C 290/131

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Strategia UE privind solul pentru 2030 – Valorificarea beneficiilor solurilor sănătoase pentru ființele umane, alimentație, natură și climă

[COM (2021) 699 final]

(2022/C 290/21)

Raportor: domnul Arnaud SCHWARTZ

Sesizarea Comitetului de către Comisia Europeană, 20.12/2021 Temei juridic Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene Secțiunea competentă Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului Data adoptării în secțiune 8.3.2022 Data adoptării în sesiunea plenară 23.3.2022 Sesiunea plenară nr. 568 Rezultatul votului (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) 169/0/5

1. Concluzii și recomandări

1.1. Comitetul salută comunicarea Comisiei Europene privind o strategie pentru protecția solului pentru 2030 și dorește să fie informat în mod regulat și să contribuie activ la pregătirea propunerii privind protecția solului.

1.2. Solul este un bun economic și ecologic strategic amenințat și merită să dispună de un cadru de obiective, programe și reglementări. Comitetul îndeamnă Comisia să promoveze un cadru juridic european eficace pentru prevenirea degradării solului, sprijinirea programelor de refacere și stabilirea foii de parcurs către o stare bună a sănătății solului. Comitetul solicită, de asemenea, alocarea necesară a resurselor din bugetul european pentru punerea în aplicare a Strategiei pentru protecția solului.

1.3. Pentru punerea în aplicare a strategiei, Comisia Europeană prevede adoptarea unei legi privind sănătatea solului. Cu toate acestea, CESE recomandă efectuarea evaluării de impact planificate și apoi stabilirea celor mai adecvate instrumente. De asemenea, CESE recomandă ca acest cadru să se bazeze pe următoarele principii, astfel încât să se asigure condiții de concurență echitabile pentru toate părțile interesate care își desfășoară activitatea în sectoarele economice legate de sol și de utilizarea acestuia: — furnizarea unei definiții clare a „solurilor sănătoase”, a indicatorilor și a valorilor limită elaborate pe o bază științifică solidă; — stabilirea unor obiective clare pentru 2030, pe baza definiției „solurilor sănătoase”; — garantarea unui nivel adecvat de protecție a mediului și al acțiunilor în favoarea climei; — respectarea deplină a principiului subsidiarității, având în vedere eterogenitatea solurilor, varietatea utilizărilor și a cererilor de utilizare, diferitele condiții geologice, climatice și de peisaj, precum și pericolele diferențiate și normele naționale deja în vigoare; — prioritizarea măsurilor privind educația, consilierea, transferul de cunoștințe și stimulentele pentru protecția solului față de obligațiile legale suplimentare; — menținerea sarcinii administrative pentru toți actorii la un nivel rezonabil, garantând în același timp că ea rămâne accesibilă.

1.4. Comitetul recomandă o dezbatere cât mai amplă cu actorii economici și sociali, precum și cu organizațiile societății civile, cu privire la conținutul inițiativei legislative. Din acest motiv, Comitetul solicită Comisiei să prezinte cât mai curând posibil o propunere, pentru a acorda suficient timp discuțiilor înainte de votarea textului în cadrul actualului mandat legislativ.

1.5. Comitetul subliniază necesitatea de a aborda toate aspectele legate de degradarea solului, acordând o atenție deosebită aspectelor legate de poluarea solului, ocuparea terenurilor prin dezvoltarea și infrastructura urbană, precum și de epuizarea materiei organice în solurile agricole, deoarece aceste fenomene au un impact deosebit de profund și potențial ireversibil asupra sănătății solului și a capacității sale în ceea ce privește furnizarea de servicii ecosistemice.

1.6. Există o mare diversitate de soluri în Europa, reflectând diferențele în materie de climă, geologie și utilizare a terenurilor, iar amenințările la care sunt expuse solurile diferă, la rândul lor, în ceea ce privește tipul și intensitatea; prin urmare, politicile elaborate pentru a preveni degradarea solului necesită adaptarea la diferite contexte geografice și culturale. Legislația privind protecția solului în statele membre este eterogenă și fragmentată, iar multe amenințări la adresa solului nu sunt abordate de cadrele de politică și legislative ale mai multor state membre.

1.7. Comitetul subliniază, de asemenea, necesitatea crucială și urgentă de a aborda efectele provocate de om asupra solurilor ca urmare a schimbărilor climatice. Prin urmare, Comitetul recomandă cu fermitate integrarea în noua strategie a UE privind solul a acțiunilor de combatere a eroziunii și a deșertificării legate de inundații extreme, secete și incendii.

1.8. Comitetul își exprimă profunda îngrijorare cu privire la ocuparea terenurilor cauzată de procesele de urbanizare care, în marea majoritate a cazurilor, afectează solurile fertile din zonele de câmpie și de coastă. Obiectivul de „zero ocupări nete de teren”, de îndeplinit până în 2050, trebuie să fie însoțit de stimulente pentru a încuraja reutilizarea siturilor abandonate și refacerea suprafețelor impermeabile neutilizate.

1.9. Comitetul consideră o prioritate, în concordanță cu provocarea pe care o reprezintă o economie circulară și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, protejarea productivității ecologice a solurilor europene, reducând astfel amprenta cererii UE față de țările terțe. Acesta consideră ca fiind o prioritate absolută finalizarea inițiativelor de introducere a garanțiilor anti-defrișări în comerțul internațional.

2. Context

2.1. La 20 mai 2020, Comisia a publicat propunerea sa de strategie a UE în domeniul biodiversității pentru 2030. Această comunicare subliniază că „solul este o resursă neregenerabilă extrem de importantă, vitală pentru sănătatea umană și economică, precum și pentru producția de alimente și de medicamente noi” ( 1 ) și subliniază necesitatea de a aborda problema ocupării terenurilor și de a reface ecosistemele solului. Ea anunță angajamentul Comisiei de a actualiza Strategia tematică pentru protecția solului în 2021 și de a forma o misiune în domeniul „sănătății solului și alimentelor” în cadrul programului Orizont Europa, pentru a dezvolta soluții pentru refacerea sănătății și a funcțiilor solului.

2.2. La 28 aprilie 2021, Parlamentul European a adoptat o rezoluție referitoare la protecția solului, subliniind necesitatea de a proteja, de a gestiona și de a reface în mod durabil solurile Europei, de a păstra rolul multifuncțional al acestora și capacitatea de a sprijini producția de alimente sănătoase și de materii prime, precum și de a oferi societății o multitudine de servicii ecosistemice. Rezoluția subliniază că solurile sănătoase sunt esențiale pentru atingerea obiectivelor Pactului verde european, inclusiv neutralitatea climatică și refacerea biodiversității. Aceasta reclamă, de asemenea, lipsa unor condiții de concurență echitabile între statele membre în ceea ce privește diferitele lor regimuri de protecție a solului și invită Comisia „să elaboreze, în conformitate strictă cu principiul subsidiarității, un cadru juridic comun la nivelul UE pentru protecția și utilizarea durabilă a solului”.

2.3. La 9 iunie 2021, Parlamentul European a salutat propunerea de strategie europeană în domeniul biodiversității pentru 2030, aprobând o rezoluție în care, dintre cele aproape 200 de recomandări, rolul central al biodiversității solului este evidențiat în mare măsură. Parlamentul European îndeamnă din nou Comisia să prezinte o propunere de instituire a unui cadru juridic comun pentru protecția solului și „pentru integrarea efectivă a acestei protecții în toate politicile relevante ale UE”. În rezoluția sa, Parlamentul European subliniază, de asemenea, că „UE s-a angajat să atingă neutralitatea din punctul de vedere al degradării terenurilor până în 2030, dar este puțin probabil ca acest obiectiv să fie atins”, astfel cum s-a concluzionat într-un raport special al Curții de Conturi Europene ( 2 )

2.4. La 17 noiembrie 2021, Comisia a publicat, ca parte a Strategiei UE în domeniul biodiversității, propunerea sa de strategie europeană pentru protecția solului, intitulată „Valorificarea beneficiilor solurilor sănătoase pentru ființele umane, alimentație, natură și climă”.

2.5. Propunerea Comisiei actualizează fosta Strategie pentru protecția solului, în conformitate cu misiunea strategică a Pactului verde european, pentru abordarea crizelor climatice și a crizelor în materie de biodiversitate și pentru a sprijini o ambiție a UE în ceea ce privește acțiunea globală în domeniul solului.

2.6. Strategia urmărește să aducă o contribuție decisivă la realizarea multor obiective ale Pactului verde, inclusiv: combaterea deșertificării și refacerea terenurilor și a solurilor degradate și depunerea de eforturi pentru a asigura o lume caracterizată de neutralitate din punctul de vedere al degradării terenurilor (obiectivul de dezvoltare durabilă 15.3); contribuția la eliminarea gazelor cu efect de seră; atingerea unei stări ecologice și chimice bune a apelor de suprafață și a unei stări chimice și cantitative bune a apelor subterane până în 2027; reducerea pierderilor de nutrienți cu cel puțin 50 %, a nivelului general de utilizare și de risc al pesticidelor cu 50 % până în 2030; reducerea poluării solului la niveluri care nu mai sunt considerate dăunătoare sănătății umane și ecosistemelor naturale, creând astfel un mediu fără substanțe toxice până în 2050; și să se ajungă la zero ocupări nete de teren până în 2050 ( 3 )

2.7. Strategia stabilește o definiție a „solului sănătos” ca fiind cel care se află într-o stare chimică, biologică și fizică bună și, prin urmare, capabil să furnizeze în permanență cât mai multe dintre serviciile sale ecosistemice preconizate, cum ar fi cele legate de alimente și biomasă, stocarea și filtrarea apei, ciclul nutrienților minerali, sprijinirea vieții și a biodiversității, stocarea carbonului și sprijinirea activităților umane, a peisajelor și a patrimoniului cultural. Această definiție este în concordanță cu cea furnizată de organizațiile Organizației Națiunilor Unite ( 4 ) . În viziunea prezentată de strategie, trebuie obținută o stare bună de sănătate a solului până în 2050, prin angajamente privind utilizarea durabilă a terenurilor și eforturi de refacere a acestora: CE a estimat că, în prezent, 60 % până la 70 % din solurile din UE nu sunt sănătoase „ca rezultat direct al practicilor actuale de gestionare” ( 5 ) , cu diferențe mari între diferite țări; cu toate acestea, „un obiectiv de 75 % de sol sănătos până în 2030 printr-o schimbare radicală a practicilor actuale de gestionare a terenurilor este atât fezabil, cât și necesar” ( 6 )

2.8. Strategia urmărește să asigure același nivel de protecție a solului ca cel existent pentru apă și aer, depășind vidul legislativ în domeniul solului la nivelul UE. Prin urmare, Comisia anunță o lege privind sănătatea solului care urmează să fie elaborată până în 2023, în urma unei evaluări a impactului, a unei verificări a subsidiarității și a unei consultări a părților interesate și a statelor membre. Noua Lege privind sănătatea solului ar trebui să abordeze impactul transfrontalier al degradării solului și să asigure coerența politicilor la nivelul UE și la nivel național pentru a urmări obiectivele strategiei.

2.9. Strategia cuprinde o combinație de noi măsuri voluntare și obligatorii din punct de vedere juridic, care urmează să fie elaborate cu respectarea deplină a subsidiarității și pe baza politicilor naționale existente privind solul, pentru: — îmbunătățirea protecției solurilor organice și a turbăriilor; — sprijinirea inițiativei Comisiei privind ciclurile sustenabile ale carbonului, inclusiv recompensarea practicilor de sechestrare a carbonului în solurile agricole; — sprijinirea reutilizării solurilor excavate, inclusiv introducerea unui „pașaport” pentru a se asigura că acestea sunt transportate, tratate și reutilizate în condiții de siguranță; — a solicita statelor membre să stabilească, până în 2023, obiective naționale pentru reducerea numărului de terenuri ocupate de noi așezări și infrastructuri, în conformitate cu obiectivul de „zero ocupări nete de teren” până în 2050, și să introducă o ierarhie pentru o mai bună utilizare a solurilor urbane, acordând prioritate reutilizării mediului construit și eliminând treptat beneficiile fiscale locale pentru transformarea urbană a terenurilor agricole; — promovarea reciclării materiei organice, cum ar fi compostul, digestatul, nămolul de epurare, gunoiul de grajd prelucrat și alte reziduuri agricole, într-un mod sigur și durabil; — evaluarea, protejarea și refacerea biodiversității solului; — integrarea și coordonarea gestionării solului și a apei și promovarea adoptării unor soluții bazate pe natură pentru gestionarea apelor de suprafață și pluviale; — sprijinirea gestionării durabile a solului în agricultură; — monitorizarea tendințelor de deșertificare și adoptarea de măsuri de atenuare și prevenire a degradării solului; — prevenirea poluării solului prin reglementarea și restricționarea utilizării și eliberării de microplastice, de substanțe polifluoroalchilate (PFAS) și de alte substanțe chimice toxice în sol; — cooperarea cu statele membre în vederea identificării siturilor contaminate și a reabilitării acestora; — evaluarea fezabilității introducerii unui certificat de sănătate a solului pentru tranzacțiile funciare; — îmbunătățirea activităților de monitorizare a solului și adoptarea de instrumente digitale pentru gestionarea nutrienților; — finanțarea în mod substanțial a activității de cercetare privind biodiversitatea solului și soluțiile pentru degradarea și contaminarea solului; — punerea în aplicare a măsurilor vizând comunicarea, educația și implicarea cetățenilor pentru a promova sănătatea solului.

2.10. În avizul său din 2017, NAT/713, intitulat „Utilizarea terenurilor pentru producția durabilă de alimente și servicii ecosistemice”, CESE a fost de acord cu importanța decisivă a unui cadru politic actualizat al UE pentru utilizarea durabilă și protecția solului, în special în ceea ce privește solul agricol, care să includă o definiție a stării bune a solului și o terminologie uniformă și criterii armonizate de monitorizare, și a solicitat ca principiile gestionării durabile a solului să fie integrate în măsurile de politică ale UE.

3. Observații generale

3.1. Comitetul salută propunerea Comisiei privind o strategie europeană pentru protecția solului pentru 2030, puternic ancorată în cadrul Pactului verde și viziunea acesteia de a transforma amenințările reprezentate de schimbările climatice, de pierderea biodiversității și de degradarea mediului într-o oportunitate de a transforma UE într-o economie modernă, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și competitivă.

3.2. Comitetul recunoaște rolul strategic jucat de solurile sănătoase, care, în ansamblul și diversitatea lor, constituie unul dintre cele mai importante atuuri naturale pe care cetățenii se pot baza pentru bunăstarea și securitatea lor.

3.3. Comitetul este conștient de faptul că solul este o resursă unică și limitată, amenințată de o multitudine de presiuni. Degradarea solului și pierderea de fertilitate asociată acesteia pot contribui la amprenta europeană asupra solurilor la nivel mondial, conducând la o dependență sporită de importurile de materii prime alimentare și nealimentare din țări terțe în care creșterea cultivării inadecvate declanșează procese de degradare a terenurilor, asociate cu defrișări și cu emisii de gaze cu efect de seră.

3.4. Comitetul subliniază cerința și nevoia imperioasă de a finaliza inițiativele de introducere a garanțiilor anti-defrișări în comerțul cu țările terțe și consideră că reducerea impactului cererii interne prin protejarea și refacerea productivității ecologice pe termen lung a solurilor europene reprezintă o prioritate, în concordanță cu provocarea de a crea o economie circulară și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor. O utilizare mai durabilă a solului, bazată pe principiile agroecologiei, poate avea un impact semnificativ, atât la nivel european, cât și la nivel mondial, în ce privește atingerea obiectivelor Pactului verde european și a obiectivelor de dezvoltare durabilă ale Agendei 2030 a ONU.

3.5. Este necesar să se depășească conceptul reducționist de sol ca simplă platformă pentru așezări și activități, întrucât solul este un sistem biotic complex de care depinde furnizarea de servicii ecosistemice și de bunuri esențiale; gestionarea sa necesită o guvernanță adecvată, inclusiv administrarea de către proprietarii și utilizatorii terenurilor, responsabilitatea administratorilor locali și rolul guvernelor naționale. Rolul de lider al Europei este necesar, deoarece provocările legate de securitatea alimentară, stocarea apei, conservarea biodiversității și răspunsul la schimbările climatice sunt strict legate de buna gestionare a solului.

3.6. Comitetul subliniază că este nevoie ca Strategia pentru protecția solului să utilizeze metode și instrumente echitabile, în conformitate cu principiile subsidiarității, pentru gestionarea durabilă a solurilor: fiecărui nivel de guvernanță a solului trebuie să i se atribuie sarcini și responsabilități, precum și resurse adecvate, în ce privește alocarea fondurilor; trebuie însă acordată o atenție specială sprijinirii comunităților rurale de mici dimensiuni. Comitetul solicită, de asemenea, o mai mare includere a cetățenilor, a organizațiilor societății civile, a sindicatelor și a întreprinderilor, partajând responsabilitățile și resursele pentru atingerea obiectivului de combatere a degradării solului.

3.7. Pentru punerea în aplicare a strategiei, Comisia Europeană prevede adoptarea unei legi privind sănătatea solului. Cu toate acestea, CESE recomandă efectuarea evaluării de impact planificate și apoi stabilirea celor mai adecvate instrumente. De asemenea, CESE recomandă ca acest cadru să se bazeze pe următoarele principii, astfel încât să se asigure condiții de concurență echitabile pentru toate părțile interesate care își desfășoară activitatea în sectoarele economice legate de sol și de utilizarea acestuia. — furnizarea unei definiții clare a „solurilor sănătoase”, a indicatorilor și a valorilor limită elaborate pe o bază științifică solidă; — stabilirea unor obiective clare pentru 2030, pe baza definiției „solurilor sănătoase”; — garantarea unui nivel adecvat de protecție a mediului și al acțiunilor în favoarea climei; — respectarea deplină a principiului subsidiarității, având în vedere eterogenitatea solurilor, varietatea utilizărilor și a cererilor de utilizare, diferitele condiții geologice, climatice și de peisaj, precum și pericolele diferențiate și normele naționale deja în vigoare; — prioritizarea măsurilor privind educația, consilierea, transferul de cunoștințe și stimulentele pentru protecția solului față de obligațiile legale suplimentare; — menținerea sarcinii administrative pentru toți actorii la un nivel rezonabil, garantând în același timp că ea rămâne accesibilă.

3.8. Noua propunere privind protecția solului trebuie să creeze sinergii cu legislația privind clima, apa, aerul și biodiversitatea, precum și cu politica agricolă comună. Comitetul solicită Comisiei să anticipeze prezentarea cadrului de politică pentru a permite o dezbatere mai amplă a conținutului acesteia cu diferitele părți interesate, înainte de a fi prezentată spre aprobare finală în cursul actualei legislaturi.

4. Observații specifice

4.1. 2 /an, cu 78 % dintre terenuri ocupate în detrimentul suprafețelor agricole și doar 13 % din dezvoltarea urbană a avut loc pe terenuri reciclate Printre formele de degradare a solului, una dintre cele mai grave și mai dificil de inversat este, cu siguranță, ocuparea terenurilor asociată cu procesele de urbanizare: în perioada 2012-2018, ocuparea terenurilor în UE-28 se desfășura într-un ritm de 539 km/an, cu 78 % dintre terenuri ocupate în detrimentul suprafețelor agricole și doar 13 % din dezvoltarea urbană a avut loc pe terenuri reciclate ( 7 ) . Comitetul consideră că obiectivul de „zero ocupări nete de teren” până în 2050 trebuie să fie însoțit de obiective intermediare și realiste pe termen mai scurt, susținute de stimulente pentru a încuraja reutilizarea așezărilor abandonate și restaurarea suprafețelor impermeabile neutilizate. Obiectivele de reducere a ocupării terenurilor pentru dezvoltarea urbană și infrastructură pot și ar trebui să țină seama de evoluțiile demografice diferite din statele membre și din regiuni. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită protejării și refacerii teritoriului de coastă, în special a țărmului mediteraneean, care a fost supus unor procese ample de urbanizare, provocând daune semnificative biodiversității costiere și turismului.

4.2. Solurile neperturbate ale ecosistemelor reprezintă o sursă esențială de susținere a biodiversității și un rezervor natural de carbon, a cărui stare trebuie conservată. Din acest motiv, Comitetul consideră că strategia privind solul trebuie să acorde prioritate protecției acestor soluri și a vegetațiilor aferente, menținându-le integritatea și sprijinind gestionarea lor printr-o creștere adecvată a animalelor sau printr-o cultivare adecvată.

4.3. Ar trebui să se acorde un sprijin specific menținerii pășunilor permanente și a pajiștilor, deoarece gestionarea lor adecvată prin creșterea durabilă poate contribui la conservarea solurilor bogate în carbon ale acestora.

4.4. 2 pe an Materia organică din sol este componenta-cheie în reglarea capacității solului de a susține un nivel ridicat de biodiversitate și de a furniza servicii ecosistemice legate de fertilitatea sa, precum și de a constitui un stoc de carbon eliminat din atmosferă. Declinul materiei organice în solurile europene reprezintă un motiv major de îngrijorare, în principal din cauza pierderii fertilității și a riscurilor de deșertificare pe care le implică, dar și din cauza emisiilor de GES rezultate: s-a calculat această cantitate la peste 170 de milioane de tone COpe an ( 8 ) , sau la peste 4 % din emisiile globale de gaze cu efect de seră din UE-27, în principal în legătură cu schimbările în utilizarea solurilor organice și a celor bogate în turbă. Noua strategie pentru sol ar trebui să asigure protecția turbăriilor și a zonelor umede și să-i sprijine în mod adecvat pe fermieri prin noi forme de venituri pentru adoptarea de practici bazate pe concepte agroecologice, care favorizează menținerea și creșterea materiei organice în soluri. Diseminarea cunoștințelor privind bunele practici și gestionarea durabilă a solurilor agricole ar trebui să constituie o prioritate și să îi vizeze în special pe micii fermieri.

4.5. Pe lângă importanța materiei organice în sol, CESE subliniază necesitatea de a se evita epuizarea sau pierderea nutrienților minerali din sol. Utilizarea îngrășămintelor trebuie să fie dozată în funcție de nevoile culturilor, evitând aplicarea excesivă și urmărind o reducere cu 50 % a scurgerilor de azot și fosfor din soluri până în 2030, în conformitate cu obiectivele Strategiei „De la fermă la consumator”.

4.6. Solurile care au suferit contaminări industriale trecute sau recente continuă să reprezinte o amenințare la adresa sănătății publice și a stării chimice a resurselor de apă; 2,8 milioane de situri din UE au un sol potențial contaminat, dintre care aproximativ 390 000 necesită remediere ( 9 ) . Deciziile cu privire la modul de refacere a acestora ar trebui luate în conformitate cu criterii de reabilitare durabilă și pe baza unor analize ale riscurilor specifice sitului. Comitetul se așteaptă ca strategia să ofere, pe baza celor mai avansate experiențe naționale, metode și criterii omogene pentru desfășurarea acestor proceduri, astfel încât să se evite neconcordanțele semnificative care există între diferitele reglementări naționale.

4.7. Apreciind că strategia se concentrează asupra conceptului-cheie de „sol sănătos” ( 10 ) , Comitetul subliniază necesitatea de a dezvolta un sistem de indicatori eficienți pentru a defini fără echivoc starea de sănătate a solurilor într-un indice al sănătății solului, obiectivele generale care trebuie atinse și articularea acestora în contextul diversității condițiilor pedoclimatice europene. Pentru a monitoriza realizarea acestor obiective, trebuie să fie disponibile instrumente fiabile pentru estimarea fără echivoc a indicelui sănătății solului la nivelul fiecărei parcele.

4.8. Comitetul subliniază necesitatea creșterii gradului de conștientizare și de cunoaștere a solului, a ecologiei și a funcțiilor acestuia. În acest scop, este necesar să se sprijine programele de informare pentru cetățeni și educația pentru școli, precum și formarea fermierilor și, în general, a profesioniștilor care lucrează cu terenurile și solul, în domeniile tradiționale sau emergente ale bioeconomiei și ale economiei circulare, precum și pentru factorii de decizie de la nivel local și regional de care depind alegerile care determină schimbările în utilizarea terenurilor.

4.9. Accesul la un sol sănătos este vital pentru diferite sectoare economice; locurile de muncă și competitivitatea nu ar trebui să fie afectate de implicațiile economice și sociale ale strategiei. În special, este necesar să se protejeze veniturile comunităților rurale și ale familiilor care depind de sol pentru a trăi. Strategia ar trebui să asigure o distribuție echitabilă a costurilor și beneficiilor între părțile interesate: grupurile și regiunile vulnerabile ar trebui protejate, fermierii care practică agricultura de subzistență ar trebui sprijiniți, și ar trebui să se aloce fonduri comunităților aflate în dificultate.

Bruxelles, 23 martie 2022. Președinta Comitetului Economic și Social European Christa SCHWENG

(1) Comisia Europeană, 2020, Strategia în domeniul biodiversității pentru 2030, https://ec.europa.eu/environment/strategy/biodiversity-strategy-2030_en

(2) Raportul special nr. 33/2018 al CCE: „Combaterea deșertificării în UE: o amenințare din ce în ce mai mare, care impune acțiuni suplimentare”.

(3) Strategia se referă la sol ca fiind sistemul complex și activ din punct de vedere biologic (pedosferă) care susține vegetația terestră, care se află la interfața dintre litosferă și atmosferă și care interacționează cu hidrosfera. Ea nu include sedimentele marine și din lacuri. Conform comunicărilor FAO, solul reprezintă baza a 95 % din producția mondială de alimente.

(4) Solurile sănătoase reprezintă baza producției de alimente sănătoase, FAO 2015, https://www.fao.org/documents/card/en/c/645883cd-ba28-4b16-a7b8-34babbb3c505/

(5) Comisia Europeană 2020, Caring for soil is caring for Life („Grija față de soluri înseamnă grijă pentru viață”), raport al Comitetului misiunii pentru sănătatea solului și alimentație. https://op.europa.eu/en/web/eu-law-and-publications/publication-detail/-/publication/32d5d312-b689-11ea-bb7a-01aa75ed71a1

(6) Ibidem.

(7) AEM (2020), „Ocuparea terenurilor în Europa – O evaluare bazată pe indicatori”, https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/land-take-3/assessment.

(8) JRC-EC (2015), Soil threats in Europe: status, methods, drivers and effects on ecosystem services, technical report https://esdac.jrc.ec.europa.eu/public_path/shared_folder/doc_pub/EUR27607.pdf

(9) JRC-EC 2018, Status of local soil contamination in Europe https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC107508

(10) „Viziune și obiective: atingerea unei stări bune de sănătate a solului până în 2050”, Comisia Europeană 2021, Strategia UE privind solul pentru 2030, https://ec.europa.eu/environment/publications/eu-soil-strategy-2030_en