acordat pentru promovarea integrării și a coeziunii economice și sociale și pentru reducerea disparităților între regiuni, precum și sprijinul acordat societății civile. Împrumuturile acordate de instituțiile financiare europene vor juca, de asemenea, un rol esențial în procesul de punere în aplicare a acestui nou plan de acțiune. Astfel, Facilitatea de investiții pentru vecinătate și Facilitatea euro-mediteraneeană de investiții și parteneriat (FEMIP), finanțate de UE, ar trebui să aibă un efect de levier important pentru împrumuturile destinate construirii de infrastructură, precum și dezvoltării și parteneriatului cu sectorul privat. Acest lucru va permite inter alia mobilizarea integrală a fondurilor provenite de la Banca Europeană de Investiții (BEI) garantate în cadrul FEMIP. De asemenea, părțile au convenit să reflecteze împreună la utilizarea optimă a noilor instrumente de punere în aplicare a cooperării financiare, de exemplu cele instituite după adoptarea noii strategii privind țările PEV, pe de o parte, și la accesul la mijloacele financiare necesare pentru a sprijini Marocul pe calea reformelor și a apropierii de UE, pe de altă parte, obiectivul fiind acela de a îmbunătăți eficacitatea și adecvarea din punctul de vedere al gradului de integrare între UE și Maroc care poate fi atins. Punerea în aplicare a planului de acțiune acoperă o perioadă de cinci ani (2013-2017). Se va acorda o atenție specială acțiunilor prioritare identificate în matricea care face parte integrantă din planul de acțiune (a se vedea anexa III). Pe parcursul punerii sale în aplicare, cele două părți pot să modifice planul în funcție de noile priorități ale guvernului Marocului și/sau ale UE, fără să fie nevoie să se adopte un nou plan de acțiune. Punerea în aplicare a reformelor în numeroase sectoare-cheie presupune stabilirea unor obiective precise și punerea la dispoziție a unor mijloace corespunzătoare. Comitetul de asociere și subcomitetele instituite în temeiul Acordului de asociere vor asigura o monitorizare constantă a punerii în aplicare a planului de acțiune, în special în ceea ce privește progresele realizate și sprijinul acordat. De asemenea, vor putea fi elaborate de către părți rapoarte privind progresele realizate. Societatea civilă ar trebui să aibă posibilitatea să participe în mod activ la această monitorizare. Planul de acțiune, care este parte a procesului de punere în aplicare a statutului avansat, constituie o etapă importantă pentru evoluția relațiilor dintre cele două părți către un parteneriat privilegiat. Pe această bază, grupul ad hoc privind statutul avansat va continua procesul de reflecție în vederea definirii de noi perspective pentru acest nou parteneriat și a identificării conținutului său, a instrumentelor sale, precum și a obiectivelor urmărite. II. Plan de acțiune A. Spre un spațiu al valorilor comune 1. Dialog politic și strategic 1.1 Cooperarea în domeniul politicii externe și de securitate Consolidarea dialogului și a cooperării în domeniul politicii externe și de securitate în vederea asigurării unei consultări regulate cu privire la chestiunile internaționale, a luării în considerare a intereselor fiecărei părți și a consolidării securității și stabilității, în special în Maghreb Dezvoltarea dialogului politic bilateral, în special prin: · Organizarea ad-hoc de reuniuni la nivel înalt UE-Maroc. · Organizarea de reuniuni ad-hoc între ministrul afacerilor externe al Marocului și Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și vicepreședintele Comisiei Europene (ÎR-VP). · Organizarea de reuniuni informale ad-hoc între ministrul afacerilor externe al Marocului și omologii săi europeni. · Participarea pe o bază ad-hoc a miniștrilor cu competențe sectoriale din Maroc și a omologilor lor europeni la întâlniri în marginea reuniunilor periodice ale Consiliului de Miniștri al UE. · Organizarea de reuniuni ad-hoc între înalți funcționari din Maroc și membri ai comitetelor și grupurilor din cadrul Consiliului UE, în special ai Comitetului politic și de securitate (COPS), ai grupului Magreb-Mashrek (MAMA), ai grupului Africa (COAFR), ai grupului Terorism (COTER) și ai grupului Drepturile omului (COHOM). · Susținerea de către Maroc, de la caz la caz, a declarațiilor și deciziilor Consiliului UE cu privire la politica externă și de securitate comună (PESC), în conformitate cu procedurile stabilite de UE. Concertare sporită în forurile multilaterale · Organizarea de reuniuni la New York între ministrul afacerilor externe al Marocului și ÎR-VP în vederea asigurării unei mai bună coordonări a punctelor de vedere ale celor doi parteneri. · Luarea de inițiative comune în cadrul Consiliului Organizației Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului și în cadrul Celei de a treia Comisii a Adunării Generale, precum și al altor organizații internaționale, pe baza priorităților stabilite și agreate de cele două părți, și stabilirea unui calendar de reuniuni de consultare la Geneva și la New York înaintea reuniunilor organismelor ONU responsabile de protecția drepturilor omului. · Crearea unor mecanisme informale de consultare, cu scopul de a contribui la ameliorarea punerii în aplicare a convențiilor multilaterale. · Organizarea de reuniuni de consultare și de coordonare privind inițiativele de combatere a amenințărilor la adresa securității internaționale, regionale și subregionale. · Concertarea între Maroc și UE cu privire la combaterea schimbărilor climatice. Consolidarea cooperării în domeniul prevenirii conflictelor și al gestionării situațiilor de criză · Consolidarea cooperării și dialogului în cadrul politicii de securitate și apărare comună (PSAC). · Luarea în considerare a încheierii unui Acord-cadru privind securitatea informațiilor. · Încheierea unui acord-cadru pentru participarea Marocului la operațiunile (civile și militare) ale UE de gestionare a crizelor. · Participarea eventuală la activitățile de formare în domeniul prevenirii conflictelor și al gestionării crizelor organizate de Colegiului European de Securitate și Apărare (CESA). · În contextul operațiunilor de consolidare a păcii, explorarea posibilităților de coordonare în ceea ce privește gestionarea situației postconflictuale și eforturile de reconstrucție. · Dezvoltarea unui parteneriat pentru pace și securitate în Africa, ținând cont de interesele ambelor părți. · Participarea la eforturile Organizației Națiunilor Unite în materie de soluționare a conflictelor. · Participarea activă la inițiativa centrelor de excelență regionale în domeniul chimic, biologic, radiologic și nuclear (CBRN) destinată să consolideze capacitățile instituționale de abordare a riscurilor CBRN, indiferent dacă sunt consecința unui act infracțional, a unui accident sau a unei evoluții naturale (se preconizează deschiderea în Maroc a secretariatului centrului Africa de Vest/coasta Atlanticului). Aprofundarea cooperării în materie de neproliferare a armelor de distrugere în masă și de control al exporturilor de arme și al produselor cu dublă utilizare · Contribuirea la punerea în aplicare a documentului final al Conferinței de revizuire a Tratatului de neproliferare nucleară (TNP) din 2010. · Implicarea activă în procesul de negociere a Tratatului privind comerțul cu arme (TCA). · Organizarea de seminarii și de exerciții privind punerea în aplicare a principiilor Inițiativei globale pentru combaterea terorismului nuclear (GICNT). · Intensificarea dialogului cu privire la neproliferarea armelor de distrugere în masă și a vectorilor acestora, având în vedere și examinarea amenințărilor specifice legate de aceste arme la adresa securității regionale, în special prin: – aplicarea la nivel național a obligațiilor internaționale în vigoare, în special a Rezoluțiilor 1540/04 și 1977/2011 ale Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite; – aderarea la instrumentele internaționale relevante în acest domeniu și punerea în aplicare a acestora la nivel național, pe baza unei cooperări sporite cu organizațiile internaționale relevante, precum Agenția Internațională pentru Energie Atomică (AIEA); – o mai bună cooperare în materie de prevenire și combatere a traficului ilegal de substanțe, echipamente și know-how care este posibil să fie utilizate pentru fabricarea armelor de distrugere în masă și a vectorilor acestora; – promovarea aderării universale la Codul de conduită de la Haga împotriva proliferării rachetelor balistice (HCoC) și la Tratatul de interzicere totală a experiențelor nucleare (CTBT) și promovarea punerii în aplicare a acestor instrumente. · Instituirea unui sistem național eficace de control al exporturilor de arme și de produse cu dublă utilizare care să permită monitorizarea exporturilor și a tranzitului de arme și mărfuri care ar putea fi utilizate pentru fabricarea armelor de distrugere în masă, în special prin: – adoptarea unor norme privind controlul exporturilor, care să vizeze în special destinația finală a armelor și a produselor cu dublă utilizare, precum și instituirea unor sancțiuni eficace și adaptate în cazul nerespectării acestor norme; – dezvoltarea unui parteneriat între autorități și operatorii privați pentru a asigura informarea cu privire la obligațiile în materie de control al exporturilor de arme și de produse cu dublă utilizare și respectarea acestor obligații. · Consolidarea dialogului cu privire la aspectele legate de controlul exporturilor de arme de calibru mic și de armament ușor, precum și controlul operațiunilor de transbordare și de tranzit, inclusiv prin organizarea de seminarii regionale de formare și de sensibilizare. · Cooperarea în materie de prevenire și de combatere a traficului ilegal de arme convenționale, inclusiv de arme de calibru mic și de armament ușor. 1.2 Cooperarea în domeniul protecției civile · Continuarea cooperării regionale în materie de prevenire, pregătire și răspuns în cazul producerii de dezastre naturale și provocate de om. · Stabilirea de acorduri operaționale între organismele marocane și serviciile Comisiei în ceea ce privește cooperarea cu Centrul de monitorizare și de informare (MIC) al mecanismului comunitar de protecție civilă pe perioada activării mecanismului. · Facilitarea consolidării și diversificării cooperării în domeniul protecției civile, inclusiv în materie de prevenire, pregătire și gestionare a dezastrelor naturale și a riscurilor tehnologice, în materie de creare a unui sistem de alertă timpurie în caz de dezastre naturale, precum și în ceea ce privește întreprinderea de acțiuni de formare și de specializare adecvate. 1.3 Cooperare regională Sprijinirea punerii în aplicare a inițiativelor și proiectelor de integrare regională · Implicarea activă pentru realizarea în condiții optime a Uniunii pentru Mediterana, astfel încât aceasta să devină un cadru de parteneriat global și solidar. · Implicarea în consolidarea mecanismelor de coordonare și cooperare subregională 5+5 și a formatului Uniunea Maghrebului Arab (UMA)-UE, în special prin dezvoltarea de proiecte cu geometrie variabilă în domenii de interes comun. · Promovarea integrării intraregionale, în special în cadrul UMA, între altele pe plan economic și comercial. · Promovarea punerii efective în aplicare a Acordului de la Agadir în vederea consolidării integrării economice între țările arabe mediteraneene. · Intensificarea consultărilor bilaterale privind parteneriatul Africa-UE. 2. Democrația, statul de drept și guvernanța Acțiunile din cadrul acestui capitol se referă la respectarea principiilor democratice și a drepturilor omului, precum și a guvernanței, în special în contextul punerii în aplicare a Constituției Marocului, adoptată la 1 iulie 2011 2.1 Democrația, statul de drept și guvernanța Consolidarea instituțiilor care garantează democrația și statul de drept, precum și principiul separării puterilor și al balanței de puteri · Consolidarea rolului Parlamentului și al Guvernului. · Consolidarea rolului partidelor politice în cadrul pluralismului democratic și intensificarea schimburilor între partidele politice și grupurile parlamentare. · Asigurarea unei contribuții sporite și a unui rol mai proeminent al opoziției parlamentare în cadrul lucrărilor parlamentare și garantarea drepturilor acesteia. · Consolidarea rolului societății civile, inclusiv prin intensificarea consultărilor cu actorii societății civile și părțile interesate cu privire la elaborarea proiectelor de legi; instituirea, în acest sens, a unor organisme de consultare care să încurajeze implicarea acestora în elaborarea, punerea în aplicare și evaluarea politicilor publice. · Consolidarea participării cetățenilor la gestionarea vieții publice, în special prin exercitarea dreptului lor de a depune petiții și de a prezenta propuneri legislative. · Intensificarea acțiunilor menite să mărească rata de înscrieri pe listele electorale și rata de participare la consultările electorale. · Consolidarea măsurilor și a organismelor administrative responsabile de asigurarea respectării democrației și statului de drept, în special prin instituirea Curții Constituționale. · Organizarea în continuare de alegeri democratice, în conformitate cu normele internaționale. · Continuarea punerii în aplicare a legii privind observarea independentă și neutră a alegerilor, inclusiv prin implicarea societății civile. · Continuarea punerii în aplicare a măsurilor legislative menite să promoveze egalitatea de gen în ceea ce privește accesul la mandatele și funcțiile elective și depunerea în continuare de eforturi pentru a spori participarea femeilor la viața politică. · Încurajarea punerii în aplicare de către Maroc a unor măsuri care să permită cetățenilor marocani care locuiesc în străinătate să își exercite dreptul de vot și dreptul de a candida la alegeri. · Continuarea și consolidarea capacității de acțiune și a independenței Consiliului Național pentru Drepturile Omului (CNDH) și ale instituției avocatului poporului. Modernizarea administrației publice · Garantarea respectării principiului egalității în ceea ce privește accesul la serviciile publice, al acoperirii echitabile a teritoriului și al continuității activității, precum și garantarea respectării standardelor de calitate, transparență, răspundere și responsabilitate în cadrul serviciilor publice. Adoptarea și elaborarea, în acest scop, a unei carte a serviciilor publice care să stabilească toate normele de bună guvernanță referitoare la funcționarea administrațiilor publice. · Consolidarea structurilor de primire, de îndrumare și de gestionare a plângerilor din administrațiile publice și crearea de programe de formare pentru personalul din structurile de primire. · Modernizarea gestionării resurselor umane în administrația publică. · Simplificarea procedurilor administrative. · Formarea cu privire la politicile comunitare. · Promovarea egalității de gen în administrația publică și, în special, accesul femeilor la posturi de răspundere. · Cooperarea privind evaluarea politicilor publice. 2.2 Deconcentrare, descentralizare și regionalizare Consolidarea procesului de descentralizare și de deconcentrare administrativă și bugetară · Aplicarea procesului de deconcentrare administrativă. · Consolidarea capacităților de conducere și tehnice, precum și în materie de formare și de gestionare a resurselor umane în cadrul administrațiilor locale. · Punerea în aplicare a legii privind finanțele administrațiilor locale și ale asociațiilor acestora. · Simplificarea procedurii de impozitare și creșterea veniturilor fiscale la nivel local. · Consolidarea capacității administrațiilor locale de a-și evalua și de a-și exploata pe deplin potențialul fiscal. · Încurajarea inițiativelor de parteneriat și de cooperare între administrațiile locale din Maroc și cele din Europa. · Punerea în aplicare a procesului de regionalizare extinsă prin adoptarea și punerea în aplicare a legii organice care stabilește cadrul și modalitățile de funcționare ale administrațiilor locale · Consolidarea capacităților administrațiilor care sprijină și coordonează proiectul de regionalizare, în special în ceea ce privește definirea unui model de finanțare și de egalizare, organizarea administrativă corespunzătoare și dezvoltarea capacității de încheiere de parteneriate și de contracte. · Profesionalizarea serviciilor locale și consolidarea gestionării proiectelor. · Încurajarea acțiunilor de cooperare între entitățile locale marocane și Comitetul Regiunilor al UE. 2.3 Reforma justiției Reforma sistemului judiciar și consolidarea independenței acestuia · Consolidarea independenței și a funcționării eficace a sistemului judiciar și crearea unui Consiliu Superior al Magistraturii. · Demararea reformelor necesare pentru a garanta independența magistraților, în special în ceea ce privește numirea în funcție, promovarea, pensionarea și disciplina. · Revizuirea statutului magistraților și al funcționarilor judiciari, precum și a cadrului juridic care reglementează diferitele profesii juridice. · Îmbunătățirea accesului la justiție pentru toți și garantarea gratuității acestui acces pentru persoanele care nu dispun de resurse suficiente în cazul în care acest lucru este prevăzut de lege. · Garantarea dreptului la un proces echitabil, a respectării principiului prezumției de nevinovăție și a dreptului la o cale de atac efectivă. · Finalizarea noului Cod penal, revizuirea Codului de procedură penală și a Codului de procedură civilă, în conformitate cu standardele internaționale. · Crearea unui Observator național al criminalității. · Dezvoltarea unor mecanisme alternative de soluționare a litigiilor, cum ar fi medierea, arbitrajul și concilierea, și aplicarea unor sancțiuni alternative la pedeapsa cu închisoarea, inclusiv prevederea unui sistem de sprijinire a persoanelor inculpate. · Continuarea procesului de deconcentrare a instanțelor, revizuirea hărții și a organizării judiciare. · Simplificarea și îmbunătățirea procedurilor judiciare, inclusiv prin scurtarea duratei procedurilor și proceselor pentru a permite pronunțarea hotărârilor într-un interval de timp rezonabil, precum și reducerea termenelor de executare a hotărârilor judecătorești. · Îmbunătățirea asistenței judiciare acordate deținuților, în conformitate cu dispozițiile legale. · Aprofundarea formării judecătorilor și a altor funcționari judiciari în următoarele domenii: drepturile omului, convențiile internaționale, drepturile inculpaților, dreptul comercial. · Consolidarea secțiilor de drept al familiei în cadrul tribunalelor care intervin în primă instanță, în vederea sprijinirii aplicării Codului familiei. · Consolidarea capacităților judecătorilor din instanțele pentru minori și ale agenților poliției penale implicați în cazurile cu minori. · Consolidarea capacităților și a infrastructurilor sociale de asistență – asistenți sociali și unități pentru supravegherea sau reeducarea minorilor. · Asigurarea punerii în aplicare a standardelor internaționale în domeniul justiției pentru minori, în special a normelor minime ale ONU din 1985 pentru administrarea justiției în cazul minorilor (Normele de la Beijing) și a orientărilor ONU din 1990 privind prevenirea delincvenței juvenile (Orientările de la Riyadh). Îmbunătățirea condițiilor de detenție · Asigurarea respectării depline a drepturilor deținuților, pe tot parcursul detenției. · Consolidarea instituțională a Delegației Generale pentru Administrarea Penitenciarelor și Reintegrare, în special în ceea ce privește formarea, apărarea drepturilor deținuților (în vederea îmbunătățirii condițiilor de detenție), combaterea suprapopulării închisorilor și reinserția socială a deținuților. · Asigurarea integrității fizice și morale a persoanelor și consolidarea luptei împotriva impunității în cazul atingerilor aduse integrității, inclusiv în contextul obligațiilor care decurg din Convenția internațională împotriva torturii și a altor pedepse și tratamente crude, inumane sau degradante. · Formarea personalului de conducere și a gardienilor prin consolidarea competențelor lor în domeniul pedagogic, al securității și al drepturilor omului. · Construirea de noi centre educative în penitenciare. · Cooperarea în materie de îmbunătățire a reinserției sociale a deținuților. · Îmbunătățirea condițiilor de detenție prin reducerea suprapopulării închisorilor printr-un program de construcție și de renovare a penitenciarelor. · Deconcentrarea prin înființarea a nouă direcții regionale pentru o gestionare descentralizată și de proximitate a penitenciarelor. 2.4 Promovarea și protejarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale Asigurarea respectării, promovării și protecției drepturilor omului și a libertăților fundamentale, în conformitate cu normele internaționale · Continuarea eforturilor de armonizare a cadrului juridic marocan cu normele internaționale în domeniul drepturilor omului. · Recunoașterea prevalenței convențiilor internaționale ratificate și publicate corespunzător asupra legislației naționale și armonizarea legislației naționale astfel încât aceasta să fie conformă cu aceste convenții (preambulul la Constituție). · Finalizarea procesului de transpunere și de punere în aplicare a Protocolului opțional la Convenția pentru eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor (CEDAW). · Punerea în aplicare a recomandărilor emise de Comitetul pentru eliminarea discriminării rasiale (CEDR) în cadrul celei de a 77-a sesiuni a sa de la Geneva din august 2010, în urma analizei raportului periodic privind Marocul. · Depunerea la ONU a instrumentelor de aderare a Marocului la Protocolul opțional nr. 1 la Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) referitor la procedurile de depunere a plângerilor, la Protocolul opțional la CEDAW și la Protocolul opțional la Convenția împotriva torturii. · Ratificarea Convenției internaționale privind protecția tuturor persoanelor împotriva dispariției forțate. · Aplicarea în continuare de către Maroc a recomandărilor evaluării periodice universale a Consiliului pentru Drepturile Omului al Organizației Națiunilor Unite. · Examinarea necesității unei invitații permanente a Marocului la procedurile speciale. · Continuarea consultărilor în vederea ratificării Statutului de la Roma al Curții Penale Internaționale. · Sporirea protecției prin lege a dreptului la viață și menținerea moratoriului de facto privind pedeapsa cu moartea, continuând în același timp dialogul privind revizuirea dispozițiilor din Codul penal referitoare la abolirea pedepsei cu moartea și la aderarea la Protocolul opțional nr. 2 la PIDCP. · Continuarea punerii în aplicare a tuturor recomandărilor Comisiei pentru echitate și reconciliere, în special punerea în aplicare a unei strategii naționale de combatere a impunității. · Adoptarea și punerea în aplicare a Planului național de acțiune privind democrația și drepturile omului. · Intensificarea dialogului și a cooperării în ceea ce privește combaterea rasismului și a xenofobiei. · Adoptarea și punerea în aplicare a legii organice de recunoaștere a limbii berbere (amazighe) ca limbă oficială de stat, alături de limba arabă. · Intensificarea eforturilor depuse pentru promovarea și protejarea drepturilor culturale ale diferitelor etnii din Maroc (în special a eforturilor care sunt deja depuse în domeniul audiovizual) și asigurarea protecției dialectelor vorbite în Maroc: instituirea în acest scop a unui Consiliu Național al Limbilor și al Culturii Marocane. · Garantarea libertății credințelor religioase. · Promovarea luptei împotriva tuturor formelor de discriminare, în conformitate cu articolul 26 din Convenția cu privire la drepturile civile și politice. 2.5 Libertatea de exprimare, inclusiv în domeniul audiovizualului, și libertatea de întrunire și de asociere Asigurarea protecției libertăților fundamentale, în conformitate cu normele internaționale · Consolidarea garanțiilor referitoare la libertatea de exprimare, în conformitate cu standardele internaționale. · Adoptarea noului cod al presei, în conformitate cu normele internaționale privind drepturile omului, și sprijinirea elaborării și aplicării unui cod deontologic destinat jurnaliștilor; luarea în considerare a reducerii sau chiar a suspendării pedepselor privative de libertate în cazul jurnaliștilor și garantarea protejării surselor utilizate de aceștia în activitatea lor. · Aplicarea efectivă a autoreglementării presei, asigurându-se respectarea strictă a principiilor democratice și a regulilor de etică și deontologie, în conformitate cu standardele internaționale. · Finalizarea instituirii Consiliului Național al Presei. · Aplicarea unor reforme care să favorizeze pluralismul mijloacelor de comunicare și independența acestora, în special independența financiară, inclusiv prin liberalizarea pieței în domeniul mediatic și al publicității. · Consolidarea rolului Înaltei Autorități pentru Comunicarea Audiovizuală în continuarea procesului de liberalizare a domeniului audiovizual și de promovare a pluralismului mediatic și al exprimării pluraliste a curentelor de gândire și de opinie. · Consolidarea pluralismului audiovizual atât pe plan extern (pluralitatea operatorilor), cât și intern (pluralitatea conținuturilor) pentru a pune la dispoziție mijloacele necesare pentru producerea de conținut diversificat, în special pentru crearea unui sistem de informare audiovizuală profesionalist și eficace. · Adoptarea și punerea în aplicare de măsuri legislative privind dreptul de acces la informațiile deținute de administrația publică, de instituțiile alese și de organismele cu misiune de serviciu public · Instituirea unor mecanisme de mediere care să preceadă inițierea unor proceduri în instanță în ceea ce privește delictele de presă. · Aplicarea eficace a legislației existente privind dreptul de asociere și consolidarea mijloacelor care permit atacarea hotărârilor sau omisiunilor administrației publice. · Modificarea legii privind manifestările pe drumurile publice și adunările publice în vederea raționalizării lor, în dorința de a împăca preocuparea pentru respectarea ordinii publice cu protejarea drepturilor și libertăților fundamentale. · Adoptarea și punerea în aplicare a legii organice privind modalitățile de exercitare a dreptului la grevă, în consultare cu partenerii sociali. 2.6 Promovarea drepturilor femeii Promovarea drepturilor civile, politice, sociale și economice ale femeilor și a egalității de gen în toate domeniile · Aplicarea CEDAW și a principiului egalității drepturilor și libertăților în domeniul civil, politic, economic, social, cultural, educațional și de mediu · Întreprinderea de măsuri pentru asigurarea egalității de gen, pentru instituirea Autorității pentru Egalitate și Combaterea Tuturor Formelor de Discriminare · Punerea în aplicare a Agendei guvernamentale 2011-2015 pentru egalitatea de gen ca plan de acțiune guvernamental pentru asigurarea egalității de gen în politicile publice. · Punerea în aplicare a concluziilor reuniunii euro-mediteraneene privind rolul femeii în societate (Marrakech, noiembrie 2009). · Instituirea și consolidarea mecanismelor și structurilor pentru promovarea și protejarea drepturilor femeii. · Continuarea instituirii unor mecanisme și mijloace care să permită o mai bună aplicare a Codului familiei de către părțile implicate, continuarea eforturilor de sensibilizare a publicului și de formare a magistraților cu privire la principiile și obiectivele din Codul familiei și asigurarea unei dotări mai bune a secțiilor de drept al familiei din tribunale cu resurse materiale și umane. · Instituirea și funcționarea Fondului de solidaritate familială. · Definitivarea cadrului legislativ de combatere a violenței împotriva femeilor (în contextul reformei dreptului penal și al adoptării legii privind violența împotriva femeilor). · Consolidarea aplicării măsurilor de promovare a egalității de gen prevăzute de Codul muncii. 2.7 Promovarea drepturilor copiilor și a persoanelor vulnerabile, în special a celor cu handicap Asigurarea protecției drepturilor copiilor și a persoanelor cu handicap, în conformitate cu normele internaționale · Consolidarea mecanismelor de control pentru aplicarea eficace a Codului muncii, interzicând încadrarea în muncă a copiilor cu o vârsta mai mică de 15 ani, în conformitate cu Convențiile 182 și 138 ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM). · Adoptarea și punerea în aplicare a legii privind condițiile de angajare și de muncă în cazul lucrătorilor domestici · Extinderea aplicării sistemului de asistență medicală pentru persoanele defavorizate (RAMED). · Adoptarea și punerea în aplicare a legii privind drepturile persoanelor cu handicap. · Instituirea unui Consiliu Consultativ al Familiei și Copiilor și a unui Consiliu Consultativ al Tineretului și Acțiunii Asociative. 2.8 Cooperarea între Maroc, UE și Consiliul Europei Dezvoltarea cooperării între Maroc și Consiliul Europei, în special în domeniile de competență ale Consiliului Europei, și identificarea sinergiilor între axele acestei cooperări și acțiunile întreprinse în cadrul parteneriatului UE-Maroc. · Inițierea unei cooperări între CNDH din Maroc și Comisarul pentru drepturile omului al Consiliului Europei cu privire la promovarea drepturilor omului. · Aderarea treptată a Marocului la convențiile relevante ale Consiliului Europei cu privire la protecția drepturilor fundamentale, la care pot participa țări care nu sunt membre ale Consiliului Europei, în conformitate cu procedurile de aderare ale Consiliului Europei, în special: – Convenția privind criminalitatea informatică și Protocolul adițional la aceasta; – Convenția privind lupta împotriva traficului de ființe umane; – Convenția privind exercitarea drepturilor copiilor; – Convenția privind protecția copiilor împotriva exploatării sexuale și a abuzurilor sexuale; – Convenția privind spălarea, descoperirea, sechestrarea și confiscarea produselor infracțiunii și finanțarea terorismului ; – convențiile privind lupta împotriva corupției și protocolul adițional la acestea; – Convenția privind prevenirea terorismului; – Convenția cu privire la asistența judiciară reciprocă în materie penală și cel de-al doilea protocol adițional; – Convenția pentru prevenirea torturii și a pedepselor sau tratamentelor inumane sau degradante; – Convenția pentru protejarea persoanelor față de prelucrarea automatizată a datelor cu caracter personal; – convențiile privind domeniul comunicării audiovizuale și sprijinirea aderării Marocului la Observatorul European al Audiovizualului. · Punerea în aplicare a programului de cooperare tripartită. · Continuarea punerii în aplicare a statutului de „partener pentru democrație” pe lângă Adunarea Parlamentară a Consiliului Europei. · Încurajarea acțiunilor de cooperare între entitățile locale marocane și Congresul autorităților locale și regionale al Consiliului Europei. · Utilizarea de către Maroc a competențelor Comisiei pentru democrație prin drept (Comisia de la Veneția), la care este membru din 2007. · Apropierea cadrului juridic al Marocului de cel al Consiliul Europei în domeniul drepturilor omului. 2.9 Combaterea corupției Cooperarea în domeniul combaterii corupției · Punerea în aplicare a Convenției Organizației Națiunilor Unite și a altor instrumente relevante privind prevenirea și lupta împotriva corupției. · Continuarea cooperării cu OCDE în materie de prevenire și combatere a corupției. · Continuarea actualizării și armonizării legislației marocane referitoare la prevenirea și combaterea corupției. · Punerea în aplicare a planului de acțiune al strategiei naționale pentru prevenirea și combaterea corupției. · Consolidarea capacităților publice de evaluare obiectivă a politicilor în ceea ce privește prevenirea și combaterea corupției. · Cartografierea riscului de corupție aplicând o dublă abordare, din perspectiva regională și sectorială. · Creșterea gradului de transparență, a simplificării și informatizării procedurilor din administrația publică și punerea în aplicare a obiectivelor în materie de e-guvernare. · Consolidarea instituțiilor cu atribuții de inspecție, control, monitorizare și raportare, în special în vederea asigurării transparenței deciziilor lor, și dezvoltarea de legături de coordonare între acestea. · Consolidarea regulilor în materie de integritate și transparență în ceea ce privește gestionarea finanțelor publice, gestionarea delegată a serviciilor publice, precum și atribuirea și executarea contractelor de achiziții publice. · Crearea și consolidarea rolului, a independenței și a capacității Organismului național de probitate și de luptă împotriva corupției. · Intensificarea participării societății civile la procesul de prevenire a corupției. · Sprijinirea creării de centre de asistență juridică în materie de combatere a corupției. · Consolidarea tribunalelor financiare, inclusiv a Curții de Conturi. · Punerea în aplicare a legii privind protejarea victimelor și a martorilor actelor de corupție. Pentru a îndeplini toate obiectivele înscrise în cadrul componentei „Un spațiu de valori comune”, Marocul va continua să depună eforturi pentru a sensibiliza toți actorii și părțile interesate naționale cu privire la importanța respectării principiilor și valorilor prevăzute de Convenția europeană a drepturilor omului a Consiliului Europei, de Carta drepturilor fundamentale a UE, de acordurile parțiale ale Consiliului Europei, precum și de directivele europene relevante în domeniu. O listă indicativă a actelor legislative europene care trebuie avute în vedere în acest sens este anexată la prezentul document (a se vedea anexa I). Acest efort de sensibilizare va avea în vedere preluarea acestor valori și principii și de către legiuitorul național, care va trebui să țină seama de ele atunci când elaborează acte legislative interne. 3. Cooperarea în materie de justiție și securitate 3.1 Cooperarea judiciară în materie civilă și penală Adoptarea de acte legislative pentru cooperarea judiciară între state · Punerea în aplicare a principalelor convenții internaționale, cum ar fi: – Convenția de la Haga din 1965 privind notificarea și comunicarea în străinătate a actelor judiciare și extrajudiciare în materie civilă sau comercială; – Convenția de la Haga din 1970 privind obținerea de probe în străinătate în materie civilă sau comercială; – Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii; – Convenția de la Haga din 1996 asupra competenței, legii aplicabile, recunoașterii, executării și cooperării privind răspunderea părintească și măsurile de protecție a copiilor. · Intensificarea dialogului privind protecția internațională a copiilor și chestiunile de drept al familiei, în contextul participării Marocului la Conferința judiciară privind aspecte transfrontaliere ale dreptului familiei („procesul Malta”), lansată de Conferința de la Haga privind dreptul internațional privat. · Elaborarea de soluții concrete pentru prevenirea, gestionarea și soluționarea conflictelor legate de răspunderea părintească, în special în cazul răpirii de copii. · Încheierea unui acord de cooperare între Maroc și Unitatea Europeană de Cooperare Judiciară (Eurojust), ținând seama de cerințele de protecție a datelor cu caracter personal. 3.2 Cooperarea polițienească Continuarea dezvoltării cooperării între autoritățile polițienești din Maroc și din statele membre · Promovarea cooperării polițienești în materie de bune practici. · Încheierea unui acord de cooperare strategică între autoritățile competente din Maroc și Oficiul European de Poliție (Europol). · Încheierea unui acord de cooperare între Maroc și Colegiul European de Poliție (CEPOL) și participarea Marocului la activitățile de formare ale CEPOL. · Crearea unei Institut Superior de Combatere a Criminalității. 3.3 Cooperarea în domeniul luptei împotriva terorismului Continuarea dezvoltării și consolidării cooperării în materie de prevenire și combatere a terorismului · Consolidarea cooperării în ceea ce privește prevenirea și combaterea terorismului, din punctul de vedere al prevenirii, al culegerii de informații și al cooperării judiciare și polițienești. · Continuarea punerii în aplicare a Rezoluțiilor nr. 1988/11, 1989/11 și 1373/01 ale Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite și ratificarea tuturor convențiilor și protocoalelor internaționale relevante. · Continuarea cooperării în cadrul Comisiei pentru politica de coeziune teritorială (COTER). · Punerea în aplicare a legislației de combatere a terorismului, inclusiv a legislației privind prevenirea și combaterea finanțării terorismului, garantând în același timp respectarea drepturilor omului. 3.4 Cooperarea în ceea ce privește combaterea criminalității organizate Ratificarea și punerea în aplicare a instrumentelor internaționale de combatere a criminalității organizate · Punerea în aplicare a Convenției Organizației Națiunilor Unite împotriva criminalității transnaționale organizate și a Protocolului adițional împotriva traficului ilegal de migranți pe cale terestră, a aerului și pe mare, a Protocolului adițional împotriva fabricării și traficului ilicit cu arme de foc, cu piese, elemente și muniție, precum și a Protocolului adițional privind prevenirea, reprimarea și pedepsirea traficului de persoane, în special de femei și copii. · Elaborarea de legislație în conformitate cu normele și instrumentele internaționale relevante. · Elaborarea de legislație privind prevenirea și lupta împotriva traficului de persoane, în conformitate cu normele și instrumentele internaționale. · Consolidarea acțiunilor care vizează grupurile cele mai vulnerabile (femeile și copiii). · Cursuri de formare privind prevenirea și combaterea criminalității organizate, în special a traficului de persoane, inclusiv identificarea, protecția și asistența acordate victimelor traficului de persoane. · Îmbunătățirea instrumentelor de analiză cu privire la natura infracțiunii, precum și la metodele de trafic și de exploatare. · Schimbul de informații și de practici cu privire la prevenirea și combaterea criminalității informatice. Dezvoltarea metodelor de combatere a traficului de persoane · Consolidarea strategiei globale prin vizarea angajatorilor, a persoanelor care transportă și găzduiesc migranți, a operatorilor și a altor intermediari, clienți și beneficiari. · Lansarea de acțiuni de formare specializată pentru magistrați, agenții de poliție și funcționarii însărcinați cu controalele la frontiere. 3.5 Combaterea și prevenirea consumului de droguri, inclusiv a traficului de droguri Intensificarea luptei împotriva traficului de droguri, inclusiv împotriva tranzitului și a exportului acestora, precum și împotriva consumului de droguri, în special prin măsuri de prevenire adoptate în contextul punerii în aplicare a diverselor componente ale strategiei naționale de luptă antidrog · Consolidarea strategiei naționale pentru prevenirea consumului de droguri și lupta antidrog, inclusiv acțiuni de reducere a cererii și ofertei, de prevenire și de dezvoltare regională. · Continuarea dialogului în domeniul combaterii și prevenirii consumului de droguri. · Lansarea de acțiuni de cooperare cu Observatorul European pentru Droguri și Toxicomanie (OEDT), în special având în vedere operațiunile desfășurate împreună cu Observatorul Național pentru Droguri și Toxicomanie. · Lansarea de acțiuni de formare specializată pentru agențiile și personalul însărcinat cu aplicarea legii (în special forțele de poliție), cu acordarea de îngrijire și cu efectuarea tratamentelor. · Consolidarea capacității de acțiune a Comisiei naționale în materie de droguri. · Cooperarea în ceea ce privește continuarea eradicării culturilor de canabis și punerea în aplicare a unor programe de dezvoltare alternativă. · Dezvoltarea de către Maroc a unor programe de prevenire, de tratament și de reabilitare a toxicomanilor, inclusiv în colaborare cu organismele competente ale Consiliului Europei. · Consolidarea structurilor specifice de îngrijire și asistență socială pentru persoanele dependente de droguri. · Cooperarea în vederea elaborării de norme privind deturnarea precursorilor chimici și a altor substanțe folosite pentru producerea drogurilor. 3.6 Spălarea de bani și infracțiunile economice și financiare Consolidarea eforturilor și a cooperării în ceea ce privește combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului · Punerea în aplicare a articolului 61 din Acordul de asociere. · Schimbul de informații privind legislația, practicile, tipologiile europene și instrumentele internaționale [în special recomandările Grupului de Acțiune Financiară Internațională (GAFI) în materie de prevenire și luptă împotriva spălării de bani și a finanțării terorismului]. · Dezvoltarea în continuare a cadrului legislativ și normativ în materie de prevenire și luptă împotriva spălării de bani și a finanțării terorismului, în conformitate cu principiile recomandărilor GAFI. · Consolidarea mecanismelor naționale de prevenire și combatere a spălării de bani și a finanțării terorismului. · Intensificarea schimburilor de informații între sistemul european al unităților de informații financiare (FIU) și sistemul marocan, în special în cadrul Grupului Egmont. · Dezvoltarea unui program de formare pentru magistrați, procurori, forțele de poliție și orice alte autorități implicate. · Consolidarea capacităților și a rolului preventiv al FIU din Maroc. · Continuarea campaniilor de sensibilizare a contribuabililor. · Dezvoltarea unor proceduri de control și monitorizare a contribuabililor. 3.7 Gestionarea frontierelor, mobilitatea persoanelor și politica în domeniul migrației, protecției internaționale și azilului Continuarea dialogului privind migrația, mobilitatea și securitatea, în special cu scopul de a asigura: · o mai bună organizare a migrației legale; · maximizarea impactului pozitiv al migrației asupra dezvoltării; · combaterea eficace a migrației neregulamentare și a traficului de persoane, inclusiv cooperarea în materie de readmisie și un control mai eficient la frontiere; · promovarea protecției internaționale și consolidarea politicii în materie de azil; · promovarea și respectarea drepturilor migranților, atât a cetățenilor marocani care locuiesc în UE, cât și a resortisanților țărilor terțe care locuiesc în Maroc; · promovarea inițiativelor lansate atât în favoarea integrării migranților marocani aflați în situație de ședere legală care intră pe teritoriul UE, cât și în favoarea reintegrării sociale și profesionale a cetățenilor marocani care se întorc în țara lor de origine. Obiectivul acestui dialog este acela de a încheia un parteneriat pentru mobilitate în cadrul căruia vor putea fi convenite și puse în aplicare de către cele două părți numeroase inițiative în materie de migrație, mobilitate și securitate. Măsurile identificate prin intermediul acestui dialog ar putea include, printre altele, un acces sporit la căile legale de migrație, simplificarea modalităților de acordare a vizelor (pornind, printre altele, de la Codul UE de vize), readmisia către țara de origine, precum și reintegrarea socială și profesională a persoanelor în cazul returnării voluntare. Acest parteneriat pentru mobilitate este conceput ca un cadru de cooperare pe termen lung, coerent cu abordarea globală cu privire la migrație și la mobilitate și cu politica Marocului în domeniu, și bazat pe dialog politic și pe cooperare, care va evolua în timp pe baza relațiilor existente între Maroc și UE. Dezvoltarea protecției internaționale și a politicii în materie de azil prin: · Consolidarea cadrului legislativ și instituțional marocan în domeniul dreptului de azil, în conformitate cu standardele internaționale și cu dispozițiile Constituției Marocului. · Punerea în aplicare în continuare a principiilor Convenției de la Geneva din 1951 și a Protocolului la aceasta din 1967, de exemplu în ceea ce privește modalitățile de identificare a migranților care au nevoie de protecție internațională, aplicarea principiului nereturnării, consecințele obținerii statutului de refugiat. · Consolidarea politicilor publice în materie de migrație, ținând cont de nevoile de protecție internațională și de necesitatea de a oferi refugiaților soluții durabile, care să permită, de asemenea, integrarea acestora. · Cooperarea în continuare cu Înaltul Comisariat al Organizației Națiunilor Unite pentru Refugiați (ICNUR), în contextul punerii în aplicare a mandatului său în Maroc, și dezvoltarea structurilor naționale care se ocupă de întreaga procedură de azil. 3.8 Protecția datelor cu caracter personal Asigurarea unui nivel ridicat de protecție a datelor cu caracter personal în contextul dezvoltării aplicațiilor societății informaționale, a bazelor de date publice și a comunicațiilor electronice · Intensificarea cooperării între Comisia națională de control al protecției datelor cu caracter personal și organismele similare europene de control al prelucrării datelor cu caracter personal. · Protecția datelor cu caracter personal în contextul dezvoltării comerțului electronic (semnătura electronică, gestionarea numelor de domenii). 4. Apropierea între popoare 4.1 Cooperarea parlamentară · Consolidarea acțiunii Comisiei parlamentare mixte UE-Maroc. · Consolidarea capacității tehnice, organizaționale și legislative a Parlamentului. · Cooperarea între Parlamentul marocan și Parlamentul European în vederea consolidării parteneriatului între Maroc și UE, în special prin punerea în aplicare a prezentului plan de acțiune. 4.2 Încurajarea rețelelor de schimb și de consultare între actorii societății civile și implicarea de noi actori · Consolidarea capacității organizaționale, manageriale și de sensibilizare a diferitelor organisme din Maroc. · Încurajarea schimburilor între ONG-urile marocane și cele europene. · Facilitarea accesului societății civile, în special al asociațiilor și cluburilor de tineret, la noile tehnologii ale informației și comunicațiilor. · Consolidarea rolului agențiilor de dezvoltare regională în punerea în aplicare a programelor de cooperare, de schimb de experiență și de consolidare a capacităților actorilor din societatea civilă. · Stabilirea unui dialog consolidat între UE (inclusiv Agenția pentru Drepturi Fundamentale) și CNDH din Maroc. 4.3 Structurarea relațiilor dintre autoritățile locale din Maroc și din UE, precum și cu Comitetul Regiunilor · Intensificarea schimburilor între administrațiile locale marocane și autoritățile locale europene în cadrul Adunării autorităților locale și regionale din zona euro‑mediteraneeană (ARLEM). · Promovarea dezvoltării de către autoritățile locale de proiecte de cooperare, în special prin agențiile de dezvoltare. · Promovarea guvernanței pe mai multe niveluri, precum și a colaborării între diferitele niveluri instituționale. · Consolidarea autorităților locale și punerea în aplicare a programelor de modernizare și de formare a administrațiilor locale și regionale. 4.4 Cooperarea între Consiliul Economic și Social din Maroc și Comitetul Economic și Social European Consolidarea legăturilor și promovarea unei cooperări structurate între Consiliul Economic și Social din Maroc și Comitetul Economic și Social European · Stabilirea unei cooperări structurate și a unui dialog periodic între cele două instituții. · Promovarea dialogului social între partenerii sociali și organizațiile societății civile din Maroc și cu organizațiile UE. · Schimbul de informații, de publicații și de bănci de date pentru a contribui la perfecționarea activităților și la îmbogățirea dezbaterilor din cadrul celor două instituții. · Organizarea de conferințe comune privind subiecte de interes comun. 4.5 Cooperarea între instituția avocatului poporului și Ombudsmanul European Stabilirea unei cooperări structurate și a unui dialog periodic între cele două organisme · Consolidarea cunoștințelor în domeniul medierii. · Elaborarea unui program de acțiune cu privire la acordul în curs de negociere, care să includă în special: – mecanisme de consolidare a drepturilor cetățenilor în raport cu administrația publică; – mecanisme de asigurare a unor standarde etice ridicate în sectorul public; – mecanisme de diseminare a culturii drepturilor omului și a principiilor bunei administrări. · Coordonarea acțiunilor celor două instituții în cadrul forurilor internaționale. 4.6 Cooperarea culturală · Definitivarea procedurii de ratificare și de punere în aplicare a Convenției UNESCO din 2005 privind protecția și promovarea diversității expresiilor culturale. · Consolidarea cooperării culturale în vederea promovării dialogului intercultural. · Realizarea de demersuri în cadrul forurilor internaționale precum UNESCO pentru promovarea și protejarea diversității culturale. · Promovarea dialogului și a cooperării în domeniul conservării și valorizării patrimoniului istoric și a dezvoltării industriilor culturale. · Intensificarea participării Marocului la programele de cooperare culturală în regiunea mediteraneeană (Euromed Patrimoniu și Euromed Audiovizual), incluzând și organismele marocane implicate, precum Înalta Autoritate pentru Comunicarea Audiovizuală (HACA), Institutul Regal al Culturii Berbere (IRCAM), Consiliul Comunității Marocane în Străinătate (CCME) etc. · Modernizarea și îmbunătățirea gestionării sectorului cultural (public și privat). · Dezvoltarea rolului Marocului în promovarea dialogului intercultural, prin consolidarea industriilor culturale, în vederea intensificării producției și difuzării de conținut audiovizual care să reflecte în special valorile și obiectivele împărtășite cu UE. · Cooperarea cu Centrul Nord-Sud al Consiliului Europei. · Cooperarea privind reelaborarea Planului național marocan pentru Alianța civilizațiilor. B. SPRE UN SPAȚIU ECONOMIC COMUN 5. Reforma economică și socială 5.1 Cadrul macroeconomic Consolidarea progreselor înregistrate în vederea îmbunătățirii rezultatelor macroeconomice și a promovării creșterii economice, ocupării forței de muncă și dezvoltării · Consolidarea stabilității cadrului macroeconomic, inclusiv prin promovarea unei poziții viabile a conturilor curente și prin dezvoltarea comerțului exterior în economie. · Continuarea unei politici bugetare prudente în vederea realizării consolidării bugetare pe termen mediu, astfel încât să se asigure stabilitatea și sustenabilitatea finanțelor publice. · Continuarea politicii de reducere a datoriei publice. · Consolidarea capacității operaționale a Băncii Centrale de a aplica politica regională de supraveghere a sistemului bancar și de a ține sub control inflația. · Consolidarea sistemului de gestionare a finanțelor, în special prin schimburi de expertiză. · Diversificarea surselor de creștere economică. · Continuarea reformei administrației publice. · Continuarea eforturilor de reformare a sistemului de subvenționare a prețurilor la energie și la anumite produse alimentare pentru a reduce sarcina bugetară și a asigura sustenabilitatea finanțelor publice printr-o direcționare adecvată a fondurilor, în special către persoanele cu venituri mici. 5.2 Impozitarea Dezvoltarea în continuare a unei politici fiscale și a unei administrări fiscale conforme cu normele internaționale și europene Garantarea nivelului veniturilor publice și asigurarea unei mai mari echități a sistemului fiscal · Continuarea reformării mecanismelor de derogare și limitarea creării de noi scutiri. · Extinderea bazei de impozitare. · Continuarea reformei TVA prin simplificarea și îmbunătățirea neutralității economice a acestui impozit. · Continuarea reformei impozitului pe venit. · Dezvoltarea conformității fiscale a contribuabililor și impozitarea progresivă a sectorului informal. Modernizarea administrației fiscale · Continuarea informatizării serviciilor Direcției Fiscale Generale (DGI). · Continuarea procesului de simplificare a sistemului fiscal, în special prin armonizarea termenelor de trimitere a declarațiilor fiscale, a termenelor prevăzute pentru introducerea unei căi de atac sau a aplicării de sancțiuni. · Îmbunătățirea eficacității și eficienței controlului fiscal, apelând în special la noi abordări, cum ar fi abordarea care combină analiza riscurilor cu direcționarea atentă a fondurilor, și furnizând DGI o metodă de programare automată a auditurilor. · Îmbunătățirea sistemelor de control intern: trasabilitatea deciziilor; procedurile de gestiune internă; auditul și controlul de gestiune; instrumentul de monitorizare a indicatorilor de performanță; tablou de bord etc. · Îmbunătățirea calității serviciului, în general, și a tratării clienților, în special. Cooperarea fiscală și convergența progresivă către regimul UE de impozitare a întreprinderilor · Continuarea și aprofundarea dialogului privind punerea în aplicare a principiilor bunei guvernanțe fiscale, inclusiv a codului de conduită al UE privind regimul fiscal al întreprinderilor. · Punerea în aplicare a Cartei euro-mediteraneene pentru întreprinderi în ceea ce privește regimul fiscal favorabil investițiilor. · Formarea personalului DGI. 5.3 Gestionarea și controlul finanțelor publice Creșterea transparenței, eficacității și eficienței procedurilor de programare, gestionare, executare și control ale cheltuielilor publice Continuarea aplicării unei gestiuni raționale a finanțelor publice · Adoptarea noii legi organice privind legea finanțelor în curs de pregătire, care stabilește principiile: – programării multianuale; – gestionării bazate pe performanță; – transparenței bugetare prin reformarea structurii bugetului, axată pe programe; – sustenabilității bugetare prin introducerea de noi reguli; – consolidării și clarificării rolului Parlamentului în procesul bugetar. Continuarea modernizării contabilității publice, incluzând trecerea progresivă la contabilitatea pe bază de angajamente · Extinderea sistemului de informații privind gestionarea cheltuielilor publice. · Consolidarea capacității autorităților, în special a celor deconcentrate, și a funcționarilor responsabili de gestionarea bugetului. · Modernizarea sistemului de gestionare a finanțelor publice locale. Modernizarea sistemului de control intern al cheltuielilor publice · Consolidarea în continuare a capacității autorităților (Inspectoratul General al Finanțelor/IGF, Inspectoratul General al Ministerelor/IGM, Inspectoratul General al Administrațiilor Teritoriale/IGAT) responsabile de auditul și controlul legalității și eficienței cheltuielilor publice. · Continuarea alinierii progresive la standardele și metodologiile internaționale (Federația Internațională a Experților Contabili/IFAC, Institutul Auditorilor Interni/IIA, Organizația Internațională a Instituțiilor Superioare de Control al Finanțelor Publice/INTOSAI), precum și la cele mai bune practici ale UE în materie de control și audit al veniturilor și cheltuielilor publice. · Punerea în aplicare a legislației privind răspunderea conducerii (ordonatori de credite), a controlorilor și a contabililor publici. · Consolidarea capacităților în vederea unei puneri în aplicare mai eficace a legislației privind controlul financiar al statului asupra întreprinderilor publice. · Schimbul de experiență și de expertiză între instituțiile marocane de control și audit al finanțelor publice și instituțiile omoloage din UE. Consolidarea sistemului de control extern al cheltuielilor publice · Consolidarea capacităților Curții de Conturi. · Schimbul de experiență între Curtea de Conturi din Maroc și instituțiile de audit extern din statele membre ale UE. · Consolidarea democrației bugetare prin consolidarea competențelor și a capacității de analiză a Parlamentului în etapele de adoptare și executare a bugetelor anuale. 5.4 Reforme structurale menite să sprijine competitivitatea economiei marocane Reforma structurală și progrese către o economie de piață funcțională și competitivă · Continuarea reformelor în vederea îmbunătățirii mediului de afaceri, inclusiv activitățile în curs privind carta investițiilor și infrastructura fizică în vederea sprijinirii investițiilor, a creșterii competitivității și a creării de locuri de muncă. · Introducerea unui mecanism de avertizare și de consultare rapidă cu privire la măsurile care au un impact asupra comerțului și investițiilor. · Punerea în aplicare a Planului director privind platformele industriale integrate și zonele de activitate comercială în cadrul Pactul național pentru dezvoltare industrială și al Planului Rawaj pentru sectorul comerțului și distribuției. · Îmbunătățirea punerii la dispoziție a terenurilor industriale și comerciale. · Continuarea punerii în aplicare a măsurilor de creștere a productivității și de formare a forței de muncă în sectoarele de creștere economică, inclusiv cele cuprinse în Pactul național pentru dezvoltare industrială (domeniul aeronautic, al automobilelor, electronic, al serviciilor offshore, agroalimentar și textil). · Punerea în aplicare a studiilor strategice și comerciale care permit dezvoltarea sectoarelor industriale și apariția de noi nișe de activitate economică. 5.5 Ocuparea forței de muncă (inclusiv drepturile sociale fundamentale și normele fundamentale ale muncii) și politica socială Consolidarea dialogului și a cooperării privind ocuparea forței de muncă, politica socială și egalitatea de gen Promovarea egalității de gen · Promovarea activă a egalității de gen la toate nivelurile (ocuparea forței de muncă, educația, formarea, conducerea de întreprinderi și luarea de decizii). · Continuarea politicii de promovare a egalității de gen și a politicii de combatere a stereotipurilor privind femeile și bărbații. · Consolidarea protecției femeilor însărcinate la locul de muncă. Consolidarea drepturilor sociale fundamentale și a normelor fundamentale în domeniul muncii · Crearea de condiții propice pentru ratificarea Convenției 87 a OIM privind libertatea sindicală și apărarea dreptului sindical; · Consolidarea controlului punerii în aplicare și a aplicării eficace a dispozițiilor legale cu privire la Convențiile 29, 87, 98, 100, 105, 111, 138 și 182 ale OIM. · Consolidarea mecanismelor de control al punerii în aplicare a dispozițiilor din legislația muncii, inclusiv a dispozițiilor care reglementează exploatarea prin muncă a copiilor. · Continuarea negocierilor cu partenerii economici și sociali în vederea adoptării legii organice privind exercitarea dreptului de a intra în grevă. · Consolidarea unor structuri corespunzătoare și independente de dialog social (bipartit și tripartit), inclusiv consolidarea capacităților partenerilor sociali. · Promovarea responsabilității sociale a întreprinderilor și a dezvoltării unor practici antreprenoriale care să respecte dispozițiile Pactului Mondial al Organizației Națiunilor Unite și ale Declarației tripartite a OIM privind întreprinderile multinaționale și politica socială, precum și practicile OCDE în acest domeniu. · Consolidarea activităților de promovare și de monitorizare a sănătății, a igienei și a securității la locul de muncă, inclusiv prin acțiuni de formare cu privire la aceste subiecte, prin instituționalizarea principiului precauției, prevenirea riscurilor profesionale legate de manipularea de substanțe periculoase sau toxice și schimbul de bune practici și analize în acest domeniu, în vederea reducerii numărului de accidente și boli profesionale. · Alinierea legislației naționale la principiile generale ale directivelor europene referitoare la prevenirea riscurilor profesionale și la protejarea securității și a sănătății, eliminarea factorilor de risc și de accident, informarea, consultarea, participarea echilibrată și formarea lucrătorilor și a reprezentanților[2] acestora, precum și sprijinirea punerii în aplicare a legislației de către Institutul Național pentru Condițiile de Viață la Locul de Muncă. · Consolidarea unor metode transparente și coerente de înregistrare și prelucrare a datelor în toate statisticile referitoare la accidentele de muncă. Punerea în aplicare a politicilor privind ocuparea forței de muncă, capacitatea de inserție profesională și munca decentă, în vederea creării de locuri de muncă și a combaterii șomajului. Promovarea accesului la o muncă productivă decentă în cadrul economiei formale · Dezvoltarea politicii privind ocuparea forței de muncă, capacitatea de inserție profesională și munca decentă în Maroc, ținând cont de liniile directoare ale Strategiei europene privind ocuparea forței de muncă și a cadrului de acțiune definit de Conferință Ministerială EuroMed privind ocuparea forței de muncă de la Marrakech din noiembrie 2008, în conformitate cu principiile justiției și echității sociale, în special: – creșterea ratei de ocupare a populației în sectorul formal de producție, creșterea ratei de ocupare a femeilor și a proporției lucrătorilor independenți în cadrul populației active ocupate; – derularea de acțiuni de formare care să se finalizeze cu obținerea unei calificări (în special stagii și formare în alternanță), destinate în special tinerilor, în vederea ameliorării capacității de inserție profesională a acestora; – adaptarea mai bună a calificărilor la nevoile pieței forței de muncă, în special facilitarea integrării în muncă a tinerilor și femeilor, în sectorul productiv și formal; – punerea în aplicare a unui sistem de evaluare și monitorizare a măsurilor de promovare activă a ocupării forței de muncă, în vederea sporirii eficacității acestora și a gradului lor de adecvare la nevoile pieței muncii. Consolidarea capacităților Agenției Naționale pentru Promovarea Ocupării Forței de Muncă și a Competențelor (ANAPEC); – punerea în aplicare a programului integrat pentru o muncă decentă, ca urmare a adoptării sale de către Maroc și OIM, precum și a obiectivelor și a indicatorilor săi. Promovarea adoptării și aplicării unui cadru general de politici de protecție socială și incluziune socială · Adoptarea și punerea în aplicare a unui sistem de compensare pentru pierderea locului de muncă. · Continuarea eforturilor de reducere susținută a numărului persoanelor aflate într-o stare de sărăcie absolută sau relativă sau într-o situație de vulnerabilitate. · Continuarea reducerii susținute a ratei de excluziune socială (de exemplu, procentul din populație care trăiește în bidonviluri). · Continuarea cooperării în vederea îndeplinirii obiectivului urmărit de Maroc de reducere a sărăciei și de îmbunătățire a coeziunii sociale. · Garantarea incluziunii sociale active a tuturor persoanelor, prin încurajarea participării pe piața muncii, în special a grupurilor celor mai vulnerabile. · Introducerea de măsuri administrative și normative concrete pentru integrarea socioprofesională a persoanelor cu handicap. · Extinderea sistemului de asigurări de sănătate obligatorii (AMO) pentru toate categoriile socioprofesionale (în special pentru persoanele care desfășoară activități independente, exercită profesii liberale și pentru studenți). · Schimbul de bune practici, în vederea extinderii acoperirii sistemelor de securitate sociale și a asigurării unei protecții sociale sporite, în special pentru categoriile de populație cele mai defavorizate. · Garantarea sustenabilității financiare a sistemului de protecție socială. Extinderea acoperirii sistemului de asigurări de sănătate pentru a oferi îngrijiri de bază de calitate pentru întreaga populație (în special pentru grupurile defavorizate din punct de vedere social) · Reducerea cheltuielilor medii directe ale gospodăriilor (cheltuieli „din buzunar”), în special pentru categoriile cele mai defavorizate din punct de vedere social. · Creșterea numărului persoanelor acoperite efectiv de sistemele de asigurări de sănătate sau de îngrijire medicală. Convergență: pentru a pune în aplicare aceste reforme, Marocul va ține seama, în scopul realizării convergenței în materie de reglementare, cu sprijinul UE, de directivele UE relevante, referitoare la securitatea și sănătatea la locul de muncă (elaborarea noului cadru legislativ și de reglementare referitor la prevenirea riscurilor profesionale), la egalitatea de șanse între femei și bărbați, la protecția împotriva discriminării și la dreptul muncii, precum și de Carta drepturilor fundamentale a UE. 5.6 Dezvoltarea regională și locală · Consolidarea procesului de dezvoltare locală: – consolidarea resurselor instituționale și financiare ale municipalităților, în special ale celor rurale („Municipalități 2015”); – aplicarea generalizată a planurilor de dezvoltare municipală (elaborare, adoptare, revizuire periodică); – promovarea colaborării între municipalități; – modernizarea administrației municipale prin informatizare, automatizarea procedurilor și îmbunătățirea calității serviciilor acordate cetățenilor; – consolidarea parteneriatului între administrațiile locale, sectorul privat și organismele neguvernamentale pentru construirea și gestionarea infrastructurii și a echipamentelor locale și regionale; – mobilizarea potențialului fiscal al administrațiilor locale. · Accelerarea reducerii disparităților între regiuni și între zonele rurale și cele urbane: – definirea și punerea în aplicare de politici de dezvoltare regională și de politici care vizează zone specifice (de exemplu zonele montane); – elaborarea și punerea în aplicare a planurilor de dezvoltare regională (PDR) la nivelul celor 16 regiuni; – reducerea disparităților în ceea ce privește accesul la infrastructurile sociale și economice de bază; – consolidarea capacităților actorilor dezvoltării regionale și locale; – în cadrul următoarelor evaluări comune (Maroc, Comisia) ale punerii în aplicare a Cartei euro-mediteraneene pentru întreprinderi și sub rezerva disponibilității fondurilor necesare, evaluarea măsurii în care Carta este cunoscută și dispozițiile sale sunt avute în vedere în întreaga țară, inclusiv în afara centrelor de dezvoltare economică, precum și identificarea efectelor aplicării sale în diferitele regiuni și pentru beneficiarii finali; – consolidarea cooperării prin programe regionale și transfrontaliere între Maroc și UE în vederea reducerii dezechilibrul în dezvoltarea regiunilor și pentru a spori prosperitatea acestora. 5.7 Dezvoltarea socială și umană · Sporirea eficacității proiectelor demarate în cadrul Inițiativei naționale pentru dezvoltarea umană (INDH). · Consolidarea monitorizării și evaluării proiectelor INDH. · Promovarea microproiectelor care generează locuri de muncă și venituri stabile. · Consolidarea participării femeilor, tinerilor și persoanelor cu nevoi speciale în cadrul organismelor de guvernanță ale INDH. 5.8 Dezvoltarea durabilă · Punerea în aplicare a elementelor referitoare la dezvoltarea durabilă din Carta națională pentru mediu și dezvoltare durabilă, prin finalizarea legii-cadru. · Dezvoltarea în continuare a structurilor și procedurilor legate de planificarea strategică în domeniul dezvoltării durabile și de coordonarea între diferitele părți implicate. 6. Comerț, piețe și reforma normativă 6.1 Apropierea cadrului legislativ al Marocului de cadrul legislativ al UE în aceste domenii · Instituirea unui mecanism pentru identificarea diferențelor dintre legislația marocană și acquis-ul UE, în vederea facilitării instituirii unui program național de convergență. · Identificarea sectoarelor prioritare pentru apropierea normativă, precum și a resurselor naționale necesare și a calendarului de punere în aplicare. 6.2 Relațiile comerciale, inclusiv încheierea unui acord de liber-schimb aprofundat și cuprinzător În conformitate cu recomandările foii de parcurs Euromed și cu obiectivele documentului comun privind statutul avansat, cele două părți vor face demersuri în primul rând pentru încheierea unui acord de liber schimb aprofundat și cuprinzător (ALSAC), care să conducă, în cele din urmă, la constituirea unui spațiu economic comun. Punerea în aplicare a angajamentelor asumate la titlul II din Acordul de asociere (Libera circulație a mărfurilor) · Monitorizarea punerii în aplicare a chestiunilor legate de partea comercială a Acordului de asociere UE-Maroc, în special în vederea eliminării reciproce a restricțiilor tarifare și netarifare privind importul și exportul de mărfuri. · Continuarea și aprofundarea liberalizării comerțului cu mărfuri, în concordanță cu politicile sectoriale. · Punerea în aplicare și monitorizarea Acordului privind liberalizarea comerțului cu produse agricole, produse agricole prelucrate, pește și produse pescărești. · Formarea personalului și consolidarea capacității administrative în domeniul comerțului internațional. Contribuirea la crearea zonei euro-mediteraneene de liber schimb · Continuarea punerii în aplicare a Acordului de liber schimb cu partenerii mediteraneeni la nivel regional, subregional sau bilateral. · Aplicarea și monitorizarea punerii în aplicare a Acordului privind soluționarea diferendelor comerciale, inclusiv sprijinirea formării unui grup de arbitri marocani în domeniul comerțului internațional care să poată exercita o astfel de funcție în cadrul unei proceduri de soluționare a diferendelor. · Monitorizarea punerii în aplicare a Acordului de la Agadir în toate domeniile reglementate în prezent de acord; depunerea de eforturi pentru extinderea numărului de domenii, incluzând, de exemplu, serviciile și investițiile, și încurajând extinderea Acordului de la Agadir către alte țări din regiune. · Punerea în aplicare a inițiativelor de consolidare a Parteneriatul euro-mediteraneean, în special în privința instituirii unui mecanism euro-mediteraneean pentru facilitarea comerțului și a investițiilor, în cadrul căruia una din componente să fie un mecanism de avertizare și de consultare rapidă privind măsurile care au un impact asupra comerțului și investițiilor. · Consolidarea cooperării și dialogului în ceea ce privește definirea și utilizarea instrumentelor de apărare comercială. · Continuarea negocierilor bilaterale în curs privind liberalizarea comerțului cu servicii și libertatea de stabilire Încheierea unui ALSAC · Începerea negocierilor în vederea încheierii unui ALSAC între Maroc și UE, care va contribui la integrarea progresivă a piețelor acestora. · În cadrul negocierilor privind ALSAC, vor fi vizate următoarele sectoare (listă neexhaustivă, ținând cont de sectoarele prioritare pentru apropierea legislativă): – legislația tehnică privind produsele industriale, normele și evaluarea conformității; – achizițiile publice; – circulația capitalurilor și plățile; – protejarea drepturilor de proprietate intelectuală; – măsurile sanitare și fitosanitare; – politica în domeniul concurenței; – regimul vamal și facilitarea schimburilor comerciale; – dialogul referitor la instrumentele de apărare comercială; – aprofundarea liberalizării comerțului cu servicii și protejarea investițiilor; – comerțul și dezvoltarea durabilă; – examinarea posibilităților de îmbunătățire a concesiilor preferențiale acordate în cadrul Acordului de liber schimb cu produse agricole, produse agricole prelucrate și produse pescărești, ținând seama de politica agricolă, de sensibilitatea și de specificitățile produselor în cauză ale celor două părți. 6.3 Facilitarea accesului pe piață al produselor industriale 6.3.1 Libera circulație a produselor industriale (domenii armonizate cu UE) Facilitarea accesului pe piață al produselor industriale. Continuarea armonizării legislației marocane privind produsele industriale cu normele și practicile internaționale și europene · În contextul statutului avansat, continuarea alinierii legislației aplicabile la acquis-ul UE și a punerii sale în aplicare prin sporirea calității infrastructurii. · Continuarea apropierii legislației în domeniul normelor, al reglementărilor tehnice și al evaluării conformității în vederea armonizării treptate cu cadrul juridic european la nivel orizontal și în sectoarele prioritare. · Consolidarea instituțiilor cu competențe în domeniul standardizării (IMANOR), acreditării (COMAC), evaluării conformității, metrologiei și monitorizării pieței, în special prin schimburi de informații și de expertiză, precum și prin integrarea în structurile europene și internaționale, inclusiv prin aderarea la Cooperarea europeană pentru acreditare (EA). · Negocierea unui acord privind evaluarea conformității și acceptarea produselor industriale (ACAA) în sectoarele de interes comun în care legislația și standardele sunt aceleași ca în UE. 6.3.2 Eliminarea restricțiilor (domenii nearmonizate cu UE) Facilitarea circulației mărfurilor și îmbunătățirea cooperării administrative · Continuarea descurajării măsurilor discriminatorii și garantarea faptului că părțile interesate au ocazia să supună atenției problemele identificate. · Consolidarea punctului de control central și a punctului de informare stabilit în cadrul Acordului privind obstacolele tehnice în calea comerțului, pentru a facilita transmiterea de informații și cooperarea între UE și Maroc, precum și cu operatorii economici. · Continuarea analizării legislației marocane privind etichetarea, compoziția, fabricarea și descrierea produselor, în vederea alinierii acesteia la principiile generale existente în UE. · Identificarea și analizarea obstacolele netarifare și facilitarea eliminării lor prin mecanismului Euromed de facilitare a comerțului. 6.4 Aspecte sanitare și fitosanitare Îmbunătățirea sănătății animalelor și plantelor, garantarea siguranței produselor alimentare și a hranei pentru animale și facilitarea comerțului între Maroc și UE · Continuarea punerii în aplicare a Acordului OMC privind aplicarea măsurilor sanitare și fitosanitare (SPS) și a normelor internaționale ale Organizației Mondiale pentru Sănătatea Animalelor (OIE), ale Convenției internaționale pentru protecția plantelor (CIPP) și a Codex Alimentarius. · Asigurarea adecvării normelor privind sănătatea animală, sănătatea plantelor și siguranța alimentelor și a hranei pentru animale, precum și privind bunăstarea animalelor, pentru a asigura apropierea acestora de nivelul de protecție și de normele UE, inclusiv în ceea ce privește normele de igienă, de identificare și de trasabilitate a animalelor vii, a produselor alimentare, a hranei pentru animale, a produselor pescărești etc. În special: – adoptarea textelor legislative și normative elaborate și validate în cadrul proiectului de înfrățire finanțat de UE în perioada 2007-2009; – adoptarea dispozițiilor de punere în aplicare a Legii nr. 28-07 privind siguranța alimentelor. · Încurajarea modernizării industriilor agroalimentare, inclusiv a industriei pescuitului, în ceea ce privește normele sanitare și de igienă, în conformitate cu Legea nr. 28-07. · Cooperarea în domeniul omologării pesticidelor, al controlului reziduurilor și contaminanților din produsele alimentare și din hrana pentru animale, precum și în ceea ce privește măsurile de protecție împotriva introducerii de organisme dăunătoare pentru plante sau produsele din plante. · Cooperarea cu Oficiul Național pentru Siguranța Alimentelor (ONSSA) cu scopul de a: – îmbunătăți activitatea de prevenire și de eradicare a bolilor contagioase ale animalelor; – pune în aplicare noile reglementări în domeniul siguranței alimentare (Legea nr. 28-07); – asigura conformitatea punctelor de inspecție de la frontiere; – moderniza laboratoarele în vederea acreditării acestora. · Continuarea cooperării cu ONSSA în vederea punerii în aplicare, în special, a unui sistem regionalizat în materie de sănătate animală pentru a facilita exporturile din Maroc în cadrul Acordului de liber schimb de mărfuri între Maroc și Uniunea Europeană. · Continuarea cooperării privind alertele sanitare și participarea în cadrul sistemului de alertă rapidă (RASFF), în conformitate cu normele UE. · Continuarea participării Marocului la sistemul TRACES (Trade Control and Expert System) · Cooperarea cu ONSSA în vederea definirii în Maroc a unui sistem de autorizare a unităților agroalimentare (produse alimentare de origine animală). Sistemul respectiv trebuie: a) să garanteze protecția sănătății consumatorilor din Maroc; b) să fie un instrument care să sporească transparența, previzibilitatea, încrederea în controale și, astfel, să faciliteze schimburile comerciale; c) să se bazeze pe o evaluare a eficacității sistemelor oficiale de inspecție și de certificare ale țărilor exportatoare (mai degrabă decât pe produse sau unități specifice), în conformitate cu orientările și principiile prevăzute de normele internaționale, în special de norma Codex Alimentarius CAC/GL 26-1997; d) să asigure eficiența și eficacitatea utilizării resurselor ONSSA. Convergență: pentru a realiza aceste obiective, Marocul va stabili priorități și va adopta textele legislative și normative necesare (de exemplu, pentru aplicarea Legii nr. 28-07 privind siguranța alimentară, precum și proiectele de texte elaborate și validate în contextul proiectului de înfrățire finanțat de UE în perioada 2007-2009). Maroc va ține seama, în ceea ce privește convergența în materie de reglementare, cu sprijinul UE, de legislația relevantă a UE în sectorul veterinar și fitosanitar. 6.5 Agricultură și pescuit Agricultură Modernizarea și consolidarea capacităților în sectorul agricol în cadrul liberalizării schimburilor comerciale și în concordanță cu perspectivele Planului Marocul Verde (PMV): · Dezvoltarea agriculturii solidare (pilonul II al PMV), în special a agriculturii la scară mică în regiunile fragile și dificile. Tipurile de acțiuni prioritare care se înscriu în cadrul consolidării programelor de parteneriat propuse sunt: – dezvoltarea pomiculturii mediteraneene în zonele montane în vederea combaterii sărăciei; – dezvoltarea produselor tradiționale locale, vizând cu precădere produsele de interes pentru ambele părți; – ameliorarea contextului economic în sectorul agricol, în special în domeniul mecanizării, al comercializării, al serviciilor pentru micii agricultori, al inovării tehnologice, al cercetării pentru îmbunătățirea productivității și a calității etc.); – dezvoltarea unei producții de calitate, inclusiv în sectorul produselor ecologice; – cooperarea în domeniul indicațiilor geografice; – conservarea resurselor naturale și a biodiversității. · Promovarea unei producții de calitate și consolidarea comerțului prin rețele de produse. · Facilitarea, consolidarea și încurajarea dezvoltării de parteneriate între asociațiile profesionale ale producătorilor agricoli marocani și omologii lor europeni. · Deschiderea de negocieri în vederea încheierii unui acord bilateral pentru protejarea indicațiilor geografice în termen de trei luni de la intrarea în vigoare a Acordului privind liberalizarea comerțului cu produse agricole, agroindustriale și pescărești. · Acordarea de asistență Marocului astfel încât acesta să îndeplinească, pe termen scurt, condițiile necesare pentru a participa la proiectele-pilot de dezvoltare rurală (ENPARD) și pentru a permite, pe termen mediu, dezvoltarea multianuală a inițiativei ENPARD. Reglementarea și standardizarea conformității nesanitare și elaborarea de coduri de bune practici pentru produsele agricole și pescărești · Apropierea legislației privind standardizarea conformității nesanitare și elaborarea de coduri de bune practici pentru produsele agricole și pescărești, în vederea armonizării progresive cu cadrul juridic european. · Consolidarea și sprijinirea instituțiilor responsabile de aspectele menționate mai sus pentru produsele agricole și pescărești (Organismul Autonom pentru Controlul și Coordonarea Exporturilor/EACCE, ONSSA și altele), în special prin schimbul de informații și prin integrarea acestora în structurile europene și internaționale. · Adecvarea competențelor specialiștilor în ceea ce privește aplicarea reglementărilor și a standardelor de conformitate nesanitară. Facilitarea comerțului prin înlăturarea barierelor netarifare pentru produsele agricole și pescărești · Actualizarea legislației marocane privind etichetarea, compoziția, fabricarea, prezentarea și descrierea produselor agricole și pescărești. · Apropierea de principiile generale existente în UE în ceea ce privește etichetarea produselor care conțin carne, grăsimi etc. Îmbunătățirea aplicării apropierii normative a PMV în conformitate cu obiectivul de convergență · Consolidarea capacităților în domeniul juridic și în ceea ce privește elaborarea politicii agricole sectoriale: prezentarea cadrelor normative europene interne și externe ale UE, în special a diferitelor mecanisme ale organizărilor comune ale piețelor produselor agricole și ale PAC · Modernizarea în ceea ce privește monitorizarea strategică a produselor și a piețelor în vederea sprijinirii noii politici de modernizare a agriculturii Pescuitul Asigurarea punerii în aplicare a unui cadru de guvernanță în domeniul pescuitului, coerent cu conținutul și obiectivele Strategiei Halieutis și cu politica comună în domeniul pescuitului în ceea ce privește conservarea și exploatarea durabilă a resurselor halieutice și domeniile de interes comun · Asigurarea durabilității resurselor (axa 1 a Planului Halieutis-PH): – consolidarea cercetării științifice; – extinderea sistemului de gestionare a pescăriilor printr-un sistem de capturi totale admisibile (TAC); – modernizarea flotei și adaptarea efortului de pescuit; – continuarea luptei împotriva pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN); – stimularea dezvoltării acvaculturii. · Optimizarea producției (axa 2 din PH): – modernizarea infrastructurilor portuare și a locurilor de debarcare destinate pescuitului; – asigurarea gestionării eficace a zonelor portuare. · Îmbunătățirea valorizării produselor pescărești, precum și a condițiilor de comercializare a acestora (axele 2 și 3 din PH): – facilitarea accesu