Amendament la propunerea Comisiei COM(2011) 625 final/3 de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune /* COM/2012/0552 final - 2011/0280 (COD) */





EXPUNERE DE MOTIVE 1. CONTEXTUL PROPUNERII Aderarea Croației la UE este programată pentru 1 iulie 2013. Deși actul de aderare[1] nu a fost încă ratificat de toate statele membre, Comisia a actualizat recent propunerile sale privind cadrul financiar multianual[2], în vederea aderării Croației. Trebuie pregătită o ajustare similară a propunerilor de reformare a PAC, pentru a se asigura că odată adoptate aceste propuneri, Croația va fi luată în considerare pe deplin ca nou stat membru. 2. REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI În ceea ce privește Croația, nu a fost necesară consultarea părților interesate și nici evaluarea impactului, deoarece aceste ajustări decurg din Actul de aderare. 3. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII Ajustarea va lua forma unui amendament la propunerea COM(2011) 625 final/3 de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune, pentru a include în propunere acele dispoziții specifice Croației care fac parte deja din Tratatul de aderare. Principalele modificări se referă la includerea unor dispoziții privind - introducerea treptată a plăților directe în Croația, - posibilitatea de a acorda plăți directe naționale complementare (CNDP) pentru a completa schemele de sprijin enumerate în anexa I pe care Croația le va pune în aplicare în urma reformării, - anumite aspecte financiare (pachetele naționale în anexa II, cuantumurile nete după plafonare în anexa III, cuantumul maxim al plăților directe naționale complementare care pot fi acordate în anexa V) și - punerea în aplicare a rezervei naționale speciale pentru deminare în Croația. Rezerva pentru deminare se referă la terenurile deminate care au fost redate circuitului agricol. 4. IMPLICAȚIILE BUGETARE Acest amendament nu are implicații bugetare, în afară de cele deja prevăzute în expunerea de motive aferentă propunerilor modificate privind cadrul financiar multianual. 2011/0280 (COD) Amendament la propunerea Comisiei COM(2011) 625 final/3 de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune Propunerea Comisiei COM (2011) 625 final/3 se modifică după cum urmează: (1) La considerentul 5, prima teză se înlocuiește cu următorul text: „Pentru a se asigura condiții uniforme pentru implementarea prezentului regulament și pentru a se evita concurența neloială sau discriminarea între fermieri, trebuie să se confere Comisiei competențe de executare în ceea ce privește: autorizarea plăților directe naționale complementare pentru Croația; stabilirea sumei care urmează să fie inclusă în rezerva națională specială pentru deminare pentru Croația; stabilirea plafonului național anual pentru schema de plată de bază; adoptarea de norme privind cererile de alocare a drepturilor la plată; adoptarea de măsuri privind retransferarea drepturilor la plată nefolosite în rezerva națională; adoptarea unor cerințe legate de notificarea către autoritățile naționale a transferării drepturilor la plată și de termenele în care trebuie efectuată această notificare; stabilirea plafonului anual al plății destinate practicilor agricole benefice pentru climă și mediu; stabilirea plafonului anual al plății destinate zonelor care se confruntă cu constrângeri naturale; stabilirea plafonului anual al plății destinate tinerilor fermieri; stabilirea plafoanelor anuale pentru sprijinul cuplat facultativ; adoptarea de norme privind procedura de evaluare și de aprobare a deciziilor în cadrul sprijinului cuplat facultativ; adoptarea de norme privind procedura de autorizare și notificările adresate producătorilor cu privire la autorizarea terenurilor și a soiurilor în scopul acordării plății specifice pentru cultura de bumbac; elaborarea de norme privind calcularea reducerii cuantumului plății specifice pentru cultura de bumbac; adoptarea de norme privind cerințele generale de notificare.” (2) Considerentul 11 se înlocuiește cu următorul text: „(11) Pentru a se garanta că sumele destinate finanțării PAC respectă plafoanele anuale menționate la articolul 16 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. […] [HZR], trebuie menținută o ajustare a nivelului sprijinului direct în orice an calendaristic. Ajustarea plăților directe trebuie aplicată numai plăților care urmează să fie acordate fermierilor și care depășesc 5 000 EUR în anul calendaristic corespunzător. Având în vedere nivelurile plăților directe destinate fermierilor din Bulgaria, Croația și România în cadrul aplicării mecanismului de introducere progresivă a tuturor plăților directe acordate în statele membre respective, acest instrument de disciplină financiară nu trebuie să se aplice în Bulgaria și în România decât de la 1 ianuarie 2016, iar în Croația de la 1 ianuarie 2022.” (3) Considerentul 12 se înlocuiește cu următorul text: „(12) Pentru a se ține seama de evoluțiile legate de cuantumurile maxime totale ale plăților directe care pot fi acordate, inclusiv cele care rezultă din deciziile care urmează să fie luate de statele membre cu privire la transferurile dintre primul și al doilea pilon și cele care rezultă din notificările ce urmează să fie făcute de Croația privind terenurile deminate care au fost redate circuitului agricol, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat, în scopul revizuirii plafoanelor naționale și a celor nete prevăzute de prezentul regulament.” (4) La considerentul 14, ultima teză se modifică după cum urmează: „Pentru a se asigura tratamentul egal al fermierilor din Bulgaria, Croația și România, ale căror plăți directe fac obiectul introducerii progresive, pragul minim trebuie să se bazeze pe cuantumurile finale care urmează să fie acordate la încheierea procesului de introducere progresivă.” (5) La sfârșitul considerentului 19 se adaugă următoarea teză: „Aceeași posibilitate trebuie să fie disponibilă și pentru Croația, pentru care se va aplica un mecanism de introducere progresivă până în 2021, conform actului de aderare.” (6) Se introduce un nou considerent după considerentul 19: „(19a) Regulamentul (CE) nr. 73/2009 astfel cum a fost modificat de actul de aderare din 2011 prevede o rezervă națională specială pentru deminare pentru Croația în vederea finanțării, pentru o perioadă de zece ani după aderarea la Uniune, a alocării de drepturi la plată pentru terenuri care vor fi deminate și redate circuitului agricol în fiecare an. Este necesar să se stabilească normele pentru determinarea cuantumurilor dedicate sprijinului financiar pentru acele terenuri în cadrul schemelor de ajutor prevăzute în prezentul regulament și gestionării acelei rezerve. Pentru a se ține seama de cuantumurile rezultate din notificările ce urmează să fie făcute de Croația privind terenurile deminate care au fost redate circuitului agricol, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat, în scopul revizuirii unor dispoziții financiare aplicabile Croației.” (7) La articolul 1 litera (b), punctul (viii) se înlocuiește cu următorul text: „(viii) un cadru care să permită Bulgariei, Croației și României să completeze plățile directe.” (8) La articolul 6, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text: „(2) Pentru a ține seama de evoluțiile legate de cuantumurile maxime totale ale plăților directe care pot fi acordate, inclusiv de cele care rezultă din deciziile care urmează să fie luate de către statele membre în conformitate cu articolul 14 și de cele care rezultă din aplicarea articolului 17b alineatul (2), Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 55 în scopul revizuirii plafoanelor naționale prevăzute în anexa II.” (9) La articolul 8, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text: „(2) În cadrul introducerii progresive a plăților directe, în conformitate cu articolul 16, alineatul (1) din prezentul articol se aplică Bulgariei și României începând cu 1 ianuarie 2016 și Croației începând cu 1 ianuarie 2022.” (10) La articolul 10, la sfârșitul alineatului (4) se adaugă următoarea teză: „În Croația, pentru anii 2014-2021, cuantumul solicitat sau care trebuie acordat în conformitate cu alineatul (1) se calculează pe baza sumei prevăzute în anexa Va secțiunea A.” (11) În titlul II, denumirea capitolului 2 se înlocuiește cu următoarea denumire: „Dispoziții aplicabile Bulgariei, Croației și României” (12) Titlul articolului 16 se înlocuiește cu următorul text: „Introducerea progresivă a plăților directe în Bulgaria și România” (13) Se introduce următorul articol: „Articolul 16a Introducerea progresivă a plăților directe în Croația În Croația, plățile directe sunt introduse în conformitate cu următorul calendar de creșteri exprimate ca procentaje din nivelul corespunzător al plăților directe aplicate începând din 2022: – 25% în 2013, – 30 % în 2014, – 35 % în 2015, – 40 % în 2016, – 50 % în 2017, – 60 % în 2018, – 70 % în 2019, – 80 % în 2020, – 90 % în 2021, – 100 % începând din 2022.” (14) Titlul articolului 17 se înlocuiește cu următorul text: „Plăți directe naționale complementare și plăți directe în Bulgaria și România” (15) La capitolul 2, se adaugă următoarele articole: „ «Articolul 17a Plăți directe naționale complementare în Croația (1) Croația are posibilitatea, sub rezerva autorizării de către Comisie prin intermediul unui act de punere în aplicare, fără asistență din partea comitetului prevăzut la articolul 56, să completeze oricare dintre schemele de sprijin enumerate în anexa I, dacă este cazul. (2) Cuantumul complementar care poate fi acordat într-un anumit an și pentru o anumită schemă de sprijin este limitat la un pachet financiar specific. Acest pachet este stabilit ca diferența dintre: (a) cuantumul ajutorului direct disponibil pentru fiecare schemă de sprijin în cauză după introducerea completă a plăților directe în conformitate cu articolul 16a pentru anul calendaristic 2022 și (b) cuantumul ajutorului direct disponibil pentru fiecare schemă de ajutor în cauză după aplicarea calendarului de creșteri în conformitate cu articolul 16a în cursul anului în cauză. (3) Cuantumul total al plăților directe naționale complementare acordate nu poate depăși plafonul prevăzut la secțiunea B din anexa Va pentru anul calendaristic în cauză. (4) Croația poate decide, pe baza unor criterii obiective și după autorizarea din partea Comisiei, cuantumurile ajutorului național complementar care urmează să fie acordat. (5) În autorizarea dată de Comisie se specifică schemele de ajutor în cauză și se stabilește nivelul până la care pot fi acordate plățile naționale directe complementare. În ceea ce privește plățile directe naționale complementare destinate să completeze sprijinul cuplat facultativ menționat în titlul IV capitolul 1, autorizarea precizează, de asemenea, tipurile specifice de agricultură sau sectoarele agricole specifice menționate la articolul 38 alineatul (2) la care se pot referi plățile directe naționale complementare. (6) Condițiile de eligibilitate pentru plățile directe naționale complementare sunt cele pentru acordarea de sprijin în cadrul schemelor de sprijin corespunzătoare, astfel cum se prevede în prezentul regulament. (7) Plățile directe naționale complementare sunt supuse oricăror modificări considerate necesare în contextul evoluției politicii agricole comune (PAC). Ele se acordă pe baza unor criterii obiective și astfel încât să asigure un tratament egal al fermierilor și să evite denaturarea pieței și a concurenței. (8) Croația prezintă un raport care furnizează informații privind măsurile de punere în aplicare a plăților naționale directe complementare înainte de data de 30 iunie a anului care urmează acestei puneri în aplicare. Raportul conține cel puțin următoarele elemente: (a) orice modificare de situație care afectează plățile naționale directe complementare; (b) pentru fiecare plată națională directă complementară, numărul de beneficiari, cuantumul total al ajutorului național complementar acordat, precum și hectarele, numărul de animale sau alte unități pentru care s-a acordat ajutorul; (c) un raport cu privire la măsurile de control aplicate în ceea ce privește plățile directe naționale complementare acordate. Articolul 17b Rezerva națională specială pentru deminare în Croația (1) Începând cu anul 2014, Croația notifică Comisiei cel târziu la data de 31 ianuarie a fiecărui an suprafețele care au fost identificate în conformitate cu articolul 57a alineatul (10) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 și care au fost redate circuitului agricol în anul calendaristic precedent. Croația notifică, de asemenea, numărul de drepturi la plată la dispoziția agricultorilor la data de 31 decembrie a anului calendaristic precedent, precum și cuantumul care nu a fost cheltuit din rezerva națională specială pentru deminare la aceeași dată. Dacă este cazul, notificările menționate la primul și al doilea paragraf sunt făcute pe regiuni, așa cum au fost delimitate în conformitate cu articolul 20 alineatul (1). (2) Comisia calculează pe o bază anuală suma care urmează să fie adăugată la cuantumurile stabilite pentru Croația în anexa II, atunci când revizuiește anexa respectivă în conformitate cu articolul 6 alineatul (2), pentru a finanța sprijinul care urmează să fie acordat în cadrul schemelor enumerate în anexa I pentru suprafețele menționate în prezentul articol alineatul (1) primul paragraf. Această sumă se calculează pe baza informațiilor notificate de Croația în conformitate cu alineatul (1) și a estimărilor privind media plăților directe pe hectar în Croația pentru anul în cauză. Suma maximă care urmează să fie adăugată în conformitate cu primul paragraf, pentru toate suprafețele notificate de Croația în conformitate cu alineatul (1), până în 2022 este de 9 600 000 EUR și face obiectul calendarului de introducere a plăților directe în conformitate cu articolul 16a, după cum se prevede în anexa Vb. (3) Comisia stabilește, prin intermediul actelor de punere în aplicare, partea din suma care urmează să fie adăugată în conformitate cu alineatul (2), pe care Croația o include în rezerva națională specială pentru deminare pentru a aloca drepturi la plată pentru suprafețele menționate la alineatul (1) primul paragraf. Această parte se calculează pe baza raportului dintre plafonul plății de bază și cuantumul stabilit în anexa II înainte de majorarea acestuia în conformitate cu alineatul (2). Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 56 alineatul (2). (4) Pentru anii 2014–2022, Croația folosește rezerva națională specială pentru deminare pentru a aloca drepturi la plată agricultorilor pe baza terenurilor deminate declarate de agricultori în anul în cauză, în următoarele condiții: (a) terenul în cauză este eligibil în sensul articolului 25 alineatul (2), (b) terenul în cauză a fost redat circuitului agricol în cursul anului calendaristic precedent, (c) terenul a fost notificat Comisiei în conformitate cu alineatul (1). (5) Valoarea drepturilor la plată stabilite în conformitate cu prezentul articol este valoarea medie națională sau regională a drepturilor la plată în anul alocării în limitele sumei disponibile în rezerva națională specială pentru deminare. (6) Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 55 în scopul adaptării cuantumurilor prevăzute la anexa Va pentru a ține seama de punerea în aplicare a prezentului articol.” (16) La articolul 18, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text: „(1) Sprijinul acordat în cadrul schemei de plată de bază se pune la dispoziția fermierilor dacă aceștia obțin drepturi la plată în temeiul prezentului regulament prin intermediul alocării în temeiul articolului 17b alineatul (4), al primei alocări în temeiul articolului 21, din rezerva națională în temeiul articolului 23, sau prin transfer în temeiul articolului 27.” (17) La articolul 19 alineatul (3), se adaugă următorul paragraf: „Primul paragraf nu se aplică în cazul în care o astfel de modificare se datorează aplicării articolului 17b alineatul (2)” (18) La articolul 21 alineatul (2), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text: „Fermierii care în 2011 sau, în cazul Croației, în 2013 au activat cel puțin un drept la plată în cadrul schemei de plată unică sau au solicitat sprijin în cadrul schemei de plată unică pe suprafață, ambele în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 73/2009, primesc drepturi la plată în primul an de aplicare a schemei de plată de bază dacă au dreptul să primească plăți directe în conformitate cu articolul 9.” (19) La articolul 49, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text: „(3) Prin derogare de la alineatul (2), în Croația, Cipru și Malta cuantumul plății menționat la alineatul (1) poate fi stabilit la o valoare mai mică de 500 EUR, dar nu mai mică de 200 EUR”. (20) La anexa II, după mențiunea referitoare la Franța, se introduce textul următor: „ Croația || 111 900 || 130 550 || 149 200 || 186 500 || 223 800 || 261 100* * Pentru Croația plafonul național pentru anul calendaristic 2020 este de 298 400, pentru 2021 este 335 700 și pentru 2022 este 373 000 EUR (în mii EUR).” (21) La anexa III, după mențiunea referitoare la Franța, se introduce textul următor: „ Croația || 111,9 || 130,6 || 149,2 || 186,5 || 223,8 || 261,1* * Pentru Croația, plafonul net estimat pentru anul calendaristic 2020 este 298,4, pentru 2021 este 335,7 și pentru 2022 este 373 (în milioane EUR).” (22) La anexa IV, după mențiunea referitoare la Franța, se introduce textul următor: „ Croația || 100 || 1 ha ” (23) Se inserează o nouă anexă Va: „ANEXA Va Dispoziții financiare aplicabile Croației menționate la articolele 10 și 17a A. Cuantumurile pentru aplicarea articolului 10: (în mii EUR) || Croația || 373 000 B. Cuantumul total al plăților directe naționale complementare menționate la articolul 17a alineatul (3): (în mii EUR) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 Croația || 261 100 || 242 450 || 223 800 || 186 500 || 149 200 || 111 900 || 74 600 || 37 300 ” (24) Se inserează o nouă anexă Vb: Anexa Vb Suma maximă care urmează să fie adăugată la cuantumurile stabilite în anexa II în conformitate cu articolul 17b alineatul (2) (în mii EUR) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 Croația || 2 880 || 3 360 || 3 840 || 4 800 || 5 760 || 6 720 || 7 680 || 8 640 || 9 600 ” (25) La anexa VI, după mențiunea referitoare la Franța, se introduce textul următor: „ Croația || 5,9 ” (26) Anexa VII se modifică după cum urmează: (a) Se introduce următorul text după rândul referitor la articolul 57 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009: „ 57a || Articolul 17b || - ” (b) Textul referitor la articolul 121 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 se înlocuiește cu următorul text: „ 121 || Articolele 16 și 16a || - ” (c) Textul referitor la articolul 132 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 se înlocuiește cu următorul text: „ 132 || Articolele 17 și 17a || - ” FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ 1. CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI 1.1. Denumirea propunerii/inițiativei - Amendament la propunerea Comisiei COM (2011) 625 final/3 de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune; - Amendament la propunerea Comisiei COM (2011) 626 final/3 de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unei organizări comune a piețelor pentru produsele agricole (Regulamentul privind OCP unică), - Amendament la propunerea Comisiei COM (2011) 627 final/3 de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR); - Amendament la propunerea Comisiei COM (2011) 628 final/2 de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune. 1.2. Domeniul (domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB[3]: Domeniul de politică: titlul 05 de la rubrica 2 1.3. Tipul propunerii/inițiativei (cadrul legislativ pentru PAC după 2013) x Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune nouă ¨ Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune nouă ca urmare a unui proiect-pilot/a unei acțiuni pregătitoare[4] x Propunere/inițiativă care se referă la prelungirea unei acțiuni existente x Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune reorientată către o acțiune nouă 1.4. Obiective 1.4.1. Obiectiv(e) strategic(e) multianual(e) al(e) Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă Pentru promovarea utilizării eficiente a resurselor în vederea unei creșteri inteligente, durabile și favorabile incluziunii pentru agricultura și dezvoltarea rurală din UE, în concordanță cu strategia Europa 2020, obiectivele PAC sunt: - producția alimentară viabilă; - gestionarea durabilă a resurselor naturale și acțiunile de combatere a schimbărilor climatice; - dezvoltarea teritorială echilibrată. 1.4.2. Obiectiv(e) specific(e) și activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză Obiective specifice pentru domeniul de politică 05: Obiectivul specific nr. 1: furnizarea de bunuri publice de mediu Obiectivul specific nr. 2: compensarea dificultăților legate de producția în zone cu constrângeri naturale specifice Obiectivul specific nr. 3: continuarea acțiunilor de combatere a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea Obiectivul specific nr. 4: gestionarea bugetului UE (PAC) în conformitate cu standarde ridicate de gestiune financiară Obiectivul specific pentru ABB 05 02 – Intervenții pe piețele agricole: Obiectivul specific nr. 5: creșterea competitivității sectorului agricol și accentuarea ponderii valorice a acestuia în cadrul lanțului alimentar Obiectivul specific pentru ABB 05 03 – Ajutoare directe: Obiectivul specific nr. 6: contribuția la veniturile fermelor și la limitarea variabilității acestora Obiective specifice pentru ABB 05 04 – Dezvoltare rurală: Obiectivul specific nr. 7 promovarea dezvoltării ecologice prin inovare Obiectivul specific nr. 8: impulsionarea ocupării forței de muncă în mediul rural și menținerea structurii sociale a zonelor rurale Obiectivul specific nr. 9 ameliorarea economiei rurale și promovarea diversificării Obiectivul specific nr. 10 facilitarea diversității structurale a sistemelor agricole 1.4.3. Rezultatul (rezultatele) și impactul preconizate Nu este posibilă fixarea unor ținte cantitative pentru indicatorii de impact în acest stadiu. Deși politica se poate îndrepta într-o anumită direcție, amplele rezultate economice, de mediu și sociale, măsurate prin astfel de indicatori, ar depinde, în ultimă instanță, și de impactul creat de o serie de factori externi care, conform experienței recente, au devenit semnificativi și imprevizibili. Se află în curs o analiză suplimentară, care se estimează că va fi încheiată pentru perioada de după 2013. În privința plăților directe, statele membre vor avea posibilitatea de a decide, într-o măsură limitată, cu privire la aplicarea anumitor componente ale schemelor de plăți directe. În ceea ce privește dezvoltarea rurală, rezultatele și impactul preconizate vor depinde de programele de dezvoltare rurală pe care le vor prezenta statele membre Comisiei. Se va solicita statelor membre să stabilească ținte în programele lor. 1.4.4. Indicatori de rezultat și de impact Propunerile prevăd instituirea unui cadru comun de monitorizare și de evaluare în vederea măsurării performanței politicii agricole comune. Cadrul respectiv trebuie să cuprindă toate instrumentele legate de monitorizarea și de evaluarea măsurilor din cadrul PAC, în special în cazul plăților directe, al măsurilor de piață, al măsurilor de dezvoltare rurală și al aplicării ecocondiționalității. Impactul acestor măsuri din cadrul PAC trebuie să fie măsurat în raport cu următoarele obiective: (a) producția viabilă de produse alimentare, acordând o atenție deosebită veniturilor agricole, productivității agricole și stabilității prețurilor; (b) gestionarea durabilă a resurselor naturale și acțiunile de combatere a schimbărilor climatice, acordând o atenție deosebită emisiilor de gaze cu efect de seră, biodiversității, solului și apei; (c) dezvoltarea teritorială echilibrată, acordând o atenție deosebită ocupării forței de muncă în mediul rural, creșterii economice și sărăciei în zonele rurale. Comisia definește setul de indicatori specifici pentru aceste obiective și domenii prin intermediul unor acte de punere în aplicare. În plus, în privința dezvoltării rurale, se propune un sistem comun reconsolidat de monitorizare și de evaluare. Sistemul respectiv urmărește (a) să demonstreze progresele și realizările politicii de dezvoltare rurală și să evalueze impactul, eficacitatea, eficiența și relevanța intervențiilor politicii de dezvoltare rurală, (b) să contribuie la o mai bună orientare a sprijinului pentru dezvoltare rurală și (c) să sprijine un proces comun de învățare legat de monitorizare și de evaluare. Comisia va întocmi, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, o listă de indicatori comuni referitori la prioritățile din cadrul acestei politici. 1.5. Motivele propunerii/inițiativei 1.5.1. Cerință (cerințe) de îndeplinit pe termen scurt sau pe termen lung Pentru îndeplinirea obiectivelor strategice multianuale ale PAC, care reprezintă o transpunere directă a strategiei Europa 2020 pentru zonele rurale europene, și a cerințelor relevante din tratat, propunerile, așa cum au fost modificate pentru a ține seama de aderarea Croației, urmăresc instituirea cadrului legislativ pentru politica agricolă comună pentru perioada de după 2013. 1.5.2. Valoarea adăugată a implicării UE Viitoarea PAC nu se va mai axa doar pe o parte restrânsă, deși esențială, a economiei UE, ci va deveni și o politică de importanță strategică pentru securitatea alimentară, pentru mediu și pentru echilibrul teritorial. Astfel, PAC, ca politică cu adevărat comună, folosește în modul cel mai eficient resurse bugetare limitate pentru a menține o agricultură durabilă în întreaga UE, pentru a aborda probleme transfrontaliere importante cum sunt schimbările climatice și pentru a consolida solidaritatea dintre statele membre. După cum se precizează în Comunicarea Comisiei „Un buget pentru Europa 2020”[5], PAC este o politică cu adevărat europeană. În loc să gestioneze 28 de politici și bugete separate pentru agricultură, statele membre își pun în comun resursele pentru a gestiona o singură politică europeană, cu un buget unic european. Rezultă, în mod firesc, că bugetul PAC reprezintă o parte semnificativă din bugetul UE. Această abordare este însă mai eficientă și mai rentabilă decât o abordare națională necoordonată. 1.5.3. Învățăminte desprinse din experiențele similare anterioare Pe baza evaluării cadrului de politică actual, s-au realizat o consultare amplă cu părțile interesate, o analiză a provocărilor și nevoilor viitoare și o evaluare cuprinzătoare a impactului. Se pot găsi mai multe detalii în evaluarea impactului și în expunerea de motive care însoțesc propunerile legislative. 1.5.4. Coerența și posibila sinergie cu alte instrumente relevante Propunerile legislative la care se referă prezenta fișă financiară trebuie privite în contextul mai larg al propunerilor pentru un regulament-cadru unic, cu norme comune pentru fondurile din cadrul strategic comun (FEADR, FEDER, FSE, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime). Regulamentul-cadru respectiv va avea o contribuție importantă la reducerea sarcinii administrative, la cheltuirea fondurilor UE în mod eficace și la punerea în practică a simplificării. Acest aspect stă și la baza noilor concepte ale cadrului strategic comun pentru toate aceste fonduri și a viitoarelor contracte de parteneriat care vor viza și aceste fonduri. Cadrul strategic comun, care va fi instituit, va transforma obiectivele și prioritățile Strategiei Europa 2020 în priorități ale FEADR și ale FEDER, ale FSE, ale Fondului de coeziune și ale Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime, ceea ce va asigura o folosire integrată a fondurilor pentru atingerea obiectivelor comune. Cadrul strategic comun va defini, de asemenea, mecanisme de coordonare cu alte politici și instrumente relevante ale Uniunii. Mai mult, în privința PAC, se vor obține sinergii și efecte de simplificare semnificative prin armonizarea și alinierea normelor privind gestiunea și controlul pentru primul pilon (FEGA) și pentru al doilea pilon (FEADR) al PAC. Legătura solidă dintre FEGA și FEADR trebuie păstrată, iar structurile deja existente în statele membre trebuie susținute. 1.6. Durata acțiunii și impactul financiar al acesteia x Propunere/inițiativă cu durată limitată (pentru proiectele de regulamente privind schemele de plăți directe, regulamentele privind dezvoltarea rurală și cele tranzitorii) – x Propunere/inițiativă în vigoare de la 1.1.2014 până la 31.12.2020 – x Impact financiar pentru perioada următorului cadru financiar multianual. Pentru dezvoltarea rurală, impactul asupra plăților până în 2023. x Propunere/inițiativă cu durată nelimitată (pentru proiectul de regulament privind OCP unică și pentru regulamentul orizontal) – Punere în aplicare din 2014. 1.7. Modul (modurile) de gestionare preconizat(e)[6] x Gestiune centralizată directă de către Comisie ¨ Gestiune centralizată indirectă, cu delegarea sarcinilor de execuție: – ¨ agențiilor executive – ¨ organismelor instituite de Comunități[7] – ¨ organismelor publice naționale/organismelor cu misiune de serviciu public – ¨ persoanelor cărora li se încredințează executarea unor acțiuni specifice în temeiul titlului V din Tratatul privind Uniunea Europeană, identificate în actul de bază relevant în sensul articolului 49 din Regulamentul financiar x Gestiune partajată cu statele membre ¨ Gestiune descentralizată împreună cu țări terțe ¨ Gestiune în comun cu organizații internaționale (a se preciza) Observații Nicio schimbare semnificativă față de situația actuală, adică cea mai mare parte a cheltuielilor implicate de propunerile legislative privind reforma PAC va fi gestionată prin gestiune partajată cu statele membre. Totuși, o parte foarte mică va continua să fie gestionată direct și centralizat de Comisie. 2. MĂSURI DE GESTIONARE 2.1. Dispoziții în materie de monitorizare și raportare În ceea ce privește monitorizarea și evaluarea PAC, o dată la patru ani Comisia va prezenta Parlamentului European și Consiliului un raport, primul raport urmând să fie prezentat cel târziu la sfârșitul anului 2017. Această obligație este completată de dispoziții specifice în toate domeniile PAC, mai multe cerințe cuprinzătoare referitoare la raportare și la notificare urmând a fi specificate în normele de punere în aplicare. În ceea ce privește dezvoltarea rurală, sunt prevăzute de asemenea norme referitoare la monitorizarea la nivelul programelor, care va fi aliniată cu celelalte fonduri și îmbinată cu evaluări ex ante, in itinere și ex post. 2.2. Sistemul de gestiune și control 2.2.1. Riscul (riscurile) identificat(e) Există peste șapte milioane de beneficiari ai PAC, care primesc sprijin printr-o amplă varietate de scheme de ajutoare diferite, fiecare dintre acestea având criterii de eligibilitate detaliate și uneori complexe. Reducerea ratei de eroare în domeniul politicii agricole comune poate fi considerată deja o tendință. Astfel, o rată de eroare apropiată de 2 % constatată recent confirmă evaluarea generală pozitivă din anii precedenți. Intenția este de a continua eforturile pentru a ajunge la o rată de eroare mai mică de 2 %. 2.2.2. Metoda (metodele) de control preconizată(preconizate) Pachetul legislativ, în special propunerea de regulament privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune, vizează menținerea și consolidarea sistemului actual instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1290/2005. Pachetul prevede o structură administrativă obligatorie la nivelul statelor membre, concentrată în jurul agențiilor de plăți acreditate, care sunt responsabile cu desfășurarea controalelor la nivelul beneficiarului final, în conformitate cu principiile prezentate la punctul 2.3. În fiecare an, persoana aflată la conducerea fiecărei agenții de plăți trebuie să prezinte o declarație de asigurare care să se refere la exhaustivitatea, la exactitatea și la veridicitatea conturilor, la buna funcționare a sistemelor de control intern, precum și la legalitatea și la regularitatea tranzacțiilor subiacente. Un organism de audit independent trebuie să prezinte un aviz referitor la toate aceste trei elemente. Comisia va continua să auditeze cheltuielile agricole, utilizând o abordare bazată pe riscuri pentru a se asigura că auditurile sale vizează domeniile cu cele mai mari riscuri. Dacă aceste audituri arată că au fost efectuate cheltuieli cu încălcarea normelor Uniunii, Comisia va exclude sumele în cauză de la finanțarea de către Uniune, în cadrul sistemului de verificare a conformității. În ceea ce privește costul controalelor, anexa 8 la studiul de evaluare a impactului care însoțește propunerile legislative prezintă o analiză detaliată. În plus, publicarea informațiilor privind beneficiarii FEGA și FEADR va întări controlul public al utilizării fondurilor și va contribui la vizibilitatea PAC și la o mai bună înțelegere a acesteia. 2.3. Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilor Pachetul legislativ, mai ales propunerea de regulament privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune, prevede menținerea și consolidarea actualelor sisteme detaliate referitoare la controalele și la penalizările care trebuie aplicate de agențiile de plăți, cu caracteristici de bază comune și cu norme speciale adaptate la particularitățile fiecărei scheme de ajutoare. În general, sistemele prevăd controale administrative exhaustive asupra a 100 % din cererile de ajutoare, controale încrucișate cu alte baze de date, atunci când sunt considerate oportune, precum și controale la fața locului înainte de efectuarea plăților în cazul unui număr minim de tranzacții, în funcție de riscul asociat schemei în cauză. Dacă prin aceste controale la fața locului se constată un număr mare de nereguli, trebuie efectuate controale suplimentare. În acest context, de departe cel mai important sistem este Sistemul Integrat de Administrare și Control (IACS), care în exercițiul financiar 2010 a acoperit aproximativ 80 % din totalul cheltuielilor din cadrul FEGA și FEADR. Se va delega Comisiei competența de a permite reducerea numărului controalelor la fața locului în cazul statelor membre cu sisteme de control care funcționează corespunzător și cu rate de eroare scăzute. În plus, pachetul prevede că statele membre trebuie să prevină, să depisteze și să corecteze neregulile și fraudele, să impună penalizări eficace, disuasive și proporționale în conformitate cu legislația Uniunii sau cu dreptul național și să recupereze toate plățile neconforme, cu dobânzile aferente. Pachetul include un mecanism de închidere automată a cazurilor de neregulă care prevede că, dacă recuperarea nu are loc în termen de patru ani de la data cererii de recuperare sau în termen de opt ani în cazul unor proceduri judiciare, sumele nerecuperate sunt imputate statului membru în cauză. Acest mecanism va constitui un stimulent puternic pentru ca statele membre să recupereze cât se poate de repede plățile neconforme. 3. IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI Cuantumurile indicate în prezenta fișă financiară sunt exprimate în prețuri curente și în angajamente. În plus față de modificările care rezultă din propunerile legislative și care sunt enumerate în tabelele de mai jos, propunerile legislative implică modificări suplimentare care nu au niciun impact financiar. Pentru oricare dintre anii din perioada 2014-2020, nu poate fi exclusă deocamdată aplicarea disciplinei financiare. Totuși, acest lucru nu va depinde de propunerile de reformă ca atare, ci de alți factori, precum executarea ajutoarelor directe sau evoluțiile viitoare ale piețelor agricole. În ceea ce privește ajutoarele directe, plafoanele nete extinse pentru 2014 (anul calendaristic 2013) incluse în propunerea Comisiei în ceea ce privește aplicarea plăților directe în anul de tranziție 2013 [COM (2011) 630][8] depășesc cuantumurile alocate pentru ajutoarele directe indicate în tabelele atașate. Scopul acestei extinderi este asigurarea continuității legislației existente într-un scenariu în care toate celelalte elemente ar rămâne nemodificate, fără a se aduce atingere eventualei nevoi de aplicare a mecanismului de disciplină financiară. Propunerile de reformă conțin dispoziții care acordă statelor membre un anumit grad de flexibilitate în ceea ce privește alocarea de către acestea a ajutoarelor directe și, respectiv, dezvoltarea rurală. În cazul în care statele membre decid să utilizeze acea flexibilitate, decizia respectivă va avea consecințe financiare în cadrul cuantumurilor acordate ca finanțare, consecințe care nu pot fi cuantificate în prezent. Propunerea de reformă pentru plăți directe conține o dispoziție privind reducerea progresivă și plafonarea plăților directe. Produsul plafonării, ce urmează să fie transferat către dezvoltarea rurală, a fost estimat pentru a determina plafoanele nete ale plăților directe (anexa III la propunere). Această estimare s-a bazat pe ipoteze în ceea ce privește punerea în aplicare a plăților directe de către statele membre și, prin urmare, va fi revizuită de îndată ce statele membre vor notifica deciziile lor privind punerea în aplicare. În plus, în ceea ce privește Croația, nu este posibilă în acest moment estimarea produsului plafonării, din cauza lipsei informațiilor. O primă estimare aproximativă, bazată pe informații preliminare, a arătat că produsul plafonării ar fi nul pentru Croația. Această estimare va fi revizuită de îndată ce datele vor fi disponibile. Prezenta fișă financiară nu ține cont de posibila utilizare a rezervei pentru situații de criză. Trebuie subliniat că sumele luate în considerare în ceea ce privește cheltuielile legate de piață se bazează pe faptul că nu se vor efectua achiziții în cadrul intervenției publice și nu se vor lua măsuri legate de o situație de criză în niciun sector. 3.1. Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia (liniile) bugetară (bugetare) de cheltuieli afectată (afectate) Tabelul 1: Cuantumuri pentru PAC, inclusiv cuantumurile complementare prevăzute de propunerile privind CFM și propunerile de reformare a PAC În milioane EUR (în prețuri curente) Exercițiul bugetar || 2013 || 2013 ajustat (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL 2014-2020 || || || || || || || || || || În CFM || || || || || || || || || || Rubrica 2 || || || || || || || || || || Ajutoare directe și cheltuieli legate de piață (2) (3) (4) (5) || 44 939 || 45 304 || 44 956 || 45 199 || 45 463 || 45 702 || 45 729 || 45 756 || 45 783 || 318 589 Venituri alocate estimate || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 4 704 || || || || || || || || || || P1 Ajutoare directe și cheltuieli legate de piață (cu venituri alocate) (5) || 45 611 || 45 976 || 45 628 || 45 871 || 46 135 || 46 374 || 46 401 || 46 428 || 46 455 || 323 293 || || || || || || || || || || P2 Dezvoltare rurală (4) || 14 817 || 14 451 || 14 784 || 14 784 || 14 784 || 14 784 || 14 784 || 14 784 || 14 784 || 103 488 || || || || || || || || || || Total || 60 428 || 60 428 || 60 412 || 60 655 || 60 919 || 61 159 || 61 186 || 61 212 || 61 239 || 426 781 Rubrica 1 || || || || || || || || || || Cadrul strategic comun pentru cercetare și inovare agricolă || N.A. || N.A. || 682 || 696 || 710 || 724 || 738 || 753 || 768 || 5 072 Persoanele cele mai defavorizate || N.A. || N.A. || 379 || 387 || 394 || 402 || 410 || 418 || 427 || 2 818 Total || N.A. || N.A. || 1 061 || 1 082 || 1 104 || 1 126 || 1 149 || 1 172 || 1 195 || 7 889 Rubrica 3 || || || || || || || || || || Siguranța alimentară || N.A. || N.A. || 352 || 352 || 352 || 352 || 352 || 352 || 352 || 2 465 || || || || || || || || || || În afara CFM || || || || || || || || || || Rezerva pentru situații de criză în agricultură || N.A. || N.A. || 531 || 541 || 552 || 563 || 574 || 586 || 598 || 3 945 Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) || || || || || || || || || || Din care maximum disponibil pentru agricultură: (6) || N.A. || N.A. || 379 || 387 || 394 || 402 || 410 || 418 || 427 || 2 818 || || || || || || || || || || TOTAL || || || || || || || || || || TOTAL Propunerile Comisiei (CFM + în afara CFM) + venituri alocate || 60 428 || 60 428 || 62 735 || 63 017 || 63 322 || 63 602 || 63 671 || 63 740 || 63 810 || 443 898 TOTAL Propunerile CFM (mai exact, excluzând rezerva și FEG) + venituri alocate || 60 428 || 60 428 || 61 825 || 62 089 || 62 376 || 62 637 || 62 686 || 62 736 || 62 786 || 437 136 Observații: (1) Având în vedere modificările legislative deja convenite, și anume încetarea aplicării, până la sfârșitul anului 2013, a modulării facultative în cazul Regatului Unit și a „cuantumurilor necheltuite” prevăzute la articolul 136. (2) Cuantumurile se referă la plafonul anual propus pentru primul pilon. Totuși, trebuie să se țină cont de faptul că se propune mutarea cheltuielilor negative în urma închiderii conturilor (în prezent la postul bugetar 05 07 01 06) la venituri alocate (la postul 67 03). Pentru detalii, a se vedea tabelul cu veniturile estimate, pe pagina de mai jos. (3) Cifrele pentru 2013 includ cuantumurile pentru măsurile veterinare și fitosanitare, precum și măsurile de piață pentru sectorul pescuitului. (4) Cuantumurile din tabelul de mai sus sunt în conformitate cu cele din Comunicarea Comisiei „Un buget pentru Europa 2020” [COM (2011) 500 din 29 iunie 2011] și cu propunerea modificată a Comisiei pentru stabilirea CFM pentru perioada 2014-2020 [COM (2012) 388 din 6 iulie 2012]. Totuși, urmează să se decidă dacă CFM va reflecta transferul propus cu începere din 2014 din pachetul financiar al unui stat membru alocat programului național de restructurare în sectorul bumbacului către dezvoltarea rurală, ceea ce ar implica o ajustare (4 milioane EUR pe an) a cuantumurilor pentru subplafonul FEGA și, respectiv, pentru pilonul 2. În tabelele din secțiunile de mai jos, cuantumurile au fost transferate, indiferent de reflectarea sau nereflectarea lor în CFM. (5) Aceasta include cuantumurile maxime ale rezervei speciale pentru deminare pentru Croația. (6) În conformitate cu comunicarea Comisiei „Un buget pentru Europa 2020” [COM(2011)500 final], un cuantum total de până la 2,5 miliarde EUR (corespunzător prețurilor din 2011) va fi disponibil în cadrul Fondului european de ajustare la globalizare pentru acordarea de sprijin suplimentar fermierilor care suferă din cauza efectelor globalizării. În tabelul de mai sus, defalcarea pe an în prețuri curente este doar indicativă. Proiectul de acord interinstituțional între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară [COM(2011)403 final din 29 iunie 2011] stabilește, pentru FEG, un cuantum anual general maxim de 429 de milioane EUR (corespunzător prețurilor din 2011). 3.2. Impactul estimat asupra cheltuielilor 3.2.1. Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor Tabelul 2: Veniturile și cheltuielile estimate pentru domeniul de politică 05 în cadrul rubricii 2 În milioane EUR (în prețuri curente) Exercițiul bugetar || 2013 (1) || 2013 ajustat (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL 2014-2020 VENITURI || || || || || || || || || || 123 – Taxa pe producția de zahăr (resurse proprii) || 123 || 123 || 125 || 125 || || || || || || 250 || || || || || || || || || || 67 03 – Venituri alocate || 672 || 672 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 5 187 din care: ex 05 07 01 06 – Închiderea conturilor || 0 || 0 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 Total || 795 || 795 || 866 || 866 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 5 437 CHELTUIELI || || || || || || || || || || 05 02 – Piețe (2) || 3 311 || 3 311 || 2 652 || 2 671 || 2 700 || 2 729 || 2 752 || 2 740 || 2 729 || 18 974 05 03 - Ajutoare directe (înaintea plafonării) (3) || 42 170 || 42 535 || 42 970 || 43 193 || 43 428 || 43 637 || 43 641 || 43 678 || 43 715 || 304 261 05 03 – Ajutoare directe (după plafonare) (3) (4) || 42 170 || 42 535 || 42 970 || 43 028 || 43 256 || 43 453 || 43 455 || 43 492 || 43 530 || 303 184 || || || || || || || || || || 05 04 - Dezvoltare rurală (înaintea plafonării) || 14 817 || 14 451 || 14 788 || 14 788 || 14 788 || 14 788 || 14 788 || 14 788 || 14 788 || 103 516 05 04 – Dezvoltare rurală (după plafonare) (4) || 14 817 || 14 451 || 14 788 || 14 952 || 14 960 || 14 973 || 14 974 || 14 974 || 14 974 || 104 594 05 07 01 06 – Închiderea conturilor || -69 || -69 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Total || 60 229 || 60 229 || 60 410 || 60 652 || 60 916 || 61 155 || 61 181 || 61 207 || 61 232 || 426 751 BUGET NET după veniturile alocate || || || 59 669 || 59 911 || 60 175 || 60 414 || 60 440 || 60 466 || 60 491 || 421 564 Observații: (1) Pentru comparație, cifrele din 2013 sunt păstrate neschimbate față de cifrele din propunerile inițiale ale Comisiei din 12 octombrie 2011. (2) Pentru 2013, estimare preliminară bazată pe proiectul de buget pentru 2012, ținând cont de ajustările juridice deja convenite pentru 2013 (de exemplu, plafonul pentru sectorul vitivinicol, renunțarea la prima pentru feculele de cartofi, nutrețul uscat), precum și de unele evoluții prevăzute. Pentru toți anii, estimările presupun că nu va fi necesară o finanțare suplimentară pentru măsurile de sprijin datorate perturbărilor pieței sau crizelor de pe piață. (3) Cuantumul pentru 2013 cuprinde o estimare a defrișării viței-de-vie în 2012. Cuantumurile pentru perioada 2014-2020, prezentate în tabelul 2, nu includ rezerva specială pentru deminare pentru Croația, întrucât cuantumurile corespunzătoare, indicate în tabelul 1 includ rezerva specială. (4) Produsul plafonării a fost estimat pe baza unor ipoteze în ceea ce privește punerea în aplicare a plăților directe de către statele membre și, prin urmare, va fi revizuit după ce statele membre vor comunica deciziile lor cu privire la punerea în aplicare. În plus, în ceea ce privește Croația, nu este posibilă în acest moment estimarea produsului plafonării, din cauza lipsei informațiilor. O primă estimare aproximativă, bazată pe informații preliminare, a arătat că produsul plafonării ar fi nul pentru Croația. Această estimare va fi revizuită de îndată ce datele vor fi disponibile. Tabelul 3: Calcularea impactului financiar (pe capitol bugetar) al propunerilor de reformare a PAC în ceea ce privește veniturile și cheltuielile PAC În milioane EUR (în prețuri curente) Exercițiul bugetar || 2013 (1) || 2013 ajustat (1) || || TOTAL 2014-2020 || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || VENITURI || || || || || || || || || || 123 – Taxa pe producția de zahăr (resurse proprii) || 123 || 123 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || || || || || || || || || 67 03 – Venituri alocate || 672 || 672 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 din care: ex 05 07 01 06 – Închiderea conturilor || 0 || 0 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 Total || 795 || 795 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 CHELTUIELI || || || || || || || || || || 05 02 – Piețe (2) || 3 311 || 3 311 || -659 || -640 || -611 || -582 || -559 || -571 || -582 || -4 203 05 03 - Ajutoare directe (înaintea plafonării) (3) || 42 170 || 42 535 || -460 || -492 || -534 || -577 || -617 || -617 || -617 || -3 913 05 03 – Ajutoare directe – Produsul estimat al plafonării (4) care urmează a fi transferat spre dezvoltarea rurală || || || 0 || -164 || -172 || -185 || -186 || -186 || -186 || -1 078 05 04 - Dezvoltare rurală (înaintea plafonării) (5) || 14 817 || 14 451 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 28 05 04 - Dezvoltare rurală – Produsul estimat al plafonării (4) care urmează a fi transferat de la ajutoarele directe || || || 0 || 164 || 172 || 185 || 186 || 186 || 186 || 1 078 05 07 01 06 – Închiderea conturilor || -69 || -69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 Total || 60 229 || 60 229 || -1 046 || -1 059 || -1 072 || -1 085 || -1 103 || -1 114 || -1 126 || -7 605 BUGET NET după veniturile alocate || || || -1 115 || -1 128 || -1 141 || -1 154 || -1 172 || -1 183 || -1 195 || -8 088 Observații: (1) Pentru comparație, cifrele din 2013 sunt păstrate neschimbate față de cifrele din propunerile inițiale ale Comisiei din 12 octombrie 2011. (2) Pentru 2013, estimare preliminară bazată pe proiectul de buget pentru 2012, ținând cont de ajustările juridice deja convenite pentru 2013 (de exemplu, plafonul pentru sectorul vitivinicol, renunțarea la prima pentru feculele de cartofi, nutrețul uscat), precum și de unele evoluții prevăzute. Pentru toți anii, estimările presupun că nu va fi necesară o finanțare suplimentară pentru măsurile de sprijin datorate perturbărilor pieței sau crizelor de pe piață. (3) Cuantumul pentru 2013 cuprinde o estimare a defrișării viței-de-vie în 2012. Cuantumurile pentru perioada 2014-2020, prezentate în tabelul 3, nu includ rezerva specială pentru deminare pentru Croația, întrucât cuantumurile corespunzătoare, indicate în tabelul 1 includ rezerva specială. (4) Produsul plafonării a fost estimat pe baza unor ipoteze în ceea ce privește punerea în aplicare a plăților directe de către statele membre și, prin urmare, va fi revizuit după ce statele membre vor comunica deciziile lor cu privire la punerea în aplicare. În plus, în ceea ce privește Croația, nu este posibilă în acest moment estimarea produsului plafonării, din cauza lipsei informațiilor. O primă estimare aproximativă, bazată pe informații preliminare, a arătat că produsul plafonării ar fi nul pentru Croația. Această estimare va fi revizuită de îndată ce datele vor fi disponibile. (5) Schimbarea în comparație cu 2013 se datorează numai propunerii de transfer a pachetului financiar național alocat sectorului bumbacului către dezvoltarea rurală (4 milioane EUR pe an). În plus, propunerile modificate privind stabilirea CFM [COM (2012) 388] prevăd un cuantum suplimentar de 333 milioane EUR pe an. Tabelul 4: Calcularea impactului financiar al propunerilor de reformare a PAC în ceea ce privește cheltuielile legate de piață din cadrul PAC În milioane EUR (în prețuri curente) EXERCIȚIUL BUGETAR || || Temei juridic || Nevoi estimate || Modificări față de 2013 || || || || 2013 (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL 2014-2020 Măsuri excepționale: raționalizarea și extinderea domeniului de aplicare al temeiului juridic || || articolele 154, 155, 156 || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm Retragerea de la intervenție a grâului dur și a sorgului || || fostul articol 10 || pm || - || - || - || - || - || - || - || - Programe de distribuire de produse alimentare către persoanele cele mai defavorizate || (2) || fostul articol 27 din Reg. 1234/2007 || 500,0 || -500,0 || -500,0 || -500,0 || -500,0 || -500,0 || -500,0 || -500,0 || -3 500,0 Depozitare privată (fibre de in) || || articolul 16 || N.A. || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || Pm Ajutoare pentru sectorul bumbacului - restructurare || (3) || fostul articol 5 din Reg. 637/2008 || 10,0 || -4,0 || -4,0 || -4,0 || -4,0 || -4,0 || -4,0 || -4,0 || -28,0 Ajutoare pentru instalare destinate grupurilor de producători din sectorul fructelor și legumelor || || fostul articol 117 || 30,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || -15,0 || -15,0 || -30,0 || -30,0 || -90,0 Programul de încurajare a consumului de fructe în școli || || articolul 21 || 90,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 420,0 Renunțarea la ajutoarele pentru organizațiile de producători din sectorul hameiului || || fostul articol 111 || 2,3 || -2,3 || -2,3 || -2,3 || -2,3 || -2,3 || -2,3 || -2,3 || -15,9 Depozitare privată opțională în cazul laptelui praf degresat || || articolul 16 || N.A. || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm Eliminarea ajutorului pentru utilizarea laptelui degresat/laptelui praf degresat ca furaj/pentru cazeină și pentru utilizarea cazeinei || || fostele articole 101, 102 || pm || - || - || - || - || - || - || - || - Depozitare privată opțională pentru unt || (4) || articolul 16 || 14,0 || [-1,0] || [-14,0] || [-14,0] || [-14,0] || [-14,0] || [-14,0] || [-14,0] || [-85,0] Eliminarea prelevării promoționale în sectorul laptelui || || fostul articol 309 || pm || - || - || - || - || - || - || - || - TOTAL 05 02 || || || || || || || || || || || Efectul net al propunerilor de reformare (5) (6) || || || || -446,3 || -446,3 || -446,3 || -461,3 || -461,3 || -476,3 || -476,3 || -3 213,9 Observații: (1) Estimarea nevoilor din 2013 se bazează pe proiectul de buget pentru 2012 al Comisiei, cu excepția: (a) a sectorului fructelor și sectorului legumelor unde nevoile se bazează pe fișa financiară a proiectelor de reformare respective și (b) a oricăror modificări juridice deja aprobate. (2) Cuantumul pentru 2013 corespunde plafonului stabilit prin Regulamentul (UE) nr. 121/2012 . Începând cu 2014, măsura va fi finanțată în cadrul rubricii 1. (3) Pachetul financiar pentru programul de restructurare a sectorului bumbacului pentru Grecia (4 milioane de euro pe an) va fi transferat dezvoltării rurale începând cu 2014. Pachetul financiar pentru Spania (6,1 milioane de euro pe an) va fi dedicat schemei de plată unică începând cu 2018 (decizia a fost deja luată). (4) Efectul estimat în cazul neaplicării măsurii. (5) Pe lângă cheltuielile din cadrul capitolelor 05 02 și 05 03, se anticipează că cheltuielile directe din cadrul capitolelor 05 01, 05 07 și 05 08 vor fi finanțate din venituri care vor fi atribuite FEGA. (6) Tabelul 4 indică efectul net al propunerilor de reformă pentru măsurile de piață vizate, în timp ce în tabelul 3 cifrele pentru „05 02 Piețe "arată diferența dintre suma ajustată pentru 2013 și sumele estimate disponibile pentru cheltuielile legate de piață în perioada 2014-2020. Tabelul 5: Calcularea impactului financiar al propunerilor de reformare a PAC în ceea ce privește ajutoarele directe În milioane EUR (în prețuri curente) EXERCIȚIUL BUGETAR || || Temei juridic || Nevoi estimate || Modificări față de 2013 || || || 2013 (1) || 2013 ajustat (2) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL 2014-2020 || || || || || || || || || || || || Ajutoare directe (3) || || || 42 169,9 || 42 535,4 || 434,2 || 493,0 || 720,1 || 917,2 || 919,7 || 957,0 || 994,3 || 5 435,6 - Modificări deja hotărâte: || || || || || || || || || || || || Introducerea treptată a UE 12 || || || || || 875,0 || 1 133,9 || 1 392,8 || 1 651,6 || 1 651,6 || 1 651,6 || 1 651,6 || 10 008,1 Restructurarea sectorului bumbacului || || || || || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 6,1 || 6,1 || 6,1 || 18,4 Bilanțul de sănătate || || || || || -64,3 || -64,3 || -64,3 || -90,0 || -90,0 || -90,0 || -90,0 || -552,8 Reforme anterioare || || || || || -9,9 || -32,4 || -32,4 || -32,4 || -32,4 || -32,4 || -32,4 || -204,2 || || || || || || || || || || || || - Introducere treptată Croația (3) || || || || || 93,3 || 111,9 || 130,6 || 149,2 || 186,5 || 223,8 || 261,1 || 1 156,3 || || || || || || || || || || || || - Modificări ca urmare a noilor propuneri de reformare a PAC || || || -459.8 || -656.1 || -706,5 || -761,3 || -802,2 || -802,2 || -802,2 || -4 990,3 din care: plafonarea (4) || || || || || 0,0 || -164,1 || -172,1 || -184,7 || -185,6 || -185,6 || -185,6 || -1 077,7 || || || || || || || || || || || || TOTAL 05 03 || || || || || || || || || || || || Efectul net al propunerilor de reformare || || || || || -459,8 || -656,1 || -706,5 || -761,3 || -802,2 || -802,2 || -802,2 || -4 990,3 TOTAL CHELTUIELI || || || 42 169,9 || 42 535,4 || 42 969,7 || 43 028,4 || 43 255,6 || 43 452,6 || 43 455,2 || 43 492,5 || 43 529,8 || 303 183,6 Observații: (1) Cuantumul pentru 2013 cuprinde o estimare a defrișării viței-de-vie în 2012. (2) Având în vedere modificările legislative deja convenite, și anume încetarea aplicării, până la sfârșitul anului 2013, a modulării facultative în cazul Regatului Unit și a „cuantumurilor necheltuite” prevăzute la articolul 136. (3) Aceasta nu include rezerva specială pentru deminare pentru Croația. (4) Produsul plafonării a fost estimat pe baza unor ipoteze în ceea ce privește punerea în aplicare a plăților directe de către statele membre și, prin urmare, va fi revizuit după ce statele membre vor comunica deciziile lor cu privire la punerea în aplicare. În plus, în ceea ce privește Croația, nu este posibilă în acest moment estimarea produsului plafonării, din cauza lipsei informațiilor. O primă estimare aproximativă, bazată pe informații preliminare, a arătat că produsul plafonării ar fi nul pentru Croația. Această estimare va fi revizuită de îndată ce datele vor fi disponibile. Tabelul 6: Componente ale ajutoarelor directe În milioane EUR (în prețuri curente) EXERCIȚIUL BUGETAR || || || || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL 2015-2020 Anexa II || || || || || 42 519,1 || 42 754,0 || 42 963,3 || 42 966,8 || 43 004,1 || 43 041,4 || 257 248,6 Plăți pentru practici agricole care sunt benefice pentru climat și pentru mediul înconjurător (30 %) || || || || || 12 900,1 || 12 894,5 || 12 889,0 || 12 890,0 || 12 901,2 || 12 912,4 || 77 387,2 Suma maximă care poate fi alocată plăților destinate fermierilor tineri (2 %) || || || || || 860,0 || 859,6 || 859,3 || 859,3 || 860,1 || 860,8 || 5 159,1 Schema de plată de bază, plăți pentru zonele cu constrângeri naturale, sprijinul facultativ cuplat || || || || || 28 759,0 || 28 999,9 || 29 215,1 || 29 217,4 || 29 242,8 || 29 268,1 || 174 702,2 Suma maximă care poate fi luată de la liniile anterioare pentru finanțarea schemei pentru micii fermieri (10 %) || || || || || 4 300,0 || 4 298,2 || 4 296,3 || 4 296,7 || 4 300,4 || 4 304,1 || 25 795,7 Transferuri din cadrul sectorului vitivinicol incluse în anexa II (1) || || || || || 159,9 || 159,9 || 159,9 || 159,9 || 159,9 || 159,9 || 959,1 Plafonare (2) || || || || || -164,1 || -172,1 || -184,7 || -185,6 || -185,6 || -185,6 || -1 077,7 Sectorul bumbacului || || || || || 256,0 || 256,3 || 256,5 || 256,6 || 256,6 || 256,6 || 1 538,6 POSEI/Insulele mici din Marea Egee || || || || || 417,4 || 417,4 || 417,4 || 417,4 || 417,4 || 417,4 || 2 504,4 (1) Ajutoarele directe pentru perioada 2014-2020 includ o estimare a transferurilor din cadrul sectorului vitivinicol către SPU pe baza deciziilor luate de statele membre pentru 2013. Pentru Croația estimarea nu a fost posibilă, deoarece programul național pentru sectorul vitivinicol nu va fi implementat în 2013, iar Croația nu a notificat niciun transfer până în prezent. (2) Produsul plafonării a fost estimat pe baza unor ipoteze în ceea ce privește punerea în aplicare a plăților directe de către statele membre și, prin urmare, va fi revizuit după ce statele membre vor comunica deciziile lor cu privire la punerea în aplicare. În plus, în ceea ce privește Croația, nu este posibilă în acest moment estimarea produsului plafonării, din cauza lipsei informațiilor. O primă estimare aproximativă, bazată pe informații preliminare, a arătat că produsul plafonării ar fi nul pentru Croația. Această estimare va fi revizuită de îndată ce datele vor fi disponibile. Tabelul 7: Calcularea impactului financiar al propunerilor de reformare a PAC în ceea ce privește măsurile tranzitorii pentru acordarea ajutoarelor directe în 2014 În milioane EUR (în prețuri curente) EXERCIȚIUL BUGETAR || || Temei juridic || Nevoi estimate || Modificări față de 2013 || || || 2013 (1) || 2013 ajustat || 2014 (2) Anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 73/2009 al Consiliului || || || 40 165,0 || 40 530,5 || 541,9 Introducerea treptată a UE 10 || || || || || 616,1 Bilanțul de sănătate || || || || || -64,3 Reforme anterioare || || || || || -9,9 TOTAL 05 03 || || || || || TOTAL CHELTUIELI || || || 40 165,0 || 40 530,5 || 41 072,4 Observații: (1) Cuantumul pentru 2013 cuprinde o estimare a defrișării viței-de-vie în 2012. (2) Plafoanele nete extinse includ o estimare a transferurilor din cadrul sectorului vitivinicol către SPU pe baza deciziilor luate de statele membre pentru 2013. Tabelul 8: Calcularea impactului financiar al propunerilor de reformare a PAC în ceea ce privește dezvoltarea rurală În milioane EUR (în prețuri curente) EXERCIȚIUL BUGETAR || || Temei juridic || Alocare pentru dezvoltarea rurală || Modificări față de 2013 || || || || 2013 || 2013 ajustat (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL 2014-2020 Programe de dezvoltare rurală || || || 14 788,9 || 14 423,4 || || || || || || || || Ajutoare pentru sectorul bumbacului - restructurare || (2) || || || || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 28,0 Produsul plafonării ajutoarelor directe || (3) || || || || || 164,1 || 172,1 || 184,7 || 185,6 || 185,6 || 185,6 || 1 077,7 Pachetul financiar DR exclusiv asistența tehnică || (4) || || || || -9,3 || -9,3 || -9,3 || -9,3 || -9,3 || -9,3 || -9,3 || -65,2 Asistența tehnică || (4) || || 27,6 || 27,6 || 9,3 || 4,3 || 4,3 || 4,3 || 4,3 || 4,3 || 4,3 || 35,2 Premiul pentru proiecte de cooperare locală inovatoare || (5) || || N.A. || N.A. || 0,0 || 5,0 || 5,0 || 5,0 || 5,0 || 5,0 || 5,0 || 30,0 Cuantum suplimentar DR [în conformitate cu COM (2012) 388] || || || N.A. || N.A. || 333,0 || 333,0 || 333,0 || 333,0 || 333,0 || 333,0 || 333,0 || 2 331,0 TOTAL 05 04 || || || || || || || || || || || || Efectul net al propunerilor de reformare || || || || || 4,0 || 168,1 || 176,1 || 188,7 || 189,6 || 189,6 || 189,6 || 1 105,7 TOTAL CHELTUIELI (înainte de plafonare) || || || 14 816,6 || 14 451,1 || 14 788,1 || 14 788,1 || 14 788,1 || 14 788,1 || 14 788,1 || 14 788,1 || 14 788,1 || 103 516,5 TOTAL CHELTUIELI (după plafonare) || || || 14 816,6 || 14 451,1 || 14 788,1 || 14 952,2 || 14 960,2 || 14 972,8 || 14 973,7 || 14 973,7 || 14 973,7 || 104 594,2 Observații: (1) Ajustări în conformitate cu legislația existentă, aplicabile numai până la sfârșitul exercițiului financiar 2013. (2) Cuantumurile din tabelul 1 (secțiunea 3.1) corespund celor din Comunicarea Comisiei „Un buget pentru Europa 2020” [COM (2011) 500 final] și propunerii modificate a Comisiei pentru stabilirea CFM pentru perioada 2014-2020 [COM (2012) 388 din 6 iulie 2012]. Totuși, urmează să se decidă dacă CFM va reflecta transferul propus cu începere din 2014 din pachetul financiar al unui stat membru alocat programului național de restructurare în sectorul bumbacului către dezvoltarea rurală, ceea ce ar implica o ajustare (4 milioane EUR pe an) a cuantumurilor pentru subplafonul FEGA și, respectiv, pentru pilonul 2. În tabelul 8 de mai sus, cuantumurile au fost transferate, indiferent de reflectarea sau nereflectarea lor în CFM. (3) Produsul plafonării a fost estimat pe baza unor ipoteze în ceea ce privește punerea în aplicare a plăților directe de către statele membre și, prin urmare, va fi revizuit după ce statele membre vor comunica deciziile lor cu privire la punerea în aplicare. În plus, în ceea ce privește Croația, nu este posibilă în acest moment estimarea produsului plafonării, din cauza lipsei informațiilor. O primă estimare aproximativă, bazată pe informații preliminare, a arătat că produsul plafonării ar fi nul pentru Croația. Această estimare va fi revizuită de îndată ce datele vor fi disponibile. (4) Suma pentru 2013 pentru asistență tehnică a fost stabilită pe baza pachetului inițial pentru dezvoltare rurală (nu sunt incluse transferurile din pilonul 1). Asistența tehnică pentru 2014-2020 este stabilită la 0,25 % din pachetul financiar total pentru dezvoltare rurală. (5) Acoperit de suma disponibilă pentru asistența tehnică. Rubrica din cadrul financiar multianual: || 5 || „ Cheltuieli administrative ” milioane EUR (cu 3 zecimale) Observație: Se estimează că propunerile legislative nu vor avea niciun impact asupra creditelor cu caracter administrativ, concret, se intenționează să se poată pune în aplicare cadrul legislativ cu nivelul actual de resurse umane și de cheltuieli administrative. Impactul aderării Croației nu a fost încă luat în considerare în cifrele menționate mai jos. || || || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL DG: AGRI ||  Resurse umane || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 958,986  Alte cheltuieli administrative || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 67,928 TOTAL DG AGRI || Credite || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 1 026,914 TOTAL credite în cadrul RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual || (Total angajamente = Total plăți) || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 1 026,914 milioane EUR (cu 3 zecimale) || || || Anul N[9] || Anul N+1 || Anul N+2 || Anul N+3 || A se introduce numărul de ani necesar pentru a reflecta durata impactului (a se vedea punctul 1.6) || TOTAL TOTAL credite în cadrul RUBRICILOR 1-5 din cadrul financiar multianual || Angajamente || || || || || || || || Plăți || || || || || || || || 3.2.2. Impactul estimat asupra creditelor operaționale – ¨ Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite operaționale – x Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite operaționale, conform explicațiilor de mai jos: Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale) Indicați obiectivele și realizările ò || || || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL REALIZĂRI Tipul realizării || Costul mediu al realizării || Număr de realizări || Costuri || Număr de realizări || Costuri || Număr de realizări || Costuri || Număr de realizări || Costuri || Număr de realizări || Costuri || Număr de realizări || Costuri || Număr de realizări || Costuri || Număr total de realizări || Total Costuri || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || COSTURI TOTALE || || || || || || || || || || || || || || || || Observație: Pentru obiectivele specifice, realizările urmează să fie stabilite (a se vedea secțiunea 1.4.2 de mai sus). 3.2.3. Impactul estimat asupra creditelor cu caracter administrativ 3.2.3.1. Sinteză – ¨ Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite administrative – x Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite administrative, conform explicațiilor de mai jos: milioane EUR (cu 3 zecimale) || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || || || || || || || || Resurse umane[10] || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 958,986 Alte cheltuieli administrative || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 67,928 Subtotal RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || || || || || || || || În afara RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual || || || || || || || || Resurse umane || || || || || || || || Alte cheltuieli cu caracter administrativ || || || || || || || || Subtotal în afara RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual || || || || || || || || TOTAL || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 1 026,914 3.2.3.2. Necesarul de resurse umane estimat – ¨ Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de resurse umane – x Propunerea/inițiativa implică utilizarea de resurse umane, conform explicațiilor de mai jos: Observație: Se estimează că propunerile legislative nu vor avea niciun impact asupra creditelor cu caracter administrativ, concret, se intenționează să se poată pune în aplicare cadrul legislativ cu nivelul actual de resurse umane și de cheltuieli administrative. Cifrele pentru perioada 2014-2020 se bazează pe situația pentru 2011. Impactul aderării Croației nu a fost încă luat în considerare în cifrele menționate mai jos. Estimarea trebuie exprimată în valoare întreagă (sau cel mult cu o zecimală) || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020  Posturi din schema de personal (posturi de funcționari și de agenți temporari) || XX 01 01 01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei) || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 XX 01 01 02 (în delegații) || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 XX 01 05 01 (cercetare indirectă) || || || || || || || 10 01 05 01 (cercetare directă) || || || || || || ||  Personal extern (în echivalent normă întreagă: ENI)[11] || XX 01 02 01 (AC, INT, END din „pachetul global”) || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 XX 01 02 02 (AC, INT, JED, AL și END în delegații) || || || || || || || XX 01 04 yy || - la sediu || || || || || || || - în delegații || || || || || || || XX 01 05 02 (AC, INT, END în cadrul cercetării indirecte) || || || || || || || 10 01 05 02 (AC, INT, END în cadrul cercetării directe) || || || || || || || Alte linii bugetare (a se preciza) || || || || || || || TOTAL[12] || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 XX este domeniul de politică sau titlul din buget în cauză. Necesarul de resurse umane va fi acoperit de efectivele de personal ale DG-ului în cauză alocate deja gestionării acțiunii și/sau realocate intern în cadrul DG-ului, completate, după caz, prin resurse suplimentare ce ar putea fi alocate DG-ului care gestionează acțiunea în cadrul procedurii de alocare anuală și ținând cont de constrângerile bugetare. Descrierea sarcinilor care trebuie efectuate: Funcționari și agenți temporari || Personal extern || 3.2.4. Compatibilitatea cu cadrul financiar multianual actual – x Propunerea/inițiativa este compatibilă cu propunerile PENTRU cadrul financiar multianual PENTRU 2014-2020. – ¨ Propunerea/inițiativa necesită o reprogramare a rubricii corespunzătoare din cadrul financiar multianual. – ¨ Propunerea/inițiativa necesită recurgerea la instrumentul de flexibilitate sau revizuirea cadrului financiar multianual. 3.2.5. Participarea terților la finanțare – Propunerea/inițiativa nu prevede cofinanțare din partea terților – X Propunerea privind dezvoltarea rurală (FEADR) prevede cofinanțare, estimată în cele ce urmează: Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale) || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || Total A se preciza organismul care asigură cofinanțarea || SM || SM || SM || SM || SM || SM || SM || SM TOTAL credite cofinanțate[13] || urmează a se stabili || urmează a se stabili || urmează a se stabili || urmează a se stabili || urmează a se stabili || urmează a se stabili || urmează a se stabili || urmează a se stabili 3.3. Impactul estimat asupra veniturilor – x Propunerea/inițiativa nu are impact financiar asupra veniturilor. – ¨ Propunerea/inițiativa are următorul impact financiar: – x asupra resurselor proprii – x asupra diverselor venituri milioane EUR (cu 3 zecimale) Linia bugetară pentru venituri: || Credite disponibile pentru exercițiul bugetar în curs || Impactul propunerii/inițiativei[14] Anul N || Anul N+1 || Anul N+2 || Anul N+3 || A se introduce numărul de coloane necesar pentru a reflecta durata impactului (a se vedea punctul 1.6) || || || || || || || || Pentru diversele venituri alocate, a se preciza linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli afectată (afectate). A se vedea tabelele 2 și 3 din secțiunea 3.2.1. [1] JO L 112 din 24 aprilie 2012. [2] COM(2012)388 din 6 iulie 2012. [3] ABM (Activity-Based Management): gestionarea pe activități – ABB (Activity-Based Budgeting): stabilirea bugetului pe activități. [4] Astfel cum sunt menționate la articolul 49 alineatul (6) litera (a) sau (b) din Regulamentul financiar. [5] COM(2011) 500 final din 29.6.2011. [6] Explicațiile privind tipurile de gestiune, precum și trimiterile la Regulamentul financiar sunt disponibile pe site-ul BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [7] Astfel cum sunt menționate la articolul 185 din Regulamentul financiar. [8] Se estimează că Parlamentul European și Consiliul vor adopta regulamentul în toamna anului 2012. [9] Anul N este anul în care începe aplicarea propunerii/inițiativei. [10] Pe baza unor costuri medii de 127 000 EUR pentru posturile de funcționari și agenți temporari din schema de personal. [11] AC = agent contractual; INT = personal pus la dispoziție de agenți de muncă temporară („Intérimaire"); JED = „Jeune Expert en Délégation” (expert tânăr în delegații); AL = agent local; END = expert național detașat; [12] Nu include subplafonul aferent liniei bugetare 05.010404. [13] Acesta va fi stabilit în programele de dezvoltare rurală care urmează să fie prezentate de statele membre. [14] În ceea ce privește resursele proprii tradiționale (taxe vamale, cotizațiile pentru zahăr), sumele indicate trebuie să fie sume nete, și anume sume brute după deducerea a 25 % pentru costurile de colectare.