COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 7.6.2011 
SEC(2011) 801 final 
  
Recomandare de 
RECOMANDARE A CONSILIULUI 
privind Programul na țional de reform ă pe 2011 al Austriei 
  
și care include avizul Consiliului 
 
privind Programul de stab ilitate actualizat al Aust riei pentru perioada 2011-2014 
{SEC(2011) 728 final} 
 
 
RO 2   RO Recomandare de 
RECOMANDARE A CONSILIULUI 
privind Programul na țional de reform ă pe 2011 al Austriei 
  
și care include avizul Consiliului 
 
privind Programul de stabilitate actualiz at al Austriei pentru perioada 2011-2014 
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, 
având în vedere Tratatul privind func ționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 
alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4), 
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind 
consolidarea supravegherii pozi țiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor 
economice
1, în special articolul 5 alineatul (3), 
având în vedere recomandarea Comisiei Europene2, 
având în vedere concluziile Consiliului European, având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea for ței de munc ă, 
după consultarea Comitetului economic și financiar, 
întrucât: (1) La 26 martie 2010, Consiliul European a ap robat propunerea Comisiei Europene de 
lansare a unei noi strate gii pentru ocuparea for ței de munc ă și creștere economic ă, 
Strategia Europa 2020, pe baza unei coordon ări consolidate a politicilor economice, 
care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare ac țiuni în vederea 
stimulării potențialului de cre ștere durabil ă și de competitivitate al Europei. 
(2) La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orient ările generale 
pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 
21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orient ările pentru politicile 
de ocupare a for ței de munc ă ale statelor membre
3, care formeaz ă împreun ă 
„orientările integrate”. Statele membre au fost invitate s ă țină seama de orient ările 
integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a for ței de munc ă naționale. 
                                                 
1 JO L 209, 2.8.1997, p. 1. 
2 JO C , , p. . 
3 Men ținute pentru 2011 prin Decizia 2011/308/UE a Consiliului din 19 mai 2011. 
 
RO 3   RO (3) La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima analiz ă anuală a creșterii, marcând 
începutul unui nou ciclu de guvernan ță economic ă în UE și al primului semestru 
european de coordonare ex-ante  și integrată a politicilor, care se bazeaz ă pe Strategia 
Europa 2020.  
(4) La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat priorit ățile privind consolidarea 
bugetară și reforma structural ă (în conformitate cu concluziile Consiliului din 
15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a analizei anuale a cre șterii efectuat ă de 
Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate re stabilirii unor bugete 
solide și a sustenabilit ății finanțelor publice, reducerii șomajului prin reforme ale 
pieței forței de munc ă și depunerii de noi efortu ri în vederea consolid ării creșterii 
economice. Consiliul European a solicitat statelor membre s ă transpun ă aceste 
priorități în măsuri concrete, pe care s ă le includ ă în programele de stabilitate sau de 
convergen ță și în programele na ționale de reform ă. 
(5) La 25 martie 2011, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care 
participă la Pactul euro plus s ă își prezinte angajamentele în timp util pentru a putea 
fi incluse în programele lor de  stabilitate sau de convergen ță și în programele lor 
naționale de reform ă. 
(6) La 27 aprilie 2011, Austria a prezentat programului s ău de stabilitate actualizat, care 
vizează perioada 2011-2014, și, la 2 mai 2011, programul s ău național de reform ă pe 
2011. Pentru a se ține seama de leg ăturile dintre cele dou ă programe, acestea au fost 
evaluate în acela și timp. 
(7) La momentul intr ării în criz ă, economia austriac ă se afla pe fundamente solide, f ără 
să fi suferit dezechilibre majore sau denatur ări în perioada premerg ătoare acesteia. În 
pofida acestui lucru, criza financiar ă și economic ă a împins economia în cea mai 
profundă recesiune din ultimele decenii. Per ansa mblu, PIB-ul real s-a contractat cu 
aproape 4 % în 2009. Ca urmare a crizei, ocuparea for ței de munc ă a scăzut cu 
aproape 1% în 2009, ridicând șomajul la 4,8 % (de la 3,8 % în anul precedent). Criza 
a stopat cre șterea constant ă a excedentului de cont  curent. Criza economic ă și 
financiară a avut un impact puternic asupra finan țelor publice. Ca urmare a adopt ării 
pachetelor de m ăsuri de stimulare și a funcționării depline a stabilizatorilor automa ți, 
deficitul public a atins un nivel de 4,1 % și 4,6 %, din PIB în 2009 și, respectiv, 
2010. Datoria public ă a crescut la 69,6 % și, respectiv, 72,3 % din PIB în aceia și ani. 
Deoarece cea mai mare parte din m ăsurile de stimulare au fost de natur ă permanent ă, 
a fost nevoie de consolidare fiscal ă de îndată ce condițiile economice s-au ameliorat. 
Un pachet de m ăsuri de consolidare, care se ridic ă la aproximativ 1 % din PIB, a fost 
adoptat prin legea bugetului  pe 2011. Începând din cel de -al treilea trimestru al 
anului 2009, economia și-a revenit din criz ă într-un ritm constant pe fondul 
îmbunătățirii cererii externe și, în special, al unei activit ăți economice mai intense în 
Germania. În ansamblu, cre șterea PIB-ului real a atins 2 % în 2010.  
(8) Pe baza evalu ării, în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) 
nr. 1466/97 al Consiliului, a programului de stabilitate actualizat , avizul Consiliului 
este că scenariul macroeconomic care st ă la baza proiec țiilor bugetare este plauzibil, 
și prea favorabil spre sfâr șitul perioadei de programare.  Principalul obiectiv al 
strategiei bugetare pe termen mediu, prezentat în cea mai recent ă actualizare a 
programului de stabilitate, este reducerea treptat ă a deficitului administra ției publice 
de la 4,6 % din PIB în 2010 la 2,4 % din PIB în 2014, în principal prin restrângerea 
 
RO 4   RO cheltuielilor. Exist ă riscuri de evolu ție negativ ă a acestor obiective, din cauza 
faptului c ă măsurile care sprijin ă strategia de conso lidare la nivel subna țional nu sunt 
specificate, și a faptului c ă economiile preconizate pentru unele dintre m ăsurile 
adoptate la nivel federal nu se vor  materializa, de exemplu, câ știgurile din campania 
pentru combaterea fraudei fiscale, al c ărei impact estimat pare a fi foarte speculativ. 
Pe de altă parte, un factor de risc pozitiv este cadrul multianual de cheltuieli introdus 
pentru guvernul federal în 2009, care pare s ă fi contribuit la consolidarea 
previzibilit ății procesului bugetar pe termen mediu, de și doar la nivel federal. 
Programul prevede c ă ponderea datoriei în PIB va cre ște de la 72,3 % în 2010 la 
75,5 % în 2013, înainte de a reveni la 75,1% în 2014. Cu toate acestea, exist ă unele 
riscuri legate de aceast ă estimare, care se refer ă la creșterea datoriilor societ ăților de 
stat, clasificate în af ara sectorului public, și la sarcinile suplimentare poten țiale care 
decurg din m ăsurile de sprijin pentru sectorul bancar. În acela și timp, cu toate 
acestea, rata datoriei s-ar putea dovedi mai mic ă, deoarece este probabil c ă băncile 
care au primit ajutor public în timpul criz ei vor rambursa acest ajutor în avans fa ță de 
calendarul prev ăzut în program. 
(9) Conform programului, se preconizeaz ă ca deficitul public s ă scadă sub valoarea de 
referință de 3 % în 2013, în conformitate cu termenul st abilit de Consiliu. Cu toate 
acestea, efortul bugetar anual mediu de 0,35 % din PIB prev ăzut de program în 
perioada 2011-2013 este mult sub nivelul de  efort de 0,75% din PIB stabilit de 
Consiliu pentru Austria. 
(10) Ținând seama c ă Austria a elaborat un pact na țional de stabilitate, aflat în vigoare, 
reformarea în continuare a raporturilor bugetare  dintre diferitele niveluri ale 
administra ției publice va aduce economii substan țiale, va contribui la consolidarea 
bugetară și la disponibilizarea de resurse pentru investi ții generatoare de cre ștere 
economic ă în domenii cum ar fi C&D și educația. Este pe deplin recunoscut faptul c ă 
raporturile actuale sunt complexe: nu numai c ă veniturile provenite din majoritatea 
impozitelor individuale sunt utilizate în comun la diverse niveluri teritoriale, în proporții fixe, dar, în multe zone, procesul decizional este, de asemenea, împ ărțit 
între autorit ăți aflate la diverse niveluri . Pentru o serie de activit ăți, responsabilit ățile 
privind colectarea și cheltuirea veniturilor nu sunt  atribuite în cadrul aceluia și nivel 
al administra ției publice. Exemple semnificative de ineficien ță, care decurg din 
forma actual ă a raporturilor bugetare  respective, se g ăsesc în domeniul s ănătății și al 
educației. 
(11) Sarcina fiscal ă medie în Austria este printre cele  mai ridicate din UE. În compara ție 
cu alte țări membre UE, contribu țiile la asigur ările sociale ale salaria ț
ilor sunt foarte 
ridicate. Reducerea contribu țiilor la asigur ările de șomaj ale persoanelor cu salarii 
mici în 2008 și reforma impozitului pe venit di n 2009 au contribuit la reducerea 
sarcinii fiscale asupra for ței de munc ă, dar nu au putut împiedica u șoara creștere a 
sarcinii fiscale pentru persoanele cu venituri mici și medii în compara ție cu începutul 
deceniului trecut. Aceast ă sarcină are un impact negativ asupra ocup ării forței de 
muncă, în special pentru lucr ătorii cu salarii mici și o calificare redus ă.  
(12) Rata de ocupare a for ței de munc ă a lucrătorilor în vârst ă în Austria este înc ă mult 
sub media UE în pofida cre șterii accentuate din ultimul deceniu. Schemele de 
pensionare anticipat ă și pensiile de invaliditate sunt utilizate în continuare pe scar ă 
largă. În total, 72 % din ansamblul noilor pe nsii în 2010 au fost acordate înaintea 
atingerii vârstei legale de pensionare. Un a lt factor care contribuie la nivelul redus de 
 
RO 5   RO ocupare a lucr ătorilor în vârst ă este vârsta legal ă, încă relativ sc ăzută, de pensionare a 
femeilor (60). Având în vedere evolu țiile demografice din Austria, cre șterea vârstei 
efective de pensionare și îmbunătățirea cadrului care s ă permită lucrătorilor în vârst ă 
să rămână mai mult timp pe pia ța muncii sunt importante în contextul în care trebuie 
asigurate viabilitatea finan țelor publice și stimularea ofertei de for ță de munc ă, a 
cărei scădere se preconizeaz ă începând cu 2020.  
(13) Rata de ocupare a femeilor în Austria este relativ ridicat ă, asociată cu una dintre cele 
mai ridicate rate de ocupare cu frac țiune de norm ă. Locurile de munc ă pentru femei 
se concentreaz ă foarte puternic în cate goria locurilor de munc ă cu salarii mici. 
Aceste caracteristici conduc la o diferen ță de remunerare între femei și bărbați de 
25,4 %, care se situeaz ă pe locul al doilea dintre  cele mai ridicate din UE și 
reprezintă unul din factorii care au condus la  un risc relativ ridicat de s ărăcie pentru 
femei. Unul din motivele pentru care femeile lucreaz ă cu fracțiune de norm ă este 
distribuirea inegal ă între femei și bărbați a obliga țiilor privind îngrijirea copiilor și a 
persoanelor în vârst ă, precum și lipsa serviciilor de îngrijire a copiilor și de îngrijire 
de lungă durată.  
(14) Sistemul de înv ățământ este caracterizat de „orien tare precoce”, elevii trebuind s ă 
decidă la vârsta de 10 ani cu privire la viitorul parcurs educativ, cu o posibilitate 
redusă de a trece de la o op țiune la alta și cu o răspândire larg ă a învățământului de o 
jumătate de zi. Acest lucru poate duce la re zultate care nu sunt cele mai bune la nivel 
educațional în rândul tinerilor vulnerabili, în special al celor care provin din familii 
de migra ți. „Opțiunea precoce” predefine ște în mare m ăsură parcursul educativ, 
făcând mai dificil ă ajungerea la niveluri de înv ățământ superior într-o etap ă 
ulterioară. O școală comună pentru to ți copiii între 10-14 ani ar contribui la 
îmbunătățirea egalit ății de șanse în sistemul de înv ățământ și ar contribui la 
combaterea abandonului școlar. 
(15) Concuren ța în sectorul serviciilor, în sp ecial al serviciilor bazate pe re țele, cum ar fi 
telecomunica țiile, transporturile, utilit ățile, precum și comerțul cu am ănuntul și 
serviciile profesionale, nu es te suficient de dezvoltat ă. Creșterea productivit ății 
trenează și structura pie ței nu a încurajat puterea de cump ărare și cererea de consum. 
Promovarea concuren ței prin facilitarea intr ării pe pia ță, reducerea reglement ării 
normative a meseriilor și profesiilor și garantarea stabilirii pre țurilor pe baze 
concurențiale ar extinde posibilit ățile de alegere ale c onsumatorului, iar pre țurile ar fi 
mai accesibile. Austria a acumulat întârzieri mari în punerea în aplicare a directivei 
privind serviciile; solu ționarea acestora ar putea contribui la stimularea cre șterii 
economice. În particular, este înc ă așteptată „legislația orizontal ă”, o lege federal ă de 
punere în aplicare a principiilor fundamentale ale directivei.  
(16) Austria și-a asumat o serie de angajament e în cadrul Pactului euro plus4. 
Angajamentele se refer ă la trei din cele patru domenii ale pactului. Pe partea 
bugetară, măsurile răspund necesit ății de a cre ște vârsta efectiv ă de pensionare, 
precum și de control mai eficace al cheltuieli lor publice la diferi tele niveluri ale 
administra ției. În privin ța ocupării forței de munc ă, accentul se pune pe combaterea 
                                                 
4 Mai multe detalii privind angajamentele asumate în cadrul Pactului euro plus pot fi g ăsite în 
SEC(2011) 728. 
 
RO 6   RO șomajului în rândul tinerilor, iar în privin ța competitivit ății, pe investi țiile 
suplimentare în cercetare și în învățământul tehnic, precum și pe elaborarea unor 
modele de programe prelungite în școli. Inițiativele prezentate în cadrul pactului sunt 
conforme cu programul na țional de reform ă și sunt în conformitate cu Legea cadrului 
bugetar federal și cu programul de stabilitate. Cu toate acestea, în timp ce m ăsurile 
vizează unele dintre principalele aspect e socioeconomice cu care se confrunt ă această 
țară, există provocări importante, care ar fi putut fi incluse în mod util în 
angajamente, inclusiv în domeni ul politicii bugetare, al educa ției, al concuren ței și al 
inovării. Angajamentele în cadrul Pactul ui euro plus au fost evaluate și luate în 
considerare în recomand ări.  
(17) Comisia a evaluat programul de stabilitate și programul na țional de reform ă, precum 
și angajamentele în cadrul Pactului euro plus ale Austriei5. Comisia a luat în 
considerare nu doar relevan ța acestora pentru o politic ă socioeconomic ă și bugetară 
sustenabil ă în Austria, dar și modul în care se respect ă normele și orientările UE, 
având în vedere necesitat ea de a consolida guvernan ța economic ă globală a Uniunii 
Europene printr-o contribu ție de la nivelul UE la deciziile na ționale viitoare. 
Totodată, consider ă că, dat fiind condi țiile economice favorabile, efortul de 
consolidare bugetar ă ar trebui intensificat, în special în 2012, și că ar trebui 
continuată reforma rela țiilor bugetare dintre divers ele niveluri ale administra ției. 
Reducerea sarcinii fiscale, îmbun ătățirea rezultatelor din domeniul educa ției și 
combaterea segmentarea de gen ar fi  benefice pentru dinamismul pie ței muncii, în 
timp ce consolidarea concuren ței și stimularea inov ării ar crește competitivitatea.  
(18) În lumina prezentei evalu ări, ținând seama, de asemenea, de Recomandarea 
Consiliului în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind func ționarea 
Uniunii Europene din 2 decembrie 2009, Cons iliul a examinat actualizarea pe 2011 a 
programului de stabilitate al Austriei, iar avizul s ău6 se reflect ă, în special, în 
recomandarea de la punctele (1) și (2) de mai jos, 
RECOMAND Ă ca Austria s ă acționeze în perioada 2011-2012 astfel încât: 
(1) Să profite de redresarea economic ă în curs pentru accelerarea procesului de corectare 
a deficitului excesiv. În acest scop, s ă adopte și să pună în aplicare m ăsurile necesare, 
inclusiv la nivel subna țional, pentru a asigura un efort fiscal anual mediu de cel pu țin 
0,75% din PIB în 2012 și 2013.  
(2) Să ia măsuri de contin uare a consolid ării cadrului bugetar na țional prin alinierea 
responsabilit ăților legislative, administrative, de colectare și cheltuire a veniturilor 
între diversele niveluri de guvern are, în special în domeniul s ănătății.  
(3) În consultare cu partenerii sociali și în conformitate cu practicile na ționale, să ia 
măsuri pentru eliminarea progresiv ă a actualului sistem de pensionare anticipat ă 
pentru persoanele cu peri oade lungi de asigurare și să legifereze cre șterea vârstei 
legale de pensionare a femeilor în vederea asigur ării caracterului sustenabil și 
adecvat al sistemului de pensii. S ă aplice strict condi țiile de acces la sistemul de 
pensii de invaliditate. 
                                                 
5 SEC(2011) 728. 
6 Prev ăzut la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului; 
 
RO 7   RO (4) Să ia măsuri pentru a spori participarea pe pia ța muncii, inclusiv urm ătoarele: 
reducerea, într-o manier ă neutră din punct de vedere bugetar, a sarcinii fiscale și de 
asigurări sociale pentru for ța de munc ă, în special pentru persoa nele cu venituri mici 
și medii; punerea în aplicare a planului na țional de ac țiune privind tratamentul egal 
pentru femei și bărbați pe piața muncii, care cuprinde cre șterea disponibilit ății 
serviciilor de îngrijire și a numărului de locuri în școli cu program prelungit astfel 
încât să se ofere mai multe posibilit ăți femeilor pentru a lucra norm ă întreagă, 
precum și reducere a diferen țelor de remunerare dintre femei și bărbați; să ia măsuri 
de îmbunătățire a rezultatelor școlare și de prevenire a abandonului școlar. 
(5) Să ia măsuri suplimentare pentru încurajarea concuren ței, în special în sectoarele 
serviciilor, prin reducerea ba rierelor de intrare pe pia ță, eliminarea restric țiilor 
nejustificate privind meseriile și profesiile, precum și consolidarea competen țelor 
autorităților de concuren ță. Să accelereze adoptarea importantei „legisla ții 
orizontale” de punere în  aplicare a directivei privind serviciile. 
Adoptată la Bruxelles, 
 Pentru Consiliu 
 Pre ședintele