COMUNICARE A COMISIEI Evaluarea măsurilor luate de Grecia ca reacție la Decizia 2011/734/UE a Consiliului din 12 iulie 2011 adresată Greciei, astfel cum a fost modificată prin Decizia 2013/6/UE a Consiliului din 4 decembrie 2012, în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv - (mai 2013) /* COM/2013/0285 final */





1. Introducere Prezenta comunicare evaluează măsurile implementate de Grecia pentru a se conforma Deciziei 2011/734/UE a Consiliului, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Decizia 2013/6/UE a Consiliului din 4 decembrie 2012[1]. Împreună cu raportul serviciilor Comisiei privind respectarea condițiilor, întocmit în colaborare cu BCE[2], comunicarea contribuie la evaluarea respectării Memorandumului de înțelegere[3] încheiat în contextul finanțării acordate Greciei de către statele membre din zona euro, prin Fondul european de stabilitate financiară (FESF). Această evaluare se bazează pe previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2013 și pe evaluarea detaliată inclusă în revizuirea programului de ajustare economică efectuată de serviciile Comisiei împreună cu FMI și BCE. 2. Decizia Consiliului din 4 decembrie 2012 În data de 4 decembrie 2012, Consiliul a adoptat o decizie, în temeiul articolului 126 alineatul (9) și al articolului 136 din TFUE, adresată Greciei, în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv până în 2016. Decizia respectivă modifică decizia din iulie 2011[4], care a fost reformată pentru a consolida mai multe modificări consecutive aduse Deciziei 2010/320/UE din 10 mai 2010. Ea prevede obligația Greciei de a asigura o îmbunătățire a soldului structural de cel puțin 10 puncte procentuale din PIB în perioada 2009-2014. Modificarea din decembrie 2012 a deciziei Consiliului solicită Greciei să pună capăt situației actuale de deficit excesiv cât mai rapid posibil și cel târziu până în 2016. Greciei i s-a recomandat să atingă un deficit public primar de maximum 1,5% în 2012 și excedente publice primare de cel puțin 0% din PIB în 2013, 1,5% din PIB în 2014, 3,0% din PIB în 2015 și 4,5% din PIB în 2016. S-a considerat că aceste ținte implică un deficit public global, conform ESA, de 6,9% din PIB în 2012, 5,4% din PIB în 2013, 4,5% din PIB în 2014, 3,4% din PIB în 2015 și 2,0% din PIB în 2016. S-a estimat că țintele pentru soldul primar ajustat ciclic se vor concretiza într-o îmbunătățire a ponderii soldului primar ajustat ciclic în PIB de la 4,1% în 2012 la 6,2% în 2013 și cel puțin 6,4% din PIB în 2014. Ponderea deficitului public ajustat ciclic în PIB a fost estimată la -1,3% în 2012, +0,7% în 2013 și +0,4% în 2014. Pentru calcularea acestor ținte și a ajustării bugetare aferente necesare, decizia a exclus din definițiile ESA toate încasările din privatizarea activelor financiare și nefinanciare, tranzacțiile legate de recapitalizarea băncilor, toate transferurile legate de declarația Eurogrup din 21 februarie 2012 cu privire la veniturile băncilor centrale naționale din zona euro, inclusiv Banca Greciei, rezultate din deținerea de obligațiuni emise de guvernul elen în propriile portofolii de investiții și toate plățile din partea băncilor care înregistrează pierderi dincolo de cele care s-ar acumula din structura taxelor pentru garantarea injecției de capital existentă la 30 septembrie 2012. Aceeași definiție este utilizată și în contextul programului de ajustare economică al Greciei. Ținând cont de impactul măsurilor de reducere a datoriei puse în aplicare în decembrie 2012, țintele au fost considerate compatibile cu o pondere a datoriei publice consolidate în PIB de sub 160% în 2016. 3. Evaluarea eficienței acțiunilor întreprinse Prezenta evaluare se bazează pe previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2013 și pe evaluarea detaliată inclusă în revizuirea programului de ajustare economică efectuată de serviciile Comisiei împreună cu FMI și BCE (a se vedea tabelul 1). Ea ia în calcul condițiile economice și bugetare începând cu data de 4 decembrie 2012, când a fost adoptată ultima decizie a Consiliului. Tabelul 1: Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare[5] (proiecțiile actuale în raport cu Decizia 2013/6/UE a Consiliului) || || || || || % din PIB, cu excepția cazului în care se menționează altfel || || || 2012 || 2013 || 2014 || || || || || Creșterea PIB real (variație %) || Decizia Consiliului || || -6,0 || -4,2 || 0,6 Proiecții actuale || || -6,4 || -4,2 || 0,6 Soldul bugetului general || Decizia Consiliului || || -6,6 || -4,6 || -3,5 Proiecții actuale || || -6,3 || -4,1 || -3,3 Sold primar || Decizia Consiliului || || -1,5 || 0,0 || 1,5 Proiecții actuale || || -1,3 || 0,0 || 1,5 Sold primar ajustat ciclic || Decizia Consiliului || || 4,1 || 6,2 || 6,4 Proiecții actuale || || 4,5 || 6,2 || 6,3 Sold ajustat ciclic || Decizia Consiliului || || -1,3 || 0.7 || 0.4 Proiecții actuale || || -0,5 || 2,1 || 1,6 || || || || || Sursă: Serviciile Comisiei, previziunile de primăvară 2013 Pentru întâia dată de la lansarea programului de ajustare pentru Grecia, perspectivele economice sunt în mare măsură neschimbate față de cele vizate în decizia Consiliului din decembrie 2012. Previziunile mențin o revenire treptată la creșterea PIB în 2014. Datele referitoare la PIB pentru ultimul trimestru al anului 2012, mai slabe decât se preconizase, au condus la o scădere anuală a PIB de 6,4% în 2012, comparativ cu 6,0%, cât era prevăzut în momentul deciziei Consiliului, ceea ce implică un report negativ ceva mai mare în 2013. Cu toate acestea, principalii indicatori conjuncturali și ai piețelor financiare au arătat o creștere a încrederii în ceea ce privește perspectivele de redresare ale Greciei. La sfârșitul lunii aprilie, indicatorul percepției generale asupra economiei (ESI) al Comisiei Europene pentru Grecia a crescut până la un nivel care sugerează o îmbunătățire a perspectivelor de creștere. Totodată, în urma plății celei de-a doua tranșe din cadrul programului în decembrie 2012, în sistemul bancar din Grecia au reapărut și depozitele bancare. Au fost luate măsuri de urgență pentru a proteja filialele băncilor cipriote de efectele restructurării sistemului bancar din Cipru. Cu toate acestea, indicatorii hard continuă să transmită semnale negative, deoarece producția industrială, vânzările cu amănuntul și producția sectorului construcțiilor sunt în scădere. Date fiind puternicul report negativ din 2012 și scăderea continuă a cererii interne, pentru 2013 se așteaptă o nouă contracție a PIB cu 4,2%. Pentru începutul anului 2014 se prevede o redresare moderată, generată de investiții și exporturi, care va duce la o creștere anuală a PIB de 0,6% în 2014. Deși recesiunea a fost în 2012 puțin mai puternică decât se anticipa la momentul deciziei Consiliului, evoluția bugetară din 2012 a depășit cu o mică marjă ținta din cadrul PDE pentru deficitul primar. Deficitul primar efectiv a fost de 5,0% din PIB. Cu toate acestea, costurile nete estimate legate de recapitalizarea și rezoluția băncilor în 2012 reprezintă 4,0% din PIB. Excluzând aceste costuri și alți factori specificați în definiția din program, soldul primar în scopul PDE era așadar de -1,3% din PIB, o cifră puțin mai bună decât ținta stabilită în decizia Consiliului, de 1,5% din PIB. Prin efectuarea unor ajustări similare ale deficitului efectiv de 10,0% din PIB, se obține un deficit bugetar global compatibil cu cel de 6,3% din PIB din decizia Consiliului. Această cifră este considerabil mai bună decât procentul de 6,9% din PIB prevăzut în decizia Consiliului, fapt datorat în parte reducerii plăților de dobânzi care decurge din măsurile de reducere a datoriei puse în aplicare în decembrie 2012. În ceea ce privește detaliile rezultatelor, pe partea de venituri, impozitele directe au rezistat destul de bine, compensând parțial colectarea slabă a impozitelor indirecte, în special a TVA, și a contribuțiilor la asigurările sociale. Pe partea de cheltuieli, autoritățile au redus cheltuielile discreționare, în special cheltuielile operaționale și investițiile publice, având în vedere situația precară a lichidităților de care dispune guvernul din cauza întârzierilor la efectuarea plăților prevăzute în program. Plățile de dobânzi au scăzut datorită inițiativei referitoare la implicarea sectorului privat (private sector involvement, PSI), răscumpărării datoriei în luna decembrie și aplicării măsurilor de reducere a datoriei. Prin urmare, în ansamblu, rezultatele bugetare din 2012 au depășit țintele stabilite în decizia Consiliului. Acest lucru este confirmat de o evaluare a soldurilor bugetare ajustate ciclic. După excluderea factorilor ciclici, soldul primar ajustat ciclic în sensul definiției din decizia Consiliului a fost de 4,5% din PIB în 2012, cu aproximativ 0,4 puncte procentuale din PIB mai mare decât excedentul structural de 4,1% din decizia Consiliului. Deficitul bugetar ajustat ciclic a fost de -0,5% din PIB în 2012, față de -1,3% din PIB, cât era prevăzut în decizia Consiliului. Comparativ cu 2011, soldul primar ajustat ciclic s-a îmbunătățit cu 2,3 puncte procentuale din PIB în 2012, în timp ce îmbunătățirea soldului ajustat ciclic a fost de 4,5 puncte procentuale, această cifră mai ridicată reflectând efectele inițiativei PSI asupra plăților de dobânzi debitoare. Au fost luate măsuri eficiente pentru a atinge țintele fixate pentru deficitul primar în 2013 și 2014. Bugetul adoptat la 11 noiembrie 2012 include un pachet de măsuri suplimentare în materie de venituri și cheltuieli în valoare de 9,2 miliarde EUR (aproximativ 5% din PIB), având ca scop reducerea deficitului primar în 2013. Măsurile se înscriu într-un program de consolidare de 13,5 miliarde EUR pentru 2013 și 2014, prevăzut în strategia bugetară pe termen mediu pentru perioada 2013-2016. Acest pachet de măsuri de consolidare bugetară pentru 2013 și 2014, foarte ambițioase și concentrate la începutul perioadei, în valoare totală de peste 6,5% din PIB, a fost în mare măsură deja implementat. Deși scenariul macroeconomic proiectat în cursul ultimei revizuiri a rămas în mare neschimbat, o parte din venituri nu au fost realizate și unele măsuri nu au fost aplicate. Nerealizarea veniturilor s-a produs în principal la colectarea contribuțiilor la asigurările sociale și din cauza veniturilor sub așteptări obținute prin egalizarea ratelor accizei la motorină. Scăderea colectării contribuțiilor la asigurările sociale poate fi atribuită în mare măsură anticipării scadențelor viitoare ale ratelor și situației precare a lichidităților. Veniturile mai slabe din accizele la combustibili se explică în mare măsură prin consumul de combustibil mai scăzut decât se anticipase. În plus, revizuirea în sus a rambursărilor de impozite în urma descoperirii recente a unui stoc de cereri de rambursare a impozitelor neauditate în 2012 a contribuit, de asemenea, la reducerea veniturilor nete. Au apărut deficiențe în implementarea reducerii progresive a pensiilor din cauza unor probleme tehnice, noua grilă salarială nu a fost aplicată pentru personalul parlamentar și în unele întreprinderi de stat și veniturile din impozitele aplicate proprietarilor de nave nu s-au ridicat la suma așteptată. În absența unor măsuri corective, aceste deficiențe de punere în aplicare ar fi avut drept rezultat un decalaj bugetar de 137 milioane EUR în 2013 și de 166 milioane EUR în 2014. Guvernul și-a declarat ulterior intenția de a continua implementarea integrală a acestor măsuri. În plus, unele măsuri care au fost programate să intre în vigoare în 2013 și 2014 și care au fost convenite în cadrul SBTM anterioare (2011-2014) nu au fost puse în aplicare. Acestea includ creșterea contribuțiilor la asigurările sociale ale persoanelor care desfășoară activități independente și creșterea prețurilor biletelor pentru transportul public. Ținând cont de randamentul ridicat al acestor măsuri, neimplementarea lor ar fi generat un decalaj bugetar de aproximativ 270 milioane EUR în 2013 și de peste 700 milioane EUR în 2014. În fine, autoritățile au luat în considerare o reducere semnificativă a cotelor de impozitare la taxa pe proprietate plătită prin intermediul facturilor la energie electrică. Autoritățile elene s-au angajat însă să implementeze măsuri de compensare pentru a evita apariția unui decalaj bugetar în 2013 și 2014. Guvernul a decis să compenseze neimplementarea unor măsuri convenite anterior cu noi măsuri ce urmează a fi adoptate în aceleași sectoare pentru a reduce la minimum riscurile operaționale. Neimplementarea contribuției de solidaritate pentru persoanele care desfășoară activități independente, programată pentru 2013, a fost înlocuită de o înăsprire a condițiilor de pensionare aplicabile persoanelor neasigurate și prin efectuarea unor audituri ale drepturilor de pensie. Economiile care trebuiau realizate prin creșterea prețurilor biletelor pentru transportul public, măsură care nu a fost implementată, vor fi realizate prin reducerea transferurilor către entități din afara administrațiilor publice și prin raționalizarea serviciilor publice. Cât despre taxele pe proprietate, guvernul va asigura veniturile estimate de 1,9 miliarde EUR din taxa pe proprietate colectată prin intermediul facturii la energia electrică, compensând reducerea preconizată a ratei cu 15% prin lărgirea bazei de impozitare. Pentru 2014, guvernul s-a angajat să pună în aplicare integral contribuția de solidaritate pentru persoanele care desfășoară activități independente. În plus, noua taxă pe bunuri imobiliare, viitoarea succesoare a taxei percepute prin intermediul facturii la energie electrică, ar trebui să fie neutră din punct de vedere bugetar, asigurând veniturile anuale deja prevăzute în SBTM. Există și o serie de factori cu caracter excepțional care contribuie la acoperirea decalajului bugetar. În primul rând, transferurile de venituri de la Banca Centrală a Greciei către stat ar trebui să fie extrem de ridicate, date fiind profiturile excepționale. În al doilea rând, se preconizează că sistemele de decontare nou create vor facilita rambursarea datoriei acumulate recent și recuperarea unei părți din pierderea de venituri pentru stat. În fine, s-au realizat economii și la subvențiile pentru păcură, unde creditele bugetare s-au dovedit a fi prea ridicate. Per ansamblu, se preconizează că țintele din decizia Consiliului vor fi atinse și în 2013, și în 2014. Previziunile pentru soldul primar sunt de 0,0% din PIB în 2013 și de +1,5% din PIB în 2014, ceea ce corespunde țintelor prevăzute în decizia Consiliului. Este de așteptat ca deficitul primar efectiv să fie mai ridicat în 2013 din cauza unor noi operațiuni de recapitalizare a băncilor și de rezoluție bancară. Înregistrarea lor exactă în conturile bugetare depinde de momentul și de natura acestor tranzacții. Deficitul bugetar ar trebui să se ridice la 4,1% din PIB în 2013 și la 3,3% din PIB în 2014, situându-se așadar, în ambii ani, sub cifrele indicate în decizia Consiliului. Soldul primar ajustat ciclic ar urma să se îmbunătățească până la 6,2% din PIB în 2013 și 6,3% din PIB în 2014[6]. Cifrele ajustate ciclic sunt aproape identice cu cele din decizia Consiliului, însă soldul bugetului general ajustat ciclic se estimează că va fi puțin mai ridicat decât cel din decizia Consiliului. Perspectivele bugetare după 2014 rămân în mod inerent incerte. Ele depind în mare măsură de forța redresării economice și de progresele realizate pentru consolidarea administrației fiscale și a asigurărilor sociale. În actualul cadru macroeconomic, pentru a atinge țintele soldului primar din decizia Consiliului, ar fi necesare măsuri suplimentare de 1,8% din PIB în 2015 și 2,2% din PIB în 2016. Respectarea țintelor de deficit primar ar aduce însă deficitul public estimat la mai puțin de 3% din PIB. Discuțiile privind decalajele bugetare și măsurile necesare pentru a le acoperi în 2015-2016 vor începe în contextul negocierilor asupra bugetului pentru 2014 din această toamnă. La momentul respectiv, vor exista noi date macroeconomice care vor oferi informații mai detaliate asupra amplorii precise a eventualelor decalaje rămase. Perspectivele privind sustenabilitatea datoriei suverane rămân în linii mari neschimbate față de decembrie 2012. Nu au existat modificări majore ale scenariului macroeconomic, iar finanțele publice rămân pe calea cea bună pentru atingerea țintelor. În ceea ce privește veniturile din privatizare, s-a considerat că sunt necesare numai modificări minore ale calendarului. Se menține așadar previziunea potrivit căreia ponderea datoriei în PIB se va înscrie pe o traiectorie descendentă începând din 2014 și va scădea sub 160% în 2016, presupunând că programul de ajustare economică continuă să fie pus în aplicare. Toate cerințele bugetare și structurale specifice pentru decembrie 2012 și martie 2013 prevăzute în decizia Consiliului au fost îndeplinite, cu unele excepții minore (a se vedea tabelul din anexă). A fost implementată o reformă majoră a impozitului pe venit, care lărgește baza de impozitare și va repartiza mai echitabil sarcina fiscală. A fost numit un secretar general al veniturilor publice, iar autonomia administrației fiscale a fost sporită. Cu o oarecare întârziere, autoritățile au inițiat fazele principale ale unei reforme majore a administrației publice, reformă ce include finalizarea planurilor de recrutare pentru toate ministerele de resort. Procesele de reformă în curs de desfășurare progresează în direcția îndeplinirii celorlalte angajamente, de exemplu creșterea ponderii medicamentelor generice vândute de farmacii și îmbunătățirea controlului intern în toate spitalele. Aceste evoluții vor fi monitorizate îndeaproape de serviciile Comisiei. 4. Concluzie Grecia a întreprins acțiuni eficiente pentru a remedia situația de deficit excesiv, în conformitate cu Decizia 2011/734/UE a Consiliului, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Decizia 2013/6/UE a Consiliului din 4 decembrie 2012. Grecia a asigurat o îmbunătățire a soldului structural în 2010-2012 care depășește deja cele 10 puncte procentuale minime din PIB recomandate de Consiliu pentru perioada 2009-2014. Se estimează că Grecia și-a îmbunătățit deficitul structural cu 13,5 puncte procentuale din PIB, ajungând de la un deficit de 14,8% în 2009 la un deficit estimat la 1,3% în 2012. Se estimează că deficitul public s-a îmbunătățit de la 15,6% în 2009 la 6,3% din PIB în 2012. Grecia a adoptat măsuri eficiente de limitare a deficitului în 2012 și rezultatul în termeni de deficit primar a fost mai bun decât ținta prevăzută în decizia Consiliului. Pentru a pune capăt situației actuale de deficit excesiv cât mai rapid posibil în conformitate cu decizia Consiliului, autoritățile elene au luat totodată noi măsuri decisive pentru a-și consolida finanțele publice în 2013 și 2014. Bugetul adoptat la 11 noiembrie 2012 include un pachet de măsuri suplimentare în materie de venituri și cheltuieli în valoare de 9,2 miliarde EUR (aproximativ 5% din PIB), având ca scop reducerea deficitului primar în 2013. Măsurile se înscriu într-un program de consolidare de 13,5 miliarde EUR pentru 2013 și 2014, prevăzut în strategia bugetară pe termen mediu pentru perioada 2013-2016. Acest pachet de măsuri de consolidare bugetară pentru 2013 și 2014, foarte ambițioase și concentrate la începutul perioadei, în valoare totală de peste 6,5% din PIB, a fost în mare măsură deja implementat. Având în vedere cele de mai sus, Comisia nu propune nicio modificare a deciziei Consiliului adoptate în decembrie 2012. Țintele pentru excedentele publice primare ar trebui să rămână la cel puțin 0% din PIB în 2013, 1,5% din PIB în 2014, 3,0% din PIB în 2015 și 4,5% din PIB în 2016. Această strategie bugetară implică în continuare o îmbunătățire a ponderii soldului primar ajustat ciclic în PIB de la 4,1% în 2012 la 6,2% în 2013 și cel puțin 6,4% din PIB în 2014, 2015 și 2016. Proiecțiile actuale pentru soldul bugetar arată că aceste ținte implică deficite de 4,1% din PIB în 2013 și 3,3% din PIB în 2014 și excedente ajustate ciclic de 2,1% din PIB în 2013 și 1,6% din PIB în 2014. În pofida progreselor înregistrate în ceea ce privește bugetul și reformele din alte sectoare cheie ale economiei, există riscuri ridicate care pot afecta rezultatele bugetare. Redresarea economiei este încetinită de consolidarea bugetară puternică din 2013 și de creșterea economică slabă din zona euro. În plus, reformele din domenii cheie precum administrația fiscală și administrația publică pot întâmpina rezistența unor părți interesate. Reluarea preconizată a creșterii PIB și veniturile care ar rezulta astfel în 2014 presupun noi progrese în ceea ce privește reforma piețelor de produse și de servicii. Pe de altă parte însă, există și posibilitatea unor evoluții mai bune, în special dacă implementarea fermă a politicilor reduce incertitudinea, sporește încrederea și contribuie la limitarea impactului recesiunii asupra societății și asupra șomajului. Condițiile de investiții s-ar putea îmbunătăți la rândul lor, ca urmare a recapitalizării băncilor, datorită intrărilor de capital străin și unei mai bune absorbții a fondurilor UE. ANEXĂ: Măsuri impuse de Decizia 2011/734/UE a Consiliului, astfel cum a fost modificată prin Decizia 2013/6/UE a Consiliului din 4 decembrie 2012 2. La articolul 2 se adaugă următorul alineat: (10a) Grecia adoptă următoarele măsuri până la 4 decembrie 2012: (a) bugetul pentru 2013 și SBTM până în 2016, precum și măsurile descrise în anexa IA la prezenta decizie și legislația de punere în aplicare corespunzătoare. SBTM trebuie să se bazeze pe măsurile permanente de consolidare fiscală care garantează că plafoanele de deficit pentru 2012-2016, stabilite în prezenta decizie, nu sunt depășite și că ponderea datoriei în PIB se înscrie pe o traiectorie descendentă sustenabilă; || IMPLEMENTATĂ. Adoptarea legii omnibus 4093 (Jurnalul Oficial 222/A/12.11.2012) (b) prezentarea unui Plan de privatizare actualizat parlamentului elen și publicarea unei actualizări semestriale a Planului de dezvoltare a activelor; || IMPLEMENTATĂ. Încărcat pe site-ul internet al ministerului. (c) transferul către portofoliul activelor de privatizare al HRADF al drepturilor de proprietate deplină și directă (acțiuni sau drepturi de concesiune) asupra Egnatia Motorway și a porturilor regionale Elefsina, Lavrio, Igumenița, Alexandroupolis, Volos, Kavala, Corfu, Patras, Heraklion și Rafina; || IMPLEMENTATĂ. Executat pentru Egnatia (ref: B2316/10-8-2012). Porturi (Decizia 222/5.11.2012./FΕΚ 2996, 12 noiembrie) (d) garantarea faptului că ministerele de resort și alte entități competente vor furniza Secretariatului General pentru proprietatea publică acces complet la inventarul tuturor bunurilor imobiliare deținute de stat; || IMPLEMENTATĂ. A fost trimisă o scrisoare în acest sens ministerelor de resort. Ministerele de resort au furnizat informațiile solicitate. (e) modificarea și/sau abrogarea unor dispoziții statutare ale întreprinderilor deținute de stat (autoritățile portuare PPC, OLP și OLTH; HELPE, EYATH și EYDAP; porturi etc.) care se abat de la dreptul societăților comerciale private în ceea ce privește orice fel de restricții privind drepturile de vot ale acționarilor privați; || IMPLEMENTATĂ. Modificate în noua lege a privatizării (articolul 2) (f) legislație care să definească rolul și calificările secretarului general al administrației fiscale și în baza căreia ministrul de finanțe să delege competențe decizionale secretarului general al administrației fiscale; || IMPLEMENTATĂ. Legea (omnibus) 4093 (Jurnalul Oficial 222/A/12.11.2012, secțiunea E, articolul 6) (g) direcționarea auditorilor fiscali cu experiență către activități care deservesc imperativele imediate în materie de venituri, prin consolidarea și transformarea domeniilor-cheie de aplicare a legii în domenii complet funcționale, precum unitatea pentru marii contribuabili, prin transferarea a 100 de auditori din alte funcții și prin crearea unei unități funcționale unice pentru persoanele cu averi importante și persoanele fizice autorizate cu venituri mari și dotarea unității cu 50 de auditori fiscali cu experiență care să fie direct răspunzători în fața secretarului general al administrației fiscale; || IMPLEMENTATĂ. Au fost emise patru decizii ministeriale (DM): - DM 31/10/2012 pentru transferul a 100 de auditori la Unitatea pentru marii contribuabili; - DM 31/10/2012 pentru abilitarea DEK Atena în privința persoanelor fizice cu averi mari (potrivit criteriilor prevăzute în DM); - DM pentru transferul a 50 de auditori către DEK Atena, semnată la 8 noiembrie 2012 de ministrul adjunct; ulterior, pentru a asigura dotarea cu personal suficient, a fost emisă o altă DM, D2A 1157921 16/11/2012, care prevede transferul mai multor auditori pentru a acoperi lacunele. Toți auditorii s-au prezentat la noile lor posturi. (h) un act al Consiliului de Miniștri (de înlocuire a actului Consiliului de Miniștri adoptat la 29 octombrie 2012), care să urmărească consolidarea execuției bugetare și a bunei administrări fiscale și să includă, în afara dispozițiilor din actul inițial al Consiliului de Miniștri, dispoziții suplimentare: (i) care să stabilească faptul că Memorandumurile de cooperare sunt semnate până la sfârșitul lunii decembrie a fiecărui an între Ministerul de finanțe și celelalte ministere sau între ministere și cadrele de conducere ale entităților supravegheate (acoperind astfel întreaga administrație publică); (ii) care să consolideze actualele constrângeri bugetare echilibrate pentru administrațiile locale pentru ca acestea să devină mai eficiente, incluzând mecanisme corective și de sancționare; (iii) care să consolideze actualul sistem de monitorizare pentru întreprinderile deținute de stat și să introducă un mecanism de punere în aplicare în caz de abateri de la obiectivele specifice identificate pentru fiecare întreprindere deținută de stat; și (iv) care să instituie cadrul pentru definirea unor obiective specifice pentru acoperirea Registrelor de angajamente operaționale pentru administrațiile locale și întreprinderile deținute de stat, care să fie stabilite până în luna decembrie a fiecărui an. Respectivul act al Consiliului de Miniștri trebuie să includă, de asemenea, mecanisme pentru corectarea transferurilor de la administrația centrală în vederea soluționării abaterilor de la obiective pe parcursul anului în cauză și, eventual, în următorii ani, asigurând, în același timp, faptul că arieratele nu cresc; actul trebuie să clarifice faptul că încasările din privatizarea activelor publice sunt plătite direct într-un cont separat pentru a monitoriza fluxurile de numerar, a evita deturnarea surselor de finanțare oficiale și a garanta realizarea la timp a serviciului datoriei; acesta stabilește reduceri automate ale cheltuielilor care trebuie aplicate de regulă atunci când țintele nu sunt atinse, asigurând totodată faptul că arieratele nu cresc; || IMPLEMENTATĂ. FEK A nr. 228, 18/11/2012 (i) un set de măsuri destinate să îmbunătățească actuala situație financiară a Organizației naționale pentru furnizarea asistenței medicale (EOPYY) și să asigure că execuția bugetară este mai apropiată de un buget echilibrat în 2012 și 2013, inclusiv: (i) raționalizarea pachetului de beneficii; (ii) creșterea ratei de participare a pacienților la plata pentru asistența medicală asigurată de furnizori privați; (iii) negocierea acordurilor cost-volum și revizuirea acordurilor case-mix (complexitatea cazurilor) cu furnizorii privați; (iv) revizuirea unei game de servicii de diagnostic și fizioterapie contractate de EOPYY cu furnizori privați și a taxelor aplicate acestor servicii cu scopul de a reduce costurile conexe cu cel puțin 80 de milioane EUR în 2013; (v) introducerea unui sistem al prețurilor de referință pentru rambursarea dispozitivelor medicale; și (vi) creșterea progresivă a contribuțiilor plătite de membrii OGA până la media celor plătite de alți membri ai EOPYY; || IMPLEMENTATĂ. FEK nr. 3054/Β΄/18-11-2012 (j) următoarele măsuri legate de rambursarea medicamentelor: (i) o legislație pentru controlul cheltuielilor cu medicamentele care să activeze măsuri de urgență (inclusiv, de exemplu, o reducere generală a prețurilor), în cazul în care, din orice motiv, mecanismul existent de recuperare automată nu este suficient pentru a atinge obiectivul; astfel de măsuri trebuie să producă o sumă echivalentă de economii; (ii) un decret ministerial care să stabilească noul prag de recuperare pentru 2013 (2,44 miliarde EUR pentru pacienții tratați ambulatoriu); (iii) actualizarea listei de prețuri și a listei pozitive a medicamentelor rambursabile, în special prin stabilirea rambursării exclusiv pentru pachetele eficiente din punctul de vedere al costurilor pentru boli cronice, prin transferarea medicamentelor de pe lista pozitivă pe lista negativă și pe cea a medicamentelor eliberate fără prescripție medicală și prin introducerea unui sistem al prețurilor de referință elaborat de Organizația națională pentru medicamente (EOF). Aceste liste trebuie actualizate cel puțin de două ori pe an, în conformitate cu Directiva 89/105/CEE a Consiliului; și (iv) înlocuirea de către farmacii a medicamentelor prescrise cu produsul cel mai ieftin conținând aceeași substanță activă din categoria de referință („substituția generică” obligatorie).” || IMPLEMENTATĂ. Taxa de intrare a fost introdusă. Ref. legea „Minibus” FEK 229A/19.11.2012 articolul 11 alineatul (1) (taxă de intrare) FEK 3035/B/15.11.2012 FEK 3047/ B/ 16.11.2012 și FEK 3046/ B/ 16.11.2012 FEK 3057/B/18-11.2012 3. La articolul 2, alineatul (11) se înlocuiește cu textul următor: "11. Grecia adoptă următoarele măsuri înainte de sfârșitul lunii decembrie 2012: (a) o reformă fiscală a impozitului pe venit și a impozitului pe profit care vizează simplificarea sistemului fiscal, lărgind baza de impozitare și eliminând scutirile și regimurile preferențiale; || IMPLEMENTATĂ. Legea 4110 din 25/1/2013, GG 17/A/23-1-2012. (b) legislația primară și secundară necesare pentru asigurarea unei puneri în aplicare rapide a Planului de privatizare; || IMPLEMENTATĂ, ÎN CURS DE IMPLEMENTARE. (c) instituirea unui cadru de reglementare pentru societățile de distribuție a apei; || IMPLEMENTATĂ. Dispozițiile pertinente au fost adoptate de parlament în 24/1/2013 (FEK A29/5-2-2013). Decizia ministerială comună pentru instituirea cadrului de reglementare a fost semnată și publicată (FEK 679/22-3-2013). (d) măsuri de îmbunătățire a administrației fiscale, care să introducă evaluări ale rezultatelor, să îmbunătățească folosirea tehnicilor de evaluare a riscurilor, să înființeze și să consolideze unități de specialiști în gestionarea datoriilor; || IMPLEMENTATĂ. Legea 4141 din 11/4/2013 (GG 81/A/5-4-2013) prevede cadrul juridic. (e) pregătirea și publicarea unui plan pentru lichidarea arieratelor datorate furnizorilor de către entitățile publice și a rambursărilor de taxe; || IMPLEMENTATĂ. (f) finalizarea punerii în aplicare a reformei funcționării fondurilor publice secundare/suplimentare de pensii și unificarea tuturor fondurile existente în sectorul public; || IMPLEMENTATĂ. Obiectivul ETEA a fost realizat pentru fondurile suplimentare. (g) o legislație care să extindă aplicarea reducerii de 5% companiilor farmaceutice (existentă pentru medicamentele vândute spitalelor) la toate produsele vândute în farmaciile EOPYY; || IMPLEMENTATĂ. Legea 4093/FEK 222/12-11-12 (IB2/5,6,8) și PNP/FEK 229/19-11-2012 (articolul 11/par.10). (h) o creștere a ponderii medicamentelor generice pentru a atinge 35% din volumul total al medicamentelor vândute de farmacii; || NEIMPLEMENTATĂ. Procesul este în curs de desfășurare (i) repartizarea de controlori interni pentru toate spitalele și adoptarea de către toate spitalele a registrelor de angajamente.” || NEIMPLEMENTATĂ. Procesul nu este încă finalizat, dar au fost furnizate un plan de acțiune și un calendar. 4. La articolul 2 se adaugă următoarele alineate: "12. Grecia trebuie să adopte următoarele măsuri înainte de sfârșitul lunii martie 2013: (a) să emită un decret ministerial pentru ajustarea prețurilor pentru consumatorii finali pentru clienții rețelei de joasă tensiune; || IMPLEMENTATĂ. (b) să actualizeze SBTM, inclusiv prin stabilirea unor plafoane obligatorii de cheltuieli pe trei ani pentru subsectoarele administrației publice; || IMPLEMENTATĂ. (c) să adopte planuri de recrutare pentru ministerele de resort; || IMPLEMENTATĂ. (d) să creeze o administrație fiscală semnificativ mai autonomă și să specifice gradul de autonomie, cadrul de guvernanță, răspunderea, competențele juridice ale șefului administrației fiscale și dotarea inițială cu personal a organizației; || IMPLEMENTATĂ, ÎN CURS DE IMPLEMENTARE. (e) să elaboreze și să facă public un nou plan complet de combatere a corupției în serviciul public, incluzând dispoziții speciale pentru administrația fiscală și vamală; || IMPLEMENTATĂ. A fost întocmit un plan național. Evaluarea este pozitivă. (f) să facă pe deplin operațională o procedură standard pentru revizuirea valorilor impozabile ale bunurilor imobiliare în vederea unei mai bune corelări a acestora cu prețurile de pe piață sub responsabilitatea Direcției de impozitare a capitalului; || NEIMPLEMENTATĂ. Dată fiind complexitatea procesului, este necesară reformularea acțiunii. (g) să transfere 40 de bunuri imobiliare noi (identificate ca «bunuri imobiliare loturile 2 și 3» în Planul de privatizare) la HRADF. || NEIMPLEMENTATĂ. Prima decizie ministerială comună pentru transferul către HRADF a unei părți din cele 40 de bunuri a fost semnată și publicată (FEK 754/2-4-2013). Decizia referitoare la celelalte bunuri este pregătită și urmează să fie semnată în scurt timp. [1] JO L 4, 9.1.2013, p. 40-45. [2] „The Economic Adjustment Programme for Greece – May 2013”, European Economy – Occasional Paper (în curs de publicare). Se face trimitere la acest document pentru o evaluare mai detaliată a evoluțiilor reformei macroeconomice, financiare, bugetare și structurale. [3] Memorandumul privind politica economică și financiară și Memorandumul de înțelegere privind condițiile specifice de politică economică din decembrie 2012. [4] Decizia 2011/734/UE a Consiliului (reformare) (JO L 296, 15.11.2011, p. 38-52). [5] Soldurile bugetare se bazează pe definițiile din decizia Consiliului (nu pe cele din ESA95). [6] Decizia Consiliului conține ajustări pentru costurile rezoluțiilor bancare. Alte măsuri one-off referitoare la cheltuieli și la venituri reduc deficitul nominal, în termeni cumulativi, cu 1,5 miliarde EUR în 2012 (aproximativ 0,7% din PIB), 1 miliard EUR în 2013 (0,5% din PIB) și aproximativ 400 milioane EUR în 2014 (0,2% din PIB).