Rasismul se prezintă sub diverse forme. Manifestările deschise de rasism individual și de discriminare rasială sunt cele mai evidente. De mult prea multe ori, originea rasială sau etnică este folosită ca motiv de discriminare – pandemia de COVID-19 și perioadele de după atacurile teroriste sunt doar cele mai recente cazuri în care s-a dat vina pe nedrept pe persoanele cu origine rasială sau etnică minoritară. Atât persoanele de origine asiatică și africană, cât și musulmanii, evreii și romii au avut de suferit de pe urma intoleranței. Alte forme de rasism și discriminare rasială, mai puțin explicite, precum cele bazate pe prejudecățile de care oamenii nu sunt conștienți, pot fi însă la fel de dăunătoare. Comportamentele rasiste și discriminatorii pot ajunge să fie înrădăcinate în instituțiile sociale, financiare și politice, având un impact asupra pârghiilor puterii și a elaborării politicilor. Acest rasism structural perpetuează barierele pe care le întâmpină cetățenii exclusiv din cauza originii lor rasiale sau etnice. În fiecare zi, persoanele afectate de rasism îi pot simți impactul asupra accesului lor la locuri de muncă, la asistență medicală, la locuințe, la finanțare sau la educație și pot fi victime ale unor cazuri de violență.

Conform respondenților, factorii care declanșau discriminarea atunci când doreau să închirieze sau să cumpere un apartament sau o casă erau numele (44 %), urmat de culoarea pielii sau aspectul fizic (40 %) și cetățenia (22 %). În ceea ce privește accesul la bunuri și servicii (administrație publică, transport public, magazine, restaurante etc.), romii (28 %) și persoanele de origine nord-africană (27 %) s-au confruntat cu nivelul de discriminare cel mai ridicat. Discriminarea rasială a fost mai puțin întâlnită în domeniul asistenței medicale (3 % în ultimul an), existând însă diferențe majore între diferitele grupuri: nivelul de discriminare cel mai ridicat a fost resimțit de romi (8 %), care au, de altfel, o speranță de viață mai scăzută în comparație cu populația generală. Conform datelor sondajelor, considerentele rasiale influențează, de asemenea, probabilitatea de a fi oprit de către poliție. Un procent de 14 % din persoanele intervievate au declarat că au fost oprite de poliție în ultimul an, 40 % din ele considerând că ultima dată când au fost oprite acest lucru a avut drept cauză originea lor etnică sau faptul că proveneau dintr-o familie de imigranți. În total, 3 % din respondenți au declarat că au fost victimele unor acte de violență rasială în ultimul an, iar 24 % au făcut obiectul unor acte de hărțuire rasială în aceeași perioadă. Aproape jumătate (47 %) dintre respondenții evrei erau îngrijorați că ar putea deveni victime ale unei insulte verbale sau ale unui act de hărțuire antisemită, în timp ce peste o treime (40 %) erau îngrijorați că ar putea fi atacați fizic în spațiile publice. Cu toate acestea, adesea violența și hărțuirea motivate de ură rămân neraportate. De exemplu, datele din sondajul FRA privind persoanele de origine africană arată faptul că aproape două treimi (64 %) din victimele violenței rasiale nu au raportat poliției sau oricărei alte organizații sau oricărui alt serviciu incidentul cel mai recent a cărui victimă au fost.

2.1.Combaterea rasismului și a discriminării rasiale prin intermediul legislației: revizuire și acțiune

În prezent, acțiunile de combatere a discriminării, a rasismului, a xenofobiei și a altor tipuri de intoleranță la nivel european se bazează pe un cadru juridic consacrat al UE. Acesta se întemeiază pe o serie de dispoziții ale tratatelor, precum și pe principiile generale ale nediscriminării și egalității, reafirmate, de asemenea, în Carta drepturilor fundamentale a UE.

Deși combaterea rasismului necesită acțiuni hotărâte în numeroase domenii, protecția oferită de lege este esențială. Instituirea unui sistem cuprinzător de protecție împotriva discriminării necesită, înainte de toate, asigurarea aplicării efective a cadrului juridic, pentru ca drepturile și obligațiile individuale să fie respectate în practică. Instituirea unui astfel de sistem necesită, de asemenea, asigurarea faptului că nu există lacune în privința acestei protecții. Evenimentele recente care au evidențiat tensiuni rasiale au generat preocupări cu privire la faptul că protecțiile juridice împotriva discriminării rasiale sau etnice nu ar fi puse în aplicare în mod eficace. Acest lucru este legat, de asemenea, de preocupări cu privire la relația dintre organismele de aplicare a legii și minorități (a se vedea secțiunea 2.2 de mai jos).

Comisia va efectua o evaluare amplă a cadrului juridic existent pentru a identifica modalități de îmbunătățire a punerii sale în aplicare și pentru a stabili dacă acesta mai este adecvat scopului și dacă există lacune care trebuie eliminate. Această evaluare se va baza pe rezultatele monitorizării continue a transpunerii și punerii în aplicare a legislației UE, în special pe cele ale dialogului periodic dintre Comisie și statele membre, precum și pe viitorul său raport privind punerea în aplicare a Directivei privind egalitatea rasială. Feedbackul părților interesate, în special din partea celor care reprezintă preocupările persoanelor afectate de rasism și discriminare rasială, va fi, de asemenea, esențial pentru a identifica ce trebuie schimbat pentru a maximiza amploarea și impactul acțiunii UE.

Directiva privind egalitatea rasială și organismele de promovare a egalității

Directiva privind egalitatea rasială conturează de peste două decenii protecția juridică împotriva discriminării pe motive de origine rasială sau etnică. Aceasta interzice discriminarea directă și indirectă pe motive de origine rasială sau etnică în domeniile încadrării în muncă și ocupării forței de muncă, educației, protecției sociale, inclusiv în domeniul asistenței medicale, avantajului social, precum și al accesului la bunuri și servicii aflate la dispoziția publicului și al furnizării acestora, inclusiv locuințe. În ultimii ani, Comisia a consolidat monitorizarea punerii sale în aplicare. S-a pus un accent deosebit pe discriminarea împotriva copiilor romi în educație. În 2021, Comisia va prezenta un raport privind aplicarea directivei, urmând ca până în 2022 să propună orice eventuale acte legislative necesare. Raportul va stabili ce învățăminte ar trebui desprinse din punerea în aplicare a directivei și va identifica eventualele lacune: unul dintre domeniile care va fi avut în vedere în mod specific în contextul eventualelor noi acte legislative este asigurarea respectării legii. Raportul va fi, de asemenea, o sursă de informații pentru acțiunea continuă de prioritizare a procedurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor care au un impact major.

Directiva prevede obligația tuturor statelor membre de a desemna un organism care să le ofere asistență independentă victimelor discriminării, să promoveze egalitatea, să efectueze sondaje independente și să emită rapoarte și recomandări independente. Aceste organisme de promovare a egalității sunt esențiale pentru asigurarea faptului că persoanele și grupurile care se confruntă cu discriminarea pot beneficia pe deplin de drepturile pe care le au: aceste organisme ar trebui să fie în măsură să își îndeplinească în mod eficace sarcinile care le revin în temeiul legislației UE. Cu toate acestea, dreptul UE lasă la latitudinea statelor membre competențele și funcționarea organismelor de promovare a egalității. Din acest motiv, există diferențe majore între organismele naționale de promovare a egalității, diferențe pe care Comisia a încercat să le atenueze în 2018 într-o recomandare privind standardele aplicabile organismelor de promovare a egalității. Rolul și independența organismelor de promovare a egalității și nevoia potențială de noi acte legislative de consolidare a rolului acestor organisme vor fi o temă importantă a raportului din 2021.

De asemenea, Comisia încurajează statele membre să permită litigiile strategice la nivel național, în conformitate cu Recomandarea Comisiei privind standardele aplicabile organismelor de promovare a egalității și cu normele lor procedurale naționale. Litigiile strategice sunt esențiale pentru creșterea gradului de sensibilizare a opiniei publice și pentru realizarea de progrese în ceea ce privește clarificarea și protecția drepturilor omului.

În prezent, în afară de domeniile ocupării forței de muncă și formării profesionale și vocaționale, legislația UE de combatere a discriminării se aplică numai în cazul discriminării bazate pe sex și origine rasială sau etnică. Nu există o abordare orizontală care să acopere toate motivele discriminării. Pentru a elimina lacunele în materie de protecție împotriva oricărei forme de discriminare, Comisia va continua să încurajeze progresele în direcția obținerea unanimității necesare în Consiliu pentru a adopta propunerea sa din 2008 cu privire la punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală .

Decizia-cadru privind combaterea rasismului și a xenofobiei și alte mijloace legale de combatere a rasismului

Decizia-cadru privind combaterea rasismului și a xenofobiei prin intermediul dreptului penal vizează asigurarea faptului că manifestările grave de rasism și xenofobie se pedepsesc cu sancțiuni penale efective, proporționale și disuasive în întreaga UE. Punerea în aplicare efectivă a acestui instrument este esențială pentru a se asigura faptul că discursurile de incitare la ură și infracțiunile motivate de ură primesc un răspuns penal eficace și că victimele infracțiunilor sunt recunoscute și beneficiază de o cale de atac eficace. Decizia­cadru este completată de Directiva privind drepturile victimelor, care, printre altele, urmărește să asigure faptul că victimelor infracțiunilor motivate de ură și ale discursurilor de incitare la ură li se face dreptate și li se acordă protecție și sprijin.

Din 2014, Comisia monitorizează transpunerea deciziei-cadru în sistemele juridice ale statelor membre ale UE. Există preocupări serioase cu privire la măsura în care codurile penale naționale incriminează în mod corect discursurile de incitare la ură și infracțiunile motivate de ură. Ca măsură prioritară, Comisia va depune eforturi ample pentru a asigura transpunerea și punerea în aplicare deplină și corectă a deciziei-cadru în întreaga UE, în special atunci când definiția discursului de incitare la ură sau incriminarea infracțiunilor motivate de ură nu sunt transpuse corect în legislația națională, și, în cazurile necesare, va lansa proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor.

Rasismul se manifestă și în mediul online. Directiva-cadru prevede obligația statelor membre de a incrimina incitarea publică la violență sau la ură pe motive de culoare a pielii, religie, descendență sau origine națională ori etnică, inclusiv atunci când incitarea are loc online. Cu toate acestea, discursurile ilegale de incitare la ură din mediul online continuă să se înmulțească, iar discursurile rasiste de incitare la ură au devenit o practică frecventă. În urmă cu patru ani, Comisia a lansat Codul de conduită privind combaterea discursului ilegal de incitare la ură din mediul online, platformele de informare tehnologică (IT) angajându-se în mod voluntar să examineze și, dacă este necesar, să elimine conținutul ilegal ce constă în discursuri de incitare la ură. Deși cea de a cincea evaluare a codului arată că s-au înregistrat progrese considerabile în ceea ce privește eliminarea din mediul online a discursurilor de incitare la ură , platformele trebuie să mai efectueze îmbunătățiri în ceea ce privește transparența și feedbackul către utilizatori. Comisia va continua să coopereze cu întreprinderile din domeniul IT și să extindă aceste eforturi la alte platforme de comunicare socială, inclusiv la cele utilizate în principal de copii și adolescenți, precum și să promoveze măsuri concrete de combatere a discursurilor de incitare la ură din mediul online și să încurajeze acceptarea diversității.

Următorul pas îl va constitui actul legislativ privind serviciile digitale, care va spori și armoniza responsabilitățile platformelor online și ale furnizorilor de servicii de informare și va consolida supravegherea în UE a politicilor referitoare la conținut ale platformelor . Printre opțiunile avute în vedere se numără instituirea de obligații de a implementa sisteme de notificare și de acțiune, precum și obligații de raportare și transparență care să le impună platformelor să furnizeze informații cu privire la măsurile pe care le iau în privința conținutului ilegal, inclusiv al discursurilor de incitare la ură. Acest act legislativ nu numai că ar promova politici de moderare a conținutului care să protejeze libertatea de exprimare online, dar ar oferi, de asemenea, un temei juridic pentru colectarea datelor privind amploarea și tipurile de discursuri de incitare la ură rasiste din mediul online, ajutând astfel societatea civilă și factorii de decizie să formuleze politici care să combată în mod eficace rasismul.

Sub egida Forumului UE pentru internet, Comisia colaborează cu statele membre și societățile care oferă servicii de internet cu privire la o listă de referință a simbolurilor și a grupărilor extremiste violente interzise care să fie utilizată în mod voluntar la stabilirea politicilor lor de moderare a conținutului. Aceasta urmează să fie prezentată la reuniunea ministerială dedicată Forumului UE pentru internet din decembrie 2020.

Directiva serviciilor mass-media audiovizuale prevede obligații de a-i proteja pe utilizatorii platformelor care oferă servicii mass-media audiovizuale și de partajare a materialelor video împotriva incitării la violență sau a urii, precum și împotriva comunicărilor comerciale audiovizuale discriminatorii. De asemenea, directiva menționată prevede obligația platformelor de partajare a materialelor video să ia măsuri adecvate pentru a-i proteja pe utilizatori împotriva conținutului rasist și xenofob.

Ar trebui subliniat faptul că orice măsură care limitează dreptul la libertatea de exprimare trebuie să respecte obligațiile prevăzute la articolele 11 și 52 din Carta drepturilor fundamentale, în cazurile aplicabile, și tradițiile constituționale ale statelor membre.