Depășirea planificată a valorii de referință prevăzute în tratat ar fi temporară, potrivit previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, care estimează că deficitul public va scădea sub 3 % din PIB în 2021. Cu toate acestea, previziunile respective sunt însoțite de un grad deosebit de ridicat de incertitudine.

COM

COM

Articolul 126 alineatul (3) din tratat prevede că, în cazul în care un stat membru nu îndeplinește cerințele acestor criterii sau ale unuia dintre ele, Comisia trebuie să elaboreze un raport. Acest raport „examinează de asemenea dacă deficitul public depășește cheltuielile publice de investiții și ține seama de toți ceilalți factori relevanți, inclusiv de poziția economică și bugetară pe termen mediu a statului membru.”

Factorii respectivi sunt clarificați la articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, care prevede, de asemenea, că se ține seama în mod adecvat de „orice alți factori care, în opinia statului membru în cauză, sunt relevanți pentru evaluarea globală a respectării criteriilor privind deficitul și datoria și pe care statul membru i-a prezentat Consiliului și Comisiei”.

În situația actuală, un factor suplimentar esențial care trebuie luat în considerare pentru anul 2020 este impactul economic al pandemiei de COVID-19, cu repercusiuni foarte serioase asupra situației bugetare, având drept rezultat perspective foarte incerte. Pandemia a condus, de asemenea, la activarea clauzei derogatorii generale.

3.1 Pandemia de COVID-19

Pandemia de COVID-19 a generat un șoc economic major care are un impact negativ semnificativ în întreaga Uniune Europeană. Consecințele asupra creșterii PIB-ului vor depinde atât de durata pandemiei, cât și de măsurile luate de autorități la nivel național, dar și la nivel european și mondial pentru a-i încetini răspândirea, a proteja capacitățile de producție și a sprijini cererea globală. Statele membre au adoptat deja sau sunt pe cale să adopte măsuri bugetare pentru a spori capacitatea sistemelor de sănătate și pentru a oferi ajutor cetățenilor și sectoarelor deosebit de afectate. Totodată, au fost adoptate măsuri semnificative de sprijin sub formă de lichidități și alte garanții. Sub rezerva unor informații mai detaliate, autoritățile statistice competente trebuie să examineze dacă măsurile respective au un impact imediat asupra soldului bugetului general sau nu. Alături de reducerea activității economice, aceste măsuri vor contribui la creșterea substanțială a nivelului deficitului și datoriei publice.

3.2 Situația economică pe termen mediu

Creșterea economică a atins 1,2 % în 2019, în principal datorită performanței solide a exporturilor nete. Cu toate acestea, având în vedere pandemia de COVID-19, în previziunile Comisiei din primăvara anului 2020 se estimează că PIB-ul Suediei va scădea cu 6,1 % în 2020, reflectând perturbarea activității economice cauzată de măsurile de izolare și de declinul fără precedent al cererii externe. Potrivit estimărilor, consumul privat va fi afectat din cauza unei creșteri a șomajului și a unui nivel scăzut de încredere a consumatorilor. De asemenea, se preconizează că investițiile vor scădea puternic în 2020, incertitudinea fiind din ce în ce mai mare, iar nivelul preconizat scăzut al cererii fiind de natură să afecteze planurile de investiții ale întreprinderilor. Aceste perspective sunt marcate de un grad deosebit de ridicat de incertitudine cu privire la durata pandemiei și la impactul economic al acesteia. Scăderea puternică a PIB-ului constituie circumstanță atenuantă în evaluarea respectării de către Suedia a criteriului deficitului în 2020.

3.3 Poziția bugetară pe termen mediu

Potrivit datelor privind rezultatul bugetar și previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, Suedia și-a depășit obiectivul bugetar pe termen mediu în 2019.

Suedia a adoptat măsuri substanțiale pentru a stopa pandemia și a sprijini economia. Programul de convergență estimează impactul bugetar al acestor măsuri de sprijin direct la 2,4 % din PIB în 2020. În conformitate cu programul, soldul bugetului general ar trebui să se îmbunătățească, în principal ca urmare a încetării acestor măsuri de sprijin odată cu sfârșitul crizei.

În contextul unui grad deosebit de ridicat de incertitudine cu privire la perspectivele economice pe termen mediu, perspectivele fiscal-bugetare se caracterizează prin marje de incertitudine la fel de mari. Această incertitudine se referă, de asemenea, la previziunile privind costul măsurilor de sprijin bugetar pentru atenuarea recesiunii.

3.4 Alți factori prezentați de statul membru

La 11 mai 2020, autoritățile suedeze au transmis o scrisoare în care au prezentat factorii relevanți în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97. Analiza prezentată în secțiunile anterioare acoperă deja în mare măsură principalul factor prezentat de autorități.

4 Concluzii

În conformitate cu programul de convergență, deficitul public al Suediei ar trebui să atingă 3,8 % din PIB în 2020, depășind valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, fără să se apropie de aceasta. Depășirea planificată a valorii de referință este considerată excepțională și, la ora actuală, temporară.