[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 9.10.2007

COM(2007) 571 final

2007/0211 (CNS)

Propunere de

REGULAMENT AL CONSILIULUI

de înfiinţare a întreprinderii comune „Pile de combustie şi hidrogen”

(prezentată de Comisie) {SEC(2007) 1272}{SEC(2007) 1273}

EXPUNERE DE MOTIVE

CONTEXTUL PROPUNERII |

110 | Motivele şi obiectivele propunerii Iniţiativele tehnologice comune (ITC) au fost introduce în Al şaptelea program-cadru (denumit în continuare „PC7”)[1] ca o metodă de creare, la nivel european, a unor parteneriate între sectorul public şi cel privat în domeniul cercetării. ITC reflectă angajamentul ferm al UE de a coordona eforturile de cercetare, contribuind astfel la consolidarea Spaţiului European de Cercetare şi la îndeplinirea obiectivelor europene în domeniul competitivităţii. ITC sunt, în principal, rezultatul activităţii platformelor tehnologice europene (PTE). Într-un număr redus de cazuri, PTE au luat o amploare şi au atins un nivel atât de ridicat încât necesită mobilizarea unor mari investiţii publice şi private, precum şi importante resurse de cercetare pentru punerea în practică a elementelor esenţiale ale agendelor lor strategice de cercetare. ITC sunt propuse ca un mijloc eficient de a răspunde nevoilor acestor PTE. Programul specific „Cooperare”[2] identifică pilele de combustie şi hidrogenul ca unul dintre cele şase domenii în care o ITC ar fi deosebit de relevantă, alături de aeronautică şi transport aerian, medicamente inovatoare, sisteme informatice integrate, nanoelectronică şi GMES (Monitorizare Globală pentru Mediu şi Securitate). Întreprinderea comună „Pile de combustie şi hidrogen”, dezvoltată din Platforma tehnologică „Hidrogen şi pile de combustie”, contribuie la punerea în aplicare a Planului de acţiune pentru tehnologii de mediu (ETAP - Environmental Technologies Action Plan), astfel cum a fost prevăzut în Comunicarea COM(2004) 38, care include platforma tehnologică printre acţiunile prioritare ale ETAP. Pilele de combustie sunt sisteme de conversie a energiei foarte silenţioase şi deosebit de eficiente, capabile să permită o reducere substanţială a emisiilor de gaze cu efect de seră şi a poluanţilor. Pilele de combustie oferă flexibilitate mixului energetic, deoarece pot funcţiona cu hidrogen şi alte tipuri de combustibili precum gazele naturale, etanolul şi metanolul. Pilele de combustie pe bază de hidrogen sunt convertoare de energie esenţialmente nepoluante, deoarece singurul produs rezidual pe care îl elimină sunt vaporii. Celelalte tipuri de pile de combustie care funcţionează pe bază de gaze naturale sau de alţi combustibili fosili reduc, de asemenea, emisiile, deoarece, datorită randamentului lor sporit, consumă mai puţin combustibil. Introducerea hidrogenului ca purtător de energie de mare flexibilitate poate conferi o mai bună securitate energetică şi poate contribui la stabilizarea preţurilor la energie, ca urmare a faptului că poate fi produs din orice sursă de energie primară, contribuind totodată la diversificarea mixului energetic din domeniul transporturilor, care, în prezent, depinde în proporţie de 98% de petrol. Hidrogenul poate alimenta pilele de combustie sau poate fi ars pentru a produce căldură sau pentru a pune în mişcare turbine sau motoare cu ardere internă pentru a produce energie mecanică sau electrică. De asemenea, hidrogenul poate fi utilizat şi ca modalitate de stocare a energiei. De exemplu, atunci când producţia de energie electrică din surse regenerabile este mai mare decât cererea, surplusul de energie ar putea fi utilizat pentru a produce hidrogen prin electroliză, facilitând astfel integrarea pe piaţă a energiei electrice din surse regenerabile. Cu toate că UE a investit deja importante fonduri publice în activităţile de cercetare în domeniul pilelor de combustie şi al hidrogenului, care sunt deja incluse în agenda de cercetare „energie şi transport” a PC7 ca element important al strategiei de cercetare, dezvoltare tehnologică şi activităţi demonstrative (CDT&D), este puţin probabil ca aceste tehnologii să devină disponibile pe piaţă atât de repede pe cât s-ar dori. Există riscul ca dezvoltarea industrială a pilelor de combustie şi a hidrogenului să stagneze şi să rămână cu mult în urma concurenţilor la nivel mondial. Printre factorii care contribuie la această problemă se numără: activităţile de cercetare necesare sunt deseori atât de complexe, încât nicio societate comercială sau instituţie publică de cercetare nu le poate întreprinde de una singură; lipsa unui acord asupra unui plan de buget pe termen lung şi a unor obiective tehnice şi comerciale strategice care să încurajeze sectorul privat şi comunitatea ştiinţifică să dedice mai mult din propriile resurse în acest scop; utilizarea neadecvată a fondurilor disponibile, fapt care conduce la existenţa unor lacune şi suprapuneri în acoperirea tematică a activităţilor de cercetare; un volum insuficient de fonduri pentru un program integrat, pornind de la cercetarea fundamentală şi până la activităţile demonstrative la scară largă, la nivelul Uniunii Europene; sectorul european al pilelor de combustie este dispersat între diferite ţări şi domenii de activitate (universităţi, întreprinderi industriale noi, IMM-uri de înaltă tehnologie), fapt care limitează schimbul de cunoştinţe şi experienţă, precum şi punerea lor în comun; progresele tehnice sunt necesare în vederea ameliorării eficacităţii, a materialelor, a fiabilităţii şi a durabilităţii, precum şi în vederea reducerii costurilor de sistem pentru a putea răspunde aşteptărilor potenţialilor clienţi. În lipsa unui program specific şi coerent de activităţi de cercetare, dezvoltare tehnologică şi demonstrative (CDT&D) care să poată atrage fonduri europene atât din surse publice, cât şi din surse private, eforturile de eliminare a obstacolelor cu care se confruntă cercetarea şi încercările de a realiza progrese tehnologice semnificative vor continua în mod nestructurat şi dispersat. O iniţiativă tehnologică comună publică-privată, pusă în aplicare prin intermediul unei întreprinderi comune înfiinţate în temeiul articolului 171 din Tratatul de instituire a Comunităţii Europene, le-ar permite marilor societăţi comerciale şi întreprinderilor mici şi mijlocii de pe întreg teritoriul UE, inclusiv din noile state membre, să colaboreze atât între ele, cât şi cu alte părţi interesate, în vederea îndeplinirii următoarelor obiective comune: să contribuie la pătrunderea pe piaţă a tehnologiilor pilelor de combustie şi hidrogenului, permiţându-le astfel forţelor comerciale ale pieţei să genereze beneficii publice substanţiale; să aducă Europa în avangarda mondială a tehnologiilor pilelor de combustie şi hidrogenului; să atingă masa critică a activităţilor de cercetare necesară pentru a da suficientă încredere industriei, investitorilor publici şi privaţi, factorilor de decizie şi altor părţi interesate pentru a se implica într-un program pe termen lung; să impulsioneze noi investiţii industriale, naţionale şi regionale în CDT&D; să construiască Spaţiul European de Cercetare în strânsă cooperare cu activităţile de cercetare întreprinse la nivel naţional şi regional, respectând totodată principiul subsidiarităţii; să integreze activităţile de cercetare, dezvoltare şi demonstrative, să îşi îndrepte eforturile în spre atingerea durabilităţii pe termen lung, îndeplinirii obiectivelor de competitivitate industrială în materie de costuri, eficacitate şi viabilitate şi depăşirea principalelor dificultăţi tehnologice; să stimuleze inovaţia şi apariţia unor noi lanţuri ale valorii care să includă IMM-urile; să faciliteze interacţiunea dintre industrie, universităţi şi centre de cercetare în domeniul cercetării fundamentale; să încurajeze participarea noilor state membre şi a ţărilor candidate; să întreprindă activităţi ample de cercetare atât socială, cât şi tehnică şi economică, pentru a evalua şi a monitoriza progresele tehnologice şi obstacolele de altă natură decât tehnologică întâmpinate la intrarea pe piaţă; să întreprindă activităţi de cercetare pentru a sprijini elaborarea unor reglementări şi standarde noi şi revizuirea celor existente, în scopul de a elimina obstacolele artificiale care fac dificil accesul pe piaţă şi de a susţine interschimbabilitatea, interoperabilitatea, comerţul transfrontalier cu hidrogen şi pieţele de export, garantând totodată o funcţionare sigură şi fără să inhibe inovaţia; să ofere publicului larg informaţii fiabile cu privire la siguranţa utilizării hidrogenului şi la avantajele pe care noile tehnologii le pot avea pentru mediu, siguranţa aprovizionării, costurile energetice şi ocuparea forţei de muncă. Context general Energia este fundamentală pentru societatea modernă şi dezvoltarea durabilă. Orice pană de energie sau nesiguranţă în această privinţă ar avea grave implicaţii pentru persoane, colectivităţi şi întreprinderi, atât pe moment cât şi în previziunile pe viitor. Problemele recente şi incertitudinile cu privire la aprovizionarea în viitor cu petrol şi gaze, precum şi volatilitatea preţurilor cauzată de această situaţie conduc la încetinirea creşterii economice, la creşterea inflaţiei şi a ratei şomajului şi la deprecierea valorii imobilizărilor financiare sau de altă natură. Resursele de petrol şi de gaze sunt pe cale de a se epuiza şi, în opinia anumitor experţi, în curând se va atinge nivelul maxim de producţie[3]. Cert este că resursele rămase sunt din ce în ce mai concentrate într-un număr mic de ţări la care accesul este limitat din motive politice, iar siguranţa aprovizionării va deveni o problemă importantă pentru majoritatea ţărilor industrializate, în special pentru UE. În contextul unor pieţe mondiale ale transporturilor şi energiei deosebit de competitive şi din ce în ce mai integrate, cererea de energie înregistrează o creştere rapidă în ţările mari cu economii emergente. Întregul glob se confruntă cu importanta problemă a schimbărilor climatice, cu niveluri din ce în ce mai ridicate de emisii de gaze cu efect de seră. Există multe incertitudini, dar, în opinia generală a oamenilor de ştiinţă, este necesară o reducere semnificativă imediată a emisiilor de gaze cu efect de seră, reducere care trebuie menţinută pe o perioadă îndelungată de timp[4]. Structura actuală a industriilor pilelor de combustie şi hidrogenului din Europa este nesatisfăcătoare şi există incertitudini cu privire la capacitatea sa de a se adapta la schimbări. Cu toate că UE dispune de o serie de mijloace de cercetare la standarde mondiale şi, de exemplu, este lider mondial în materie de pile de combustie pentru submarinele mari şi de membrane pentru pile de combustie, industria este în general imatură, iar procesele de producţie la scară mare şi mobilizarea infrastructurilor pentru serviciile de alimentare cu combustibili şi serviciile de asistenţă, care să beneficieze de personal format, nu sunt încă disponibile. Industria mondială a pilelor de combustie este formată din întreprinderi de dimensiuni foarte mari şi din IMM-uri foarte mici, deosebit de inovatoare. Europa numără multe astfel de IMM-uri şi este esenţial ca potenţialul lor de inovare să fie utilizat, deoarece aceste întreprinderi pot deveni viitoarea coloană vertebrală a unui lanţ comunitar de aprovizionare cu componente. Industria pilelor de combustie este strâns legată de cea a hidrogenului, dar ele nu sunt total interdependente. Natura şi nivelul concurenţei din cele două industrii sunt deosebit de complexe. Utilizarea unor mari volume de hidrogen în industriile de prelucrare este tradiţională şi bine stabilită, iar întreprinderile industriale au în faţă perspectiva deschiderii unor noi pieţe în domeniul energiei şi al transporturilor prin adoptarea la scară largă a tehnologiilor pilelor de combustie şi hidrogenului, pe de o parte, şi a motoarelor cu ardere pe bază de hidrogen, de pe altă parte. În acelaşi timp, producătorii de pile de combustie, care sunt în general în faza de demarare, nu se bazează încă în totalitate pe hidrogen, deoarece anumite pile de combustie pot funcţiona pe bază de combustibili alternativi, inclusiv gaze naturale, metanol şi etanol. Noii intraţi pe piaţă care utilizează tehnologia pilelor de combustie şi a hidrogenului se confruntă cu obstacole la intrarea pe piaţă ridicate de actorii care au mari interese economice în industrii şi infrastructuri fizice care ar fi ameninţate de o modificare a mixului energetic. Accesul pe piaţă devine cu atât mai dificil din cauza faptului că nu există un mecanism de stabilire a preţurilor care să recompenseze internalizarea externalităţilor[5] (de exemplu valoarea carbonului), din cauza investiţiilor necesare pe termen lung pentru trecerea la o nouă generaţie de produse şi construirea infrastructurilor necesare pentru pilele de combustie şi hidrogen, precum şi din cauza dificultăţilor de adoptare a unor reglementări, coduri şi standarde comune pentru a facilita dezvoltarea pieţei mondiale. Este necesară o strategie integrată pentru maximizarea avantajelor pe care le pot aduce tehnologiile de tranziţie în materie de pile de combustie pe bază de gaze naturale, biogaz, metanol şi etanol, pe cât posibil în combinaţie cu captarea şi depozitarea pe parcurs a carbonului (CCS) şi exploatarea pieţelor strategice de nişă specializate într-un cadru planificat şi optimizat, pentru a evita perturbările economice. În 2005, cifra anuală de afaceri a industriei mondiale a pilelor de combustie s-a ridicat la aproximativ 300 milioane EUR, Americii de Nord revenindu-i o cotă de piaţă de 52%, Japoniei 14%, Europei 12%, iar restului lumii o cotă de 22%. Numărul întreprinderilor europene care îşi dedică activitatea dezvoltării de tehnologii proprii de fabricare a ansamblurilor de pile de combustie şi a componentelor pentru acestea – în special pentru transportul rutier – este relativ mic în comparaţie cu cel din America de Nord şi Japonia. Investiţiile private în activităţile de CDT&D sunt estimate la aproximativ 700 milioane EUR pe an, dintre care 78% se regăsesc în America de Nord şi numai 10% în Europa. Industria europeană are nevoie de mai multe stimulente pentru a investi în aceste tehnologii şi pentru a deveni mai competitivă. Principalii concurenţi desfăşoară programe ambiţioase de cercetare şi dezvoltare integrată, destinate să introducă noi produse pe piaţă şi să stabilească standarde de facto pe care ultimii sosiţi vor fi obligaţi să le respecte. Un studiu al CE[6] estimează că UE este cu cinci ani în urma Japoniei şi Americii de Nord în ceea ce priveşte activităţile demonstrative cu vehicule puse în mişcare cu ajutorul pilelor de combustie. Programele americane şi japoneze sunt gestionate în mod strategic, în strânsă cooperare cu industriile implicate. În urma unor ample consultări cu principalele părţi interesate, Departamentul pentru Energie al SUA a elaborat un program intitulat „Hydrogen Posture Plan”[7]. În Japonia, Ministerul Economiei, Comerţului şi Industriei (MECI) asigură un sprijin specific cercetării fundamentale. În afară de aceasta, Japonia sprijină un ambiţios program demonstrativ în domeniul sistemelor de pile de combustie pentru cogenerare de căldură şi electricitate (CHP) în gospodării, dezvoltarea infrastructurii de distribuţie a hidrogenului şi testarea unei game variate de opţiuni de producţie a hidrogenului în cadrul iniţiativei sale „Fuel Cell Commercialisation Conference of Japan” (FCCJ)[8]. Atât programul american, cât şi cel japonez dispun, astfel, de procese bine stabilite de gestionare a activităţilor de cercetare şi de validare a tehnologiilor, metode care sunt dificil de aplicat în mediul actual de cercetare din UE, dispersat între diferite ţări. Întreprinderea comună ar aduce UE pe picior de egalitate prin crearea unei singure entităţi cu personalitate juridică, care să fie responsabilă cu gestionarea tuturor fondurilor ITC alocate de sectorul public şi privat prin contracte de CDT&D destinate să dezvolte tehnologiile-cheie în materie de pile de combustie şi hidrogen. Dispoziţiile în vigoare în domeniul propunerii Nu există dispoziţii în vigoare în domeniul prezentei propuneri. |

Coerenţa cu celelalte politici şi obiective ale Uniunii În prezent, Comisia Europeană elaborează, ca una dintre iniţiativele lansate în ianuarie 2007 în cadrul comunicării intitulate „O politică energetică pentru Europa”[9], un Plan european strategic privind tehnologia din domeniul energetic (Planul SET)[10], destinat să ghideze evoluţia inovaţiei tehnologiilor energetice în decursul următoarelor decenii, să obţină tehnologii eficiente, cu un nivel scăzut de emisii de carbon, inclusiv pilele de combustie şi hidrogenul, şi să conducă la crearea unui sistem energetic mai durabil. În mai 2007, Parlamentul European a adoptat o declaraţie scrisă[11] în care cerea instituţiilor europene să sprijine tehnologiile pilelor de combustie şi hidrogenului în aplicaţii mobile, staţionare şi în transport prin intermediul unui parteneriat cu regiunile şi oraşele implicate, cu IMM-urile şi cu organizaţiile societăţii civile. Regulamentul propus este conform cu politicile comunitare în domeniul cercetării. De asemenea, este conform cu Strategia de la Lisabona revizuită [12] şi cu obiectivele de la Barcelona care prevăd ca UE să investească, până în 2010, un procent de 3% din PIB-ul său în cercetare şi dezvoltare. Al şaptelea program-cadru (2007-2013), denumit în continuare „PC7”), joacă un rol important în realizarea acestor obiective la nivel european. PC7 reflectă totodată opinia comună că Europa trebuie să îşi dubleze eforturile de a spori randamentul investiţiilor în CDT&D în vederea creării tuturor condiţiilor necesare pentru a deveni o economie competitivă şi dinamică bazată pe cunoaştere. Iniţiativa propusă face parte dintr-o strategie comunitară ambiţioasă şi vastă, care este destinată să reducă lacunele în domeniul inovării şi care include propunerea de creare a unui Institut european pentru tehnologie. |

CONSULTAREA PăRţILOR INTERESATE şI EVALUAREA IMPACTULUI |

Consultarea părţilor interesate şi utilizarea expertizei |

211 | În cadrul pregătirii propunerii sale de elaborare a iniţiativelor tehnologice comune, Comisia a ţinut seama de opiniile numeroaselor părţi interesate din comunitatea ştiinţifică şi industrie, opinii exprimate în cadrul unei ample consultări la care au participat statele membre şi Parlamentul European. De asemenea, Comisia a consultat Platforma tehnologică europeană „Hidrogen şi pile de combustie” (HPC)[13], care a elaborat Agenda strategică de cercetare, Strategia de utilizare şi Planul de punere în aplicare 2006, care constituie principalul document de referinţă şi care prezintă obiectivele tehnice şi comerciale „Snapshot 2020” pentru tehnologia pilelor de combustie şi a hidrogenului. Planul de punere în aplicare stabileşte priorităţile unui program vast şi integrat de CDT&D, precum şi calendarul şi alocările bugetare recomandate pentru o perioadă de şapte ani pentru a accelera comercializarea noilor tehnologii. Grupul oglindă format din reprezentanţii statelor membre care participă la platforma HPC a fost, de asemenea, consultat în toate etapele procesului. În afară de organismele HPC, informaţiile au fost diseminate la scară largă şi prin intermediul site-ului şi buletinului informativ al HPC, permiţându-le astfel tuturor părţilor interesate să contribuie la dezbatere. Printre părţile interesate s-au numărat OEM (Original Equipment Manufacturers), societăţi comerciale de echipamente pentru pile de combustie şi alte forme de energie, inclusiv numeroase IMM-uri[14], societăţi comerciale de servicii publice, societăţi comerciale de gaze industriale, societăţi comerciale de energie, universităţi şi centre de cercetare. La procesul de consultare, care a durat trei ani, au participat mai multe sute de părţi interesate; procesul a constat în consultarea publicului, prin intermediul internetului, cu privire la documentele platformei menţionate anterior, în contribuţii ale proiectelor comunitare de cercetare şi în studii cu privire la impactul socioeconomic şi ecologic al tehnologiei hidrogenului şi a pilelor de combustie, precum şi cu privire la fezabilitatea economică a mobilizării acestora. De asemenea, Comisia a organizat patru mari conferinţe (trei adunări generale şi Technical Review Days), precum şi ateliere de lucru pentru regiuni şi pentru comunitatea ştiinţifică. Pentru finalizarea evaluării impactului s-a apelat la un grup de evaluare colegială format din patru experţi independenţi recunoscuţi pe plan internaţional[15]. |

230 | Evaluarea impactului Prezenta propunere de regulament al Consiliului a făcut obiectul unei evaluări a impactului de către Comisie, care a efectuat o analiză comparativă între impactul potenţial al punerii în aplicare a unei ITC şi cel al altor opţiuni, în special alternativa continuării practicilor curente (PC7 şi alte acţiuni naţionale şi regionale). Conform concluziilor sale, iniţiativa tehnologică comună prezintă o serie de avantaje evidente în comparaţie cu alternativa continuării practicilor curente: accelerarea pătrunderii pe piaţă cu 2 până la 5 ani; nu este nevoie să se sublinieze importanţa faptului de a fi primul pe o piaţă nouă: investiţiile cumulate sunt mai mici, pragul de rentabilitate este atins mai rapid, iar competitivitatea primilor intraţi pe piaţă, dintre care mulţi ar putea fi IMM-uri, este consolidată; existenţa unui angajament pe termen lung şi a unui buget clar sporeşte încrederea investitorilor publici şi privaţi; adiţionalitate: datorită principiului cofinanţării, se vor obţine cel puţin cu 600 milioane EUR mai mult decât prin alternativa continuării practicilor curente, ceea ce presupune aproape de două ori şi jumătate mai multe investiţii private în cercetare; obţinerea unor beneficii timpurii corespunzătoare în ceea ce priveşte sporirea eficienţei energetice şi a siguranţei aprovizionării şi reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră şi a poluării. În comparaţie cu alternativa continuării practicilor actuale, o creştere a cheltuielilor de CDT&D introdusă prin ITC ar putea conduce la reducerea timpului necesar pentru a atinge pragul de rentabilitate cu 2 până la 5 ani, precum şi la reducerea costurilor cumulate cu aproximativ 20-30%. Efectele pozitive asupra competitivităţii UE pe termen scurt, mediu şi lung ar putea fi însoţite, după cum indică simulările efectuate, de o serie de beneficii publice în valoare de zeci de miliarde de euro, sub forma unei reduceri a emisiilor de gaze cu efect de seră şi a poluării, precum şi sub forma ameliorării siguranţei aprovizionării cu energie, a unui sistem de transport mai durabil, a unei eficienţe sporite şi a unei producţii şi utilizări finale a energie mai curate în perioada 2025-2050. |

CADRUL JURIDIC ALE PROPUNERII |

305 | Rezumatul acţiunii propuse Propunerea constă într-un regulament al Consiliului de înfiinţare a întreprinderii comune „Pile de combustie şi hidrogen”. |

310 | Temei juridic Temeiul juridic al propunerii este articolul 171 din Tratatul de instituire a Comunităţii Europene. |

320 | Subsidiaritate şi proporţionalitate Principiul subsidiarităţii se aplică, deoarece propunerea nu este de competenţa exclusivă a Comunităţii. Obiectivele propunerii nu pot fi realizate în mod suficient de către statele membre deoarece amploarea demersului depăşeşte capacitatea oricărui stat membru de a acţiona în mod independent. Regruparea şi coordonarea, la nivelul UE, a eforturilor de cercetare şi dezvoltare prezintă mai multe şanse de reuşită, ţinând seama de caracterul transnaţional al infrastructurii şi al tehnologiilor care urmează să fie dezvoltate, precum şi de necesitatea de a obţine un volum suficient de resurse. Intervenţia Comunităţii Europene va contribui la raţionalizarea programelor de cercetare şi va asigura interoperabilitatea sistemelor dezvoltate nu numai printr-o cercetare prenormativă comună care să sprijine elaborarea de standarde, ci şi printr-o standardizare de facto, care se va dezvolta din strânsa cooperare în materie de cercetare şi din proiectele demonstrative transnaţionale. Standardizarea va conduce la deschiderea unei pieţe mai largi şi va stimula concurenţa. Sfera de aplicare a propunerii ar trebui să încurajeze statele membre să continue elaborarea unor iniţiative suplimentare la nivel naţional, în spiritul consolidării Spaţiului European de Cercetare – fără îndoială, intenţia ITC este de a încuraja aceste programe naţionale şi regionale să profite la maximum de eforturile comune depuse. În conformitate cu principiul proporţionalităţii, dispoziţiile prezentului regulament nu depăşesc acţiunile necesare pentru îndeplinirea obiectivelor sale. |

Alegerea instrumentului |

341 | Instrument propus: regulament. Alte mijloace nu ar fi adecvate din următorul motiv: Pentru crearea unei întreprinderi la care să participe Comunitatea este necesar un regulament al Consiliului. |

IMPLICAţII BUGETARE |

401 | „Fişa financiară legislativă” anexată la prezenta propunere de regulament prevede implicaţiile bugetare şi resursele umane şi administrative necesare şi prezintă cifre orientative pentru perioada 2007-2013. Bugetul CE, care totalizează 470 milioane EUR, va proveni din următoarele linii bugetare ale programului specific „Cooperare” de punere în aplicare a PC7: Energie; Nanoştiinţe, nanotehnologii, materiale şi noi tehnologii de producţie; Transport (inclusiv aeronautică); Mediu (inclusiv schimbări climatice) ale DG RTD; Transport a DG TREN. Cheltuielile administrative ale întreprinderii comune „Pile de combustie şi hidrogen” (denumită în continuare „PCH”) vor fi suportate în părţi egale, încă de la început, de CE şi de gruparea industrială (GI). În cazul constituirii unei grupări ştiinţifice care doreşte să participe la întreprinderea comună PCH, respectiva grupare ştiinţifică dispune de un singur loc în Consiliul director şi contribuie în proporţie de 1/12 din cheltuielile administrative. Activităţile de cercetare sunt finanţate în comun de CE, gruparea industrială şi universităţile, centrele publice de cercetare etc. participante; în cadrul proiectelor, contribuţia CE se plăteşte în numerar, iar contribuţia participanţilor în natură. |

INFORMAţII SUPLIMENTARE |

510 | Perioadă de tranziţie |

511 | Programul de lucru 2007 prevede o acţiune de coordonare şi sprijin care va constitui o „punte” de legătură între pregătirile detaliate ale ITC în decursul perioadei 2007-2008. |

Evaluare |

CE va prezenta un raport anual cu privire la progresele înregistrate de întreprinderea comună PCH. De asemenea, CE va realiza o evaluare intermediară şi o evaluare finală la expirarea ITC. Descărcarea de gestiune pentru execuţia bugetului întreprinderii comune PCH va fi acordată de către Parlamentul European, la recomandarea Consiliului şi ţinând seama de caracteristicile ITC ca parteneriat între sectorul public şi cel privat. Clauza de reexaminare/revizuire/caducitate Propunerea conţine o clauză de reexaminare. Propunerea include o clauză de caducitate. |

1. 2007/0211 (CNS)

Propunere de

REGULAMENT AL CONSILIULUI

de înfiinţare a întreprinderii comune „Pile de combustie şi hidrogen” (Text cu relevanţă pentru SEE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunităţii Europene, în special articolul 171,

având în vedere propunerea Comisiei[16],

având în vedere avizul Parlamentului European[17],

având în vedere avizul Comitetului Economic şi Social European[18],

întrucât:

(1) Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind Al şaptelea program-cadru al Comunităţii Europene pentru activităţi de cercetare, de dezvoltare tehnologică şi demonstrative (2007-2013)[19], (denumit în continuare „Al şaptelea program-cadru”), prevede o contribuţie a Comunităţii la stabilirea de parteneriate pe termen lung între sectorul public şi cel privat sub formă de iniţiative tehnologice comune (denumite în continuare „ITC”) care să fie puse în aplicare de întreprinderi comune în sensul articolului 171 din Tratat. Aceste ITC au fost elaborate ca rezultat al activităţii platformelor tehnologice europene (denumite în continuare „PTE”), deja instituite în cadrul celui de-al şaselea Program-cadru, şi acoperă anumite aspecte ale cercetării în domeniul fiecăreia. Ele trebuie să combine investiţiile sectorului privat şi fondurile publice europene, inclusiv finanţarea din Al şaptelea program-cadru.

(2) Decizia nr. 971/2006/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific „Cooperare” de punere în aplicare a celui de-al Şaptelea program-cadru al Comunităţii Europene pentru activităţi de cercetare, de dezvoltare tehnologică şi demonstrative (2007-2013)[20] subliniază necesitatea unor parteneriate paneuropene ambiţioase între sectorul public şi cel privat pentru accelerarea dezvoltării de tehnologii fundamentale prin intermediul unor acţiuni ample de cercetare la nivel comunitar, inclusiv, în special, prin ITC.

(3) Strategia de la Lisabona pentru creştere şi ocupare a forţei de muncă subliniază necesitatea dezvoltării unor condiţii favorabile investiţiilor în domeniul cunoaşterii şi inovării din Comunitate, pentru a stimula competitivitatea, creşterea economică şi ocuparea forţei de muncă.

(4) În concluziile sale din 3 martie 2003, din 22 septembrie 2003 şi din 24 septembrie 2004, Consiliul a subliniat importanţa dezvoltării viitoare a acţiunilor în cadrul planului de acţiune 3% pentru cercetare şi politica în domeniul inovării[21], inclusiv importanţa dezvoltării unor noi iniţiative destinate să intensifice cooperarea dintre industrie şi sectorul privat în finanţarea cercetării în scopul consolidării legăturilor transnaţionale dintre sectorul public şi cel privat.

(5) În noiembrie 2003, Consiliul European a adoptat o Iniţiativă europeană pentru creştere economică, detaliată într-o comunicare a Comisiei[22]. Această iniţiativă include, în programul Quick-start , proiectul Economia hidrogenului , care are un buget total de 2,8 miliarde EUR pentru perioada 2004-2015 şi care ar putea beneficia de finanţare în cadrul programelor-cadru de CDT&D şi al fondurilor structurale.

(6) În mai 2003, Grupul la nivel înalt pentru hidrogen şi pile de combustie a prezentat un raport recapitulativ intitulat Hydrogen Energy and Fuel Cells – a vision for the future (Energia pe bază de hidrogen şi pilele de combustie – o viziune pentru viitor), în care recomanda, inter alia , crearea unui parteneriat în domeniul tehnologiilor pilelor de combustie şi hidrogenului, creşterea substanţială a bugetului alocat activităţilor de CDT&D, precum şi elaborarea unui program pilot şi de demonstraţie în vederea extinderii exerciţiilor de validare a tehnologiei până la dezvoltarea pieţei.

(7) În decembrie 2003, Comisia a facilitat crearea Platformei tehnologice europene „Hidrogen şi pile de combustie”, reunind toate părţile interesate într-un efort comun de concretizare a viziunii prezentate de grupul la nivel înalt. În martie 2005, respectiva Platformă tehnologică a adoptat o agendă strategică de cercetare şi o strategie de utilizare, destinate să accelereze dezvoltarea şi introducerea pe piaţa comunitară a tehnologiilor pilelor de combustie şi hidrogenului.

(8) Provocările de natură tehnologică cu care se confruntă domeniul pilelor de combustie şi al hidrogenului este de o mare complexitate şi amploare, iar competenţele tehnice sunt deosebit de dispersate. Prin urmare, pentru a atinge o masă critică în ceea ce priveşte amploarea activităţilor, excelenţa şi potenţialul de inovare, această provocare trebuie abordată în mod focalizat şi coerent, la nivelul UE. Această situaţie şi potenţiala sa contribuţie la politicile comunitare, în special în materie de energie, mediu, transport, dezvoltare durabilă şi creştere economică, impune o abordare la nivelul unei ITC în acest sector.

(9) ITC privind pilele de combustie şi hidrogenul are ca obiectiv punerea în aplicare a unui program de activităţi de cercetare, de dezvoltare tehnologică şi demonstrative în Europa, în domeniul pilelor de combustie şi al hidrogenului. Aceste activităţi ar trebui desfăşurate cu cooperarea şi participarea părţilor interesate din domeniu, inclusiv IMM-uri, centre de cercetare, universităţi şi regiuni.

(10) Ţinând seama de parteneriatul dintre sectorul public şi cel privat, care implică principalele părţi interesate, şi de activitatea acestuia pe termen lung, de avantajele socio-economice create pentru cetăţenii europeni, de punerea în comun a resurselor financiare şi de cofinanţarea în domeniul activităţilor de CDT&D în materie de pile de combustie şi hidrogen asigurată de către Comisie şi industrie, de înaltele competenţe ştiinţifice şi tehnice necesare şi de aportul de drepturi de proprietate industrială, este esenţială înfiinţarea unei întreprinderi comune „Pile de combustie şi hidrogen” (denumită în continuare „întreprinderea comună PCH”) în temeiul articolului 171 din Tratat. Această persoană juridică trebuie să asigure utilizarea coordonată şi gestionarea eficientă a fondurilor alocate ITC pentru pile de combustie şi hidrogen. Pentru a asigura gestionarea adecvată a activităţilor lansate, dar nu încheiate, în decursul celui de-al Şaptelea program-cadru (2007-2013), întreprinderea comună PCH ar trebui creată pe o perioadă iniţială de zece ani, care se încheie la 31 decembrie 2017. Această perioadă poate fi prelungită.

(11) Obiectivele întreprinderii comune PCH ar trebui urmărite prin punerea în comun a resurselor alocate de sectorul public şi cel privat pentru sprijinirea activităţilor de CDT&D în vederea sporirii eficienţei generale a eforturilor europene de cercetare şi a accelerării dezvoltării şi mobilizării tehnologiilor pilelor de combustie şi hidrogenului. În acest scop, întreprinderea comună PCH ar trebui să poată lansa cereri competitive de propuneri pentru proiectele destinate să pună în aplicare activităţile de cercetare, de dezvoltare tehnologică şi demonstrative. Activităţile de cercetare ar trebui să respecte principiile etice şi fundamentale aplicabile în contextul celui de-al Şaptelea program-cadru.

(12) Membrii fondatori ai întreprinderii comune PCH trebuie să fie Comunitatea Europeană şi Gruparea industrială europeană pentru iniţiativa tehnologică comună în domeniul pilelor de combustie şi al hidrogenului (denumită în continuare „gruparea industrială”), care reprezintă interesele industriei şi este deschisă întreprinderilor private. O grupare ştiinţifică poate deveni membru al întreprinderii comune PCH.

(13) Încă de la început, cheltuielile administrative ale întreprinderii comune PCH ar trebui suportate în numerar, în părţi egale, de Comunitatea Europeană şi de gruparea industrială. În cazul constituirii unei grupări ştiinţifice, aceasta va contribui la cheltuielile administrative în proporţie de 1/12.

(14) Costurile de funcţionare pentru activităţile de CDT&D ar trebui finanţate de Comunitate şi de sectorul privat.

(15) Întreprinderea comună PCH trebuie să fie un organism creat de Comunitate, iar descărcarea de gestiune pentru execuţia bugetului său ar trebui acordată de către Parlamentul European, la recomandarea Consiliului. Cu toate acestea, ar trebui să se ţină seama de caracteristicile legate de natura ITC ca parteneriat dintre sectorul public şi cel privat şi, în special, de contribuţia sectorului privat la buget.

(16) Întreprinderea comună PCH ar trebui să adopte, sub rezerva consultării prealabile a Comisiei, dispoziţii financiare specifice, bazate pe principiile prevăzute de Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităţilor Europene[23]. Dispoziţiile respective ar trebui să ţină seama de cerinţele specifice de funcţionare ale întreprinderii comune PCH care pot rezulta, în special, din necesitatea de a combina fondurile comunitare cu cele private.

(17) Normele privind organizarea şi funcţionarea întreprinderii comune PCH trebuie stabilite în statutul întreprinderii comune PCH prevăzut în anexă.

(18) Întreprinderea comună PCH ar trebui să îşi îndeplinească obligaţiile care decurg din acordurile internaţionale. În acest scop, ar trebui să fie considerată organizaţie internaţională în sensul articolului 22 din Directiva 2004/17/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 31 martie 2004 de coordonare a procedurilor de atribuire a contractelor de achiziţii în sectoarele apei, energiei, transporturilor şi serviciilor poştale[24], precum şi în sensul articolului 15 din Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 31 martie 2004 privind coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziţii publice de lucrări, de bunuri şi de servicii[25].

(19) Politica privind drepturile de proprietate intelectuală ar trebui să prevadă atribuirea proprietăţii asupra drepturilor participanţilor la proiecte, în calitate de proprietari ai proprietăţii industriale generate prin iniţiativa tehnologică comună PCH, şi trebuie să permită exploatarea adecvată a acestei proprietăţi.

(20) Este nevoie să se adopte măsuri adecvate pentru a preveni neregulile şi fraudele, precum şi orice măsuri necesare pentru recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau utilizate neadecvat în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 al Consiliului din 18 decembrie 1995 privind protecţia intereselor financiare ale Comunităţilor Europene[26], cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele şi inspecţiile la faţa locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităţilor Europene împotriva fraudei şi a altor abateri[27], precum şi cu Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European şi al Consiliului privind investigaţiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF)[28].

(21) Ca organism cu personalitate juridică, întreprinderea comună PCH trebuie să fie răspunzătoare pentru acţiunile sale. După caz, Curtea de Justiţie a Comunităţilor Europene trebuie să aibă competenţa de a soluţiona litigiile ce ar putea decurge din activităţile întreprinderii comune.

(22) Ca urmare a faptului că obiectivul acţiunii care urmează să fie întreprinsă, şi anume înfiinţarea întreprinderii comune PCH, nu poate fi realizat în mod independent de către statele membre datorită caracterului transnaţional şi amplorii demersului de cercetare, care necesită regruparea cunoştinţelor complementare şi a resurselor financiare dincolo de sectoare şi frontiere şi, prin urmare, poate fi mai bine realizat la nivel comunitar, Comunitatea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarităţii prevăzut la articolul 5 din Tratat. În conformitate cu principiul proporţionalităţii prevăzut la respectivul articol, prezentul regulament nu depăşeşte acţiunile necesare pentru îndeplinirea acestui obiectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1 Înfiinţare

1. În scopul punerii în aplicare a iniţiativei tehnologice comune (denumită în continuare „ITC”) privind pilele de combustie şi hidrogenul, se înfiinţează, pentru o perioadă care se încheie la 31 decembrie 2017, o întreprindere comună în sensul articolului 171 din Tratat (denumită în continuare „întreprinderea comună PCH”). Această perioadă poate fi prelungită printr-o revizuire a prezentului regulament.

2. Întreprinderea comună PCH are personalitate juridică. În statele membre, întreprinderea comună PCH beneficiază de cea mai extinsă capacitate juridică acordată persoanelor juridice conform legislaţiilor naţionale ale respectivelor state. Întreprinderea comună Clean Sky poate, în special, să achiziţioneze sau să înstrăineze bunuri mobile şi imobile şi să se constituie parte în proceduri judiciare.

3. Întreprinderea comună PCH este considerată organizaţie internaţională în sensul articolului 22 litera (c) din Directiva 2004/17/CE şi în sensul articolului 15 litera (c) din Directiva 2004/18/CE.

4. Sediul întreprinderii comune PCH este la Bruxelles, Belgia.

5. Statutul întreprinderii comune PCH este prevăzut în anexă.

Articolul 2 Obiective şi sarcini

1. Întreprinderea comună PCH contribuie la punerea în aplicare a celui de-al Şaptelea program-cadru al Comunităţii Europene pentru activităţi de cercetare, dezvoltare tehnologică şi demonstrative (2007-2013), în special a temelor „Energie”, „Nanoştiinţe, nanotehnologii, materiale şi noi tehnologii de producţie”, „Mediu (inclusiv schimbări climatice)” şi „Transport (inclusiv aeronautică)” din cadrul programului specific „Cooperare”.

2. În special, întreprinderea comună PCH:

2. sprijină în mod coordonat activităţile de cercetare, de dezvoltare tehnologică şi demonstrative (CDT&D) din statele membre şi ţările asociate, pentru a reduce efectele eşecurilor pieţei şi pentru a se concentra asupra dezvoltării aplicaţiilor comerciale, încurajând astfel noile eforturi industriale în vederea mobilizării rapide a tehnologiilor pilelor de combustie şi hidrogenului;

3. sprijină punerea în aplicare a priorităţilor de cercetare ale ITC privind pilele de combustie şi hidrogenul, în special prin acordarea de finanţări pe bază competitivă în urma unor cereri de propuneri;

4. urmăreşte să încurajeze sporirea investiţiilor publice şi private în cercetarea în domeniul tehnologiilor pilelor de combustie şi hidrogenului din statele membre şi ţările asociate;

5. încheie contractele de bunuri şi servicii necesare funcţionării întreprinderii comune PCH;

6. asigură eficienţa şi eficacitatea ITC privind pilele de combustie şi hidrogenul.

Articolul 3 Membri

1. Membrii fondatori ai întreprinderii comune PCH (denumiţi în continuare „membri fondatori”) sunt:

7. Comunitatea Europeană, reprezentată de Comisie, şi

8. „Gruparea industrială europeană pentru iniţiativa tehnologică comună în domeniul pilelor de combustie şi al hidrogenului AISBL” înfiinţată în temeiul legislaţiei belgiene (denumită în continuare „gruparea industrială”).

2. O grupare ştiinţifică, reprezentând organizaţii de cercetare fără scop lucrativ, universităţi şi centre de cercetare (denumită în continuare „membru”), poate deveni membru cu condiţia constituirii unei entităţi cu personalitate juridică care să reprezinte comunitatea ştiinţifică. În cazul în care se creează o grupare ştiinţifică, aceasta va dispune de un singur loc în Consiliul director.

Articolul 4 Organisme

1. Organismele întreprinderii comune PCH sunt:

9. Consiliul director şi

10. Biroul de programe.

2. Organismele consultative ale întreprinderii comune PCH sunt:

11. Grupul la nivel înalt al statelor membre[29] şi

12. Comitetul ştiinţific.

3. Adunarea generală a părţilor interesate este un forum de consultare cu privire la evoluţia, situaţia actuală a tehnicii, normele viitoare şi orientarea activităţilor de cercetare.

Adunarea generală a părţilor interesate este deschisă participării tuturor părţilor interesate din sectorul public şi cel privat şi grupurilor de interese internaţionale din statele membre şi din ţările terţe. Aceasta este convocată o dată pe an.

Articolul 5 Surse de finanţare

1. Activităţile întreprinderii comune PCH sunt finanţate în comun din contribuţiile membrilor săi fondatori şi din cele ale membrului. În afară de aceasta, contribuţii la proiecte pot fi acceptate şi din partea statelor membre, ţărilor asociate, regiunilor sau a altor părţi interesate care împărtăşesc obiectivele ITC.

2. Încă de la început, cheltuielile administrative ale întreprinderii comune PCH sunt suportate în numerar, în părţi egale, de Comunitatea Europeană şi de gruparea industrială. În cazul constituirii unei grupări ştiinţifice, aceasta va contribui la cheltuielile administrative în proporţie de 1/12. În acest caz, contribuţia Comunităţii va scădea în mod corespunzător.

3. Costurile de funcţionare pentru activităţile de CDT&D sunt finanţate în comun prin contribuţia financiară a Comunităţii şi contribuţiile în natură ale persoanele juridice de drept privat care participă la respectivele activităţi, de o valoare cel puţin egală cu valoarea contribuţiei Comunităţii.

4. Contribuţia maximă a Comunităţii la cheltuielile administrative ale Întreprinderii comune PCH este de 470 milioane EUR. Cheltuielile administrative sunt estimate a fi sub 20 milioane EUR. Contribuţiile provin din programul specific „Cooperare” de punere în aplicare a celui de-al Şaptelea program-cadru pentru activităţi de cercetare, de dezvoltare tehnologică şi demonstrative (2007-2013) în conformitate cu articolul 54 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 privind execuţia bugetului comunitar. Normele privind contribuţia financiară a Comunităţii se stabilesc printr-un acord general şi prin acorduri financiare anuale care urmează să fie încheiate între Comisie, în numele Comunităţii, şi întreprinderea comună PCH.

5. Cu excepţia cazului în care, după 2013 (la expirarea PC7), se acordă noi fonduri, numai proiectele pentru care s-a semnat un acord de finanţare până la 31 decembrie 2013 cel târziu vor continua în perioada 2014-2017.

Articolul 6 Participare la proiecte

1. Participarea la proiecte este deschisă persoanelor juridice şi organizaţiilor internaţionale stabilite într-un stat membru, într-o ţară asociată sau într-o ţară terţă, sub rezerva îndeplinirii condiţiilor minime de participare.

2. Condiţiile minime care trebuie îndeplinite de proiectele finanţate de întreprinderea comună PCH sunt următoarele:

13. la proiect trebuie să participe cel puţin trei persoane juridice; fiecare dintre ele trebuie să fie stabilită într-un stat membru sau într-o ţară asociată, fără ca două dintre ele să fie stabilite în acelaşi stat membru sau în aceeaşi ţară asociată;

14. toate cele trei persoane juridice trebuie să fie independente unele de altele, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 1906/2006 al Parlamentului European şi al Consiliului de stabilire a normelor de participare a întreprinderilor, a centrelor de cercetare şi a universităţilor la acţiuni din Al şaptelea program-cadru şi de difuzare a rezultatelor activităţilor de cercetare (2007-2013)[30];

15. cel puţin o persoană juridică trebuie să fie membru al grupării industriale sau al grupării ştiinţifice, în cazul în care a fost constituită o astfel de grupare ştiinţifică.

3. Persoanele juridice care doresc să participe la un proiect formează un consorţiu şi desemnează pe unul dintre membrii acestuia să acţioneze în calitate de coordonator. În mod normal, coordonatorul este membru al grupării industriale sau al grupării ştiinţifice, în cazul în care a fost constituită o astfel de grupare ştiinţifică. Derogările în acest sens sunt aprobate de Consiliul director.

4. Condiţia minimă pe care trebuie să o îndeplinească contractele de bunuri şi servicii, acţiunile de sprijin, studiile şi activităţile de formare finanţate de întreprinderea comună PCH o constituie participarea unei persoane juridice.

Articolul 7 Eligibilitate pentru finanţare

1. Contribuţia Comunităţii la întreprinderea comună PCH pentru finanţarea activităţilor de CDT&D se acordă în urma unor cereri competitive de propuneri.

2. În situaţii excepţionale, întreprinderea comună PCH poate emite cereri de ofertă în cazul în care consideră că acest lucru este justificat de îndeplinirea eficientă a obiectivelor de cercetare.

3. Pentru e o astfel de finanţare sunt eligibile persoanele juridice de drept privat care îndeplinesc toate criteriile enumerate în cele ce urmează:

16. sunt stabilite într-un stat membru sau au sediul social, principal sau central pe teritoriul unui stat care este parte contractantă la Acordul privind Spaţiul Economic European sau care este ţară asociată sau ţară candidată;

17. desfăşoară activităţi relevante de CDT&D, de industrializare sau de utilizare în ceea ce priveşte pilele de combustie şi/sau hidrogenul şi/sau au planuri concrete în acest sens în viitorul apropiat, pe teritoriul Uniunii Europene sau al Spaţiului Economic European.

4. Următoarele entităţi sunt eligibile, de asemenea, pentru finanţare:

18. organismele publice fără scop lucrativ stabilite într-un stat membru, într-o ţară asociată, într-o ţară candidată sau pe teritoriul SEE, inclusiv instituţiile de învăţământ secundar şi superior;

19. organizaţiile internaţionale care au personalitate juridică în temeiul dreptului public internaţional, precum şi orice agenţii specializate constituite de respectivele organizaţii interguvernamentale;

20. persoanele juridice din ţări terţe, cu condiţia ca participarea lor să fie considerată de Consiliul director ca fiind deosebit de benefică pentru proiect.

Articolul 8 Dispoziţii financiare

1. Dispoziţiile financiare ale întreprinderii comune PCH se bazează pe principiile prevăzute de Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002. Acestea pot deroga de la Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 în cazul în care cerinţele specifice de funcţionare a întreprinderii comune PCH impun acest lucru, sub rezerva acordului prealabil al Comisiei.

2. Întreprinderea comună PCH are propria structură de audit intern.

Articolul 9 Statutul personalului

1. Statutul funcţionarilor Comunităţilor Europene, Regimul aplicabil celorlalţi agenţi ai Comunităţilor Europene, precum şi normele adoptate de comun acord de către instituţiile Comunităţii Europene în scopul punerii în aplicare a respectivului statut şi a respectivului regim se aplică personalului întreprinderii comune PCH.

2. În ceea ce priveşte personalul, întreprinderea comună PCH exercită competenţele conferite autorităţii de desemnare în temeiul Statutului funcţionarilor Comunităţilor Europene, precum şi competenţele conferite autorităţii împuternicite să încheie contracte în temeiul Regimului aplicabil celorlalţi agenţi ai Comunităţilor Europene.

3. Consiliul director adoptă, de comun acord cu Comisia, măsurile necesare de punere în aplicare, în conformitate cu articolul 110 din Statutul funcţionarilor Comunităţilor Europene şi Regimul aplicabil celorlalţi agenţi ai Comunităţilor Europene.

Articolul 10 Privilegii şi imunităţi

Protocolul privind privilegiile şi imunităţile Comunităţilor Europene se aplică întreprinderii comune PCH şi personalului acesteia.

Articolul 11 Răspundere

1. Răspunderea contractuală a întreprinderii comune PCH este reglementată de dispoziţiile contractuale pertinente şi de dreptul aplicabil acordului sau contractului în cauză.

2. În cazul răspunderii extracontractuale, în conformitate cu principiile generale comune legislaţiilor statelor membre, întreprinderea comună PCH acordă despăgubiri pentru toate prejudiciile provocate de personalul său în exerciţiul funcţiunii sale.

3. Orice plată efectuată de întreprinderea comună PCH destinată să acopere răspunderea menţionată la alineatele (1) şi (2), precum şi costurile şi cheltuielile aferente sunt considerate cheltuieli ale întreprinderii comune PCH şi sunt suportate din resursele sale proprii.

Articolul 12 Competenţa Curţii de Justiţie şi dreptul aplicabil

1. Curtea de Justiţie are competenţe în ceea ce priveşte:

21. orice litigiu dintre membrii fondatori şi/sau membru referitor la obiectul prezentului regulament şi la statutul menţionat la articolul 1 alineatul (5);

22. orice clauză compromisorie prevăzută în orice acord sau contract încheiat de întreprinderea comună PCH;

23. acţiunile formulate împotriva întreprinderii comune PCH, inclusiv împotriva deciziilor Consiliului director, în condiţiile prevăzute la articolele 230 şi 232 din Tratat;

24. litigiile referitoare la despăgubirile acordate pentru prejudiciile cauzate de personalul întreprinderii comune PCH în exerciţiul funcţiunii sale.

2. Pentru orice aspect care nu este reglementat de prezentul regulament sau de alte acte comunitare cu putere de lege se aplică legislaţia statului în care se află sediul întreprinderii comune PCH.

Articolul 13 Rapoarte, evaluare şi descărcare de gestiune

1. Comisia prezintă Parlamentului European şi Consiliului un raport anual cu privire la progresele înregistrate de întreprinderea comună PCH.

2. La doi ani de la data înfiinţării întreprinderii comune PCH, dar în nici un caz mai târziu de 2010, Comisia, asistată de experţi independenţi, realizează o evaluare intermediară a întreprinderii comune PCH. Evaluarea are ca obiect calitatea şi eficienţa întreprinderii comune PCH, precum şi progresele înregistrate în îndeplinirea obiectivelor sale. Comisia comunică Parlamentului European şi Consiliului concluziile respectivei evaluări, însoţite de observaţiile sale.

3. La încheierea anului 2017, Comisia, asistată de experţi independenţi, realizează o evaluare finală a întreprinderii comune PCH. Rezultatele respectivei evaluări finale sunt prezentate Parlamentului European şi Consiliului.

4. Descărcarea de gestiune pentru execuţia bugetului întreprinderii comune PCH este acordată de către Parlamentul European, la recomandarea Consiliului şi în conformitate cu o procedură prevăzută de regulamentul financiar al întreprinderii comune PCH.

Articolul 14 Evaluări

1. Contribuţia totală în natură a organizaţiilor private, indiferent dacă sunt sau nu membri ai grupării industriale, este examinată şi evaluată pentru a se verifica dacă îndeplineşte cerinţa de a fi cel puţin la nivelul contribuţiei publice. Prima evaluare se realizează la doi ani de la data adoptării prezentului regulament. Ulterior, evaluarea se realizează la sfârşitul fiecărui an.

În cazul în care, în urma evaluării, se stabileşte că, pentru un anumit an, contribuţia în natură provenită din surse private nu atinge nivelul necesar, Comisia îşi reduce contribuţia în anul următor.

În cazul în care se stabileşte că, timp de doi ani consecutivi, contribuţia în natură provenită din surse private nu atinge nivelul necesar, Comisia poate propune Consiliului desfiinţarea întreprinderii comune.

2. Comisia iniţiază şi realizează o evaluare intermediară şi o evaluare finală. Evaluarea intermediară se realizează până în 2012 cel târziu, iar evaluarea finală se realizează la încheierea perioadei de valabilitate a întreprinderii comune.

Articolul 15 Protejarea intereselor financiare ale membrilor fondatori şi ale membrului şi măsuri antifraudă

1. Întreprinderea comună PCH se asigură că interesele financiare ale membrilor săi fondatori şi ale membrului sunt protejate în mod adecvat, realizând sau atribuind responsabilitatea realizării de controale interne şi externe corespunzătoare.

2. În cazul unor nereguli comise de întreprinderea comună PCH sau de personalul acesteia, membrii fondatori şi membrul îşi rezervă dreptul de a recupera orice sume cheltuite în mod necuvenit, ori de a reduce sau suspenda orice contribuţii ulterioare la întreprinderea comună PCH.

3. În scopul combaterii fraudei, a corupţiei şi a altor activităţi ilegale, se aplică Regulamentul (CE) nr. 1073/1999.

4. Comisia şi/sau Curtea de Conturi pot, după caz, să efectueze controale la faţa locului asupra beneficiarilor fondurilor întreprinderii comune PCH şi agenţilor responsabili cu alocarea fondurilor. În acest scop, întreprinderea comună PCH se asigură că acordurile de finanţare şi contractele sale prevăd dreptul Comisiei şi/sau al Curţii de Conturi de a efectua, în numele întreprinderii comune PCH, controalele necesare şi, în cazul constatării unor eventuale nereguli, de a impune sancţiuni disuasive şi proporţionale.

5. Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) se bucură de aceleaşi competenţe în ceea ce priveşte întreprinderea comună PCH şi personalul acesteia ca cele de care se bucură în ceea ce priveşte serviciile Comisiei. Imediat după înfiinţare, întreprinderea comună PCH aderă la Acordul interinstituţional din 25 mai 1999 dintre Parlamentul European, Consiliu şi Comisie privind anchetele interne efectuate de OLAF[31]. Consiliul director aprobă respectiva aderare şi adoptă măsurile necesare pentru facilitarea anchetelor interne efectuate de OLAF.

Articolul 16 Confidenţialitate

Întreprinderea comună PCH asigură protecţia informaţiilor sensibile a căror divulgare ar putea dăuna intereselor membrilor săi fondatori sau ale membrului.

Articolul 17 Drepturi de proprietate intelectuală

Întreprinderea comună PCH adoptă normele care reglementează utilizarea şi diseminarea rezultatelor activităţilor de CDT&D, inclusiv dispoziţiile privind exercitarea, după caz, a drepturilor de proprietate intelectuală generate de activităţile de CDT&D desfăşurate în temeiul prezentului regulament. Prin normele respective se asigură utilizarea şi diseminarea rezultatelor activităţilor de CDT&D.

Articolul 18 Acţiuni pregătitoare

Membrii fondatori întreprind toate acţiunile pregătitoare necesare pentru înfiinţarea întreprinderii comune PCH până când organismele acesteia devin complet funcţionale.

Articolul 19 Sprijinul statului gazdă

Între întreprinderea comună PCH şi Belgia se încheie un acord de găzduire cu privire la spaţiile pentru birouri, la privilegii şi imunităţi, precum şi la alte tipuri de sprijin pe care Belgia urmează să le ofere întreprinderii comune PCH.

Articolul 20 Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale şi se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, […]

Pentru Consiliu

Preşedintele

ANEXĂ

STATUTUL ÎNTREPRINDERII COMUNE „PILE DE COMBUSTIE ŞI HIDROGEN”

Articolul 1.1 Denumire, sediu, durată şi personalitate juridică

1. Denumirea întreprinderii comune este întreprinderea comună „Pile de combustie şi hidrogen” (denumită în continuare „întreprinderea comună PCH”).

2. Sediul acesteia se află la Bruxelles, Belgia.

3. Întreprinderea comună PCH se înfiinţează de la data publicării prezentului regulament în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene , pe o perioadă iniţială care se încheie la 31 decembrie 2017.

4. Această perioadă iniţială poate fi prelungită prin modificarea prezentului statut în conformitate cu dispoziţiile articolului I.23 , ţinând seama de progresele realizate în realizarea obiectivelor întreprinderii comune PCH şi cu condiţia ca durabilitatea financiară să fie asigurată.

Articolul I.2 Obiective şi sarcini principale

1. Întreprinderea comună PCH va acţiona în cadrul sferei de aplicare a PC7 astfel încât să contribuie la pătrunderea pe piaţă a tehnologiilor pilelor de combustie şi hidrogenului, permiţându-le astfel forţelor comerciale ale pieţei să genereze beneficii publice substanţiale.

2. Obiectivele sale includ:

- să aducă Europa în avangarda mondială a tehnologiilor pilelor de combustie şi hidrogenului;

- să atingă masa critică a activităţilor de cercetare necesară pentru a da suficientă încredere industriei, investitorilor publici şi privaţi, factorilor de decizie şi altor părţi interesate pentru a se implica într-un program pe termen lung;

- să impulsioneze noi investiţii industriale, naţionale şi regionale în CDT&D;

- să construiască Spaţiul European de Cercetare în strânsă cooperare cu activităţile de cercetare întreprinse la nivel naţional şi regional, respectând totodată principiul subsidiarităţii;

- să integreze activităţile de cercetare, de dezvoltare tehnologică şi demonstrative, să se concentreze pe atingerea unei durabilităţi pe termen lung şi a obiectivelor de competitivitate industrială în materie de costuri, eficacitate şi viabilitate şi să depăşească principalele dificultăţi tehnologice;

- să stimuleze inovaţia şi apariţia unor noi lanţuri de valori care să includă IMM-urile;

- să faciliteze interacţiunea dintre industrie, universităţi şi centrele de cercetare, inclusiv în domeniul cercetării fundamentale;

- să încurajeze participarea instituţiilor din toate statele membre, inclusiv din noile state membre, şi din toate ţările candidate;

- să întreprindă activităţi ample de cercetare atât socială, cât şi tehnică şi economică, pentru a evalua şi a monitoriza progresele tehnologice şi obstacolele de altă natură decât tehnologică întâmpinate la intrarea pe piaţă;

- să întreprindă activităţi de cercetare pentru a sprijini elaborarea unor reglementări şi standarde noi şi revizuirea celor existente, în scopul de a elimina obstacolele artificiale care fac dificil accesul pe piaţă şi de a susţine interschimbabilitatea, interoperabilitatea, comerţul transfrontalier de hidrogen şi pieţele de export, garantând totodată o funcţionare sigură şi fără să inhibe inovaţia;

- să ofere informaţii fiabile pentru a spori sensibilizarea publicului şi pentru a încuraja opinia publică în ceea ce priveşte siguranţa hidrogenului şi avantajele pe care noile tehnologii le pot avea pentru mediu, siguranţa aprovizionării, costurile energetice şi ocuparea forţei de muncă.

3. Principalele sarcini ale întreprinderii comune PCH sunt de a asigura crearea şi gestionarea eficientă a iniţiativei tehnologice comune în domeniul pilelor de combustie şi al hidrogenului.

4. Acest rol include:

- elaborarea şi punerea în aplicare a unui plan multianual de activităţi de cercetare;

- angajarea fondurilor comunitare şi mobilizarea resurselor sectorului privat şi a altor resurse ale sectorului public necesare punerii în aplicare a activităţilor de CDT&D;

- asigurarea desfăşurării corecte a activităţilor de CDT&D şi buna gestiune financiară a resurselor;

- cooperarea cu Grupul la nivel înalt al statelor membre şi consultarea acestuia;

- cooperarea cu Comitetul ştiinţific şi consultarea acestuia;

- organizarea reuniunilor anuale ale Adunării generale a părţilor interesate;

- comunicarea şi diseminarea informaţiilor cu privire la proiecte, inclusiv numele participanţilor, rezultatele activităţilor de CDT&D şi valoarea contribuţiei financiare a întreprinderii comune PCH;

- informarea persoanelor juridice care au încheiat un acord de finanţare cu întreprinderea comună PCH cu privire la eventualele posibilităţi de împrumut de la Banca Europeană de Investiţii, în special cu privire la mecanismul de finanţare cu împărţire a riscurilor stabilit în cel de-al Şaptelea program-cadru;

- asigurarea unui nivel înalt de transparenţă şi concurenţă loială, în condiţii egale de acces, pentru toţi candidaţii, la activităţile de cercetare şi la activităţile demonstrative ale întreprinderii comune PCH, indiferent dacă sunt sau nu membri ai grupării ştiinţific sau ai grupării industriale (în special întreprinderile mici şi mijlocii);

- urmărirea evoluţiilor în domeniu pe plan mondial şi, după caz, participarea la cooperarea internaţională.

Articolul I.3 Membri şi grupuri de interes

1. Membrii fondatori ai întreprinderii comune PCH (denumiţi în continuare „membri fondatori”) sunt:

- Comunitatea Europeană, reprezentată de Comisia Europeană, şi

- „Gruparea industrială europeană pentru iniţiativa tehnologică comună în domeniul pilelor de combustie şi al hidrogenului AISBL” înfiinţată în temeiul legislaţiei belgiene (denumită în continuare „gruparea industrială”).

2. Gruparea industrială:

- este o organizaţie fără scop lucrativ, al cărei scop este să contribuie la îndeplinirea obiectivelor întreprinderii comune PCH;

- este înfiinţată în temeiul legislaţiei belgiene şi funcţionează în conformitate cu statutul său înregistrat, adoptat în mod corespunzător în funcţie de iniţiativa tehnologică comună;

- se asigură că partea sa de contribuţie la resursele întreprinderii comune PCH, în conformitate cu articolul 5 din prezentul regulament, este onorată în avans, sub forma unei contribuţii în numerar care acoperă 50% din cheltuielile administrative ale întreprinderii comune PCH, şi transferată în bugetul acesteia înainte de începerea fiecărui exerciţiu financiar;

- se asigură că partea de contribuţie a industriei la realizarea activităţilor de CDT&D finanţate de întreprinderea comună PCH este onorată în natură şi acoperă cel puţin 50% din costurile totale ale proiectelor, calculate anual;

- este deschisă participării oricărei persoane juridice de drept privat (inclusiv întreprinderilor mici şi mijlocii), care a fost înfiinţată în conformitate cu legislaţia unui stat membru, a unei ţări asociate sau a unui stat din SEE şi care are sediul social, sediul principal sau sediul central pe teritoriul unuia dintre aceste state, cu condiţia să fie activă în domeniul pilelor de combustie şi al hidrogenului în Europa şi să se angajeze să contribuie la obiectivele şi resursele întreprinderii comune PCH.

3. După înfiinţarea întreprinderii comune PCH, o grupare ştiinţifică, reprezentând organizaţii de cercetare fără scop lucrativ, universităţi şi centre de cercetare poate deveni membru, cu condiţia creării unei entităţi cu personalitate juridică care să reprezinte comunitatea ştiinţifică. Candidatura grupării ştiinţifice este adresată Consiliului director, care hotărăşte în acest sens.

4. Gruparea ştiinţifică:

- este o organizaţie fără scop lucrativ, al cărei scop este să contribuie la îndeplinirea obiectivelor întreprinderii comune PCH;

- este înfiinţată în temeiul legislaţiei belgiene şi funcţionează în conformitate cu statutul său înregistrat, adoptat în mod corespunzător în funcţie de iniţiativa tehnologică comună;

- se asigură că partea sa de contribuţie la resursele întreprinderii comune PCH este onorată în avans, sub forma unei contribuţii în numerar care acoperă 1/12 din cheltuielile administrative ale întreprinderii comune PCH, şi transferată în bugetul acesteia înainte de începerea fiecărui exerciţiu financiar;

- este deschisă participării oricărei organizaţii de cercetare fără scop lucrativ, universităţi sau centru de cercetare cu sediul pe teritoriul unui stat membru, al unei ţări asociate sau al unei ţări candidate.

5. Un membru fondator poate renunţa la statutul de membru al întreprinderii comune PCH. Ulterior, întreprinderea comună PCH este lichidată în conformitate cu articolul I.22 .

6. Gruparea ştiinţifică poate renunţa la statutul de membru al întreprinderii comune PCH. Retragerea devine valabilă şi irevocabilă în termen de şase luni de la data notificării membrilor fondatori, după care membrul care pleacă va fi eliberat de toate obligaţiile, altele decât cele aprobate de întreprinderea comună PCH înainte de data retragerii.

Articolul I.4 Organisme

Organismele executive ale întreprinderii comune PCH sunt Consiliul director şi Biroul de programe. Organismele consultative ale întreprinderii comune PCH sunt Grupul la nivel înalt al statelor membre[32], Adunarea generală a părţilor interesate şi Comitetul ştiinţific.

Articolul I.5 Consiliul director

1. Consiliul director este compus din şase reprezentanţi numiţi de gruparea industrială şi de şase reprezentanţă numiţi de Comisie.

2. În cazul constituirii unei grupări ştiinţifice, Comisia cedează un loc reprezentatului acesteia.

3. Cel puţin una dintre persoanele numite de gruparea industrială reprezintă întreprinderile mici şi mijlocii.

4. Consiliul director îşi alege un preşedinte. Preşedintele este ales pe o perioadă de 2 ani.

5. Consiliul director se întruneşte în şedinţă ordinară de două ori pe an. Consiliul director poate organiza o şedinţă extraordinară la cererea Comisiei, la cererea majorităţii reprezentanţilor grupării industriale sau la cererea preşedintelui. Reuniunile se desfăşoară în mod normal la sediul social al întreprinderii comune PCH. Şedinţele Consiliului director sunt convocate de preşedinte.

6. Preşedintele convocă Adunarea generală a părţilor interesate.

7. Secretarul Consiliului director este directorul executiv. Directorul executiv participă la deliberări, dar nu are drept de vot.

8. De la caz la caz, Consiliul director poate invita observatori fără drept de vot, în special reprezentanţi ai regiunilor şi ai organismelor de reglementare, să participe la şedinţe.

9. Fiecare membru al Consiliului director dispune de un drept de vot. Membrii depun toate eforturile posibile pentru a ajunge la un consens. În lipsa unui consens, Consiliul director adoptă decizii cu majoritate de trei pătrimi.

10. Comunitatea are drept de veto cu privire la toate deciziile adoptate de Consiliu în ceea ce priveşte utilizarea contribuţiei sale financiare, metodologia de evaluare a contribuţiilor în natură, orice modificare a prezentului statut şi regulamentul financiar al întreprinderii comune PCH, precum şi în ceea ce priveşte coerenţa planurilor multianuale de activităţi de cercetare cu PC7.

11. Reprezentanţii membrilor fondatori şi cel al membrului nu sunt personal răspunzători pentru acţiunile pe care le întreprind în calitate de reprezentanţi în Consiliul director.

12. Consiliul director îşi stabileşte regulamentul de procedură.

13. Rolul Consiliului director este de a-şi asuma responsabilitatea generală a funcţionării întreprinderii comune PCH;

14. Acest rol include:

- asumarea responsabilităţii privind punerea în aplicare a activităţilor de CDT&D ale întreprinderii comune PCH;

- asumarea responsabilităţii pentru atribuirea adecvată a competenţelor prevăzute la articolul 185 alineatul (3) din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 şi încredinţate auditorului intern al Comisiei.

15. În special, Consiliul director:

- aprobă planul anual şi multianual de activităţi de cercetare şi estimările privind cheltuielile aferente, la recomandarea directorului executiv şi după consultarea Grupului la nivel înalt al statelor membre şi a Comitetului ştiinţific;

- aprobă bugetul anual, inclusiv schema de personal;

- aprobă raportul anual de activitate, inclusiv cheltuielile aferente;

- aprobă bilanţul şi conturile anuale;

- asigură disponibilitatea structurii interne de audit a întreprinderii comune PCH;

- justifică şi aprobă orice deviere de la regulamentul financiar al întreprinderii comune PCH în conformitate cu articolul 8 ;

- justifică şi adoptă, de comun acord cu Comisia, măsurile de punere în aplicare a statutului personalului întreprinderii comune PCH;

- desemnează directorul executiv, îndrumă directorul executiv, monitorizează modul în care directorul executiv îşi îndeplineşte sarcinile şi, după caz, înlocuieşte directorul executiv;

- aprobă organigrama Biroului de programe pe baza propunerilor directorului executiv;

- aprobă metodologia de evaluare a contribuţiilor în natură;

- aprobă orientările privind evaluarea şi selectarea propunerilor de proiecte înaintate de directorul executiv;

- aprobă lista propunerilor de proiecte selectate în vederea finanţării;

- aprobă modelul de acord de finanţare;

- aprobă contractele de bunuri şi servicii;

- aprobă evaluarea anuală independentă a nivelului contribuţiilor în natură înainte de a fi prezentată Comisiei;

- aprobă modificările propuse ale statutului întreprinderii comune PCH, în conformitate cu articolul I.23 ;

- atribuie orice sarcină care nu este atribuită în mod specific unuia dintre organismele întreprinderii comune PCH;

- aprobă procedurile întreprinderii comune PCH, inclusiv politica privind drepturile de proprietate intelectuală.

Articolul I.6 Biroul de programe

1. Biroul de programe este format dintr-un director executiv şi personalul biroului.

2. Biroul de programe va îndeplini, sub responsabilitatea directorului executiv, toate sarcinile întreprinderii comune PCH.

3. Biroul de programe este responsabil de toate aspectele operaţionale, bugetare şi financiare ale întreprinderii comune PCH.

4. În special, Biroul de programe:

- gestionează lansarea cererilor de propuneri de proiecte, astfel cum sunt prevăzute în planul anual de activităţi de cercetare, evaluarea şi selectarea propunerilor de proiecte, negocierea propunerilor de proiecte selectate şi monitorizarea şi administrarea acordurilor de finanţare, inclusiv coordonarea acestora;

- este responsabil de crearea şi gestionarea unui sistem adecvat de contabilitate pentru calcularea contribuţiei efective a sectorului public şi a celui privat la proiecte;

- furnizează Consiliului director şi tuturor celorlalte organisme subsidiare documentele şi sprijinul logistic necesar;

- pregăteşte planul multianual de activităţi de cercetare şi estimările privind cheltuielile aferente;

- pregăteşte propunerea de buget anual, inclusiv schema de personal;

- pregăteşte raportul anual de activitate, inclusiv cheltuielile aferente;

- pregăteşte bilanţul şi conturile anuale;

- pregăteşte toate documentele necesare pentru evaluarea intermediară şi pentru cea finală;

- gestionează procedurile de licitaţie pentru bunuri şi servicii în conformitate cu regulamentul financiar al întreprinderii comune PCH;

- execută orice alte sarcini care îi sunt atribuite sau delegate de Consiliul director.

5. Directorul executiv este responsabilul principal cu gestionarea cotidiană a întreprinderii comune PCH în conformitate cu deciziile Consiliului director. În acest context, la intervale regulate, directorul executiv informează Consiliul director şi răspunde la orice cereri specifice şi punctuale de informaţii adresate de acesta.

6. Directorul executiv este reprezentantul legal al întreprinderii comune PCH. Directorul executiv îşi îndeplineşte sarcinile în mod independent şi răspunde în faţa Consiliului director.

7. Directorul executiv exercită faţă de personal competenţele prevăzute la articolul 9 din prezentul regulament de înfiinţare a întreprinderii comune PCH.

8. Directorul executiv este numit de Consiliul director dintr-o listă de candidaţi propusă de Comisie, pe o perioadă iniţială de maximum trei ani. După evaluarea rezultatelor obţinute de directorul executiv, Consiliul director îi poate prelungi mandatul, o singură dată şi pe o perioadă de maximum patru ani.

9. Directorul executiv trebuie, în special:

- să prezinte Consiliului director planul anual şi multianual de activităţi de cercetare şi estimările privind cheltuielile aferente;

- să prezinte Consiliului director propunerea de buget anual, inclusiv schema de personal;

- să prezinte Consiliului director raportul anual de activitate, inclusiv cheltuielile aferente;

- să prezinte Consiliului director bilanţul şi conturile anuale;

- să prezinte Consiliului director, în vederea aprobării, dispoziţiile şi orientările privind evaluarea şi selectarea propunerilor de proiecte, inclusiv procedurile de diseminare a rezultatelor cercetărilor;

- să supravegheze gestionarea cererilor de propuneri de proiecte;

- să prezinte Consiliului director, în vederea aprobării, lista propunerilor de proiecte selectate în vederea finanţării;

- să prezinte Consiliului director, în vederea aprobării, lista acordurilor de finanţare care urmează să fie încheiate;

- să aprobe şi să semneze acordurilor de finanţare individuale elaborate în conformitate cu modelul de acord de finanţare; acordurile de finanţare ale căror dispoziţii nu corespund în totalitate modelului de acord de finanţare sunt prezentate Consiliului director în vederea aprobării;

- să prezinte Consiliului director, în vederea aprobării, contractele de bunuri şi servicii care urmează să fie încheiate;

- să prezinte Consiliului director propunerea sau propunerile sale privind structura organizatorică a Biroului de programe şi să organizeze, să coordoneze şi să supravegheze personalul întreprinderii comune PCH;

- să convoace şedinţele Consiliului director;

- să asigure secretariatul Adunării generale a părţilor interesate;

- să asiste, după caz, în calitate de observator, la şedinţele Comitetului ştiinţific;

- după caz, să creeze grupuri de experţi ad hoc , în conformitate cu deciziile Consiliului director, pentru a primi recomandări din partea experţilor;

- să monitorizeze finanţările publice şi private şi să propună Consiliului director orice măsuri corective care se impun pentru menţinerea echilibrului de 50/50 al finanţărilor;

- să iniţieze evaluarea independentă a nivelului contribuţiei în natură (prima la încheierea celui de-al doilea exerciţiu financiar de la înfiinţarea întreprinderii comune PCH) şi să se asigure de faptul că rezultatele respectivei evaluări sunt aprobate de Consiliul director şi prezentate Comisiei în termen de patru luni de la încheierea fiecărui exerciţiu financiar;

- să furnizeze Consiliului director orice alte informaţii solicitate;

- să furnizeze Comisiei orice informaţii şi servicii necesare pentru evaluarea intermediară şi pentru cea finală;

- să asigure evaluarea şi gestionarea riscurilor;

- să propună Consiliului director orice măsură de precauţie pe care întreprinderea comună PCH ar trebui să o ia pentru a-şi îndeplini obligaţiile;

- să asigure pregătirea, negocierea şi încheierea acordurilor de finanţare pentru punerea în aplicare a activităţilor de CDT&D, precum şi a contractelor de bunuri şi servicii necesare pentru operaţiunile întreprinderii comune PCH;

- să îşi asume responsabilitatea procedurii de descărcare acordată de Parlamentul European.

Articolul I.7 Comitetul ştiinţific

1. Comitetul ştiinţific este un organism consultativ al Consiliului director. Comitetul ştiinţific îşi desfăşoară activitatea asistat de Biroul de programe.

2. Comitetul ştiinţific este format dintr-un preşedinte şi [8] membri. Preşedintele este membru al Consiliului director şi, în general, reprezentantul grupării ştiinţifice.

3. Consiliul director stabileşte criteriile specifice şi procesul de selectare a membrilor Comitetului ştiinţific. Consiliul director numeşte membrii la propunerea directorului executiv. Membrii Comitetului ştiinţific asigură o reprezentare echilibrată a expertizei. Împreună, membrii Comitetului ştiinţific deţin competenţele ştiinţifice, cunoştinţele profesionale, expertiza în domeniul tehnologiilor pilelor de combustie şi hidrogenului, precum şi cunoştinţele privind toate celelalte aspecte sociale şi economice necesare pentru a putea emite recomandări strategice ştiinţifice în vederea punerii în aplicare a iniţiativei tehnologice comune PCH.

4. Comitetul ştiinţific îndeplineşte următoarele sarcini:

- îşi dă avizul cu privire la relevanţa şi progresele activităţilor anuale de CDT&D şi recomandă modificările necesare;

- îşi dă avizul cu privire la priorităţile ştiinţifice pentru planul multianual de activităţi de CDT&D;

- acordă consultanţă Consiliului director cu privire la realizările ştiinţifice descrise în raportul anual de activitate;

5. Comitetul ştiinţific se întruneşte cel puţin o dată pe an.

6. Comitetul ştiinţific poate invita observatori fără drept de vot să participe la şedinţe.

Articolul I.8 Surse de finanţare

1. Contribuţia totală a Comunităţii la întreprinderea comună PCH, care acoperă cheltuielile administrative şi costurile de funcţionare pentru activităţile de CDT&D, nu depăşeşte 470 milioane EUR din bugetul celui de-al Şaptelea program-cadru. Cheltuielile administrative nu ar trebui să depăşească 20 milioane EUR.

2. Toate resursele şi activităţile întreprinderii comune PCH sunt destinate obiectivelor şi sarcinilor principale prevăzute la articolul I.2 .

3. Orice altă contribuţie financiară excepţională în numerar, resurse şi venituri poate fi acceptată cu aprobarea Consiliului director.

4. Procedura de evaluare şi selectare garantează că alocarea fondurilor publice ale întreprinderii comune PCH respectă principiile excelenţei şi concurenţei[33].

5. Orice dobândă generată de contribuţiile primite de întreprinderea comună PCH este considerată venit al întreprinderii comune PCH.

6. Orice dobândă generată de vărsarea anticipată a subvenţiilor plătite de întreprinderea comună PCH este considerată venit al consorţiului de proiect.

7. Sectorul privat, în special membrii grupării industriale, contribuie în natură la costurile de funcţionare a proiectelor. Contribuţiile în natură trebuie să fie cel puţin egale cu fondurile publice. Nivelul total al contribuţiilor în natură, calculate anual, este evaluat o dată pe an. Prima evaluare se lansează la încheierea celui de-al doilea exerciţiu financiar de la înfiinţarea întreprinderii comune PCH. Ulterior, evaluarea este realizată de către o entitate independentă pentru fiecare exerciţiu financiar. Rezultatele evaluării sunt prezentate Comisiei în termen de patru luni de la încheierea fiecărui exerciţiu financiar.

8. Întreprinderea comună PCH este proprietara tuturor activelor generate sau transferate în scopul îndeplinirii obiectivelor sale prevăzute la articolul I.2 .

Articolul I.9 Participare la proiecte

1. Participarea la proiecte este deschisă persoanelor juridice şi organizaţiilor internaţionale stabilite într-un stat membru sau într-o ţară terţă, sub rezerva îndeplinirii condiţiilor minime de participare.

2. Condiţiile minime care trebuie îndeplinite de proiectele finanţate de întreprinderea comună PCH sunt următoarele:

(a) la proiect trebuie să participe cel puţin trei persoane juridice; fiecare dintre ele trebuie să fie stabilită într-un stat membru sau într-o ţară asociată, fără ca două dintre ele să fie stabilite în acelaşi stat membru sau în aceeaşi ţară asociată;

(b) toate cele trei persoane juridice trebuie să fie independente unele de altele, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 1906/2006 al Parlamentului European şi al Consiliului de stabilire a normelor de participare a întreprinderilor, a centrelor de cercetare şi a universităţilor la acţiuni din Al şaptelea program-cadru şi de difuzare a rezultatelor activităţilor de cercetare (2007-2013)[34];

(c) cel puţin o persoană juridică trebuie să fie membru al grupării industriale sau al grupării ştiinţifice.

3. Persoanele juridice care doresc să participe la un proiect formează un consorţiu şi desemnează pe unul dintre membrii acestuia să acţioneze în calitate de coordonator. În mod normal, coordonatorul este membru al grupării industriale sau al grupării ştiinţifice, în cazul în care a fost constituită o astfel de grupare ştiinţifică. Derogările în acest sens sunt aprobate de Consiliul director.

4. Condiţia minimă pe care trebuie să o îndeplinească contractele de bunuri şi servicii, acţiunile de sprijin, studiile şi activităţile de formare finanţate de întreprinderea comună PCH o constituie participarea unei persoane juridice.

Articolul I.10 Eligibilitate pentru finanţare

1. Contribuţia Comunităţii la întreprinderea comună PCH se foloseşte pentru finanţarea activităţilor de CDT&D rezultate în urma cererilor competitive de propuneri.

2. În situaţii excepţionale, întreprinderea comună PCH poate emite cereri de ofertă în cazul în care consideră că acest lucru este necesar pentru îndeplinirea eficientă a obiectivelor de cercetare.

3. Pentru o astfel de finanţare sunt eligibile persoanele juridice de drept privat care îndeplinesc toate criteriile enumerate în cele ce urmează:

(a) sunt stabilite într-un stat membru sau au sediul social, principal sau central pe teritoriul unui stat care este parte contractantă la Acordul privind Spaţiul Economic European sau care este ţară asociată sau ţară candidată;

(b) desfăşoară activităţi relevante de CDT&D, de industrializare sau de utilizare în ceea ce priveşte pilele de combustie şi/sau hidrogenul şi/sau au planuri concrete în acest sens în viitorul apropiat, pe teritoriul Uniunii Europene sau al Spaţiului Economic European.

4. Următoarele entităţi sunt, de asemenea, eligibile pentru finanţare:

(a) organismele publice fără scop lucrativ stabilite într-un stat membru, într-o ţară asociată, într-o ţară candidată sau pe teritoriul SEE, inclusiv instituţiile de învăţământ secundar şi superior;

(b) organizaţiile internaţionale care au personalitate juridică în temeiul dreptului public internaţional, precum şi orice agenţii specializate constituite de respectivele organizaţii internaţionale;

(c) persoanele juridice din ţări terţe, cu condiţia ca participarea lor să fie considerată de Consiliul director ca fiind deosebit de benefică pentru proiect.

Articolul I.11 Dispoziţii financiare

1. Dispoziţiile financiare ale întreprinderii comune PCH se bazează pe principiile prevăzute de Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002. Acestea pot deroga de la Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 în cazul în care cerinţele specifice de funcţionare a întreprinderii comune PCH impun acest lucru, sub rezerva acordului prealabil al Comisiei.

2. Întreprinderea comună PCH are propria structură de audit intern.

Articolul I.12 Angajamente financiare

1. Angajamentele financiare ale întreprinderii comune PCH nu depăşesc valoarea totală a resurselor de care dispune.

2. Cu excepţia cazului în care, după 2013 (la expirarea PC7), se vor acorda noi fonduri, numai proiectele pentru care s-a semnat un acord de finanţare până cel târziu la 31 decembrie 2013 vor fi continuate în perioada 2014-2017.

Articolul I.13 Exerciţiu financiar

Exerciţiul financiar corespunde anului calendaristic.

Articolul I.14 Raportare financiară şi descărcare de gestiune

1. În fiecare an, directorul executiv prezintă Consiliului director un proiect preliminar de buget care include o previziune a cheltuielilor anuale pentru următoarele două exerciţii. În cadrul previziunii, veniturile şi cheltuielile estimative pentru primul dintre cele două exerciţii financiare sunt stabilite într-un mod suficient de detaliat pentru a răspunde nevoilor procedurilor bugetare interne ale fiecărui membru fondator şi ale membrului cu privire la contribuţia sa financiară la întreprinderea comună PCH. Directorul executiv furnizează Consiliului director toate informaţiile suplimentare necesare în acest scop.

2. Consiliul director comunică fără întârziere directorului executiv observaţiile cu privire la proiectul preliminar de buget şi, în special, cu privire la resursele şi cheltuielile estimative pentru exerciţiul următor.

3. Ţinând seama de observaţiile primite de la Consiliul director, directorul executiv pregăteşte planul de proiect de buget pentru exerciţiul următor. Înainte de data de 1 septembrie a fiecărui an, directorul executiv prezintă Consiliului director bugetul anual, în vederea aprobării.

4. În termen de două luni de la închiderea fiecărui exerciţiu financiar, directorul executiv prezintă Consiliului director, în vederea aprobării, conturile anuale şi bilanţul pe exerciţiul precedent.

5. În termen de două luni de la încheierea fiecărui exerciţiu financiar, conturile provizorii ale întreprinderii comune sunt prezentate Comisiei şi Curţii de Conturi a Comunităţilor Europene („Curtea de Conturi”). Până la data 15 iunie următoare încheierii fiecărui exerciţiu financiar, Curtea de Conturi formulează observaţii cu privire la conturile provizorii ale întreprinderii comune. În anul următor, conturile anuale aferente exerciţiului financiar sunt trimise contabilului Comisiei, în termenele limită stabilite prin regulamentul financiar cadru, astfel încât contabilul Comisiei să le poată centraliza în conturile anuale ale CE. Conturile anuale ale întreprinderii comune trebuie pregătite şi auditate în conformitate cu normele contabile ale CE adoptate de contabilul Comisiei.

6. Descărcarea de gestiune pentru execuţia bugetului este acordată de către Parlamentul European, la recomandarea Consiliului şi în conformitate cu o procedură prevăzută de regulamentul financiar al întreprinderii comune PCH.

Articolul I.15 Planificare şi raportare anuală

1. Planul multianual de activităţi de cercetare descrie desfăşurătorul activităţilor de CDT&D ale întreprinderii comune PCH. Planul anual de activităţi de cercetare include un plan detaliat activităţilor de CDT&D şi estimările privind cheltuielile aferente pentru anul următor.

2. Un raport anual de activitate descrie activităţile de CDT&D şi alte activităţi întreprinse în decursul anului anterior, precum şi cheltuielile aferente.

Articolul I.16 Personal

1. Personalul este stabilit în schema de personal prevăzută în bugetul anual.

2. Membrii personalului întreprinderii comune PCH sunt agenţi temporari şi agenţi contractuali şi beneficiază de contracte cu durată determinată care pot fi reînnoite o singură dată, pe o perioadă de maximum şase ani.

3. Toate cheltuielile cu personalul sunt suportate de întreprinderea comună PCH.

Articolul 1.17 Răspundere şi asigurare

1. Întreprinderea comună PCH este unicul responsabil pentru îndeplinirea obligaţiilor sale.

2. Răspunderea financiară a membrilor fondatori şi a membrului în ceea ce priveşte datoriile întreprinderii comune PCH se limitează la contribuţia datorată la cheltuielile administrative.

3. Întreprinderea comună PCH subscrie şi menţine o asigurare adecvată.

Articolul I.18 Conflict de interese

În îndeplinirea activităţilor lor, întreprinderea comună PCH şi organismele sale evită orice conflict de interese.

Trebuie evitate, în special, conflictele de interese care implică reprezentanţi în Consiliului director.

Articolul I.19 Acord de finanţare şi acord de consorţiu

1. Întreprinderea comună PCH sprijină activităţile de CDT&D în urma organizării de cereri competitive de propuneri, după o evaluare independentă şi după încheierea, pentru fiecare proiect, a unui acord de finanţare şi a unui acord de consorţiu.

2. Întreprinderea comună PCH stabileşte procedurile şi mecanismele de punere în aplicare, supraveghere şi control al acordurilor de finanţare.

3. Acordul de finanţare:

- stabileşte dispoziţiile adecvate de punere în aplicare a activităţilor de CDT&D;

- stabileşte dispoziţiile financiare adecvate şi normele privind drepturile de proprietate intelectuală, pe baza principiilor prevăzute la articolul I.24 ;

- reglementează relaţia dintre consorţiile de proiecte şi întreprinderea comună PCH.

4. Acordul de consorţiu:

- este încheiat de către participanţii la proiect înainte de încheierea acordului de finanţare;

- stabileşte dispoziţiile adecvate de punere în aplicare a acordului de finanţare;

- reglementează relaţia dintre participanţii la un proiect, în special dispoziţiile privind drepturile de proprietate intelectuală.

Articolul I.20 Contracte de bunuri şi servicii

Întreprinderea comună PCH stabileşte toate procedurile şi mecanismele de punere în aplicare, supraveghere şi control al contractelor de bunuri şi servicii necesare funcţionării întreprinderii comune PCH, în conformitate cu dispoziţiile regulamentului său financiar.

Articolul I.21 Protecţia intereselor financiare

1. Întreprinderea comună PCH efectuează controale la faţa locului şi audituri financiare pe lângă beneficiarii fondurilor publice ale întreprinderii comune PCH.

2. Comisia sau Curtea de Conturi Europeană poate, după caz, să efectueze controale la faţa locului pe lângă beneficiarii fondurilor întreprinderii comune PCH. În acest scop, întreprinderea comună PCH se asigură că acordurile de finanţare şi contractele sale prevăd dreptul Comisiei şi al Curţii de Conturi de a efectua controalele necesare şi, în cazul constatării unor eventuale nereguli, de a impune sancţiuni disuasive şi proporţionale.

3. Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) înfiinţat prin Decizia 1999/352/CE, CECO, Euratom a Comisiei se bucură de aceleaşi competenţe în ceea ce priveşte întreprinderea comună ca cele de care se bucură în ceea ce priveşte serviciile Comisiei. Imediat după înfiinţare, întreprinderea comună aderă la acordul interinstituţional din 25 mai 1999 dintre Parlamentul European, Consiliu şi Comisie privind anchetele interne efectuate de OLAF. Consiliul director aprobă respectiva aderare şi adoptă măsurile necesare pentru facilitarea anchetelor interne efectuate de OLAF.

Articolul I.22 Lichidare

1. Întreprinderea comună PCH se lichidează la încheierea perioadei prevăzute la articolul I.1 sau ca urmare a unei decizii a Consiliului.

2. Procedura de lichidare se lansează automat în cazul în care unul dintre membrii fondatori renunţă la statutul de membru, cu excepţia cazului în care cererea sa de retragere este însoţită de o propunere de transfer al statutului de membru unei persoane juridice care poate fi acceptată de către ceilalţi membri fondatori.

3. În scopul lichidării întreprinderii comune PCH, Consiliul director numeşte unul sau mai mulţi lichidatori, care se conformează deciziilor sale.

4. În momentul lichidării sale, întreprinderea comună PCH returnează statului gazdă [Belgia] toate elementele de sprijin material puse la dispoziţie de statul gazdă în conformitate cu acordul de găzduire.

5. Atunci când toate elementele de sprijin material au fost returnate în conformitate cu alineatul (4) din prezentul articol, orice alte active sunt folosite pentru a acoperi obligaţiile întreprinderii comune PCH şi cheltuielile aferente lichidării sale. Orice surplus sau deficit este distribuit sau acoperit de către membrii fondatori, proporţional cu contribuţia efectivă a acestora la întreprinderea comună PCH.

6. Activele, datoriile sau obligaţiile rămase sunt distribuite membrilor fondatori, proporţional cu contribuţia efectivă a acestora la întreprinderea comună PCH.

7. Se organizează o procedură ad hoc pentru asigurarea unei gestionări adecvate a oricărui acord de finanţare menţionat la articolul I.19 şi a oricărui contract de bunuri şi servicii menţionate la articolul I.20 a căror durată de valabilitate este mai lungă decât cea a întreprinderii comune PCH.

Articolul I.23 Modificarea statutului

1. Orice membru fondator sau membru al întreprinderii comune PCH poate prezenta Consiliului director o propunere de modificare a prezentului statut.

2. Propunerile de modificare a statutului sunt aprobate de Consiliul director în conformitate cu dispoziţiile articolului I.5 şi prezentate Comisiei pentru a lua o decizie în acest sens.

3. Fără a aduce atingere alineatului (2), orice modificare propusă a articolului I.1 , a articolului I.8 sau a articolului I.21 este considerată ca fiind un element esenţial şi, prin urmare, implică revizuirea regulamentului Consiliului de înfiinţare a întreprinderii comune PCH.

Articolul I.24 Politica privind drepturile de proprietate intelectuală

1. Întreprinderea comună PCH adoptă normele generale referitoare la politica privind drepturile de proprietate intelectuală, norme care vor fi incluse în acordurile de finanţare şi în acordurile de consorţiu.

2. Fără a aduce atingere regulilor de concurenţă[35], obiectivul politicii privind drepturile de proprietate intelectuală ale întreprinderii comune PCH este de a conduce la generarea de informaţii, de a promova exploatarea, utilizarea şi diseminarea acestora în vederea obţinerii unor rezultate comerciale rapide, de a atribui drepturi în mod echitabil, de a recompensa inovaţia şi de a obţine o largă participare la proiecte a persoanelor juridice de drept public şi privat.

3. Politica privind drepturile de proprietate intelectuală reflectă următoarele principii:

- Fiecare participant la un proiect rămâne proprietarul cunoştinţelor preexistente cu care contribuie la proiect şi rămâne proprietarul cunoştinţelor generate în cadrul unui proiect, cu excepţia cazului în care participanţii la respectivul proiect convin altfel. Clauzele şi condiţiile referitoare la drepturile de acces şi licenţele privind cunoştinţele preexistente sau generate se stabilesc în acordul de finanţare şi în acordul de consorţiu aferente proiectului respectiv.

- Participanţii la un proiect se angajează să disemineze şi să permită utilizarea cunoştinţelor generate în condiţiile prevăzute de acordul de finanţare şi de acordul de consorţiu, ţinând seama de protecţia drepturilor lor de proprietate intelectuală, de obligaţiile de confidenţialitate şi, în special, de caracterul specific al întreprinderii comune PCH ca parteneriat public-privat ai cărui participanţi din sectorul public şi din cel privat au asigurat o cotă semnificativă de fonduri şi au un interes legitim de a-şi proteja interesele comerciale.

Articolul I.25 Drept aplicabil

Pentru orice aspect care nu este reglementat de prezentul statut sau de legislaţia comunitară se aplică legislaţia Belgiei.

FIŞĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ

1. DENUMIREA PROPUNERII:

Propunere de regulament al Consiliului de înfiinţare a întreprinderii comune „Pile de combustie şi hidrogen” (PCH)

2. CADRUL GBA / SBA

Domeniul/domeniile politicilor în cauză şi activitatea asociată/activităţile asociate:

Cercetare şi dezvoltare tehnologică: Al şaptelea program-cadru, programul specific „Cooperare”: temele Energie, Nanoştiinţe, Nanotehnologii, materiale şi noi tehnologii de producţie (NMP), Transport (inclusiv aeronautică) şi Mediu (inclusiv schimbări climatice) ale DG Cercetare şi temele Energie şi Transport ale DG Energie şi Transporturi.

3. LINII BUGETARE:

3.1 . Linii bugetare (linii operaţionale şi linii aferente de asistenţă tehnică si administrativă), inclusiv rubricile:

08.01 04 20 Întreprindere comună – cheltuieli administrative[36]

08.05 01 10 Energie – RTD – cheltuieli de funcţionare (181,9 milioane EUR)

08.04 01 10 NMP - RTD – cheltuieli de funcţionare (47,9 milioane EUR)

08.07 01 30 Transport - RTD – cheltuieli de funcţionare (67,0 milioane EUR)

08.06 01 10 Mediu - RTD – cheltuieli de funcţionare (19,1 milioane EUR)

06.06 01 10 Energie – TREN – cheltuieli de funcţionare (119,7 milioane EUR)

06.06 02 10 Transport – TREN – cheltuieli de funcţionare (14,4 milioane EUR)

Cheltuielile administrative totale vor fi distribuite între diferitele linii bugetare proporţional cu valoarea contribuţiei totale.

Tema | Cheltuieli administrative estimate, în milioane EUR |

Energie – RTD | 8,1 |

NMP – RTD | 2,1 |

Transport – RTD | 3,0 |

Mediu – RTD | 0,9 |

Energie – TREN | 5,3 |

Transport – TREN | 0,6 |

3.2 . Durata acţiunii şi a impactului financiar:

Se estimează că întreprinderea comună „Pile de combustie şi hidrogen” va fi înfiinţată printr-un regulament al Consiliului la începutul anului 2008, pe o perioadă care se încheie la 31 decembrie 2017. Impactul său financiar asupra bugetului UE va înceta după 2013.

3.3 . Caracteristici bugetare:

Linie bugetară | Tip de cheltuieli | Noi | Contribuţie AELS | Contribuţia ţărilor candidate | Rubrica din perspectiva financiară |

08.05 01 10 | CNO | CD | DA | DA | DA | Nr. 1A |

08.01 04 20 | CNO | CND | DA | DA | DA | Nr. 1A |

08.04 01 10 | CNO | CD | DA | DA | DA | Nr. 1A |

08.07 01 30 | CNO | CD | DA | DA | DA | Nr. 1A |

08.06 01 10 | CNO | CD | DA | DA | DA | Nr. 1A |

06.06 01 10 | CNO | CD | DA | DA | DA | Nr. 1A |

06.06 02 10 | CNO | CD | DA | DA | DA | Nr. 1A |

4. SINTEZA RESURSELOR

4.1 . Resurse financiare

4.1.1. Sinteza creditelor de angajament (CA) şi a creditelor de plată (CP)

milioane EUR (cu 3 zecimale)

Tip de cheltuieli | Secţiunea nr. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Total |

Cheltuieli de funcţionare[37]

Credite de angajament[38] (CA) | 8.1 | a | 28,100 | 70,300 | 90,100 | 106,800 | 73,800 | 80,900 | 450,000 |

Credite de plată (CP) | b | 28,100 | 70,300 | 90,100 | 106,800 | 73,800 | 80,900 | 450,000 |

Cheltuieli administrative incluse în suma de referinţă

Asistenţă tehnică şi administrativă (CND) Cheltuieli cu personalul + 50% | 8.2.4 | c | 1,900 | 2,700 | 3,400 | 4,190 | 3,705 | 4,105 | 20,000 |

SUMA TOTALĂ DE REFERINŢĂ

Credite de angajament | a+c | 30,000 | 73,000 | 93,500 | 110,990 | 77,505 | 85,005 | 470,000 |

Credite de plată | b+c | 30,000 | 73,000 | 93,500 | 110,990 | 77,505 | 85,005 | 470,000 |

Cheltuieli administrative care nu sunt incluse în suma de referinţă

Resurse umane şi cheltuieli conexe (CND) | 8.2.5 | d | 0,117 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 1,287 |

Cheltuieli administrative, altele decât resurse umane şi costuri conexe, care nu sunt incluse în suma de referinţă (CND) | 8.2.6 | e | 0 | 0,200 | 0,200 | 0 | 0,200 | 0,200 | 0,800 |

Costul financiar total estimativ al intervenţiei

TOTAL CA, inclusiv costul resurselor umane | a+c+d+e | 30,117 | 73,434 | 93,934 | 111,224 | 77,939 | 85,439 | 472,087 |

TOTAL PA, inclusiv costul resurselor umane | b+c+d+e | 30,117 | 73,434 | 93,934 | 111,224 | 77,939 | 85,439 | 472,087 |

Detalii privind cofinanţarea

Membrii fondatori ai întreprinderii comune PCH sunt:

- Comunitatea Europeană, reprezentată de Comisie, şi

- Gruparea industrială europeană pentru iniţiativa tehnologică comună în domeniul pilelor de combustie şi al hidrogenului (GI) înfiinţată ca asociaţie fără scop lucrativ în temeiul legislaţiei belgiene.

GI împarte cheltuielile administra