Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2022/C 229/05)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1) în termen de trei luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

„VACA GALLEGA – BUEY GALLEGO”

Nr. UE: PGI-ES-02308 – 27.4.2017

DOP ( ) IGP (X)

1. Nume

„Vaca Gallega – Buey Gallego”

2. Statul membru sau țara terță

Spania

3. Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1. Tipul de produs

Clasa 1.1. Carne și organe comestibile proaspete

3.2. Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Carne proaspătă de vaci și tăurași galicieni din rasele albă galiciană, brună galiciană (Cachena, Caldelana, Frieiresa, Limiana și Vianesa), Asturiana de los Valles, Limousin, Blonde d’Aquitaine, Friesian și Brown Alpine, indiferent dacă sunt de rasă pură sau din încrucișări.

În funcție de sex, vârstă și modul de producție, se disting următoarele categorii de animale:

a) Vaci: femele care au fătat cel puțin o dată înainte de sacrificare. Carnea este de culoare roșie până la roșu-cireașă și este marmorată cu striații subțiri. Grăsimea este de culoare alb-crem până la alb-gălbui, cu o textură fermă și fibre ferme la atingere. — Conformația carcaselor: E, U, R și O (cu excepția O-). Acest criteriu nu este luat în considerare în cazul carcaselor provenite din rasa brună galiciană. — Clasa de grăsime: 5, 4 și 3.

b) Tăurași: masculi castrați înainte de vârsta de 1 an și care au peste 48 de luni la sacrificare. Carnea este de culoare roșie până la roșu-purpuriu și este puternic marmorată. Grăsimea este de culoare alb-sidefiu până la galben, cu o textură fermă și fibre ferme la atingere. — Conformația carcaselor: E, U și R. — Clasa de grăsime: 5 și 4.

Carnea „Vaca Gallega – Buey Gallego” are un miros de grăsime animală datorită stratului său de grăsime (procentul mediu de grăsime intramusculară din carcase este mai mare de 5,6 %); este fragedă și suculentă în gură, cu o aromă puternică și persistentă de carne și cu un gust rezidual ușor acid.

Carcasele, sferturile de carcasă, mușchiul lombar și celelalte bucăți destinate filetării și vânzării pentru consum în stare proaspătă și prin tranșare trebuie prezentate refrigerate. În cazul în care sunt supuse congelării, își pierd protecția acordată de clasificarea IGP.

Termenul „selección” poate fi utilizat pentru etichetarea cărnii care beneficiază de IGP din carcase atât de „Vaca Gallega”, cât și de „Buey Gallego”, care se evidențiază prin nivelul ridicat de marmorare și culoarea galben-portocaliu a grăsimii de acoperire și îndeplinesc următoarele cerințe:

— Conformația carcaselor: E, U și R +.

— Clasa de grăsime: 5 și 4+.

3.3. Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală)

În timpul vieții productive, hrana vacilor și a tăurașilor se bazează pe pășunat, furaje proaspete (iarbă și cereale) și furaje conservate (iarbă însilozată, porumb însilozat și fân), completate cu boabe, cartofi, napi, paie și furaje combinate.

Clima atlantică blândă favorizează recoltarea abundentă și timpurie a furajelor bogate în energie și de calitate proteică, asigurând aprovizionarea animalelor cu furaje. De asemenea, se ia în considerare faptul că densitatea medie anuală a efectivelor nu trebuie să depășească 2 UVM pe hectar de suprafață agricolă utilizată (SAU).

Cea mai mare parte a furajelor utilizate trebuie să provină de la exploatația însăși și cel puțin 80 % din acestea trebuie să provină din aria geografică acoperită de IGP. Speciile întâlnite pe pajiștile galiciene cuprind în principal iarbă [păiuș, iarba vântului (Agrostis), iarbă de fâneață, raigras și golomăț (Dactylis glomerata L.)] și, într-o mai mică măsură, leguminoase (trifoi și ghizdei). Aportul energetic al furajelor este completat cu porumb însilozat, pastă de porumb și griș de cereale.

În timpul fazei de finisare, hrana animalelor poate fi suplimentată cu furaje combinate, până la maximum 1 kg de substanță uscată pe zi și o greutate medie în viu de 100 kg în timpul etapei respective. Aceste furaje trebuie să fie obținute din materii prime de origine vegetală. Ele trebuie să conțină cel puțin 80 % cereale și derivați ai cerealelor, leguminoase și semințe oleaginoase. Se interzice în mod expres utilizarea produselor care ar putea afecta ritmul normal de creștere a vacilor și a tăurașilor, precum și utilizarea subproduselor de origine animală reciclate.

3.4. Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Nașterea, creșterea, îngrășarea și sacrificarea vacilor și a tăurașilor, precum și tranșarea carcaselor trebuie să aibă loc în aria geografică delimitată.

3.5. Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. a produsului la care se referă denumirea înregistrată

Produsul poate fi maturat, filetat, ambalat și etichetat în unități de prelucrare a cărnii înregistrate la Consiliul de reglementare sau în unități care au semnat deja un acord de colaborare cu Consiliul de reglementare privind controlul, etichetarea și comercializarea produsului protejat.

3.6. Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Toate carcasele, sferturile de carcasă, bucățile și porțiile trebuie să poarte denumirea înregistrată „Vaca Gallega – Buey Gallego” și următorul logo IGP:

Mențiunea „Vaca Gallega” sau „Buey Gallego” (în funcție de tipul de carne) trebuie să figureze pe fiecare etichetă în același câmp vizual ca denumirea înregistrată și logoul IGP, după cum urmează:

4. Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria geografică acoperită de indicația geografică protejată „Vaca Gallega – Buey Gallego” este întreaga comunitate autonomă Galicia.

5. Legătura cu aria geografică

Legătura dintre aria geografică și carnea „Vaca Gallega – Buey Gallego” se bazează pe caracteristicile specifice ale produsului și este consolidată de reputația sa.

Caracteristicile fizice și factorii naturali din aria geografică

Creșterea și îngrășarea vacilor și a tăurașilor adecvați pentru producția de „Vaca Gallega – Buey Gallego” sunt legate din punct de vedere istoric de mediul geografic specific din Galicia, în special datorită condițiilor pedoclimatice pentru producția de furaje.

Peisajul galician este dominat de dealuri și munți de joasă altitudine, care rareori depășesc 800 m, în combinație cu văi la adăpost de vânturi, ceea ce face posibil pășunatul pe tot parcursul anului. Acestea sunt irigate de o rețea extinsă de râuri care furnizează apă pentru irigații și apă potabilă pentru vaci și tăurași. Apa are un conținut relativ ridicat de sodiu și cloruri, dar scăzut de calciu, magneziu și siliciu.

Solurile se află în principal pe roci granitice, șisturi și ardezie, caracterizate prin aciditate și conținut ridicat de materii organice. Clima este temperată, cu o puternică influență oceanică, caracterizată de temperaturi blânde (medie ponderată mai mare de 13°C) și precipitații abundente (peste 1 100 mm/an).

Aceste condiții de mediu au produs o floră foarte variată, formată în principal din hemicriptofite, cu o predominanță a speciilor acidofile adaptate la nivel local. De o importanță deosebită sunt speciile de pajiști naturale, în special iarba [în principal păiuș, iarba vântului (Agrostis), iarbă de fâneață, raigras și golomăț (Dactylis glomerata L.)], precum și leguminoase (trifoi și ghizdei), cu multe ecotipuri și soiuri cu o bază genetică indigenă. Aceste tipuri de iarbă și leguminoase se dezvoltă extrem de bine aici și sunt apreciate pentru adaptarea la mediul local.

Aceste condiții naturale favorizează producția de furaje și permit hrănirea vacilor și a tăurașilor, în cea mai mare parte, cu resursele exploatației.

Factori istorici și umani

Creșterea vacilor și a tăurașilor în Galicia datează din epoca preistorică. Începând cu secolul 12, s-a dezvoltat un model de producție în care vacile și tăurașii au fost integrați treptat în exploatarea fermelor familiale. Importanța acestui model a devenit evidentă încă din secolul 18, când vacile și boii lucrau pe câmp, iar la sfârșitul vieții erau îngrășați pentru carne. Între secolele 16 și 20, o treime din bovinele spaniole erau crescute în Galicia.

La mijlocul secolului al 20-lea, dificultățile din perioada postbelică au determinat familiile să continue practicile tradiționale de producție ca mijloc de supraviețuire, ceea ce a însemnat păstrarea elementului-cheie al calității acestui produs, și anume o metodă specială de îngrășare, prin utilizarea resurselor locale. Creșterea animalelor se bazează în continuare pe mici exploatații familiale care mențin simbioza dintre șeptel, teren și oameni și sunt angajate în practicile de hrănire și de gestionare atentă transmise de-a lungul generațiilor.

Pe scurt, istoricii au dezvăluit secretul acestor vaci și tăurași: mici producători și efectivele de mici dimensiuni, animalele care lucrează pe câmp – dar nu în exces – și, ținute în boxe la sfârșitul vieții, sunt îngrășate cu atenție cu iarbă proaspătă de fâneață și cu alte tipuri de hrană. Această metodă de îngrășare, care combină îngrijirea vacilor și a tăurașilor cu activitate fizică moderată și care s-a răspândit treptat în întreaga regiune, existând dovezi că datează de secole, îmbunătățește calitatea finală a cărnii și contribuie la diferențierea acesteia. Reputația sa a fost de așa natură încât, încă din secolele 18 și 19, mulți experți, precum Martín Sarmiento, N. Casas și R. Jordana y Morera, au prezentat Galicia și crescătorii săi de animale ca un exemplu pentru restul Spaniei: exploatații mici în care agricultura și creșterea animalelor sunt combinate pentru a crea bogăție, pentru a popula terenurile și pentru a produce cele mai bune animale și carne din regat.

Sistemul de producție este în principal semi-extensiv, datorită compatibilității sale cu relieful galician și cu gradul de fragmentare a parcelelor și cu caracterul la scară mică al exploatațiilor agricole. Vacile și tăurașii pasc de obicei în timpul zilei și sunt ținuți în grajduri pe timp de noapte, adică atunci când li se administrează hrană suplimentară.

Pentru finalizarea îngrășării este necesară o perioadă de finisare pentru vaci și tăurași de cel puțin 6 luni înainte de sacrificare. Acesta este motivul pentru care, în conformitate cu tradiția galiciană, animalele sunt ținute în grajduri – sau deplasările lor pe câmp sunt cel puțin limitate – înainte de sacrificare.

Specificitățile produsului

Procentul mediu de grăsime intramusculară al carcaselor de „Vaca Gallega – Buey Gallego” este de peste 5,6 %, ceea ce este semnificativ mai mare decât valorile medii ale altor carcase de vacă și tăurași. Acesta este considerat un factor pozitiv esențial pentru calitatea senzorială a cărnii (gustul, frăgezimea, suculența și palatabilitatea).

Carnea „Vaca Gallega – Buey Gallego” are un profil lipidic bun, caracterizat de un conținut relativ ridicat de acizi grași mononesaturați și polinesaturați. În plus, raportul n-6/n-3 acizi grași este excelent, deoarece este, în medie, sub 2,05.

Legătura cauzală dintre aria geografică, factorii umani și caracteristicile specifice ale produsului

Metodele galiciene de producție a cărnii se bazează pe un sistem mixt în care pășunatul alternează cu hrănirea în boxe. Exploatațiile utilizează resursele alimentare proprii și recoltează surplusurile, producând carne marmorată care se distinge prin caracteristicile sale și calitatea senzorială.

Hrana cuprinde furaje, în principal ierburi și leguminoase foarte productive, ale căror ecotipuri și soiuri sunt apreciate pentru adaptarea lor la mediul local. Acestea, împreună cu perioada minimă de finisare de 6 luni în care aportul energetic al hranei vacilor și tăurașilor este suplimentat cu porumb însilozat, pastă de porumb, griș de cereale și, de asemenea, furaje combinate, permit obținerea de carcase de „Vaca Gallega – Buey Gallego” ce conțin procentul de grăsime intramusculară menționat mai sus, care este mai mare decât valorile medii ale altor carcase.

Practica obișnuită de a permite vitelor accesul la pășuni, hrana compusă din furaje produse în proporție de cel puțin 80 % în Galicia, unde predomină speciile de iarbă acidofile autohtone, și compoziția chimică a apei din regiune conferă carcaselor „Vaca Gallega – Buey Gallego” un profil lipidic bun, cu o preponderență a acizilor grași mononesaturați și polinesaturați în raport cu acizii grași saturați. De asemenea, acești factori conferă cărnii un miros de grăsime animală, o aromă îndelungată de carne și un gust rezidual ușor acid, care sunt tipice pentru produsul protejat.

Legătura dintre aria geografică și caracteristicile produsului este stabilită în Raportul de certificare a legăturii dintre aria geografică și calitatea cărnii de vacă și tăurași din Galicia, întocmit de Fundación Centro Tecnolóxico da Carne (11.4.2016).

Reputație

Carnea „Vaca Gallega – Buey Gallego” este apreciată de consumatori și menționată frecvent în textele culinare din secolele 19 și 20. În 1878, Museros y Rovira a declarat: „Carnea sa este slabă și are o aromă deosebită datorită tipului de furaje consumate.” În 1894, Ángel Muro, cel mai de seamă gastronom din istoria culinară spaniolă, a descris-o astfel: „Carne de vită și tăuraș de bună calitate, de culoare roșu-închis puternic, cu striații precum marmura.”

Pentru mulți experți, această carne este unul dintr-un grup restrâns de cărnuri considerate printre cele mai bune din lume, atât în sectorul măcelarilor cu delicatese, cât și în sectorul haute cuisine din multe țări. (Pe site-ul său web www.stephanedecotterd.com, maestrul bucătar Stéphane Décotterd menționat: „Carnea de vită din Galicia, cea mai bună carne din lume?” [„Galician beef: the best meat in the world?”], publicat la 11.2.2017, iar jurnalistul Manuel Darriba a scris în El Mundo un articol intitulat „El buey gallego. 1.600 kilos de la mejor carne del mundo” [„Tăurașul galician: 1 600 kilograme de cea mai bună carne din lume”], publicat la 8.11.2009.) Carnea „Vaca Gallega – Buey Gallego” este un produs faimos și renumit, astfel cum se poate vedea din faptul că o putem găsi în măcelăriile de specialitate, în meniurile restaurantelor de lux și în mâncăruri preparate de bucătari celebri.

În mass-media națională și internațională există numeroase referințe, cum ar fi: jurnalistul Carlos Herrera la XLSemanal: „[...] când Iñaki Balmaseda arunca o bucată de carne pe grătar, se deschidea calea către paradis. Era o bucată adevărată de vită galiciană...” (8.4.2018); jurnalista Marie-Claire Digby în The Irish Times: „Cea mai bună bucată de carne de vită pe care a mâncat-o vreodată bucătarul Gareth Smith provenea de la una dintre aceste faimoase vaci galiciene...” (2.12.2016). Carnea a fost, de asemenea, apreciată favorabil de numeroși critici alimentari (Mike Gibson, Killian Fox, Jay Rayner, Lydia Itoi, Jeffrey Steingarten, Jacob Richler, Janet Mendel etc.), bloggeri și formatori de opinie specializați în carnea de vită provenită de la vaci și tăurași.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

https://mediorural.xunta.gal/sites/default/files/produtos/en-tramitacion/Pliego-de-condiciones-IGP-Vaca-Gallega-Buey-Gallego-febreiro-2022.pdf

(1) JO L 343, 14.12.2012, p. 1.