[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 9.11.2007

COM(2007) 691 final

COMUNICAREA COMISIEI

Crearea unui spaţiu aerian comun cu Israel

1. INTRODUCERE

În comunicarea sa cu titlul „Dezvoltarea agendei politicii externe comunitare în domeniul aviaţiei”[1], Comisia a subliniat importanţa creării unui spaţiu aerian comun cu vecinii estici şi cu cei sudici. Obiectivul final este apropierea dintre UE şi partenerii săi de la frontierele orientală şi meridională, în scopul de a împărtăşi aceleaşi reguli în materie de operaţiuni de piaţă. Consiliul Uniunii Europene din 27 iunie 2005 a susţinut acest obiectiv în „Concluziile privind dezvoltarea agendei politicii externe comunitare în domeniul aviaţiei”, în care a salutat progresul în ceea ce priveşte crearea, până în 2010, a unui spaţiu aerian comun extins care să includă ţările vecine UE.

Îmbunătăţirea relaţiilor în materie de aviaţie dintre UE şi vecinii săi, cu scopul final de a crea un spaţiu aerian comun, reprezintă un pas important către continuarea dezvoltării din punct de vedere economic a industriei aviatice europene. Zborurile către destinaţii din ţările învecinate UE reprezintă 19% din totalul traficului aerian cu plecare din UE, o piaţă care este cu doar câteva procente mai mică decât pieţele din America de Nord. UE a integrat deja pieţele de aviaţie din Elveţia, Norvegia şi Islanda, iar în iunie 2006 Comunitatea şi statele membre au semnat acordul de instituire a spaţiului aerian comun european (ECAA-SACE) cu Balcanii de Vest, urmat de semnarea primului acord euro-mediteranean în domeniul aviaţiei, cu Maroc, în decembrie 2006.

Israel este un partener-cheie al UE în Orientul Mijlociu şi în contextul politicii europene de vecinătate. Relaţiile dintre UE şi Israel sunt guvernate de parteneriatul euro-mediteranean instituit prin Acordul de asociere dintre UE şi Israel şi de dimensiunea regională a procesului de la Barcelona (Barcelona Process). Acordul de asociere subliniază obiectivul consolidării cooperării în domeniul transporturilor (articolul 53), prevede cooperarea între părţi în materie de reglementare, în special în domeniile siguranţei şi securităţii aeriene şi încurajează cooperarea în domeniile tehnologic şi al cercetării în sectorul transporturilor, inclusiv al transportului aerian.

Mai mult decât atât, în decembrie 2004, ambele părţi au aprobat un plan de acţiune comun între Israel şi UE în contextul politicii europene de vecinătate, care are scopul de a sprijini obiectivul Israelului de a continua integrarea în structurile economice şi sociale europene. Planul de acţiune a intrat în vigoare în aprilie 2005. Priorităţile concrete identificate în planul de acţiune se referă la o mai strânsă cooperare în domeniul aviaţiei civile, inclusiv a managementului drepturilor de trafic (implicarea în cadrul Cerului Unic European), la aspecte legate de siguranţă şi securitate, la un acord de recunoaştere reciprocă cu privire la navigabilitate şi la explorarea posibilităţilor de încheiere a unui acord aerian global între cele două entităţi.

Israelul, decis să ajungă la o mai strânsă cooperare cu UE, şi-a manifestat interesul de a deschide negocieri cu privire la un acord aerian cuprinzător, precum şi hotărârea de a reexamina, împreună cu UE, cadrul internaţional al transporturilor aeriene. A fost înfiinţat un comitet interministerial israelian, cu sarcina de a analiza posibilităţile de adâncire a relaţiilor în materie de aviaţie cu UE; în aprilie 2007, acesta a adoptat o recomandare de deschidere fără întârziere a negocierilor în scopul încheierii unui acord aerian global cu UE.

În ceea ce priveşte cadrul legal, ca o consecinţă a hotărârilor legate de cauzele „cer deschis” ale Curţii Europene de Justiţie din 5 noiembrie 2002, acordurile bilaterale dintre statele membre şi Israel trebuie modificate, unele dintre prevederile acestora, în special cele care nu autorizează transportatorii aerieni comunitari să zboare către Israel decât cu plecare din ţările lor de origine, nefiind compatibile cu dreptul comunitar. Comisia a primit un mandat „orizontal” de negociere cu ţări terţe a modificărilor necesare la acordurile bilaterale. Recursul la acest mandat orizontal, încă din 2005, şi-a dovedit eficacitatea cu modificarea unui număr semnificativ de acorduri bilaterale pentru a le aduce în acord cu dreptul comunitar.

Comisia Europeană a invitat Israelul să deschidă negocieri orizontale în vederea rezolvării aspectelor juridice ridicate de Curtea Europeană de Justiţie în cauzele „cer deschis” şi a creării unei baze solide pentru dezvoltarea viitoare a relaţiilor din domeniul aviaţiei dintre Israel şi UE. Partea israeliană şi-a manifestat preferinţa pentru desfăşurarea de negocieri orizontale în paralel cu negocierile pentru încheierea unui acord aerian global. Trebuie remarcat faptul că, în cadrul negocierilor cu Marocul s-a urmat o abordare asemănătoare; şi în acest caz, acordul orizontal a fost iniţiat de părţi imediat după deschiderea negocierilor pentru încheierea unui acord global în domeniul aviaţiei.

În consecinţă, prezenta comunicare recomandă Consiliului să autorizeze Comisia să iniţieze negocieri în vederea încheierii unui acord global privind un spaţiu aerian comun cu Israel, care să cuprindă atât aspecte legate de deschiderea pieţei, precum şi un proces paralel de cooperare în materie de reglementare şi/sau de convergenţă, în special în domenii prioritare cum ar fi siguranţa şi securitatea aeriană, protecţia mediului şi aplicarea normelor în materie de ajutoare de stat şi de concurenţă în scopul garantării de condiţii de concurenţă echitabile, corecte şi egale pentru toate părţile implicate.

2. CADRUL EXISTENT

UE este cel mai mare partener comercial al Israelului, care este, la rândul său, unul dintre cei mai importanţi parteneri comerciali din zona Euromed ai UE, cu un volum total al schimburilor comerciale de aproape 23 de miliarde de euro în 2005. UE este principala sursă de importuri pentru Israel şi cea de-a doua mare destinaţie de export a acestuia. Cu excepţia diamantelor, schimburile comerciale cu UE au reprezentat 35% din schimburile comerciale totale ale Israelului. În cadrul Acordului de asociere euro-mediteranean, UE şi Israel au convenit liberalizarea comerţului cu produse industriale.

Israelul a fost prima ţară din afara UE care s-a asociat Programulului-cadru pentru cercetare şi dezvoltare tehnologică al Comunităţii Europene. Statutul special al Israelului este rezultatul înaltei sale capacităţi ştiinţifice şi de cercetare şi al reţelei solide de relaţii trainice de cooperare ştiinţifică şi tehnică cu UE.

Mai mult decât atât, UE şi Israel au iniţial un acord privind participarea Israelului la Galileo, programul european de radionavigaţie prin satelit. Aceste aspecte demonstrează fără echivoc angajamentul Israelului către o integrare tot mai profundă în cadrul programelor şi activităţilor UE.

În ceea ce priveşte cooperarea în sectorul transporturilor, au avut loc discuţii fructuoase între Israel şi UE cu referire la un oficiu comun de transport israelo-palestinian, care să asiste în legătură cu aspectele practice ale planificării comune în acest sector.

În ceea ce priveşte aviaţia, pieţele din UE şi Israel sunt strâns legate. Israelul are acorduri aeriene bilaterale cu majoritatea statelor membre, ceea ce reprezintă un indicator al importanţei relaţiilor din sectorul aviaţiei dintre UE şi acest vecin deosebit de important. Pentru Israel, UE este cea mai importantă piaţă aeriană, reprezentând 4,54 milioane din totalul de 8,59 milioane (adică 54%) de zboruri internaţionale de pasageri dinspre şi către Israel. În mod similar, Israel reprezintă pentru UE cea mai importantă piaţă aeriană din Orientul Mijlociu, cu un ridicat potenţial de creştere. Zborurile de pasageri dintre UE şi Israel au crescut în medie cu 2,7% între 1995 şi 2005, în ciuda preocupărilor cu privire la securitate. Se aşteaptă ca această cifră să continue să evolueze pozitiv, urmând creşterea medie previzionată de IATA, cu 6,6%, a numărului de pasageri care vor călători între Europa şi Orientul Mijlociu în perioada 2005-2009. Cele mai mari pieţe individuale active bidirecţional sunt în acest moment Franţa (661 000 pasageri), Regatul Unit (651 000), Germania (626 000), Italia (579 000), Spania (364 000) şi Ţările de Jos (266 000).

Capacitatea disponibilă în totalul pieţei UE-Israel este egal distribuită între transportatorii israelieni şi cei comunitari. Acest lucru se datorează probabil, în parte, prevederilor cuprinse în acordurile bilaterale privind serviciile aeriene încheiate între statele membre şi Israel, care impun, în general, desemnarea unui singur transportator de către fiecare dintre părţi şi adaptează normele în materie de alocare a capacităţii la necesităţile ambilor transportatori. Se pare că o parte semnificativă a transportului de pasageri israelieni cu escală în UE reprezintă zboruri către SUA care ţin de cea de-a şasea libertate.

În acelaşi timp, Israelul reprezintă pentru Europa o piaţă turistică în creştere. În 2004, 1,5 milioane de turişti au vizitat Israelul, dintre care 89% (1,34 milioane) au ales să călătorească pe calea aerului. Această cifră reprezintă o creştere de 42% faţă de 2003, însă de doar 56% faţă de anul 2000. Pe de altă parte, chiar şi această revenire modestă sugerează potenţialul semnificativ de creştere rapidă, în strânsă legătură cu situaţia politică. Întrucât majoritatea turiştilor preferă să călătorească pe calea aerului, creşterea turismului va avea ca rezultat o cerere crescândă de servicii aeriene. În ceea ce priveşte traficul aerian extern, numărul de pasageri israelieni care au zburat către alte ţări a depăşit substanţial numărul de vizitatori străini în Israel înregistrat din 2000.

Sectorul aviatic israelian

Piaţa israeliană a transporturilor aeriene este dominată de El Al Israeli Airlines. El Al Israeli Airlines este unicul transportator israelian care prestează servicii regulate către/dinspre Israel, cu toate că liniile de charter Arkia, Israair şi Sun d’Or oferă servicii pe distanţe scurte şi medii. Sun d’Or este o filială a liniilor aeriene El Al, deţinută în întregime de acestea. În cazul companiilor aeriene israeliene, sunt dominante serviciile prin puncte fixe.

Pentru transportatorii comunitari care operează la nivel mondial şi îşi pot repartiza traficul către o gamă variată de destinaţii intercontinentale, Israelul este o piaţă care ţine de cea de-a şasea libertate destul de interesantă, precum şi o piaţă de origine şi de destinaţie la fel de importantă. Pentru transportatorii mici/nou-intraţi pe piaţă, în special noua categorie de transportatori low-cost, Israelul oferă oportunităţi interesante de servicii prin puncte fixe.

Israelul a încheiat acorduri bilaterale de servicii aeriene cu 21 de state membre, precum şi cu un număr important de alţi parteneri internaţionali. Israelul este un vechi membru al Organizaţiei Aviaţiei Civile Internaţionale (OACI) şi semnatar al altor acorduri aeriene multilaterale importante. Cu toate acestea, politica israeliană în domeniul aviatic s–a menţinut prudentă şi conservatoare iar, până în prezent, Israelul a ezitat să liberalizeze acorduri istorice cu statele membre în sectorul transportului aerian. Invitaţia guvernului israelian de deschidere a negocierilor în domeniul aviatic la nivelul Comunităţii arată o dorinţă clară de explorare a posibilităţilor de deschidere a pieţelor transportului aerian.

În ceea ce priveşte integrarea regională a pieţelor transportului aerian, Israelul a încercat până în prezent, prin eforturi bilaterale, să-şi extindă în mod selectiv şi să-şi consolideze relaţiile cu statele vecine şi cu cele din regiune. Aceste eforturi au suferit constrângeri serioase din cauza situaţiei politice delicate din regiune. Abordarea UE cu privire la crearea unui spaţiu aerian comun are potenţialul de a oferi Israelului noi oportunităţi de cooperare regională, inclusiv de armonizare legislativă prin adoptarea de standarde comune euro-mediteraneene de înaltă fiabilitate.

În materie de reglementare, Israelul respectă cu foarte mare seriozitate obligaţiile impuse de OACI şi susţine în mod proactiv coerenţa şi calitatea procesului de reglementare la nivel internaţional în domeniul aviatic. Transporturile aeriene israeliene se bucură de o solidă reputaţie în materie de siguranţă, iar măsurile de securitate aeriană israeliană sunt probabil unele dintre cele mai stricte din lume. Interesul Israelului şi acţiunile sale în domeniul protecţiei mediului reprezintă un exemplu extrem de pozitiv. Angajaţii din companiile aeriene israeliene se bucură de o protecţie socială ridicată şi dau dovadă de un înalt nivel de profesionalism. Procesul de acordare a licenţelor de operare companiilor aeriene este unul foarte riguros. În acest moment, subiectul legat de continuarea exceptării transporturilor aeriene de la normele în materie de concurenţă se află într-o dezbatere intensă.

Israelul aplică standarde ridicate cu privire la funcţionarea şi reglementarea transporturilor aeriene, ceea ce oferă o bază solidă pentru convergenţa normativă cu aquis -ul comunitar în domeniul aerian prin recunoaştere reciprocă. AESA şi Israel au semnat deja un acord de lucru cu privire la certificările privind navigabilitatea.

3. CONTINUAREA CONSOLIDăRII RELAţIILOR CU UN VECIN DE PRIMă IMPORTANţă

În mai 2007, în urma recomandărilor comitetului interministerial israelian, guvernul israelian a propus în mod oficial Comisiei deschiderea de negocieri cuprinzătoare cu privire la sectorul aerian.

Se poate constata că Israelul adoptă o abordare liberală cu privire la serviciile aeriene între statele membre şi facilitând în acelaşi timp un accesul pe piaţa israeliană. Pe lângă frecvenţe săptămânale crescute, Israelul a mai fost de acord, în anumite cazuri, cu creşterea reciprocă a numărului de transportatori autorizaţi să opereze între statele membre şi Israel. Aceste aspecte dovedesc angajamentul puternic al Israelului de a iniţia negocieri cu privire la sectorul aviatic cu Comunitatea, negocieri care ar putea avea drept rezultat adâncirea integrării pieţelor.

4. BENEFICIILE şI VALOAREA ADăUGATă ALE UNEI ABORDăRI LA NIVEL COMUNITAR

Sectorul aviaţiei civile (inclusiv infrastructura, operatorii şi alţi actori din industria aviatică) reprezintă o componentă semnificativă a economiei europene. Operatorii de transport aerian luaţi separat reprezintă în jur de 0,6% din valoarea adăugată produsă în cadrul UE şi asigură peste 400 000 de locuri de muncă (0,4% din numărul total de angajaţi din economia nonfinanciară)[2], în vreme ce întregul sector aerian asigură aproximativ 3 milioane de locuri de muncă în UE. Crearea unei pieţe aeriene unice începând cu anii '90 a contribuit în mod semnificativ la dinamizarea şi eficientizarea sectorului şi a adus beneficii economice şi sociale importante. Între 1992 şi 2003, numărul de rute intracomunitare a crescut cu peste 40%. Principalii transportatori comunitari au cunoscut o creştere a productivităţii de 87% între 1990 şi 2002[3]. Cu toate acestea, întregul potenţial al pieţei interne nu pare să se realizeze înainte ca Comunitatea să acţioneze ca o entitate unică, cu eforturi coordonate din partea statelor membre în ceea ce priveşte relaţiile din domeniul aviatic cu ţări terţe, ori de câte ori aceste eforturi coordonate pot crea valoare adăugată în beneficiul industriei aeriene europene şi al utilizatorilor acesteia. În plus, experienţa câştigată de UE în acest sens este văzută de unele ţări terţe ca fiind foarte valoroasă. Acest lucru este cu atât mai adevărat pentru Israel, cu care UE doreşte crearea unei relaţii privilegiate.

Statele membre şi Israel au negociat în trecut acorduri bilaterale privind serviciile aeriene restrictive, care prevedeau un nivel redus de deschidere a pieţei şi condiţii de piaţă stricte pentru operatori. Majoritatea acordurilor încă prevăd o singură destinaţie pentru câte un singur transportator al fiecărei părţi, ceea ce restricţionează practic accesul pe piaţă la doar doi transportatori. Mai mult decât atât, în multe cazuri, denumirea şi frecvenţele se negociază prin referire la două oraşe, ceea ce restricţionează şi mai mult accesul pe piaţă. În concluzie, actualul sistem de acorduri bilaterale privind serviciile aeriene încheiate între statele membre şi Israel denaturează modelele de trafic şi poate fi în dezavantajul unor transportatori comunitari şi consumatori din anumite state membre. Un acord aerian la nivel comunitar ar institui – la cel mai înalt nivel – condiţii echitabile de concurenţă pentru toţi transportatorii comunitari şi ar permite pasagerilor din toate statele membre să beneficieze de condiţii similare şi de creşterea traficului aerian dintre Israel şi Comunitate.

Un spaţiu aerian comun UE-Israel ar aduce avantaje economice semnificative. Deschiderea pieţei şi recunoaşterea reciprocă a standardelor aviatice ar produce beneficii pentru pieţele aeriene datorită poziţiei geografice şi a strânselor legături economice şi comerciale tradiţionale dintre UE şi Israel.

Ca o consecinţă a deschiderii pieţei, oportunităţile de călătorie oferite pasagerilor din UE şi Israel s-ar înmulţi semnificativ. Numărul de conexiuni directe între UE şi Israel, precum şi numărul global de zboruri au un potenţial important de a intensifica a fluxurile comerciale şi turistice dintre cele două entităţi. Se aşteaptă ca industria aviatică europeană şi, în general, economia europeană să culeagă o parte importantă din beneficiile economice create. Un spaţiu aerian comun ar crea multe noi oportunităţi de piaţă pentru transportatorii aerieni din UE interesaţi să iniţieze activităţi în Israel şi care, în prezent, nu dispun de drepturile de trafic necesare. Acest spaţiu comun ar putea facilita integrarea transportatorilor israelieni în cadrul asociaţiilor existente de transportatori comunitari, permiţând astfel dezvoltarea de produse şi servicii integrate şi o mai bună calitate pentru pasageri, precum şi creşterea eficacităţii prin economii de scară.

În mod evident, o importanţă majoră o va avea garantarea deschiderii şi integrării pieţelor în mod echilibrat, care să ţină seama de alte obiective importante de politică şi care să atenueze eventualele efecte negative. Este esenţial să se garanteze că procesul de deschidere a pieţei este însoţit de un proces paralel de cooperare în materie de reglementare şi/sau de convergenţă în ceea ce priveşte siguranţa, securitatea, aspectele legate de mediu, legislaţia în materie ajutoare de stat şi de concurenţă, asigurându-se astfel condiţii echitabile şi de concurenţă loială pe baza egalităţii de şanse. Pieţele libere necesită un cadru normativ care să garanteze concurenţa loială şi standarde ridicate de securitate şi siguranţă. Cu privire la aspectele de mediu, trebuie să existe o coerenţă între prezentul acord şi angajamentele Comunităţii privind dezvoltarea durabilă. Este important ca acordul să nu restricţioneze competenţa UE de a utiliza instrumente legislative sau economice care să atenueze efectele secundare nedorite ale creşterii traficului aerian, în special în ceea ce priveşte calitatea aerului şi nivelul de zgomot din preajma aeroporturilor, cât şi în ceea ce priveşte contribuţia acestor afecte secundare la schimbările climatice globale.

Interesul politic şi economic al UE impune asigurarea implementării, în cadrul relaţiilor economice cu partenerii săi mediteraneeni, de standarde comune compatibile cu standardele europene (a se vedea, de asemenea, articolul 47 din Acordul de asociere UE-Israel). Acest lucru poate fi garantat prin intermediul unui acord cuprinzător negociat la nivel comunitar, care să prevadă recunoaşterea reciprocă a standardelor şi procedurilor aviatice. Obiectivul final al acordului va fi integrarea sectorului aviatic israelian într-un spaţiu aerian comun cu Uniunea Europeană şi armonizarea legislaţiei prin recunoaştere reciprocă în domenii-cheie ale legislaţiei aviatice europene.

Propunerea unui mandat cuprinzător de negociere cu Israel este în măsură să demonstreze vecinilor UE implicarea acesteia în deschiderea pieţelor, în favorizarea convergenţei normative cu privire la standardele de siguranţă şi de securitate, precum şi implicarea cu privire la dezvoltarea durabilă. Un acord aviatic între UE şi Israel ar putea avea implicaţii economice extinse asupra transporturilor aeriene dintre UE şi alte ţări învecinate de la frontierele sudice, ducând la consolidarea cooperării regionale.

După cum s-a arătat în prezenta comunicare, Israelul şi-a manifestat disponibilitatea de a se integra într-un spaţiu aerian comun cu UE. Acest lucru va necesita din partea Israelului capacitatea de a-şi armoniza standardele aviatice cu cele ale UE, prin recunoaştere reciprocă, instituind astfel un cadru juridic solid pentru relaţiile din sectorul aviatic.

5. CONCLUZII

Prin urmare, Comisia consideră important să ofere Israelului o bază extinsă pentru consolidarea cooperării în domeniul aviaţiei civile. Un acord cu Israelul are potenţialul de a institui un cadru ambiţios care să integreze, pe de o parte, aspecte generale cu privire la aviaţie, cum ar fi cooperarea în materie de reglementare în domeniul siguranţei aeriene, al securităţii aeriene, al managementului traficului aerian, al tehnologiei şi cercetării, precum şi, pe de altă parte, aspecte comerciale şi de cooperare la nivel industrial.

Sectorul aviaţiei civile oferă importante noi oportunităţi de continuare a consolidării cooperării în domeniul transporturilor, precum şi avantaje reciproce pentru Israel şi UE. În consecinţă, este oportun să se depună eforturi pentru a face din transporturile aeriene un domeniu-cheie al cooperării consolidate dintre EU şi Israel, oferindu-i acestuia din urmă încă un exemplu de integrare în structurile şi pieţele europene. Acordul va reprezenta un pas important către crearea unui spaţiu aerian comun între Uniunea Europeană şi vecinii săi mediteraneeni, a cărui realizare este un obiectiv esenţial al politicii externe europene din domeniul aviatic şi un element important al politicii externe a UE.

Un acord privind serviciile aeriene la nivel comunitar va împlini aspiraţiile Israelului către o mai bună integrare în structurile aviatice europene şi va combina beneficiile deschiderii pieţei cu cele oferite de cooperarea în materie reglementară, tehnică şi industrială, în scopul creării de condiţii echitabile de concurenţă pentru operatori şi de avantaje pentru consumatori.

Valoarea politică şi economică adăugată a unui acord privind transporturile aeriene încheiat cu Israelul ar putea - pe termen lung – să încurajeze şi alte ţări din regiune şi să ajute la consolidarea cooperării regionale în Orientul Mijlociu.

În lumina celor prezentate mai sus, Comisia propune negocierea şi încheierea unui acord global de servicii aeriene libere cu Israel şi invită Consiliul să o autorizeze cu privire la deschiderea negocierilor pentru respectivul acord.

Comisia va coopera strâns cu statele membre şi cu toate părţile interesate pertinente pentru a continua dezvoltarea şi atingerea obiectivelor fixate în propunerea de decizie a Consiliului.

[1] COM(2005) 79 final, 11.3.2005.

[2] EUROSTAT Statistics in focus, 37/2005, ISSN 1561-4840

[3] Anexă la comunicarea Comisiei „Dezvoltarea agendei politicii externe comunitare în domeniul aviaţiei”, COM(2005) 79 final