ANEXĂ

1. Prezentare generală a activelor Rusiei și Belarusului în UE (1)

1.1. Investițiile Rusiei în UE

Având în vedere numărul de tranzacții finalizate între 2015 și 2021, Rusia a fost cel de al 11-lea investitor străin în UE ca volum de investiții, reprezentând 0,9 % din numărul de investiții și 0,7 % din valoarea investițiilor provenite din toate jurisdicțiile din afara UE. Aceasta reprezintă 643 de tranzacții cu o valoare totală de 15 miliarde EUR (valoarea tranzacțiilor nu este precizată în cazul a 34 % dintre tranzacții), inclusiv fuziuni și achiziții, investiții minoritare, investiții de portofoliu și investiții de tip greenfield. Cu toate că, în ultimii ani, afluxul de investiții rusești pare a fi relativ limitat, pe baza datelor din 2020 rezultă că persoane sau entități ruse controlează aproximativ 17 000 de societăți din UE (2), ar putea deține participații de control (3) în alte 7 000 de societăți și participații minoritare în alte 4 000 de societăți (4). În multe cazuri, societățile au mai mulți acționari ruși, fiecare având o participație procentuală de sub 50 %, dar împreună, aceștia însumează peste 50 % din capitalul întreprinderii respective din UE. În 57,7 % din societățile din UE aflate sub control sau sub influență rusă, activele sunt deținute de o persoană fizică, în 9,7 % din cazuri de o societate și în 1,1 % din cazuri de o autoritate publică/stat.

Tabelul 1

Numărul de societăți din UE-27 aflate sub control sau influență rusă; detalii în funcție de tipul de entitate care exercită controlul

Tipul entității de control (beneficiarul efectiv) Număr de societăți Procentaj Una sau mai multe persoane sau familii cunoscute 17 510 57,7 % Nedisponibil 9 204 30,4 % Corporație 2 931 9,7 % Autorități publice, state, guverne 343 1,1 % Societate financiară 149 0,5 % Fond mutual și de pensii/Mandatar/Fiducie/Administrator fiduciar 83 0,3 % Bancă 81 0,3 % Fundație/Institut de cercetare 18 0,1 % Companie de asigurări 1 0,0 % Firmă de investiții în societăți necotate 1 0,0 % Sursă: Analiza JRC, pe baza datelor Biroului van Dijk. Cifre bazate pe datele din bilanțurile din 2020. Date extrase în martie 2022. În caz de influență rusă (nu de control), societatea din UE poate fi controlată de o entitate din orice altă țară. Cazurile necunoscute („nedisponibile”) se referă la societăți din UE cu influență rusă care nu raportează niciun acționar majoritar.

Activele deținute de guvernul rus se află în „corporații” (5) în 79,9 % din cazuri și în bănci sau alte instituții financiare în restul cazurilor (tabelul 2).

Tabelul 2

Numărul de societăți din UE-27 aflate sub controlul guvernului rus; detalii în funcție de tipul de societate din UE aflată sub control

Tipul de entitate al societății din UE Număr de societăți Procentajul din total (%) Corporație 262 79,9 Societate financiară 37 11,3 Bancă 17 5,2 Fond mutual și de pensii 11 3,4 Firmă de investiții în societăți necotate 1 0,3 Sursă: Analiza JRC, pe baza datelor Biroului van Dijk. Cifre bazate pe datele din bilanțurile din 2020. Date extrase în martie 2022.

Sectoarele cu cea mai mare prezență a controlului rusesc sunt comerțul cu ridicata, bunurile imobile, activitățile științifice și tehnice profesionale, precum și finanțele și asigurările. Sectoarele cu cea mai mare influență rusă sunt foarte similare: comerțul cu ridicata, bunurile imobile, activitățile științifice și tehnice profesionale și industria prelucrătoare (tabelul 3).

Tabelul 3

Numărul de societăți din UE-27 aflate sub control sau influență rusă. Detalii în funcție de sectorul vizat, 2020

UE27 Control Influență Total Sector Număr de societăți Număr de societăți Participație (*1) (%) Număr de societăți Agricultură, silvicultură și pescuit 137 137 62 274 Industria minieră și extractivă 19 15 28 34 Industria prelucrătoare 904 883 56 1 787 Electricitate, gaz, aburi și aer condiționat 61 45 40 106 Servicii de alimentare cu apă; canalizare, gestionarea deșeurilor 32 24 56 56 Construcții 744 621 50 1 365 Comerț cu ridicata și cu amănuntul 4 530 3 607 63 8 137 Transport și depozitare 666 417 51 1 083 Servicii de cazare și alimentație publică 612 675 52 1 287 Informare și comunicare 763 668 55 1 431 Activități financiare și de asigurare 1 199 625 46 1 824 Activități imobiliare 2 714 2 470 70 5 184 Activități profesionale, științifice și tehnice 1 721 1 272 60 2 993 Servicii administrative și de asistență 886 746 55 1 632 Administrație publică și apărare 1 6 35 7 Învățământ 103 76 56 179 Activități privind sănătatea umană și asistența socială 70 56 46 126 Arte, spectacole și activități recreative 160 170 50 330 Alte activități de servicii 254 245 52 499 Sursă: Analiza JRC, pe baza datelor Biroului van Dijk. Cifre bazate pe datele din bilanțurile din 2020. Date extrase în martie 2022. În cazul în care o societate are mai mulți acționari ruși care dețin participații minoritare, se calculează suma participațiilor pentru toți acționarii ruși din societatea respectivă.

1.2. Investițiile Belarusului în UE

Conform datelor din 2020, persoane și entități din Belarus controlează aproximativ 1 550 de societăți din UE, ar putea deține participații de control (6) în alte 600 de societăți și participații minoritare în 400 de societăți (7). La fel ca în cazul investițiilor ruse, unele societăți au mai mulți acționari minoritari belaruși care dețin împreună peste 50 % din capitalul întreprinderii respective din UE. În 63,2 % din societățile din UE aflate sub control sau sub influență belarusă, activele sunt deținute de o persoană fizică, în 5,1 % din cazuri de o societate și în 0,4 % din cazuri de o autoritate publică/stat (tabelul 4).

Tabelul 4

Numărul de societăți din UE-27 aflate sub control sau influență belarusă; detalii în funcție de tipul de entitate care exercită controlul

Tipul de entitate care exercită controlul (GUO) Număr de societăți Procentaj Una sau mai multe persoane sau familii cunoscute 1 687 63,18 % Corporație 135 5,06 % Autorități publice, state, guverne 11 0,41 % Bancă 1 0,04 % Fond mutual și de pensii/Mandatar/Fiducie/Administrator fiduciar 1 0,04 % Societate financiară 1 0,04 % Fundație/Institut de cercetare 1 0,04 % Nedisponibil 833 31,20 % Sursă: Analiza JRC, pe baza datelor Biroului van Dijk. Cifre bazate pe datele din bilanțurile din 2020. Date extrase în martie 2022. În caz de influență belarusă (nu de control), societatea din UE poate fi controlată de o entitate din orice altă țară. Cazurile necunoscute („nedisponibile”) se referă la societăți din UE cu influență belarusă care nu raportează niciun acționar majoritar.

Activele deținute de guvernul belarus se află în principal în sectorul vânzării cu ridicata, astfel cum se detaliază în tabelul 5 de mai jos.

Tabelul 5

Numărul de societăți din UE-27 controlate de statul belarus sau de o autoritate publică din Belarus; detalii pe sector de activitate al societății controlate

Sectorul de activitate al societății din UE Număr de societăți Active totale (în milioane EUR) Vânzarea cu ridicata a pieselor și accesoriilor pentru autovehicule 1 1,49 Intermedieri în vânzarea cu ridicata 1 - Intermedieri în vânzarea combustibililor, minereurilor, metalelor și produselor chimice industriale 1 2,80 Vânzări cu ridicata de mașini agricole, echipamente și accesorii 2 38,98 Vânzări cu ridicata de combustibili solizi, lichizi și gazoși și produse asociate 2 26,14 Vânzări cu ridicata de produse chimice 1 4,23 Transport aerian 1 - Transport aerian de călători 1 0,22 Sursă: Analiza JRC, pe baza datelor Biroului van Dijk. Cifre bazate pe datele din bilanțurile din 2020. Date extrase în martie 2022.

Sectoarele cu cea mai mare prezență a controlului belarus sunt comerțul cu ridicata, activitățile științifice și tehnice profesionale, transportul și depozitarea și bunurile imobile. Sectoarele cu cea mai mare influență belarusă sunt foarte similare: comerțul cu ridicata, bunurile imobile, activitățile științifice și tehnice profesionale și industria prelucrătoare (tabelul 6).

Tabelul 6

Numărul de societăți din UE-27 aflate sub control sau influență belarusă. Detalii în funcție de sectorul vizat, 2020

Control Influență Total Sector Număr de societăți Număr de societăți Participație (*2) (%) Număr de societăți Agricultură, silvicultură și pescuit 7 10 48 17 Industria minieră și extractivă 1 0 - 1 Industria prelucrătoare 73 100 51 173 Electricitate, gaz, aburi și aer condiționat 1 3 53 4 Servicii de alimentare cu apă; canalizare, gestionarea deșeurilor 4 4 32 8 Construcții 107 76 54 183 Comerț cu amănuntul și comerț cu ridicata 568 377 60 945 Transport și depozitare 122 91 61 213 Servicii de cazare și alimentație publică 45 32 46 77 Informare și comunicare 97 74 55 171 Activități financiare și de asigurare 48 26 51 74 Activități imobiliare 109 108 53 217 Activități profesionale, științifice și tehnice 141 116 47 257 Servicii administrative și de asistență 73 41 55 114 Învățământ 7 4 75 11 Activități privind sănătatea umană și asistența socială 5 7 32 12 Arte, spectacole și activități recreative 17 5 69 22 Alte activități de servicii 22 22 54 44 Sursă: Analiza JRC, pe baza datelor Biroului van Dijk. Cifre bazate pe datele din bilanțurile din 2020. Date extrase în martie 2022. În cazul în care o societate are mai mulți acționari belaruși care dețin participații minoritare, se calculează suma participațiilor pentru toți acționarii belaruși din societatea respectivă.

2. Efectul măsurilor restrictive (sancțiunilor) asupra investițiilor străine directe din Rusia și Belarus și diligența necesară a societăților din UE

Măsurile restrictive ale UE se aplică, printre altele, oricărei persoane aflate pe teritoriul Uniunii sau în afara acestuia, care este resortisant al unui stat membru, oricărei persoane juridice, oricărei entități sau oricărui organism, aflat pe teritoriul Uniunii sau în afara acestuia, care este înregistrată sau constituită în temeiul legislației unui stat membru, precum și oricărei persoane juridice, entități sau organism cu privire la orice activitate desfășurată integral sau parțial pe teritoriul Uniunii.

Măsurile restrictive ale UE pot afecta investițiile străine directe din Rusia și Belarus în mai multe moduri. Acestea pot lua forma unor liste individuale sau a unor măsuri sectoriale.

Anumite persoane și entități ruse și belaruse sunt vizate de restricții financiare individuale, care includ înghețarea activelor și interdicția de a pune fonduri sau resurse economice la dispoziția persoanelor și entităților incluse pe listă, în mod direct sau indirect.

Pe de o parte, persoanele sau entitățile desemnate nu își pot utiliza fondurile (și anume, activele financiare și beneficiile de orice natură) și resursele economice (activele de orice fel) care sunt înghețate, iar pe de altă parte, nu li se pot pune la dispoziție fonduri sau resurse economice. Aceasta înseamnă că cetățenii și societățile din UE nu trebuie să efectueze plăți către persoanele sau entitățile respective sau să le furnizeze bunuri sau alte active. Într-adevăr, tranzacțiile comerciale cu persoane sau entități desemnate nu pot fi efectuate în mod legal, cu excepția cazului în care legislația le permite în mod expres.

Comisia consideră că înghețarea activelor se extinde la activele oricărei entități nedesemnate, care este deținută sau controlată de o persoană sau entitate desemnată, cu excepția cazului în care se poate dovedi că activele în cauză nu sunt, de fapt, deținute sau controlate de persoana sau entitatea desemnată. În mod similar, fondurile sau resursele economice nu trebuie să fie puse la dispoziția unei entități nedesemnate deținute sau controlate de o persoană sau entitate desemnată, cu excepția cazului în care se poate dovedi că fondurile sau resursele economice nu vor ajunge, de fapt, la persoana desemnată (8). Dobânzile și dividendele sunt considerate „fonduri” care trebuie înghețate.

În plus, băncile înregistrate sau constituite în conformitate cu legislația unui stat membru sau care desfășoară activități în UE trebuie să înghețe plățile primite de la orice persoană sau entitate desemnată (supuse unei înghețări a activelor) care este inclusă în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului. Aceasta înseamnă că transferurile care provin de la o persoană desemnată sau care provin de la o persoană nedesemnată, dar sunt efectuate prin intermediul unei bănci desemnate (9), nu sunt respinse, iar fondurile nu sunt returnate expeditorului; dimpotrivă, aceste fonduri rămân înghețate în banca UE. Este posibil să se solicite autorității naționale competente în materie de sancțiuni eliberarea fondurilor respective, de exemplu în temeiul derogării prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului (10) în ceea ce privește plata de către o persoană sau o entitate desemnată datorată în temeiul unui contract încheiat înainte de data desemnării.

Uniunea a adoptat, de asemenea, măsuri restrictive sectoriale. De exemplu, anumite bănci ruse și belaruse au fost decuplate de serviciile specializate de mesagerie financiară, în special de SWIFT, ceea ce limitează în mare măsură capacitatea acestora de a efectua plăți internaționale. Măsurile restrictive au redus, de asemenea, intrările financiare din Rusia și din Belarus în UE, prin interzicerea acceptării de noi depozite care depășesc anumite valori provenind de la resortisanți sau rezidenți ruși și belaruși și de la persoane juridice, entități sau organisme stabilite în Rusia sau în Belarus, a deținerii de conturi ale clienților ruși și belaruși de către depozitarii centrali de titluri de valoare din UE, precum și a vânzării de titluri de valoare exprimate în euro către clienți ruși sau belaruși. În plus, operatorilor din UE li se interzice să furnizeze finanțare, inclusiv capital propriu, operatorilor din afara UE care își desfășoară activitatea în sectorul energetic din Rusia. În funcție de mecanismul de finanțare specific prevăzut, acest lucru poate afecta indirect investițiile străine directe în UE.

În plus, transmiterea de tehnologii controlate (cum sunt cunoștințele sau bunurile necorporale) către persoane străine este un tip de transfer intangibil de tehnologie, cunoscut și sub denumirea de „operațiuni asimilate exportului”. Regulamentul (UE) nr. 833/2014 al Consiliului și Regulamentul (CE) nr. 765/2006 al Consiliului, precum și modificările ulterioare ale acestora, interzic vânzarea, transferul sau exportul, direct sau indirect, către orice persoană fizică sau juridică, entitate sau organism din Rusia și Belarus sau în scopul utilizării în Rusia și Belarus, al anumitor bunuri și tehnologii care fac obiectul măsurilor. Cerințele pentru controlul asistenței tehnice extind, de asemenea, controlul la resortisanții străini din UE. Prin urmare, societățile trebuie să restricționeze accesul personalului rus și belarus la astfel de cunoștințe sau tehnologii în cazul în care aceste cunoștințe și tehnologii ar urma să fie utilizate în Rusia sau Belarus.

Este interzisă participarea în cunoștință de cauză și deliberată a societăților din UE la activități care au drept scop sau efect eludarea restricțiilor. În toate situațiile, societățile din UE, în special cele cu părți interesate de naționalitate rusă sau belarusă, trebuie să acționeze cu diligența necesară adecvată în ceea ce privește partenerii lor de afaceri și destinația finală a fondurilor sau a resurselor economice. Aceste proceduri pot include examinarea, evaluarea riscurilor, diligența necesară pe mai multe niveluri și monitorizarea continuă.

3. Examinarea investițiilor străine directe din Rusia și Belarus din motive de securitate sau de ordine publică în temeiul cadrului prevăzut în Regulamentul (UE) 2019/452

Regulamentul (UE) 2019/452 (11) („Regulamentul privind examinarea ISD”) vizează investițiile străine directe din țări terțe, adică acele investiții care „stabilesc sau mențin legături durabile și directe între investitorii din țări terțe, inclusiv entitățile de stat, și întreprinderile care desfășoară o activitate economică într-un stat membru” (12).

Cazurile care implică doar investiții realizate de una sau mai multe entități stabilite în Uniune nu intră în domeniul de aplicare al regulamentului. Astfel de tranzacții ar putea intra sub incidența legislațiilor naționale de examinare ale statelor membre, în limitele dispozițiilor Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) în ceea ce privește dreptul de stabilire și circulația capitalurilor. În special, TFUE permite statelor membre să mențină măsurile necesare din motive de ordine publică sau siguranță publică sau măsuri întemeiate pe motive imperative de interes general recunoscute în jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene. Dreptul statelor membre de a adopta astfel de măsuri de restricționare a liberei circulații a capitalurilor este explicat în detaliu în secțiunea următoare. Statutul de societate stabilită în Uniunea Europeană, mai exact de societate din Uniunea Europeană în sensul TFUE, se bazează, în temeiul articolului 54 din TFUE, pe locul în care se află sediul social, administrația centrală sau locul principal de desfășurare a activității acesteia, precum și pe ordinea juridică în temeiul căreia este constituită societatea, nu pe naționalitatea acționarilor săi. Investițiile realizate de astfel de societăți nu intră în domeniul de aplicare al Regulamentului privind examinarea ISD. Regulamentul privind examinarea ISD prevede o excepție de la această regulă: investițiile entităților din UE pot face obiectul domeniului de aplicare atunci când intră sub incidența clauzei de prevenire a eludării. Eludarea nu este definită în regulament ca atare; cu toate acestea, la considerentul 10 din regulament se precizează că măsurile împotriva eludării „ar trebui să vizeze investițiile care provin din interiorul Uniunii care sunt intermediate prin aranjamente artificiale ce nu reflectă realitatea economică și eludează mecanismele și deciziile de examinare și în cazul cărora investitorul este, în ultimă instanță, deținut sau controlat de o persoană fizică sau de o întreprindere dintr-o țară terță”. Prin urmare, este important să se stabilească dacă investitorul face parte dintr-un sistem de eludare instituit cu scopul obiectiv de a evita aplicarea regulamentului. Unii investitori străini, de exemplu, afirmă în mod specific că investitorul direct este un holding european pe care l-au înființat în scopul tranzacției propuse. Un mecanism de acest tip ar putea fi creat din rațiuni economice legitime. Cu toate acestea, chiar dacă nu sunt disponibile dovezi ale unei intenții subiective de a eluda regulamentul, lipsa activității economice a societății investitoare și capacitatea obiectivă a mecanismelor de a eluda normele prevăzute în regulament sunt suficiente pentru a crea prezumția că mecanismul este artificial. Cel mai frecvent exemplu de eludare în sensul considerentului 10 este cazul în care investițiile străine în Uniune sunt canalizate prin intermediul unei simple societăți cu sediul în UE de tip „cutie poștală”, care nu are, în mod direct sau indirect, o activitate economică reală, ci servește exclusiv scopului de a fi vehiculul legal (13) al investiției. Existența unei eludări trebuie, așadar, să fie stabilită de la caz la caz, ținând seama de circumstanțele specifice ale fiecărui caz, precum și pe baza unor dovezi pertinente.

Regulamentul privind examinarea ISD se aplică tuturor sectoarelor economiei și nu face obiectul niciunor praguri. Într-adevăr, necesitatea examinării unei tranzacții este deseori independentă de valoarea tranzacției în sine. Regulamentul împuternicește statele membre să revizuiască investițiile care intră în domeniul său de aplicare din motive de securitate sau de ordine publică și să ia măsuri pentru a contracara anumite riscuri specifice.

Termenii „securitate” și „ordine publică” nu sunt definiți în regulament. Cu toate acestea, articolul 4 din regulament precizează factorii care trebuie luați în considerare atunci când se stabilește dacă o ISD este de natură să afecteze securitatea și ordinea publică. Printre acești factori se numără efectele potențiale ale ISD asupra infrastructurii critice, a tehnologiilor critice, a furnizării de factori de producție critici, a accesului la informații sensibile și a libertății și pluralismului mass-mediei. Aspectele legate de investitor sunt, de asemenea, relevante pentru această evaluare, de exemplu, dacă investitorul străin este controlat de un guvern. De exemplu, pentru a stabili dacă o investiție străină directă este de natură să afecteze securitatea sau ordinea publică, statele membre și Comisia pot lua în considerare cazul în care investitorul străin este controlat direct sau indirect de guvernul unei țări terțe, inclusiv de organismele de stat sau de forțele armate ale acesteia, inclusiv prin intermediul unei structuri de proprietate sau al unei finanțări semnificative, cazul în care investitorul străin a fost deja implicat în activități care afectează securitatea sau ordinea publică într-un stat membru sau situația în care există un risc serios ca investitorul străin să desfășoare activități ilegale sau infracționale.

Statelor membre le revine responsabilitatea finală pentru revizuirea, și dacă este cazul, adoptarea de măsuri de prevenire sau de condiționare a unei investiții care intră în domeniul de aplicare al regulamentului din motive de securitate sau de ordine publică. Comisia poate adresa avize prin care recomandă acțiuni specifice statului membru în care are loc investiția, în special atunci când există riscul ca investiția să afecteze securitatea sau ordinea publică în mai multe state membre sau proiecte și programe de interes pentru Uniune.

În circumstanțele actuale, există un risc mult mai mare ca ISD ale investitorilor ruși și belaruși, în special ale entităților controlate de guvern, să reprezinte o amenințare la adresa securității și a ordinii publice, deoarece guvernul rus și cel belarus ar putea avea un stimulent mai puternic de a interveni în activitățile critice din UE și de a-și utiliza capacitatea de a controla sau de a direcționa investitorii ruși și belaruși din UE în acest scop. Prin urmare, astfel de ISD trebuie să fie verificate și examinate sistematic în mod riguros pentru a identifica eventualele amenințări.

Cu toate că examinarea de către statele membre se efectuează, de obicei, înainte de finalizarea tranzacției ISD, Regulamentul privind examinarea ISD permite statelor membre să mențină mecanisme care prevăd examinarea unei tranzacții ISD după finalizarea acesteia. În cazul în care un stat membru lansează examinarea oficială a unei ISD, aceasta face obiectul mecanismului de cooperare, indiferent dacă se află în stadiul de planificare sau este deja finalizată. În plus, mecanismul de cooperare poate fi inițiat în termen de 15 luni de la finalizarea investiției, atunci când o investiție nu face obiectul examinării la nivel național (14). Acest lucru se poate întâmpla atunci când statul membru nu dispune de un mecanism de examinare sau atunci când statul membru deține un mecanism de examinare, dar tranzacția ISD specifică nu a fost prezentată de către părți în vederea examinării ex ante. Acest lucru poate duce la adoptarea de măsuri de către statul membru în care a avut loc investiția, inclusiv a măsurilor de atenuare necesare.

4. Posibile acțiuni de restricționare a investițiilor în limitele prevăzute de normele privind libera circulație a capitalurilor și libertatea de stabilire

Articolul 63 din TFUE prevede libera circulație a capitalurilor nu numai în cadrul UE, ci și între statele membre și țările terțe. În mod similar, articolul 49 din TFUE protejează libertatea de stabilire a resortisanților unui stat membru pe teritoriul altui stat membru. Ambele dispoziții interzic orice restricție privind circulația capitalurilor, cu excepția cazului în care acestea urmăresc obiective legitime de ordine publică. Astfel de obiective sunt definite în TFUE sau în jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene ca motive imperative de interes general. Aceste obiective nu trebuie să fie pur economice (15).

Statele membre pot examina investițiile care nu intră în domeniul de aplicare al Regulamentului (UE) 2019/452, și anume investițiile de portofoliu sau investițiile directe realizate în interiorul UE, cum ar fi cele controlate în ultimă instanță de entități ruse sau belaruse, cu condiția ca această examinare să fie efectuată în conformitate cu dreptul Uniunii și, în special, cu dispozițiile TFUE în ceea ce privește libera circulație a capitalurilor și libertatea de stabilire. Investițiile de portofoliu, care nu conferă investitorului o influență efectivă asupra administrării și controlului unei societăți, ar putea fi, de asemenea, relevante din punctul de vedere al ordinii publice sau al siguranței publice, în funcție de circumstanțe.

Statele membre pot invoca motive de ordine publică și de siguranță publică [prevăzute la articolul 65 alineatul (1) litera (b) din TFUE] pentru a restricționa investițiile numai dacă există o amenințare reală și suficient de gravă la adresa unui interes fundamental al societății (16) și dacă măsurile mai puțin restrictive sunt insuficiente pentru a face față unei astfel de amenințări.

Curtea de Justiție a clarificat faptul că noțiunea de siguranță publică în temeiul articolului 65 alineatul (1) litera (b) din TFUE acoperă atât securitatea internă, cât și pe cea externă a statului (17). De asemenea, pot fi impuse restricții privind circulația capitalurilor pentru a aborda amenințările la adresa stabilității financiare (18).

În analiza justificării și a proporționalității, restricțiile privind circulația capitalurilor având ca destinație țări terțe și provenind din țări terțe se pot baza pe considerații diferite în comparație cu restricțiile privind circulația capitalurilor în interiorul UE (19). În consecință, în temeiul TFUE, pot fi acceptabile motive suplimentare justificând o restricție în cazul restricțiilor aplicabile unei tranzacții care implică o țară terță.

5. Respectarea normelor de combatere a spălării banilor

Statele membre sunt îndemnate să asigure respectarea deplină a cerințelor Directivei UE privind combaterea spălării banilor (DCSB) (20) pentru a preveni utilizarea abuzivă a sistemului financiar al UE, inclusiv în ceea ce privește precauția privind clientela și cooperarea internațională. De asemenea, pentru a asigura aplicarea eficace a sancțiunilor este necesară asigurarea unei transparențe efective a beneficiarilor reali ai persoanelor juridice și ai construcțiilor juridice, astfel cum se prevede în DCSB.

Ținând seama de contextul actual, acest lucru devine și mai important pentru a îmbunătăți detectarea tranzacțiilor și a activităților suspecte și pentru a elimina lacunele utilizate de infractori în scopul de a spăla produsele activităților ilicite prin intermediul sistemului financiar. Acest lucru este în conformitate cu pachetul privind combaterea spălării banilor, adoptat de Comisie în iulie 2021.

6. Cooperarea dintre autoritățile naționale competente ale statelor membre în materie de sancțiuni, autoritățile de examinare și băncile și instituțiile de promovare, precum și instituțiile financiare internaționale relevante

Autoritățile de examinare ale statelor membre și băncile și instituțiile naționale de promovare (BINP), precum și instituțiile financiare internaționale (IFI) ale căror acționari sunt statele membre trebuie să facă schimb de informații și să mențină o cooperare strânsă (prin intermediul ministerelor sau organismelor de care depind aceste instituții și/sau al organismelor lor de guvernanță) pentru a identifica ISD, în special din Rusia și Belarus, care ar putea afecta securitatea sau ordinea publică din statul membru respectiv. Autoritățile de examinare din statele membre sunt invitate să crească gradul de sensibilizare cu privire la factorii care pot fi luați în considerare pentru a stabili dacă o ISD este de natură să afecteze securitatea sau ordinea publică.

Asigurarea unei cooperări strânse între autoritățile naționale competente ale statelor membre în materie de sancțiuni, autoritățile de examinare, băncile și instituțiile naționale de promovare și instituțiile financiare internaționale ale căror acționari sunt statele membre, inclusiv Banca Europeană de Investiții și Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare, va contribui la protejarea securității și a ordinii publice a Uniunii și va facilita respectarea deplină a sancțiunilor în activitățile sprijinite de entitățile de investiții publice menționate anterior.

(1) În sensul prezentei analize, termenul „active” se referă la orice societate înregistrată în UE care este controlată/influențată de un investitor rus sau belarus.

(2) Numărul de societăți din UE este de aproximativ 23 de milioane (ultimul an cu date disponibile: 2018, Eurostat, demografia întreprinderilor)

(3) Acesta este cazul când mai mulți acționari ruși au o participație agregată mai mare de 50 %, dar niciunul dintre aceștia nu deține individual o participație mai mare de 50 %.

(4) Există alte 2 000 de societăți cu un acționar rus minoritar, a cărui participație nu este declarată.

(5) Această categorie include toate societățile care nu sunt nici bănci, nici societăți financiare, nici societăți de asigurare.

(*1) Cifrele din tabel reprezintă participațiile medii deținute de societățile din fiecare sector. Pe baza unei abordări conservatoare, luăm în considerare doar participațiile de la primul nivel de proprietate (participații directe), fără a lua în calcul participațiile de nivel superior, adică acționarii acționarilor.

(6) Acesta este cazul când mai mulți acționari belaruși au o participație agregată mai mare de 50 %, dar niciunul dintre aceștia nu deține individual o participație mai mare de 50 %.

(7) Există alte 100 de societăți cu un acționar belarus minoritar, a cărui participație nu este declarată.

(*2) Cifrele din tabel reprezintă participațiile medii deținute de societățile din fiecare sector. Pe baza unei abordări conservatoare, luăm în considerare doar participațiile de la primul nivel de proprietate (participații directe), fără a lua în calcul participațiile de nivel superior, adică acționarii acționarilor.

(8) https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/200619-opinion-financial-sanctions_en.pdf

(9) https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/business_economy_euro/banking_and_finance/documents/190704-opinion-freeze-of-funds_en.pdf

(10) Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului din 17 martie 2014 privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei (JO L 78, 17.3.2014, p. 6).

(11) Regulamentul (UE) 2019/452 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 martie 2019 de stabilire a unui cadru pentru examinarea investițiilor străine directe în Uniune (JO L 79I, 21.3.2019, p. 1).

(12) A se vedea considerentul 9 din Regulamentul privind examinarea ISD.

(13) Pentru a aborda problema societăților de tip „cutie poștală” în UE, Comisia a prezentat, la 22 decembrie 2021, o propunere de directivă a Consiliului de stabilire a unor norme pentru prevenirea utilizării abuzive a entităților de tip „cutie poștală” în scopuri fiscale și de modificare a Directivei 2011/16/UE, COM (2021) 565 final. Statele membre se pot inspira din standardele de transparență pe care propunerea le stabilește în ceea ce privește utilizarea entităților de tip „cutie poștală”, cum ar fi veniturile, personalul și sediile.

(14) În practică, o investiție străină finalizată în prezent (martie 2022) ar putea face obiectul unor observații ex post din partea statelor membre sau al unor avize din partea Comisiei până în iunie 2023 (la 15 luni de la finalizarea investiției).

(15) Cauza C-463/00, Comisia/Spania, ECLI:EU:C:2003:272, punctul 35.

(16) A se vedea cauzele C-54/99, Église de Scientologie, ECLI:EU:C:2000:124, punctul 17 și C-503/99, Comisia/Belgia, ECLI:EU:C:2002:328, punctul 47, C-463/00, Comisia/Spania, ECLI:EU:C:2003:272, punctul 72.

(17) Cauza T-315/01, Kadi/Consiliul și Comisia, ECLI:EU:T:2005:332, punctul 110.

(18) A se vedea Declarația Comisiei privind controalele asupra capitalului instituite de autoritățile elene la 29 iunie 2015, disponibilă la adresa: https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/ro/STATEMENT_15_5271.

(19) Cauza C-446/04, Test Claimants in FII Group litigation, ECLI:EU:C:2006:774, punctul 171.

(20) Directiva (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 2015 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Directivei 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivei 2006/70/CE a Comisiei (JO L 141, 5.6.2015, p. 73).