P6_TA(2007)0041

Politica europeană în domeniul spectrului de frecvenţe radio

Rezoluţia Parlamentului European privind o politică europeană în domeniul spectrului de frecvenţe radio (2006/2212(INI))

Parlamentul European,

- având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic şi Social European şi Comitetul Regiunilor, intitulată "O abordare din perspectiva pieţei a gestionării spectrului de frecvenţe radio" (COM(2005)0400),

- având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu şi Parlamentul European, intitulată "O politică europeană prospectivă în domeniul spectrului de frecvenţe radio: al doilea raport anual" (COM(2005)0411),

- având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic şi Social European şi Comitetul Regiunilor, intitulată "Priorităţile politicii în domeniul spectrului de frecvenţe radio pentru trecerea la radiodifuziunea digitală, în Uniunea Europeană, în contextul viitoarei conferinţe regionale privind radiocomunicaţiile 2006 a Uniunii Internaţionale a Telecomunicaţiilor (RRC-06)" (COM(2005)0461),

- având în vedere Decizia nr. 676/2002/CE a Parlamentului European şi Consiliului din 7 martie 2002 privind cadrul de reglementare pentru politica de gestionare a spectrului de frecvenţe radio în Comunitatea Europeană (Decizia privind spectrul de frecvenţe radio) [1],

- având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic şi Social European şi Comitetul Regiunilor privind Reexaminarea cadrului de reglementare al Uniunii Europene pentru reţelele şi serviciile de comunicaţii electronice (COM(2006)0334),

- având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European şi Consiliu intitulată "Primul raport anual privind politica din domeniul spectrului de frecvenţe radio în Uniunea Europeană — stadiul punerii în aplicare şi perspective" (COM(2004)0507),

- având în vedere avizul Grupului pentru politica în domeniul spectrului de frecvenţe radio din 19 noiembrie 2004 privind o piaţă secundară a drepturilor de utilizare a spectrului de frecvenţe radio (RSPG04-54 Rev.),

- având în vedere concluziile Consiliului (Transport, Telecomunicaţii şi Energie) din 9 şi 10 decembrie 2004 asupra primului raport anual privind politica în domeniul spectrului de frecvenţe radio în Uniunea Europeană,

- având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic şi Social European şi Comitetul Regiunilor intitulată "i2010 — o societate informaţională europeană pentru creştere economică şi ocuparea forţei de muncă" (COM(2005)0229), precum şi documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind o analiză de impact aprofundată (SEC(2005)0717)

- având în vedere Directiva 2002/21/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 7 martie 2002 privind un cadru de reglementare comun pentru reţelele şi serviciile de comunicaţii electronice (directiva — cadru) [2],

- având în vedere Directiva 2002/22/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 7 martie 2002 privind serviciile universale şi drepturile utilizatorilor cu privire la reţelele şi serviciile electronice de comunicaţii (directiva privind serviciul universal) [3],

- având în vedere Directiva 2002/20/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 7 martie 2002 privind autorizarea reţelelor şi serviciilor de comunicaţii electronice(directiva privind autorizarea) [4],

- având în vedere Directiva 2002/19/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 7 martie 2002 privind accesul la reţelele de comunicaţii electronice şi la infrastructura asociată, precum şi interconectarea acestora (directiva privind accesul) [5],

- având în vedere Rezoluţia sa din 14 martie 2006 privind o societatea informaţională europeană pentru creştere economică şi ocuparea forţei de muncă [6],

- având în vedere concluziile Preşedinţiei Consiliului European de la Bruxelles din 22 şi 23 martie 2005,

- având în vedere Directiva 2005/82/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 14 decembrie 2005 de abrogare a Directivei 90/544/CEE a Consiliului privind benzile de frecvenţă destinate introducerii coordonate în Comunitate a serviciului de paging public terestru paneuropean [7],

- având în vedere Recomandarea Comisiei din 6 aprilie 2005 privind comunicaţiile electronice în bandă largă prin liniile de transport a energiei electrice [8],

- având în vedere Recomandarea Comisiei din 20 martie 2003 privind armonizarea dispoziţiei referitoare la accesul public R-LAN la reţelele şi serviciile publice de comunicaţii electronice în Comunitate [9],

- având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic şi Social European şi Comitetul Regiunilor intitulată "Comunicaţiile electronice: drumul spre economia cunoaşterii" (COM(2003)0065),

- având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic şi Social European şi Comitetul Regiunilor intitulată "Conectarea Europei la mare viteză: recentele progrese din domeniul comunicaţiilor electronice" COM(2004)0061),

- având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic şi Social European şi Comitetul Regiunilor intitulată "eEurope 2005: o societate informaţională pentru toţi — plan de acţiune de prezentat în vederea Consiliului European de la Sevilla, 21/ 22 iunie 2002" (COM (2002)0263),

- având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic şi Social European şi Comitetul Regiunilor intitulată "i2010 — primul raport anual privind societatea informaţională europeană" (COM(2006)0215),

- având în vedere Comunicarea preşedintelui Barroso prezentată de comun acord cu vice-preşedintele Verheugen în cadrul Consiliului European din primăvara anului 2005 şi intitulată "Cooperare pentru creştere economică şi ocuparea forţei de muncă — un nou început pentru Strategia de la Lisabona" (COM(2005)0024),

- având în vedere Documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat "Cooperare pentru creştere economică şi ocuparea forţei de muncă — următoarele etape de punere în aplicare a Strategiei de la Lisabona revizuite" (SEC(2005)0622),

- având în vedere concluziile Consiliului (Transport, Telecomunicaţii şi Energie) din 1 decembrie 2005 privind accelerarea tranziţiei de la analog la digital,

- având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic şi Social European şi Comitetul Regiunilor intitulată "Rezultatele Conferinţei Mondiale a Radiocomunicaţiilor 2003 (CMR-03)" (COM(2003)0707),

- având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic şi Social European şi Comitetul Regiunilor intitulată "Conferinţa Mondială a Radiocomunicaţiilor 2003 (CMR-03)" (COM(2003)0183),

- având în vedere avizul Grupului pentru politica în domeniul spectrului de frecvenţe radio din 23 noiembrie 2005 privind o politică a accesului fără fir la serviciile de comunicaţii electronice (WAPECS) (o abordare mai flexibilă a gestionării spectrului) (RSPG05 — 111),

- având în vedere Rezoluţia din 16 noiembrie 2005, privind accelerarea tranziţiei de la analog la digital în domeniul radiodifuziunii [10],

- având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic şi Social European şi Comitetul Regiunilor privind accelerarea tranziţiei de la analog la digital în domeniul radiodifuziunii (COM(2005)0204),

- având în vedere avizul Grupului pentru politica în domeniul spectrului de frecvenţe radio din 19 noiembrie 2004 privind implicaţiile asupra spectrului ale trecerii la radiodifuziunea digitală (RSPG04 — 55 Rev.),

- având în vedere Protocolul privind sistemul de radiodifuziune publică în statele membre anexat la Tratatul de la Amsterdam,

- având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

- având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare şi energie, avizul Comisiei pentru piaţa internă şi protecţia consumatorilor şi avizul Comisiei pentru cultură şi educaţie (A6-0467/2006),

A. întrucât, în ultimii ani, ritmul evoluţiei tehnologice în Europa a crescut, reţelele din cupru fiind înlocuite cu reţele din fibră optică, iar comunicaţiile fără fir şi platformele multimedia fiind utilizate tot mai mult,

B. întrucât convergenţa tehnologică este benefică pentru consumatori, deoarece le oferă posibilitatea de a alege dintr-o gamă mai vastă de infrastructuri şi servicii,

C. întrucât spectrul de frecvenţe radio este esenţial pentru oferirea unei game vaste de servicii,

D. întrucât criza de frecvenţe radio a constituit un obstacol pentru dezvoltarea de noi servicii,

E. întrucât succesul reţelelor WiFi a demonstrat că banda fără licenţă poate fi folosită acum mai eficient decât înainte,

F. întrucât utilizarea raţională a spectrului este esenţială pentru asigurarea accesului la acesta a diferitelor părţi interesate care doresc să îşi ofere serviciile şi, în consecinţă, reprezintă un element cheie pentru creşterea, productivitatea şi dezvoltarea industriei europene în spiritul Strategiei de la Lisabona,

G. întrucât utilizarea eficientă şi prudentă a spectrului de frecvenţe contribuie la îndeplinirea obiectivelor culturale ale politicilor comunitare în conformitate cu articolul 151 alineatul (4) din Tratatul CE şi ar trebui să faciliteze diversitatea culturală şi lingvistică, precum şi pluralismul mijloacelor de informare,

H. întrucât accesul la spectru presupune utilizarea unor parametri tehnici comuni,

I. întrucât, prin conversia digitală şi tranziţia de la analogic la digital, se vor elibera câteva sute de megahertzi, frecvenţele radio putând fi astfel realocate şi apărând noi oportunităţi de creştere pentru piaţă,

J. întrucât cadrul juridic al comunicaţiilor electronice constituie o cerinţă prealabilă pentru a avea o piaţă a comunicaţiilor electronice deschisă şi competitivă; totuşi, întrucât nu toate statele membre au transpus dispoziţiile acestuia în termenele prevăzute şi într-o manieră corectă,

K. întrucât comunicaţia electronică digitală prezintă, în opinia Comisiei, o importanţă fundamentală pentru întreaga economie şi, în consecinţă, procesul de la Lisabona şi strategia i2010, precum şi reforma sistemului de gestionare a spectrului de frecvenţe, sunt esenţiale,

L. întrucât tehnologia informaţiei şi comunicării oferă perspective semnificative de creştere şi dezvoltare pentru industria europeană şi poate contribui, de asemenea, la bunăstarea socială,

M. întrucât accesul la spectrul de frecvenţe radio poate facilita dezvoltarea pieţelor bazate pe tehnologie,

N. întrucât, în diferitele comunicări privind spectrul de frecvenţe radio adoptate în 2005 şi 2006, Comisia a propus o abordare mai flexibilă şi eficientă a gestionării spectrului de frecvenţe, inclusiv posibilitatea negocierii frecvenţelor,

1. consideră că Uniunea Europeană trebuie să adopte, faţă de spectrul de frecvenţe, o abordare durabilă, care să promoveze concurenţa şi dezvoltarea tehnologiilor inovatoare, să stopeze acumularea de drepturi asupra frecvenţelor şi de monopoluri şi să aducă beneficii consumatorilor, iar această abordare trebuie să ţină cont de schimbările tehnologice şi de cerinţele actorilor de pe piaţă şi ale cetăţenilor;

2. subliniază faptul că importanţa spectrului de frecvenţe radio a crescut în ultimii ani şi că creşterea sectorului tehnologic se bazează, printre altele, pe utilizarea eficientă a acestuia;

3. constată că, în Uniunea Europeană, regimurile de alocare a frecvenţelor către părţile interesate diferă de la un stat membru la altul şi că această diferenţă poate cauza întârzieri şi costuri suplimentare; în consecinţă, este de părere că Uniunea Europeană are nevoie de orientări eficiente şi adaptabile pentru mecanismele decizionale comune şi că, în plus, este nevoie de un registru european în momentul în care baza de date EFIS va fi finalizată, extinsă şi accesibilă;

4. este de acord cu Comisia în privinţa faptului că o parte dintre frecvenţele recuperate ar trebui alocate pentru armonizarea tehnică la nivel european;

5. încurajează Comisia să ţină cont de realitatea recuperării de frecvenţe atunci când stabileşte direcţia viitoare a politicii din domeniul spectrului de frecvenţe radio şi să aibă în vedere posibilitatea acordării accesului utilizatorilor fără licenţă la frecvenţele recuperate;

6. subliniază faptul că aplicarea noilor condiţii de utilizare a spectrului de frecvenţe trebuie să asigure utilizatorilor libertatea de a alege tehnologia care poate fi folosită şi serviciul care urmează să fie furnizat într-o anumită bandă de frecvenţe;

7. salută dezvoltarea de noi tehnologii radio care utilizează spectrul de frecvenţe într-un mod flexibil şi eficient şi care permit interoperabilitatea şi coexistenţa;

8. respinge ideea de gestionare a spectrului de frecvenţe după modelul pieţei unidirecţionale şi îndeamnă Comisia să reformeze sistemul de gestionare a spectrului în aşa fel încât să permită coexistenţa unor tipuri diferite de modele de licenţiere, precum administrarea tradiţională, utilizarea nelimitată din punct de vedere numeric şi abordările din perspectiva pieţei; subliniază că scopul trebuie să fie de intensificare a eficienţei economice şi tehnice, precum şi a utilităţii pentru societate a acestei resurse valoroase;

9. subliniază, în ceea ce priveşte gestionarea spectrului de frecvenţe, principiile generale de neutralitate tehnologică şi de neutralitate a serviciului necesare pentru promovarea concurenţei şi a inovaţiei, în contextul Strategiei de la Lisabona; subliniază faptul că spectrul de frecvenţe ar trebui gestionat într-un mod flexibil şi transparent, care să faciliteze diversitatea culturală şi lingvistică, libertatea de expresie şi pluralismul mijloacelor de informare şi care să ţină seama de nevoile tehnice, sociale, culturale şi politice ale tuturor statelor membre;

10. subliniază importanţa neutralităţii tehnice pentru promovarea inovaţiei şi a interoperabilităţii şi solicită o politică mai flexibilă şi mai transparentă pentru a se ţine cont de interesul public;

11. consideră că, având în vedere evoluţia tehnologică, modul în care au fost folosite frecvenţele până în prezent trebuie adaptat astfel încât să îndeplinească cerinţele unei societăţi informaţionale aflate într-o rapidă schimbare şi să ofere garanţii în ceea ce priveşte oferirea unor servicii de înaltă calitate şi o protecţie corespunzătoare a consumatorilor; consideră că gestionarea spectrului de frecvenţe nu ar trebui să se bazeze numai pe o abordare din perspectiva pieţei, ci trebuie să ia în considerare aspecte sociale, culturale şi politice mai ample;

12. salută propunerea Comisiei de a adopta modele diferenţiate de gestionare a spectrului de frecvenţe, inclusiv modelul nelicenţiat, care oferă mai multă flexibilitate, permiţând accesul liber în anumite limite tehnice; consideră că realizarea combinaţiei corecte între diferitele tipuri de modele de licenţiere va fi importantă pentru îndeplinirea obiectivelor politicii Uniunii Europene;

13. confirmă faptul că spectrul de frecvenţe radio este o resursă cheie pentru multe activităţi şi este important pentru funcţionarea adecvată a pieţei interne; subliniază faptul că utilizarea mecanismelor de piaţă ar trebui să apere interesele consumatorilor şi să încurajeze adoptarea unor servicii şi produse inovatoare; în plus, recunoaşte faptul că aspectele politice şi culturale trebuie, de asemenea, luate în considerare, în conformitate cu articolul 151 alineatul (4) din Tratatul CE; totodată, consideră că politica audiovizualului, promovarea diversităţii culturale şi lingvistice şi pluralismul mijloacelor de informare pot justifica excepţiile de la principiul neutralităţii serviciilor;

14. consideră că metoda administrativă de alocare a drepturilor privind spectrul de frecvenţe ar putea fi suplimentată prin deschiderea de către statele membre a mai multor frecvenţe utilizabile fără licenţă şi, prin urmare, în comun, precum şi prin oferirea posibilităţii negocierii spectrului de frecvenţe, cu condiţia ca această deschidere să nu afecteze continuitatea şi calitatea serviciilor din domeniul informaţiilor şi siguranţei publice; este de părere că fenomenul şi condiţiile standard ale negocierii spectrului de frecvenţe ar trebui clarificate;

15. subliniază importanţa comunicaţiilor pentru regiunile rurale şi mai puţin dezvoltate, pentru care răspândirea serviciilor în bandă largă, a comunicaţiilor mobile de joasă frecvenţă şi a noilor tehnologii fără fir ar putea oferi soluţii eficiente de realizare a acoperirii universale a Uniunii Europene formate din 27 de membri, în vederea dezvoltării durabile a tuturor regiunilor; consideră că acoperirea integrală a tuturor zonelor nu trebuie realizată transferând povara pe umerii regiunilor în cauză;

16. subliniază riscul apariţiei unei crize de frecvenţe radio şi a unor probleme de interferenţă generate de difuzarea analogă şi digitală în paralel între statele membre şi ţările terţe vecine şi subliniază, de asemenea, că toate ţările şi regiunile din UE ar trebui să beneficieze de avantajele utilizării tehnologiei digitale;

17. constată că, având în vedere deficitul de resurse, trebuie alocate cantităţi adecvate de frecvenţe pentru a răspunde nevoilor consumatorilor şi ale serviciilor de interes public şi general, inclusiv ale serviciilor de radiodifuziune; de asemenea, subliniază necesitatea includerii unei clauze privind realocarea frecvenţelor atunci când obligaţiile asumate cu ocazia repartizării de frecvenţe nu sunt îndeplinite;

18. îndeamnă statele membre să ia o decizie cu privire la prioritatea care trebuie acordată protejării interesului public şi a frecvenţelor de importanţă strategică, ca principiu cheie în elaborarea politicilor de gestionare a spectrului de frecvenţe;

19. recunoaşte în eficienţa spectrului o responsabilitate comună a statelor membre, a reglementatorilor naţionali şi a industriei; insistă asupra necesităţii de asigurare a stabilităţii şi continuităţii serviciilor media furnizate de organismele de radiodifuziune, dar subliniază importanţa existenţei unor condiţii egale pentru noii operatori de pe piaţă şi pentru noile tehnologii; consideră că trebuie asigurat un spaţiu pentru inovaţie, atât în interesul consumatorilor şi al întreprinderilor, cât şi al ocupării forţei de muncă, în general; invită Comisia să clarifice riscurile specifice privind interferenţele şi condiţiile de aplicare a unor reguli noi în noile state membre, precum şi să propună soluţii adecvate;

20. invită Comisia să se asigure, atunci când se revizuieşte cadrul juridic privind reţelele şi serviciile de comunicaţii electronice, că se ţine seama în mod adecvat de semnificaţia radiodifuziunii pentru libertatea de opinie a cetăţenilor, precum şi de diversitatea de opinie, atunci când capacităţile de transmisie sunt alocate la nivel european;

21. constată că, pentru a se menţine la cote înalte de calitate, serviciile de interes public şi general trebuie să se adapteze la tehnologia în schimbare;

22. constată că accesul la benzile de frecvenţe armonizate este esenţial pentru dezvoltarea de noi servicii şi de noi tipuri de tehnologii fără fir, deoarece industria caută condiţii comune de utilizare, care să ofere flexibilitate şi utilizare eficientă a spectrului de frecvenţe, pentru a împiedica apariţia unor constrângeri grave asupra creşterii sectorului TIC în UE, în cazul în care frecvenţele menite să răspundă acestor nevoi noi nu sunt alocate;

23. salută propunerea Comisiei de a introduce o abordare a spectrului de frecvenţe din perspectiva pieţei şi admite că modelul tradiţional va continua să fie important, în special atunci când sunt în joc interese publice importante;

24. consideră că introducerea unei abordări a spectrului de frecvenţe din perspectiva pieţei va fi pe deplin eficientă dacă se va baza pe un acord reciproc susţinut de organele de reglementare, de operatori şi de alţi actori; în această privinţă, atrage atenţia asupra activităţii Grupului european de reglementare (ERG) şi a Grupului privind politica în domeniul spectrului de frecvenţe radio (RSPG);

25. solicită ca propunerile Comisiei Europene privind gestionarea spectrului de frecvenţe şi posibilitatea negocierii acestora să fie analizate cu atenţie şi să se ajungă la un acord comun la nivel politic de punere în aplicare a acestora;

26. constată că eliberarea spectrului de frecvenţe ridică un număr de probleme pentru utilizatorii actuali şi, în consecinţă, solicită un cadru juridic clar, care să ofere soluţii bazate pe concurenţă şi care să definească, printre altele, condiţiile de intrare şi de ieşire de pe piaţă, păstrarea drepturilor privind spectrul de frecvenţe, responsabilităţile cu privire la interferenţă şi mecanismele de soluţionare a disputelor;

27. sugerează că, pentru a realiza armonizarea tehnologică, trebuie să se stabilească condiţii tehnice şi de reglementare comune minime, pentru a se asigura coexistenţa tehnică şi evitarea interferenţelor, acordânduse o atenţie specială asigurării faptului că utilizarea benzilor de frecvenţă deja repartizate nu este afectată negativ şi că problemele transfrontaliere sunt rezolvate;

28. solicită o abordare echilibrată şi eficientă a gestionării spectrului de frecvenţe, pentru a maximiza beneficiile sociale, culturale şi economice care derivă din utilizarea acestora, pentru a încuraja dezvoltarea serviciilor inovatoare, pentru a asigura ocuparea forţei de muncă şi creşterea economică în conformitate cu Strategia de la Lisabona şi pentru a transforma industria europeană într-un lider global în comunicaţiile electronice;

29. este convins că, în viitor, se vor oferi pachete şi mai sofisticate, faţă de pachetele cu triplă funcţionalitate deja existente, care oferă telefonie vocală, acces la internet şi televiziune, şi că, drept rezultat, graniţele dintre produsele şi serviciile din domeniul comunicaţiilor electronice se vor estompa tot mai mult;

30. consideră că, pe lângă abordarea din perspectiva pieţei, ar trebui să se acorde atenţie şi asigurării accesului tuturor la piaţa spectrului de frecvenţe; constată că, pe lângă oferirea acestui acces, trebuie asigurată o infrastructură de informaţii, cunoştinţe şi tehnologii prin intermediul educaţiei sau al posibilităţilor de formare alternative;

31. constată că diferenţele dintre regimurile statelor membre de alocare şi exploatare a spectrului de frecvenţe sunt semnificative şi că reprezintă obstacole majore pentru asigurarea bunei funcţionări a unei pieţe unice;

32. invită statele membre să promoveze măsurile de cooperare consolidată între autorităţile de gestionare a spectrului de frecvenţe, să analizeze domeniile în care alocarea comună de frecvenţe ar permite apariţia unor noi tehnologii şi servicii, să intensifice schimburile de informaţii şi să înlăture constrângerile de reglementare ultraprescriptive;

33. subliniază că, pentru tranziţie, e nevoie de timp şi, în consecinţă, solicită o abordare treptată în acest domeniu; este de părere că trebuie luate în considerare efectele asupra reţelelor mai mici, în special reţele locale fără fir, pentru care, în prezent, nu se solicită licenţă şi că trebuie promovat accesul universal la sistemele în bandă largă, în special în mediul rural;

34. subliniază potenţiala valoare a spectrului de frecvenţe eliberat prin trecerea la tehnologia digitală (frecvenţe recuperate), care ar putea mări disponibilitatea la scară largă a sistemelor în bandă largă mobile/ fără fir accesibile ca preţ, inclusiv în mediul rural;

35. solicită stabilirea unor definiţii clare ale drepturilor şi obligaţiilor, pentru a promova securitatea juridică; subliniază că este important să se facă distincţie între furnizorii de infrastructură şi furnizorii de servicii de comunicaţii electronice şi să se evite crearea de monopoluri;

36. încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului şi Comisiei.

[1] JO L 108, 24.4.2002, p.1.

[2] JO L 108, 24.4.2002, p. 33.

[3] JO L 108, 24.4.2002, p. 51.

[4] JO L 108, 24.4.2002, p. 21.

[5] JO L 108, 24.4.2002, p. 7.

[6] JO C 291 E, 30.11.2006, p. 133.

[7] JO L 344, 27.12.2005, p. 38.

[8] JO L 93, 12.4.2005, p. 42.

[9] JO L 78, 25.3.2003, p. 12.

[10] JO C 280 E, 18.11.2006, p. 115.

--------------------------------------------------