Este nevoie de o gestionare mai eficace și mai eficientă a informațiilor în UE, cu respectarea deplină a drepturilor fundamentale, în special a dreptului la protecția datelor cu caracter personal, pentru a asigura o mai bună protecție a frontierelor externe ale UE, îmbunătățirea gestionării migrației și consolidarea securității interne, în beneficiul tuturor cetățenilor. La nivelul UE, există deja o serie de sisteme de informații, iar altele sunt în curs de instituire; cu ajutorul acestor sisteme, polițiștii de frontieră, funcționarii din cadrul serviciilor de imigrație și agenții responsabili cu aplicarea legii au acces la informații relevante asupra persoanelor. Pentru ca acest sprijin să fie eficace, informațiile furnizate de sistemele de informații ale UE trebuie să fie complete, exacte și fiabile. Există însă probleme structurale în arhitectura UE de gestionare a informațiilor. Autoritățile naționale se confruntă cu un peisaj complex, alcătuit din sisteme de informații reglementate în mod diferit. În plus, arhitectura de gestionare a datelor privind frontierele și securitatea este fragmentată, întrucât informațiile sunt stocate separat în sisteme care nu sunt interconectate. Din acest motiv apar așa-numitele „unghiuri moarte”. În consecință, diferitele sisteme de informații existente la nivelul UE nu sunt interoperabile, adică nu permit schimbul de date și de informații, astfel încât autoritățile și funcționarii competenți să aibă acces la informațiile de care au nevoie, la momentul și locul oportun. Interoperabilitatea sistemelor de informații de la nivelul UE poate contribui în mod semnificativ la eliminarea unghiurilor moarte actuale – respectiv situațiile în care anumite persoane, inclusiv persoane care ar putea fi implicate în activități teroriste, sunt înregistrate sub pseudonime diferite în baze de date diferite care nu sunt interconectate.

Cu toate acestea, interoperabilitatea are potențialul de a avea un impact suplimentar indirect asupra unei serii de drepturi fundamentale. Într-adevăr, identificarea corectă a unei persoane are un impact pozitiv asupra dreptului la respectarea vieții private, și în special a dreptului la propria identitate (articolul 7 din Cartă), deoarece poate contribui la evitarea confuziilor privind identitatea. Pe de altă parte, desfășurarea de controale bazate pe date biometrice poate fi percepută ca fiind în contradicție cu dreptul la demnitate (în special, în cazul în care aceste controale sunt percepute ca fiind umilitoare) (articolul 1). Cu toate acestea, în cadrul unui sondaj realizat de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a UE, respondenții au fost întrebați în mod direct dacă s-ar simți umiliți în cazul în care, în contextul controlului la frontieră, li s­ar preleva date biometrice. Majoritatea respondenților nu au considerat că acest lucru ar fi umilitor.

1.În cazul în care o interogare în CIR are ca rezultat o conexiune galbenă, în conformitate cu articolul 28 alineatul (4), autoritatea responsabilă de verificarea identităților diferite, stabilită în conformitate cu articolul 29, are acces, exclusiv în scopul verificării respective, la datele stocate în CIR aparținând diferitelor sisteme de informații conexate printr-o conexiune galbenă.

5.La un an de la instituirea mecanismelor și procedurilor automate de control al calității datelor și a indicatorilor comuni de calitate a datelor și, ulterior, în fiecare an, Comisia evaluează modul în care statele membre asigură calitatea datelor și formulează eventuale recomandări. Statele membre pun la dispoziția Comisiei un plan de acțiune pentru remedierea deficiențelor identificate în raportul de evaluare și prezintă un raport cu privire la progresele înregistrate în funcție de acest plan de acțiune până în momentul în care acesta este pus în aplicare pe deplin. Comisia transmite raportul de evaluare Parlamentului European, Consiliului, Autorității Europene pentru Protecția Datelor și Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene instituită prin Regulamentul (CE) nr. 168/2007 al Consiliului.

„(2) Accesul la VIS pentru consultarea datelor este rezervat în mod exclusiv personalului autorizat în mod corespunzător din cadrul autorităților naționale ale fiecărui stat membru care are competențe în ceea ce privește scopurile prevăzute la articolele 15-22, și personalului autorizat în mod corespunzător din cadrul autorităților naționale ale fiecărui stat membru și al organismelor UE care are competențe în ceea ce privește scopurile prevăzute la [articolele 20 și 21 din Regulamentul 2018/XX privind interoperabilitatea], limitat la ceea ce este necesar pentru îndeplinirea sarcinilor care îi revin în conformitate cu aceste scopuri și proporțional cu obiectivele urmărite.”

5.În plus, la un an după fiecare raport prezentat de eu-LISA, Comisia realizează o evaluare generală a componentelor, inclusiv:

Primul risc este cel mai important, întrucât o depășire a termenului înseamnă o creștere a costurilor, având în vedere faptul că majoritatea costurilor sunt legate de durată: cheltuielile cu personalul, costurile de licență plătite pe an etc.

Cursurile de formare coordonate centralizat la nivelul UE îmbunătățesc modul în care se derulează cursurile de formare la nivel național, aducând un plus de coerență, și, în consecință, asigură implementarea și utilizarea cu succes și corectă a componentelor de interoperabilitate. CEPOL, ca agenție a UE pentru formare în materie de aplicare a legii, este organismul potrivit pentru a oferi cursuri de formare la nivel central, european. Aceste cheltuieli acoperă pregătirea „formării formatorilor din statele membre”, care vor trebui să utilizeze sistemele centrale atunci când acestea vor deveni interoperabile. Costurile includ sumele aferente unei creșteri reduse de personal din CEPOL, care va asigura coordonarea, gestionarea, organizarea și actualizarea cursurilor, precum și sumele aferente unei serii de sesiuni de formare pe an și pregătirii cursurilor online. Detalii cu privire la aceste costuri sunt prezentate mai jos. Efortul de formare este concentrat pe perioada care precede imediat punerea în funcțiune a sistemelor. Un efort continuu rămâne necesar după punerea în funcțiune a sistemelor, întrucât componentele de interoperabilitate trebuie întreținute și formatorii se schimbă, după cum a dovedit-o experiența dobândită cu ocazia cursurilor de formare organizate privind Sistemul de informații Schengen.

–Subtotalul 6 include costurile aferente organizării de reuniuni de către autoritatea de management (în acest caz eu-LISA) pentru guvernanța proiectului. Acestea sunt costurile aferente unor reuniuni suplimentare pentru livrarea componentelor de interoperabilitate.

–Subtotalul 6 include costurile aferente reuniunilor eu-LISA cu personalul din statele membre care se ocupă de dezvoltarea, întreținerea și exploatarea componentelor de interoperabilitate și de organizarea și furnizarea cursurilor de formare dedicate personalului IT din statele membre.

–În timpul etapei de dezvoltare a proiectului, bugetul include 10 reuniuni pe an, iar odată încheiată etapa de pregătire a punerii în funcțiune (și anume începând cu 2019), patru reuniuni pe an. La un nivel mai înalt, se instituie încă de la început un grup consultativ, pentru a pune în practică deciziile de punere în aplicare ale Comisiei. Sunt planificate patru reuniuni pe an pentru grupurile consultative existente. De asemenea, eu-LISA pregătește și furnizează cursuri de formare destinate personalului IT din statele membre, și anume cursuri de formare privind aspectele tehnice ale componentelor de interoperabilitate.

A se indica obiectivele și realizările eu-LISA ⇩ Anul

2019 Anul

2020 Anul

2021 Anul

2022 Anul

2023 Anul

2024 Anul

2025 Anul

2026 Anul

2027 TOTAL Tip Costuri medii Nu Costuri Nu Costuri Nu Costuri Nu Costuri Nu Costuri Nu Costuri Nu Costuri Nu Costuri Nu Costuri Nr. total Costuri totale OBIECTIVUL SPECIFIC NR. 7 Disponibilitate ridicată a ECRIS-TCN Sistem cu disponibilitate ridicată Configurarea sistemului 0 0 8,067 0 8,067 Operațiuni cu disponibilitate ridicată Sistem întreținut și exploatat 0 0 0 1,768 1,768 1,768 1,768 1,768 1,768 10,608 Subtotal pentru obiectivul specific nr. 4 0 0 8,067 1,768 1,768 1,768 1,768 1,768 1,768 18,675

–Obiectivul 7 este de a transforma ECRIS-TCN dintr-un sistem cu un grad de disponibilitate „standard” într-un sistem cu o disponibilitate ridicată. În 2021, ECRIS-TCN urmează să beneficieze de o modernizare care necesită, în esență, achiziționarea de echipamente informatice suplimentare. Întrucât se planifică ca ECRIS-TCN să fie gata în 2020, este tentant să se dezvolte acest sistem cu o disponibilitate ridicată încă de la început și să fie integrat în componentele de interoperabilitate. Cu toate acestea, având în vedere faptul că multe proiecte devin interdependente, este prudent să nu se aleagă această soluție și să se prevadă acțiuni distincte în buget. Acest buget este unul suplimentar față de costurile aferente dezvoltării, întreținerii și exploatării ECRIS-TCN în 2019 și 2020.





3.2.2.5.Impactul estimat asupra creditelor DG HOME

–◻ Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite operaționale

–⌧ Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite operaționale, conform explicațiilor de mai jos:

Credite de angajament în milioane EUR (cu trei zecimale)