RO    RO  
 COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, XXX 
[…](2011) XXX proiect 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
care însoţeşte documentul 
Propunere de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a 
Regulamentului (CE) nr. 1185/2003 privind îndep ărtarea înot ătoarelor rechinilor la 
bordul navelor 
 
 
 REZUMAT 
1. DEFINIREA PROBLEMEI  
 
Datorită caracteristicilor ciclul ui lor biologic, popula țiile de rechini sunt în general foarte 
vulnerabile la e xploatarea excesiv ă, iar durata de refacere a st ocurilor epuizate este lung ă. 
Rechini au fost din ce în ce mai mult ținta activit ăților de pescuit, datorit ă cererii tot mai mari 
de produse derivate de rechin, în special înot ătoare. Îndep ărtarea înot ătoarelor rechinilor este 
o practică ce presupune t ăierea și păstrarea înot ătoarelor rechinilor și aruncarea în mare a 
carcasei. Îndep ărtarea înot ătoarelor rechinilor produce numeroase de șeuri și nu este 
sustenabil ă. Recunoscând c ă rechinii, vulpile de mare și pisicile de mare sunt foarte 
vulnerabile la e xploatarea excesiv ă, că numeroase stocuri de rechini sunt amenin țate cu 
dispariția și că practica îndep ărtării înotătoarelor rechinilor contribuie la mortalitatea excesiv ă 
și la epuizarea stocurilor, C onsiliul a adoptat în 2003 Re gulamentul (CE) nr. 1185/2003 
privind îndep ărtarea înot ătoarelor rechinilor la bordul navelor. Regulamentul se aplic ă tuturor 
tipurilor de pescui t în apele UE și tuturor navelor UE care pesc uiesc în ape din afara UE.  
 Regulamentul interzice îndep ărtarea înot
ătoarelor f ără excepție, precum și îndepărtarea 
înotătoarelor rechinilor la bordul navelor. Cu toate acestea, prin derogare, înot ătoarele 
rechinilor pot fi îndep ărtate de pe carcase la bordul navelor care de țin permise speciale de 
pescuit. Pentru a se asigura faptul c ă nu se arunc ă înapoi în mare carcasele, greutatea 
înotătoarelor nu trebuie s ă depășească în niciun caz 5% din greutatea în viu a capturii de 
rechini de la bord.   Principalele probleme identificate în privin ța regulamentului actual se concentreaz ă pe 
deficiențele de control care rezult ă din existen ța permiselor (emise liber de statele membre) 
autorizând îndep ărtarea înot ătoarelor la bord, precum și din utilizarea unui raport de greutate 
pentru a încerca s ă se verifice absen ța practicii îndep ărtării înotătoarelor. Prin urmare, sunt 
identificate urm ătoarele probleme specifice: 
 1. Regulamentul permite debarcarea în porturi și în momente diferite a carcaselor și a 
înotătoarelor de rechin prelucrate, f ăcând imposibil ă din punct de vedere fizic compararea 
greutăților înotătoarelor și a carcaselor, astfel încât devi ne imposibil pentru inspectori s ă 
se asigure c ă nu a avut loc practica îndep ărtării înot
ătoarelor. Inspectorii trebuie s ă se 
bazeze pe cifrele consemnate în jurnalul de bord pentru a face necesarele compara ții ale 
greutăților. 
 2. Pentru a verifica respectarea raportului de 5% între înot ătoare și greutatea în viu a 
carcasei, inspectorii pu și în fața unor carcase și/sau înot ătoare prelucrate, trebuie s ă 
utilizeze factori de conversie pentru a verifica faptul c ă nu a avut loc practica îndep ărtării 
înotătoarelor. Raportul de greutate și factorul de conversie variaz ă în funcție de specie, 
amplasare și stadiul de dezvoltare, precum și în func ție de metodele de 
prelucrare/conservare, cum ar fi congelarea și/sau uscarea produselor. Nu se poate aplica 
un singur raport pentru toate aceste situa ții. 
 
3. Flotele din întreaga lume utilizeaz ă tehnici diferite de t ăiere a înot ătoarelor și păstrează 
seturi diferite de înot ătoare de pe carcase. Metodele de t ăiere a înot ătoarelor utilizate de 
flotele UE și faptul c ă acestea p ăstrează toate înot ătoarele la bord duc la un raport de 
greutate între înot ătoare și carcase mai mare decât cel calculat pentru alte flote. Navele UE 
 
EN  2
efectueaz ă în mod obi șnuit debarc ări în porturi din afara UE în care se aplic ă raporturi de 
greutate mai restrictive, și, prin urmare, se constat ă încălcarea normelor aplicate local. 
 4. Prelucrarea la bord îngreuneaz ă colectarea de date vitale pentru elaborarea m ăsurilor de 
gestionare și conservare.  
 5. Regulamentul impune statelor membre obliga ții de raportare anual ă. Majoritatea statelor 
membre înregistreaz ă un nivel sc ăzut de respectare  a acestei obliga ții (a se vedea anexa). 
Ar fi necesar s ă se simplifice obliga ția de raportare pentru statele membre care nu 
eliberează permise speciale și pentru cele care nu  pescuiesc rechini. 
 6. Nu există orientări uniforme care s ă reglementeze emiterea permiselor de c ătre autorit ățile 
naționale.  
  Navele vizate în principal sunt navele din UE care de țin permise speciale de pescuit. Acestea 
sunt, de obicei, nave de lung ă distanță cu paragate plutitoare, cea mai mare parte dintre ele 
fiind spaniole (181 de nave) sau portugheze (29 de nave). Exist ă și o navă lituanian ă și una 
cipriotă care dețin permise.  
 
2. ANALIZA SUBSIDIARIT ĂȚII 
 
Conservarea resurselor biologice marine este de competen
ța exclusiv ă a Uniunii Europene și, 
prin urmare, Comisia European ă are dreptul de a propune legisla ția relevant ă în acest 
domeniu, în cadrul politicii comune în dom eniul pescuitului. Rechinii sunt pescui ți de către 
nave care arboreaz ă pavilionul a diferite state membre și care își desfășoară activitatea în 
apele UE și în afara acestora, prin urmare ac țiunea UE în acest domeniu este necesar ă și 
justificată. 
 
3. OBIECTIVE  
Obiectivul general al pr ezentului regulament este s ă îmbunătățească conservarea rechinilor. 
Principalul obiectiv de politic ă este de a asigura, prin aplicarea principiului precau ției, 
îmbunătățirea conserv ării stocurilor de rechini. 
 Pentru atingerea acestui obiectiv, se stabilesc obiective mai specifice:  
 - conservarea rechinilor (în sp ecial a rechinului albastru și a rechinului mako) eliminând orice 
posibilitate de practicare a îndep ărtării înotătoarelor;  
 - facilitarea unui control eficient și fiabil;   
 - posibilitatea de a colecta date esen țiale pentru stabilirea m ăsurilor de gestionare și pentru 
monitorizarea stocurilor. 
 
 
EN  3
Urmărirea acestui obiectiv ar asigura coeren ța legislației UE cu normele interna ționale (în 
special cu FAO, ICCAT și IOTC) pe care UE trebuie s ă le respecte.   
 
4. OPțIUNI DE POLITIC Ă 
Următoarele op țiuni au fost analizate și evaluate: 
 Opțiunea 1: Men ținerea utiliz ării raportului de 5% între greutatea înot ătoarelor și greutatea în 
viu 
 (i) Utilizarea raportului de 5% între greutatea înot ătoarelor și greutatea în viu a carcasei, f ără 
obligația de a debarca înot ătoarele și carcasele prelucrate în mod simultan sau în acela și port.  
 (ii) Utilizarea raportului de 5% între greutatea înot ătoarelor și greutatea în viu a carcasei, 
împreună cu obliga ția de a debarca carcasele și înotătoarele prelucrate în mod simultan în 
același port. 
 Opțiunea 1(i) echivaleaz ă cu menținerea statu quo-ului, adic ă prelucrarea la bord ar fi admis ă 
în continuare la bor dul navelor care de țin permise de preluc rare. Atunci când înot ătoarele și 
carcasele sunt debarcate în mod simultan în acela și port, acestea trebuie cânt ărite pentru a 
verifica dac ă greutatea înot ătoarelor dep ășește 5% din greutatea în viu a rechinilor, pentru a se 
determina dac ă a avut loc practica îndep ărtării înotătoarelor. Atunci când înot ătoarele și 
carcasele sunt debarcate sepa rat, inspectorul trebuie s ă se bazeze pe informa țiile consemnate 
în jurnalul de bord.  Opțiunea 1 (ii) permite inspectarea direct ă și cântărirea atât a carcaselor, cât ș
i a înotătoarelor. 
În cadrul acestei op țiuni, nu este necesar s ă se determine coresponden ța dintre greutatea 
înotătoarelor și a carcaselor doar pe baza jurnalelor de bord.  
 Opțiunea 2: Trecerea de la limita actual ă de 5% pentru raportul dintre greutatea înot ătoarelor 
și greutatea în viu a carcaselor la o limit ă de 5% pentru raportu l dintre greutatea înot ătoarelor 
și greutatea carcaselor cur ățate (de regul ă, decapitate, eviscerate și jupuite) și cerința ca 
înotătoarele și carcasele s ă fie debarcate în mod simultan în acela și port  
 Dat fiind c ă greutatea carcaselor cur ățate poate reprezenta aproximativ jum ătate din greutatea 
în viu, o astfel de schimbare ar reduce la jum ătate cantitatea de înot ătoare pe care o nav ă ar 
putea să o păstreze la bord. În mod similar cu op țiunea 1 (ii), op țiunea 2 ar permite realizarea 
de inspec ții directe și cântărirea atât a carcaselor, cât și a înotătoarelor, nemaifiind necesar ca 
respectarea raportului maxim între greutatea înot ătoarelor și cea a carcaselor s ă se verifice pe 
baza jurnalelor de bord.  Opțiunea 3: Abordarea care const ă în păstrarea înot ătoarelor ata șate
 
 Menținerea înot ătoarelor ata șate în mod natural de carcas ă face imposibil ă practica 
îndepărtării înotătoarelor. Pentru a facilita depozitarea la bord, înot ătoarele rechinilor pot fi 
tăiate parțial și îndoite pe lâng ă carcasă, așa cum se procedeaz ă în cadrul unor activit ăți de 
pescuit în America de Nord, Central ă și de Sud. 
 
Opțiunea 4: Interzicerea captur ării rechinilor în cadrul pesc uitului cu paragate plutitoare
 
 
 
EN  4
Această interdicție ar însemna c ă rechinii nu pot fi p ăstrați, transborda ți sau debarca ți de 
navele cu paragate.  Pe ntru a respecta aceast ă interdicție, ar trebui s ă fie aduse modific ări 
importante m ăsurilor tehnice și practicilor de pescuit, ținând cont de faptul c ă rechinii 
reprezintă 40-70% din volumul capturilor na velor de pescuit cu paragate ( și 25-47% din 
valoarea capturilor).  
5. ANALIZA IMPACTULUI 
A fost evaluat pe cât posibil impactul fiec ărei opțiuni de politic ă. Cu toate acestea, având în 
vedere lipsa datelor relevante, în special a datelor economice, im pactul nu a putut fi 
cuantificat cu exact itate. Impactul op țiunilor este prezentat în tabelul 1. 
 Tabelul 1. Compara ție succint ă a opțiunilor de politic ă – impactul fiec ărei opțiuni. 
 I     M     P     A     C     T  
Opțiune Economic  Conservare  Control și 
impunerea 
aplicării Colectarea 
datelor  Simplificare, 
sarcină 
administrativ ă și 
relații cu țările din 
afara UE  
1(i) Fără impact pe 
termen scurt, dar reducerea veniturilor din cauza reducerii 
capturilor este 
posibilă pe 
termen mediu și 
probabilă pe 
termen lung.
 Impact negativ în creștere pe 
termen lung.
 Dificultăți 
semnificative de garantare a conformit ății. 
Inspectorii UE 
afirmă că 
această opțiune 
nu este acceptabil ă.
 Rămâne foarte 
limitată. Fără impact asupra 
simplificării sau a 
sarcinii administrative. Este probabilă reapariția 
problemelor atunci 
când navele UE debarcă în porturile 
din afara UE în care se aplică norma 
referitoare la 
raportul de 5% între greutatea înotătoarelor și 
greutatea carcaselor curățate.
 
1(ii) Fără impact pe 
termen scurt, 
dar reducerea 
veniturilor din cauza reducerii capturilor este posibilă pe 
termen mediu și 
probabilă pe 
termen lung.
 Impact negativ în creștere pe 
termen lung.
 Controlul este 
facilitat, dar 
rămâne un 
anumit grad de incertitudine în privința 
conformit ății.
 Rămâne foarte 
limitată. Fără impact asupra 
simplificării sau a 
sarcinii 
administrative. Este probabilă reapariția 
problemelor atunci când navele UE 
debarcă în porturile 
din afara UE în care se aplică norma 
referitoare la raportul de 5% între 
greutatea 
înotătoarelor și 
greutatea carcaselor curățate.
 
2 Se preconizeaz ă 
un impact În funcție de 
reacția Controlul este 
facilitat, dar Rămâne foarte 
limitată. Fără impact asupra 
simplificării sau a 
 
EN  5
negativ 
moderat, care ar putea fi 
compensat, într-
o anumită 
măsură, cu 
condiția ca 
sectorul s ă fie 
dispus să își 
adapteze 
practicile de tăiere a 
înotătoarelor.
 sectorului, se 
poate preconiza fie 
continuarea 
tendințelor 
actuale, fie un impact pozitiv, dar de amploare 
necunoscut ă.
 rămâne un 
anumit grad de incertitudine în 
privința 
conformit ății.
 sarcinii 
administrative. Navele UE care 
debarcă în anumite 
porturi din afara UE ar respecta norma local ă 
referitoare la raportul de 5% între 
greutatea 
înotătoarelor și 
greutatea carcaselor curățate.
 
3 Nu se 
preconizeaz ă 
niciun impact 
negativ 
semnificativ asupra operatorilor care respect ă 
regulamentul 
actual.
 Se preconizeaz ă 
un impact 
pozitiv, de 
amploare necunoscut ă, 
dar care sporește pe 
termen mediu 
și lung.
 Controlul este 
facilitat și 
simplificat 
într-o mare 
măsură, fiind 
practic eliminată 
incertitudinea 
în privința 
conformit ății.
 Este 
îmbunătățită 
în mod 
semnificativ, 
permițând 
instituirea unor măsuri 
de gestionare 
suplimentare 
în viitor. 
 Eliminarea raporturilor de greutate și a 
permiselor speciale 
de pescuit ar contribui la simplificarea normelor și a 
implement ării 
acestora. F ără 
impact direct asupra rela țiilor cu 
țările din afara UE.
 
4 Se preconizeaz ă 
un impact 
negativ 
semnificativ din cauza reducerii cu un procent semnificativ a veniturilor 
actuale ale 
navelor cu paragate plutitoare.
 Se preconizeaz ă 
un impact 
pozitiv semnificativ pe termen scurt, mediu și 
lung.
 Controlul este facilitat și 
simplificat 
într-o mare măsură, fiind 
practic eliminată 
incertitudinea 
în privința 
conformit ății.
 Colectarea de 
date devine 
practic 
inexistent ă. Eliminarea 
raporturilor de 
greutate și a 
permiselor speciale de pescuit ar contribui la simplificarea normelor și a 
implement ării 
acestora. F ără 
impact direct asupra rela țiilor cu 
țările din afara UE.
 
 
 
6. COMPARAREA OP țIUNILOR DE POLITIC Ă  
 
Opțiunea 4 ar putea prezenta cel mai semnificativ efect pozitiv asupra stocur ilor de rechini, în 
special pentru rechinul albastru și rechinul mako, cu condi ția ca măsurile de evitare a 
capturilor de rechini s ă aibă succes și să nu ducă la aruncarea înapoi în mare. Pe de alt ă parte, 
opțiunea 4 ar prezenta cel mai semnificativ impact economic negativ asupra sectorului 
pescuitului, care ar putea s ă înceteze a fi profitabil. Mai mult, op țiunea 4 ar limita și mai mult 
colectarea datelor, împiedicând as tfel pe viitor instituirea de m ăsuri eficiente de gestionare, 
precum TAC-urile și sistemul cotelor. Op țiunea 3 ar avea, de asemenea, un efect pozitiv 
semnificativ asupra acestor stocuri, combinat  cu un efect negativ cu  mult inferior asupra 
sectorului pescuitului fa ță de opțiunea 4. În func ție de aplicarea strategiilor de adaptare (noi 
 
EN  6
canale de comercializare, noi practic i de pescuit, de transbordare și de prelucrare etc.), 
sectorul ar putea fi capabil s ă reziste la impactul economic negativ al op țiunii 3. Mai mult, 
opțiunea 3 ar avea un efect pozitiv semnificativ asupra colect ării datelor, permi țând astfel s ă 
se ia măsuri de conservare și gestionare esen țiale pe termen mediu și lung. În plus, op țiunea 3 
ar simplifica controlul, sporindu-i eficien ța. Opțiunile 1 (i), 1 (ii) și 2 nu ar duce la 
îndeplinirea obiectivelor de politic ă dorite.  
  
7. MONITORIZARE ȘI EVALUARE 
Natura regimului de monitorizare va fi determinat ă de alegerea op țiunii de politic ă. În cazul 
selectării opțiunilor 1 (i), 1 (ii) sau (2), se va im plementa un regim de monitorizare similar 
celui actual, astfel încât va trebui ca statele membre s ă prezinte rapoarte anuale de natur ă 
similară cu cea prev ăzută la articolul 6 al re gulamentului actual.  
 În cazul în care este aleas ă opțiunea 3 sau 4, natura raport ării s-ar schimba radical, 
simplificându-se mult formatul raport ării pentru c ă nu ar mai exista permisele speciale de 
pescuit. Formatul actual de raportare const ă într-un chestionar, multe din întreb ările acestuia 
având la baz ă ipoteza c ă se efectueaz ă îndepărtarea înot ătoarelor la bordul navelor. În cazul în 
care nu se mai efectueaz ă îndepărtarea înot ătoarelor la bord, aceste întreb ări nu vor mai fi 
prezente în viitorul chestionar de monitorizare.   Nu se preconizeaz ă costuri importante sau realizarea de economii, indiferent de formatul și 
natura viitoarelor obliga ții de raportare. Cu toate acestea, s-ar reduce sarcinile administrative 
în cazul în care sunt alese op țiunile 3 sau 4.
 
 
Evaluarea efectelor pozitive privind conservarea celor dou ă specii de rechini vizate în 
principal va trebui s ă fie urmărită pe termen mediu și lung, deoarece caract eristicile ciclului 
lor biologic sunt de a șa natură încât orice tendin țe pozitive ale stocului vor deveni vizibile 
numai dup ă mai mulți ani, sau chiar decenii.