Se iau măsuri pentru a îmbunătăți digitalizarea justiției, dar persistă preocupări serioase în acest domeniu. Publicul larg are la dispoziție informații online foarte limitate despre sistemul judiciar. În plus, există foarte puține soluții digitale pentru inițierea și urmărirea procedurilor în cauzele civile/comerciale și de contencios administrativ. Introducerea unui sistem electronic de administrare a instanțelor este unul dintre principalele obiective ale reformelor în curs. Cu toate acestea, punerea sa în aplicare și derularea procedurilor relevante de achiziții publice sunt amânate din 2017. Între timp, a fost pregătit un miniregistru electronic pentru înregistrarea cauzelor, acesta devenind operațional în 2020 pentru toate registrele civile și la Curtea Supremă, pentru a permite o prelucrare mai eficientă a cererilor, până la punerea în aplicare deplină a sistemului de e-justiție. Punerea în aplicare a registrului a fost accelerată de pandemia de COVID-19.

Sistemul de justiție este alcătuit din șase instanțe teritoriale, șase curți cu jurați, Tribunalul Administrativ, Tribunalul Administrativ de Protecție Internațională și Curtea Supremă. Este în curs instituirea unei Curți Constituționale. În plus, există instanțe de dreptul familiei, instanțe de control locativ, instanțe pentru litigii de muncă și o instanță militară. Sunt 113 judecători în toate instanțele de primă instanță și 13 judecători în cadrul Curții Supreme. Judecătorii Curții Supreme sunt numiți de președintele republicii din sistemul judiciar și la recomandarea Curții Supreme, pe care președintele nu este obligat să o urmeze. Cu toate acestea, potrivit unei practici consacrate, președintele republicii urmează recomandările Curții Supreme, care, pe baza vechimii în funcție, propune cel mai experimentat judecător în funcție pentru fiecare post vacant. Aceeași practică se aplică în cazul numirii președintelui Curții Supreme, pentru care președintele republicii urmează întotdeauna recomandarea de a numi judecătorul cu vechimea cea mai mare în cadrul acestei instanțe. Judecătorii de primă instanță sunt numiți, transferați și promovați de către Consiliul Suprem al Magistraturii (CSM), care este compus din toți membrii Curții Supreme (președintele și 12 judecători). Parchetul este independent și este organizat în subordinea Procurorului General al Republicii. Procurorul General conduce Ministerul Public al Republicii, care este un organ independent care îi oferă asistență, nesubordonat niciunui minister. Procurorul General deține prerogativa, pe care o poate exercita la discreția sa în interesul public, de a iniția, desfășura, prelua, continua sau întrerupe orice proceduri având ca obiect o infracțiune săvârșită împotriva oricărei persoane (juridice sau fizice) din republică. Procurorul General este și consilierul juridic al republicii, al președintelui, al Consiliului de Miniștri și al miniștrilor. Acesta îndeplinește orice alte funcții și sarcini care îi sunt conferite sau impuse prin Constituție sau prin lege. Cipru participă la Parchetul European. Baroul național independent are competențe de reglementare și competențe disciplinare în ceea ce privește membrii săi.

În pofida măsurilor luate pentru a îmbunătăți implicarea părților interesate, consultarea publică nu are loc întotdeauna într-un stadiu incipient de concepere și elaborare a politicilor. Rareori are loc o consultare publică deschisă cu privire la actele legislative, în pofida angajamentului asumat în contextul proiectului pentru o mai bună legiferare și al circularelor respective ale Ministerului Finanțelor și ale Ministerului Public ale Republicii. În schimb, procesul consultativ privind proiectele legislative nu este foarte accesibil publicului și se limitează la discuțiile din cadrul Camerei Reprezentanților. În această etapă, proiectele de acte legislative sunt partajate prin intermediul unei liste standard de distribuție a Ministerului Justiției către părțile interesate identificate în prealabil, astfel încât acestea din urmă să își poată prezenta opiniile și/sau să poată participa la discuțiile comisiilor parlamentare permanente relevante. Procurorul general efectuează un control prealabil al proiectelor legislative în ceea ce privește respectarea principiului legalității și a principiului proporționalității.

Agenția pentru drepturi fundamentale (2021), Contribuția Agenției pentru drepturi fundamentale la Raportul din 2021 privind statul de drept.

Baroul din Cipru (2021), Contribuția Baroului din Cipru la Raportul din 2021 privind statul de drept.

Centrul pentru pluralism și libertate în mass-media (2021), Instrumentul de monitorizare a pluralismului mass-mediei 2021 – Raport privind Ciprul (linkul va fi adăugat când este disponibil).

CEPEJ (2020), Study on the functioning of the judicial systems in the EU Member States (Studiu privind funcționarea sistemelor judiciare din statele membre ale UE).

Comisia de anchetă cipriotă (2021), Interim Report on the procedure of granting citizenship to foreign investors and businessmen (Raport interimar privind procedura de acordare a cetățeniei investitorilor străini și oamenilor de afaceri străini) ( https://www.pio.gov.cy/assets/pdf/newsroom/2021/04/Interim Report 27 04 2021(pdf).pdf ).

Comisia Europeană (2020), Investor citizenship schemes: European Commission opens infringements against Cyprus and Malta for “selling” EU citizenship (Programele de dobândire a cetățeniei prin investiție: Comisia Europeană deschide proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva Ciprului și a Maltei pentru „vânzarea” cetățeniei UE), INFR(2020)2300 ( https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_20_1925 ).

Comisia Europeană (2020), Raportul din 2020 privind statul de drept – Situația statului de drept în Uniunea Europeană

Comisia Europeană (2021), Tabloul de bord privind justiția în Uniunea Europeană.

Comisia Europeană, Spațiul presei (2021), Pachetul de acțiuni în constatarea neîndeplinirii obligațiilor din luna iunie: principalele decizii ( https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/ro/inf_21_2743 ).

Consiliul Europei: Comitetul de Miniștri (2010), Recomandarea CM/Rec(2010)12 a Comitetului de Miniștri către statele membre privind judecătorii: independență, eficiență și responsabilități.

Curtea Supremă a Ciprului (2021), Contribuția Curții Supreme a Ciprului la Raportul din 2021 privind statul de drept.

Direcția Generală Comunicare (2019), Eurobarometru Flash 482: Atitudinea întreprinderilor față de corupție în UE.

Direcția Generală Comunicare (2020), Eurobarometru special 502: Corupția.

GRECO (2020), A patra rundă de evaluare – Al doilea raport de conformitate privind Cipru referitor la prevenirea corupției în rândul parlamentarilor, judecătorilor și procurorilor ( https://rm.coe.int/fourth-evaluation-round-corruption-prevention-in-respect-of-members-of/1680a06389 )

Grupul de Acțiune Financiară Internațională (2015), Combating the abuse of non-profit organisations (Combaterea abuzurilor comise de organizațiile non-profit) (recomandarea 8) ( http://www.fatf-gafi.org/media/fatf/documents/reports/BPP-combating-abuse-non-profit-organisations.pdf )

Guvernul Ciprului (2021), Contribuția Ciprului la Raportul din 2021 privind statul de drept.

Kathimerini (2021), Interim report on golden passports delivered (Raport interimar privind programul de cetățenie acordară) ( https://knews.kathimerini.com.cy/en/news/interim-report-on-golden-passports-delivered ).

OCDE (2019), Indicatori privind politica de reglementare și guvernanța – Cipru.

Președinția Republicii Cipru, site-ul Exandas Communication and Information ( https://exandas.presidency.gov.cy/ )

Proiectul de raportare privind criminalitatea organizată și corupția, Cypriot Journalist Says He is Being Spied on and Fears for His Life (Jurnalist cipriot afirmă că este spionat și se teme pentru viața sa) ( https://www.occrp.org/en/daily/12631-cypriot-journalist-says-he-is-being-spied-on-and-fears-for-his-life ).