RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 30.4.2007 
COM(2007) 195 final 
  
COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE CONSILIU ŞI PARLAMENTUL EUROPEAN  
Revizuirea Politicii de Mediu 2006  
  
{SEC(2007) 487} 
 
RO 2   RO INTRODUCERE 
În 2006, cadrul politicii de mediu pe te rmen lung a UE s-a consolidat odat ă cu adoptarea 
strategiei de d ezvoltare durabil ă revizuite şi a reglement ării REACH. Aceasta prime şte sprijin 
solid din partea popula ţiei cu 72%1 dintre cet ăţeni în favoarea lu ării mai multor decizii la 
nivelul UE privind protec ţia mediului înconjur ător. Patru categorii principale de aspecte au 
caracterizat în mare anul 2006. 
• Preţurile uleiurilor volatile şi ale gazelor, teama de întrerupere a aliment ării, precum şi 
impactul folosirii energiei asupra schimb ărilor climatice au condus la solicit ări pentru o 
politică energetic ă integrată a UE şi la interesul crescut pentru eficien ţa energetic ă şi 
energiile regenerabile. Revizuir ea Stern cu privire la schimb ările climatice a confirmat 
faptul că aceste costuri ale lipsei de ac ţiune au dep ăşit de departe pe cele ale ac ţiunii 
oportune. 
• Comunicarea privind biodiversitatea şi planul de ac ţi u n e  a l  U E  p â n ă în 2010 şi după 
această dată au fost elaborate pentru a gr ăbi punerea în aplicare a m ăsurilor referitoare la 
biodiversitate. 
• Adoptarea ultimelor trei dintre cele şapte strategii tematice – cu privire la mediul 
înconjurător urban, protejarea solului şi îngrăşăminte – va simplifica şi moderniza cadrul 
pentru acţiunea viitoare. 
• Noua perioad ă de raportare pentru Strategia de la Lisabona a demonstrat c ă statele membre 
acceptă din ce în ce mai mult ca eficien ţa resurselor, schimb ările climatice şi pierderea 
biodiversit ăţii să fie în strâns ă legătură cu dezvoltarea şi locurile de munc ă. 
Prezenta revizuire descrie politica de mediu a UE în timpul anului 2006. În primul rând, 
aceasta rezum ă principalele dezvolt ări ale politicii pentru cele patru priorit ăţi ale celui de-al 
şaselea program de ac ţiune privind mediul înconjur ător. În continuare, analizeaz ă iniţiativele 
pentru o mai bun ă reglementare, care permit societ ăţilor comerciale s ă respecte mai u şor 
normele, iar statelor membre s ă le pună mai uşor în aplicare, ducând în acela şi timp la 
îmbunătăţirea standardelor de mediu. 
Politicile descrise au fost înso ţite de ac ţiuni la nivel interna ţional, inclusiv  de progresele 
importante privind preg ătirea Bulgariei şi României pentru aderarea la UE şi integrarea 
mediului înconjur ător în politicile externe ale CE. Comi sia a propus o strategie de mediu pe 
termen lung2 pentru a aborda degradarea continu ă a mediului mediteranean printr-o cooperare 
mai eficient ă. Aceasta a prezentat de asemenea o propunere pentru un program tematic de 
mediu şi pentru gestiunea durabil ă a resurselor naturale, inclusiv a energiei3. 
                                                 
1 Eurobarometru 2006  
2 COM(2006) 475 
3 COM (2006) 20 
 
RO 3   RO REALIZ ĂRI, TENDIN ŢE ŞI PERSPECTIVE ÎN CEL DE-AL 6-LEA PROGRAM DE 
ACŢIUNE ÎN MATERIE DE MEDIU 
Schimbările climatice  
Aspecte principale  2006 a fost un an al dezbaterilor aprinse privind dependen ţa din ce în ce mai mare a UE fa ţă 
de combustibilii şi gazele din import, pre ţurile în cre ştere ale energiei şi instrumentele de 
soluţionare a schimb ărilor climatice. Leg ătura dintre clim ă şi politicile energetice a fost 
consolidat ă şi s-au încheiat acorduri promi ţătoare cu principalele economii în dezvoltare.  
În cadrul celei de-a doua faze a programului UE privind schimb ările climatice , Comisia a 
adoptat mai multe propuneri, cum ar fi includere a transportului aerian în  sistemul comunitar 
de comercializare a cotelor de emisii de gaze; activitatea a progresat prin revizuirea abord ării 
privind reducerea emisiilor de CO
2 de la automobile; o co municare cuprinzând o posibil ă 
propunere legislativ ă privind captarea şi depozitarea carbonului; op ţiuni politice pentru 
adaptarea la impacturile schimb ărilor climatice. 
Revizuirea pe termen mediu a ca rtei albe privind transportul4 a confirmat c ă protejarea 
mediului înconjur ător reprezint ă unul dintre principale le obiective ale politicii transporturilor. 
La începutul anului 2006 a luat sfâr şit prima perioad ă de respectare a sistemul comunitar de 
comercializare a cotelor de emisii de gaze . Peste 10 000 de instala ţii de creştere a energiei – 
reprezentând aproape jum ătate din emisiile de CO 2 din Europa – au fost obligate s ă-şi 
raporteze emisiile pentru anul 2005. În luna aprilie, pre ţul de reducere a sc ăzut deoarece 
datele prezentau emisii mai mici decât se a ştepta, având drept rezultat un surplus de reduceri. 
În iunie, statele membre au fost obligate s ă îşi anunţe Planul Na ţional de Reducere (PNR) 
pentru perioada 2008-2012, cea de-a doua perioad ă de comercializare, explicând cum vor 
aloca reducerile de emisii în industrie. Comisia a adoptat în noiembrie decizii privind cele 10 
PNR, reducând cantitatea medie de emisii propus ă de statele membre cu aproape 7%. 
La nivel interna ţional, UE a jucat un rol dominant cu ocazia celei de-a doua reuniuni a p ărţilor 
la Protocolul  Kyoto . Reuniunea a realizat progrese în cât eva aspecte: a convenit un plan de 
lucru pentru ac ţiunile viitoare, a stabilit mai multe fonduri mondiale pentru eficien ţa 
energetică şi energiile regenerab ile, pentru adaptarea şi transferul de tehnologie. UE a stabilit 
acorduri bilaterale  cu ţări terţe foarte importante, precum Ch ina, cu privire la schimb ările 
climatice şi s-a angajat într-un dialog bilateral cu al ţi parteneri-cheie. Statele membre 
investesc enorm în proiectele referitoare la reducerea emisiilor în ţările în curs de dezvoltare. 
Eficienţa energetic ă şi energia regenerabil ă pot contribui în mare m ăsură la atingerea 
obiectivelor strategiei europene pentru energie5, şi anume dezvoltare durabil ă, siguranţa 
aprovizion ării şi competitivitate. Comisia a propus în luna octombrie un plan de ac ţiune6 
pentru a reduce utilizarea  de energie cu 20% pân ă în 2020, în compara ţie cu statu-quo-ul. La 
începutul anului 2007, Comisia a propus un pachet privind schimb ările climatice şi energia 
integrată7 pentru o nou ă politică energetic ă pentru Europa . Statelor membre li se solicit ă 
                                                 
4 COM(2006)314 
5 COM(2006)105 
6 COM(2006)545 
7 COM(2007)1, COM(2007)2 
 
RO 4   RO să fie de acord cu un obiectiv de reducere cu 30% a emisiilor de gaze cu efect de ser ă până în 
2020 (în compara ţie cu 1990), dac ă alte ţări industrializate se angajeaz ă în realizarea unor 
obiective ambi ţioase similare. Este necesar ca toate ţările dezvoltate s ă depună aceste eforturi 
pentru a limita înc ălzirea global ă la o creştere de 2° Celsius. Pân ă când se va ajunge la un 
acord, Comisia a propus o reducere unilateral ă de 20% la nivelul UE. Pachetul mai include 
idei pentru înt ărirea cooper ării dintre UE şi ţările în curs de dezvoltare, în special privind 
adaptarea prin intermediul unei „Alian ţe la nivel mondial a politicilor de mediu”8. 
Noi date  
• Cele mai recente date privind emisiile la nivelul UE-15 arat ă o scădere de doar 0,9% din 
1990, în timp ce emisiile la nivelul UE-10 r ămân cu 31,9% sub nivelurile anuale de baz ă. 
Emisiile la nivelul UE-10 sunt proiectate s ă crească, dar vor r ămâne totu şi cu 12% sub 
1990 pân ă în 2010.9 Graţie măsurilor prev ăzute, a folosirii mecanismelor de la Kyoto şi a 
puţurilor de absor ţie a carbonului, UE-15 ar trebui s ă-şi atingă obiectivele stabilite la 
Kyoto pân ă în 2010, fiind îns ă necesare eforturi suplimentare pentru perioada de dup ă 
Kyoto. Este necesar ă stabilirea de noi obiective ambi ţioase pe termen lung.10 
• Incendiile din ce în ce  mai frecvente din p ădurile din nord-estul Eur opei ar putea fi cauza 
principală a poluării cu particule de car bon din Oceanul Arctic, gr ăbind topirea ghe ţarilor 
şi a gheţii mărilor.11 
• Impacturile negative ale secetei la nivelul UE au crescut foarte mult în ultimii 30 de ani. 
Costurile medii anuale s-au dublat între 1976-1990 şi 1991-2006 pentru a ajunge la 5,3 
miliarde €/an între 2001-2006.12 
• Impacturile fizice şi costurile rezultate din cre şterea nivelului m ării la nivelul UE vor cauza 
pagube semnificative. Adaptarea la cre şterea nivelului m ării ar putea reduce costurile totale 
pe termen mediu cu 7 pân ă la 50%, iar pe termen lung cu mai mult de 70%.13 
Perspective pentru 2007 
Comisia: 
• va prezenta o propunere de îmbun ătăţire a func ţionării directivei privind sistemul 
comunitar de comercializare a cotelor de emisii de gaze  pentru cea de-a treia perioad ă 
de angajamente cu începere din 2013. 
• va propune un cadru de reglementare  pentru a promova tehnologiile de captare a  
carbonului şi depozitare geologic ă. 
• va lansa o consultare extins ă cu o carte verde privind adaptarea la schimb ările climatice . 
                                                 
8 Documentul 15164/04 al Consiliului în baza COM(2003)85 
9 Raportul Tech Nr. 6/2006 al SEE. 
10 COM(2006)658 
11 Jurnalul de cercetare geofizic ă, vol.111, 2006 
12 DG Mediu (2006), Deficit de ap ă şi secetă, primul raport interimar  
13 http://peseta.jrc.es  
 
RO 5   RO • va prezenta o decizie cu privire la fondul mondial pentru eficien ţa energetic ă şi energia  
regenerabil ă care vizeaz ă ţările şi teritoriile în tranzi ţie şi în curs de dezvoltare. 
• va emite o comunicare privind deficitul de ap ă şi seceta  pentru a analiza necesitatea 
acţiunii la nivelul UE. 
 
RO 6   RO Natură şi biodiversitate  
Aspecte principale Cadrul general al po liticii UE pentru biodiversitate este pus în aplicare la scar ă largă. Cu toate 
acestea, pierderea biodiversit ăţii continu ă la un nivel f ără precedent. Prin urmare, aproximativ 
două treimi din serviciile pentru ecosistemul mondi al sunt în declin – servicii vitale pentru 
prosperitate şi bunăstare. Sunt necesare eforturi semnif icative pentru a îndeplini obiectivele 
privind oprirea pierderii biodiversit ăţii la nivelul UE pân ă în 2010, reducând semnificativ 
până în 2010 rata pierderii biodiversit ăţii la nivel mondial. 
Comunicarea privind biodiversitatea
14 arată modalitatea de realizare a acestor obiective şi a 
recuperării pe termen lung. Aceasta stabile şte obiective prioritare, ţinte şi măsuri de sprijin 
importante în cadrul unui plan de ac ţiune al UE şi solicită o mai bun ă integrare a 
biodiversit ăţii şi a serviciilor pentru ecosistem în politicile sectoriale şi orizontale. 
Biodiversitatea a constituit tema săptămânii ecologice  în 2006. 
Natura 2000  acoperă în prezent circa 17% din zona de uscat a UE-25 şi 140 000 km2 din zona 
marină. Deşi s-au făcut progrese semnificative în punerea în aplicare a legisla ţiei UE privind 
protecţia naturii în noile state membre, totu şi rămân caren ţe mari. Comisia a adoptat un plan  
de acţiune la nivelul UE privind p ădurile15 pentru a sprijini şi întări gestionarea durabil ă a 
pădurilor şi rolul multifunc ţional al acestora, inclusiv prin m ăsuri pentru biodiversitate şi 
printr-un sistem european de monitorizare a p ădurilor. 
Acordul politic a fost încheiat în cadrul  Consiliului cu privire la viitoarea directivă pentru  
strategia marin ă, ceea ce va permite UE s ă refacă sănătatea ecologic ă a oceanelor şi mărilor 
sale. 
Comisia a adoptat o strategie tematic ă privind protec ţia solului , inclusiv o propunere 
pentru o directiv ă cadru16 care stabile şte un cadru comun de ac ţiune al UE pentru a p ăstra, 
proteja şi reface rapid solurile în star e de deteriorare. Aceasta las ă statelor membre 
flexibilitatea de a o pune în aplicare într-un mod care s ă se potriveasc ă cel mai bine cu 
situaţiile de la fa ţa locului. 
Cea de-a 2-a Perspectiv ă globală asupra biodiversit ăţii reprezint ă o primă evaluare am ănunţită 
şi demonstreaz ă că pierderea biodiversit ăţii continu ă rapid, conform tendin ţelor ilustrate de 
aproape to ţi indicatorii din Convenţia pentru Diversitatea Biologic ă (CDB), punând sub 
semnul riscului realizarea obiectivelor de dezvoltare pentru acest mileniu. Aceasta 
concluzioneaz ă că obiectivul la nivel mondial pentru  2010 de a reduce în mod semnificativ 
rata de pierdere reprezint ă o mare provocare care necesit ă eforturi mai mari, de şi deciziile 
luate cu ocazia celei de-a 8-a conferin ţe a părţilor din martie ofer ă îndrumări solide. 
Conferinţa de la Paris cu privire la „Integrarea biodiversit ăţii în cooperarea european ă pentru 
dezvoltare” a eviden ţiat contribu ţia esenţială a serviciilor de ecosistem la bun ăstarea 
oamenilor, în special pentru cei s ăraci şi a stabilit c ă păstrarea, utilizarea durabil ă şi împărţirea 
echitabilă a beneficiilor rezultate din biodiversitate reprezint ă aspecte de baz ă ale dezvolt ării. 
                                                 
14 COM(2006)216 
15 COM(2006)302 
16 COM(2006)231 
 
RO 7   RO Cea de-a 3-a reuniune în cadrul Protocolului  de la  Cartagina  privind biosecuritatea  a 
convenit asupra documenta ţiei de identificare a OMG-urilor în transporturile interna ţionale de 
bunuri agricole. Aceast ă decizie face ca protocolul s ă fie pe deplin func ţional. 
Pentru combaterea exploat ării forestiere ilegale şi a comer ţului adiacent, UE a început 
negocierile cu Malaiezia, Indonezia şi Ghana pentru primele serii de acorduri bilaterale de 
parteneriat voluntar privind comerţul, administrarea şi aplicarea legii p ădurilor  (CAALP) . 
Noi date 
• Deteriorarea ecosistemului în UE cauzeaz ă pierderi mari, de exemplu incendierea p ădurilor 
în Portugalia cauzeaz ă pierderi anuale în produc ţia de bază de circa 300 milioane de euro.17 
• Numeroase documente au scos în eviden ţă ameninţarea din ce în ce mai mare a 
schimbărilor climatice asupra biodiversit ăţii, de exemplu sub forma extinc ţiilor în mas ă a 
speciilor de plante europene18 şi au avertizat c ă evoluţia nu o va putea împiedica.19 
• Multe ecosisteme şi specii europene continu ă să dispară, dar unele specii avute în vedere 
prin acţiunea de conservare sunt pe cale de recuperare.20 Creşterea suprafe ţelor artificiale 
de-a lungul coastelor europene deterioreaz ă ecosistemele de coast ă.21 
• Ecosistemele marine dominate de om î şi pierd mai repede popula ţiile şi speciile, cu 
consecinţe necunoscute.22 Mai multe specii de pe şti de apă adâncă s-au redus semnificativ 
în ultimele decade din cau za practicilor de pescuit.23 
Perspective pentru 2007: 
• Comisia va finaliza orientările marine  pentru punerea în aplicar e a proiectului Natura 
2000 în mediul marin. 
• În cadrul CDB , vor continua negocierile  pentru regulile interna ţionale privind accesul la 
resursele genetice şi împărţirea beneficiilor. 
• Cea de-a 14-a Conferin ţă a părţilor pentru Convenţia privind comer ţul interna ţional al 
speciilor  pe cale de dispari ţie va fi util ă pentru luarea în considerare a listelor cu noile 
specii pentru controalele comerciale. 
• Comisia va prezenta op ţiuni FLEGT  suplimentare pentru a combate exploatarea forestier ă 
ilegală şi pentru a p ăstra lemnul strâns în mod ilegal departe de pia ţa UE şi va începe s ă 
negocieze acordurile bilaterale de parteneriat voluntar  cu mai multe ţări. 
                                                 
17 Valoarea IEEP (2006) a biodiversit ăţii  
18 Thuiller, W. et al. (2005) Climate change threats to plant diversity in Europe [ Ameninţările 
schimbărilor climatice asupra diversit ăţii plantelor în Europa ] 
19 Parmesan, C. (2006) Ecological and evolu tionary responses to recent climate change [ Răspunsuri 
ecologice şi evolutive la recentele schimb ări climatice ] 
20 Raportul 5/2006 al SEE 
21 Raportul 6/2006 al SEE 
22 Ştiinţă (2006) 314, 787-790 
23 NU (2006) Impactul pescuitului asupra ecosistemelor marine vulnerabile  
 
RO 8   RO • Comisia va prezenta o propunere pentru o poziţie comun ă privind vân ătoarea de balene 
în scopuri comerciale  şi va lucra mai mult la fezabilitatea legisla ţiei viitoare cu privire la 
comerţul cu produse de foc ă. 
 
RO 9   RO Mediul înconjur ător şi sănătate  
Aspecte principale Datele valabile sunt esen ţiale pentru politicile necesare protec ţiei sănătăţii. În cadrul planului  
de acţiune pentru  2004-2010 privind mediul înconjur ător şi sănătate, Comisia a preg ătit 
lansarea unui proiect-pilot UE privind biomonitorizarea uman ă în strânsă colaborare cu statele 
membre. Comisia a revizuit sistemele de informare şi monitorizare în vigoare şi a prezentat 
planul de revizuire şi punere în aplicare a informa ţiilor privind mediul înconjur ător şi 
sănătatea .
24 Deşi metodele de analiz ă a impactului pe care îl are mediul înconjur ător asupra 
sănătăţii umane necesit ă o dezvoltare continu ă, indicaţiile arată că impactul cunoscut al 
mediului înconjur ător asupra s ănătăţii este limitat în cadrul s ănătăţii publice europene în 
ansamblu. 
370 000 de oameni mor în fiecare an înainte de  vreme în Europa din cauza bolilor cauzate de 
poluarea aerului. De aceea, Comisia se preg ăteşte să revizuiasc ă directiva privind limitele de 
emisie la nivel na ţional, stabilind  limite de aplicare începând cu  anul 2020 a celor patru 
substanţe deja reglementate şi posibil şi a emisiilor ini ţiale de MP 2.5. În 2006 au continuat 
negocierile cu Consiliul şi Parlamentul referitor la directiva cadru propus ă privind 
calitatea  aerului . 
Restructurarea pentru reglementarea legisla ţiei privind apa a fost completat ă în continuare de 
adoptarea noilor directive referitoare la apa subteran ă şi apa de baie . 
Comisia a adoptat o strategie tematic ă privind utilizarea durabil ă a îngrăşămintelor,25 
concentrându-se pe produsele pentru protec ţia plantelor care s-ar put ea extinde la biocide. 
Măsurile includ planuri de ac ţiune la nivel na ţional, preg ătire şi interdicţii sau limite privind 
utilizarea îngr ăşămintelor în anumite zone. 
În cadrul strategiei privind mercurul , Comisia a adoptat propuneri pentru o directiv ă26 care 
limitează utilizarea mercurului în anumite dispozitive şi pentru un regulament27 cu privire la 
interzicerea expor turilor din UE şi depozitarea în siguran ţă a mercurului. 
Noi date 
• În Olanda, estim ările aproximative indic ă faptul că 2-5% din totalul afec ţiunilor se pot 
datora polu ării aerului, zgomotului, radonului, razelor ultraviolete naturale şi igrasiei din 
case. Acest procent ar cre şte dacă ar fi incluse efecte mai pu ţin sigure ale expunerii la 
MP.28 
• Se preconizeaz ă ca nanotehnologiile s ă promoveze inovarea şi competitivitatea şi să poată 
oferi solu ţii noi la problemele de mediu, cu toate acestea este important ca orice impact 
posibil asupra mediului şi a sănătăţii, ca rezultat al utiliz ării nanomaterialelor, s ă fie 
înţelese, evaluate şi gestionate. 
                                                 
24 SEC(2006)1461 
25 COM(2006)372 
26 COM(2006)69 
27 COM(2006)636 
28 RIVM (2005) 
 
RO 10   RO Perspective pentru 2007: 
• REACH  intră în vigoare, iar Comisia va ajuta la punerea în aplicare şi la pregătirea 
iniţierii Agen ţiei europene pentru substan ţe chimice. 
• Comisia va prezenta o revizuire pe termen mediu a planului de ac ţiune privind mediul  
înconjurător şi sănătatea . 
• Comisia va prezenta o nou ă propunere de revizuire a directivei privind  limitarea 
emisiilor la nivel na ţional şi a legisla ţiei existente privind emisiile din industrie. Se va 
prezenta de asemenea un plan de punere în aplicare  la nivelul comunit ăţii referitor la 
poluanţii organici permanen ţi. 
• Comisia va prezenta o propunere de revizuire a directivei referit oare la protec ţia 
animalelor  de laborator  pentru a îmbun ătăţi protecţia animalelor şi a stabili un teren de 
desfăşurare la nivelul industriei şi cercetătorilor. 
• UE va urm ări un acord interna ţional obligatoriu privind continuarea ac ţiunilor la nivel 
internaţional privind mercurul în cadrul PNUM. 
 
RO 11   RO Utilizarea resurselor  
Aspecte principale Resursele reprezint ă temelia economiei, dar cererea din ce în ce mai mare la nivel mondial 
pune o presiune şi mai mare asupra mediului înconjur ător. Îmbun ătăţirea eficien ţei resurselor 
şi transformarea modelelor de produc ţie şi consum în unele mai durabile va avea un efect 
benefic asupra mediului, îmbun ătăţind în acela şi timp performan ţa şi competitivitatea 
economic ă. 
Comisia a f ăcut progrese în punerea în aplicare a strategiei tematice pentru utilizarea 
durabilă a resurselor naturale  prin iniţierea centrului european de date pentru mediu privind 
resursele naturale, un juriu interna ţional pentru furnizarea de îndrum ări ştiinţifice şi un forum 
la nivel înalt pentru a orienta dezvoltarea m ăsurilor la nivel na ţional. 
Consiliul pentru mediu a sus ţinut în iunie viziunea pe termen lung a strategiei tematice 
privind prevenirea şi reciclarea de şeurilor  pentru a deveni o „societate european ă de 
reciclare”. Elementele-cheie ale strategiei sunt materializate în  propunerea Comisiei pentru o 
directivă privind de şeurile, în special abordarea referitoare la ciclul vie ţii şi propunerile de 
punere în vigoare a poli ticilor de prevenire a de şeurilor şi activitatea în vederea standardelor 
comune de reciclare. Propuner ea este, în prezent, în discu ţie în Consiliu şi Parlament. M ă
suri 
ulterioare de punere în aplicar e a strategiei constau în Comu nicarea privind produsele derivate 
şi deşeurile industriale, preg ătirea criteriilor pentru momentul  în care fluxurile specifice de 
deşeuri sunt reciclate şi înceteaz ă să mai fie de şeuri şi îmbunătăţirea bazei de cunoa ştere. 
Directivele  RuSP (Restric ţie în utilizarea anumitor substan ţe periculoase) şi DEEE (De şeuri 
de echipamente electrice şi electronice) sunt elaborate pentru a solu ţiona valul în cre ştere a 
deşeurilor de echipamente electrice şi electronice. DEEE solu ţionează gestionarea de şeurilor, 
stabilind ţinte pentru colectarea, recuperarea şi reciclarea separate. RuSP solicit ă substituirea 
unor substan ţe periculoase în noile echipamente puse pe pia ţă după data de 1 iulie 2006. 
Directiva privind vehiculele uzate şi cea privind ambalarea prevăd în mod similar  
interzicerea  metalelor grele. A fost adoptat ă o nouă directivă pentru baterii care interzice 
prezenţa mercurului în toate bateriile şi a cadmiului în cele mai portabile. 
Dezmembrarea riscant ă a navelor reprezint ă la nivel mondial un aspect de mediu, economic şi 
social presant. Navele sunt adesea d ezmembrate pe plajele din Asia în condi ţii neprielnice, 
acolo unde lucr ătorii sunt uci şi sau răniţi din întâmplare sau sunt expu şi la substan ţe toxice. 
Poluarea apelor şi a solului în aceste zone de coast ă afectează habitatele naturale şi terenurile 
pentru pescuit. Comisia a început s ă elaboreze o strategie a UE privind dezmembrarea 
navelor  care se concentreaz ă pe siguranţa şi grija faţă de mediu. 
Noi date 
• Aruncarea criminal ă a deşeurilor periculoase pe Coasta de Azur în 2006 a eviden ţiat că 
statele membre nu pun corect în aplicar e regulile UE privind transportul de şeurilor, în 
special în porturile maritime. Pe parcursul anului 2005, inspec ţiile au scos la iveal ă rate 
ridicate de transporturi ilegale de de şeuri, atingând uneori 48%. 
 
RO 12   RO • Sectoarele de alimente şi băuturi, transport privat şi locuinţe justifică la un loc 70–80% din 
impactul din ce în ce mai d ăunător al consumului as upra mediului înconjur ător.29 
Perspective pentru 2007 
Comisia: 
• va întocmi o carte verde pentru un plan de ac ţiune privind consumul şi produc ţia 
durabile , creând instrumente de tipul pol iticii integrate a produsului şi incluzând eticheta 
ecologică, schemele de gestionare a mediului înconjur ător, politica resurselor şi a 
deşeurilor şi inovaţia. 
• va realiza m ăsuri privind politica industrial ă de ecologizare, plecând de la elemente 
precum pia ţa internă, directiva „Eu-P”, pie ţele cele mai prospere, precum şi de la alte 
elemente de sprijin pe ntru inovare ecologic ă şi cooperare interna ţională. 
• va propune obiective comunitare cu caracter vol untar pentru procurarea de spa ţiu verde 
public  şi oferirea de îndrumare statelor me mbre privind planurile lor de ac ţiune la nivel 
naţional. 
• va da raportul privind punerea în aplicare a planului de ac ţiune pentru tehnologiile  de 
mediu  (PATM), cuprinzând prim ele rezultate ale cooper ării cu statele membre. 
• va sprijini adoptarea tehnologiilor de mediu şi a inovaţiei ecologice prin programul cadru 
al UE  pentru competitivitate şi inovaţie şi cel de-al 7-lea program cadru de cercetare , 
dezvoltare tehnologic ă şi activităţi demonstrative . 
• va lansa ini ţiative pentru a înt ări punerea în aplicare a reglement ării referitoare la 
transportul de şeurilor  şi a directivei privind instala ţiile de primire în porturi , inclusiv 
propuneri legislative aco lo unde este necesar. 
• va prezenta o carte verde privind demontarea navelor.  
                                                 
29 Impactul produselor IPTS (2006) asupra mediului înconjur ător  
 
RO 13   RO POLITICA DE MEDIU ŞI O MAI BUN Ă REGLEMENTARE 
Aspecte principale 
Utilizarea unei mai bune reglement ări pentru a ob ţine rezultate mai bune privind 
punerea în aplicare a acestora şi mediul înconjur ător  
Politica de mediu a dat deja rezultate bune în ceea ce prive şte mediul înconjur ător, dar pe care 
punerea în aplicare mai eficient ă şi mai simpl ă le va îmbun ătăţi şi mai mult. Un aspect 
important legat de o mai bun ă reglementare const ă în asigurarea faptului c ă cerinţele 
administrative de a furniza informa ţii impuse în legisla ţie sunt propor ţionale cu ceea ce este 
necesar pentru o punere în aplicare adecvat ă. 
În timp ce costurile ad ministrative ale legisla ţiei de mediu reprezint ă doar o mic ă porţiune din 
totalul avantajelor care rezult ă de aici, costurile inutile împiedic ă o bună punere în aplicare şi 
trebuie solu ţionate. 
De aceea, Comisia continu ă să pună în aplicare principii de o mai bun ă reglementare în 
alcătuirea politicii de mediu la nivelul UE, urm ărind îmbun ătăţirea proiectului legisla ţiei 
existente şi viitoare. 
Simplificare 
Comisia a continuat în 2006 revizuirea directivelor  legislative de tipul RuSP, DEEE şi CIPP 
(Controlul Integrat pentru Prevenirea Polu ării) ca parte a programului de simplificare în 
desfăşurare .30 Parte din noul program31 constă în propunerea de revizuire a directivei  cadru 
privind de şeurile32. Adoptarea sa ar reuni trei directive existente şi ar clarifica unele 
legislaţii-cheie, puse în aplicare în mod nesatisf ăcător. 
Comisia a propus o directivă pentru protejarea apei de suprafa ţă33 împotriva polu ării – 
stabilind limite pentru 41 de substan ţe periculoase – fapt care abrog ă cinci directive şi elimină 
cerinţele de raportare. Aceasta a în ceput de asemenea efectuarea de revizuiri detaliate în 
vederea simplific ării şi îmbunătăţirea schemelor SGEA  (Sistemul de gestionare ecologic ă şi 
audit al UE)  şi Ecolabel (produs), analizând leg ăturile lor cu alte legisla ţii şi făcându-le mai 
atractive pentru firmele mai mici. 
Legislaţia IEASC (REACH) (Înregistrarea, Evaluarea şi Autorizarea Substan ţelor Chimice) 
a fost adoptat ă în decembrie 2006. Aceasta va înlocui 40 de documente juridice existente, va 
crea un sistem unic pentru toate substan ţele chimice şi va introduce o nou ă agenţie pentru 
substanţele chimice. 
Crearea de noi politici  
Politica de mediu a deschis multe c ăi de proiectare a noilor politici eficace şi eficiente din 
punct de vedere al costurilor, care au deven it în prezent practici standard. Un exemplu îl 
reprezintă analiza de impact; se solicit ă Comisiei s ă evalueze impacturile economice, sociale 
                                                 
30 COM(2005)535 
31 COM(2006)690 
32 COM(2005)667 
33 COM(2006)397 
 
RO 14   RO şi de mediu ale tuturor propunerilor sale impor tante de politici. Politica de mediu a dat na ştere 
la mai mult de 20 de analize de impact – cam o optime din totalul Comisiei. 
Procesul de analiz ă a impactului îmbun ătăţeşte alegerea instrumentelor  politice. De exemplu, 
directiva care stabile şte o infrastructur ă a UE pentru informarea la nivel spa ţial (INSPIRE) , 
în legătură cu care s-a ajuns la un ac ord în 2006, s-a bazat pe o op ţiune care a oferit în linii 
mari acelea şi avantaje, dar care a fost cu 25% mai ieftin ă decât op ţiunea iniţială avută în 
vedere. Noul comitet de analiz ă a impactului  stabilit de Comisie controleaz ă calitatea 
proiectelor sale de analiz ă a impactului. 
Aplicarea legisla ţiei  
Mediul înconjur ător poate fi bine protejat doar dac ă statele membre pun în aplicare legisla ţia 
în mod adecvat. La sfâr şitul anului 2006, existau 420 de cazuri de înc ălcare a dreptului  
comunitar  în ceea ce prive şte legisla ţia de mediu. Comisia continu ă să îmbunătăţească 
soluţionarea acestor cauze. De asemenea, Comisia lucreaz ă în strâns ă legătură cu părţile 
implicate pentru a identifica posibilele dificult ăţi, ca de exemplu în 2006 cu reglementarea  
REACH . Eforturi similare s-au depus în leg ătură cu directiva privind r ăspunderea fa ţă de 
mediul înconjur ător şi directiva cadru privind apa , unde aspectele transfrontaliere fac 
astfel încât o abordare comun ă să fie esenţială. A fost instalat ă o reţea informal ă de punere 
în aplicare a ecologiz ării a speciali ştilor în natur ă şi păduri pentru înt ărirea dialogului privind 
punerea în aplicare. 
Noi date 
• unele studii arat ă că, pentru cazurile analiz ate, costurile legisla ţiei UE pentru mediu sunt 
adesea supraestimate în compara ţie cu costurile suportate în  prezent, cel mai probabil din 
cauza subestim ării inovaţiei determinate de politic ă şi de alţi factori.34  
• Legislaţia de mediu impune circa 4% din costur ile administrative pentru afaceri ale oric ărei 
legislaţii la nivel local, na ţional şi internaţional.35 
• Standardele UE în materie de emisii devin standarde la nivel mondial, de exemplu mai 
mult de 3 miliarde de oameni din Asia beneficiaz ă de vehicule care respect ă standardele 
UE privind emisiile pentru vehicule.36 
• Parcul de ma şini auto european este de 2-3 ori ma i eficient din punct de vedere al 
combustibilului decât cel din SUA, în parte di n cauza taxelor mari pe combustibil care au 
permis introducerea unor îmbun ătăţiri tehnologice importante.37 
Perspective pentru 2007 
Comisia: 
                                                 
34 IVM (2006), DEFRA (2006)  
35 Estimare pe baza datelor din Regatul Danemarcei, Olanda şi Regatul Unit, a se vedea şi COM(2006)691 
36 Consiliul Interna ţional pentru transportul curat  
37 Raportul 1/2006 al SEE 
 
RO 15   RO • va înainta o comunicare privind sistemul repartizat de informare asupra mediului  
înconjurător, legat de INSPIRE . Sistemul va asigura disponibilitatea informa ţiilor, 
eliminând în acela şi timp raportarea şi monitorizarea inutile. 
• va emite o carte verde privind instru mentele care au la baz ă piaţa utilizate în scopuri 
care privesc politica de mediu şi cea energetic ă. Aceasta va analiza elementele posibilele 
pentru revizuirea planificat ă a directivei pentru taxarea energiei şi opţiunile pentru 
utilizarea în continuare a instrumentelor economice în diferite sectoare ale politicii de mediu
38. 
• va revizui orientările comunitare  privind  ajutorul din partea st atului pentru protec ţia 
mediului înconjur ător în vederea adapt ării regulilor la provoc ările politicii de mediu. 
Pentru a simplifica evaluarea, parte din ajutorul mai pu ţin distorsionant oferit de stat pentru 
mediul înconjur ător ar putea fi inclus în reglementarea de scutire în bloc . 
• va înainta un program de conformitate pentru asisten ţă pentru a ajuta întreprinderile 
mici şi mijlocii s ă se conformeze cerin ţelor de mediu. 
• va prezenta o comunicare referitor la punerea în aplicare a  directivei cadru privind apa . 
• împreună cu Agen ţia European ă de Mediu, va lansa sistemul de informare privind  apa 
pentru Europa cu scopul de a îmbun ătăţi disponibilitatea şi calitatea datelor despre ap ă. 
                                                 
38 COM (2007) 140 final. 
 
RO 16   RO CONCLUZII  
Comisia se str ăduieşte permanent s ă îmbunătăţească modul de elaborare şi de punere în 
aplicare a politicii de mediu. Politicile sunt aplicate în prezent la scar ă largă şi sunt adecvate 
pentru o abordare de re glementare mai organizat ă, păstrând în acela şi timp un nivel ridicat de 
protecţie. 
Schimbările climatice se afl ă pe prima pagin ă a agendei politice. Comisia va continua s ă 
elaboreze propuneri de transformare a UE în tr-o economie cu consum redus de carbon şi de a 
atinge obiective pe te rmen lung care vizeaz ă reducerea consumului de CO 2 în cadrul UE şi la 
nivel mondial. Dar, în ciuda reducerii emisiilor, trebuie s ă se anticipeze posibilele efecte ale 
schimbărilor climatice precum şi să se întreprind ă acţiuni în vederea mic şorării daunelor. De 
aceea, Comisia va lansa o dezbatere privind o politic ă de adaptare a UE. 
Reducerea pierderii biodiversit ăţii face parte, de asemenea, dintre primele priorit ăţi ale 
Uniunii. S-au propus m ăsuri importante care trebuie, acum, s ă fie puse în aplicare. La nivel 
internaţional se va pune un accent deos ebit pe gestionarea durabil ă a pădurilor şi pe lupta 
împotriva exploat ării forestiere ilegale şi a comerţului asociat. 
Modelele de consum şi de produc ţie trebuie s ă fie mai solide. Comisia va propune modalit ăţi 
de promovare a eficien ţei energetice, a proiect ării ecologice, a inov ării ecologice şi a 
tehnologiilor curate. Se vor depune ma i multe eforturi pentru a îmbun ătăţi punerea în aplicare 
a legislaţiei de mediu. 
Provocările pe care le aduce mediul înconjur ător pătrund, în prezent, în  toate sectoarele 
politicii. Trebuie s ă se acorde o aten ţie permanent ă modului în care politicile sectoriale 
interacţionează cu mediul şi îl afecteaz ă. Asigurarea unei pie ţe mondiale deschise 
tehnologiilor de mediu, investi ţiilor şi expertizei constituie un ex emplu despre modul în care 
pot contribui alte domenii ale politici i. Cooperarea cu parteneri interna ţionali şi acţiunile 
multilaterale sunt esen ţiale pentru a ne putea p ăstra resursele comune şi sistemele de sprijinire 
a vieţii. Mediul înconjur ător are nevoie de angajame ntul nostru, al tuturor.