RO    RO RO 
 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 10.9.2008 
SEC(2008) 2435 
  
SCRISOARE RECTIFICATIV Ă NR. 1 
LA PROIECTUL PRELIMINAR DE BUGET 2009 
SITUAȚIA CHELTUIELILOR PE SEC ȚIUNI 
Secțiunea III - Comisia 
 
RO 2   RO SCRISOARE RECTIFICATIV Ă NR. 1 
LA PROIECTUL PRELIMINAR DE BUGET 2009 
SITUAȚIA CHELTUIELILOR PE SEC ȚIUNI 
Secțiunea III - Comisia 
Având în vedere: 
– Tratatul de instituire a Comunit ății Europene, în special articolul 272, 
– Tratatul de instituire a Comunit ății Europene a Energiei Atomice, în special articolul 
177, 
– Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind 
regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunit ăților Europene1, astfel 
cum a fost modificat ultima dat ă prin Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1525/2007 al 
Consiliului2, în special articolul 34, 
Comisia European ă prezintă autorității bugetare scriso area rectificativ ă nr. 1 la proiectul 
preliminar de buget 2009 din motivele prezentate în expunerea de motive. 
                                                 
1 JO L 248, 16.9.2002, p. 1. 
2 JO L 343, 27.12.2006, p. 9. 
 
RO 3   RO CUPRINS 
1. Introducere ................................................................................................................. .. 4 
2. Kosovo ...................................................................................................................... ... 4 
2.1. Context ................................................................................................................... ...... 4 
2.2. Linii bugetare, temeiuri juridice și observații .............................................................. 6 
3. Palestina ................................................................................................................... .... 6 
3.1. Context ................................................................................................................... ...... 6 
3.2. Linii bugetare, temeiuri juridice și observații ............................................................ 10 
4. Ajutor alimentar ......................................................................................................... 11 5. Georgia..................................................................................................................... .. 11 
6. Efect asupra marjei rubricii 4..................................................................................... 12 7. Cooperare consular ă................................................................................................... 12 
8. Agen ția Executiv ă pentru Educa ție, Audiovizual și Cultură (EACEA) .................... 12 
8.1. Înfiin țare și extinderi.................................................................................................. 12 
8.2. Implica ții bugetare ..................................................................................................... 13 
9. Agen ția Executiv ă pentru Sănătate și Consumatori (PHEA) și Agenția Executiv ă 
pentru Re țeaua Transeuropean ă de Transport (TEN-T EA) ...................................... 14 
TABEL RECAPITULATIV PE RUBRI CI ALE CADRULUI FINANCIAR
........................ 16 
SITUAȚIA CHELTUIELILOR PE SEC ȚIUNI  
Situația cheltuielilor pe sec țiuni este transmis ă separat, prin intermediul sistemului SEI-BUD. 
Se atașează o versiune în limba englez ă a situației cheltuielilor pe sec țiuni ca anex ă la buget, 
cu titlu indicativ. 
 
RO 4   RO 1. I NTRODUCERE  
Scrisoarea rectificativ ă nr. 1 (SR 1) la proiectul prelim inar de buget 2009 (PPB 2009) vizeaz ă 
următoarele elemente: 
– mobilizarea unor fonduri noi, în valoare de 40 ME UR, în credite de angajament pentru a 
sprijini stabilitatea și dezvoltarea în Kosovo; 
– mobilizarea unor fonduri suplimentare, în valoar e de 139 MEUR în credite de angajament 
și de 180 MEUR în credite de plat ă pentru a sprijini Autoritatea Palestinian ă; 
– crearea unui nou articol bugetar , resp ectiv 19 06 06 Cooperare consular ă; 
– adaptările bugetare ce decurg din extinderea mandatului Agen ției Executive pentru 
Educație, Audiovizual și Cultură (EACEA) la programele Tempus și ICI; 
– ridicarea rezervelor înscrise în proiectul preliminar de buget 2009, dup ă aprobarea 
extinderii mandatelor Agen ției Executive pentru S ănătate și Consumatori (PHEA) și 
Agenției Executive pentru Re țeaua Transeuropean ă de Transport (TEN-T EA). 
2. K OSOVO  
2.1. Context 
Kosovo s-a aflat în administra ția Organiza ției Națiunilor Unite (ONU) începând din 1999, pe 
baza Rezolu ției nr. 1244 a Consiliului de Securitate  al ONU. La 17 fe bruarie 2008, adunarea 
din Kosovo a adoptat o rezolu ție prin care declara Kosovo ca stat independent și suveran. 
Constituția Kosovo a intrat în vigoare la 15 iunie. Pân ă în prezent, independen ța Kosovo a 
fost recunoscut ă de 46 de membri ai ONU și de 21 de state membre ale Uniunii Europene. 
La 12 iunie 2008, Secretarul General al ONU și-a prezentat propunerile  de a reconfigura 
Misiunea Organiza ției Națiunilor Unite în Kosovo, recu noscând necesitatea ca ONU s ă 
ajusteze aspectele opera ționale ale prezen ței interna ționale în Kosovo și faptul c ă Uniunea 
European ă este preg ătită să aibă un rol mai important în Kosovo, a șa cum se reflect ă în 
concluziile Consiliului din 14 decem brie 2007. Procesul de reconfigurare ar trebui încheiat 
până în toamna anului 2008. Se va aplica în continuare Rezolu ția nr. 1244 a Consiliului de 
Securitate al ONU, pân ă la noi dispozi ții. 
Comunicarea Comisiei privind Ba lcanii de Vest din 5 martie 20083 a confirmat perspectiva 
europeană clară și tangibil ă a Kosovo și intenția Comisiei de a sprijini consolidarea 
instituțională și dezvoltarea sa, precum și de a organiza o conferin ță a donatorilor cu scopul de 
a mobiliza fondurile necesare pentru solu ționarea celor mai presante nevoi ale Kosovo. 
Consiliul European din iunie 2008 a confirmat concluziile sale din decembrie 2007 și 
concluziile Consiliului Afaceri Generale și Relații Externe din februarie 20084, afirmând c ă 
Uniunea European ă se angajeaz ă în continuare s ă aibă un rol de conducere  în ceea ce prive ște 
                                                 
3 COM(2008) 127. 
4 Consiliul Uniunii Europene, document 11018/08 din 20.6.2008. 
 
RO 5   RO asigurarea stabilit ății în Kosovo. Consiliul a salutat raportul Secretar ului General al ONU care 
facilitează desfășurarea unei misiuni de sprijinire a st atului de drept (EULEX) a politicii 
europene de securitate și apărare (PESA) pe într eg teritoriul Kosovo și care permite 
exercitarea unui rol opera țional sporit al Uniunii Europene în domeniul statului  de drept. De 
asemenea, Consiliul și-a exprimat sprijinul fa ță de conferin ța donatorilor organizat ă de 
Comisie, care a avut loc la 11 iulie 2008, și a reamintit disponibilitatea sa de a asista 
dezvoltarea economic ă și politică a Kosovo într-o perspectiv ă european ă clară.  
În vederea preg ătirii pentru conferin ță, autoritățile din Kosovo, cu ajutorul institu țiilor 
financiare interna ționale (IFI), și Comisia au stabilit un cadru de cheltuieli pe termen mediu 
(CCTM)5 pentru perioada 2008-2011, car e include toate veniturile și cheltuielile publice 
previzibile. În plus, au fost elaborate documente detaliate de strategie sectorial ă în domenii 
precum educa ția, transporturile și statul de drept. Aceast ă documenta ție a fost prezentat ă și 
discutată la conferin ță și a servit ca baz ă pentru angajamentul participan ților de a acoperi 
deficitul de 1,4 miliarde EUR, din care se estimeaz ă că aproximativ 1 miliard EUR sunt 
necesari pentru dezvoltarea socioeconomic ă. Acest deficit este acoperit de Uniunea 
European ă, SUA, dar și de statele membre individua le ale Uniunii Europene, IFI și alți 
donatori bilaterali.  
Contribuțiile totale angajate în cadrul conferin ței s-au ridicat la 1 236 MEUR, din care 102 
MEUR au fost destinate rezervei de stabilizare6. În conformitate cu angajamentul politic al 
Uniunii Europene potrivit c ăruia Kosovo este o chestiune profund european ă UE, în 
ansamblu, a angajat 2/3 din totalul colectat. 
În afară de cele 285 MEUR din partea statelor membre, Comisia a angajat 508 MEUR, din 
care circa 358 MEUR din Instrumentul de Asisten ță pentru Preaderare (IPA) și încă 150 
MEUR prin asisten ța macrofinanciar ă (AMF). Aceast ă contribu ție este condi ționată de 
angajamentul guvernului Kos ovo privind gestionarea viabil ă și eficientă a fondurilor donate și 
punerea în aplicare a reformelor de politic ă stabilite. Ea face, de as emenea, obiectul votului de 
către autoritatea bugetar ă a unor credite bugetare suficiente , deoarece angajamentul Uniunii 
Europene dep ășește în prezent programarea financiar ă actuală pentru Kosovo cu suma de 100 
MEUR, întrucât 408 MEUR sunt programa ți în cadrul finan țării IPA și al asisten ței 
macrofinanciare (AMF) pentru perioada 2008-20107. Comisia inten ționează astfel s ă 
majoreze sumele prev ăzute pentru Kosovo în programarea financiar ă cu circa 100 MEUR, 
pentru a atinge ținta stabilit ă, și anume angajarea de contribu ții în valoare de 508 MEUR.  
Pentru a minimiza impactul fondurilor suplimen tare pentru Kosovo asupra marjei limitate 
prevăzute pentru 2009, Comisia solicit ă 40 MEUR ca asisten ță suplimentar ă anticipat ă în 
cadrul bugetului pentru 2009. Aceast ă sumă trebuie s ă fie direcționată către asisten ța pentru 
dezvoltare prin intermediul IPA. Rest ul de 60 MEUR ar proveni din realoc ările interne în 
cadrul rubricii 4, care vor fi deja transfer ate programului IPA în 2008; aceasta ar însemna și 
îndeplinirea mai rapid ă a angajamentelor luate pe ntru dezvoltarea Kosovo.  
                                                 
5 Fondul Monetar Interna țional, în scrisoarea sa de evaluare (cu privire la CCTM și politicile aferente) a 
furnizat o evaluare global ă pozitivă cu privire la cadrul politic macroeconomic pentru perioada 2008-
2011. 
6 Pentru a constitui o rezerv ă de urgen ță, de exemplu pentru cheltuielile referitoare la obliga țiile de plat ă 
a datoriilor pe care le-ar putea mo șteni Kosovo. 
7 258 MEUR sunt deja programa ți în cadrul Instrumentului de Asisten ță pentru Preaderare (IPA) pe o 
perioadă de trei ani cuprins ă de CCTM, iar 150 MEUR sunt înc ă disponibili ca asisten ță 
macrofinanciar ă (AMF). 
 
RO 6   RO În situația în care s-ar elibera fonduri suplimen tare pentru Kosovo, Comisia ar dori s ă 
mobilizeze finan țarea pentru a rezolva nevoile substan țiale privind infrastructura, identificate 
în CCTM. Într-adev ăr, numărul rezultatelor pozitive ob ținute de Facilitatea de preg ătire a 
infrastructurii din cadrul IPA în ceea ce prive ște finanțarea activit ăților pregătitoare pentru 
proiecte mari de investi ții în Kosovo cre ște rapid. Absorb ția unor astfel de finan țări ar fi 
asigurată în strâns ă cooperare cu institu țiile financiare interna ționale relevante. Ca urmare, 
guvernul din Kosovo se angajeaz ă să stabileasc ă, în următoarele 3 luni, un cadru coerent 
pentru coordonarea do natorilor, care s ă ia pe deplin în considerare ambi țiile Kosovo în 
materie de integrare european ă.  
De asemenea, autorit ățile vor dezvolta și vor pune în aplicare un plan de ac țiune cuprinz ător, 
pentru a îmbun ătăți gestionarea bugetului, inclusiv în domeniile controlului intern și auditului, 
pentru a integra mai bine bugetul de investi ții și bugetul actual și pentru a accelera execu ția 
programului de investi ții publice, prin cre șterea capacit ății de a planifica, a stabili priorit ăți, a 
pune în aplicare și a monitoriza investi țiile publice. Autorit ățile vor ține cont de raportul de 
evaluare privind cheltuielile publice și responsabilitatea financiar ă (PEFA) de anul trecut, care 
a concluzionat c ă „nivelul riscului fiduciar este suficient de sc ăzut pentru ca partenerii externi 
să ia în considerare acordarea de sprijin bugetar pentru Kosovo”. 
2.2. Linii bugetare, temeiuri juridice și observa ții 
Suma global ă necesară (40 MEUR în 2009) va fi inclus ă la capitolul 22 02 02, „Asisten ță de 
tranziție și consolidare institu țională pentru poten țialele țări candidate”, de la titlul 22, 
„Extindere”, capitolul 02, „Procesul și strategia de extindere”.  
Articolul 22 02 02 — Asisten ță de tranzi ție și consolidare institu țională pentru 
potențialele țări candidate 
Cifre 
Credite PPB 2009  Scrisoarea rectificativ ă nr. 1 Noua sum ă 
Angajamente  Plăți Angajamente  Plăți Angajamente  Plăți 
429 330 000 225 489 000 40 000 000  469 333 000 225 489 000 
Așa cum s-a men ționat deja, s-au solicitat 40 MEUR în credite de angajament ca asisten ță 
anticipată în cadrul bugetului pentru 2009.  
3. P ALESTINA  
3.1. Context 
Așa cum s-a determinat la mijlocul anului 2008, tendin țele generale economice și sociale din 
teritoriul palestinian ocupat sunt în declin comparativ cu a șteptările formulate la sfâr șitul 
anului 2007. Conferin ța donatorilor palestinieni, organizat ă în decembrie 2007, coprezidat ă de 
Comisie, a subliniat c ă responsabilitatea pentru cre șterea economic ă palestinian ă este 
împărțită între Autoritatea Palestinian ă (AP) (așa cum este descris ă în reforma palestinian ă și 
în planul de dezvoltare pe ntru perioada 2008-2010), Israel  (pentru eliminarea restric țiilor 
privind circula ția și accesul) și comunitatea donatorilor (asisten ță financiar ă). În conformitate 
cu raportul B ăncii Mondiale din luna mai 2008 pentru Comitetul ad-hoc de leg ătură (CAHL), 
 
RO 7   RO „nu a fost înc ă realizat ciclul virtuos de cre ștere economic ă ce decurge din ac țiunile paralele 
ale AP, Israelului și donatorilor”8. Drept urmare, cre șterea reală a PIB-ului în 2008 va fi mult 
mai redus ă decât cea previzionat ă în Planul de reform ă și dezvoltare palestinian (3,5%) și este 
posibil să fie de numai circa 1%  (tot în ipoteza c ă va exista o u șoară reducere a restric țiilor în 
cea de-a doua jum ătate a anului). În aceast ă etapă, rata creșterii previzionat ă pentru 2009 de 
Fondul Monetar Interna țional (FMI) este de 3,6%, dar probabil c ă va trebui revizuit ă în sensul 
scăderii ei. 
În timp ce AP și-a continuat programul de reform ă, iar donatorii au oferit contribu ții 
financiare generoase, restric țiile impuse de guvernul israel ian cu privire la circula ția și accesul 
palestinienilor continu ă să cântărească greu asupra perspectivei economice palestiniene. 
Reducerea nesemnificativ ă a câtorva puncte de control din Ci siordania nu a cr eat libertatea de 
circulație necesar ă. La cele cinci puncte de trec ere a frontierei unde se efectueaz ă transferul 
bunurilor comerciale se folose ște un sistem de transfer al înc ărcăturii „back-to-back” (de la 
camion la camion), care e pu țin probabil s ă facă față unui volum semnificat iv mai ridicat al 
traficului. Perspectiva deschiderii punc telor de trecere a frontierei din Fâ șia Gaza, în special 
Karni, considerat vital pentru economia din Gaza, r ămâne incert ă în urma armisti țiului dintre 
Israel și Hamas din iunie 2008. În prezent, circula ția spre Gaza se limiteaz ă la trecerea 
ajutoarelor umanitare și livrarea de combustibil.  
În plus, și alți indicatori economici din teritoriul pa lestinian ocupat s-au mai deteriorat. 
Șomajul s-a situat la aproape 23% în 2007, cres când de la numai 10% înainte de începerea 
celei de-a doua Intifada. Cea mai mare rat ă a șomajului se înregistreaz ă în Gaza, la aproape 
33% din for ța de munc ă activă, și la 19% în Cisiordania. 70% din gospod ăriile din Gaza și 
56% din cele din Cisiordania tr ăiesc sub limita s ărăciei (la mijlocul anului 2007; sursa 
PNUD). Din cauza regimului de închidere strict din Gaza, rata actual ă a sărăciei extreme se 
situează în prezent peste cele 35 de procen te raportate în 2006. 38% din popula ția palestinian ă 
se confrunt ă cu insecuritatea alimentar ă (56% în Gaza)9. Mai mult, se preconizeaz ă o rată a 
inflației din dou ă cifre pentru anul 2008.  
Se estimeaz ă că deficitul bugetului actual al Autorit ății Palestiniene va atinge 766 de milioane 
USD în 2008. AP a depus eforturi pentru a cont rola cheltuielile cu salariile din domeniul 
public și pentru a reduce necesit ățile de finan țare (subven ții pentru energie electric ă și 
combustibil). Pe de alt ă parte, AP a depus un efort pent ru a rambursa toate datoriile c ătre 
sectorul public și privat acumulate în perioada 2006-2007 de guvernul condus de Hamas. De și 
aceasta a dus la cheltuieli financiare ex traordinare în 2008, rambursarea anticipat ă a tuturor 
datoriilor va u șura povara asupra cheltuielilor AP în 2009 și 2010.  
Justificarea interven ției comunitare  
În această etapă, este dificil s ă se estimeze cu precizie nevoile totale din 2009, în special în 
ceea ce prive ște cheltuielile recurente. FMI î și va face cunoscut ă previziunea numai înaintea 
următoarei reuniuni a Comitetului ad-hoc de leg ătură, planificat ă pentru data de 22 
septembrie. Trebuie luat ă în considerare o serie de f actori contextuali, în special 
incertitudinile cu privire la rezultatul pr ocesului politic lans at la Annapolis, pân ă la sfârșitul 
anului 2008, posibilele întârz ieri ale alegerilor preziden țiale palestiniene planificate pentru 
                                                 
8 Punerea în aplicare a agen dei cu privire la reforma și dezvoltarea palestinian ă, raport de monitorizare 
economic ă pentru CAHL, 2 mai 2008. 
9 Studiul PAM/UNRWA/FAO despre securitatea alimentar ă în teritoriile palestiniene ocupate. 
 
RO 8   RO luna ianuarie 2009 și posibilitatea unor schimb ări majore la fa ța locului, în special în ceea ce 
privește restric țiile de circula ție și acces, care au implica ții majore asupra activit ății 
economice.  
Dacă lucrurile evolueaz ă ca în prezent, Comisia se a șteaptă ca în 2009 situa ția să rămână 
stabilă sau să se îmbun ătățească ușor în Cisiordania, fiind, în schimb, probabil s ă se 
deterioreze în Fâ șia Gaza. Prin urmare, este  probabil ca nevoile popula ției palestiniene s ă 
rămână ridicate.  
Având în vedere situa ția actuală și nevoile ridicate men ționate mai sus și luând în considerare 
deficitul mare al AP, presiunea furniz ării de asisten ță externă, în special din partea Uniunii 
Europene, care este cel mai mare donator pentru palestinieni, va r ămâne ridicat ă.  
Strategia de ac țiune lansat ă în noiembrie 2007, în contextul pr ocesului de la Annapolis, a pus 
un accent puternic asupra angajamentului Uniunii Europene de a sprijini eforturile de 
consolidare a statului  palestinian, precum și de a oferi sprijin în perioada de tranzi ție. 
Consiliul Afaceri Generale și Relații Externe (CAGRE) din mai 200810 a confirmat faptul c ă 
„UE își menține angajamentul de a acorda asisten ță pentru eforturile de consolidare a statului 
palestinian într-o gam ă largă de domenii” și a subliniat „necesitat ea de a concretiza 
angajamentele privind contribu țiile făcute în cadrul Conferin ței interna ționale a donatorilor 
pentru statul palestinian, care a avut lo c la Paris, în decembrie anul trecut”. 
Având în vedere factorii men ționați anterior, în 2009, sprijinul Comisiei c ătre palestinieni este 
destinat pentru: 
– un nivel ridicat de asisten ță financiar ă pentru Autoritatea Palestinian ă, în coordonare 
cu alți donatori și organiza ții internaționale. Aceste ac țiuni vor continua s ă aibă drept 
obiectiv ameliorarea stabilit ății fiscale a Autorit ății Palestiniene și, prin urmare, 
consolidarea capacit ății sale de a fu rniza servicii popula ției palestiniene și de a 
asigura respectarea legii și a ordinii publice (sprijinul pentru cheltuielile actuale este 
preconizat la 14 MEUR pe lun ă, adică 168 MEUR pe an); 
– consolidarea institu țiilor Autorit ății Palestiniene. Obiectivul asisten ței este de 
consolida ministerele și alte institu ții ale AP în vederea constituirii unui stat 
palestinian. Se va acorda o aten ție deosebit ă consolid ării capacit ății palestiniene în 
domeniul securit ății civile și statului de drept, în care rolul major al Uniunii 
Europene a fost confirmat la conferin ța de la Berlin, organizat ă în iunie 2008. 
Comisia va continua s ă ofere finan țare pentru proiecte specifice, pentru a sprijini 
măsurile lansate de reprezentantul Cvartetului (sunt prev ăzute 18 MEUR pentru 
consolidarea institu țională, societatea civil ă, statul de drept, educa ție și sănătate și 2 
MEUR pentru proiectele de înfr ățire); 
– sprijinirea institu țiilor din Ierusalimul de Est. Stat utul Ierusalimului de Est, ca 
posibilă capitală a viitorului stat pale stinian, are o importan ță politică primordial ă 
(sprijinul pentru cheltuielile actuale este prev ăzut la 2 MEUR); 
– măsurile posibile pentru a sprijini punerea în aplicare a unui acord cu privire la 
chestiunile privind statutul  final care ar putea s ă fie necesar s ă fie finalizat pân ă în 
decembrie 2008. Acesta ar constitui principalul rezultat al procesului de la Annapolis 
                                                 
10 Consiliul Uniunii Europene, document 9674/1/08 din 26.6.2008. 
 
RO 9   RO sprijinit de Uniunea European ă, deși nevoile detaliate nu vor fi cunoscute pân ă la 
sfârșitul anului, având în vedere secretul p ăstrat asupra negocierilor bilaterale (nu 
este planificat ă nicio sum ă în prezent); 
– proiecte de dezvoltare . Comisia va continua și va extinde programul pentru 
infrastructur ă și alte proiecte de dezvoltare pent ru a sprijini pune rea în aplicare 
Planului de reform ă și dezvoltare palestinian și pentru a relua activit ățile de 
dezvoltare în Fâ șia Gaza de îndat ă ce îi vor permite condi țiile (pentru infrastructur ă, 
sprijinul pentru cheltuielile curente este prev ăzut la 26 MEUR, iar pentru 
revitalizarea activit ăților economice în Gaza – la 18 MEUR); 
– Agenția Organiza ției Națiunilor Unite de Ajutoare și Lucrări pentru Refugia ții 
Palestinieni din Orientul Apropiat (UNRWA), în cele cinci domenii de interven ție și 
în special în Gaza. Pre țurile în cre ștere ale alimentelor în  statele din regiune și ritmul 
actual de dezvoltare din Gaza indic ă faptul c ă tot mai multe persoane pot fi 
dependente de asisten ța externă, iar presiunea asupra UNRWA probabil va cre ște 
(sprijinul pentru cheltuielile curente este prev ăzut la 66 MEUR). 
Situația din teritoriile palestiniene ocupate continu ă să fie instabil ă, iar acest lucr u face dificil ă 
estimarea nevoilor pe termen me diu. În ultimii ani (2008, 2007 și 2006), sumele alocate ini țial 
palestinienilor au fost sistematic inferioare nevoilor reale. Comisia a trebuit s ă recurgă la alte 
linii bugetare din bugetul Comunit ății pentru a acoperi diferen ța.  
În 2006 , asistența acordată palestinienilor prev ăzută la liniile „MEDA”, „Acordul de pace” și 
„UNRWA” s-a ridicat la 222 MEUR, mare parte din aceast ă sumă fiind alocat ă Mecanismului 
internațional temporar și UNRWA.  
În 2007 , asistența acordată palestinienilor prev ăzută la linia bugetar ă IEVP pentru Palestina, 
UNRWA și Procesul de pace (care corespunde lin iilor bugetare „MEDA”, „Acordul de pace” 
și „UNRWA” în cadrul Regulamentului MEDA) a crescut de la suma ini țială de 172 MEUR 
la 447 MEUR. 
În 2008 , alocarea ini țială de 300 MEUR la linia bugetar ă IEVP pentru Palestina și Procesul de 
pace a fost consolidat ă la 380 MEUR, pentru a r ăspunde solicit ării din partea prim-ministrului 
Fayyad adresat ă comunității de donatori de a finan ța deficitul tot mai mare pentru cheltuielile 
recurente. 
Având în vedere necesitatea men ținerii unui nivel realist de finan țare în 2009, starea 
finanțelor publice palestiniene și nevoia de asisten ță a guvernului Autorit ății Palestiniene, 
Comisia propune s ă se majoreze în 2009 linia bugetar ă 19 08 01 02 cu 139 MEUR, pentru a 
se ajunge la 300 MEUR. 
În ceea ce prive ște creditele de plat ă, suma solicitat ă în PPB (100 MEUR) ar trebui de 
asemenea consolidat ă în conformitate cu cr editele de angajament și execuția precedent ă. Se 
estimează că va fi necesar ă o sumă suplimentar ă de 180 MEUR. 
În vederea execu ției bugetare, este posibil ca în  cursul anului 2009, Comisia s ă fie nevoit ă să 
reevalueze, ca și în anii preceden ți, eligibilitatea diferitelor tipuri de asisten ță pentru Palestina 
în cadrul diverselor in strumente bugetare, precum și eforturile celorlal ți donatori. 
 
RO 10   RO 3.2. Linii bugetare, temeiuri juridice și observa ții 
Suma suplimentar ă necesară (139 MEUR în credite de angajament în 2009) va fi inclus ă la 
postul 19 08 01 02, „Politica european ă de vecin ătate și parteneriat – Asisten ță financiar ă 
acordată Palestinei și procesului de pace și UNRWA”, titlul „Rela ții externe”, capitolul 19 08, 
„Politica european ă de vecinătate și relațiile cu Rusia”. 
Postul 19 08 01 02 - Politica european ă de vecin ătate și parteneriat –– Asisten ță 
financiar ă acordată Palestinei, procesului de pace și UNRWA 
 
RO 11   RO Cifre 
Credite PPB 2009  Scrisoarea rectificativ ă nr. 1 Noua sum ă 
Angajamente  Plăți Angajamente  Plăți Angajamente  Plăți 
161 000 000  100 000 000 139 000 000 180 000 000 300 000 000 280 000 000 
Conform celor men ționate anterior, sunt nece sare 139 MEUR pentru a r ăspunde nevoilor de 
asistență financiar ă acordată Autorității Palestiniene, punându-se accentul, în special, pe 
asistența financiar ă directă pentru guvern și pentru consolidarea institu țiilor viitorului stat 
palestinian, astfel cum s-a declarat cu ocazia reuniunii CAGRE din mai 2008.  
4. A JUTOR ALIMENTAR  
După cum s-a precizat în PPB 2009, cre șterea continu ă a prețurilor alimentelor va afecta 
capacitatea Uniunii Europe ne de a rezolva situa țiile de criz ă alimentar ă. Pentru a acoperi cele 
mai urgente necesit ăți alimentare și pentru ca Uniunea European ă să își respecte obliga țiile 
internaționale și să mențină procentul planificat de contribu ție în ceea ce prive ște sprijinul 
alimentar, Comisia inten ționează, în situa țiile necesare, s ă utilizeze toate instrumentele 
bugetare disponibile, inclusiv Reze rva pentru ajutoare de urgen ță.  
În plus, Comisia a adoptat în iulie 2008 un proi ect de regulament de creare a unei facilit ăți de 
reacție rapidă la creșterea prețurilor la produsele alimentare în țările în curs de dezvoltare. O 
astfel de facilitate are ca scop principal sprijinirea agriculturii în țările în curs de dezvoltare, 
care le-ar permite, prin urmare, cre șterea nivelurilor de produc ție. De asemenea, ar ajuta țările 
în cauză să atenueze efectele negative ale pre țurilor ridicate la produsele alimentare asupra 
celor mai s ăraci.  
5. G EORGIA  
La 1 septembrie 2008, Consiliul European extraordinar a afirmat c ă Uniunea European ă este 
pregătită să se angajeze s ă sprijine orice efort pentru a asigura o solu ție pașnică și durabilă 
pentru conflictul din Georgia. În acest scop, s- a decis trimiterea unei misiuni de observare cu 
sarcina de a strânge informa ții și de a defini modalit ățile unui angajament consolidat al 
Uniunii Europene pe teren, în cadrul Politicii europene de securitate și apărare.  
Comisia a furnizat deja ajutor de urgen ță ca răspuns la aceast ă situație de criză. Atât Consiliul 
European, cât și Paramentul au declarat c ă Uniunea European ă ar trebui s ă fie pregătită să 
furnizeze ajutor pentru reconstruc ție în Georgia și să sprijine m ăsuri de instaurare a unui 
climat de încredere, precum și dezvoltarea cooper ării regionale. Consiliul European a solicitat 
organizarea unei conferin țe a donatorilor în veder ea sprijinirii reconstruc ției în Georgia. 
Comisia a început deja preg ătirile pentru aceast ă conferință. După ce evaluarea necesit ăților 
va lua sfâr șit și după ce se va contura repartizarea necesar ă a sarcinilor între donatori, Comisia 
va lua în considerare corespunz ător implica țiile bugetare rezultate în cadrul procedurii 
bugetare. 
 
RO 12   RO 6. E FECT ASUPRA MARJEI RUBRICII 4  
Nevoile suplimentare combinate pentru rubrica 4 se ridic ă la 179 MEUR în angajamente, din 
care 40 MEUR pentru Kosovo și 139 MEUR pentru Palestin a. Astfel, la rubrica 4 r ămâne o 
marjă sub plafonul de 64 MEUR. Creditele de plat ă suplimentare se ridic ă la 180 MEUR 
pentru Palestina. 
7. C OOPERARE CONSULAR Ă 
Datorită importan ței și frecvenței în creștere a crizelor majore din țările terțe, instituțiile 
Uniunii Europene și statele membre au ini țiat reflecția asupra consolid ării capacit ății lor de a 
răspunde la crize, inclus iv în domeniul cooper ării consulare. Orient ările privind protec ția 
consulară a cetățenilor UE în țările terțe, care au fost adoptate de Consiliu în iunie 200611, 
prevăd că „delegațiile Comisiei ar trebui incluse în planificarea de urgen ță. Se înțelege că – la 
cererea pre ședinției și după caz – delega țiile/reprezentan țele Comisiei ar putea acorda sprijin 
logistic misiunilor statelor membre , în special în timpul crizelor”. 
În temeiul articolului 20 din Tratatul CE, cu privire la protec ția cetățenilor EU care nu sunt 
reprezenta ți în statele ter țe de către propriile state membre și al articolului 20 din Tratatul UE, 
care acord ă un rol delega țiilor Comisiei în cadru l punerii în aplicare a ar ticolului din Tratatul 
CE, acțiunile posibile ar putea include,  de exemplu, punerea la dispozi ția consulatelor statelor 
membre de personal, spa ții de birouri sau materiale; participarea la închirierea mijloacelor de 
transport, materialelor sau spa țiului sau sprijin logistic. 
Deoarece aceste ac țiuni ar putea dep ăși posibilit ățile de a folosi cheltuielile de sprijin 
administrativ ale delega țiilor, care sunt limitate strict la nevoile de func ționare ale delega țiilor, 
Comisia propune crearea une i linii bugetare specifice 19 06 06 Cooperare consular ă, pe baza 
articolului 49 alineatul (6) litera (d) din Regulamentul financiar (competen țe specifice 
Comisiei în baza tratatelo r), care ar permite finan țarea cheltuielilor opera ționale poten țiale în 
favoarea cet ățenilor europeni.  
Suma anual ă necesară pentru aceste cheltuieli poten țiale ar fi limitat ă (între 50 000 EUR și 
500 000 EUR), acoperind ac țiunile întreprinse în țările terțe. Linia bugetar ă este propus ă cu o 
mențiune simbolic ă (p.m.) atât pentru creditele de angajament, cât și pentru creditele de plat ă. 
Dacă este cazul, s-ar putea face un  transfer în cadrul capitolu lui 19 06, Gestionarea crizelor și 
amenințări mondiale la adresa securit ății. 
8. A GENțIA EXECUTIV Ă PENTRU EDUCAțIE, AUDIOVIZUAL șI CULTURĂ (EACEA) 
8.1. Înfiin țare și extinderi 
La 14 ianuarie 2005, Comisia a adoptat Deci zia 2005/56/CE de instituire a Agen ției Executive 
pentru Educa ție, Audiovizual și Cultură pentru gestionarea ac țiunii comunitare în domeniul 
educației, audiovizualului și culturii (EACEA). 
Mandatul EACEA a fost extins, pentru prima dat ă, prin Decizia 2007/114/CE a Comisiei, din 
8 februarie 2007, pentru a include gestionarea: 
                                                 
11 Consiliul Uniunii Europene, document 10109/2/06 din 16.6.2006. 
 
RO 13   RO - noii genera ții de programe delegate anterior agen ției (MEDIA 2007, Înv ățare de-a lungul 
vieții, Cultură, Tineretul în ac țiune, Europa pentru cet ățeni);  
- proiectelor în domeniul educa ției, formării profesionale și tineretului, guvernate de acorduri 
încheiate în aceste domenii de Comunitatea European ă cu Statele Unite ale Americii și 
Canada;  
- altor serii de programe, în speci al Fereastra de cooperare extern ă Erasmus Mundus (inclusiv 
America Latin ă, Asia și Balcani).  
O a doua extindere a mandatului agen ției a fost propus ă pentru a cuprinde dosarele r ămase în 
cadrul programului Media II (1996-2000). Aceast ă propunere a fost înso țită de o solicitare de 
resurse umane necesare pentru Fereastra de cooperare extern ă Erasmus Mundus referitoare la 
America Latin ă, Asia și Balcani, cu scopul de a extinde mandatul agen ției, convenit ă în 2007.  
După aprobarea de c ătre Comitetul pentru agen țiile executive din 15 aprilie 2008 și după 
avizul favorabil din partea Comisiei pent ru bugete din cadrul Parlamentului European 
(COBU) din 29 mai 2008, mandatul agen ției a fost într-adev ăr extins pentru a include 
dosarele r ămase în cadrul programului Media II (1996-2000) prin Decizia C (2008)2554 a 
Comisiei din 12 iunie 2008.  
Un studiu extern privind raportul costuri-benefi cii finalizat în aprilie 2008 a demonstrat c ă 
recurgerea la agen ție este cea mai bun ă soluție pentru gestionarea programului Tempus (a 
patra etap ă și încheierea celei de-a treia etape) și pentru consolidarea cooper ării în domeniile 
educație și tineret cu țările industrializare și cu alte țări și teritorii cu venituri ridicate (ICI), cu 
scopul de a include noi activit ăți și proiecte bilaterale cu Australia, Noua Zeeland ă, Japonia și 
Coreea de Sud. În consecin ță, Comisia a propus cea de-a trei a extindere a mandatului agen ției 
pentru acțiuni comunitare în domeniul programelor TEMPUS III și IV și al programului ICI. 
Această propunere a fost prezentat ă Comitetului de reglementare pentru agen țiile executive, 
care a emis un aviz favorabil la 7 iulie 2008, și a fost înaintat ă, de asemenea, în conformitate 
cu regimul de lucru aplicabil pentru crearea/extinderea agen țiilor executive, spre aviz 
Comisiei pentru bugete din cadrul Parlamentului European (COBU).  
8.2. Implica ții bugetare 
Sarcinile suplimentare încredin țate agenției EACEA ca urmare a extinderilor men ționate vor 
conduce la cre șterea subven ției agenției executive și vor fi acoperite din creditele existente la 
posturile 19 01 04 30 EACEA – Subven ție pentru programele din domeniul rela țiilor externe 
și 22 01 04 30 EACEA – Subven ții pentru programele de la r ubrica 4 în cadrul domeniului de 
politică „Extindere”. Sumele referitoare la ultima extindere (Tempus III-IV și ICI) rămân ca 
rezervă în așteptarea aprob ării din partea autorit ății bugetare.  
Având în vedere cele dou ă extinderi din 2008, subven țiile pe programe și pe linii bugetare din 
cadrul rubricii 4 sunt defalcate dup ă cum urmeaz ă: 
(în MEUR) 
Linia bugetar ă Program  2009 
19 01 04 30 - Fereastra de cooperare extern ă Erasmus Mundus (Politica 
europeană de vecin ătate și parteneriat, IEVP și Instrumentul + 3.79412 
                                                 
12 Din care 2 563 EUR în reze rva care face obiectul aprob ării celei de-a doua extinderi în 2008 de c ătre 
autoritatea bugetar ă. 
 
RO 14   RO de cooperare pentru dezvoltare, ICD) 
- cooperare bilateral ă ICI în materie de educa ție  
- Tempus (IEVP și ICD)  
22 01 04 30 Tineretul din Balcanii de Vest 
Fereastra de cooperare extern ă Erasmus Mundus 
Tempus (Instrumentul de asisten ță pentru preaderare, IPA);  + 1.41013 
TOTAL 
EXTINDERI   + 5.204 
Aceste major ări trebuie incluse în pachetel e existente ale programelor opera ționale pe care le 
gestioneaz ă, după cum urmeaz ă: 
(în MEUR)  
Linia bugetar ă Program  2009 
19 05 01 Cooperarea cu țările terțe industrializate (ICI)  - 0.203 
19 08 01 01 Politica european ă de vecin ătate și parteneriat (PEVP) - 
Cooperarea financiar ă cu țările mediteraneene  - 0.847 
19 08 01 03 Politica european ă de vecin ătate și parteneriat (PEVP) - 
Cooperarea financiar ă cu Europa de Est  - 1.180 
19 09 01 Cooperarea cu țările în curs de dezvoltare din America Latin ă - 0.190 
19 10 01 01 Cooperarea cu țările în curs de dezvoltare din Asia  - 0.310 
19 10 02 Cooperarea cu țările în curs de dezvoltare din Asia Central ă - 0.333 
Capitolul 40 01  Rezerve (Agen ția Executiv ă pentru Educa ție, Audiovizual și 
Cultură – subven ție pentru programele de rela ții externe)  - 0.731 
Subtotal   - 3.794 
22 02 07 01 Programe regionale și orizontale (IPA)  - 1.410 
TOTAL 
EXTINDERI   - 5.204 
Planul de înfiin țare a agen ției, propus în proiectul prel iminar de buget 2009 trebuie s ă fie 
modificat pentru a ad ăuga opt posturi de agen ți temporari în 2009, pentru cea de-a doua 
extindere. 
9. A GENțIA EXECUTIV Ă PENTRU SĂNĂTATE șI CONSUMATORI (PHEA)  șI AGENțIA 
EXECUTIV Ă PENTRU REțEAUA TRANSEUROPEAN Ă DE TRANSPORT (TEN-T  EA) 
La 15 aprilie 2008, Comitetul pentru agen ții executive (CREA), înfiin țat în temeiul articolului 
24 din Regulamentul (CE) nr. 58/2003 al Consiliului14, a aprobat extinderea mandatului 
Agenției Executive pentru S ănătate și Consumatori (PHEA) și al Agen ției Executive pentru 
Rețeaua Transeuropean ă de Transport (TEN-T EA). U lterior, la 29 mai, extinderea 
mandatului a fost aprobat ă și de Comisia pentru bugete din cadrul Parlamentului European 
(COBU). 
Prin Deciziile C (2008)2939 din 20 iunie 2008 și C(2008)3465 din 11 iulie 2008 ale Comisiei, 
mandatele acestor agen ții au fost în continuare extinse  pentru a cuprinde gestionarea 
programului politicii de protec ție a consumatorilor 2007-2013, respectiv a m ăsurilor 
comunitare de formare în materie de securitate alimentar ă, precum și pentru a- și asuma 
                                                 
13 Din care 1 314 EUR în rezerva care face obiectul aprob ării celei de-a doua extinderi în 2008 de c ătre 
autoritatea bugetar ă. 
14 Regulamentul (CE) nr. 58/2003 al Consiliului din 19 decembrie 2002 de stabilire a statutului agen țiilor 
executive c ărora urmeaz ă să li se încredin țeze anumite sarcini în gestionarea programelor comunitare, 
JO L 11, 16.1.2003, p 1. 
 
RO 15   RO răspunderea pentru gestionarea pr oiectelor în domeniul trans porturilor spri jinite de noul 
program TEN-T 2007-2013. 
Proiectul preliminar de buget 2009 a prev ăzut credite, sub form ă de subven ții, pentru aceste 
două agenții, care au fost înscrise ca rezerve în a șteptarea aprob ării din partea autorit ății 
bugetare. Deoarece, în prezent, aceast ă condiție este îndeplinit ă și extinderea a fost aprobat ă, 
se propune acum transferul sumelor urm ătoare de la rezerva 40 01 40 la liniile 
corespunz ătoare. 
Agenția pentru S ănătate 
și Consumatori  17 01 04 30 
17 01 04 31  1 710 000 EUR 1 100 000 EUR
 
Agenția pentru Re țeaua 
Transeuropean ă de 
Transport  06 01 04 31 
 9 794 000 EUR  
 
RO 16   RO TABEL  RECAPITULATIV  PE RUBRICI  ALE  CADRULUI  FINANCIAR  
Cadrul financiar  
Rubrică/subrubric ă Cadrul financiar 2009  PPB 2009  SR nr. 1/2009  PPB 2009 + SR Nr. 1/2009  
 Credite de 
angajament  Credite de plat ă Credite de angajament Credite de plat ă Credite de 
angajament  Credite de plat ă Credite de angajament Credite de plat ă 
1. CREȘTEREA DURABIL Ă        
1a. Competitivitate pentru cre ștere 
economic ă și ocuparea for ței de munc ă 11.272.000.000  11.689.966.000 10.285.190.500   11.689.966.000 10.285.190.500 
1b. Coeziune pentru cre ștere economic ă și 
ocuparea for ței de munc ă 48.428.000.000  48.413.884.669 34.914.134.166   48.413.884.669 34.914.134.166 
Total 59.700.000.000  60.103.850.669 45.199.324.666   60.103.850.669 45.199.324.666 
Marjă1   96.149.331       96.149.331   
2. CONSERVAREA ȘI GESTIONAREA 
RESURSELOR NATURALE          
Din care cheltuieli de pia ță și plăți directe  46.679.000.000  42.860.252.000 42.814.219.000   42.860.252.000 40.825.600.500 
Total 59.639.000.000  57.525.729.686 54.834.932.000   57.525.729.686 54.834.932.000 
Marjă2 2.113.270.314 2.113.270.314  
3. CETĂȚENIE, LIBERTATE, 
SECURITATE ȘI JUSTIȚIE   
3a. Libertate, securitate și justiție 872.000.000  839.125.000 596.670.000   839.125.000 596.670.000 
3b. Cetățenie 651.000.000  628.733.000 669.010.000   628.733.000 669.010.000 
Total 1.523.000.000  1.467.858.000 1.265.680.000   1.467.858.000 1.265.680.000 
Marjă    55.142.000       55.142.000   
4. UE CA ACTOR GLOBAL3 7.440.000.000  7.440.432.000 7.579.456.769 179.000.000 180.000.000 7.619.432.000 7.759.456.769 
Marjă   243.568.000    59.786.000   
5. ADMINISTRA ȚIE4 7.699.000.000  7.655.255.982 7.655.255.982   7.655.255.982 7.655.255.982 
Marjă   121.744.018    121.744.018   
6. COMPENSA ȚII 210.000.000  209.112.912 209.112.912   209.112.912 209.112.912 
Marjă   887.088    887.088   
TOTAL  136.211.000.000 123.858.000.00 0 134.402.239.249 116.743.762. 329 179.000.000 180.000.000 134. 581.239.249 116.923.762.329 
Marjă     2.630.760.751 7.436.237.671    2.446.978.751 7.256.237.671 
1 Fondul european pentru adaptare la globalizare (FEG) nu este inclus în calculul marjei rubricii 1a. 
2 Valoarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (FSUE) este înscris ă în plus fa ță de suma de la rubrica relevant ă, astfel cum este prev ăzut în AII din 17 mai 2006 (JO 
C 139, 14.6.2006). 
3 Marja pe 2008 pentru rubrica 4 nu ia în considerare cr editele referitoare la Rezerva pentru ajutoare de urgen ță (244 MEUR). 
4 Pentru calcularea marjei sub plafonul rubricii 5, se ia în considerare nota de subsol (1) din Cadrul financiar 2007-2013 pent ru o sumă în valoare de 78 MEUR, pentru 
contribuțiile personalului la sistemul de pensii.