RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 8.12.2010 
SEC(2010) 1511 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI  
 
 
Document de înso țire pentru 
  
Propunerea de 
 
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI 
  
privind integritatea și transparen ța pieței energiei 
   
{COM(2010) 726 final} 
{SEC(2010) 1510 final}  
RO 2   RO Existența unor pre țuri fiabile formate pe pie țele angro lichide trimite un semnal important pe 
termen scurt pentru utilizarea optim ă a instala țiilor de produc ție a energiei și a unităților de 
consum. De asemenea, acestea ofer ă orientări pe termen lung atunci când sunt necesare 
investiții viitoare în infrastructurile energetice. Pre țurile fiabile ofer ă întreprinderilor încredere 
în propria capacitate de a reac ționa la schimb ările de pe pie țe. Acest aspect este vital, dat fiind 
că economia de mâine, caracterizat ă de niveluri reduse de carbon, va avea nevoie de 
vizibilitate pe termen lung pentru a putea finan ța importantele investi ții de capital în 
instalațiile de nou ă generație. Un ultim aspect, nu mai pu țin important, este faptul c ă piețele 
angro reprezint ă o valoare de referin ță fiabilă pentru pre țurile cu am ănuntul suportate de 
gospodării și de utilizatorii industriali și încurajeaz ă utilizarea eficient ă a energiei. 
Având în vedere c ă piețele de energie sunt esen țiale pentru bun ăstarea cet ățenilor europeni și 
pentru competitivitatea întreprinderilor di n Europa, este extrem de important ca cet ățenii, 
întreprinderile și autoritățile naționale să aibă încredere în integritatea pie țelor energiei. Dac ă 
nu este tratat în mod eficient, riscul unei practici comerciale incorecte submineaz ă încrederea 
publică, descurajeaz ă investițiile, crește volatilitatea pre țurilor energiei și poate determina 
majorarea pre țurilor energiei în general. Ca rezultat, competitivitatea altor sectoare și industrii 
mari consumatoare de energie se poate la rândul ei reduce.  
Reglement ările financiare la nivelul UE, și anume Directiva priv ind abuzul de pia ță, vizează 
doar parțial piețele de energie, dat fiind c ă se referă la piețele financiare. De și măsurile 
prevăzute de aceasta fac în prezent obiectul unei revizuiri, dat ă fiind natura sa general ă, 
directiva nu va aborda toate com portamentele abuzive specifice pie țelor energiei (cum ar fi 
reținerea strategic ă de active de produc ție). Legisla ția referitoare la pia ța internă a energiei nu 
stabilește standarde pentru a garanta integritatea acestor pie țe. Deși la nivelul statelor membre 
există alte norme, acestea au un domeniu de apli care limitat, referindu-se adesea la o singur ă 
platformă de tranzac ționare și la un singur stat membru. 
Pe scurt, normele care reglementeaz ă piețele energiei sunt insufi ciente pentru a asigura 
funcționarea stabil ă și ordonat ă a acestora. Pie țele nu pot fi supraveg heate în profunzime, 
astfel încât comportamentele abuzive specifice, cum ar fi cele transfrontaliere, cele care 
vizează mai multe m ărfuri și mai multe pie țe sunt dificil de detectat. Aceast ă concluzie a fost 
sprijinită de autorit ățile de reglementare sectoriale atunci când au transmis avizul lor 
Comisiei, precum și de cei care au r ăspuns consult ării lansate de Comisie. 
Obiectivele 
(1) Ar trebui s ă existe un cadru real și eficient care s ă garanteze buna func ționare a 
piețelor europene de tranzac ționare a energiei, astfel încât rezultatele acestora s ă nu fie 
denaturate de comportamente abuzive pe pia ță, ci să reflecte cu adev ărat principiile 
fundamentale ale acesteia. Aceast ă situație va oferi un nivel s porit de încredere din 
partea tuturor p ărților interesate, ceea ce va duce la o mai mare participare, mai mult ă 
activitate și o mai mare lichiditate, precum și la costuri reduse ale tranzac țiilor. 
(2) Normele trebuie s ă abordeze în mod eficient com portamentele abuzive specifice pie ței 
energiei. Ele trebuie s ă fie consecvente la nivel european pentru a le oferi operatorilor 
posibilitatea de a aplica acelea și standarde de conformitate și de a nu se confrunta cu 
norme și cerințe divergente atunci când desf ășoară tranzacții în state me mbre diferite. 
În plus, ele trebuie, de asemenea, s ă fie complete și să acopere toate tranzac țiile de 
interes. Acest lucru înseamn ă și că normele trebuie s ă fie compatibile cu legisla ția în 
vigoare în domeniul financia r. În acest scop, prezenta ini țiativă va introduce, în 
RO 3   RO domeniul pie țelor angro de energie, conceptele de utilizare abuziv ă a informa țiilor 
privilegiate și de manipulare a pie ței, consacrate de Directiv a privind abuzul de pia ță. 
Reglement ările detaliate vor fi îns ă specificate în actele delegate. 
(3) Pentru a se putea detecta com portamentele abuzive pe pia ță, piețele angro de energie 
trebuie să fie monitorizate periodic. În aces t scop, un observator eficient al pie ței ar 
trebui să poată avea acces în timp util la seturile de date complete și verificate cu 
privire la tranzac ții. Odată ce a fost detectat un co mportament abuziv pe pia ță, trebuie 
garantată respectarea normelor. În acest sc op, trebuie identificate autorit ățile 
competente de control care pot desf ășura anchete în mod eficient și care pot dovedi 
cazurile de abuz de pia ță apărute pe pie țele de energie. Acestor autorit ăți va trebui s ă li 
se confere competen țe efective de sanc ționare, pentru a descuraja eventualele 
comportamente abuzive ale participan ților la pia ță. În vederea solu ționării cazurilor 
complexe de abuz de pia ță care apar la nivel transfrontalier și care vizeaz ă mai multe 
mărfuri, trebuie instituit un mecanism adecvat care s ă asigure coordonarea între 
autoritățile de reglementare în domeniul financiar și cele din domeniul energetic. 
Opțiuni de politic ă 
Pe lângă scenariul men ținerii practicilor actuale, s-au avut în vedere șapte opțiuni cu 
următoarele caracteristici: 
Opțiunea 0: Men ținerea practicilor actuale  
În cadrul acestei op țiuni nu se ia nicio ini țiativă specific ă sectorului, autorit ățile de 
reglementare supraveghind doar unele p ărți ale tranzac țiilor de pe pia ță. Nu exist ă reguli de 
conduită pe piață convenite la nivelul UE care s ă poată fi aplicate consecvent în statele 
membre. Cadrele de supraveghere variaz ă de la un stat membru la altul și, deși autoritățile 
naționale de reglementare vor coopera tot mai mult în cadrul Agen ției pentru Cooperarea 
Autorităților de Reglementare din Dome niul Energiei (ACER), nu exist ă niciun proces stabilit 
pentru accesul și schimbul de date în scopul monitoriz ării pieței. Prin urmare, 
comportamentele abuzive care apar pe mai multe pie țe și care implic ă mai multe 
produse/m ărfuri interconectate sunt dificil – ca s ă nu spunem imposibil – de detectat. 
Lipsa unei ac țiuni la nivelul UE nu înseamn ă că n u  s e  v o r  l u a  m ăsuri la nivelul statelor 
membre. Legiuitorii na ționali au început deja s ă umple acest gol și au introdus m ăsuri 
naționale, printre care culeger ea de date privind tranzac țiile, monitorizarea de c ătre autorit ățile 
de reglementare și instituirea de mecanisme de raportare. De și lărgesc în mod evident 
domeniul de aplicare al supravegherii reglementare, aceste sisteme vor r ămâne inevitabil 
incomplete. Prin monitorizarea tranzac țiilor legate de un singur stat membru, r ămân 
neacoperite caracterul transna țional și tranzacțiile ce vizeaz ă mai multe m ărfuri de pe pie țele 
de tranzac ționare a energiei, iar unele manipul ări ale piețelor vor rămâne neidentificate. 
Opțiunea 1a – Norme definite la nivelul UE, monitorizare și controlul aplic ării la nivelul 
statelor membre  
Această opțiune prevede definirea la nivelul UE a unor norme referitoare la comportamentele 
abuzive pe pia ță. Piețele sunt monitorizate la nivelul st atelor membre, pe baza datelor de 
tranzacționare descentralizate raportate autorit ăților de reglementare competente. Autorit ățile 
naționale de reglementare și-ar asuma responsabilitatea pentru tranzac țiile cu livrare în (sau 
RO 4   RO legate de) statul membru în care au jurisdic ție1. Tranzac țiile sunt raportate fiec ărei autorit ăți 
de reglementare în mod separat de c ătre traderi sau p ărți terțe. Traderii și/sau brokerii ar 
raporta tranzac țiile angro cu energie autorit ății de reglementare din statul în care sunt stabili ți, 
indiferent de locul de livrare2. Detaliile tranzac țiilor care trebuie raportate și formatul datelor 
se definesc la nivelu l UE. Datele de tranzac ționare sunt stocate în m oduri diferite, în sisteme 
separate, de ținute de cele 27 de autorit ăți naționale de reglementare. Autorit ățile de 
reglementare utilizeaz ă un mecanism descentralizat de schimb de date, care le permite s ă 
monitorizeze toate tranzac țiile cu livrare în jurisdic ția lor și să asigure aplicarea de reguli 
adaptate de conduit ă pe piață. În cazul tranzac țiilor care vizeaz ă mai multe state membre (de 
exemplu contractele care acoper ă diferențele de pre ț în funcție de loc), ar trebui instituite 
norme corespunz ătoare și mecanisme de coordonare. Aceste norme și mecanisme ar defini și 
responsabilit ățile în privin ța controlului aplic ării și obligațiile de cooperare . Cooperarea în 
domeniul reglement ării poate fi sprijinit ă de un organism al UE (ACER, de exemplu).  
Opțiunea 1b – Norme definite la  nivelul UE, monitorizarea și controlul aplic ării la nivelul 
statelor membre, o agen ție a UE prelucreaz ă datele și monitorizeaz ă comportamentele abuzive 
care implic ă mai multe state membre și mai multe m ărfuri 
În cadrul acestei op țiuni, ca și în cadrul op țiunii 1a, normele privind comportamentele abuzive 
pe piață, obligațiile de raportare, formatul datelor și obligațiile de monitorizare și de control al 
aplicării se definesc la nivelul UE. Exist ă totuși două diferențe față de opțiunea 1a. 
În primul rând, de și autoritățile competente ale statelor membre continu ă să monitorizeze 
tranzacțiile pentru care î și asumă responsabilitatea, se introdu ce un nou nivel de monitorizare, 
la scara Uniunii Europene. Aceast ă funcție de monitorizare s-ar ax a pe detectarea abuzurilor 
de piață care implic ă mai multe state membre și mai multe m ărfuri. 
În al doilea rând, în loc s ă utilizeze un mecanism descentralizat de schimb de date, autorit ățile 
de reglementare transmit datele de tranzac ționare direct agen ției, care le sorteaz ă în funcție de 
locul de livrare. Datele sortate sunt trimise înapoi respectivei autorit ăți de reglementare 
competente. Agen ția UE păstrează o copie a tuturor datelor primite, ceea ce îi permite s ă 
monitorizeze abuzurile de pia ță menționate. 
Opțiunea 2 – Norme definite la nivelul UE, împ ărțirea obliga țiilor de monitorizare între o 
agenție UE unic ă și statele membre, controlul aplic ării la nivelul statelor membre  
Spre deosebire de op țiunea 1b, tranzac țiile sunt raportate agen ției UE. Nu se prevede 
raportarea direct ă către autorit ățile naționale de reglementare, îns ă acestea au acce s la datele 
deținute de organismul UE. Conform aceluia și proces ca cel descris la op țiunea 1b, agen ția 
UE sorteaz ă tranzacțiile și trimite seriile specifice de date autorit ăților de reglementare în 
cauză. Aceste autorit ăți ar putea astfel s ă monitorizeze tranzac țiile din jurisdic ția lor fără să se 
ocupe de colectarea datelor. 
Opțiunea 3 – Norme definite la nivelul UE, împ ărțirea obliga țiilor de monitorizare între 
ACER și statele membre, controlul aplic ării la nivelul statelor membre  
                                                 
1 În cazul în care un trader stabilit în țara A face o tranzac ție cu un trader stabilit în țara B referitoare la 
energia electric ă care trebuie livrat ă în țara C, autoritatea de reglementare din țara C își asumă 
responsabilitatea monitoriz ării.  
2 Dac ă un trader stabilit în țara A face tranzac ții cu livrare în (sau legate de) țările B, C și D, acesta ar 
trebui să raporteze aceste tranzac ții autorității de reglementare care are jurisdic ție în țara A. 
RO 5   RO Această opțiune este echivalent ă cu opțiunea 2, îns ă toate func țiile și competen țele 
organismului de la nivelul UE sunt preluate de ACER. 
Opțiunea 4 – Norme definite la nivelul UE, monitorizarea și controlul aplic ării efectuate de 
ACER sau de o agen ție UE unic ă în cazurile transfrontaliere  
Această opțiune este echivalent ă cu opțiunile 2 și 3, însă, în toate cazurile de comportament 
abuziv cu caracter transfronta lier detectate, ACER sau agen ția UE și-ar asuma 
responsabilitatea pent ru controlul aplic ării. Totuși această opțiune nu a fost analizat ă mai 
departe, deoarece Comisia nu are motive s ă creadă că, în cazul în care se detecteaz ă un 
comportament abuziv, statele membre nu ar fi capabile s ă aplice normele la fel de eficient ca 
agenția sau ca ACER. În conformitate  cu principiul subsidiarit ății, atunci când se detecteaz ă 
un abuz, autorit ățile naționale trebuie s ă ia măsuri de execu ție.  
Opțiunea 5 – Autoreglementarea pie țelor.  
Această opțiune porne ște de la premisa c ă autoritățile publice nu vor lua m ăsuri la nivelul UE 
sau al statelor membre nici în privin ța definirii normelor, nici a monitoriz ării. Se presupune c ă 
sectorul însu și va conveni asupra unor norme de integritate a pie ței. În cazul în care s-ar 
constata un comportament abuziv, tribunalele na ționale sau autorit ățile publice cu competen țe 
în domeniul supravegherii generale a pie ței ar putea s ă se implice în controlul aplic ării acestor 
norme. Nu se poate exclude posibilitatea ca, într-un fel sau altul, sectorul s ă convină asupra 
stabilirii unor norme privind comportamentele abuzive pe pia ță. Se estimeaz ă că 
monitorizarea și controlul aplic ării unor astfel de norme ar fi a priori  ineficient ă, deoarece 
participan ții la piață vor fi pu țin motiva ți să transfere date în vederea monitoriz ării de către 
alți participan ți la piață sau societ ăți private care nu au gradul de independen ță al autorit ăților 
publice. O monitorizare redus ă ar putea crea un regim ineficient de integritate a pie ței. Din 
aceste motive op țiunea 5 se elimin ă.  
Opțiunea 6 – Extinderea MAD (Nicio ac țiune specific ă sectorului)  
Extinderea legisla ției privind pia ța financiar ă astfel încât s ă acopere toate pie țele de energie 
pertinente ar include aceste pie țe în cadrul de reglementare al domeniului financiar. În pofida 
legăturilor strânse dintre pie țele energiei și unele pie țe financiare, includerea pie țelor fizice ale 
energiei și definirea interdic țiilor referitoare la comportament ele abuzive specifice domeniului 
energetic (de exemplu re ținerea activelor de produc ție, definirea informa țiilor privilegiate) în 
cadrul Directivei privind abuzul de pia ță nu sunt de dorit, acestea putând duce la fragmentarea 
caracterului general al directivei. Acest lu cru a fost recunoscut de CESR/ERGEG în 
recomandarea adresat ă Comisiei, în care se afirm ă: „O simpl ă extindere a domeniului de 
aplicare al normelor privind abuzul de pia ță … din Directiva priv ind abuzul de pia ță la 
produsele fizice nu este recomandat ă… [acest lucru] ar risca s ă conducă la o aplicare 
inadecvat ă a directivei în alte domenii”3. Având în vedere aceast ă recomandare ferm ă și 
domeniul de aplicare distinct al Directivei privind abuzul de pia ță, această opțiune nu a fost 
analizată mai în detaliu. 
Evaluarea op țiunilor 
În general, op țiunile 1-3 avute în vedere s-au doved it mai bune decât scenariul de statu quo, 
deoarece acestea pot, în propor ții diferite, s ă detecteze mai bine și să descurajeze 
                                                 
3 Recomandarea CESR ERGEG adresat ă Comisiei Europene – r ăspuns la întrebarea F.20 – Abuzul de 
piață. 
RO 6   RO comportamentele abuzive pe pia ță, precum și să reducă costurile suportate de societate. În 
același timp îns ă, toate aceste op țiuni presupun costuri ad ministrative mai mari. Fa ță de 
opțiunea 1a, op țiunile de politic ă 1b, 2 și 3 au marele avantaj de a permite detectarea cu mai 
mare ușurință a abuzurilor care vizeaz ă mai multe state și mai multe m ărfuri. Opțiunile 2 și 3 
sunt mai bune decât op țiunea 1b, deoarece au poten țialul de a spori eficien ța procesului global 
de monitorizare. Centralizarea direct ă a datelor ar simplifica și grăbi prelucrarea global ă a 
acestora prin reducerea num ărului de rute prin care sunt transmise. Acest lucru ar reduce și 
numărul de erori de transmisie și de prelucrare a datelor. 
Opțiunea 3 ar putea detecta și descuraja cel mai eficient  abuzurile specifice pie ței energiei 
datorită cunoștințelor de care dispune ACER  în domeniul reglement ării și specializ ării sale pe 
acest domeniu. Dat fiind c ă ACER este deja func țională, costurile administrative ale 
gestionării unui observator al pie ței atașat acestei agen ții ar fi mai mici decât în cazul op țiunii 
2, conform c ăreia ar fi necesar ă crearea unei noi agen ții. Prin urmare, op țiunea 3 este cea mai 
potrivită pentru atingerea obiectivelor identificate. De și beneficiile globale ale m ăsurilor 
propuse sunt dificil de cuantificat, acestea par s ă depășească net costul sarcin ii administrative 
pe care o genereaz ă. 
Alte aspecte 
Elaborarea unor norme specifice sectorului – forma juridic ă 
Având în vedere c ă Directiva privind abuzul de pia ță vizează deja platforme importante de 
tranzacționare a energiei, va trebui ca defini țiile comportamentelor abuzive de pe pie țele 
fizice ale energiei s ă interacționeze foarte bine cu aceast ă directivă. În măsura în care este 
posibil și din punct de vedere logic, normele ar trebui s ă se inspire din conc eptele pe care se 
bazează definițiile din directiva men ționată. Cu toate acestea, este foarte important ca un 
regim special conceput pentru pie țele energiei s ă țină seama de particularit ățile specifice 
acestor pie țe, în special de nivelul lor în alt de vulnerabilitate la varia țiile semnificative ale 
prețurilor ca urmare a unei re țineri a capacit ății economice sau fizice. 
Pentru a oferi flexibilitate și certitudine juridic ă, normele ar trebui elaborate sub form ă de 
orientări, în consultare cu participan ții la piață. Ulterior, acestor norm e li se poate conferi un 
caracter obligatoriu prin inte rmediul unor acte delegate adoptate de Comisie. Aceast ă sugestie 
a apărut în majoritatea r ăspunsurilor trimise de reprezentan ții sectorului. Abordarea este una 
inteligent ă pentru toate op țiunile care necesit ă norme la nivelul UE. Ea corespunde abord ării 
urmate de reglement ările din domeniul financiar în temeiul procesului Lamfalussy și, prin 
urmare, ar contribui la interac țiunea dintre reglementarea de tip financiar și cea specific ă 
sectorului. Atunci când o agen ție a UE este responsabil ă de monitorizare și de elaborarea unor 
orientări mai detaliate, cea mai potrivit ă formă de act de baz ă ar fi cea de regulament.  
Mărfurile vizate 
Piețele energiei electrice și gazelor sunt interconectate cu alte pie țe de mărfuri, în special cu 
piețele produselor energetice primare și cu piețele certificatelor de emisii din cadrul 
sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii (EU ETS). 
Cărbunele este un combustibil primar utilizat în produc ția de energie electric ă, iar prețul 
petrolului și al produselor pe troliere influen țează prețurile energiei electrice, deoarece 
constituie o valoare de referin ță în contractele de furnizare a gazelor pe termen lung. La 
tranzacțiile mondiale de pe aceste pie țe particip ă însă actori cu greutate, stabili ți în țări terțe. 
O monitorizare a pie ței izolată și realizată doar la nivelul UE ar fi incomplet ă, iar normele 
RO 7   RO privind comportamentele abuzive ar fi par țial inaplicabile. Participan ții la procesul de 
consultare au împ ărtășit aceeași opinie.  
În cazul certificatelor de emisii îns ă, situația este diferit ă. Tranzac țiile cu certifi cate de emisii 
în cadrul EU ETS au prin defini ție o sferă european ă. Odată cu introducerea acestui sistem, 
carbonul a devenit un element central al pie țelor energiei din Eur opa. Sectorul de produc ție a 
energiei electrice este cel mai ma re generator de emisii din UE, de ținând circa 40% din 
emisiile din cadrul EU ETS. Oferta de certificate de emisii are impact asupra tipului de combustibil ales de produc ători, de aici și cererea de diferi ți combustibili, la fel cum evolu ția 
prețului relativ al combustibililor influen țează repartizarea instala țiilor și, ca urmare, 
determină cererea de carbon. Cele dou ă piețe sunt deci interdependente. Ținând cont de aceste 
legături și de importan ța crescută a piețelor de tranzac ționare a carbonului, Comisia a decis s ă 
demareze o analiz ă în profunzime a modului optim în care se poate asigura integritatea 
acestor pie țe. Rezultatele acestei analize sunt a șteptate în 2011. 
Monitorizare și evaluare 
Evaluarea și monitorizarea continu ă
 a implement ării unui regim special conceput pentru a 
asigura integritatea pie țelor energetice vor trebui s ă acopere o serie de domenii, printre care 
adecvarea normelor privind abuzul de pia ță pe pie țele energiei, interac țiunea cu 
reglement ările pieței financiare, impactul asupra supravegherii pie ței la nivelul statelor 
membre și modul practic în care se realizeaz ă coordonarea controlului aplic ării, eficien ța 
monitoriz ării la nivelul UE și impactul real asupra participan ților la pia ță al raport ării 
tranzacțiilor. 
RO 8   RO Calendarul de monitorizare și evaluare prev ăzut este:  
După doi ani, ACER înainteaz ă Comisiei un raport cu privire la impactul noului regim asupra 
supravegherii pie ței la nivelul statelor membre, experien ța dobândit ă în urma cooper ării dintre 
autoritățile naționale, inclusiv în ceea ce prive ște controlul aplic ării, și impactul noilor 
dispoziții asupra participan ților la pia ță, mai ales în ceea ce prive ște raportarea tranzac țiilor. 
Pe baza raportului ACER, Comisia va evalua eficien ța monitoriz ării la nivelul UE. 
După cinci ani, ACER face o evaluare împreun ă cu autorit ățile de reglementare din domeniul 
financiar cu privire la interac țiunea dintre regimul de integritate special conceput pentru pia ța 
energiei și reglement ările financiare cu aplicabilitate mai vast ă, atât la nivelul UE, cât și la 
nivel național.  
Pe baza evalu ării comune efectuate de ACER și de autorit ățile de reglementare din domeniul 
financiar, Comisia ar trebui s ă revizuiasc ă ulterior eficien ța globală a acestui regim specific de 
integritate a pie ței.