COMISIA EUROPEANĂ Bruxelles, 3.3.2017 COM(2017) 110 final 2017/0046(NLE) Propunere de DECIZIE A CONSILIULUI referitoare la poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene,

în Comitetul mixt al SEE în legătură cu modificarea

anexei IV (Energie) la Acordul privind SEE



(al treilea Pachet privind Energia)



EXPUNERE DE MOTIVE 1.CONTEXTUL PROPUNERII •Motivele și obiectivele propunerii Proiectul de decizie a Comitetului mixt al SEE (anexat la propunerea de decizie a Consiliului) are ca scop modificarea anexei IV (Energie) la Acordul privind SEE, în vederea încorporării așa-numitului „al treilea Pachet privind Energia” în Acordul privind Spațiul Economic European (denumit în continuare „Acordul privind SEE”). Actele juridice relevante sunt: 1.Regulamentul (CE) nr. 713/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 de instituire a Agenției pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei, 2.Regulamentul (CE) nr. 714/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind condițiile de acces la rețea pentru schimburile transfrontaliere de energie electrică și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1228/2003, 3.Regulamentul (CE) nr. 715/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1775/2005, 4.Regulamentul (UE) nr. 543/2013 al Comisiei din 14 iunie 2013 privind transmiterea și publicarea datelor pe piețele energiei electrice și de modificare a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 714/2009 al Parlamentului European și al Consiliului, 5.Directiva 2009/72/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind normele comune pentru piața internă a energiei electrice și de abrogare a Directivei 2003/54/CE, 6.Directiva 2009/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 privind normele comune pentru piața internă în sectorul gazelor naturale și de abrogare a Directivei 2003/55/CE, 7.Decizia 2010/685/UE a Comisiei din 10 noiembrie 2010 de modificare a secțiunii 3 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 715/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale, 8.Decizia 2012/490/UE a Comisiei din 24 august 2012 referitoare la modificarea anexei I la Regulamentul (CE) nr. 715/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale. •Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică Proiectul atașat de decizie a Comitetului mixt extinde politica deja existentă a UE la statele AELS care fac parte din SEE (Norvegia, Islanda și Liechtenstein). •Coerența cu alte politici ale Uniunii Extinderea acquis-ului UE la statele AELS care fac parte din SEE, prin încorporarea acestuia în Acordul privind SEE, se realizează în conformitate cu obiectivele și principiile acestui acord care vizează instituirea unui Spațiu Economic European dinamic și omogen, bazat pe norme comune și pe condiții de concurență egale. Aceste eforturi privesc toate politicile din domeniul liberei circulații a mărfurilor, persoanelor, serviciilor și capitalului, precum și politicile orizontale și de sprijin specificate în Acordul privind SEE. 2.TEMEI JURIDIC, SUBSIDIARITATE ȘI PROPORȚIONALITATE

•Temei juridic Actele legislative care urmează să fie încorporate în Acordul privind SEE se întemeiază pe articolul 53 alineatul (1) și pe articolele 62 și 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Articolul 1 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2894/94 al Consiliului privind normele de punere în aplicare a Acordului privind SEE prevede stabilirea de către Consiliu, pe baza unei propuneri a Comisiei, a poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii cu privire la astfel de decizii. Comisia prezintă, în cooperare cu SEAE, proiectul de decizie a Comitetului mixt al SEE, în vederea adoptării acestuia de către Consiliu, ca poziție a Uniunii. Comisia speră să poată prezenta acest document în cel mai scurt timp în Comitetul mixt al SEE. •Subsidiaritate (pentru competență neexclusivă) Propunerea respectă principiul subsidiarității din motivul expus mai jos. Obiectivul prezentei propuneri, și anume asigurarea omogenității pieței interne, nu poate fi realizat în mod suficient de către statele membre și, prin urmare, având în vedere efectele sale, poate fi mai bine realizat la nivelul Uniunii. Procesul de încorporare a acquis-ului UE în Acordul privind SEE se desfășoară în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2894/94 al Consiliului din 28 noiembrie 1994 privind normele de punere în aplicare a Acordului privind Spațiul Economic European, care confirmă abordarea adoptată. •Proporționalitate În conformitate cu principiul proporționalității, propunerea nu depășește ceea ce este necesar în vederea atingerii obiectivului său, și anume asigurarea omogenității pieței interne. •Alegerea instrumentului În conformitate cu articolul 98 din Acordul privind SEE, instrumentul ales este o decizie a Comitetului mixt al SEE. Comitetul mixt al SEE asigură punerea efectivă în aplicare și funcționarea Acordului privind SEE și, în acest scop, ia decizii în cazurile prevăzute de Acordul privind SEE. 3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX-POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI •Obținerea și utilizarea avizului experților și evaluarea impactului În cadrul pregătirii celui de al treilea Pachet privind Energia, Comisia a efectuat o evaluare a impactului pentru a analiza opțiunile de politică referitoare la finalizarea pieței interne a gazelor și a energiei electrice. Evaluarea impactului a inclus o consultare a părților interesate. În total, 339 de chestionare au fost completate de organizații din 19 țări. În plus, 73 de chestionare au fost trimise unor organizații care nu sunt legate de o anumită țară. Decizia atașată a Comitetului mixt al SEE vizează doar extinderea sistemului actual la statele AELS care fac parte din SEE. 4.IMPLICAȚII BUGETARE

Statele AELS care fac parte din SEE vor contribui financiar la funcționarea Agenției pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (ACER). Contribuția financiară a acestora va respecta articolul 82 alineatul (1) litera (a) din Acordul privind SEE, care prevede că statele AELS care fac parte din SEE contribuie financiar la activitățile UE la care participă, pe baza unui factor de proporționalitate. Contribuțiile statelor AELS care fac parte din SEE se vor adăuga la liniile bugetare ale UE pentru activitățile în cauză. Este oportun să se sublinieze că veniturile suplimentare obținute în acest context nu conduc la resurse suplimentare de personal pentru agenție. 5.ALTE ELEMENTE Toate dispozițiile esențiale ale celui de al treilea Pachet privind Energia, cu drepturile și obligațiile reciproce, trebuie încorporate în Acordul privind SEE. AELS a solicitat adaptările expuse în continuare. Participarea la Agenția pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (ACER) Autoritățile naționale de reglementare din statele AELS vor participa pe deplin la activitățile Agenției și ale tuturor organismelor pregătitoare, inclusiv ale grupurilor de lucru, comitetelor și grupurilor operative ale Agenției, la activitățile Consiliului de administrație și la activitățile Consiliului autorităților de reglementare, fără a avea drept de vot. Având în vedere că autoritățile naționale de reglementare din statele AELS nu vor avea drept de vot în Consiliul autorităților de reglementare al Agenției, aceste state nu conferă Agenției competența de a adopta decizii. Întrucât statele AELS nu pot face obiectul unei decizii a Agenției, este necesar un mecanism alternativ. În cazurile care implică unul sau mai multe state AELS, Autoritatea AELS de Supraveghere ar trebui să fie autorizată să adopte decizii adresate autorităților naționale de reglementare din statele AELS. Deciziile Autorității AELS de Supraveghere se vor baza pe proiecte elaborate de Agenție. Prin cooperare și schimb de opinii, Autoritatea AELS de Supraveghere și Agenția vor asigura coerența deciziilor referitoare la chestiuni similare. Prin urmare, Agenția va avea dreptul de a participa pe deplin la activitatea Autorității AELS de Supraveghere și viceversa. Principiul general al mecanismului este că Autoritatea AELS de Supraveghere va emite decizii obligatorii pentru autoritățile naționale de reglementare din statele AELS în cazurile în care Agenția are autoritatea de a emite decizii obligatorii pentru UE. Mecanismul va asigura o soluție echilibrată. În ceea ce privește statele AELS, Agenția va asista, în măsura în care este necesar și atunci când este necesar, Autoritatea AELS de Supraveghere sau Comitetul permanent, după caz, în exercitarea funcțiilor lor. Agenția va informa Autoritatea AELS de Supraveghere atunci când, în conformitate cu prezentul regulament, va elabora un proiect pentru aceasta. Autoritatea AELS de Supraveghere va stabili un termen limită în care autoritățile naționale de reglementare din statele AELS vor fi autorizate să își exprime opiniile cu privire la chestiunea respectivă, ținând seama pe deplin de urgența, complexitatea și posibilele consecințe ale acesteia. Autoritățile naționale de reglementare din statele AELS pot solicita Autorității AELS de Supraveghere să își reexamineze decizia. Autoritatea AELS de Supraveghere transmite solicitarea respectivă Agenției. În acest caz, Agenția ia în considerare elaborarea unui nou proiect pentru Autoritatea AELS de Supraveghere și răspunde fără întârzieri nejustificate.

Dacă modifică, suspendă sau retrage o decizie paralelă cu decizia adoptată de Autoritatea AELS de Supraveghere, Agenția elaborează, fără întârzieri nejustificate, un proiect pentru Autoritatea AELS de Supraveghere, care are același efect. În caz de dezacord între Agenție și Autoritatea AELS de Supraveghere în ceea ce privește aplicarea prezentelor dispoziții, directorul Agenției și Colegiul Autorității AELS de Supraveghere convoacă, ținând seama de urgența chestiunii și fără întârzieri nejustificate, o reuniune pentru a se ajunge la un consens. Dacă nu se ajunge la un consens, directorul Agenției sau Colegiul Autorității AELS de Supraveghere poate solicita părților contractante să supună chestiunea atenției Comitetului mixt al SEE; acesta o tratează în conformitate cu articolul 111 din acord, care se aplică mutatis mutandis. În conformitate cu articolul 2 din Decizia nr. 1/94 a Comitetului mixt al SEE din 8 februarie 1994 de adoptare a regulamentului de procedură al Comitetului mixt al SEE (JO L 85, 30.3.1994, p. 60), în cazuri urgente, o parte contractantă poate solicita organizarea imediată a unei reuniuni. Fără a aduce atingere prezentului punct, o parte contractantă poate oricând, din proprie inițiativă, să supună chestiunea atenției Comitetului mixt al SEE, în conformitate cu articolul 5 sau cu articolul 111 din Acordul privind SEE. Exemple de justificări și de soluții propuse pentru diferitele acte juridice Directiva 2009/72/CE Articolul 44 alineatul (2) – „mici sisteme izolate” și derogări Justificare: Islanda: Islanda este considerată în prezent „mic sistem izolat” în sensul articolului 2 punctul 26 din Directiva anterioară privind energia electrică (Directiva 2003/54/CE). Prin urmare, derogarea prevăzută la articolul 15 din directiva respectivă se aplică Islandei. Islanda este în continuare un sistem izolat în sensul noii Directive privind energia electrică (Directiva 2009/72/CE), întrucât nu are legături transfrontaliere. Consumul actual de energie electrică al Islandei este mai mare decât cel corespunzător unui „mic sistem izolat” în sensul articolului 2 punctul 26 din Directiva 2009/72/CE. Consumul anual curent este de aproximativ 17 TWh, în timp ce pragul pentru mici sisteme izolate este de 3 TWh în anul 1996. Cu toate acestea, partea din sistem care deservește gospodăriile și întreprinderile mici continuă să fie relativ mică, întrucât există în total circa 320 000 de locuitori și 124 000 de gospodării, care, împreună cu mica industrie, consumă aproximativ 20 % din producția totală de energie electrică. Prin urmare, se înregistrează aceeași situație cu cea prevăzută de Directiva 2003/54/CE, întrucât sistemul este compus din mici operatori de rețea de distribuție, care au un număr relativ mic de angajați și a căror activitate de exploatare a rețelei se desfășoară, în consecință, pe scară mică. În concluzie, este în continuare valabil argumentul conform căruia, în cazul în care apar probleme substanțiale în exploatarea unor astfel de sisteme după intrarea în vigoare a directivei, ar trebui să existe posibilitatea de a solicita o derogare de la dispozițiile relevante, astfel cum i s-a permis Islandei prin Directiva 2003/54/CE. Prin urmare, posibilitatea de a solicita o derogare de la articolele 26, 32 și 33, care a fost acordată Maltei, ar trebui acordată și Islandei. Operatorul rețelei de transport al energiei electrice din Islanda este în prezent separat din punct de vedere juridic și funcțional în conformitate cu Directiva 2003/54/CE. În actualele circumstanțe, separarea structurilor de proprietate ale acestui operator ar fi problematică. Prin urmare, derogarea de la articolul 9 din Directiva 2009/72/CE, care a fost acordată Ciprului, Luxemburgului și/sau Maltei, ar trebui acordată și Islandei. Liechtenstein: În prezent, Liechtenstein beneficiază de o derogare de la dispozițiile referitoare la separare prevăzute la articolul 10 din Directiva 2003/54/CE. Acest lucru se datorează caracteristicilor specifice ale Liechtensteinului, care este o țară foarte mică, dar cu un grad mare de industrializare, și cu aproximativ 36 000 de locuitori, 14 000 de gospodării și 33 000 de locuri de muncă, precum și situației speciale a pieței energiei electrice din Liechtenstein. Țara are o singură societate de producție și distribuție a energiei electrice, LKW, care are acces numai la o conexiune de 110 kV cu Austria și la trei conexiuni de 110 kV cu Elveția. LKW deservește aproximativ 18 300 de clienți finali și acționează ca un operator tipic de rețea de distribuție în sensul Directivei 2009/72/CE. În circumstanțele actuale, separarea operatorului de rețea de transport din Liechtenstein ar fi disproporționată, ținând seama, în special, de articolul 26 alineatul (4) din Directiva 2009/72/CE. În conformitate cu această dispoziție, nu este necesar să se efectueze separarea operatorilor de rețele de distribuție, dacă există mai puțin de 100 000 de clienți racordați sau dacă sunt aprovizionate mici sisteme izolate. Prin urmare, articolul 9 din Directiva 2009/72/CE nu se va aplica Liechtensteinului. Textul adaptării propuse: Articolul 44 alineatul (2): „Articolul 44 alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text: «Articolul 9 nu se aplică Ciprului, Luxemburgului, Maltei, Liechtensteinului și/sau Islandei. De asemenea, articolele 26, 32 și 33 nu se aplică Maltei. Dacă poate demonstra, după intrarea în vigoare a prezentei decizii, că se confruntă cu probleme substanțiale în operarea rețelei sale, Islanda poate solicita derogări de la articolele 26, 32 și 33, care pot fi acordate de către Autoritatea AELS de Supraveghere. Înainte de a lua o decizie, Autoritatea AELS de Supraveghere informează statele AELS și Comisia cu privire la aceste solicitări, ținând seama de cerința de respectare a confidențialității. Decizia respectivă se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.»” Articolul 7 alineatul (2) litera (j) – obiectivele UE privind energia din surse regenerabile Justificare:

Obiectivul de 20 % menționat în acest paragraf este obiectivul UE prevăzut de Directiva 2009/28/CE privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile. Întrucât obiectivul de 20 % este un obiectiv global al statelor membre ale UE, articolul 7 alineatul (2) litera (j) nu ar trebui să se aplice statelor AELS. Textul adaptării propuse: „Articolul 7 alineatul (2) litera (j) nu se aplică statelor AELS.” Articolul 46 – participarea la Comitetul pentru energie electrică Justificare: În prezent, în Acordul privind SEE figurează un text adaptat, asupra căruia s-a convenit de comun acord, referitor la Regulamentul anterior privind distribuția transfrontalieră de energie electrică [Regulamentul (CE) nr. 1228/2003)], care precizează că statele AELS ar trebui invitate să participe pe deplin la activitatea Comitetului pentru energie electrică, fără a avea însă drept de vot. Întrucât comitetul instituit în temeiul celui de al treilea Pachet va avea un rol echivalent cu cel al precedentului Comitet pentru energie electrică, actualul text adaptat ar trebui reluat pentru noul regulament. Textul adaptării propuse: „Reprezentanții statelor AELS participă pe deplin la activitatea comitetului instituit în temeiul articolului 46, dar nu au drept de vot.” Directiva 2009/73/CE Derogare pentru Islanda Justificare: Nu există surse de gaze naturale în Islanda și, în consecință, țara nu are o infrastructură de distribuție a acestora. Prin urmare, Comisia consideră că lipsa gazelor naturale și izolarea geografică a Islandei, din cauza căreia construcția unei conducte ar fi prea costisitoare, constituie împreună „motivul geografic” definit în jurisprudența relevantă a CEJ (cauza C-214/98). În consecință, Islanda poate fi scutită de obligația de a transpune Directiva 2009/73/CE în legislația sa. Ar trebui să se remarce și faptul că neîncorporarea Directivei 2009/73/CE în Acordul privind SEE nu ar avea oricum niciun impact asupra Islandei, întrucât țara nu are nici piață de gaze naturale, nici întreprinderi în acest sector. Ar fi necesare investiții în infrastructuri a căror exploatare nu ar fi rentabilă în condițiile unei piețe concurențiale. Ca soluție alternativă și foarte accesibilă Islanda folosește potențialul său geotermal și, prin urmare, nu există nici perspective economice pentru o viitoare piață a gazelor naturale. Textul adaptării propuse: „Directiva nu se aplică Islandei.” Articolul 11 – Certificarea operatorilor din țări terțe Justificare: Relațiile statelor AELS cu țări terțe nu sunt relevante pentru SEE. Acest lucru este specificat în considerentul 16 la Acordul privind SEE, care precizează că „prezentul acord nu restricționează autonomia decizională sau competența de a încheia tratate a părților contractante, sub rezerva dispozițiilor prezentului acord și a limitărilor stabilite de dreptul internațional public”. În mod similar, acordurile internaționale încheiate de UE nu pot crea obligații pentru statele AELS. Conform articolului 11 alineatul (3) litera (b), statele membre ale UE refuză certificarea operatorilor din țări terțe dacă nu s-a demonstrat că acordarea certificării nu va pune în pericol siguranța alimentării cu energie a statului membru și a Comunității. Elementele care trebuie luate în considerare se referă la drepturile și obligațiile care decurg din acordurile internaționale încheiate de UE și de statele membre ale UE, precum și la alte circumstanțe specifice legate de țara terță. Întrucât Acordul privind SEE nu reglementează relațiile cu țări terțe, acordurile internaționale încheiate de UE, de statele membre ale UE sau de statele AELS, sau alte relații ale acestor state cu țări terțe, nu sunt relevante pentru SEE. Prin urmare, este necesar un text adaptat, care să excludă integrarea în Acordul privind SEE a dispoziției referitoare la siguranța aprovizionării cu energie. Pe de altă parte, cerința de separare poate fi considerată o cerință de bază a pieței interne a energiei. Pentru a asigura buna funcționare a Acordului privind SEE, această cerință ar trebui să se aplice și operatorilor din țări terțe care solicită certificare din partea unui stat AELS. Este important de precizat însă că cerința nu se va aplica operatorilor din țări terțe care își desfășoară activitatea în zonele limitate din punct de vedere geografic, specificate în textul adaptat al articolului 49 alineatele (4) și (5) din Directiva 2009/73/CE, înainte ca termenele indicate să expire.

În cadrul procedurilor prevăzute la articolul 11, statele membre solicită avizul Comisiei, în care se stabilește dacă cerințele de separare sunt îndeplinite și dacă siguranța aprovizionării Comunității este pusă în pericol prin acordarea certificării. În conformitate cu punctul 4 litera (d) din Protocolul 1 la Acordul privind SEE, funcțiile Comisiei în contextul procedurilor de verificare sau de aprobare, de informare, de notificare sau de consultare și al unor proceduri similare se exercită, în ceea ce privește statele AELS, în conformitate cu procedurile stabilite de acestea. În domeniul energiei, Autoritatea AELS de Supraveghere este însărcinată cu punerea în aplicare a procedurilor prevăzute de legislația UE. Întrucât este prevăzut un text adaptat, care exclude integrarea în Acordul privind SEE a dispoziției de la articolul 11 alineatul (3) litera (b) referitoare la siguranța aprovizionării cu energie, acest criteriu nu poate fi luat în considerare de Autoritatea AELS de Supraveghere la formularea avizului său destinat statelor AELS. Prin urmare, se propune, și în această privință, un text adaptat. Textul adaptării propuse: Articolul 11 alineatul (3) litera (b), articolul 11 alineatul (5) litera (b) și articolul 11 alineatul (7) nu se aplică statelor AELS. Articolul 49 alineatele (2), (4), (5) și (6) – Piețe emergente și piețe izolate Justificare: Norvegia: Primul punct al adaptării sugerate precizează că, în ceea ce privește statele AELS, Autoritatea AELS de Supraveghere va îndeplini sarcinile Comisiei. Al doilea punct conține o adaptare specifică pentru infrastructura existentă în Norvegia. Această adaptare reflectă faptul că Norvegia a fost clasificată, până în aprilie 2014, ca fiind o „piață emergentă” în sensul Directivei 2003/55/CE. Deși Norvegia nu mai deține acest statut, piața internă norvegiană a gazelor naturale este mică și se află încă în fază emergentă. Infrastructura pentru gaze naturale a fost dezvoltată numai în câteva zone limitate din punct de vedere geografic, care nu sunt interconectate. Pentru două zone limitate din punct de vedere geografic se solicită o derogare în conformitate cu articolul 49 alineatele (4) și (5). Investițiile în infrastructură în cele două zone au fost efectuate în perioada în care Norvegia avea statutul de piață emergentă și, în consecință, nu au fost solicitate derogări. În plus, în aceste zone se examinează în continuare posibilitatea de a face noi investiții și potențialul de creștere a pieței. Prin urmare, punerea deplină în aplicare a directivei ar genera probleme substanțiale, prin slăbirea stimulentelor care încurajează continuarea investițiilor în noua infrastructură pentru gaze naturale. Adaptările vor asigura condiții-cadru predictibile și stabile pentru noile investiții în infrastructura pentru gaze naturale. Vechimea infrastructurii din aceste două zone se încadrează pe deplin în limitele de timp pentru acordarea derogării, specificate la articolul 49 alineatul (5). Se consideră că în cele două zone limitate din punct de vedere geografic sunt necesare derogări de la dispozițiile legate de distribuție. Se propune o derogare de la articolul 32, întrucât accesul deplin al terților ar reduce stimulentele pentru investiții în dezvoltarea în continuare a infrastructurii. Având în vedere caracterul emergent al pieței, dimensiunea limitată și vechimea infrastructurii în cauză, precum și sarcina disproporționată reprezentată de impunerea unor norme privind un operator de distribuție, se propune o derogare de la obligația de a desemna un operator de distribuție în conformitate cu articolul 24, ținând seama și de faptul că operatorul respectiv și-ar desfășura activitatea, conform propunerii, într-un sistem în care terții nu au acces. Ca urmare a derogării de la articolul 24, nu se vor aplica obligațiile care decurg din articolele 25, 26 și 27. Ca urmare a derogării de la articolul 32, se propune o derogare de la articolul 31. Zonele geografice în care sunt necesare derogări sunt indicate în textul adaptat. Derogările temporare pentru zonele indicate acoperă atât proiectele existente, cât și cele viitoare din aceste zone, pe o perioadă de până la 20 de ani de la data primei furnizări de gaze naturale prin infrastructura din zonele respective. Necesitatea de a recurge la derogări va fi examinată de autoritatea națională de reglementare din Norvegia la fiecare cinci ani, iar Norvegia va comunica Comitetului mixt al SEE și Autorității AELS de Supraveghere rezultatul acestei examinări. În termen de două luni, Autoritatea AELS de Supraveghere poate adopta o decizie prin care solicită autorității de reglementare din Norvegia să își modifice sau să își retragă decizia. Autoritatea de reglementare din Norvegia se conformează deciziei Autorității AELS de Supraveghere în termen de o lună și informează Comitetul mixt al SEE și Autoritatea AELS de Supraveghere în acest sens. Descrierea celor două zone limitate din punct de vedere geografic din Norvegia: Hordaland: În Hordaland, gazele naturale sunt disponibile pentru uz casnic la stația de tratare de la Kollsnes, aflată în amonte. În perioada în care Norvegia avea statut de piață emergentă în sensul Directivei 2003/55/CE, întreprinderea Gasnor din sectorul gazelor naturale, care este și operatorul actual, a construit infrastructura conectată la acest punct de acces. Câțiva clienți industriali sunt conectați și utilizează gazele naturale pentru activitățile lor. Jæren și Ryfylke: În Jæren și Ryfylke, întreprinderea Lyse Neo din sectorul gazelor naturale a construit o rețea de distribuție care cuprinde 620 de km de conducte și la care sunt conectați aproximativ 1700 de clienți. Rețeaua este aprovizionată cu gaze de la stația de tratare de la Kårstø, aflată în amonte, și deservește în principal clienți industriali și câțiva utilizatori din sectorul serviciilor. Rețeaua de distribuție a fost construită în perioada în care Norvegia avea statutul de piață emergentă în sensul Directivei 2003/55/CE. Lyse Neo este operatorul rețelei. Liechtenstein: În prezent, Liechtenstein beneficiază de o derogare de la dispozițiile referitoare la separare prevăzute la articolul 9 din Directiva 2003/55/CE. Acest lucru se datorează caracteristicilor specifice ale Liechtensteinului, care este o țară foarte mică, dar cu un grad mare de industrializare, și cu aproximativ 36 000 de locuitori, 14 000 de gospodării și 33 000 de locuri de muncă, precum și situației speciale a pieței gazelor din Liechtenstein. Liechtenstein are o singură întreprindere activă în sectorul gazelor, LGV, care are acces numai la un gazoduct de înaltă presiune (proiectat pentru 70 bari), cu lungimea de 26 km. Pornind de la acest gazoduct și utilizând rețelele locale de conducte, LGV deservește aproximativ 4 045 de clienți finali. Întrucât Liechtenstein nu are resurse proprii de gaze naturale, activitatea LGV se limitează la comercializarea gazelor și la construcția de rețele de conducte. În circumstanțele actuale, separarea operatorului de rețea de transport din Liechtenstein ar fi disproporționată, ținând seama, în special, de articolul 26 alineatul (4) din Directiva 2009/73/CE. În conformitate cu această dispoziție, nu este necesar să se efectueze separarea operatorilor de rețele de distribuție dacă există mai puțin de 100 000 de clienți racordați. Prin urmare, articolul 9 din Directiva 2009/73/CE nu se va aplica Liechtensteinului. Textul adaptării propuse: „În articolul 49 alineatele (4) și (5), cuvântul «Comisia» se înlocuiește, pentru statele AELS, cu «Autoritatea AELS de Supraveghere».”

Articolul 49 alineatul (5): „La articolul 49 alineatul (5) se adaugă următorul text: «Următoarele zone limitate din punct de vedere geografic din Norvegia sunt exceptate de la aplicarea articolelor 24, 31 și 32, pentru o perioadă de cel mult 20 de ani după data intrării în vigoare a Deciziei nr. [prezenta decizie] a Comitetului mixt al SEE din [data]: (i)Jæren și Ryfylke, (ii)Hordaland. Necesitatea menținerii derogării este examinată de autoritatea de reglementare din Norvegia la fiecare cinci ani după data intrării în vigoare a Deciziei nr. [prezenta decizie] a Comitetului mixt al SEE din [data], ținând seama de criteriile prevăzute la prezentul articol. Autoritatea de reglementare din Norvegia notifică decizia sa și evaluarea care stă la baza acesteia Comitetului Mixt al SEE și Autorității AELS de Supraveghere. În termen de două luni de la data care urmează primirii deciziei, Autoritatea AELS de Supraveghere poate adopta o decizie prin care solicită autorității de reglementare din Norvegia să își modifice sau să își retragă decizia. Această perioadă poate fi prelungită cu acordul Autorității AELS de Supraveghere și al autorității de reglementare din Norvegia. Autoritatea de reglementare din Norvegia se conformează deciziei Autorității AELS de Supraveghere în termen de o lună și informează Comitetul mixt al SEE și Autoritatea AELS de Supraveghere în acest sens.»”. Articolul 49 alineatul (6): „Articolul 49 alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text: «Articolul 9 nu se aplică Ciprului, Luxemburgului, Maltei și/sau Liechtensteinului.»”. Articolul 51 – participarea la Comitetul pentru gaze naturale Justificare: În prezent, în Acordul privind SEE figurează un text adaptat, asupra căruia s-a convenit de comun acord, referitor la Regulamentul anterior privind distribuția transfrontalieră de gaze naturale [Regulamentul (CE) nr. 1775/2005)], care precizează că statele AELS ar trebui invitate să participe pe deplin la activitatea Comitetului pentru gaze naturale, fără a avea însă drept de vot. Întrucât comitetul instituit în temeiul celui de al treilea Pachet va avea un rol echivalent cu cel al precedentului Comitet pentru gaze naturale, actualul text adaptat ar trebui reluat pentru noul regulament. Textul adaptării propuse: „Reprezentanții statelor AELS participă pe deplin la activitatea comitetului instituit în temeiul articolului 51, dar nu au drept de vot.” Regulamentul (CE) nr. 715/2009 Derogare pentru Islanda Justificare: Nu există surse de gaze naturale în Islanda și, în consecință, țara nu are o infrastructură de distribuție a acestora. Prin urmare, Comisia consideră că lipsa gazelor naturale și izolarea geografică a Islandei, din cauza căreia construcția unei conducte ar fi prea costisitoare, constituie împreună „motivul geografic” definit în jurisprudența relevantă a CEJ (cauza C-214/98). În consecință, Islanda poate fi scutită de obligația de a transpune Regulamentul (CE) nr. 715/2009 în legislația sa. Textul adaptării propuse: „Regulamentul nu se aplică Islandei.”



2017/0046 (NLE) Propunere de

DECIZIE A CONSILIULUI referitoare la poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene,

în Comitetul mixt al SEE în legătură cu modificarea

anexei IV (Energie) la Acordul privind SEE



(al treilea Pachet privind Energia) CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 53 alineatul (1) și articolele 62 și 114, coroborate cu articolul 218 alineatul (9), având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2894/94 al Consiliului din 28 noiembrie 1994 privind normele de punere în aplicare a Acordului privind Spațiul Economic European, în special articolul 1 alineatul (3), având în vedere propunerea Comisiei Europene, întrucât: (1)Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”) a intrat în vigoare la 1 ianuarie 1994. (2)În temeiul articolului 98 din Acordul privind SEE, Comitetul mixt al SEE poate decide să modifice, printre altele, anexa IV (Energie) la Acordul privind SEE. (3)Regulamentul (CE) nr. 713/2009 al Parlamentului European și al Consiliului trebuie încorporat în Acordul privind SEE. (4)Regulamentul (CE) nr. 714/2009 al Parlamentului European și al Consiliului trebuie încorporat în Acordul privind SEE. (5)Regulamentul (CE) nr. 715/2009 al Parlamentului European și al Consiliului trebuie încorporat în Acordul privind SEE. (6)Regulamentul (UE) nr. 543/2013 al Comisiei trebuie încorporat în Acordul privind SEE. (7)Directiva 2009/72/CE a Parlamentului European și a Consiliului trebuie încorporată în Acordul privind SEE. (8)Directiva 2009/73/CE a Parlamentului European și a Consiliului trebuie încorporată în Acordul privind SEE. (9)Decizia 2010/685/UE a Comisiei trebuie încorporată în Acordul privind SEE. (10)Decizia 2012/490/UE a Comisiei trebuie încorporată în Acordul privind SEE. (11)Regulamentul (CE) nr. 714/2009 abrogă Regulamentul (CE) nr. 1228/2003 al Parlamentului European și al Consiliului, care este încorporat în Acordul privind SEE și care, prin urmare, trebuie eliminat din acest acord. (12)Regulamentul (CE) nr. 715/2009 abrogă Regulamentul (CE) nr. 1775/2005 al Parlamentului European și al Consiliului, care este încorporat în Acordul privind SEE și care, prin urmare, trebuie eliminat din acest acord. (13)Directiva 2009/72/CE abrogă Directiva 2003/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului, care este încorporată în Acordul privind SEE și care, prin urmare, trebuie eliminată din acest acord.