COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 20.12.2011 
SEC(2011) 1586 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
care înso ţeşte documentul 
Propunere de Directiv ă a Parlamentului European și a Consiliului 
privind achizi țiile publice 
și  
Propunerea de Directiv ă a Parlamentului European și a Consiliului   
privind achizi țiile efectuate de entit ățile care își desfășoară activitatea în sectoarele apei, 
energiei, transporturilor și serviciilor po ștale 
{COM(2011) 896 final} 
{SEC(2011) 1585 final}  
 
RO 2   RO 1. CONTEXT  
Achizițiile publice reprezint ă procedurile utilizate de institu țiile publice și de 
organismele din sectorul public („autorit ăți și entități contractante”) pentru a 
achiziționa bunuri, servicii și lucrări publice. Cheltuielile di n acest sector constituie o 
component ă semnificativ ă și influent ă a economiei. În anul 2009, contractele 
guvernate de normele UE în materie de achizi ții publice au reprezentat 3,6% din 
PIB-ul UE (420 miliarde EUR). 
O serie de rapoarte și declarații de politic ă recente au scos în eviden ță necesitatea 
revizuirii directivelor din acest domeni u. Revizuirea cadrului de reglementare a 
achizițiilor publice reprezint ă o prioritate a Actului privind pia ța unică. 
Prezenta evaluare a impactului analizeaz ă provocările actuale cu care se confrunt ă 
politica UE privind achizi țiile publice și exploreaz ă opțiunile disponibile pentru 
sprijinirea și adaptarea Directivelor 2004/17/CE și 2004/18/CE. 
2. CONSULTAREA P ĂRțILOR INTERESATE  
Prezentul raport se bazeaz ă pe o vast ă expertiză externă, pe consult ări și analize care 
stau la baza evalu ării din 2011 a procedurilor de achizi ții publice și a evaluării din 
2010 a planului de ac țiune pentru achizi țiile publice electr onice din 2004. El se 
bazează totodată și pe concluziile a dou ă consultări realizate prin  intermediul unor 
Cărți verzi: 
(a) modernizarea politicii UE în materie de achizi ții publice (peste 620 de 
răspunsuri); 
(b) extinderea utiliz ării achizițiilor publice electronice în UE (77 de r ăspunsuri). 
Cele două Cărți verzi au fost sus ținute prin organizarea la Bruxelles a unor conferin țe 
care s-au bucurat de o larg ă participare și în cadrul c ărora părțile interesate au avut o 
nouă ocazie să își exprime punctele de vedere. 
Reprezentan ții statelor membre au fost consulta ți prin intermediul Comitetului 
consultativ pentru contracte de achizi ții publice. 
3. DEFINIREA PROBLEMEI  
Au fost identificate trei probleme principale: 
• Rentabilitatea insuficient ă – normele actuale ale UE genereaz ă economii 
estimate de aproximativ 20 miliarde EUR la un volum de 420 miliarde EUR pe 
an, însă procedurile pot fi nejustificat de oneroase, întrucât costurile asociate 
sunt de aproximativ 5,6 miliarde EUR. 
• Oportunit ăți ratate pentru societate – normele  actuale nu le permit întotdeauna 
părților interesate s ă optimizeze modul de utilizare a resurselor și/sau să ia cele 
mai bune decizii de cump ărare. 
 
RO 3   RO • Piețe de achizi ții publice mai degrab ă naționale decât la nivelul UE – peste 
98% din contractele atribuite în co nformitate cu normele UE sunt câ știgate de 
ofertanți naționali (aproximativ 96% din valoarea total ă). 
O analiză suplimentar ă a identificat cauzele acestor pr obleme, clasificate în cinci 
domenii principale și prezentate în cele ce urmeaz ă. 
3.1. Domeniul de aplicare 
Cauză: complexitatea normelor  
Complexitatea și lipsa de claritate a normelor UE care definesc domeniul de aplicare 
și acoperirea procedurilor de achizi ții publice genereaz ă incertitudine și conduc la 
eludarea normelor din cauza aversiunii la risc și la aplicarea pur formal ă a acestora 
de către achizitorii publici în detrimentul calit ății rezultatelor achizi țiilor publice. Un 
dispozitiv normativ costis itor este aplicat unor popula ții mari de cump ărători sau de 
tranzacții fără beneficii compensatorii suficiente. Exist ă numeroase „zone gri” în 
ceea ce prive ște activit ățile care fac obiectul direc tivelor (de exemplu, forma 
cooperării dintre autorit ățile publice) și normele care se aplic ă diferitelor tipuri de 
contracte. Aceast ă complexitate genereaz ă costuri de judecat ă, în principal în sarcina 
autorităților și entităților contractante, care au  nevoie de consultan ță cu privire la 
modalitățile de a se conforma normelor. 
3.2. Proceduri  
Cauze: proceduri dispropor ționate și inflexibile  
Procedurile dispropor ționate genereaz ă costuri excesive, în special când este vorba 
de contracte mai mici. O procedur ă tipică costă în medie aproximativ 28 000 EUR 
(costul mediu pentru autorita tea sau entitatea contractant ă este de 5 500 EUR; 5,9 
firme prezint ă oferte, la un cost de 3 800 EUR pe firm ă). La cel mai sc ăzut prag al 
UE (125 000 EUR), aceste costuri reprezint ă 18-29% din valoarea contractului. O 
dovadă suplimentar ă o constituie diferen țele semnificative constatate în rezultatele 
statelor membre (de exemplu, diferen țele între intervalele de timp de la expedierea 
anunțului de participare pân ă la atribuirea contractului pot ajunge pân ă la 180 de 
zile). 
Multe părți interesate se plâng c ă procedurile actuale sunt inflexibile și le limiteaz ă 
capacitatea de a negocia. În  mod concret, autorit ățile și entitățile contractante nu pot 
asigura o utilizare optim ă a soluțiilor de achizi ții atipice (de exemplu, achizi țiile 
inovatoare). 
3.3. Achiziții strategice 
Cauze: incertitudine și dispozi ții insuficiente privind integrarea obiectivelor 
strategice   
Deși au fost publicate o serie de comunic ări pentru a clarifica modalit ățile de a 
integra alte obiective st rategice (de exemplu, obiect ive ecologice, sociale și de 
inovare) în momentul aplic ării normelor în materie de achizi ții publice, numeroase 
părți interesate constat ă că nu au fost rezolvate toate problemele. Ele au totodat ă 
sentimentul c ă se poate face mai mult pe ntru sprijinirea autorit ăților și entităților 
 
RO 4   RO contractante care doresc s ă cheltuiasc ă banii publici într-un m od mai responsabil din 
punct de vedere strategic. Teama de litigii  (pentru nerespectar ea normelor) este cauza 
unui nivel sc ăzut de utilizare a acestor op țiuni, iar absen ța generală a monitoriz ării 
împiedică identificarea și promovarea la scar ă largă a exemplelor de succes. Exist ă, 
de asemenea, o lips ă de convergen ță în modul în care statele membre utilizeaz ă 
măsurile disponibile și, ca urmare, diversitatea standardelor/etichetelor risc ă să 
fragmenteze și mai mult pia ța în funcție de frontierele na ționale. 
3.4. Acces 
Cauze: bariere normative și naturale în calea accesului pe pia ță 
Dificultățile care afecteaz ă accesul pe pia ță în întreaga Europ ă limitează participarea 
IMM-urilor și reduc num ărul de oferte transfrontaliere. Mul ți ofertanți nu au încercat 
niciodată să prezinte oferte în alt ă țară, din cauza unei combina ții de bariere 
administrative naturale (de ex emplu, lingvistice,  geografice) și normative. Cerin țele 
administrative (de exemplu, furnizarea unor documente justificative) și problemele 
întâmpinate pentru a ob ține informa ții constituie obstacole atât pentru IMM-uri, cât 
și pentru ofertan ții transfrontalieri. P onderea IMM-urilor care câ știgă contracte de 
achiziții publice nu s-a schimbat semnif icativ din 2002, nici rata particip ării 
transfrontaliere nu s-a îmbun ătățit. Cel mai important factor care afecteaz ă 
participarea IMM-urilor este valoarea  contractului – IMM-urile întâmpin ă probleme 
dacă doresc să prezinte oferte sau s ă execute contracte cu o valoare de peste 300 000 
EUR. 
3.5. Guvernan ță  
Cauze: modele și capacități administrative diferite ale statelor membre  
Diferențele semnificative dintre modele le de organizare administrativ ă instituite de 
statele membre au cauzat discrepan țe în aplicarea, controlul și monitorizarea 
normelor în cadrul UE. Acest lucru a dus la erori, un risc sporit de fraud ă și 
administrarea ineficient ă a resurselor. Auditurile re cente ale unor proiecte finan țate 
de UE au scos la iveal ă rate de eroare semnificative din cauza aplic ării incorecte a 
normelor în materie de achizi ții publice și, în unele cazuri, a transpunerii incorecte a 
directivelor UE. Analiza procedurilor  în constatarea neîndeplinirii obliga țiilor lansate 
de Comisie începând din 2005 a identificat o serie de erori și probleme similare, ceea 
ce înseamn ă că erorile respective nu sunt punctual e, ci survin în mod repetat. 
3.6. Consecin țe 
Analizate împreun ă, aceste trei probleme cheie conduc la concluzia c ă piața internă 
nu și-a atins întregul poten țial în domeniul achizi țiilor publice. Dac ă nu se iau 
măsuri, în cel mai bun caz aceast ă situație va continua, îns ă ea s-ar putea înr ăutăți 
dacă diferențele devin mai pronun țate și dacă sunt luate în considerare costurile 
oportunităților pierdute din cauza unui cadru deficitar. 
Dat fiind c ă multe dintre problemele identificate sunt rezultatul m ăsurilor și al 
interpretărilor care decurg din dou ă directive ale UE, rezult ă că pentru a solu ționa 
aceste probleme este justificat ă și probabil necesar ă o acțiune la nivelul UE. 
 
RO 5   RO 4. OBIECTIVE  
Evaluarea a recunoscut c ă obiectivele generale ale politicii în materie de achizi ții 
publice existente r ămân valabile, în special în condi țiile actualelor dificult ăți 
financiare din mai multe state membre. UE va continua a șadar să promoveze 
concurența loială și nediscriminatorie în întreaga Uniune în scopul ob ținerii celui mai 
bun raport calitate-pre ț și, în acela și timp, a unor rezultate optime ale achizi țiilor 
publice pentru societate. Ea î și va continua totodat ă activitățile de combatere a 
corupției. 
Au fost identificate obiective specifice pentru a r ăspunde principalelor probleme 
identificate mai sus. Acestea sunt: 
(1) creșterea rentabilit ății normelor și procedurilor UE în materie de achizi ții 
publice; 
(2) valorificarea tuturor oportunit ăților de a ob ține cele mai bune rezultate 
posibile pentru societate; 
(3) crearea unei pie țe la nivelul UE, mai degrab ă decât la cel na țional, pentru 
achizițiile publice. 
Au fost identificate de asemenea nou ă obiective opera ționale pentru abordarea 
cauzelor problemelor. Realizarea acestor obiective opera ționale ar trebui s ă 
contribuie la îndeplinir ea obiectivelor specifice și să ducă la îmbun ătățirea 
performan țelor în raport cu obiectivele fundamentale. 
5. OPțIUNI 
A fost analizat ă o gamă largă de opțiuni, însă soluția unei ac țiuni radicale (abrogarea 
completă sau armonizarea deplin ă a legisla ției UE) a fost imediat eliminat ă. În 
funcție de obiectivele opera ționale, a fost elaborat ă o serie de op țiuni nelegislative 
(SOFT) și legislative (LEGI), bazate pe anumite alegeri critice, pentru a aborda cele 
cinci domenii problematice pr incipale. A fost adoptat ă o abordare sintetic ă, întrucât 
examinarea am ănunțită a tuturor modific ărilor legislative posibile ar genera un 
document de câteva sute de pagini. 
După o examinare suplimentar ă, au fost selectate 12 op țiuni pentru o analiz ă mai 
aprofundat ă în raport cu scenariul de baz ă (nicio schimbare). Au fost re ținute dou ă 
opțiuni LEGI pentru fiecare aspe ct problematic, care difer ă prin gradul de ambi ție, și 
opțiuni SOFT pentru problemele în materie de acces și guvernan ță. 
Opțiunile dintr-un anumit domeniu problematic pot s ă nu se exclud ă reciproc. Pentru 
soluțiile propuse cu privire la dom eniul de aplicare, proceduri și guvernan ță, cea mai 
bună soluție ar fi combinarea celor dou ă opțiuni LEGI sau a op țiunilor LEGI și 
SOFT. 
 
RO 6   RO 6. IMPACTURI șI COMPARAREA OP țIUNILOR  
Principalele impacturi ale acestor op țiuni sunt rezumate în cele ce urmeaz ă. În 
general, impacturile imediate sunt de natur ă economic ă, cu efecte sociale și de mediu 
limitate, cu excep ția opțiunilor referitoare la utilizarea strategic ă a achizițiilor publice 
care sunt, prin îns ăși natura lor, destinate s ă creeze impacturi sociale și de mediu 
(pozitive). 
6.1. Domeniul de aplicare 
Opțiuni 
SCO.LEGI.TARGET:  ajustări cu obiective precise ale domeniului de aplicare al 
legislației privind achizi țiile publice. 
SCO.LEGI.REDUCE:  modific ări semnificative pentru excluderea anumitor 
achizitori/achizi ții. 
Impacturi 
Ambele op țiuni ar contribui la cre șterea clarit ății și, prin urmare, a rentabilit ății. 
SCO.LEGI.TARGET ar trebui s ă ofere solu ții pentru actualele zone gri și să 
îmbunătățească certitudinea juridic ă fără a declan șa consecin țe interna ționale 
previzibile. Crearea unui nou regim mai simplu pentru contractele de servicii sociale 
de peste 500 000 EUR și aplicarea regimului complet tu turor celorlalte servicii ar 
trebui să îmbunătățească claritatea și aplicarea normelor UE. 
Impacturile și beneficiile SCO.LEGI.REDUCE ar fi limitate la achizi țiile publice 
excluse și se bazeaz ă pe ipoteza c ă orice regim na țional de substitu ție este mai pu țin 
strict decât regimul UE. În timp ce normele na ționale privind achizi țiile publice (sub 
pragurile UE) pot fi mai pu țin prescriptive, ar exista în continuare un cost de 
reglementare substan țial pentru aceste achizi ții excluse, al ături de costurile 
inevitabile inerente unei bune administr ări a achizi țiilor publice. Excluderile ar 
reduce în acela și timp transparen ța la nivelul UE, dar probabil și la nivel na țional, 
ceea ce poate avea un impact negativ asupra concuren ței și a prețurilor. În func ție de 
excluderi, pot ap ărea costuri suplimentare dac ă acestea contravin obliga țiilor 
internaționale, ducând la blo carea accesului pe pie țele țărilor partenere, ceea ce poate 
avea efecte negative semnificative pentru firmele din UE implicate în schimburi 
comerciale cu aceste țări. 
Ameliorarea clarit ății juridice (SCO.LEGI.TARGET) nu ar solu ționa problemele 
legate de acoperirea p ărților interesate și a tranzac țiilor. Decizia cu privire la p ărțile 
interesate și la obiectele care trebuie incluse în domeniul de aplicare este mai 
complicat ă (și, într-o anumit ă măsură, politică, având în vedere posibilele consecin țe 
internaționale). 
6.2. Proceduri 
Opțiuni 
PRO.LEGI.DESIGN:  corectarea și consolidarea procedurilor existente. 
 
RO 7   RO PRO.LEGI.FLEXIB:  multiplicarea op țiunilor procedurale aflate la dispozi ția 
autorităților și entităților contractante și simplificarea procedurilor care presupun 
costuri dispropor ționate. 
Impacturi  
Opțiunea PROC.LEGI.DESIGN ar îmbun ătăți conceperea anumitor proceduri și ar 
oferi o mai mare claritate juridic ă cu privire la ceea ce se cere. Acest lucru ar 
determina cre șterea rentabilit ății și îmbunătățirea propor ționalității globale a 
procesului de achizi ție. Deși utilizarea mai frecvent ă a unor tehnici specifice pentru 
achizițiile repetitive ar trebui s ă aibă efecte globale pozitive pentru autorit ățile și 
entitățile contractante, exist ă îngrijorări legate de închiderea pie ței și de accesul pe 
termen lung al firmelor la aceste instrumente. Aceste îngrijor ări trebuie eliminate 
pentru asigurarea transparen ței și a nediscrimin ării și pentru evitarea unei 
restricționări a concuren ței. Aplicarea unor instrumente și măsuri care pot facilita 
introducerea achizi țiilor publice electronice ar trebui s ă îmbunătățească în mod 
semnificativ eficien ța costurilor și să sporeasc ă integrarea pie țelor de achizi ții 
publice din UE, de și ar exista costuri de punere în func țiune și obstacole tehnice care 
trebuie dep ășite (pentru a evita fragmentarea pie ței). 
Opțiunea PROC.LEGI.FLEXIB  ar multiplica posibilit ățile de alegere și ar crește 
flexibilitatea pentru autorit ățile și entitățile contractante, ceea ce ar putea îmbun ătăți 
și rezultatele achizi țiilor publice, în special prin utilizarea mai frecvent ă a negocierii 
(deși cu anumite rezerve lega te de utilizarea adecvat ă a acestui instrument și costurile 
potențiale ale dezvolt ării unei expertize în materie de negociere). Un regim mai 
simplu pentru contractele oferite de autorit ățile regionale și locale ar trebui s ă 
îmbunătățească eficiența costurilor și, presupunând c ă vor exista cerin țe minime de 
transparen ță (utilizarea unui anun ț de intenție), nu ar trebui s ă se produc ă o reducere 
puternică a concuren ței și nici consecin țe internaționale. 
6.3. Achiziții strategice 
Opțiuni 
STR.LEGI.FACILIT:  măsuri care s ă le permit ă autorităților și entităților contractante 
să își formuleze necesit ățile de achizi ții publice în a șa fel încât s ă integreze și alte 
obiective strategice. 
STR.LEGI.ENFORC:  eliminarea libert ății de alegere a autorit ăților și entităților 
contractante. Acestea trebuie s ă atribuie contractele (în totalitate sau în parte) pe baza 
performan ței privind alte obiective strategice.  
Impacturi  
În general, m ăsurile din cadrul acestor dou ă opțiuni sunt foarte asem ănătoare. 
Diferențele la nivelul impactului depind, în pr incipal, de tipul de abordare adoptat ă la 
nivelul UE: permisiv ă sau coercitiv ă. Ambele op țiuni ar avea ca scop îmbun ătățirea 
capacității autorităților și entităților contractante de a re aliza obiective strategice mai 
cuprinzătoare. Impacturile strategice ale op țiunii FACILIT ar fi, în general, mai 
reduse decât în cazul op țiunii ENFORC, din cauza diferen țelor probabile la nivelul 
implement ării în statele membre, în func ție de alegerile f ăcute de acestea. Totu și, 
 
RO 8   RO autoritățile naționale și autoritățile și entitățile contractante și-ar păstra libertatea de a 
face alegeri în func ție de circumstan țele reale și resursele disponibile, aspect care 
este deosebit de important în climatul financiar actual. Op țiunea ENFORC ar asigura 
o mai mare coeren ță și un nivel mai ridicat de adoptar e pe teritoriul UE. Ambele 
opțiuni presupun costuri pentru autorit ățile și entitățile contractante și pentru firme 
din cauza cerin țelor de informare mai numeroase și a nevoii mai multor cuno ștințe și 
controale în raport cu o se rie de politici. Ambele op țiuni ar putea implica, cel pu țin 
pe termen scurt, cre șterea complexit ății și a sarcinii administrative. 
6.4. Acces 
Opțiuni 
ACC.SOFT:  orientări și formare suplimentare furnizate de  UE în materie de acces, de 
exemplu pentru a facilita achizi țiile și vânzările transfrontaliere.  
ACC.LEGI.FACILIT:  înlăturarea barierelor administrative care împiedic ă 
participarea IMM-urilor și accesul transfrontalier. 
ACC.LEGI.ENFORC:  introducerea unor m ăsuri obligatorii pentru a rezerva p ărți ale 
piețelor de achizi ții publice pentru IMM-uri sa u a impune structurarea achizi țiilor 
astfel încât s ă favorizeze participarea IMM-urilor.  
Impacturi  
Din nou, cele dou ă opțiuni LEGI au un con ținut similar și principala diferen ță la 
nivelul impactului este legat ă de adoptarea unei abord ări permisive sau coercitive. 
Deși măsurile coercitive ar duce la sporirea accesului IMM-urilor și, eventual, a 
accesului transfrontalier și, în general, la îmbun ătățirea pieței interne de achizi ții 
publice, nu este evident c ă introducerea unor astfel de m ăsuri va ra ționaliza și 
simplifica normele. Multiplicarea cerin țelor de informare ar putea spori 
complexitatea și sarcina administrativ ă pentru autorit ățile și entitățile contractante și 
pentru firme. Unele dintre aceste costuri ar putea fi mai reduse dac ă s-ar adopta o 
abordare permisiv ă, care ar putea fi mai orientat ă către necesit ățile locale. 
Instrumentele care urm ăresc facilitarea accesului la pie țele de achizi ții publice ale 
UE, de exemplu prin reducerea cerin țelor privind documentele  justificative pentru 
prezentarea ofertelor, ar trebui s ă ducă la proceduri mai simple și mai puțin oneroase 
pentru IMM-uri și ofertanții transfrontalieri. Adoptarea abord ării potrivit c ăreia 
numai ofertantul câ știgător trebuie s ă furnizeze dovezi documentare ar reduce 
costurile administrative cu 80%. Utilizarea loturilor pentru cont ractele cu o valoare 
totală care dep ășește anumite praguri va permite, de asemenea, cre șterea num ărului 
de contracte accesibile IMM-urilor. 
Opțiunea ACC.SOFT ar avea un impact pozitiv minor asupra ratelor de acces, în 
schimb are un cost sc ăzut. 
6.5. Guvernan ță 
Opțiuni 
 
RO 9   RO GOV.SOFT: identificarea și furnizarea unor orient ări cu privire la domeniile cu 
probleme recurent e care afecteaz ă guvernan ța, de exemplu, înv ățarea prin „cele mai 
bune practici” și evaluarea comparativ ă (benchmarking ). 
GOV.LEGI.TARGET:  îmbunătățirea economiilor de scar ă și a rezultatelor pentru 
autoritățile și entitățile contractante prin utilizar ea organismelor profesionale 
specializate care practic ă agregarea achizi țiilor, atunci când este necesar. 
GOV.LEGI.ENHANC:  obligarea statelor membre s ă instituie o autoritate na țională 
responsabil ă de implementarea, controlul și monitorizarea achizi țiilor publice, care s ă 
raporteze anual cu privire la rezultate.  
Impacturi  
Creșterea disponibilit ății și a rolului organismelor specializate de achizi ții le-ar ajuta 
considerabil pe autorit ățile și entitățile contractante care efectueaz ă rar achizi ții de 
valoare mare și care au incertitudini în privin ța modalit ăților de a se conforma 
normelor UE. De și o agregare mai puternic ă ridică preocupări legate de posibilitatea 
închiderii pie ței, preocup ări care trebuie abordate, op țiunea GOV.LEGI.TARGET ar 
trebui să aibă beneficii globale atât pentru autorit ățile și entitățile contractante, cât și 
pentru firme. Op țiunea GOV.LEGI.ENHANC ar trebui s ă creeze condi ții și structuri 
similare de control, monitorizare și aplicare a normelor privind achizi țiile publice la 
nivel național și la nivelul UE, îmbun ătățind gradul de coeren ță și de siguran ță în 
întreaga UE și consolidând pia ța internă. Deși este posibil ca unele state membre și 
autorități sau entit ăți contractante s ă suporte costuri suplimen tare, multe dintre ele 
dispun deja de structurile necesare și ar trebui s ă poată face economii datorit ă 
coordonării și monitoriz ării îmbunătățite. 
Opțiunea GOV.SOFT poate avea impacturi sim ilare, dar mai reduse, deoarece, dat ă 
fiind natura sa voluntar ă, este puțin probabil s ă asigure acela și grad de adoptare și de 
coerență. 
7. OPțIUNI PREFERATE  
Pe baza acestei analize, este propus urm ătorul pachet de solu ții (pe fond gri):  
 
RO 10   RO Opțiuni 
 
Domenii 
problematice  Opțiunea 
nicio 
schimbare 
(NC) Opțiuni 
fără 
caracter 
obligatoriu 
(SOFT)  Măsuri legislative – în 
general în cadrul legislativ 
actual 
(LEGI._)  Măsuri legislative noi sau 
schimbări importante 
(LEGI._)  
Domeniul de 
aplicare (SCO)  SCO. NC  SCO. 
SOFT  SCO.LEGI.TARGET  
(clarificarea limitelor)  SCO.LEGI.REDUCE 
(redefinire semnificativ ă a 
domeniului de aplicare)  
Proceduri (PRO)  PRO. NC  PRO. 
SOFT  PRO.LEGI.DESIGN 
(îmbunătățirea defini țiilor și 
a conceperii)  PRO.LEGI.FLEXIB 
(sporirea posibilit ăților de 
alegere, sporirea 
achizițiilor electronice)  
Achiziții 
strategice (STR)  STR. NC  STR. SOFT  STR.LEGI.FACILIT 
(facilitarea achizi țiilor 
publice strategice)  STR.LEGI.ENFORC 
(utilizarea obligatorie a 
achizițiilor publice 
strategice)  
Acces (ACC)  ACC. NC  ACC. 
SOFT  ACC.LEGI.FACILIT 
(facilitarea accesului)  ACC.LEGI.ENFORC 
(instrumente obligatorii 
pentru acces)  
Guvernan ță 
(GOV)  GOV. NC GOV. 
SOFT GOV.LEGI.TARGET 
(optimizarea utiliz ării 
resurselor)  GOV.LEGI.ENHANC 
(îmbunătățirea controlului 
și a responsabilit ății) 
8. MONITORIZARE șI EVALUARE  
Lipsa datelor coerente și comparabile reprezint ă un obstacol în calea eforturilor 
actuale de a monitoriza rezu ltatele din domeniul achizi țiilor publice și de a identifica 
sectoarele în care este nevoie de m ăsuri suplimentare. Mai multe dintre m ăsurile 
avute în vedere, de exemplu, îmbun ătățirea guvernan ței și achizițiile publice 
electronice, presupun în acela și timp și îmbunătățirea mecanismelor de monitorizare. 
Este necesar s ă se aibă în vedere îmbun ătățirea statisticilor și a metodologiilor de 
monitorizare pentru a supraveghea: 
• costurile de conformare; 
• utilizarea achizi țiilor publice electronice și economiile/costurile trecerii la acest 
tip de achizi ții și ale îndeplinirii obiectivelor strategice; 
• ratele de acces transfrontalier și al IMM-urilor; 
• măsuri de combatere a fraudei, a corup ției și a comportamentului 
neconcuren țial. 
Proiectul de act normativ ar include un angajament de a evalua orice nou ă dispoziție 
legislativă.