RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 161/8

Avizul Comitetului Economic și Social European privind plasarea cetățenilor în centrul unei piețe interne digitale incluzive: plan de acțiune pentru o reușită sigură (aviz din proprie inițiativă)

2013/C 161/02

Raportor: dna Anna Maria DARMANIN

La 19 ianuarie 2012, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă pe tema

Plasarea cetățenilor în centrul unei piețe interne digitale incluzive: plan de acțiune pentru o reușită sigură

(aviz din proprie inițiativă).

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 7 martie 2013.

În cea de-a 488-a sesiune plenară, care a avut loc la 20 și 21 martie 2013 (ședința din 20 martie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 69 de voturi pentru și 1 abținere.

1. Concluzii și recomandări

1.1 Piața internă digitală are un potențial considerabil în materie de promovare a creșterii economică, ocupare a forței de muncă și prosperitate, în sens larg. În ciuda acestui fapt, unii cetățeni sunt încă excluși, neputând beneficia de această oportunitate. Motivele acestei excluziuni sunt de natură sociologică, culturală, dar și legislativă. CESE a identificat o serie de provocări și de obstacole care, la ora actuală, îi împiedică pe cetățeni să se situeze cu adevărat în centrul pieței unice digitale, și anume: a) problemele legate de infrastructură; b) un cadru juridic neclar; c) faptul că drepturile cetățenilor nu sunt clar definite; d) implementarea insuficientă a mecanismelor de soluționare a plângerilor, atât a celor individuale, cât și colective; e) discrepanțele în ce privește mediul de consum din diferitele state membre; f) securitatea informatică; g) implementarea incompletă a achizițiilor publice electronice și a semnăturilor electronice; h) lipsa implementării serviciilor de e-Guvernare și i) aplicarea legislației pe piața internă.

1.2 Din aceste motive, CESE propune să se ia o serie de măsuri prin care să se atingă pe deplin obiectivul de plasare a cetățenilor în centrul pieței unice digitale: a) acces gratuit și universal; b) internet deschis și neutralitatea rețelei; c) prevenirea abuzurilor; d) standardizarea TIC; e) interoperabilitatea și interconectivitatea; f) cloud computing; g) controlul prețurilor, de exemplu prin stabilirea unor tarife minime; h) educație și formare; i) protecția împotriva fraudelor și a criminalității informatice (precum pirateria, contrafacerea); j) siguranța (inclusiv protecția datelor și confidențialitatea, protecția copiilor, a persoanelor în vârstă și a persoanelor cu handicap); k) o cartă a drepturilor digitale (1); l) aplicarea Directivei privind drepturile consumatorilor în ceea ce privește conținutul digital; m) revizuirea legislației privind comerțul electronic, plățile electronice, telefonia mobilă etc.; n) revizuirea politicii de radiodifuziune și televiziune; o) campanii de informare; p) participarea și implicarea societății civile la toate nivelurile de decizie politică; q) publicarea unui ghid UE al serviciilor digitale.

2. Plasarea cetățenilor în centrul pieței interne digitale incluzive: cetățeanul ca actor economic, social și politic, conform celor patru libertăți fundamentale din cadrul pieței interne

2.1 Responsabilizarea cetățenilor ca actori economici. Revoluția digitală a dus la eliminarea anumitor locuri de muncă. Pentru fiecare loc de muncă pierdut, ea a creat însă, așa cum constată un studiu McKinsey (2), 2,6 alte locuri de muncă. Societatea trebuie să se adapteze la această evoluție și dispune în prezent de potențialul necesar în acest sens. Anumite locuri de muncă vor dispărea, iar generațiile mai tinere vor avea o perspectivă diferită, în sensul că vor trebui să se implice în revoluția digitală pentru că le oferă locuri de muncă. Inițiative precum programul Scratch al MIT produc o valoare adăugată care reflectă contribuția personală. Un alt exemplu este așa numitul laborator „Skunk works” de la NASA, care a creat cu succes un mediu propice inovării după ce programul „Space Shuttle” a luat sfârșit.

2.2 Responsabilizarea cetățenilor ca actori politici: oamenii trebuie să aibă libertatea de a-și face ideile să circule, iar internetul este foarte util în acest scop, chiar dacă se constată că tinerele generații, în ciuda dependenței lor de internet, călătoresc de fapt mai mult. Internetul creează gustul pentru interacțiunea cu ceilalți. Tehnologia digitală a dat naștere unei noi forme de liberă circulație.

2.2.1 Există exemple concrete, atât în Europa, cât și în afara ei, referitoare la modul în care cetățenii se mobilizează pentru a-și exprima opiniile și pentru a modifica politicile în mod democratic. Este evident că vocea cetățenilor ar trebui să se facă mai bine auzită pe scena politică. La rândul său, procesul democratic trebuie să se adapteze la revoluția digitală.

2.3 Cetățeanul ca actor social: competențele digitale nu se referă numai la învățarea tehnicilor de utilizare a internetului, ci și la valorificarea acestuia în interesul unei comunități sociale, precum și în interesul propriei evoluții ca individ. Din acest motiv, comunitățile trebuie să exploateze mai bine potențialul reprezentat de internet. Cu toate acestea, este esențial să se respecte întru totul opțiunea fiecăruia de a utiliza sau nu internetul.

2.4 Așa cum s-a subliniat în rezoluțiile PE pe tema „Finalizarea pieței unice digitale” (3) și, respectiv, „Piața unică pentru europeni” (4), există încă o serie de deficiențe în ceea ce privește plasarea cu adevărat a cetățeanului în centrul pieței interne. Aceste deficiențe, care nu sunt numai de natură legislativă, ci și sociologică, se leagă de persistența unor obstacole care împiedică accesul deplin al consumatorilor la piața internă.

3. Observații generale și măsuri de întreprins pentru a crește gradul de utilizare a tehnologiilor digitale în rândul cetățenilor; observații în vederea unui plan de acțiune

Accesul, cunoștințele și încrederea se numără printre aspectele cele mai importante pentru public atunci când utilizează internetul și când începe să se folosească de piața digitală.

3.1 Accesul

Este imperativ necesar să se garanteze că toți cetățenii UE beneficiază de o capacitate de acces egală. În acest context, trebuie să se ia în considerare infrastructura, echipamentul de hardware, software și orgware (5).

Accesul prin intermediul infrastructurii

3.1.1 Toți cetățenii UE ar trebui să dispună de aceeași capacitate de acces la rețea (6). În plus, este esențial să se stabilească un preț fix maxim, instituit la nivelul tuturor statelor membre, pentru costul pe Mbs, atât pentru accesul în rețele fixe, cât și pentru cel în rețele mobile.

3.1.1.1 Potrivit OAREC (Organismul autorităților europene de reglementare pentru comunicații electronice), majoritatea autorităților naționale de reglementare au primit plângeri din partea consumatorilor referitoare la discrepanța dintre vitezele promise și cele constatate ale conexiunilor la internet. Singura cale de a da naștere unei adevărate piețe digitale internă este ca toții operatorii de rețea din UE să fie supuși unui control strict de către autoritățile publice, pentru a se garanta lățimea de bandă nominală, conform pilonului Agendei digitale europene referitor la banda largă.

3.1.1.2 La ora actuală, eterogenitatea accesului mobil la internet este unul dintre principalele obstacole în calea unei adevărate piețe digitale interne, în special din cauză că răspândirea rapidă a telefoanelor inteligente și a tabletelor electronice sporește din ce în ce mai mult importanța economică a activităților mobile, bazate pe internet (comerț electronic, e-sănătatate etc.), pentru cetățeni. În acest context, acțiunea 101 din Agenda digitală europeană prevede în mod clar că diferența dintre tarifele de roaming și cele naționale trebuie să se apropie de zero în 2015.

3.1.1.3 Pe lângă aceasta, trebuie ca infrastructura să garanteze acoperirea Europei în totalitate, deoarece cetățenii nu trebuie să fie discriminați din cauză că locuiesc în zone rurale. CESE recunoaște că industria poate considera că furnizarea unei astfel de infrastructuri nu este viabilă din punct de vedere economică. Acest obstacol ar trebui însă depășit. Printre posibilele soluții se numără parteneriatele public-privat pentru zonele rurale. Furnizorii de conținut ar putea și ei participa ca parteneri la investițiile în infrastructură, având în vedere că de obicei, beneficiază ulterior de pe urma acoperirii.

Puncte urbane de acces public gratuit la internet

3.1.2 Accesul de bază gratuit la internet ar trebui să fie un drept fundamental pentru fiecare cetățean european. CESE este de părere (7) că înființarea unor puncte de acces public gratuit la internet și furnizarea accesului la datele deschise 2.0 și la informațiile din surse deschise („open sources”), amenajate în punctele nevralgice ale orașelor, ar putea oferi oamenilor posibilitatea de a comunica și de a căuta un loc de muncă.

3.1.3 Chiar dacă acoperirea geografică nu ar trebui să reprezinte o cerință strictă, este esențial ca fiecare municipalitate, fără excepție, să garanteze existența a cel puțin unui astfel de punct de acces la internet. O soluție rațională ar fi garantarea unui număr minim de puncte de acces public gratuit la internet, proporțional cu numărul de locuitori; fiecare autoritate națională de reglementare ar putea stabili norme pe plan local, în conformitate cu directivele UE.

3.1.4 Chiar dacă accesul la internet și serviciul universal de rețea de bandă largă sunt recunoscute ca fiind deosebit de importante, Comisia a subliniat (8) că nu există consens în legătură cu viitorul rol al obligației de serviciu universal (OSU) în promovarea obiectivelor Europei din domeniul benzii largi.

3.1.5 Până în prezent, Finlanda, Spania și Malta au adoptat legislații prin care banda largă este inclusă în OSU pe plan național. La 5 iulie 2011, Parlamentul European a adoptat o rezoluție (9) care subliniază importanța OSU ca „plasă de siguranță” în materie de incluziune socială.

Hardware

3.1.6 Reușita incluziunii în calitate de cetățean digital european presupune capacitatea de a se conecta la internet, ceea ce implică la rândul său deținerea echipamentelor corespunzătoare de hardware și software care permit conectarea online.

3.1.6.1 Ar trebui ca echipamentul hardware (10) de bază să fie disponibil în toate țările UE la un preț accesibil pentru toți. De aceea CESE recomandă insistent dezvoltarea unui proiect specific în cadrul programului Orizont 2020, prin care echipamentul hardware de bază să poată fi produs în Europa, la un preț cu adevărat accesibil. Din păcate, Consiliul a decis de curând reducerea bugetului programului Orizont 2020.

Software

3.1.6.2 Echipamentul software (11) ar trebui să fie un program cu sursă deschisă, evitându-se astfel costurile adiționale și permițându-se recurgerea la instrumente comune, standardizate, fără drepturi de proprietate, în scopul editării și partajării documentelor. Un astfel de software ar trebui să fie accesibil și persoanelor cu handicap. Programele cu sursă deschisă („open source”) ar trebui să vină în completarea celorlalte programe folosite pe scară largă.

3.2 Protecția internetului deschis și a neutralității rețelei

3.2.1 Comitetul a subliniat deja (12) că, în opinia cetățeanului UE, este esențial ca furnizorii de servicii de internet (ISP) să garanteze libertatea tuturor persoanelor de a se conecta la internetul public fără nicio restricție din partea guvernelor sau a operatorilor din cadrul rețelei în ceea ce privește conținutul, site-urile, platformele, tipurile de echipamente asociate și modurile de comunicare permise. Acesta este însuși conceptul de „internet deschis”, unul din drepturile fundamentale ale cetățeanului digital.

3.2.2 În plus, toți ISP din UE are trebui să asigure tratamentul egal al tuturor surselor de date similare de pe internet, fără să opereze discriminări pe motive economice între diferite tipuri de trafic internet.

3.2.3 Rezultatele preliminare ale OAREC în ce privește practicile de gestionare a traficului internet în Europa indică în mod clar că blocarea traficului VoIP (13) este foarte răspândită (14).

3.2.4 Autoritățile de reglementare din UE au descoperit că serviciile VoIP precum Skype sunt blocate în special de operatorii de telefonie mobilă. Traficul „peer-to-peer”, care permite schimbul de fișiere între utilizatorii de internet, este la rândul lui încetinit sau blocat atât de operatorii de telefonie mobilă, cât și de cei de telefonie fixă). Pe măsură ce tot mai multe servicii migrează către internet, operatorii par să fie din ce în ce mai tentați să discrimineze acele servicii care intră în competiție cu cele pe care le oferă sau care nu sunt profitabile, mergând până la crearea unor căi diferite, rapide sau lente, pentru servicii diferite. Neutralitatea internetului ar fi astfel considerabil amenințată.

3.2.5 Principul neutralității implică tocmai contrariul, respectiv faptul că nici un furnizor nu poate acorda prioritate unui anumit tip de trafic pe internet invocând motive economice. Orice utilizator trebuie să beneficieze de cele mai bune eforturi din partea furnizorului. Expresia „neutralitatea internetului” lipsește cu desăvârșire din Comunicarea Comisiei Europene privind o Agendă digitală pentru Europa, însă Comitetul subliniază că principiul neutralității internetului trebuie să fie definit în mod neechivoc și consacrat în legislația europeană în conformitate cu drepturile cetățenilor, așa cum sunt ele definite în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.

3.3 Orgware

3.3.1 Tehnologia nu este suficientă pentru a exploata potențialul pieței unice digitale. Orgware – cu alte cuvinte cunoștințele, competențele și gradul de sensibilizare al utilizatorilor - este la fel de importantă. Din acest motiv, CESE pune accentul pe cunoștințe – competențele digitale – păstrând totodată o poziție critică în legătură cu beneficiile, date fiind pericolele utilizării internetului.

3.3.2 Cunoștințele

Orgware reprezintă un aspect esențial al valorificării la maximum a utilizării internetului prin cunoașterea modului în care acesta poate fi folosit nu numai pentru recreere, ci și pentru dezvoltarea personală și cea a comunității.

3.4 Garantarea unei formări în vederea dobândirii de competențe digitale

3.4.1 Pentru a fi plasați cu adevărat în centrul pieței interne digitale, cetățenii au absolută nevoie de competențe digitale mai bune și de o educație aprofundată în domeniul mass-media, astfel încât să se reducă la minimum decalajul digital și să se beneficieze într-o măsură cât mai mare de e-incluziune.

3.4.1.1 E-incluziunea presupune în esență asigurarea unor șanse egale pentru toți cetățenii UE și în special (15) pentru: — persoanele în vârstă; — persoanele cu handicap; — persoanele cu venituri mici; — persoanele fără studii elementare; — minorități. Astfel, este esențial să se propună indicatori la nivelul întregii UE pentru competențele digitale (16) și pentru educația în domeniul mass-media (17) și să se pună în aplicare cât mai curând posibil, în fiecare stat membru, politici pe termen lung în materie de competențe digitale și de alfabetizare digitală. Este imperios necesar ca fondurile de coeziune, mai precis FSE, să fie utilizate de către actorii societății civile de la nivel regional pentru a dezvolta competențele legate de alfabetizarea digitală.

3.5 Digitalizarea în școli

3.5.1 Procesul de digitalizare la nivel european trebuie să implice școlile - atât profesorii, cât și studenții. Trebuie să se asigure resursele necesare pentru crearea unor autentice școli digitale, care ar putea evolua în direcția unor activități administrative și didactice desfășurate în tot mai mare măsură pe suport digital, ceea ce ar contribui totodată și la o mai bună protecție a mediului.

3.5.2 Dacă elevii sunt de obicei mai obișnuiți cu noile tehnologii, având nevoie de asistență și de îndrumare pentru a-și dezvolta competențele, în rândul generațiilor mai vârstnice se întâlnesc, în schimb, procentaje importante de analfabetism în domeniul TIC. Crearea unui învățământ digital și a unei societăți digitale subliniază necesitatea ca profesorii să fie formați în domeniul TIC, pentru a permite celor mai în vârstă să interacționeze mai bine cu tinerele generații.

3.5.3 În realitate, metodele de predare trebuie regândite. Găsirea unui bun echilibru între metodele tradiționale de predare și noile tehnologii reprezintă o permanentă provocare pentru profesori.

3.5.4 Pe lângă aceasta, pentru a reduce decalajul dintre modelul educațional tradițional și noile tehnologii, ar trebui să se creeze resurse pedagogice online, care să permită tuturor, oriunde s-ar afla, să aibă acces la un proces de învățare coerent și fiabil. Acțiunile 61 (18) și 68 (19) din Agenda digitală europeană par să preconizeze măsuri în acest sens. Cu toate acestea, este important să reamintim că viitorii utilizatori finali vor dispune de niveluri de competențe diferite în materie de TIC. Prin urmare, atât interfața, cât și conținutul ar trebui să se poată adapta acestei diversități, pentru a fi suficient de conviviale pentru utilizatorul debutant și, în același timp, mai dificile (deci mai interesante) pentru utilizatorul mai experimentat.

3.6 Permisul european de conducere a computerului

3.6.1 Permisul european de conducere a computerului (ECDL) ar trebui să fie extins în mod oficial la toate statele membre și actualizat în permanență pentru a include instrumentele software și hardware de ultimă generație disponibile.

3.6.1.1 ECDL ar trebui să fie bazat pe software cu sursă deschisă, iar acordarea sa ar trebui să se facă numai după susținerea unui examen standard pentru întreaga UE. Obținerea ECDL ar trebui să facă parte din programele tuturor școlilor secundare din învățământul de stat, astfel încât toți elevii să dispună de aceeași expertiză de bază în domeniul informatic.

3.6.2 Este necesar ca punerea în practică a conținutului să se facă în funcție de mijloacele aferente. În cadrul eforturilor sale către o Europă digitală, UE ar trebui să pună la dispoziție mai multe resurse în format digital, de exemplu sub formă de cărți electronice. În acest sens, CESE salută intenția Comisiei de a dezvolta în continuare biblioteca europeană (20), însă se teme totodată că acest serviciu cu potențial revoluționar este încă necunoscut de multe persoane, fiind necesară o mai bună promovare a sa, în special în sectorul educațional.

3.7 Încrederea

3.7.1 Încrederea este un aspect esențial pentru a garanta că potențialul internetului este valorificat la maximum în cadrul pieței interne. În acest scop, orice persoană trebuie să aibă certitudinea existenței unor sisteme corespunzătoare care asigură: prevenirea prejudiciilor la nivel personal sau la cel al comunității; un nivel adecvat de protecție, urmărirea penală a infractorilor informatici, după modelul infracțiunilor cu vătămare corporală, precum și o reglementare adecvată a Internetului și controlul aplicării acesteia.

3.8 Prevenția

3.8.1 Acțiunile educative referitoare la potențialul internetului și la riscurile care îi sunt asociate au o importanță esențială. Organizarea unor campanii educaționale care să vizeze diferite niveluri de expertiză poate contribui efectiv la efortul de prevenție.

3.8.2 Reglementarea are și ea un rol esențial în asigurarea prevenției. Chiar dacă reglementarea internetului este o sarcină extrem de dificilă, asigurarea protecției față de orice tip de risc este extrem de importantă pentru europeni. De aceea CESE recomandă insistent să se elaboreze un cadru de reglementare de bază la nivel european, a cărui aplicare să fie controlabilă.

3.8.3 Furnizorii de internet și-ar putea asuma o mai mare responsabilitate – de exemplu pentru a se conforma Cartei drepturilor fundamentale – prin autoreglementare, după modelul utilizat cu succes în sectoare precum publicitatea. Această opțiune, care ar remedia actuala situație de dereglementare, presupune o evaluare și o monitorizare sistematică de către organul legislativ, precum și aplicarea de sancțiuni.

3.9 Protecția

3.9.1 Atunci când devin cetățeni digitali, cetățenii trebuie să se simtă protejați corespunzător. De aceea serviciile digitale trebuie să afișeze în mod clar nivelul de protecție oferit. În acest context, furnizorii de conținut ar putea dovedi nivelul de protecție asigurat de site-urile lor prin aderarea la anumite orientări specifice (21).

3.9.2 Furtul de identitate este una din principalele surse de îngrijorare pentru utilizatori. Din acest motiv, se recomandă realizarea de cercetări în vederea garantării protecției datelor cu caracter personal pe internet.

3.9.3 În plus, pentru cetățeanul UE este esențial ca dezvoltarea rețelelor digitale în bandă largă să nu se facă în detrimentul sănătății publice. Mai precis, fiecare stat membru ar trebui să garanteze, în contextul aceluiași cadru de reglementare de la nivelul UE, îndeplinirea următoarelor cerințe de bază: — niveluri sigure de expunere la câmpurile electromagnetice; — interzicerea folosirii unor compuși chimici periculoși în produsele TIC; — dezvoltarea rețelelor în armonie cu mediul înconjurător și — cerințe privind utilizarea unor produse cu consum scăzut de energie în cadrul contractelor de achiziții publice.

3.10 Urmărirea penală

3.10.1 Criminalitatea informatică este la fel de serioasă ca și cea fizică și ar trebui abordată în mod similar. Este esențial ca statele membre să-și sporească resursele disponibile pentru a putea gestiona și condamna criminalitatea informatică în mod eficace, eficient și prompt.

3.11 Carta drepturilor digitale

3.11.1 CESE îndeamnă Comisia să instituie o „Cartă a drepturilor digitale” a cetățeanului (22); aceasta va reprezenta un mijloc de a se garanta că cetățeanul este cu adevărat protejat și va crește încrederea de pe piața internă digitală.

4. Observații specifice

4.1 Serviciile de guvernare electronică

4.1.1 Este evident că guvernarea electronică facilitează recurgerea la serviciile guvernului, în special de către cetățeni și de IMM-uri. Interoperabilitatea este o cerință preliminară pentru ca serviciile de guvernare electronică să fie eficace și eficiente. În acest context, cetățenii trebuie să aibă un control și un acces integral la propriile date, fără a le putea modifica, dar având posibilitatea de a identifica toate persoanele care au avut acces la orice parte a acestor date, în mod corect sau nu. Cu toate acestea, este esențial ca persoanele să aibă libertatea de a opta pentru utilizarea serviciilor în formă digitală sau în cea tradițională.

4.1.2 Sunt totuși de dorit servicii complete de guvernare electronică, având în vedere avantajele lor în materie de costuri, de reducere a birocrației și de eficiență. Toate statele membre ar trebui să opteze pentru servicii digitale ca mod de a contribui la facilitarea mobilității cetățenilor.

4.2 IMM-urile și Rețeaua întreprinderilor europene

4.2.1 În avizul său pe tema „Întreprinderi mici într-o lume mare” (23), Comitetul a solicitat „măsuri de sprijinire a comerțului electronic, care ar putea deveni un domeniu important pentru internaționalizarea IMM-urilor”. Implementarea Agendei digitale a UE este o prioritate absolută și pentru IMM-uri. În acest context și având în vedere potențialul IMM-urilor de a crea locuri de muncă, este important strategic să se creeze „ghișee unice” pentru TVA, să se promoveze facturile electronice, precum și cloud computingul. Utilizarea inteligentă a TIC, dezvoltarea competențelor digitale în cadrul IMM-urilor, creșterea participării IMM-urilor la achiziții publice electronice și accesul lor integral la bandă largă sunt aspecte esențiale, în aceeași măsură ca instrumente precum Rețeaua Europeană E-Business de Sprijin pentru IMM-uri (eBSN), programul pentru competitivitate și inovare (CIP) și Programul pentru competitivitatea întreprinderilor și IMM-uri (COSME).

4.2.2 Comitetul salută intenția Comisiei de a revizui guvernanța Rețelei întreprinderilor europene (EEN) și de a plasa IMM-urile europene într-un mediu digital. Și în acest caz, încrederea în piața internă digitală joacă un rol considerabil, iar o abordare de jos în sus care să implice partenerii sociali ar putea avea o valoare adăugată didactică.

4.2.3 Rețeaua întreprinderilor europene (REE) a fost înființată pentru a sprijini IMM-urile europene să dezvolte noi piețe, să implementeze noi tehnologii și să aibă acces la fonduri UE.

4.2.4 Rolul REE ar trebui dinamizat pentru a se garanta incluziunea digitală pentru toate IMM-urile europene și pentru a ajuta pe fiecare cetățean UE să aibă acces la toate datele deschise, care permit crearea progresivă a unei rețele digitale de conexiuni la scara întregii UE.

4.2.5 Eficiența acțiunilor REE ar trebui monitorizată constant de către Comisie, prin colectarea periodică a reacțiilor IMM-urilor europene și a celor exprimate de cetățenii UE care au beneficiat de serviciile sale.

4.3 Obstacole naturale în calea pieței unice digitale

4.3.1 Limba este unui dintre obstacolele naturale cele mai importante din cadrul pieței unice - fie ea digitală sau nu.

4.3.2 Deși ar trebuie să fie vorba de un drept, faptul de fi exclus în continuare din piața unică digitală și de a nu profita de adevăratele ei beneficii constituie un obstacol.

4.3.3 Deși piața internă digitală a eliminat obstacolele geografice și izolarea, adaptarea la constrângerile fizice, de exemplu transportul mărfurilor pe apă, încă mai face ca amplasarea geografică și izolarea să reprezinte un obstacol natural.

Bruxelles, 20 martie 2013 Președintele Comitetului Economic și Social European Staffan NILSSON

(1) Comisia Europeană a publicat recent o culegere a drepturilor existente în diferitele instrumente ale dreptului Uniunii: https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/code-eu-online-rights.

(2) McKinsey, mai 2011 „Internet Matters, the net’s sweeping impact on jobs, growth and prosperity” (Internetul contează: impactul covârșitor al rețelei asupra ocupării forței de muncă, creșterii economice și prosperității).

(3) Raportor: Pablo Arias Echeverría, 2012/2030 (INI), 11.12.2012.

(4) Raportor;. António Fernando Correia de Campos, 2010/2278 (INI), 6.4.2011.

(5) „Orgware se referă la consolidarea capacităților diferiților actori instituționali implicați în procesul de adaptare referitor la o nouă tehnologie” (Wikipedia).

(6) Agenda digitală prevede cele trei obiective majore în ceea ce privește capacitatea de bandă largă: până în 2013 ar trebui ca cetățenii UE să dispună în proporție de 100 % de o conexiune internet cu viteza de 2 Mbs, în timp ce până la sfârșitul lui 2020, toți cetățenii UE ar trebui să dispună de o conexiune cu o viteză de 30 Mbs, iar 50 % dintre cetățenii UE ar trebui să fie abonați la conexiuni internet de peste 100 MBs.

(7) A se vedea nota de subsol nr. 2.

(8) Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor - Serviciul universal în comunicațiile electronice: raport cu privire la rezultatul consultării publice și la cea de a treia revizuire periodică a domeniului de aplicare în conformitate cu articolul 15 din Directiva 2002/22/CE (23.11.2011)

(9) Rezoluția (P7_TA(2011)0306).

(10) Prin hardware se înțeleg calculatorul desktop, laptop-ul, netbook-ul, telefonul inteligent, un aparat de tip tabletă electronică sau orice alt tip de echipament electronic care permite conectarea la rețea.

(11) Software este compus în esență dintr-un program de navigare pe internet și un program de editare de text

(12) JO C 24, 28.1.2012, p. 139.

(13) Voice over IP.

(14) Rezultatele au la bază un studiu efectuat de OAREC timp de mai multe luni și reprezintă informații colectate de la 250 operatori în rețea fixă și 150 operatori în rețea mobilă din întreaga Europă.

(15) JO C 318, 29.10.2011, p. 9.

(16) Agenda digitală europeană, acțiunea 62.

(17) Agenda digitală europeană, acțiunea 66.

(18) Elaborarea unui instrument online de educare a consumatorului cu privire la noile tehnologii media.

(19) Integrarea educației digitale (e-Learning) de către statele membre în politicile naționale.

(20) Acțiunea 79 din Agenda digitală europeană – Propunerea unui model sustenabil de finanțare a bibliotecii digitale europene.

(21) În absența unor reglementări, furnizorii de conținut ar putea dezvolta coduri de conduită, așa cum se întâmplă în multe alte sectoare (pentru mai multe informații, a se vedea http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.self-and-co-regulation-enter-the-database).

(22) A se vedea nota de subsol nr. 1.

(23) JO C 229, 31.7.2012, p. 49.