Izbucnirea pandemiei de COVID-19 și măsurile de izolare aferente au un impact dramatic asupra economiei din Kosovo, prin perturbarea fluxurilor comerciale și financiare. Transferurile de bani, care reprezintă peste 10 % din PIB, finanțează o parte substanțială a consumului privat, în timp ce exporturile de servicii către diaspora (în principal turismul) atenuează un deficit foarte mare al schimburilor comerciale (peste 40 % din PIB). O altă vulnerabilitate a economiei din Kosovo este sectorul privat fragil, dominat de microîntreprinderi cu rezerve limitate de lichidități. În acest context, se estimează că PIB-ul real se va contracta cu circa 5 % în 2020. În ciuda unor rezultate bugetare globale destul de solide în 2019, marja de manevră bugetară este foarte limitată. Kosovo nu are acces la piețele financiare internaționale (din cauza absenței unui rating de credit) și aproape două treimi din datoria sa totală este deținută de o bază restrânsă de investitori, Fondul pentru securitatea pensiilor din Kosovo și banca centrală reprezentând aproximativ 38 % și, respectiv, 23 % din totalul datoriei. Veniturile publice în scădere accentuată, alături de plățile de bază consistente și măsurile de răspuns la criză constituie un risc de lichiditate acut. FMI estimează că veniturile publice vor scădea cu 50-60 % de la an la an în perioada aprilie-iunie, în timp ce guvernul interimar a aprobat un pachet de măsuri de urgență în valoare de 180 de milioane EUR. Se preconizează că soldul bancar al guvernului, care a scăzut deja sub pragul legal prevăzut de 4,5 % din PIB, va scădea și mai mult, ajungând la 2,5 % din PIB în 2020. Kosovo a solicitat asistență de urgență din partea FMI pentru acoperirea nevoii de lichidități în valoare de 51,6 milioane EUR prin IFR, iar Consiliul director al FMI și-a dat aprobarea la 10 aprilie. Conform proiecțiilor actuale, deficitul de finanțare rezidual este estimat la circa 210 milioane EUR. În acest context, AMF în valoare de 100 de milioane EUR este justificată.

Georgia urmează să intre într-o recesiune profundă în acest an, pe fondul nevoilor de finanțare din ce în ce mai mari. Economia Georgiei este puternic afectată de criza provocată de coronavirus. Estimările recente care iau în calcul impactul virusului sugerează o contracție economică de aproximativ 4 % în 2020. Din cauza costurilor măsurilor de atenuare a impactului crizei, a creșterii cheltuielilor cu asistența medicală și a scăderii veniturilor, se preconizează că în 2020 deficitul bugetar va crește la aproximativ 8 % din PIB. Balanța de plăți a Georgiei se va deteriora și din cauza veniturilor mai scăzute provenite din exportul de servicii (în special din turism), a fluxului mai redus de transferuri de bani din exterior, a fluxului probabil mai scăzut de ISD și a unui flux de capital de portofoliu înspre exterior. Deficitul de finanțare externă este estimat provizoriu de FMI la aproximativ 1,6 miliarde USD în 2020-2021, iar Georgia va avea nevoie de asistență din partea partenerilor internaționali pentru a acoperi acest deficit. La 14 aprilie, autoritățile au încheiat cu FMI un acord la nivel tehnic pentru extinderea actualului program din cadrul mecanismului de finanțare extinsă (plătit aproape în întregime) cu aproximativ 375 de milioane USD, dintre care 308 milioane USD urmează să fie plătiți în 2020. Sunt în curs de desfășurare negocieri cu Banca Mondială, ADB, AFD, KfW și BEI pentru creșterea împrumuturilor bazate pe politici. Georgia are un program de asistență macrofinanciară în curs, cu o tranșă finală de 25 de milioane EUR, care se preconizează că va fi plătită în al doilea trimestru al anului 2020, cu condiția implementării condițiilor de politică agreate; cele mai multe dintre ele au fost deja îndeplinite. Per ansamblu, pe baza informațiilor actuale, rămâne de completat aproximativ 900 de milioane USD din deficitul de finanțare estimat pentru acest an. Întrucât există perspective pozitive și pentru contribuțiile altor creditori, se justifică un nou program de asistență macrofinanciară în valoare de 150 de milioane EUR.

Impactul măsurilor de stopare a răspândirii virusului COVID-19 și a efectelor recesiunii mondiale va afecta puternic economia Republicii Moldova (denumită în continuare „Moldova”) în 2020. Principalele canale de transmitere a crizei sunt transferurile de fonduri (care reprezintă 15 % din PIB în Moldova) și comerțul cu țările afectate de criză, în special statele membre ale UE. Se preconizează că economia Moldovei va intra în recesiune în 2020, în timp ce balanța de plăți și finanțele publice vor fi supuse unei presiuni puternice din cauza crizei. Deficitul de finanțare externă este estimat provizoriu la 800 de milioane USD (aproximativ 7 % din PIB) în 2020, iar deficitul de finanțare bugetară este estimat la 10,5 miliarde MDL (aproximativ 550 de milioane USD). Moldova dispune de o oarecare marjă de manevră politică pentru a contracara șocurile, deoarece atât datoria publică, cât și rezervele internaționale au fost pe o traiectorie pozitivă în ultimii ani, fiind sprijinite de un program FMI EFF/ECF cu o durată de trei ani, însă nu pentru mult timp și în mod clar cu anumite limite. FMI este pregătit să furnizeze Moldovei sprijin de urgență în valoare de aproximativ 240 de milioane USD (220 de milioane EUR) pentru a atenua efectele economice ale crizei COVID-19. Moldova beneficiază de un program de asistență macrofinanciară în curs în cadrul căruia pot fi plătite a doua și a treia tranșă în valoare totală de 70 de milioane EUR, dacă sunt îndeplinite condițiile înainte de expirarea programului, în iulie 2020. În plus, creditele deja anunțate din partea Rusiei, în valoare de 200 de milioane EUR pentru 2020, care au vizat în principal investițiile în infrastructură, ar putea fi realocate pentru ca țara să poată face față efectelor crizei. Cu toate acestea, având în vedere accesul limitat la piețele internaționale de capital, Moldova ar avea nevoie de asistență suplimentară pentru acoperirea deficitului de finanțare externă. În acest context, un nou program de AMF în valoare de 100 de milioane EUR este justificat.

În Ucraina, stabilitatea macrofinanciară a fost supusă unor noi presiuni în acest an, în special după remanierea guvernamentală bruscă de la începutul lunii martie, care a coincis cu declanșarea crizei mondiale cauzate de epidemia de coronavirus. Condițiile de pe piața financiară s-au deteriorat puternic la jumătatea lunii martie, când randamentele euro-obligațiunilor aproape s-au triplat, înainte de a se stabiliza la aproximativ 8 %, de la 4,4 % la sfârșitul lunii ianuarie. Efectul negativ asupra încrederii, alimentat de așteptările legate de o contracție profundă (previziunile variind în acest sens de la 4 % la 9 % în 2020) a dus la creșterea cererii de monedă străină. Banca Națională a Ucrainei a trebuit să vândă echivalentul a 2,2 miliarde USD în a doua jumătate a lunii martie, reducându-și astfel rezervele internaționale oficiale cu peste 8 % față de cele 27 miliarde USD raportate la sfârșitul lunii februarie 2020. Bugetul revizuit pe 2020, adoptat de parlament la 13 aprilie, prevede un fond „coronavirus" de 2,5 miliarde EUR destinat măsurilor imediate necesare pentru combaterea răspândirii COVID-19. Având în vedere deteriorarea preconizată a situației finanțelor publice cauzată de recesiune și cheltuielile suplimentare legate de criză, deficitul bugetar global pentru 2020 a fost revizuit la 7,5 % din PIB sau echivalentul a 11 miliarde USD. În timp ce o parte din deficitul bugetar poate fi finanțat pe plan intern, guvernul mai are de efectuat plăți aferente rambursării datoriei externe în valoare de 5 miliarde USD scadente în 2020. FMI estimează că deficitul global de finanțare externă este de aproximativ 12 miliarde USD în 2020. În acest context, FMI a aprobat creșterea valorii programului său pe trei ani recent negociat de la 5,5 miliarde USD la 10 miliarde USD, din care 3,5 miliarde USD ar urma să fie puse la dispoziție în acest an. Alături de un împrumut din partea Băncii Mondiale și de tranșa rămasă de 500 de milioane EUR din cadrul actualului program de asistență macrofinanciară al UE, pentru care condițiile au fost îndeplinite și care urmează să fie plătită în al doilea trimestru al anului 2020 (imediat ce acțiunile anterioare pentru noul program FMI vor fi fost implementate), este disponibilă o finanțare de aproximativ 5 miliarde USD. Deficitul rămas de 12 miliarde USD ar trebui acoperit prin finanțare oficială suplimentară sau prin utilizarea unor rezerve internaționale oficiale. În acest context, se justifică un nou program de asistență macrofinanciară cu un pachet financiar total de 1,2 miliarde EUR.

Vecinătatea sudică

Recesiunea nu poate fi evitată în Iordania, deoarece balanța de plăți este supusă unor presiuni din ce în ce mai mari, fapt ce reflectă marja de manevră politică limitată a acestei țări. Se preconizează că epidemia de coronavirus va avea un impact semnificativ asupra economiei iordaniene prin efectele sale de perturbare a fluxurilor comerciale, a lanțurilor valorice globale și a turismului. Din cauza marjei bugetare limitate, Iordania a mobilizat până în prezent în principal măsuri de politică monetară, pentru a limita daunele asupra economiei. Cu toate acestea, în condițiile izolării generalizate, eficacitatea unor astfel de măsuri este redusă. În 2020, economia se va confrunta probabil cu o recesiune care va avea consecințe grave pentru nivelul deja ridicat al șomajului (de aproximativ 19 % la sfârșitul anului 2019). Se preconizează că deficitul bugetar va crește la peste 5 % din PIB, în special pe fondul unei scăderi preconizate a veniturilor fiscale. Prin urmare, datoria publică brută va depăși probabil 100 % din PIB în 2020. Asigurarea unor împrumuturi preferențiale pentru finanțarea deficitului bugetar va fi esențială pentru menținerea la un nivel scăzut a ratei dobânzii și sprijinirea sustenabilității datoriei. Chiar și înainte de izbucnirea epidemiei de coronavirus, Iordania se confrunta cu nevoi de finanțare externă semnificative. În acest context, UE a adoptat o operațiune de asistență macrofinanciară în valoare de 500 de milioane EUR în ianuarie 2020. Odată cu criza generată de epidemia de COVID-19, aceste nevoi au crescut și mai mult. Se estimează că actualul deficit de cont curent va crește ca urmare a declinului semnificativ al turismului, iar creșterea considerabilă a ratelor dobânzilor cu care se confruntă economiile emergente pe piețele financiare ar putea pune în pericol reînnoirea euro-obligațiunilor în valoare de 1,25 miliarde USD care ajung la maturitate în octombrie 2020. Pe baza actualelor informații, rămâne de completat 1,5 miliarde EUR din deficitul de finanțare estimat pentru acest an și se justifică un sprijin suplimentar sub formă de asistență macrofinanciară în valoare de 200 de milioane EUR. Această sumă va fi combinată cu actualul program de asistență macrofinanciară în valoare totală de 700 de milioane EUR.

Nevoile considerabile de finanțare ale Tunisiei necesită sprijin internațional pe fondul unei crize economice tot mai accentuate. Tunisia va intra probabil în recesiune în 2020, având în vedere că activitatea economică va fi afectată în mod semnificativ de scăderea cererii la nivel mondial și de efectul măsurilor de izolare introduse la jumătatea lunii martie pentru a opri răspândirea coronavirusului. Deși au fost adoptate măsuri monetare și bugetare pentru a atenua impactul economic al crizei, dezechilibrele macroeconomice persistă, marja de manevră politică rămâne limitată, iar nevoile de finanțare externă vor crește după cât se pare în cursul anului. Încetinirea creșterii economice va exercita o presiune puternică asupra ocupării forței de muncă și asupra stabilității sociale. Ea va duce, de asemenea, la o deteriorare gravă a bugetului, la reducerea veniturilor și crearea unei presiuni suplimentare asupra cheltuielilor pentru sprijinirea economiei și a sistemului de sănătate. În consecință, este probabil ca deficitul bugetar să se accentueze semnificativ, iar datoria publică să crească în 2020. Guvernul se așteaptă la un deficit bugetar mai mare decât cel preconizat (la 4,3 % din PIB), pentru care ar trebui să fie mobilizată o finanțare externă suplimentară de aproximativ 1 miliard USD (sau 2,6 % din PIB). Nevoile în ceea ce privește balanța de plăți vor fi chiar mai mari (aproximativ 4,7 % din PIB), având în vedere impactul preconizat al pandemiei asupra sectorului privat și asupra accesului acestuia la finanțare externă. Scăderea puternică a transferurilor de fonduri din străinătate și a turismului (peste 7 % din PIB), în ciuda scăderii prețurilor la petrol, va conduce, de asemenea, la o scădere a veniturilor din schimburi valutare. Cel mai probabil, guvernul nu va fi în măsură să își acopere nevoile de finanțare de pe piețele interne și internaționale în 2020 și a solicitat asistență de urgență în valoare de 753 de milioane USD (100 % din cotă) din partea FMI. Guvernul are nevoie de finanțarea externă de aproximativ 3,5 miliarde USD în acest an, vârfurile de rambursare din lunile aprilie și iunie creând presiune asupra lichidității. În plus, nevoile de finanțare ar urma să crească și mai mult, ca urmare a măsurilor luate pentru combaterea COVID-19 și a impactului lor bugetar, în timp ce accesul la piețele financiare va rămâne foarte dificil în cursul anului, iar emisiunea prevăzută pe piață, în valoare de 1,1 miliarde USD, nu mai poate fi considerată de la sine înțeleasă. Pe baza actualelor informații, rămâne de completat aproximativ 2,5 miliarde EUR din deficitul de finanțare estimat pentru acest an și se justifică un program de asistență macrofinanciară în valoare de 600 de milioane EUR.

•Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică vizat

Operațiunea de asistență macrofinanciară propusă are loc în condiții foarte speciale de extremă urgență legate de pandemia mondială de coronavirus. AMF propusă este în concordanță cu angajamentul UE de a sprijini partenerii vizați de politica de extindere și de vecinătate pentru a-i ajuta să facă față dificultăților economice imediate. Totodată, asistența este compatibilă cu principiile care guvernează utilizarea instrumentului de asistență macrofinanciară, inclusiv caracterul său excepțional, condițiile politice prealabile, complementaritatea, condiționalitatea și disciplina financiară. Comisia va continua să monitorizeze și să evalueze pe parcursul operațiunilor AMF îndeplinirea acestor criterii, inclusiv evaluarea condițiilor politice prealabile, în strânsă colaborare cu Serviciul European de Acțiune Externă.

În procesul de implementare a asistenței, Comisia va asigura coerența cu operațiunile de asistență macrofinanciară recente și în curs de desfășurare, în special cele care intră sub incidența următoarelor decizii privind asistența macrofinanciară:

·Decizia (UE) 2016/1112 a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 2016 de acordare a unei asistențe macrofinanciare suplimentare Tunisiei;

·Decizia (UE) 2017/1565 a Parlamentului European și a Consiliului din 13 septembrie 2017 privind acordarea unei asistențe macrofinanciare Republicii Moldova;

·Decizia (UE) 2018/598 a Parlamentului European și a Consiliului din 18 aprilie 2018 de acordare a unei asistențe macrofinanciare suplimentare Georgiei;

·Decizia (UE) 2018/947 a Parlamentului European și a Consiliului din 4 iulie 2018 de acordare a unei asistențe macrofinanciare suplimentare Ucrainei;

·Decizia (UE) 2020/33 a Parlamentului European și a Consiliului din 15 ianuarie 2020 de acordare a unei noi asistențe macrofinanciare pentru Regatul Hașemit al Iordaniei

•Coerența cu alte politici ale Uniunii

UE mobilizează toate instrumentele disponibile și desfășoară o coordonare strânsă cu statele membre, precum și cu instituțiile financiare europene, pentru a asigura o reacție externă eficientă la criza COVID-19, sub deviza „Team Europe”. Asistența macrofinanciară din partea UE se înscrie în această abordare dedicată regiunilor vizate de politica de extindere și de vecinătate și completează finanțarea totală de 3,87 miliarde EUR sub formă de granturi mobilizată în cadrul Instrumentului de asistență pentru preaderare și al Instrumentului european de vecinătate, inclusiv finanțarea mixtă și contribuțiile la instrumentele financiare prin intermediul Platformei de investiții pentru politica de vecinătate și al Forumului de investiții pentru Balcanii de Vest. În plus, împrumuturile pentru investiții în sectorul public și în cel privat vor continua să fie acordate în temeiul mandatului de acordare a împrumuturilor externe al Băncii Europene de Investiții. Regiunile din vecinătate vor beneficia, de asemenea, de programe de investiții susținute de garanții în valoare de 0,5 miliarde EUR din Fondul european pentru dezvoltare durabilă, reorientate în principal către finanțarea IMM-urilor.

Prin sprijinul acordat adoptării de către autorități a unui cadru corespunzător pentru politica macroeconomică pe termen scurt și reformele structurale, asistența macrofinanciară din partea UE ar consolida valoarea adăugată a implicării globale a UE și ar spori eficacitatea intervenției globale a UE și prin alte instrumente financiare.

2.TEMEI JURIDIC, SUBSIDIARITATE ȘI PROPORȚIONALITATE

•Temei juridic

Temeiul juridic al prezentei propuneri este articolul 212 din TFUE. În situația actuală de urgență, prezenta propunere ar putea să se bazeze, de asemenea, pe articolul 213 din TFUE. Cu toate acestea, Comisia a decis să o prezinte în temeiul articolului 212 din TFUE pentru a urma procedura legislativă ordinară, cu implicarea deplină a Parlamentului European. Comisia contează pe cooperarea dintre Parlamentul European și Consiliu în vederea adoptării rapide.