COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 7.12.2011 
SEC(2011) 1470 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
care înso ţeşte documentul 
REGULAMENTUL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI 
de instituire a unui instrument de finan țare a cooper ării pentru dezvoltare 
{COM(2011) 840 final} 
{SEC(2011) 1469 final}  
 
RO 2   RO 1. DEFINIREA PROBLEMEI  
Sărăcia constituie în continuare o problem ă majoră în țările în curs de dezvoltare. De și s-au 
înregistrat progrese semnificative în lupta împotriva s ărăciei, mare parte din aceste țări 
înregistreaz ă întârzieri în atingerea Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului (ODM) și nu 
beneficiaz ă de dezvoltare durabil ă. În plus, provoc ările globale sunt în continuare majore, iar 
țările în curs de dezvoltare au fost puternic af ectate de succesiunea crizelor recente care au 
dus la instabilitate social ă și economic ă, migrație forțată, insecuritate alimentar ă și o 
vulnerabilitate crescut ă la șocurile externe. Resursele de mediu și cele naturale sunt tot mai 
mult recunoscute ca fii nd vitale pentru cre șterea economic ă durabilă și pentru reducerea 
sărăciei. În plus, schimb ările climatice exacerbeaz ă o situație deja fragil ă și riscă să anuleze o 
parte a realiz ărilor înregistrate în materie de dezvoltare dac ă nu sunt abordate în mod 
corespunz ător. UE î și menține angajamentul de a ajuta țările în curs de dezvoltare în 
reducerea și, în final, eradicarea s ărăciei. 
Pentru a atinge acest obiectiv, a fost creat Inst rumentul de cooperare pentru dezvoltare (ICD) 
pentru perioada 2007-2013, scopul principal și general al acestuia fiind eradicarea s ărăciei în 
țările și regiunile partenere. Acesta este unul di ntre instrumentele-cheie ale UE în ceea ce 
privește asisten ța pentru dezvoltare acordat ă țărilor din afara Europei, al ături de Fondul 
european de dezvoltare (FED) și de Instrumentul european de vecin ătate și parteneriat (IEVP). 
ICD este organizat în trei categorii de programe: (i) programe geografice bilaterale și 
regionale care vizeaz ă cooperarea cu Asia, America Latin ă, Asia Central ă, Orientul Mijlociu 
și Africa de Sud; (ii) programe tematice care vizeaz ă următoarele aspecte: investirea în 
oameni, mediul înconjur ător și gestionarea durabil ă a resurselor natura le, actori nestatali și 
autorități locale, securitatea alimentar ă, migrația și azilul; și (iii) măsuri de înso țire în ceea ce 
privește reforma zah ărului. 
Ca urmare a noilor provoc ări, corelate cu priorit ățile stabilite în Strategia Europa 2020, 
Comisia a formulat propuneri de revizuire și adaptare a politicii UE  în domeniul dezvolt ării 
prin viitoarea comunicare „Cre șterea impactului politicii UE în domeniul dezvolt ării: o 
agendă a schimb ării”. Diferitele revizuiri întreprinse au subliniat, de asemenea, o serie de 
neajunsuri în cadrul ICD, recunoscând, totodat ă, valoarea ad ăugată generală și contribu ția sa 
la atingerea Obiectivelor de dezvolta re ale mileniului. Pe baza celor men ționate mai sus, au 
fost identificate urm ătoarele probleme în actual ul regulament privind ICD: 
(1) ICD nu ține pe deplin seama de obiec tivele celor mai recente tendin țe ale politicii UE 
în domeniul dezvolt ării; 
(2) lumea s-a schimbat din 2007 și o parte dintre beneficiarii actuali ai ICD s-au impus 
de atunci ca noi puteri mondiale, deveni nd, la rândul lor, donatori. ICD nu asigur ă o 
diferențiere suficient ă în rândul beneficiarilor s ăi în ceea ce prive ște discrepan țele de 
ordin economic și social între țările partenere și în interiorul acestora; 
(3) ICD nu ține seama într-o m ăsură suficient ă de progresele înregistrate de țările 
partenere în domeniul democratiz ării și al respect ării drepturilor fundamentale ale 
omului; 
(4) sprijinirea ini țiativelor transregionale sau contin entale s-a dovedit a fi dificil ă, având 
în vedere arhitectura actual ă a instrumentelor de asisten ță externă, în special în ceea 
ce privește punerea în aplicare a Strategiei comune Africa-UE; 
 
RO 3   RO (5) programele tematice nu sunt suficient de flexibile și sunt prea fragmentate pentru a 
răspunde la crizele globale recent e sau la angajamentele interna ționale asumate la cel 
mai înalt nivel politic; 
(6) nevoile specifice ale țărilor în criz ă, post-criz ă și în situa ții de fragilitate nu sunt 
prezentate suficient în actualul ICD, ceea ce nu permite, a șadar, întotdeauna o reac ție 
rapidă a UE la o situa ție care evolueaz ă rapid; 
(7) lipsa total ă de flexibilitate este un neajuns, în trucât ICD nu prevede posibilitatea 
utilizării de fonduri neprogramate ca r ăspuns la nevoi neprev ăzute; 
(8) procesul actual de programare a ICD este prea complex și rigid. De exemplu, nu 
permite alinierea ciclului și a strategiei de programare a UE la cele ale partenerilor 
săi și, de asemenea, nu faciliteaz ă suficient programarea comun ă cu statele membre, 
conform cerin țelor agendei privind eficaci tatea ajutorului. Nu ofer ă un temei juridic 
suficient astfel încât s ă se utilizeze m ăsuri inovatoare pentru acordarea ajutoarelor, 
cum ar fi mecanismele care combin ă asistența bazată pe împrumuturi cu cea bazat ă 
pe subven ții sau parteneriatele de tip public-privat. 
2. ANALIZA SUBSIDIARIT ĂțII  
În calitate de cel mai mare donator pe plan mondial, UE și statele membre furnizeaz ă mai 
mult de jum ătate (56 %) din ajut orul mondial acordat țărilor în curs de dezvoltare. UE ofer ă 
ajutor celor mai s ăraci oameni de pe planet ă din peste 150 de țări din întreaga lume și s-a 
angajat s ă atingă Obiectivele de dezvoltare ale mileniului la timp, pân ă la sfârșitul 
anului 2015. Numai ajutorul oficial pentru dezvoltare gestionat de Comisia European ă 
reprezintă aproximativ 20 % din totalul aj utorului acordat de UE pân ă acum. UE este într-o 
situație unică, neutră și imparțială, care îi permite s ă deruleze ac țiunea extern ă în numele 
statelor membre și alături de acestea, beneficiind astfel de credibilitate consolidat ă în țările în 
care desf ășoară acțiuni. Cu 27 de state membre care ac ționează în baza politicilor și 
strategiilor comune, UE dispune de o mas ă critică pentru a r ăspunde la provoc ările globale, în 
special realizarea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului. 
3. OBIECTIVELE INI țIATIVEI UE 
Obiectivele generale ale instru mentului care va succeda ICD se vor axa în continuare pe (i) 
reducerea și, pe termen lung, eradicarea s ărăciei în țările și regiunile partenere, precum și pe 
(ii) promovarea democra ției, a statului de drep t, a drepturilor omului și a bunei guvernan țe. În 
conformitate cu propunerea revizuit ă de politic ă a UE în domeniul dezvolt ării, va fi introdus, 
de asemenea, un al treilea obiectiv general: (iii) sprijinirea dezvolt ării durabile, favorabile 
incluziunii și orientate spre cre ștere.  
Instrumentul care va suc ceda ICD va avea la baz ă instrumentul existent, care a f ăcut dovada 
relevanței în ceea ce prive ște contribu ția la reducerea s ărăciei și, pe termen lung, la eradicarea 
sărăciei, abordând, totodat ă, problemele identif icate în partea 1. 
4. OPțIUNI DE POLITIC Ă 
Menținerea ICD f ără nicio modificare este prima op țiune avut ă în vedere (op țiunea 1 = nicio 
modificare). 
 
RO 4   RO În cadrul op țiunii 2 (modificarea regulamentului privi nd ICD), au fost luate în considerare 
două scenarii alternative în raport cu statu-quoul : 
• alinierea obiectivelor instrumentului la noile tendin țe în ceea ce prive ște politica UE 
în domeniul dezvolt ării, având în vedere conso lidarea politicii din domeniul 
dezvoltării în temeiul Tratatului de la Lisabona și cele mai recente tendin țe în politica 
din domeniul dezvolt ării; 
• asigurarea unui grad ridicat de diferen țiere prin concentrarea cooper ării UE asupra 
unui num ăr restrâns de țări, diferen țierea realizându-se prin sumele alocate și prin 
modificarea tipului de asisten ță conform unui set definit de criterii; 
• consolidarea includerii bunei guvernan țe, a democra ției, a drepturilor omului și a 
statului de drept în mecanismul de alocare a fondurilor; 
• stabilirea unui program pa nafrican în cadrul ICD; 
• creșterea flexibilit ății și reducerea fragment ării programelor tematice prin reducerea 
numărului acestora; 
• favorizarea unui proces de (re-)programare mai flexibil, a unor revizuiri adaptate ad-
hoc, precum și a unor proceduri specifice de aplicare pentru țările în criz ă, post-criz ă 
și în situații de fragilitate; 
• introducerea unui grad mai ridicat  de flexibilitate în aloc ările de fonduri din cadrul 
ICD prin mecanisme noi, cum ar fi o rezerv ă neprogramat ă; 
• creșterea flexibilit ății și simplificarea procesului de programare pentru facilitarea 
programării comune și alinierea la ciclul de programare al țărilor partenere. 
5. EVALUAREA IMPACTULUI  
Opțiunea 1, men ținerea statu-quoului , nu ar rezolva problemele reliefate de experien ța 
anterioară, menționate în sec țiunea 1. 
Opțiunea 2, dezvoltarea în conti nuare a ICD, ar permite urm ătoarele: 
• alinierea obiectivelor instrumentul ui care succede ICD la noile tendin țe ale politicii 
UE în domeniul dezvolt ării; 
• aplicarea unei diferen țieri clare între țările partenere pentru a combate mai eficient 
sărăcia și pentru ca Uniunea European ă să poată avea o pondere și un impact mai 
mare în țările care au cea mai mare nevoie de asisten ța sa; 
• includerea în conti nuare a bunei guvernan țe, a democra ției, a drepturilor omului și a 
statului de drept în asisten ța UE pentru a garanta cooperarea și dialogul mai eficient 
cu țările partenere cu priv ire la aceste valori; 
• facilitarea aplic ării mai eficiente a Strategiei comune Africa-UE și, în consecin ță, 
facilitarea atingerii obiectivelor de politic ă ale UE pe continentul african; 
 
RO 5   RO • raționalizarea programelor tematice în vederea asigur ării flexibilit ății necesare pentru 
ca UE să poată să răspundă la provoc ările globale; 
• instituirea unor mecanisme flexibile care s ă faciliteze un r ăspuns mai eficace al UE la 
situațiile cu evolu ție rapidă în statele aflate în criz ă, post-criz ă și în situa ții de 
fragilitate; 
• consolidarea flexibilit ății în alocarea fondurilor pentru a aborda situa țiile în evolu ție 
de pe scena extern ă din cauza unor circumstan țe politice, crize sau noi provoc ări; și 
• îmbunătățirea eficacit ății ajutorului UE prin simplificarea și flexibilizarea 
procedurilor de programare și de punere în aplicare pentru înlesnirea program ării 
comune și pentru alinierea la ciclurile de programare ale țărilor partenere, precum și 
pentru promovarea utiliz ării măsurilor inovatoare de aco rdare a ajutoarelor. 
6. COMPARAREA OP țIUNILOR  
Prima op țiune nu ar permite UE s ă își îndeplineasc ă obiectivele prev ăzute la punctul 3. În 
cadrul op țiunii 2, pentru fiecare obiectiv specific, se prefer ă sub-opțiunea alternativ ă B în 
locul sub-op țiunii A, deoarece abordeaz ă toate problemele identificate și răspunde 
obiectivelor definite la sec țiunea 3 într-un mod mai adecvat. Astfel, orient ările revizuite ale 
politicii UE în domeniul dezvolt ării vor putea fi incluse în instrumentul care succede ICD, 
ceea ce va contribui la cre șterea într-o m ăsură mai mare a eficacit ății și a impactului asisten ței 
UE pentru țările în curs de dezvoltare. 
7. MONITORIZARE șI EVALUARE  
ICD este un regulament de abilitare care stabile ște elementele esen țiale și temeiul pentru 
intervenția UE. Ac țiunile exacte sunt definite prin intermediul program ării multianuale și a 
programelor anuale de ac țiune, care detaliaz ă activitățile ce vor fi desf ășurate de UE, inclusiv 
obiectivele urm ărite de ac țiunile în cauz ă și rezultatele preconizate. Cu aceast ă ocazie se 
stabilesc indicatori specifici, ținându-se seama de caracteristicile ac țiunii în cauz ă.  
Obiectivele convenite  la nivel interna țional și indicatorii privind Obiectivele de dezvoltare ale 
mileniului și schimbările climatice se cunosc deja. De exemplu, pentru obiectivul general 
privind reducerea și, pe termen lung, eradicarea s ărăciei în țările și regiunile partenere, pot fi 
utilizați indicatorii aferen ți Obiectivelor de dezvoltare ale m ileniului pentru Obiectivul nr. 1. 
Cheltuielile care promoveaz ă acțiunile privind politicile climatice sau eficien ța energetic ă, 
precum și protecția și gestionarea durabil ă a biodiversit ății și a ecosistemelor, vor fi urm ărite 
pe baza metodologiei OCDE consacrate („markeri Rio”).