Propunere de DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard din Danemarca) /* COM/2012/0272 final */





EXPUNERE DE MOTIVE Punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară[1] permite mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare (FEG) prin intermediul unui mecanism de flexibilitate, în limita plafonului anual de 500 de milioane EUR, peste nivelul rubricilor corespunzătoare din cadrul financiar. Regulile aplicabile contribuțiilor din FEG sunt prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare[2]. La 28 octombrie 2011, Danemarca a transmis cererea EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard 2 pentru o contribuție financiară din partea FEG, în urma disponibilizărilor în cadrul societății Odense Steel Shipyard din Danemarca. După examinarea atentă a acestei cereri, Comisia a concluzionat, în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, că sunt îndeplinite condițiile necesare pentru o contribuție financiară în temeiul acestui regulament. SINTEZA CERERII ȘI ANALIZĂ Date principale: || Nr. de referință FEG || EGF/2011/008 Stat membru || Danemarca Articolul 2 || (a) Întreprinderea principală || Odense Steel Shipyard Furnizori și producători din aval || 4 Perioada de referință || 1.5.2011 - 31.8.2011 Data de începere a serviciilor personalizate || 31.10.2011 Data depunerii cererii || 28.10.2011 Disponibilizări în timpul perioadei de referință || 585 Disponibilizări înainte și după perioada de referință || 396 Totalul disponibilizărilor eligibile || 981 Lucrători disponibilizați vizați de măsurile de sprijin || 550 Cheltuieli pentru servicii personalizate (EUR) || 9 487 675 Cheltuieli pentru punerea în aplicare a FEG[3] (EUR) || 443 255 Cheltuieli pentru punerea în aplicare a FEG (%) || 4,5 Buget total (EUR) || 9 930 930 Contribuția din FEG (65 %) (EUR) || 6 455 104 1. Cererea a fost prezentată Comisiei la data de 28 octombrie 2011 și a fost completată cu informații suplimentare până la data de 8 martie 2012. 2. Cererea îndeplinește condițiile de utilizare a FEG prevăzute la articolul 2 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 și a fost prezentată în termenul de 10 săptămâni menționat la articolul 5 din regulamentul respectiv. Legătura dintre disponibilizări și modificările structurale majore ale modelelor comerciale internaționale din cauza globalizării sau a crizei financiare și economice mondiale 3. Pentru stabilirea legăturii dintre disponibilizări și criza financiară și economică globală, Danemarca susține că, pe parcursul ultimelor decenii, șantierele navale din Europa au pierdut cote de piață substanțiale, în favoarea șantierelor din Asia. Criza financiară și economică mondială a afectat ulterior piața globală a construcțiilor de nave, astfel încât, potrivit Comunității asociațiilor șantierelor navale din Europa (Community of European Shipyards' Associations - CESA), catalogul global de comenzi a scăzut de la 13 692 milioane CGT[4] la 9 470 milioane CGT între 2008 și 2009 și ulterior la 6 394 milioane CGT în 2010. Comenzile noi, care au scăzut de la 2 114 milioane CGT la 561 milioane CGT între 2008 și 2009, s-au redresat la 2 459 milioane CGT în 2010, reprezentând totuși mai puțin de jumătate din nivelul anterior crizei, care era de 5 425 milioane CGT în 2007. 4. În raportul său anual pentru perioada 2010-2011[5], publicat la Bruxelles în august 2011, CESA scrie: „Următorii doi ani sunt încă foarte dificili pentru industrie. Doar câteva șantiere au fost în măsură să asigure cataloage de comenzi viabile pentru 2012 și pentru perioada următoare. În consecință, impactul asupra ocupării forței de muncă rezultat din prăbușirea cererii din 2008 și 2009 se va face simțit în industria europeană a construcțiilor navale în special în 2011 și 2012 ”. Raportul anual al CESA arată că forța de muncă din sectorul construcțiilor navale din Europa a scăzut cu 23% în ultimii trei ani, de la 148 792 în 2007 la 114 491 în 2010. Forța de muncă pentru construcțiile noi a scăzut și mai puternic, cu 33%, de la 93 832 în 2007 la 62 854 în 2010. 5. Decizia de a închide Odense Steel Shipyard a fost luată la 10 august 2009 și a fost convenit un program cu toți angajații privind navele a căror construcție urma să fie finalizată pe șantierul naval și privind calendarul disponibilizărilor necesare. O primă cerere de finanțare din FEG pentru primul val de 1 356 de lucrători disponibilizați a fost înaintată de autoritățile daneze la 6 octombrie 2010 și, după aprobarea propunerii Comisiei[6] de către Consiliu și Parlamentul European, fondurile au fost plătite la 2 august 2011. S-a înțeles în momentul primei cereri că va urma o a doua cerere, pentru a sprijini valul următor (și cel din urmă) de disponibilizări, incluzând, de asemenea, lucrătorii disponibilizați de unii furnizori ai șantierului naval. 6. Acesta este cel de-al patrulea caz privind intervenția FEG în sectorul construcțiilor navale. Argumentele prezentate în cele trei cazuri anterioare (EGF/2010/001 DK/Nordjylland[7], EGF/2010/006 PL/H. Cegielski-Poznan[8] și EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard[9]) rămân valabile. Demonstrarea numărului de disponibilizări și îndeplinirea criteriilor de la articolul 2 litera (a) 7. Danemarca a transmis această cerere pe baza criteriilor de intervenție prevăzute la articolul 2 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, care prevăd drept condiție pentru intervenție existența unui număr de cel puțin 500 de disponibilizări pe o perioadă de patru luni, în cadrul unei întreprinderi dintr-un stat membru, incluzând lucrătorii disponibilizați de furnizorii întreprinderii respective și de producătorii săi din aval. 8. Cererea menționează 509 disponibilizări la Odense Steel Shipyard pe parcursul perioadei de referință cuprinsă între 1 mai 2011 și 31 august 2011, precum și alte opt din G4S (societatea de servicii de securitate care își desfășoară activitatea la intrarea principală a OSS), 67 din YIT (care furnizează servicii de întreținere pentru echipamente și mașini în cadrul șantierului și instalează sisteme electrice pe navele construite pe acest șantier), și una din BM Steel Construction (specialiști care contribuie la construirea de nave militare), rezultând un total de 585 de disponibilizări la Odense Steel Shipyard și furnizorii săi. În plus, 396 de lucrători din aceste patru societăți, cât și din Persolit (un alt furnizor de întreținere și sisteme electrice) au fost disponibilizați înainte și după perioada de referință. Toate aceste disponibilizări au fost calculate în conformitate cu articolul 2 al doilea paragraf prima liniuță din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. Explicația caracterului neprevăzut al disponibilizărilor în cauză 9. Autoritățile daneze susțin că închiderea șantierului și disponibilizările care rezultă din aceasta nu ar fi putut fi anticipate. Proprietarii șantierului naval au investit mult în acesta până în anul 2009; aceasta nu s-ar fi întâmplat dacă închiderea ar fi fost anticipată. Trebuie remarcat faptul că acesta este unul dintre cele mai mari și mai moderne șantiere navale din Europa, deținând înregistrări menționând construirea (în perioada 2006-2008) a celei mai mari nave container din lume - Emma Maersk și a șapte nave omoloage ale sale de clasă E. Șantierul este cunoscut pentru faptul că a proiectat și construit nave inovatoare pentru care se utilizează cele mai noi tehnologii în materie de proiectare și de echipamente. Demonstrarea disponibilizărilor și identificarea întreprinderilor care au procedat la disponibilizări 10. Cererea se referă la un total de 981 de disponibilizări la Odense Steel Shipyard și la patru dintre furnizorii săi. În urma constatărilor făcute în timpul actualei puneri în aplicare a acțiunilor privind Odense Steel Shipyard, statul membru solicitant a concluzionat că aproximativ 55 - 60% din lucrătorii afectați (un număr estimat la 550) ar dori să beneficieze de măsurile FEG, în timp ce ceilalți lucrători ar prefera să își găsească singuri nou loc de muncă sau să iasă la pensie. 11. Defalcarea pe categorii a lucrătorilor vizați este următoarea: Categorie || Număr || Procentaj Bărbați || 531 || 96,5 Femei || 19 || 3,5 Cetățeni ai UE || 550 || 100,0 Cetățeni din țări terțe || 0 || 0,0 15-24 ani || 25 || 4,5 25-54 ani || 431 || 78,4 55-64 ani || 94 || 17,1 peste 64 de ani || 0 || 0,0 12. Nu există lucrători cu probleme cronice de sănătate sau dizabilități, nici în rândul celor afectați, nici în rândul celor vizați. 13. În ceea ce privește categoriile profesionale, defalcarea este următoarea: Categorie || Număr || Procentaj Legislatori, înalți funcționari și directori || 4 || 0,7 Specialiști cu ocupații intelectuale și științifice || 18 || 3,3 Tehnicieni și profesii similare || 376 || 68,4 Funcționari || 12 || 2,2 Lucrători din atelierele de service și din secțiile de marketing și vânzări || 66 || 12,0 Meșteșugari și comercianți de produse realizate de aceștia || 4 || 0,7 Muncitori necalificați || 70 || 12,7 14. În conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, Danemarca a confirmat faptul că s-a aplicat o politică de egalitate între femei și bărbați, precum și de nediscriminare și că aceasta se va aplica în continuare pe parcursul diferitelor etape de implementare a FEG și, în special, în ceea ce privește accesul la FEG. Descrierea teritoriului vizat, a autorităților sale și a părților interesate 15. Odense este cel de-al treilea mare oraș al Danemarcei, cu aproape 200 000 de locuitori. Orașul se află în centrul insulei Funen, a cărei populație totală este de aproape 500 000 de locuitori. Funen se află în partea estică a regiunii Danemarca de Sud, care are un total de 1 200 000 de locuitori. Atât infrastructura insulei Funen, cât și cea a regiunii sunt bine dezvoltate, iar populația activă face din ce în ce mai mult naveta pentru a lucra în afara orașelor în care locuiește. Cu toate acestea, în cazul lucrătorilor șantierului naval Odense Steel Shipyard, faptul de a face naveta nu poate fi considerat o soluție la problema pe care aceștia o au în ceea ce privește locul de muncă, deoarece există puține alternative de angajare pentru lucrători în restul insulei, iar în Danemarca în ansamblu nu există o penurie de mână de lucru în sectorul metalurgic. Prin urmare, vor trebui depuse eforturi considerabile pentru pregătirea lucrătorilor disponibilizați pentru noi locuri de muncă. 16. Odense are acces la mare printr-un canal și prin fiordul Odense, unde se află șantierul naval Odense Steel Shipyard, în orășelul Munkebo (5 500 de locuitori). Munkebo face parte din municipalitatea Kerteminde, care ocupă partea de nord-est a insulei Funen. 17. În 2008, forța de muncă totală din Odense și Kerteminde era de 109 000 de persoane. Prin urmare, pierderile directe la Odense Steel Shipyard care fac obiectul celor două cereri se ridică la aproximativ 2% din forța de muncă. Se estimează că pierderile indirecte de locuri de muncă vor fi de aceeași amploare ca cele directe, astfel încât închiderea șantierului este văzută ca reprezentând o criză majoră a economiei regionale. Nivelul educațional al forței de muncă din Kerteminde este mai scăzut decât media națională și decât media la nivelul insulei Funen. În 2008, aproximativ 27,3% din forța de muncă din Kerteminde a beneficiat de educație suplimentară, în timp ce cifra corespunzătoare privind insula Funen a fost de 33%, iar media națională de 34,8%. 18. Atât municipalitatea Odense, cât și municipalitatea Kerteminde, sunt profund implicate în introducerea prezentei cerere, pe care au susținut-o de la început. Impactul preconizat al disponibilizărilor asupra ocupării forței de muncă la nivel local, regional sau național 19. Situația generală a ocupării forței de muncă s-a deteriorat drastic în Danemarca în anii 2009 și 2010. Rata șomajului a crescut de la cel mai scăzut nivel de 3,4 % pentru anul 2008 la un nivel record de 7,6 % în 2010 (sursă: Eurostat[10]). 20. Structura industrială în Kerteminde se caracterizează printr-un procent mare de locuri de muncă în industria prelucrătoare, în special în industria metalurgică. Multe locuri de muncă în această industrie au fost deja pierdute în favoarea altor țări, cu salarii mai scăzute. Lucrătorii de pe șantierul naval care au fost disponibilizați au un nivel de specializare tehnică dificil de aplicat în alte industrii din Funen sau chiar de pe întreg teritoriul Danemarcei. Mulți dintre ei au lucrat pe șantierul naval toată viața și este posibil ca și părinții lor să fi lucrat acolo. În plus, șantierul naval este în curs de a fi închis în mai multe etape, fiind disponibilizate grupuri de lucrători pe măsură ce sunt finalizate ultimele comenzi de nave. Lucrătorii afectați de valul anterior de disponibilizări aspiră în prezent la locuri de muncă nou create care ar putea fi adecvate pentru ei. Fără o reformare profesională semnificativă, va fi și mai dificil pentru acest al doilea val de lucrători disponibilizați să găsească noi locuri de muncă. 21. De la anunțarea închiderii, în august 2009, un consorțiu de părți interesate la nivel local, regional și național a analizat și a formulat o strategie pentru noi oportunități de creștere economică în regiune. Această strategie se conturează în prezent și ghidează alegerea măsurilor care figurează în cerere. Pachet coordonat de servicii personalizate care vor fi finanțate și defalcarea costurilor sale estimate, inclusiv complementaritatea sa cu acțiunile finanțate din fondurile structurale 22. Regiunea din sudul Danemarcei, pe de o parte, definește și concepe măsuri care se pot înscrie în obiectivele de la Lisabona în sensul realizării unei competitivități europene puternice. Forumul regional pentru creștere economică utilizează atât fonduri provenind de la FSE, cât și de la FEDER, precum și asistență națională pentru piața muncii pentru a atinge aceste obiective pe termen lung de promovare în regiune a noilor sectoare de creștere. 23. Cu toate acestea, pentru a-i ajuta pe acești lucrători care vor fi disponibilizați în curând, trebuie întreprinse acțiuni mai specifice. Printre acestea se numără educația, formarea, stimulentele pentru angajare și sprijinirea antreprenoriatului. Lucrătorii din grupul-țintă au deja o pregătire de înalt nivel, însă într-un domeniu în care perspectiva găsirii unor noi locuri de muncă este sumbră. Din acest motiv, măsurile propuse pentru aceștia vor fi, într-un fel, mai costisitoare decât cele aplicate în cazul altor lucrători concediați în masă, deoarece acestea din urmă vizează deseori lucrători cu un nivel relativ scăzut de calificare. – Cursuri de bază și de clarificare a situației: Se estimează că aproximativ 55% din totalul lucrătorilor disponibilizați, care constituie grupul de lucrători vizați, vor opta pentru aceste măsuri. Cursurile se vor desfășura pe o perioadă medie de patru săptămâni și vor conține atât formare de grup, cât și consiliere individuală suplimentară. Obiectivul este de a-i ajuta pe lucrători să înțeleagă situația în care se află și să capete motivația de a accepta o reorientate completă, de a înțelege oportunitățile care se găsesc în regiune și de a-și identifica propriile competențe, de a identifica oportunitățile care prezintă interes pentru ei și de a decide asupra măsurilor pe care doresc să le întreprindă în continuare. Această măsură va implica mult mai multă consiliere intensivă și personalizată decât sunt capabile să ofere în mod obișnuit centrele pentru ocuparea forței de muncă. – Formare profesională și educație generală: Se estimează că toți lucrătorii vizați vor fi interesați, de asemenea, de aceste măsuri, optând pentru diverse domenii de educație și reconversie profesională. Unii dintre lucrători ar putea avea nevoie de completarea educației generale pe care o au înainte de a beneficia de opțiunile de formare. – Prima dintre aceste opțiuni va fi în domeniul tehnologiilor energetice, printre acestea numărându-se generarea de energie, stocarea de energie, infrastructură energetică și eficiență energetică – accentul punându-se în aceste domenii pe energia verde. Aceasta este un nou domeniu de formare care nu era propus de centrele pentru ocuparea forței de muncă înainte de prima cerere pentru Odense Steel Shipyard. – A doua opțiune va fi în domeniul construcțiilor și al gestionării spațiilor naturale, pentru care există deja multe angajamente publice care vor fi implementate în următorii ani. Cursul va include formare specifică în domeniul construcției de clădiri eficiente din punct de vedere energetic. Acestea sunt acțiuni de formare inovatoare care au ca punct de plecare posibilitățile din zonă. – Cea de-a treia opțiune va fi în domeniul roboticii, un domeniu cu o creștere importantă, în care Danemarca înregistrează succese la nivel internațional. Principalele ramuri pe care se va pune accentul vor fi producția industrială, jocurile și învățarea, precum și producția biologică. Această opțiune nu este, în prezent, oferită de centrele pentru ocuparea forței de muncă, dar ar putea fi oferită de către acestea în viitor, dacă acest plan funcționează bine. – A patra opțiune este în domeniul tehnologiilor de ajutor social (welfare technology), a căror dezvoltare se centrează deja în jurul orașului Odense. Este de așteptat ca cererea pentru asistență socială publică în spitale și serviciile de asistență medicală să crească în viitor. Obiectivul principal va fi introducerea generală în domeniul acestor tehnologii și o îmbunătățire practică a calificărilor. Nici acest curs nu este, în prezent, propus de centrele pentru ocuparea forței de muncă, dar ar putea fi oferi bune oportunități de angajare în viitor. – A cincea opțiune este în domeniul învățământului general, care poate reprezenta o cerință prealabilă pentru mulți dintre lucrătorii disponibilizați, pentru a le permite să urmeze formarea propusă. Se estimează că un sfert din întregul grup-țintă va profita de această măsură, care este programată să dureze în medie 22 de săptămâni pentru fiecare lucrător. Deși această opțiune este oferită de centrele pentru ocuparea forței de muncă, acestea sunt copleșite în prezent de cereri din partea lucrătorilor care nu au un loc de muncă și nu reușesc întotdeauna să facă față. – Atragere și menținere a tineretului/învățământ superior: Această măsură îi va ghida pe lucrătorii tineri să revină în învățământ, va asigura asistență și va finanța costurile de formare pentru maximum 1 an. Asistența furnizată în cadrul acestei acțiuni va depăși ceea ce este în mod normal disponibil la centrele pentru ocuparea forței de muncă. – Stimulente pentru angajare - Formare în întreprinderi: Această măsură îi va ajuta pe lucrătorii disponibilizați în tranziția către un nou loc de muncă, prin facilitarea formării și adaptarea atât a angajatorului, cât și a noului angajat. În cele mai multe cazuri, aceasta va fi o acțiune complementară la celelalte măsuri care pregătesc lucrătorul pentru un nou loc de muncă. Din punct de vedere practic, aceasta va fi un curs pentru noii angajați, timp de una până la trei zile pe săptămână, pentru o perioadă de 6-10 săptămâni. Ea va facilita în mare măsură decizia noilor angajatori de a-i angaja pe lucrătorii disponibilizați, deoarece aceștia din urmă vor fi ajutați să se adapteze mai repede la noile locuri de muncă. – Stimulente pentru începerea unei noi afaceri: Antreprenoriatul în Danemarca se află la un nivel scăzut, dar în creștere, fiind deosebit de scăzut în cele două municipalități care sunt cel mai mult afectate. Atelierele planificate îi vor ajuta pe acești lucrători să își dezvolte ideile și creativitatea, filtrarea ideilor îi va ajuta să se concentreze asupra celor mai bune opțiuni de dezvoltare ulterioară, iar un curs de antreprenoriat cu durata de șase săptămâni le va da ocazia celor care se hotărăsc să urmeze această cale să se concentreze asupra modului în care se administrează o societate comercială; un număr mic de lucrători va fi apoi consiliat cu privire la modul de dezvoltare a unui produs și cu privire la analizele de piață necesare. Acești noi întreprinzători vor beneficia de orientare și consiliere în etapa de debut și de mentorat printr-un număr de sesiuni pe durata primului an. Cei care vor începe cu succes o afacere vor fi ajutați în domeniul marketingului și al relațiilor publice, inclusiv în domeniul brandingului. Antreprenorii care îndeplinesc condiții stricte pot depune o cerere de împrumut. Se estimează că aproximativ zece solicitanți vor participa la aceste măsuri și că unul dintre aceștia va fi eligibil pentru etapa finală de susținere prin intermediul unui împrumut. – În plus față de aceste măsuri, Danemarca propune o alocație de subzistență de 103 EUR per lucrător per zi de participare activă la măsurile de formare sau la alte măsuri relevante. 24. Cheltuielile pentru implementarea FEG, care sunt incluse în cerere în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, acoperă activitățile de pregătire, gestionare, informare și publicitate, precum și activitățile de control. Toți partenerii implicați în aceste măsuri se angajează să facă cunoscută asistența din FEG care le-a fost acordată. A fost înființat un secretariat al FEG în cadrul municipalității din Odense, care este cofinanțat de municipalitatea din Kerteminde și de regiunea Danemarca de Sud. Acest secretariat va menține contacte periodice cu lucrătorii și va întreține și va actualiza site-ul internet relevant[11]. Este planificată o conferință comună pentru cele două dosare referitoare la Odense Steel Shipyard, care va servi drept conferință de închidere pentru primul dosar[12] și drept conferință intermediară pentru cea de-a doua cerere. 25. Serviciile personalizate prezentate de autoritățile daneze sunt măsuri active pe piața muncii în cadrul acțiunilor eligibile definite la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. Autoritățile daneze estimează costurile totale ale acestor servicii la 9 487 675 EUR, iar cheltuielile pentru implementarea FEG la 443 255 EUR (4,5 % din suma totală). Contribuția totală solicitată din FEG este de 6 455 104 EUR (65 % din costurile totale). Acțiuni || Numărul estimat al lucrătorilor vizați || Costul estimat per lucrător vizat (în EUR) || Costuri totale (FEG și cofinanțare națională) (în EUR) Servicii personalizate [articolul 3 primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006] Cursuri de bază și de clarificare a situației || 550 || 1 611 || 885 906 Formare profesională în domeniul tehnologiilor energetice || 110 || 13 423 || 1 476 510 Formare profesională în domeniul construcțiilor și al gestionării spațiilor naturale || 85 || 5 369 || 456 376 Formare profesională în domeniul roboticii || 44 || 10 067 || 442 953 Formare profesională în domeniul tehnologiilor de ajutor social (welfare technology) || 38 || 12 081 || 459 060 Învățământ general || 138 || 7 973 || 1 100 295 Atragere și menținere în învățământul superior || 110 || 6 711 || 738 255 Formare în întreprinderi || 110 || 3 221 || 354 362 Stimularea antreprenoriatului || 28 || 268 || 7 517 Filtrarea ideilor || 14 || 134 || 1 879 Curs de antreprenoriat || 8 || 5 638 || 45 101 Curs de dezvoltare de produs || 4 || 3 758 || 15 034 Studii de piață și fezabilitate || 2 || 4 027 || 8 054 Cazuri de înființare a întreprinderilor || 2 || 5 638 || 11 275 Mentorat || 2 || 1 342 || 2 685 Publicitate și branding || 2 || 4 027 || 8 054 Împrumut pentru societăți nou înființate || 1 || 26 846 || 26 846 Alocație de subzistență (per diem) || (zile) 33 530 || 103 || 3 447 514 Subtotal servicii personalizate || || 9 487 675 Cheltuieli pentru implementarea FEG [articolul 3 al treilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006] Activități de pregătire || || 0 Gestionare || || 308 456 Informare și publicitate || || 67 953 Activități de control || || 66 846 Subtotal cheltuieli legate de implementarea FEG || || 443 255 Total costuri estimate || || 9 930 930 Contribuție din FEG (65 % din costurile totale) || || 6 455 104 * Totalurile nu concordă în întregime din cauza conversiei din coroane daneze (DKK) și a rotunjirilor. 26. Danemarca confirmă că măsurile descrise mai sus sunt complementare cu acțiunile finanțate de fondurile structurale și că se va evita orice fel de dublă finanțare. 27. Fostul angajator, Odense Steel Shipyard, a organizat un târg de locuri de muncă în toamna anului 2010, în cadrul căruia au fost furnizate informații cu privire la oportunitățile de angajare și la activitățile finanțate din FEG. Un anumit număr de locuri de muncă în Trondheim și în alte localități din Norvegia au fost oferite lucrătorilor calificați. Data la care serviciile personalizate pentru lucrătorii afectați au început sau sunt prevăzute să înceapă 28. Danemarca a început furnizarea serviciilor personalizate pentru lucrătorii afectați, incluse în pachetul coordonat propus pentru cofinanțare către FEG la 31 octombrie 2011. Prin urmare, această dată reprezintă începutul perioadei de eligibilitate pentru orice fel de asistență care ar putea fi acordată din FEG. Proceduri de consultare a partenerilor sociali 29. Regiunea Danemarca de Sud și municipalitățile Odense și Kerteminde au pregătit împreună această cerere. Această activitate a implicat un număr de parteneri sociali, organizații profesionale, sindicate și instituții de învățământ. Au avut loc reuniuni în cadrul cărora părțile au discutat și conceput strategii detaliate de creștere și acțiuni extraordinare în cadrul planului de tranziție. 30. Autoritățile daneze au confirmat că cerințele legislației naționale și cele ale legislației UE privind concedierile colective au fost respectate. Informare cu privire la acțiunile obligatorii în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă 31. În ceea ce privește îndeplinirea criteriilor stabilite la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, în cererea lor, autoritățile daneze: · au confirmat că măsurile care constituie responsabilitatea societăților în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă nu vor fi înlocuite de contribuția financiară din partea FEG; · au demonstrat că acțiunile respective oferă sprijin lucrătorilor individuali și nu urmează a fi folosite pentru restructurarea societăților sau a sectoarelor de activitate; · au confirmat faptul că acțiunile eligibile menționate anterior nu beneficiază de asistență din partea altor instrumente financiare ale UE. Sisteme de gestionare și control 32. Danemarca a informat Comisia că organismele care vor gestiona și vor controla contribuția financiară sunt aceleași ca pentru Fondul social european, pentru care autoritatea de management este tot Autoritatea Daneză pentru Întreprinderi și Construcții. Funcția de autoritate de certificare va fi conferită unui departament diferit al aceluiași organism. Autoritatea de audit va fi Funcția de control UE din cadrul Autorității Daneze pentru Întreprinderi și Construcții. Finanțare 33. Având în vedere cererea Danemarcei, propunerea de contribuție din FEG pentru pachetul coordonat de servicii personalizate este de 6 455 104 EUR, reprezentând 65% din costul total. Alocarea propusă de Comisie în cadrul fondului se bazează pe informațiile furnizate de Danemarca. 34. Având în vedere cuantumul maxim al unei contribuții financiare care poate fi acordată din FEG în temeiul articolului 10 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, precum și posibilitățile de realocare a sumelor, Comisia propune mobilizarea din FEG a sumei totale menționate mai sus, care să fie înscrisă în rubrica 1a din cadrul financiar. 35. Cuantumul propus al contribuției financiare va lăsa disponibil mai mult de 25 % din suma maximă anuală atribuită din FEG pentru alocări în cursul ultimelor patru luni ale anului, conform dispozițiilor articolului 12 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. 36. Prin prezentarea acestei propuneri de mobilizare a FEG, Comisia inițiază procedura simplificată de trialog, conform prevederilor de la punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006, în vederea obținerii acordului celor două componente ale autorității bugetare cu privire la necesitatea utilizării FEG și cu privire la suma solicitată. Comisia invită prima dintre cele două părți componente ale autorității bugetare care ajunge la un acord, la nivelul politic corespunzător, cu privire la proiectul de propunere de mobilizare, să informeze cealaltă parte componentă și Comisia în legătură cu intențiile sale. În cazul în care una dintre cele două componente ale autorității bugetare nu este de acord, se va organiza o reuniune formală trilaterală. 37. Comisia prezintă separat o cerere de transfer, în vederea înscrierii în bugetul pentru anul 2012 a unor credite de angajament specifice, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006. Originea creditelor de plată 38. Întrucât bugetul pentru 2012 indică credite de plată de 50 000 000 EUR în linia bugetară 04.0501 „Fondul european de ajustare la globalizare (FEG)”, această linie bugetară va fi utilizată pentru a acoperi suma de 6 455 104 EUR necesară pentru prezenta cerere. Propunere de DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard din Danemarca) PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară[13], în special punctul 28, având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare[14], în special articolul 12 alineatul (3), având în vedere propunerea Comisiei[15], întrucât: (1) Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) a fost creat pentru a oferi sprijin suplimentar lucrătorilor disponibilizați ca urmare a schimbărilor majore din structura comerțului mondial, generate de globalizare și pentru a-i ajuta să se reintegreze pe piața forței de muncă. (2) Domeniul de aplicare a FEG a fost extins pentru cererile depuse în perioada 1 mai 2009 – 30 decembrie 2011 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor disponibilizați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale. (3) Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 permite mobilizarea FEG în limita unui plafon anual de 500 de milioane EUR. (4) La 28 octombrie 2011, Danemarca a transmis o cerere de mobilizare a FEG privind disponibilizările din întreprinderea Odense Steel Shipyard și a completat-o cu informații suplimentare până la data de 8 martie 2012. Această cerere îndeplinește cerințele pentru stabilirea contribuțiilor financiare, astfel cum sunt prevăzute la articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. În consecință, Comisia propune mobilizarea sumei de 6 455 104 EUR. (5) Prin urmare, ar trebui mobilizat FEG pentru a oferi o contribuție financiară ca răspuns la cererea depusă de Danemarca, ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE: Articolul 1 În cadrul bugetului general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2012, se mobilizează Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) pentru alocarea sumei de 6 455 104 EUR, sub formă de credite de angajament și credite de plată. Articolul 2 Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Adoptată la Bruxelles, Pentru Parlamentul European, Pentru Consiliu, Președintele Președintele [1] JO C 139, 14.6.2006, p. 1. [2] JO L 406, 30.12.2006, p. 1. [3] Conform articolului 3 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. [4] Tonajul brut compensat (Compensated Gross Tonnage - CGT) este un indicator al volumului de muncă necesar pentru construirea unei anumite nave și se calculează prin multiplicarea tonajului unei nave cu un coeficient care este determinat în funcție de tipul și dimensiunea unei anumite nave (http://en.wikipedia.org/wiki/Compensated_gross_tonnage) [5] http://www.cesa.eu/presentation/publication/CESA_AR_2010_2011/pdf/CESA%20AR%202010-2011.pdf [6] COM(2011)251 final [7] COM(2010)451 final [8] COM(2010)631 final [9] COM(2011)251 final [10] http://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/submitViewTableAction.do?dvsc=9 [11] www.odense.dk/lindoglobaliseringsfonden [12] EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard [13] JO C 139, 14.6.2006, p. 1. [14] JO L 406, 30.12.2006, p. 1. [15] JO C […], […], p. […].