[pic] | COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE |

Bruxelles, 29.10.2009

COM(2009)610 final

2009/0169 (COD)

Propunere de

DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind participarea Comunității în cadrul Programului comun de cercetare și dezvoltare la Marea Baltică (BONUS-169) derulat de mai multe state membre

(Text cu relevanță pentru SEE)

SEC(2009)1476 SEC(2009)1475

MEMORANDUM EXPLICATIV

Context UL PROPUNERII

Obiective

Scopul prezentei propuneri, care se bazează pe articolul 169 din Tratatul CE, este stabilirea participării Comunității la Programul Comun de Cercetare la Marea Baltică (BONUS-169) derulat de toate cele opt state membre ale Uniunii Europene cu ieșire la Marea Baltică (Danemarca, Estonia, Finlanda, Germania, Letonia, Lituania, Polonia și Suedia, denumite în continuare „statele participante”) în sprijinul dezvoltării durabile a regiunii Mării Baltice. BONUS-169 va furniza rezultate de natură științifică pentru a facilita implementarea gestionării bazate pe ecosisteme în regiunea Mării Baltice și va sprijini dezvoltarea și punerea în aplicare a unor reglementări, politici și practici de gestionare adaptate scopurilor urmărite ( fit-for-purpose ), bazate pe ecosisteme, care vizează garantarea utilizării durabile a bunurilor și serviciilor ecosistemului.

Prezenta inițiativă va contribui, de asemenea, la instituirea și structurarea Spațiului European de Cercetare ( European Research Area - ERA) în regiunea Mării Baltice. Programele finanțate anterior, BONUS ERA-NET și ERA-NET PLUS, au contribuit deja semnificativ la îmbunătățirea coordonării cercetării marine în Marea Baltică. BONUS-169 va reprezenta o oportunitate pentru obținerea masei critice sau a nivelului de integrare necesar pentru abordarea adecvată a sistemelor de cercetare naționale foarte complexe. Reunind toate cele 8 state membre ale Uniunii Europene de la Marea Baltică, această inițiativă vizează coordonarea și cooperarea durabile între politicile de cercetare și comunitățile științifice ale acestora pentru a răspunde provocărilor europene comune și, prin urmare, pentru a contribui semnificativ la structurarea Spațiului European de Cercetare în Regiunea Mării Baltice prin eliminarea barierelor dintre programele de cercetare finanțate la nivel național. Va fi posibilă și participarea Federației Ruse la Programul Comun de Cercetare, cu condiția îndeplinirii cerințelor de ordin juridic. În plus, se așteaptă ca BONUS-169 să aibă o contribuție importantă la implementarea strategiei pentru Marea Baltică și la sprijinirea activă a strategiei marine și politicii maritime.

Statele participante au convenit ca Rețeaua organizațiilor baltice pentru finanțarea cercetării științifice, BONUS EEIG, cu sediul la Helsinki, Finlanda, să fie structura specifică pentru implementarea BONUS-169.

Bazele propunerii

Ecosistemul Mării Baltice este grav afectat de numeroase presiuni naturale și provocate de om. Marea și coastele sunt în mod special afectate de impactul negativ combinat și progresiv al poluării, eutrofizării, schimbărilor climatice, acidificării, speciilor străine intruse, supraexploatării resurselor vii și pierderii biodiversității. Aceste amenințări reduc capacitatea Mării Baltice de a fi exploatată în mod durabil în sensul furnizării de bunuri și servicii de care depind oamenii. Aceasta are implicații grave pentru întreaga regiune a Mării Baltice și pentru Comunitatea Europeană în ansamblu. În următoarele decenii, se anticipează sporirea schimbărilor globale (inclusiv schimbările climatice) și a influențelor majore și pe termen lung, ceea ce va reprezenta o presiune suplimentară asupra sistemului Mării Baltice.

Soluțiile durabile la problemele de mediu și dezvoltarea și punerea în aplicare a unei abordări bazate pe ecosisteme în Marea Baltică necesită noi cunoștințe științifice pentru a înțelege comportamentul sistemului extrem de complex al Mării Baltice, interacțiunile și reacțiile de răspuns ale acestuia la numeroșii factori determinanți naturali și antropogeni.

Totuși, deși în regiunea Mării Baltice se desfășoară numeroase activități de cercetare, aceste eforturi sunt în mare parte necoordonate, lipsind un plan de acțiune regional stabilit de comun acord. În consecință, eforturile necesare urgent pentru abordarea provocărilor complexe apărute sunt extrem de fragmentate.

Este necesar să se ia urgent măsuri la nivel comunitar în ceea ce privește regiunea Mării Baltice, având în vedere posibilitățile limitate de cercetare disponibile la nivel național, regional sau local pentru a aborda în mod individual provocările complexe de mediu ale regiunii Mării Baltice în ansamblu. Este necesară acțiunea urgentă, integrată și coordonată a statelor de la Marea Baltică, dacă se dorește soluționarea în mod eficient a provocărilor extrem de importante și presante din domeniul mediului cu care se confruntă regiunea.

BONUS-169 constituie o oportunitate de a se atinge masa critică și nivelul de integrare necesar pentru abordarea adecvată a sistemelor naționale de cercetare foarte complexe. Acesta vizează îmbunătățirea eficienței și eficacității abordării și programării, extrem de fragmentate, în materie de cercetare în domeniul mediului de la Marea Baltică prin integrarea activităților de cercetare din sistemul Mării Baltice într-un program multinațional interdisciplinar bine integrat și orientat, durabil și de cooperare, în sprijinul dezvoltării durabile a regiunii.

Propunerea este în conformitate cu sprijinul politic de durată acordat în ultimii 15 ani de Consiliu și de Parlamentul European care au făcut apel la îmbunătățirea coordonării activităților de cercetare din Europa și la coordonarea politicilor și programelor naționale și regionale de cercetare cu sprijinul celui de-al șaptelea program-cadru (PC7) pentru evitarea fragmentării și suprapunerii competențelor.

Ca răspuns, Comisia înaintează prezenta propunere privind participarea Comunității în cadrul Programului comun de cercetare și dezvoltare la Marea Baltică (BONUS-169) derulat de mai multe state membre.

Inițiativele existente în sfera de aplicare a propunerii

Deși comunitatea de cercetare în domeniul mediului de la Marea Baltică are acces la o serie de programe din cadrul programului-cadru de cercetare și dezvoltare tehnologică al Uniunii Europene, în prezent nu există nicio schemă pusă în aplicare în comun care să fie adaptată în mod specific pentru a aborda provocările din domeniul mediului din regiunea Mării Baltice.

Ca un prim pas pentru îmbunătățirea coordonării în regiune, a fost finanțat BONUS ERA-Net (2004-2006) în cadrul celui de-al șaselea program-cadru. Acesta a făcut progrese vizibile în ceea ce privește inițierea comunicării între instituțiile de finanțare a cercetării din regiune, analizarea peisajului și dezvoltarea condițiilor prealabile pentru integrarea în continuare prin elaborarea unei serii de documente analitice, a unui plan științific și a unui temei juridic pentru o structură de implementare specifică (SIS).

În 2006, Parlamentul European, în contextul avizului referitor la propunerea Comisiei privind cel de-al șaptelea program-cadru (PC7), a confirmat necesitatea soluționării acestei fragmentări, subliniind faptul că „…este esențial ca cel de-al șaptelea program-cadru să sprijine coordonarea politicilor și programelor naționale și regionale de cercetare” și că pentru „a evita fragmentarea și suprapunerea competențelor, ar trebui să existe o cooperare mai bună între programele de cercetare naționale și europene și între actorii economici în cadrul agendei de cercetare pe termen lung”. BONUS-169 a fost una dintre cele patru potențiale inițiative în temeiul articolului 169 incluse în programul specific „Cooperare” și programul specific „Capacități”[1] din cadrul PC7 pentru promovarea unei astfel de coordonări. Deoarece la momentul respectiv acesta nu era suficient de dezvoltat și pregătit pentru a fi implementat, nu a fost inclus în prima serie de inițiative în temeiul articolului 169. În schimb, anterior adoptării inițiativei complete BONUS-169, în cadrul PC7 a fost finanțat prin apel de propuneri lansat în comun programul ERA-Net Plus (2007-2011), ca măsură intermediară pentru continuarea dezvoltării și testarea în practică a mecanismelor identificate prin apelul pentru propuneri lansat în comun.

Coerența cu alte politici și obiective ale Uniunii

BONUS-169 este integral compatibil cu obiectivele și spiritul Strategiei europene pentru cercetare marină și maritimă și ale Strategiei Uniunii Europene pentru Regiunea Mării Baltice. În plus, acesta va contribui la atingerea obiectivelor Strategiei revizuite de la Lisabona, ceea ce va permite să se investească mai mult și mai bine în creștere și locuri de muncă, contribuind la realizarea Spațiului European de Cercetare în regiunea Mării Baltice și sprijinind Europa să răspundă mai eficient la provocările principale ale societății în regiune, precum protecția mediului și dezvoltarea durabilă, turismul, acvacultura, siguranța alimentară și transporturile maritime.

SINTEZA ACțIUNII PROPUSE

BONUS-169 va integra programele și activitățile naționale de cercetare ale celor 8 state de la Marea Baltică într-un singur program comun de cercetare și va sprijini, în special, obiectivele de cercetare și de mediu ale Strategiei pentru Marea Baltică, ale Strategiei marine și maritime și ale directivei-cadru privind apa. În plus, combinarea fondurilor Uniunii Europene cu cele naționale va crea o masă critică în termeni de capacitate, expertiză și resurse, care va stimula modificările structurale în sistemele de cercetare în Marea Baltică și în bazinul hidrografic și zonele de coastă aferente și va promova dezvoltarea și aplicarea unui program de cercetare durabil, interdisciplinar, bine integrat și orientat, implementat în comun de către toate statele membre participante.

Pentru a-și atinge obiectivele, BONUS-169 va fi implementat în două etape distincte: o etapă strategică inițială, cu durata de doi ani, timp în care vor fi instituite platforme adecvate de consultare pentru implicarea activă a părților interesate, se va pregăti o agendă de cercetare strategică și vor fi extinse și dezvoltate în detaliu modalități precise de implementare, o etapă de implementare, cu durata de cel puțin 5 ani, pe parcursul căreia vor fi lansate cel puțin trei cereri comune de propuneri în vederea finanțării proiectelor BONUS-169 selectate strategic, care vizează în mod specific obiectivele inițiativei.

Abordarea în două etape ar permite implicarea unui număr mai mare de instituții de finanțare și astfel mobilizarea de fonduri suplimentare și stabilirea unei agende de cercetare coerente, pe termen lung, circumscrise unei viziuni politice de ansamblu, în sprijinul dezvoltării durabile a regiunii.

Deoarece viitorul succes al BONUS-169 va depinde în mare măsură de atingerea obiectivelor stabilite pentru etapa strategică, Comisia va evalua gradul de dezvoltare și pregătirea inițiativei și, în condițiile în care rezultatele evaluării sunt pozitive, Comisia și BONUS EEIG vor încheia acordul de implementare.

Comunitatea Europeană va pune la dispoziție o contribuție echivalentă cu cea a statelor participante eligibile, până la o valoare maximă de 50 milioane EUR, bugetul total preconizat al inițiativei ajungând la 100 milioane EUR. Contribuțiile în numerar ale statelor participante și contribuția Comisiei vor fi administrate ca un fond comun.

Etapa strategică va fi implementată printr-un grant în conformitate cu normele stabilite în prezenta decizie și în Regulamentul (CE) nr. 1906/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a normelor de participare a întreprinderilor, a centrelor de cercetare și a universităților la acțiuni din cel de-al șaptelea program-cadru și de difuzare a rezultatelor activităților de cercetare (2007-2013)[2].

Etapa de implementare se va face prin gestionare centralizată indirectă, în conformitate cu dispozițiile articolului 54 alineatul (2) litera (c) din regulamentul financiar. În conformitate cu articolul 56 din regulamentul financiar, Comisia va obține în primul rând dovezi privind existența și funcționarea adecvată, între altele, a procedurilor de acordare a grantului, a unui sistem de control intern, a unui sistem adecvat de contabilitate în cadrul entității căreia îi este încredințată implementarea și a unui audit extern independent.

ELEMENTE JURIDICE ALE PROPUNERII

Temei juridic

Propunerea privind BONUS-169 se bazează pe articolul 169 din Tratatul CE, care prevede participarea Comunității la programele de cercetare derulate în comun de mai multe state membre, inclusiv participarea în cadrul structurilor create pentru executarea acelor programe.

În plus, Decizia nr. 971/2006/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific „Cooperare” de punere în aplicare a celui de-al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) menționează în mod explicit BONUS-169 ca unul dintre posibilii candidați în cadrul coordonării programelor de cercetare necomunitare.

Principiul subsidiarității

În pofida tuturor eforturilor depuse pentru abordarea fragmentării și duplicării eforturilor de cercetare la Marea Baltică, există încă nevoia de consolidare a integrării eforturilor de cercetare finanțate la nivel național în vederea abordării tuturor provocărilor din domeniul mediului cu care se confruntă regiunea Mării Baltice, acestea fiind, în mare măsură, de natură transnațională. Obiectivele strategice ale acestei acțiuni, și anume integrarea programelor naționale de cercetare a mediului de la Marea Baltică pentru abordarea problemelor urgente de mediu din regiunea Mării Baltice și a deficiențelor care conduc la fragmentare, nu pot fi atinse de statele membre acționând în mod izolat și în cadrul sistemului lor constituțional național, având în vedere faptul că acțiunile de natură interguvernamentală care vizează coordonarea fondurilor publice destinate mediului de la Marea Baltică nu s-au extins în ultimii ani și, până în prezent, nu au putut soluționa cu succes provocările din domeniul mediului pe care le-au vizat.

Fondurile suplimentare care urmează a fi acordate în baza articolului 169 au următoarele scopuri: (1) vor sprijini finanțarea multitematică extrem de relevantă pentru necesitățile reale de cercetare care nu sunt incluse în schemele tradiționale de finanțare, precum proiecte care combină științele naturale/sociale/umaniste etc., (2) vor promova stabilirea unui echilibru est-vest în ceea ce privește finanțarea cercetării și dezvoltării, (3) vor încuraja organizațiile naționale de finanțare a cercetării să renunțe parțial la independența lor în favoarea unui sistem de guvernanță comună mai eficientă care să controleze cercetarea sistemului Mării Baltice. Acest fapt a fost, de asemenea, confirmat de sprijinul politic foarte puternic și aprobarea guvernelor naționale ale statelor baltice, a diferitelor Consilii Europene și a Parlamentului European.

În plus, suplimentar față de valoarea adăugată regională preconizată, inițiativa va contribui și la dezvoltarea unor modele similare de guvernanță în domeniul cercetării pentru alte mări europene.

Principiul proporționalității

Articolul 169 invită Comunitatea să prevadă, „în acord cu statele membre în cauză, participarea la programe de cercetare și dezvoltare derulate de mai multe state membre, inclusiv participarea la structurile create pentru realizarea acestor programe”. În acest context, statele membre au inițiativa și dispun de o marjă mare de discreție pentru decizii la nivel național.

Se preconizează că inițiativa va avea un foarte puternic efect de stimulare, mobilizând până la 100 milioane EUR pentru cercetarea la Marea Baltică – o sumă care nu ar fi fost angajată în absența articolului 169 și care este considerată absolut esențială având în vedere natura și urgența provocărilor. Această finanțare va permite programului BONUS-169 să schimbe standardul actual de la un sistem în mare parte fragmentat al investițiilor în cercetarea și dezvoltarea tehnologică în materie de mediu din regiunea Mării Baltice către o investiție structurată și echilibrată, care să poată răspunde aspectelor complexe și cu caracter transfrontalier ale întregului sistem al Mării Baltice, precum și să contribuie la dezvoltarea și punerea în aplicare a unor politici sustenabile riguroase în regiune.

Alegerea instrumentelor

Trei opțiuni de politică au fost avute în vedere pentru îndeplinirea obiectivelor generale și specifice ale inițiativei. Acestea sunt:

- Opțiunea de politică 1: Continuarea politicilor dezvoltate până în prezent în cadrul PC7 („continuarea practicilor actuale”)

- Opțiunea de politică 2: Recurgerea la apeluri pentru propuneri multitematice, orientate la nivel regional, în baza programului-cadru

- Opțiunea de politică 3 – Recurgerea la articolul 169 cu trei abordări alternative (A, B și C) care variază în termeni de amploare și detaliere a orientării strategice și în termeni de implicare a părților interesate în focalizarea și implementarea apelurilor pentru propuneri

- Opțiunea de politică 3 prin abordarea A – Recurgerea la articolul 169 cu accent limitat la cercetarea marină și lansarea imediată de apeluri pentru propuneri circumscrise problematicii științifice

- Opțiunea de politică 3 prin abordarea B – Recurgerea la articolul 169 cu accent pe o zonă mai largă care include bazinul hidrografic al Mării Baltice și cu elaborarea unei viziuni strategice și a unei foi de parcurs înainte de lansarea inițiativei și de propunerea Comisiei

- Opțiunea de politică 3 prin abordarea C – Recurgerea la articolul 169 cu accent pe o zonă mai largă care include bazinul hidrografic al Mării Baltice și cu elaborarea unei viziuni strategice și a unei foi de parcurs în timpul primei etape a inițiativei.

Opțiunea de politică 3 prin abordarea C este opțiunea preferată deoarece poate aborda în mod eficace deficiențele identificate mai sus, realizând o integrare de durată și sustenabilă la nivelul statelor membre, la nivel instituțional și la nivelul comunității de cercetare.

Contribuția Comunității ar asigura faptul că interesul european real se reflectă în programul de lucru al inițiativei, consolidând activitățile naționale, însă nefiind limitat la acestea.

IMPLICAțII BUGETARE

Consecințele bugetare ale acestei propuneri orizontale sunt deja menționate în temeiul juridic al PC7[3], precum și în programul specific „Cooperare” al PC7[4]. Acordul care urmează să fie încheiat între Comisie și structura de implementare specifică va asigura protejarea intereselor financiare ale Comunității.

INFORMAțII SUPLIMENTARE

Simplificarea

Propunerea prevede simplificarea procedurilor administrative pentru autoritățile publice (comunitare sau naționale) și pentru părțile interesate private.

Uniunea Europeană va acționa direct împreună cu structura de implementare specifică a BONUS-169 (BONUS EEIG cu sediul la Helsinki), care va fi responsabilă pentru alocarea, administrarea, monitorizarea și raportarea în ceea ce privește utilizarea contribuției comunitare și a contribuțiilor în numerar ale statelor membre. Contribuția Comunității și contribuțiile în numerar ale statelor membre vor fi administrate efectiv ca un fond comun ( common pot ).

Revizuiri

Înainte de lansarea etapei de punere în aplicare, Comisia va evalua gradul de dezvoltare și pregătire al inițiativei. O revizuire intermediară va fi efectuată la jumătatea etapei de implementare, iar revizuirea finală va fi efectuată la finalul programului comun de cercetare.

Spațiul Economic European

Documentul propus vizează un aspect ce ține de Spațiul Economic European și, prin urmare, ar trebui extins la Spațiul Economic European.

CONSULTAREA PăRțILOR INTERESATE

Metodele de consultare, principalele sectoare vizate și profilul general al respondenților

Au fost solicitate avize din partea a cinci experți independenți care fac parte din Grupul de experți pentru evaluarea impactului BONUS (IAEG) pentru a însoți procesul de evaluare a impactului. Grupul, format dintr-o gamă largă de experți înalt calificați, s-a reunit în mod regulat la Bruxelles[5] pe parcursul anului 2008 și în prima jumătate a anului 2009. Recomandările grupului au stat la baza unei revizuiri a programului BONUS-169 realizată de către consorțiul BONUS cu ajutorul a doi experți independenți contractați de Comisie în acest scop.

Ambele grupuri de experți au analizat o gamă largă de documente de lucru referitoare la situația generală a mediului și a cercetării din domeniul mediului în zona baltică precum și întreaga documentație pusă la dispoziție de către consorțiul BONUS-169 și a formulat recomandări consorțiului pentru elaborarea „Prezentării Programului comun de cercetare a sistemului Mării Baltice BONUS-169”.

Consultarea părților interesate relevante efectuată de Comisie

Consultarea în contextul elaborării, adoptării și punerii în aplicare a celui de-al șaptelea program-cadru de cercetare și dezvoltare tehnologică al Uniunii Europene

BONUS-169 este parte integrantă a programului specific „Cooperare” și a făcut obiectul procesului foarte extins de consultare organizat în contextul PC7, beneficiind de concluziile aferente. În plus, deoarece intră sub incidența domeniului tematic Mediu (inclusiv schimbările climatice) programul face obiectul consultărilor regulate cu Comitetul de program și Grupul consultativ pentru program.

Consultarea privind strategia europeană pentru cercetare marină și maritimă

BONUS-169 este parte integrantă a strategiei europene pentru cercetare marină și maritimă și, prin urmare, a beneficiat de procesul de consultare care s-a derulat în cadrul strategiei.

Consultarea cu miniștrii statelor membre ale Uniunii Europene de la Marea Baltică cu privire la angajamentul politic în cadrul unui viitor BONUS-169

Ca răspuns la o scrisoare din partea comisarului responsabil pentru Direcția Generală Cercetare, dl. Potočnik, din noiembrie 2008, ministerele cercetării din țările participante la BONUS și-au reafirmat angajamentul politic și financiar pentru inițiativă și au aprobat necesitatea revizuirii versiunii inițiale a BONUS-169 pentru a corespunde recomandărilor IAEG.

Consultarea părților interesate în cadrul strategiei Uniunii Europene pentru Regiunea Mării Baltice [6]

Strategia Uniunii Europene pentru Regiunea Mării Baltice (EUSBR) face trimitere în mod explicit, în sfera sa de cuprindere foarte largă, la inițiativa BONUS-169 atât în secțiunea dedicată acțiunilor de politici, cât și în planul de acțiune detaliat. În acest context, programul a beneficiat în mare măsură de consultarea publică și a părților interesate efectuată în acest cadru în 2008/2009[7].

Avizul Comitetului de evaluare a impactului

Proiectul raportului de evaluare a impactului a fost prezentat Comitetului de evaluare a impactului – un organism format din reprezentanți la nivel înalt ai Comisiei autorizați să verifice calitatea rapoartelor de evaluare a impactului în legătură cu cele mai importante inițiative ale Comisiei – la 9 septembrie 2009. În urma avizului Comitetului, emis la 11 septembrie 2009, raportul de evaluare a impactului a fost revizuit pentru se ține seama, pe cât posibil, de recomandările comitetului. Aceste recomandări au condus în principal la îmbunătățiri în privința explicării valorii adăugate a acțiunii la nivelul Uniunii Europene și în privința clarificării obiectivelor inițiativei Bonus. Raportul revizuit de evaluare a impactului a fost înaintat încă o dată comitetului la 21 septembrie 2009. Deși Comitetul a emis un aviz favorabil privind această ultimă versiune, a supus atenției și o serie de recomandări. Raportul de evaluare a impactului în versiunea sa finală încearcă să țină seama, pe cât posibil, de unele dintre cele mai recente recomandări ale comitetului și oferă justificări cu privire la motivele pentru care nu s-a putut ține seama și de restul recomandărilor – în special din cauza lipsei de date disponibile.

Consultarea părților interesate efectuată de consorțiul BONUS

În elaborarea planului științific și strategiei inițiale de implementare, consorțiul BONUS a stabilit relații cu numeroase grupuri de părți interesate în perioada iunie 2005 – noiembrie 2006. Procesul a inclus o varietate de mecanisme de consultare și proceduri de răspuns în toate cele nouă țări de la Marea Baltică (respectiv 8 state membre ale Uniunii Europene și Federația Rusă). Au fost consultați numeroși oameni de știință, asociați atât mediului academic, cât și sferei guvernamentale, din toate disciplinele și domeniile pertinente ale științelor marine, pe lângă agențiile de finanțare ale consorțiului BONUS, ministerele relevante și instituțiile specializate asociate acestora, organizațiile interguvernamentale și internaționale, precum și autoritățile de management și de reglementare.

În plus, Consiliul consultativ BONUS, cuprinzând o gamă largă de părți interesate precum HELCOM, ICES, DG MARE, WWF și Asociația Agricultorilor Finlandezi, a avut de asemenea un rol primordial în elaborarea planului științific și strategiei de implementare a BONUS-169.

Prezentarea revizuită a agendei de cercetare a BONUS-169 înaintată Direcției Generale Cercetare în iunie 2009 se bazează în mare măsură pe activitatea și consultările efectuate pentru inițiativa inițială BONUS-169.

Un program extensiv și cu caracter strategic de consultări cu părțile interesate se va derula pe parcursul etapei strategice a programului, adresându-se părților interesate din alte sectoare relevante precum agricultura, pescuitul, acvacultura, transporturile și gestionarea apelor.

2009/0169 (COD)

Propunere de

DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind participarea Comunității în cadrul Programului comun de cercetare și dezvoltare la Marea Baltică (BONUS-169) derulat de mai multe state membre

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolele 169 și 172 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European[8],

hotărând în conformitate cu procedura stabilită la articolul 251 din tratat[9],

întrucât:

1. Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013)[10] (denumit în continuare „al șaptelea program-cadru”) prevede participarea Comunității în cadrul programelor de cercetare și dezvoltare derulate de mai multe state membre, inclusiv participarea în cadrul structurilor create pentru executarea acelor programe, în sensul articolului 169 din tratat.

2. Decizia nr. 971/2006/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific „Cooperare” de punere în aplicare a celui de-al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013)[11] încurajează abordarea multitematică a subiectelor de cercetare relevante pentru una sau mai multe teme ale celui de-al șaptelea program-cadru și, în acest context, a identificat o inițiativă în temeiul 169 în domeniul cercetării comune la Marea Baltică ca fiind unul dintre domeniile adecvate pentru participarea Comunității în programele naționale de cercetare implementate în comun.

3. Ecosistemul Mării baltice, o mare europeană interioară semi-închisă, reprezintă una dintre cele mai mari mase de apă salmastră și, în prezent, este grav afectat de numeroase presiuni naturale și cauzate de oameni, cum ar fi poluarea cu metale grele, poluanți organici persistenți, material radioactiv, scurgeri de petrol și alte substanțe dăunătoare și periculoase, introducerea excesivă de substanțe nutritive și material organic, ceea ce conduce la eutrofizarea avansată, apariția unor organisme străine dăunătoare, exploatarea dezechilibrată a stocurilor de pește, impactul negativ al schimbărilor climatice, pierderea biodiversității și intruziunea progresivă a activităților umane în zonele de coastă și din larg, inclusiv turismul nesustenabil din punct de vedere al mediului. Aceste presiuni au redus drastic capacitatea Mării Baltice de a furniza în mod durabil bunurile și serviciile de care oamenii depind direct și indirect pentru nevoile sociale, culturale și economice.

4. Consiliul European din 14 decembrie 2007 a subliniat îngrijorarea pentru situația mediului din Marea Baltică, astfel cum se reflectă în Comunicarea Comisiei privind strategia pentru regiunea Mării Baltice[12]. În plus, Consiliul a invitat Comisia să prezinte o propunere de inițiativă elaborată în temeiul articolului 169 pentru regiunea Mării Baltice.

5. Știința poate contribui la abordarea acestor provocări și la găsirea unor soluții pentru problemele de mediu de la Marea Baltică. Totuși, gravitatea situației actuale necesită o accelerare din punct de vedere calitativ și cantitativ a cercetării actuale în regiunea Mării Baltice prin dezvoltarea și punerea în aplicare a unei abordări complet integrate în cadrul căreia programele de cercetare relevante din toate statele vecine să poată fi raționalizate și orientate pentru a soluționa problemele complexe și urgente într-o manieră coordonată, eficientă și eficace.

6. În prezent, o serie de programe sau activități de cercetare și dezvoltare derulate de statele membre în mod individual la nivel național pentru sprijinirea cercetării și dezvoltării în regiunea Mării Baltice nu sunt coordonate în mod suficient la nivel european pentru a obține masa critică necesară în domeniile strategice de cercetare și dezvoltare.

7. În plus, actualele structuri de cercetare specifice în funcție de sector, care au evoluat de-a lungul unei lungi tradiții de politici naționale, sunt puternic ancorate în sistemele naționale de guvernanță și împiedică dezvoltarea și finanțarea cercetării multidisciplinare, interdisciplinare și transdisciplinare din domeniul mediului, necesară pentru abordarea provocărilor de la Marea Baltică.

8. Deși există o lungă tradiție a cooperării în domeniul cercetării la Marea Baltică în rândul țărilor situate atât în interiorul, cât și în exteriorul zonei Mării Baltice, eforturilor de colaborare le-au lipsit până în prezent resursele financiare adecvate pentru exploatarea optimă a potențialului de cercetare, din cauza situației economice și de dezvoltare neuniforme din aceste țări, precum și din cauza agendelor, temelor și priorităților naționale în materie de cercetare extrem de diferite. Această situație a limitat potențialul de obținere a unor rezultate de cercetare extrem de utile pentru procesul de elaborare a politicilor.

9. În programul său de lucru din 11 iunie 2007 pentru perioada 2007-2008 privind punerea în aplicare a programului specific „Cooperare”[13], Comisia a oferit sprijin financiar pentru BONUS ERA-NET și ERA-NET PLUS în domeniul cercetării de mediu de la Marea Baltică în vederea consolidării cooperării între agențiile de finanțare a cercetării din domeniul mediului din regiunea Mării Baltice și în vederea facilitării tranziției către un program comun de cercetare și dezvoltare la Marea Baltică care să fie implementat în temeiul articolului 169 din tratat.

10. În conformitate cu abordarea din cel de-al șaptelea program-cadru și așa cum s-a confirmat în cadrul consultărilor cu părțile interesate pe parcursul derulării BONUS ERA-NET, în regiunea Mării Baltice sunt necesare programe de cercetare bazate circumscrise unei viziuni politice.

11. Danemarca, Germania, Estonia, Letonia, Lituania, Polonia, Finlanda și Suedia (denumite în continuare „statele participante”) au convenit să deruleze în comun Programul comun de cercetare și dezvoltare la Marea Baltică BONUS-169 (denumit în continuare „BONUS-169”). BONUS-169 vizează sprijinirea dezvoltării științifice și inovării prin asigurarea cadrului juridic și organizațional necesar pentru cooperare transnațională între statele de la Marea Baltică în ceea ce privește cercetarea din domeniul mediului din regiunea Mării Baltice.

12. Deși se concentrează în mare parte asupra cercetării din domeniul mediului, inițiativa BONUS-169 se intersectează cu o serie de programe de cercetare comunitare relaționate care privesc mai multe activități umane cu impact cumulat asupra ecosistemului, precum pescuitul, acvacultura, agricultura, infrastructura, transporturile, formarea și mobilitatea cercetătorilor, precum și cu aspecte socio-economice. Inițiativa are o relevanță deosebită pentru o serie de politici și directive comunitare, inclusiv Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru privind strategia pentru mediul marin)[14], strategia Uniunii Europene pentru regiunea Mării Baltice, politica comună în domeniul pescuitului, politica agricolă comună, Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei[15] și angajamentele internaționale ale Uniunii Europene, precum planul de acțiune privind Marea Baltică HELCOM. Drept urmare, multe alte sectoare ale politicii comunitare vor beneficia în urma BONUS-169.

13. Pentru a spori impactul BONUS-169, statele participante au fost de acord cu participarea Comunității în cadrul acestuia.

14. BONUS-169 ar trebui să includă o etapă strategică, urmată de o etapă de implementare, pentru a oferi oportunitatea de organizare a unei consultări extinse cu părțile interesate asupra unei agende de cercetare circumscrise unei viziuni strategice și care să poată trata necesitățile de cercetare emergente. Pe parcursul etapei strategice a inițiativei este necesar să fie implicate și alte agenții de finanțare, orientate către sectoare, în vederea consolidării integrării cercetării care vizează necesitățile utilizatorilor finali intersectoriali și în vederea asigurării utilizării eficiente și asimilării rezultatelor în perspectiva măsurilor de politică și de administrare a resurselor în cadrul mai multor sectoare economice.

15. La finalul etapei strategice, Comisia ar urma să evalueze, cu ajutorul unui expert independent, măsura în care inițiativa este suficient de dezvoltată și de pregătită pentru a trece la etapa de implementare.

16. Statele participante au convenit să contribuie cu 50 milioane EUR la BONUS-169. Contribuțiile nemonetare sub forma accesului la infrastructuri și utilizarea acestora trebuie să fie permise cu condiția ca acestea să nu reprezinte o parte semnificativă a contribuției în ansamblu. Este necesar să se evalueze valoarea și utilitatea acestora pentru desfășurarea proiectelor BONUS-169.

17. Participarea Comunității la BONUS-169 ar trebui să fie de până la 50 milioane EUR pe toată durata BONUS-169 și să fie echivalentă, în această limită, cu contribuția statelor participante pentru a spori interesul acestora în ceea ce privește desfășurarea în comun a programului. O mare parte din contribuția Comunității ar trebui să fie alocată etapei de implementare. Trebuie stabilit un plafon pentru fiecare etapă. Plafonul pentru etapa de implementare ar trebui majorat cu orice sumă rămasă după desfășurarea etapei strategice.

18. Implementarea în comun a BONUS-169 necesită o structură de implementare specifică, astfel cum se stipulează în Decizia nr. 971/2006/CE. Statele participante au convenit cu privire la această structură specifică de implementare [Rețeaua organizațiilor baltice pentru finanțarea cercetării științifice, BONUS EEIG (denumită în continuare „BONUS EEIG”)] pentru implementarea BONUS-169. BONUS EEIG trebuie să fie destinatarul contribuției Comunității și al contribuțiilor statelor participante. Este necesar ca aceste contribuții să fie administrate de BONUS EEIG în conformitate cu reglementările și procedurile de finanțare comune programului. BONUS EEIG ar trebui să garanteze, de asemenea, că aplicarea BONUS-169 respectă buna gestiune financiară.

19. Contribuția Comunității ar trebui să fie pusă la dispoziție sub rezerva alocării de resurse din partea statelor participante și plății contribuțiilor financiare ale acestora.

20. Plata contribuției Comunității pentru etapa strategică trebuie să facă obiectul unui acord de finanțare încheiat între Comisie, în numele Comunității, și BONUS EEIG, guvernat de Regulamentul (CE) nr. 1906/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a normelor de participare a întreprinderilor, a centrelor de cercetare și a universităților la acțiuni din cel de-al șaptelea program-cadru și de difuzare a rezultatelor activităților de cercetare (2007-2013)[16] pentru facilitarea și simplificarea gestionării acestuia.

21. Plata contribuției Comunității pentru etapa de implementare ar trebui să facă obiectul încheierii unui acord de implementare între Comisie, în numele Comunității, și BONUS EEIG, conținând clauze detaliate privind utilizarea contribuției comunitare. Această parte a contribuției Comunității trebuie administrată sub forma gestiunii centralizate indirecte în conformitate cu articolele 54 alineatul (2) litera (c) și 56 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene[17] (denumit în continuare „regulamentul financiar”) și articolele 35, 38 alineatul (2) și 41 din Regulamentul Comisiei (CE, Euratom) nr. 2342/2002 din 23 decembrie 2002 de stabilire a normelor detaliate de aplicare a regulamentului financiar[18].

22. Orice dobânzi generate de contribuțiile plătite către BONUS EEIG trebuie considerate a fi venituri ale BONUS EEIG și trebuie alocate implementării BONUS-169.

23. În vederea protejării intereselor sale financiare, Comunitatea trebuie să aibă dreptul de a reduce, reține sau anula contribuția sa financiară în situația în care BONUS-169 nu este pus în aplicare în mod corespunzător, parțial sau cu întârziere sau statele participante nu contribuie sau contribuie parțial sau cu întârziere la finanțarea BONUS-169, în conformitate cu termenii stabiliți în acordurile care urmează a fi încheiate între Comunitate și BONUS EEIG.

24. Pentru ca BONUS-169 să fie implementat în mod eficient, pe parcursul etapei de implementare trebuie să se acorde sprijin financiar participanților la proiectele BONUS-169 selectate la nivel central sub responsabilitatea BONUS EEIG în urma apelurilor pentru propuneri.

25. Centrul Comun de Cercetare este un departament al Comisiei, însă institutele sale dețin capacități de cercetare care sunt relevante pentru BONUS-169 și ar putea contribui la implementarea acestuia. Prin urmare, se recomandă definirea rolului Centrului Comun de Cercetare sub raportul eligibilității sale pentru finanțare.

26. Pentru a asigura egalitatea de tratament, evaluarea ar trebui să urmeze aceleași principii aplicabile propunerilor depuse în temeiul celui de-al șaptelea program-cadru. Prin urmare, evaluarea propunerilor trebuie să se realizeze la nivel central de către experți independenți sub responsabilitatea BONUS EEIG. Clasificarea și ordinea priorităților trebuie aprobate de către BONUS EEIG strict pe baza concluziilor evaluării independente, care trebuie să fie obligatorii.

27. Orice stat membru și orice țară asociată la cel de-al șaptelea program-cadru trebuie să aibă dreptul de a participa la BONUS-169.

28. În conformitate cu obiectivele celui de-al șaptelea program-cadru, participarea oricăror altor țări în cadrul BONUS-169 trebuie să fie posibilă dacă această participare este prevăzută în acordul internațional relevant și dacă atât Comisia, cât și statul membru participant sunt de acord. În conformitate cu cel de-al șaptelea program-cadru, Comunitatea trebuie să aibă dreptul de a conveni asupra condițiilor legate de contribuția sa financiară la BONUS-169 în relație cu participarea altor țări în conformitate cu normele și condițiile prevăzute în prezenta decizie.

29. Sunt necesare măsuri corespunzătoare pentru prevenirea abaterilor și fraudei și trebuie depuse eforturile necesare pentru recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau utilizate incorect în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 al Consiliului din 18 decembrie 1995 privind protecția intereselor financiare ale Comunităților Europene[19], Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2185/96 din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri[20] și Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 mai 1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF)[21] .

30. Este esențial ca activitățile de cercetare realizate în cadrul BONUS-169 să fie conforme cu principiile etice de bază, inclusiv cele reflectate în articolul 6 din Tratatul privind Uniunea Europeană și în Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, și să respecte principiile integrării aspectelor legate de egalitatea între femei și bărbați.

31. Comisia trebuie să efectueze evaluări intermediare, în care să se analizeze calitatea și eficiența punerii în aplicare a BONUS-169 și progresul înregistrat în raport cu obiectivul stabilit, precum și o evaluare finală.

32. Este necesar ca BONUS EEIG să încurajeze participanții la proiectele BONUS-169 selectate să comunice și să difuzeze pe scară largă rezultatele acestora și să pună informațiile respective la dispoziția publicului.

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1 Contribuția Comunității

1. Contribuția financiară a Comunității la Programul comun de cercetare și dezvoltare la Marea Baltică BONUS-169 (denumit în continuare „BONUS-169”) derulat în comun de Danemarca, Germania, Estonia, Letonia, Lituania, Polonia, Finlanda și Suedia (denumite în continuare „statele participante”) este pusă la dispoziție în condițiile stabilite în prezenta decizie.

2. Comunitatea alocă o contribuție financiară în valoare de până la 50 milioane EUR pentru întreaga durată a BONUS-169, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1906/2006 pe durata etapei strategice și în conformitate cu articolul 54 alineatul (2) litera (c) din regulamentul financiar pe durata etapei de implementare. În limita plafonului specificat, contribuția comunitară trebuie să fie echivalentă cu contribuția statelor participante.

3. Contribuția financiară a Comunității se plătește în comun din creditele bugetare alocate tuturor temelor relevante din programul specific „Cooperare”.

Articolul 2 Implementarea BONUS-169

1. BONUS-169 este pus în aplicare de către Rețeaua organizațiilor baltice pentru finanțarea cercetării științifice, BONUS EEIG (denumită în continuare „BONUS EEIG”)

2. BONUS-169 se implementează în două etape, în conformitate cu anexa I: o etapă strategică, urmată de o etapă de implementare.

3. Etapa strategică a programului are o durată de până la doi ani. Această etapă pregătește etapa de implementare. Pe parcursul etapei de implementare, BONUS EEIG îndeplinește următoarele sarcini:

33. pregătirea agendei strategice de cercetare - definirea părții referitoare la conținutul științific al programului, cu accent pe apelurile pentru propuneri, în conformitate cu obiectivele celui de-al șaptelea program-cadru;

34. instituirea platformelor de consultare a părților interesate – cu scopul consolidării și instituționalizării implicării părților interesate din toate sectoarele relevante;

35. pregătirea modalităților de implementare, inclusiv normele și procedurile juridice și financiare, dispozițiile care guvernează drepturile de proprietate intelectuală generate de activitățile BONUS-169, resursele umane și aspectele legate de comunicare.

4. Etapa de implementare are o durată de cel puțin cinci ani. Pe parcursul etapei de implementare vor fi publicate cel puțin trei apeluri pentru propuneri, în vederea finanțării unor proiecte care abordează obiectivele BONUS-169. Aceste apeluri pentru propuneri vor viza proiecte transnaționale și care implică parteneri multipli și vor include activități de cercetare, dezvoltare tehnologică, formare și diseminare. Proiectele vor fi selectate în baza principiilor egalității de tratament, transparenței, evaluării independente, cofinanțării, activităților non-profit, necumulării finanțării cu finanțarea din alte surse comunitare, precum și a principiului neretroactivității

Articolul 3 Condiții privind contribuția Comunității

1. Contribuția financiară a Comunității pentru etapa strategică este de până la 1,25 milioane EUR și este echivalentă, în limita acestui plafon, cu contribuția statelor participante. Angajamentul Comunității de a contribui la etapa strategică este luat sub rezerva unui angajament echivalent din partea statelor participante.

2. Contribuția financiară a Comunității pentru etapa de punere în aplicare este de până la 48,75 milioane EUR și este echivalentă cu contribuția statelor participante, în limita menționată. Plafonul poate fi majorat cu suma rămasă după etapa strategică. Pe parcursul etapei de implementare, până la 25 % din contribuția din partea statelor participante poate consta în furnizarea de acces la infrastructurile de cercetare (denumită în continuare „contribuție în natură sub formă de acces la infrastructură”).

3. Contribuția financiară a Comunității pentru etapa de implementare este pusă la dispoziție în următoarele condiții:

36. o evaluare pozitivă a etapei strategice efectuată de către Comisie cu ajutorul unor experți independenți; această evaluare se referă la progresul înregistrat în raport cu obiectivele, precum și la rezultatele preconizate prevăzute la articolul 2 alineatul (3) și în anexa I;

37. demonstrarea de către BONUS EEIG a capacității de implementare a BONUS-169 inclusiv primirea, alocarea și monitorizarea contribuției financiare a Comunității în conformitate cu gestionarea centralizată indirectă în temeiul articolelor 54 alineatul (2) litera (c) și 56 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 (denumit în continuare „regulamentul financiar”) și articolele 35, 38 alineatul (2) și 41 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002, și în conformitate cu principiile de bună gestiune financiară;

38. întreținerea și aplicarea unui model de guvernanță adecvat și eficient pentru BONUS-169 în conformitate cu anexa II;

39. desfășurarea eficientă de către BONUS EEIG a activităților legate de etapa de implementare a BONUS-169 prevăzute în anexa I, inclusiv lansarea apelurilor pentru propuneri în vederea acordării granturilor;

40. un angajament din partea fiecărui stat participant privind propria contribuție la finanțarea BONUS-169 și plata în numerar și furnizarea efectivă a contribuției în natură sub formă de acces la infrastructură atunci când este solicitată; aceste angajamente trebuie incluse într-un plan de finanțare convenit de către autoritățile naționale competente pentru a contribui la executarea în comun a etapei de implementare a BONUS-169;

41. conformitatea cu normele comunitare privind ajutorul de stat, în special Cadrul comunitar privind ajutoarele de stat pentru cercetare, dezvoltare și inovație[22];

42. asigurarea unui nivel ridicat de excelență științifică, respectarea principiilor etice în conformitate cu principiile generale formulate în Decizia nr. 1982/2006/CE (denumită, în continuare, „al șaptelea program-cadru”) și aderarea la principiile privind integrarea aspectelor legate de egalitatea între femei și bărbați și la principiul privind dezvoltarea durabilă;

Articolul 4 Participarea Centrului Comun de Cercetare

1. Centrul Comun de Cercetare este eligibil pentru finanțare prin BONUS-169 în aceleași condiții ca entitățile eligibile din statele participante.

2. Resursele proprii al Centrului Comun de Cercetare care nu sunt acoperite de finanțarea de către BONUS-169 nu vor fi considerate a face parte din contribuția Comunității în sensul articolului 1.

Articolul 5 Acordurile dintre Comunitate și BONUS EEIG

1. Dispozițiile detaliate pentru gestionarea și controlul fondurilor și protecția intereselor financiare ale Comunității pe parcursul etapei strategice vor fi incluse într-un acord de finanțare care urmează a fi încheiat între Comisie, în numele Comunității, și BONUS EEIG în conformitate cu normele prevăzute de prezenta decizie și de Regulamentul (CE) nr. 1906/2006.

2. Măsurile detaliate privind gestionarea și controlul fondurilor și protecția intereselor financiare ale Comunității pe parcursul etapei de implementare vor fi stabilite printr-un acord de implementare și prin acorduri financiare anuale care vor fi încheiate între Comisie, în numele Comunității, și BONUS EEIG.

Acordul de implementare va include în particular următoarele dispoziții:

43. definirea sarcinilor delegate;

44. dispoziții privind asigurarea protecției fondurilor comunitare;

45. condițiile și dispozițiile detaliate pentru îndeplinirea sarcinilor, inclusiv a normelor privind finanțarea și limitele superioare ale finanțării aplicabile proiectelor BONUS-169, dispozițiile adecvate pentru demarcarea responsabilităților și punerea în aplicare a controalelor;

46. normele privind raportarea către Comisie cu privire la modul în care sunt îndeplinite sarcinile;

47. condițiile în care îndeplinirea sarcinilor încetează;

48. măsurile detaliate în ceea ce privește supravegherea de către Comisie;

49. condițiile care guvernează utilizarea unui cont bancar separat și tratamentul aplicat dobânzii acumulate;

50. dispozițiile care garantează vizibilitatea acțiunii comunitare în raport cu alte activități ale BONUS EEIG;

51. un angajament potrivit căruia nu se întreprinde nicio acțiune care ar putea determina apariția unui conflict de interese în sensul articolului 52 alineatul (2) din regulamentul financiar;

52. dispozițiile care guvernează drepturile de proprietate intelectuală generate din implementarea BONUS-169 în conformitate cu articolul 2;

53. criteriile care vor fi utilizate în evaluările intermediare și finale, inclusiv cele la care se face referire la articolul 13.

3. Comisia efectuează o evaluare ex-ante a BONUS EEIG pentru a obține probe privind existența și funcționarea adecvată a procedurilor și sistemelor menționate la articolul 56 din regulamentul financiar.

Articolul 6 Dobânda generată de contribuții

Dobânda generată de contribuțiile financiare alocate pentru BONUS-169 este considerată venit al BONUS EEIG și va fi alocată BONUS-169.

Articolul 7 Reducerea, reținerea sau anularea contribuției financiare a Comunității

Dacă BONUS-169 nu este pus în aplicare sau este pus în aplicare în mod necorespunzător, parțial sau cu întârziere, Comunitatea poate reduce, reține sau anula contribuția sa financiară ținând seama de progresul punerii în aplicare a BONUS-169.

În cazul în care statele participante nu contribuie sau contribuie parțial sau cu întârziere la finanțarea BONUS-169, Comunitatea poate reduce contribuția sa financiară ținând seama de valoarea fondurilor publice alocate de către statele participante în conformitate cu condițiile acordului de finanțare menționat la articolul 5 alineatul (1).

Articolul 8 Protecția intereselor financiare ale Comunității de către statele participante

Pentru implementarea BONUS-169, statele participante adoptă măsuri legislative, de reglementare, administrative sau de altă natură necesare pentru protejarea intereselor financiare ale Comunității. În particular, statele participante iau măsurile necesare pentru a asigura recuperarea în întregime a sumelor datorate Comunității în conformitate cu regulamentul financiar și Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002.

Articolul 9 Controlul Comisiei și al Curții de Conturi

Comisia și Curtea de Conturi au dreptul de a efectua toate verificările și inspecțiile necesare pentru a asigura gestionarea corespunzătoare a fondurilor comunitare și pentru a proteja interesele financiare ale Comunității împotriva oricărei fraude sau abateri. În acest scop, statele participante și BONUS EEIG pun la dispoziția Comisiei și a Curții de Conturi toate documentele pertinente.

Articolul 10 Informare reciprocă

Comisia comunică toate informațiile pertinente Parlamentului European, Consiliului și Curții de Conturi. Statele participante transmit Comisiei, prin intermediul BONUS EEIG, orice informații suplimentare solicitate de Parlamentul European, Consiliu și Curtea de Conturi privind administrarea financiară a BONUS EEIG.

Articolul 11 Participarea statelor membre și a țărilor asociate

Orice stat membru și orice țară asociată la cel de-al șaptelea program-cadru se pot alătura BONUS-169 în conformitate cu criteriile prevăzute la articolul 3 alineatul (1) și articolul 3 alineatul (3) literele (e) și (f). Statele membre și țările care se alătură BONUS-169 sunt considerate state participante în sensul prezentei decizii.

Articolul 12 Participarea altor țări

Statele participante și Comisia pot conveni cu privire la participarea oricărei alte țări, sub rezerva îndeplinirii criteriilor prevăzute la articolul 3 alineatul (1) și articolul 3 alineatul (3) literele (e) și (f), cu condiția ca această participare să fie prevăzută de acordul internațional pertinent.

Statele participante și Comisia definesc condițiile în baza cărora entitățile juridice stabilite sau rezidente într-o astfel de țară sunt eligibile pentru finanțarea BONUS-169.

Articolul 13 Raportare și evaluare anuală

Comisia include un raport al activităților BONUS-169 în raportul anual privind cel de-al șaptelea program-cadru pe care îl prezintă Parlamentului European și Consiliului în temeiul articolului 173 din tratat.

Comisia efectuează o evaluare intermediară a BONUS-169 până cel târziu la 31 decembrie 2014. Această evaluare va viza progresul în raport cu obiectivele prevăzute la articolul 2 și în anexa I, precum și recomandările BONUS-169 cu privire la cele mai adecvate modalități pentru sporirea integrării, calității și eficienței implementării, inclusiv integrarea științifică, de management și financiară, precum și adecvarea nivelului contribuțiilor financiare ale statelor participante, ținând seama de potențiala cerere din partea comunităților naționale de cercetare ale acestora.

Comisia comunică Parlamentului European și Consiliului concluziile evaluării împreună cu observațiile sale.

La finalul participării Comunității în cadrul BONUS-169, însă nu mai târziu de 31 decembrie 2017, Comisia efectuează o evaluare finală a BONUS-169. Comisia transmite rezultatele acestei evaluări Parlamentului European și Consiliului.

Articolul 14 Intrarea în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare în a treia zi de la de la publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .

Articolul 15

Decizia se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles,

Pentru Parlamentul European Pentru Consiliu

Președintele Președintele

ANEXA I

Obiectivele și implementarea BONUS-169

OBIECTIVELE BONUS-169

BONUS-169 consolidează capacitatea de cercetare a regiunii Mării Baltice pentru a susține dezvoltarea și punerea în aplicare a unor regulamente, politici și practici de gestionare adaptate scopului urmărit, pentru a răspunde în mod eficace provocărilor majore din domeniul mediului și provocărilor sociale esențiale cu care regiunea se confruntă și se va confrunta în următorii ani și pentru a îmbunătăți eficiența și eficacitatea abordării și programării în materie de cercetare în domeniul mediului în regiunea Mării Baltice, prin integrarea activităților de cercetare din sistemul Mării Baltice într-un program multinațional interdisciplinar de cooperare durabil, bine integrat și orientat.

Inițiativa va contribui, de asemenea, la stabilirea și structurarea spațiului european de cercetare în regiunea Mării Baltice.

Pentru a atinge aceste obiective este necesară îmbunătățirea eficienței și eficacității programării în materie de cercetare în domeniul mediului în regiunea Mării Baltice prin integrarea activităților de cercetare într-un program multinațional interdisciplinar de cooperare durabil, bine integrat și orientat, în sprijinul dezvoltării durabile a regiunii. În acest scop inițiativa BONUS-169:

a) stabilește agende de cercetare strategică circumscrise unei viziuni politice de ansamblu

b) sporește coordonarea și integrarea durabilă a programelor publice de cercetare transfrontaliere și intersectoriale

c) crește nivelul capacității de cercetare al noilor state membre ale Uniunii Europene de la Marea Baltică

d) instituie platforme adecvate de consultare a părților interesate în care sunt reprezentate toate sectoarele relevante

e) mobilizează resurse financiare suplimentare printr-o mai bună colaborare intersectorială în domeniul cercetării în sistemul Mării Baltice

f) instituie modalități adecvate de implementare care permit implementarea eficientă a programului prin intermediul unei entități juridice de administrare și al unei structuri de guvernanță pentru administrarea în comun

g) lansează cel puțin trei apeluri pentru propuneri multitematice comune, concentrate pe strategii și cu parteneri multipli.

2. ETAPA STRATEGICă

2.1 Obiectiv

Etapa strategică pregătește etapa de implementare. Această etapă are în vedere dezvoltarea strategică a programului pentru a asigura faptul că se poate obține integrarea optimă a cercetării de la Marea Baltică. Se va urmări o mai mare implicare a părților interesate și a grupurilor de utilizatori pentru a se asigura că cercetarea este pertinentă pentru politică și management și că stabilirea temelor de cercetare prioritare urmărește logica necesităților de politică. Totodată, se va urmări în mod activ implicarea integrală a oamenilor de știință și a instituțiilor lor de cercetare, precum și a comunităților de părți interesate în sens larg.

2.2 Rezultate preconizate

BONUS EEIG prezintă Comisiei rezultatele preconizate enumerate mai jos la cel târziu 18 luni de la inițierea etapei strategice.

Comisia acordă, la cererea BONUS EEIG, avize și asistență pe parcursul pregătirii acestor elemente. BONUS EEIG raportează la cererea Comisiei progresele înregistrate.

2.2.1 Agenda de cercetare strategică

Agenda de cercetare strategică va fi dezvoltată și convenită pe baza consultării dintre statele participante, o selecție largă de părți interesate și Comisie. Agenda reprezintă punctul de pornire pentru un program circumscris unei strategii de politică și extinde sfera cercetării astfel încât să cuprindă, pe lângă ecosistemul marin, o abordare a bazinului hidrografic care vizează aspectele cheie care afectează calitatea și productivitatea ecosistemelor regiunii Mării Baltice.

Agenda de cercetare strategică trebuie să includă descrierea cercetării fundamentale și de ultimă generație la Marea Baltică, să prezinte o viziune strategică limpede și o foaie de parcurs cu privire la modalitatea de a atinge obiectivele stabilite și să stabilească temele orientative ale apelurilor pentru propuneri circumscrise viziunii politice, bugetele acestora, programul de publicare și durata preconizată a proiectelor. În plus, agenda trebuie să includă măsuri pentru abordarea necesităților de cercetare emergente, să promoveze integrarea pan-baltică a cercetării și să includă o foaie de parcurs comună pentru utilizarea în comun și posibila planificare pentru viitoarele investiții în capacitățile regionale de infrastructură.

2.2.2 Platformele de consulare a părților interesate

Pe baza unei analize complete a părților interesate relevante în ceea ce privește BONUS-169 în context local, național, regional și european, vor fi instituite platforme de consultare a părților interesate și mecanisme având ca scop consolidarea și instituționalizarea implicării părților interesate din toate sectoarele relevante pentru identificarea deficiențelor critice, stabilirea temelor de cercetare prioritare și consolidarea adoptării rezultatelor cercetării. Aceasta va include participarea oamenilor de știință, inclusiv din alte domenii ale științelor naturale non-marine pertinente și din domeniul disciplinelor științelor sociale și economice pentru a asigura multidisciplinaritatea necesară pentru dezvoltarea agendei de cercetare strategică, a viziunii strategice a acesteia și a priorităților de cercetare.

Va fi creat un forum al sectorului de cercetare (un organism format din reprezentanți ai ministerelor și ai altor actori din domeniul cercetării și guvernanței sistemului Mării Baltice) ca un organism permanent în sprijinul programului, responsabil pentru discutarea planificării programului, a rezultatelor și a necesităților de cercetare emergente din perspectiva procesului de luare a deciziilor. Acest forum va facilita și va determina progresul integrării pan-baltice a cercetării, inclusiv utilizarea în comun și planificarea capacităților de infrastructură, va sprijini procesul de identificare a necesităților de cercetare, va determina progresul în utilizarea rezultatelor cercetării și va facilita integrarea fondurilor pentru cercetare.

2.2.3 Modalitățile de implementare

Modalitățile de implementare vor include toate aspectele care asigură implementarea cu succes a agendei de cercetare strategică. După caz, acestea vor respecta normele aferente celui de-al șaptelea program-cadru. Modalitățile de implementare vor consta inter alia în următoarele elemente:

a) adoptarea de măsuri (elaborarea de documente, stabilirea de proceduri, angajarea și formarea de personal) prevăzute de regulamentul financiar pentru gestionarea centralizată indirectă;

b) obținerea angajamentelor oficiale ale statelor participante reprezentând cel puțin 48,75 milioane EUR din care maximum 25% sub formă de contribuție în natură prin acordarea de acces la infrastructură;

c) realizarea unei estimări realiste și bazate pe probe a valorii contribuției în natură sub formă de acces la infrastructură a statelor participante, constând în utilizarea infrastructurii acestora de către beneficiarii BONUS-169;

d) alcătuirea unei liste complete a tuturor infrastructurilor, inclusiv detaliile de contact ale proprietarilor acestora, ale operatorilor și a altor autorități responsabile și publicarea acesteia și actualizarea acesteia de câte ori este necesar;

e) asigurarea faptului că se convin și se instituie modalități comune de implementare a acordurilor de finanțare cu beneficiarii BONUS-169 care urmează a fi încheiate la nivel central de către BONUS EEIG, inclusiv normele comune convenite de participare, modelul de acord de finanțare, instrucțiunile pentru solicitanți, participanți și evaluatori independenți și modalitățile pentru auditarea beneficiarilor, inclusiv posibilitatea efectuării unor astfel de audituri de către Comisie și Curtea de Conturi;

f) dezvoltarea unei structuri adecvate de guvernanță pentru administrarea programului în toate etapele ciclului de viață al proiectului;

g) asigurarea faptului că se oferă finanțare adecvată pentru consolidarea BONUS EEIG în termeni de resurse umane și opinii calificate în multiple discipline pentru a i se permite să sprijine atât aspectele strategice, cât și implementarea eficientă a programului;

h) dezvoltarea unei structuri financiare a finanțării proiectului BONUS-169 bazată pe un fond comun, constituit din contribuțiile în numerar ale statelor participante și contribuția Comunității;

i) dezvoltarea unei strategii de comunicare și diseminare care să asigure, în măsura posibilului, faptul că rezultatele și datele respectă standardele rețelei europene de observare și date privind mediul marin.

În ceea ce privește contribuțiile în natură sub formă de acces la infrastructură, în timpul etapei strategice se vor dezvolta abordarea și normele specifice prin care statele participante se angajează să asigure beneficiarilor BONUS-169 acces la infrastructură și posibilitatea utilizării acesteia (în mod special, nave de cercetare) în mod gratuit. Costurile pentru utilizarea acestei infrastructuri nu vor fi considerate costuri eligibile în cadrul proiectului. În această privință, BONUS EEIG va încheia acorduri relevante cu statele participante sau cu proprietarii infrastructurii care:

a) definesc metodologia pentru evaluarea contribuțiilor în natură sub formă de acces la infrastructură;

b) asigură efectuarea de către BONUS EEIG, Comisie și Curtea de Conturi a unor audituri privind accesul la infrastructură și utilizarea acesteia, precum și costurile aferente;

c) stipulează că părțile contractante întocmesc rapoarte anuale cu privire la costurile suportate pentru asigurarea accesului la infrastructură sau utilizarea acesteia de către beneficiarii BONUS-169.

2.2.4 Finanțarea comunitară pentru etapa strategică

Costurile eligibile se rambursează în proporție de până la 50% și sunt reprezentate de acele costuri reale contractate de BONUS EEIG și înregistrate în contabilitatea acesteia necesare pentru îndeplinirea obiectivului identificat la punctul 1. Costurile pot fi eligibile începând cu 1 ianuarie 2010 și vor fi definite ulterior în acordul de finanțare pentru etapa strategică.

3. Etapa de implementare

Cu condiția ca rezultatele evaluării și auditului ex-ante al BONUS EEIG să fie pozitive, Comisia și BONUS EEIG vor încheia acordul de implementare.

3.1 Obiective

Pe parcursul etapei de implementare, vor fi publicate și implementate cel puțin trei apeluri pentru propuneri în vederea finanțării proiectelor strategice din cadrul BONUS-169 care tratează obiectivele inițiativei. Temele se vor baza pe agenda de cercetare strategică a BONUS-169, vor respecta pe cât posibil foaia de parcurs stabilită și vor include activități de cercetare, dezvoltare tehnologică, precum și de formare și/sau diseminare.

3.2 Implementarea proiectelor BONUS-169

Apelurile pentru propuneri pentru BONUS-169 vor fi implementate prin intermediul unor proiecte transnaționale cu parteneri multipli în care sunt implicate cel puțin trei entități juridice independente eligibile din trei state membre sau țări asociate diferite, dintre care cel puțin două trebuie să fie din statele participante la BONUS-169.

Entitățile juridice din statele membre și țările asociate pot primi finanțare BONUS-169. Orice consorțiu care înaintează o propunere pentru un proiect BONUS-169 poate include participanți dintr-un stat nemembru, cu condiția ca acesta să poată asigura în mod realist că dispune de resursele necesare pentru a acoperi în întregime costurile legate de participarea sa. Finanțarea BONUS pentru un astfel de participant poate fi justificată după caz, în situația în care contribuția acestuia la proiect este absolut esențială pentru succesul proiectului.

Fiecare apel pentru propuneri va indica în mod clar temele științifice. Aceste teme vor fi identificate de către BONUS EEIG în urma consultării Comisiei. Pentru identificarea temelor, BONUS EEIG și Comisia vor ține seama de necesitățile emergente, rezultatele și concluziile apelurilor pentru propuneri implementate anterior și de consultările pe scară largă cu părțile interesate derulate pe parcursul etapei strategice și pe parcursul programului.

BONUS EEIG va publica apelul pentru propuneri pe o scară cât mai largă, utilizând mijloace de informare specifice, în special site-urile web referitoare la cel de-al șaptelea program-cadru și care se adresează tuturor părților interesate pertinente, presa de specialitate și broșurile. Apelul va rămâne deschis pe o perioadă de cel puțin trei luni. Proiectele propuse vor fi transmise la nivel central către BONUS EEIG de către solicitanți ca răspuns la apelurile pentru propuneri și fac obiectul unei proceduri de evaluare constând într-o singură etapă.

Proiectele propuse vor fi evaluate și selectate la nivel central pe baza unei evaluări independente în funcție de criteriile definite de eligibilitate, selecție și acordare a finanțării. Principalele criterii de evaluare sunt excelența științifică, calitatea implementării și impactul preconizat al proiectului. Apelul pentru propuneri va concretiza principalele criterii de evaluare. Pot fi introduse criterii suplimentare cu condiția ca acestea să fie publicate în apelul pentru propuneri, să nu fie discriminatorii și să nu aibă prioritate în fața criteriilor de evaluare.

BONUS EEIG va asigura că fiecare propunere primită este evaluată cu asistența a cel puțin trei experți independenți numiți de BONUS EEIG pe baza criteriilor stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1906/2006. Fiecărei propuneri de proiect i se acordă un punctaj. Experții independenți vor examina proiectele pe baza criteriilor de evaluare și le vor clasifica pe o scară de la 0 la 5 per criteriu în conformitate cu regulile de depunere a propunerilor și cu procedurile aferente de evaluare, selecție și acordare a finanțării aferente celui de-al șaptelea program-cadru.

BONUS EEIG va stabili o listă de finanțare strict în conformitate cu rezultatele evaluării independente. Lista punctajelor stabilite de experții independenți va fi considerată obligatorie pentru alocarea fondurilor BONUS-169.

Gestionarea administrativă a granturilor acordate proiectelor BONUS-169 selectate se va realiza la nivel central sub responsabilitatea BONUS EEIG.

3.3 Activități ulterioare

În afară de administrarea BONUS-169 prevăzută la punctele 3.1 și 3.2., BONUS EEIG va desfășura, de asemenea, următoarele activități:

a) actualizarea periodică a agendei de cercetare strategică și stabilirea priorităților în privința temelor de cercetare ținând seama de necesitățile emergente și rezultatele și concluziile apelurilor implementate anterior și pe baza procedurilor de consultare pe scară largă a părților interesate menționate la punctul 2.2.2;

b) facilitarea accesului echipelor transnaționale și multidisciplinare de cercetare din cadrul proiectelor prin BONUS-169 la infrastructuri și instalații de cercetare unicat;

c) promovarea unei interfețe știință-politică eficientă pentru a asigura asimilarea optimă a rezultatelor cercetării;

d) obținerea de finanțare din partea statelor participante pentru a asigura sustenabilitatea inițiativei fără finanțare comunitară în perioada post BONUS-169;

e) colaborarea sporită dintre programele regionale de cercetare în domeniul mediului și comunitățile științifice relevante din bazinele hidrografice ale altor mări europene;

f) activități de comunicare și diseminare;

g) BONUS EEIG se va angaja proactiv în schimbul de bune practici pentru celelalte bazine hidrografice regionale ale mărilor europene, precum și în ceea ce privește comunicarea adecvată la nivel pan-european pentru asigurarea armonizării și raționalizării.

3.4 Contribuții pe parcursul etapei de implementare

Etapa de implementare a BONUS-169 se cofinanțează de statele participante și de Comunitate pe o perioadă minimă de cinci ani până la încheierea ciclului complet de viață al tuturor proiectelor finanțate prin BONUS-169, cu condiția ca angajamentele din partea Comunității să se încheie până în 2013 și toate obligațiile de raportare către Comisie să fie îndeplinite. Contribuția Comunității pe parcursul etapei de implementare trebuie să fie echivalentă cu contribuțiile în numerar și în natură sub formă de acces la infrastructură ale statelor participante la proiectele BONUS-169 efectuate prin intermediul BONUS EEIG, precum și cu costurile de funcționare contractate de BONUS EEIG în etapa de implementare. Aceste costuri de funcționare nu pot depăși 5 milioane EUR.

Contribuția financiară a Comunității și contribuția în numerar a statelor participante la BONUS-169 vor fi reunite într-un fond comun și vor fi administrate la nivel central de BONUS EEIG.

Sub rezerva condițiilor convenite în acordurile financiare anuale la care se face referire la articolul 5 alineatul (2) contribuția financiară a Comunității va fi plătită pe baza dovezii de plată a contribuției în numerar a statelor participante la BONUS EEIG și de asigurare a contribuțiilor în natură sub formă de acces la infrastructură pentru proiectele BONUS-169.

Utilizarea corectă a finanțării BONUS-169 de către beneficiari constituie responsabilitatea BONUS EEIG și se confirmă prin auditarea financiară independentă a proiectelor, care trebuie efectuată de BONUS EEIG sau în numele acesteia.

3.5 Finanțarea proiectelor BONUS-169

Sub rezerva articolului 3 alineatul (3) litera (f), finanțarea proiectelor BONUS-169 va acoperi până la 100% din costurile eligibile care urmează a fi calculate în conformitate cu normele și ratele comune de finanțare, astfel cum au fost stabilite de BONUS EEIG în modalitățile de implementare și convenite de către Comisie în acordul de implementare.

ANEXA II

Guvernanța BONUS-169

1. BONUS-169 se administrează de către BONUS EEIG prin intermediul secretariatul acestuia. BONUS EEIG înființează următoarele structuri în vederea administrării BONUS-169: Comitetul director, Secretariatul, Consiliul consultativ, Forumul cercetării sectoriale și Forumul coordonatorilor de proiect.

2. Comitetul director este cea mai înaltă autoritate a BONUS EEIG, care constituie organismul de adoptare a deciziilor și consiliul de conducere al secretariatului acestuia. Comitetul director se compune din funcționari de rang superior din cadrul instituțiilor de finanțare și management al cercetării, numiți de membrii BONUS EEIG. Acesta este prezidat de președinte, o funcție care este ocupată anual prin rotație de membrii BONUS EEIG. Președintele anterior, actual și viitor formează Grupul operativ pentru strategie, care sprijină secretariatul în ceea ce privește chestiunile de importanță strategică. Pe baza propunerilor secretariatului, comitetul director ia decizii cu privire la orientarea strategică a BONUS-169, inclusiv decizii privind definirea și actualizarea BONUS-169, planificarea cererilor de propuneri, profilul bugetar, criteriile de eligibilitate și de selecție, echipa de evaluatori, aprobarea listei punctajelor proiectelor BONUS-169 care urmează a fi finanțate, monitorizarea progresului proiectelor finanțate BONUS-169 și supravegherea activității adecvate și ordonate a secretariatului în ceea ce privește BONUS-169.

3. Secretariatul este condus de directorul executiv care pune în aplicare deciziile comitetului director și acționează ca reprezentant principal al BONUS-169 atât în raporturile cu Comisia, cât și în cele cu diversele agenții naționale de finanțare. Secretariatul este responsabil de coordonarea și monitorizarea de ansamblu a activităților BONUS-169, de publicarea, evaluarea și implementarea apelurilor și monitorizarea proiectelor finanțate, atât din punct de vedere contractual, cât și din punct de vedere științific, precum și pentru raportarea progreselor înregistrate către Comitetul director. Secretariatul răspunde, de asemenea, de planificarea și organizarea consultărilor cu părțile interesate și consiliul consultativ, precum și de integrarea și asimilarea ulterioară a acestora în agenda de cercetare strategică și în promovarea unor interfețe știință-politică eficace.

4. Consiliul consultativ va sprijini Comitetul director și Secretariatul. Acesta va fi compus din oameni de știință de prestigiu internațional, reprezentanți ai părților interesate relevante, incluzând de exemplu, turismul, energiile regenerabile, pescuitul și acvacultura, transportul maritim, furnizorii de biotehnologie și tehnologie și incluzând atât organizații industriale, cât și organizații ale societății civile care au interese în aceste sectoare, alte programe de cercetare a Mării Baltice integrate și alte mări regionale europene. Consiliul consultativ va oferi consiliere independentă, orientări și recomandări în ceea ce privește chestiunile legate de știință și politică ale BONUS-169. Aceasta include consiliere cu privire la obiectivele, prioritățile și direcția BONUS-169, modalitățile de consolidare a performanțelor BONUS-169 și calitatea rezultatelor cercetării sale, consolidarea capacităților, lucrul în rețea și relevanța activității pentru atingerea obiectivelor BONUS-169. Acesta va oferi, de asemenea, sprijin privind utilizarea și diseminarea rezultatelor BONUS-169.

5. Forumul cercetării sectoriale va fi compus din reprezentanți ai ministerelor și alți actori implicați în cercetarea și guvernanța din regiunea Mării Baltice. Acesta se va reuni o dată pe an într-o reuniune de consultare în care se vor discuta rezultatele BONUS-169 și necesitățile de cercetare emergente din perspectiva adoptării deciziilor. Acesta va servi ca forum pentru promovarea integrării pan-baltice a cercetării, inclusiv a cercetării relevante finanțate la nivel sectorial și utilizarea și planificarea infrastructurilor comune.

6. Forumul coordonatorilor proiectului va fi compus din coordonatori ai proiectelor finanțate prin intermediul BONUS-169. Acesta va sprijini Secretariatul în problemele referitoare la coordonarea științifică a BONUS-169 și integrarea și sinteza rezultatelor cercetării.

FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ

1. TITLUL PROPUNERII:

Propunere de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind participarea Comunității în cadrul Programului comun de cercetare și dezvoltare la Marea Baltică BONUS-169, derulat de mai multe state membre.

2. CADRUL ABM / ABB (GESTIONAREA/STABILIREA BUGETULUI PE ACTIVITățI)

Domeniul (domeniile) de politică în cauză și activitatea (activitățile) asociată (asociate): Cercetare și dezvoltare tehnologică: al șaptelea Program-cadru, articolul 169 din Tratatul de instituire a Comunității Europene.

3. LINII BUGETARE

3.1. Linii bugetare [linii operaționale și linii conexe de asistență tehnică și administrativă (foste linii BA)], inclusiv titlurile acestora:

Pentru 2010, contribuția din partea DG RTD pentru etapa strategică după cum urmează:

Denumirea | Linie | 2010 (%) | 2010 (EUR) |

Cercetare și dezvoltare tehnologică | Cooperare – Mediu (inclusiv schimbările climatice) | 08 06 01 | 100% | 1 250 000,00 EUR |

Cercetare și dezvoltare tehnologică | Cooperare - Alimentație, Agricultură și Pescuit, și Biotehnologie | 08 03 01 | 0% | 0,00 EUR |

Cercetare și dezvoltare tehnologică | Cooperare – Energie | 08 05 01 | 0% | 0,00 EUR |

Cercetare și dezvoltare tehnologică | Cooperare - Transport (inclusiv aeronautică) | 08 07 01 | 0% | 0,00 EUR |

Cercetare și dezvoltare tehnologică | Cooperare – Științe socio-economice și științe umaniste | 08 08 01 | 0% | 0,00 EUR |

TOTAL | 100% | 1 250 000,00 EUR |

Începând cu 2012, contribuția din partea DG RTD în mod proporțional pentru etapa de implementare după cum urmează:

Denumire | Linie | 2012-2013 % |

Cercetare și dezvoltare tehnologică | Cooperare – Mediu (inclusiv schimbările climatice) | 08 06 01 | 35 % |

Cercetare și dezvoltare tehnologică | Cooperare – Alimentație, Agricultură și Pescuit și Biotehnologie | 08 03 01 | 20 % |

Cercetare și Dezvoltare Tehnologică | Cooperare - Energie | 08 05 01 | 15 % |

Cercetare și dezvoltare tehnologică | Cooperare - Transporturi (inclusiv aeronautică) | 08 07 01 | 15 % |

Cercetare și dezvoltare tehnologică | Cooperare – Științe socio-economice și științe umaniste | 08 08 01 | 15 % |

TOTAL | 100 % |

Linie | 2012-2013 % | 2012 (EUR) | 2013 (EUR) | Total 2012-2013 (EUR) |

Cercetare și dezvoltare tehnologică | 08 06 01 | 35% | 5 862 500,00 | 11 200 000,00 | 17 062 500,00 |

Cercetare și dezvoltare tehnologică | 08 03 01 | 20% | 3 350 000,00 | 6 400 000,00 | 9 750 000,00 |

Cercetare și dezvoltare tehnologică | 08 05 01 | 15% | 2 512 500,00 | 4 800 000,00 | 7 312 500,00 |

Cercetare și dezvoltare tehnologică | 08 07 01 | 15% | 2 512 500,00 | 4 800 000,00 | 7 312 500,00 |

Cercetare și dezvoltare tehnologică | 08 08 01 | 15% | 2 512 500,00 | 4 800 000,00 | 7 312 500,00 |

TOTAL | 100% | 16 750 000,00 | 32 000 000,00 | 48 750 000,00 |

3.2. Durata acțiunii și a implicațiilor financiare:

Contribuția Comunității la Programul comun BONUS-169 se așteaptă să fie stabilită în 2010 prin codecizie a Consiliului și Parlamentului European pentru o perioadă inițială până la 31 decembrie 2016.

3.3. Caracteristici bugetare:

Angajamente în cadrul mai multor linii pe următoarele linii începând cu 2010:

Linie bugetară | Natura cheltuielilor | Nouă | Contribuție AELS | Contribuție țări candidate | Rubrica PF |

08 06 01 | Cheltuieli neobligatorii | CD | NU | DA | DA | Nr. [1A] |

08 03 01 | Cheltuieli neobligatorii | CD | NU | DA | DA | Nr. [1A] |

08 05 01 | Cheltuieli neobligatorii | CD | NU | DA | DA | Nr. [1A] |

08 07 01 | Cheltuieli neobligatorii | CD | NU | DA | DA | Nr. [1A] |

08 08 01 | Cheltuieli neobligatorii | CD | NU | DA | DA | Nr. [1A] |

4. SINTEZA RESURSELOR

4.1. Resurse financiare

Toate cifrele din prezenta fișă sunt orientative și prezentate ca valori constante.

4.1.1. Sinteza creditelor de angajament (CA) și a creditelor de plată (CP)

milioane EUR (cu 3 zecimale)

Natura cheltuielii | Secțiunea nr. | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 și anii urm. | Total |

Cheltuieli operaționale |

Credite de angajament (CA) | 8.1. | a | 1,250 | 0,000 | 16,750 | 32,000 | 0,000 | 50,000 |

Credite de plată (CP) | b | 1,000 | 0,250 | 5,584 | 12,874 | 30,292 | 50,000 |

Cheltuieli administrative incluse în suma de referință |

Asistență tehnică și administrativă (CND) | 8.2.4. | c | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

SUMA TOTALĂ DE REFERINȚĂ |

Credite de angajament | a+c | 1,250 | 0,000 | 16,750 | 32,000 | 0,000 | 50,000 |

Credite de plată | b+c | 1,000 | 0,250 | 5,584 | 12,874 | 30,292 | 50,000 |

Cheltuieli administrative neincluse în suma de referință[23] |

Resurse umane și cheltuieli conexe (CND) | 8.2.5. | d | 0,122 | 0,183 | 0,183 | 0,183 | 0,000 | 0,671 |

Costuri administrative, altele decât resursele umane și costurile conexe, neincluse în suma de referință (CND) | 8.2.6. | e | 0,008 | 0,040 | 0,015 | 0,045 | 0,000 | 0,108 |

Costul financiar indicativ total al acțiunii |

TOTAL CA, inclusiv costul resurselor umane | a+c+d+e | 1,380 | 0,223 | 16,948 | 32,228 | 0,000 | 50,779 |

TOTAL CP, inclusiv costul resurselor umane | b+c+d+e | 1,130 | 0,473 | 5,782 | 13,102 | 30,292 | 50,779 |

Detalii privind cofinanțarea

(i) La nivelul programului

În conformitate cu prezenta decizie, BONUS-169 va fi pus în aplicare în două etape distincte: o etapă strategică inițială, care durează doi ani și o etapă de implementare, cu o durată de minimum 5 ani. Lansarea etapei de implementare ar urma să depindă de decizia Comisiei în urma unui audit ex-ante pozitiv și a evaluării etapei strategice în ceea ce privește gradul de dezvoltare și pregătire al inițiativei în urma etapei strategice.

Contribuția Comunității Europene va fi echivalentă cu contribuțiile eligibile ale statelor participante până la valoarea maximă de 50 milioane EUR, bugetul total preconizat pentru această inițiativă ajungând la 100 milioane EUR. Contribuțiile în numerar ale statelor participante și contribuția Comunității vor fi administrate ca un fond comun.

Etapa strategică va fi implementată printr-o finanțare în conformitate cu normele stabilite în prezenta decizie. Contribuția Comunității pentru etapa strategică va fi echivalentă cu cea a statelor participante în limita sumei de 1,25 milioane EUR.

Etapa de implementare se va realiza sub forma gestionării centralizate indirecte, în conformitate cu dispozițiile articolului 54 alineatul (2) litera (c) din regulamentul financiar și în conformitate cu normele prevăzute în prezenta decizie. Contribuția Comunității pentru etapa de implementare va fi echivalentă cu cea a statelor participante în limita sumei de 48,75 milioane EUR. Acest plafon poate fi majorat cu sumele rămase din contribuția pentru etapa strategică. Pentru etapa de implementare, până la 25% din contribuția statelor participante poate consta în asigurarea accesului la infrastructurile de cercetare („contribuții în natură sub formă de acces la infrastructură”). Contribuția CE va fi angajată din 2010 până în 2013 inclusiv. Comisia nu va mai face niciun alt angajament din 2013. Costurile de funcționare ale SIS pe parcursul etapei de implementare și atât timp cât este necesară operarea acestuia pentru monitorizarea și punerea în aplicare adecvată a tuturor proiectelor finanțate cu ajutorul BONUS-169 și îndeplinirea tuturor obligațiilor contractuale de raportare către Comisie vor fi eligibile până la o valoare maximă de 5 milioane EUR.

(ii) La nivelul proiectului

Finanțarea în numerar a BONUS-169 va cuprinde un angajament din partea statelor participante referitor la un „ fond comun efectiv ” ( common pot ) pentru a contribui la finanțarea participanților la proiectele selectate în cadrul BONUS-169.

Contribuția financiară acordată participanților la proiectele BONUS-169 va acoperi până la 100 % din costurile eligibile totale care vor fi calculate în conformitate cu normele comunitare privind ajutorul de stat și în conformitate cu normele și ratele comune de finanțare, astfel cum au fost stabilite de către SIS în modalitățile de implementare dezvoltate și evaluate prin auditul ex-ante din timpul etapei strategice și în conformitate cu modalități fixe care urmează a fi stabilite în acordul de implementare conform unor principii bazate pe cele ale celui de-al șaptelea program-cadru. Alocarea fondurilor din fondul comun gestionat la nivel central pentru proiectele BONUS-169 selectate va respecta ordinea din lista punctajelor.

milioane EUR (cu 3 zecimale)

Organism cofinanțator | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 și anii următori | Total |

Statele membre participante[24] | f | 1,250 | 0,000 | 16,750 | 32,000 | 0,000 | 50,000 |

Contribuția Comunității | a+c | 1,250 | 0,000 | 16,750 | 32,000 | 0,000 | 50,000 |

Cheltuieli administrative | d+e | 0,130 | 0,223 | 0,198 | 0,221 | 0,000 | 0,753 |

TOTAL CA inclusiv cofinanțare | a+c+d+e+f | 2,625 | 0,216 | 33,691 | 64,221 | 0,000 | 100,753 |

Contribuția Comisiei este estimată la o valoare totală de 50 milioane EUR în numerar. Statele membre participante se angajează cu privire la o valoare totală de 50 milioane EUR inclusiv maximum 25 % „contribuții în natură sub formă de acces la infrastructură”.

4.1.2. Compatibilitatea cu programarea financiară

( Propunerea este compatibilă cu programarea financiară existentă.

( Propunerea duce la reprogramarea rubricii respective din perspectivele financiare.

( Propunerea poate necesita aplicarea dispozițiilor Acordului interinstituțional[25] (referitoare la instrumentul de flexibilitate sau la revizuirea perspectivelor financiare).

4.1.3. Implicațiile financiare asupra veniturilor

( Propunerea nu are implicații financiare asupra veniturilor

( Propunerea are implicații financiare – efectul asupra veniturilor este următorul:

milioane EUR (cu o zecimală)

Anterior acțiunii [anuln-1] | Situația după acțiune |

Număr total de resurse umane |

5. CARACTERISTICI ȘI OBIECTIVE

5.1. Obiective de îndeplinit pe termen scurt sau lung

Contribuția Comunității este necesară pentru dezvoltarea în continuare, stabilirea și funcționarea BONUS-169, pentru a permite cofinanțarea activităților împreună cu statele participante.

5.2. Valoarea adăugată a implicării comunitare, coerența propunerii cu alte instrumente financiare și eventuala sinergie

Actualul sistem de cercetare din regiunea Mării Baltice este încă prea fragmentat pentru a răspunde provocărilor complexe și urgente existente în materie de mediu. Situația actuală necesită dezvoltarea și implementarea unei abordări complet integrate în cadrul căreia programele de cercetare pertinente din toate statele din regiune pot fi raționalizate și orientate pentru a aborda problemele complexe și urgente inerente într-un mod coordonat, eficient și eficace.

5.3. Obiective, rezultate preconizate și indicatori aferenți acestora care fac obiectul propunerii în cadrul gestionării pe activități (ABM)

BONUS-169 va integra programele naționale din opt state participante într-un singur program de cercetare comun la Marea Baltică și va sprijini, în special, obiectivele Spațiului European de Cercetare, ale Strategiei Mării Baltice, Directivei-cadru privind apa și Strategiilor Marine și Maritime.

5.4. Modalități cu punere în aplicare (cu titlu indicativ)

( Gestionare centralizată

( direct de către Comisie

( indirect, prin delegare către:

( agenții executive

( organisme instituite de Comunități, prevăzute la articolul 185 din regulamentul financiar

( organisme publice naționale/organisme cu misiune de serviciu public și garantate de statele membre, Islanda, Israel, Norvegia, Elveția și Turcia.

6. MONITORIZARE ȘI EVALUARE

6.1. Sistem de monitorizare

Odată stabilit, BONUS-169 va fi monitorizat prin rapoarte regulate care vor fi furnizate de SIS.

6.2. Evaluare

6.2.1. Evaluare ex-ante

Serviciile Comisiei vor efectua un audit ex-ante pentru a evalua pregătirea pentru punerea în aplicare a programului în conformitate cu regulamentul financiar, în special dispozițiile privind gestionarea centralizată indirectă. SIS va formula ulterior un plan de acțiune care va aborda în mod adecvat recomandările care reies din auditul ex-ante.

6.2.2. Măsuri luate în urma unei evaluări interimare/ex-post (lecții învățate din experiențe anterioare similare)

Modelul de guvernanță propus a fost creat pe baza experienței acumulate din inițiativele în temeiul articolului 169 derulată pe parcursul celui de-al șaselea program-cadru, respectiv EDCTP, și în baza celui de-al șaptelea program-cadru – AAL, Eurostars și EMRP.

6.2.3. Condițiile și frecvența evaluărilor viitoare

În conformitate cu prezenta decizie, Comisia va efectua, cu sprijinul experților independenți, o evaluare bazată pe probe a etapei strategice.

Comisia Europeană va efectua o evaluare intermediară a etapei de implementare în urma implementării celui de-al doilea apel pentru propuneri și înainte de publicarea celui de-al treilea, precum și o evaluare „ ex-post ”.

7. Măsuri antifraudă

Articolul 8 din Decizia de instituire a BONUS-169 prevede că pentru implementarea programului comun, statele participante vor lua măsuri legislative, de reglementare și administrative sau de altă natură necesare pentru protejarea intereselor financiare ale Comunităților. În special, statele participante vor oferi garanții adecvate în ceea ce privește recuperarea completă de la SIS a oricăror sume datorate Comunității.

Articolul 9 din Decizia de instituire a BONUS-169 prevede că atât Comisia, cât și Curtea de Conturi pot efectua, prin intermediul funcționarilor și agenților acestora, toate verificările și inspecțiile necesare pentru asigurarea gestionării adecvate a fondurilor comunitare și protejarea intereselor financiare ale Comunității împotriva oricărei fraude sau nereguli. În acest scop, statele participante și/sau SIS vor pune la dispoziția Comisiei și Curții de Conturi toate documentele, în timp util.

Vor fi puse în aplicare și alte măsuri antifraudă ca parte a acordului detaliat dintre Comisie și SIS.

8. DETALIILE PRIVIND RESURSELE

8.1. Obiectivele propunerii din punctul de vedere al costurilor financiare

Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale)

Anul n | Anul n+1 | Anul n+2 | Anul n+3 | Anul n+4 | Anul n+5 |

Funcționari sau agenți temporari[29] (XX 01 01) | A*/AD |

B*, C*/AST |

Personal finanțat[30] prin articolul XX 01 02 |

Alte tipuri de personal finanțat[31] prin articolul XX 01 04/05 |

TOTAL |

- 8.2.2. Descrierea sarcinilor care decurg din acțiune

8.2.3. Originea resurselor umane (statutare)

( Posturi alocate în prezent pentru gestionarea programului care urmează să fie înlocuite sau prelungite

( Posturi prealocate în cadrul exercițiului financiar SPA/PPB pentru anul n

( Posturi care urmează să fie solicitate în cadrul următoarei proceduri SPA/PPB

( Posturi care urmează să fie redistribuite pe baza resurselor existente în cadrul serviciului în cauză (redistribuire internă)

( Posturi necesare pentru anul n, dar care nu sunt prevăzute în cadrul SPA/PPB pentru anul în cauză

8.2.4. Alte cheltuieli administrative incluse în suma de referință (XX 01 04/05 – Cheltuieli de gestiune administrativă)

milioane EUR (cu 3 zecimale)

Anul 2010 | Anul 2011 | Anul 2012 | Anul 2013 | Anul 2014 și anii urm. | TOTAL |

Alte tipuri de asistență tehnică și administrativă |

- intra muros |

- extra muros |

Total Asistență tehnică și administrativă | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Calcul– Costuri estimate ale structurii desemnate de implementare |

Estimarea costurilor se bazează pe estimările furnizate de BONUS EEIG în urma experiențelor BONUS ERA-NET și BONUS Plus. Costul total pentru perioada 2010-2016 include: - Administrarea BONUS: director de program și personal de secretariat/birou - Cheltuieli de diseminare și comunicare: evenimente, materiale, presă și tipărire, site web - Suport IT, întreținere și licențe - Deplasări - Evaluarea propunerilor cu experții independenți: Onorariile și cheltuielile de deplasare ale experților |

8.2.5. Costuri financiare ale resurselor umane și costuri conexe ne incluse în suma de referință

Informațiile legate de resursele umane și cheltuielile administrative neincluse în suma de referință trebuie considerate ca o realocare internă în cadrul creditelor administrative ale PC7.

milioane EUR (cu 3 zecimale)

Tip de resurse umane[33] | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Total |

Funcționari și agenți temporari Linia bugetară 08 01 05 | 0,122 | 0,183 | 0,183 | 0,183 | 0,671 |

Personal finanțat prin articolul XXXXX (auxiliari, END, agenți contractuali etc.) (se indică linia bugetară) |

Costul total al resurselor umane și costuri conexe (neincluse în suma de referință) | 0,122 | 0,183 | 0,183 | 0,183 | 0,671 |

Calcul – Funcționari și agenți temporari |

Un cost mediu de 122 000 EUR per post ENI. În anul 2010, 1 ENI și în anul 2011 1,5 ENI se iau în considerare pentru etapa de negociere a contractului. Din 2012 până în 2013 se ia în considerare 1,5 ENI. |

Calcul – Personal finanțat prin articolul 08 01 02 |

Se anticipează 1,5 ENI/an pentru monitorizarea acestei inițiative de către serviciile Comisiei din 2012 în continuare. Principalele sarcini vor fi:

- Participarea la reuniunile comitetului BONUS-169 și la reuniunile Comitetului consultativ BONUS-169 în calitate de membru, +/- 3-4 reuniuni de două zile/an (nivel director/șef de unitate);

- Observator în cadrul evaluării propunerilor pentru BONUS-169, 2-3 zile pe an (nivel de responsabil de proiect);

- Participarea la workshopuri și evenimente de diseminare, de 2-3 ori pe an (nivel de responsabil de proiect);

- Negocierea și pregătirea contractului cu SIS (nivel de responsabil de proiect + nivel asistent);

- Monitorizarea punerii în aplicare pe baza rapoartelor anuale și coordonarea evaluărilor intermediare și finale (nivel responsabil de proiect);

- Audit financiar și juridic al punerii în aplicare a BONUS-169 (Auditor. Nivel administrator).

2010 | 2011 | 2012 | 2013 | TOTAL |

08 01 02 11 01 – Misiuni | 0,008 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,053 |

08 01 02 11 02 – Reuniuni și conferințe |

08 01 02 11 03 – Comitete[34] |

08 01 02 11 04 – Studii și consultări |

08 01 02 11 05 - Sisteme de informații |

2 Total Alte cheltuieli de gestiune (08 01 02 11) | 0,008 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,053 |

3 Alte cheltuieli de natură administrativă Experți independenți pentru evaluarea etapei strategice, analiza intermediară și finală. | 0,025 | 0,030 | 0,055 |

Totalul cheltuielilor administrative altele decât cele pentru resursele umane și costurile conexe (neincluse în suma de referință)[35] | 0,008 | 0,040 | 0,015 | 0,045 | 0,108 |

Informațiile legate de resursele umane și cheltuielile administrative care nu sunt incluse în suma de referință trebuie considerate realocări interne ale creditelor administrative ale PC7.

Calcul - Alte cheltuieli administrative neincluse în suma de referință |

Misiuni: Având în vedere că, în afară de Bruxelles, majoritatea reuniunilor care privesc personalul CE trebuie organizate în Finlanda, estimările se bazează pe costurile medii de deplasare de 700 EUR pentru o misiune plus 104 EUR diurnă și un plafon de 140 EUR pentru cazare (conform specificațiilor din orientările CE privind misiunile), durata medie a unei misiuni este de 1,5 zile, numărul și natura misiunilor: 4 misiuni pe an pentru 2 reprezentanți la reuniunile BONUS-169, 3 misiuni pe an pentru un reprezentant în cadrul workshopurilor și al altor evenimente, 4 misiuni pe an pentru un reprezentant în reuniunea comitetului BONUS-169 (dacă aceasta are loc în altă localitate decât Bruxelles). Pentru 2010, jumătate din costurile anuale sunt asumate. Asistență externă: Estimările privind asistența externă pentru etapa strategică și evaluările intermediare cu 3 experți externi. Evaluarea etapei strategice este estimată la 25 000 EUR, iar analiza intermediară la 30 000 EUR (inclusiv costurile experților, diurnele și cheltuielile de deplasare). |

[1] 2006/971/CE, Decizia Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific „Cooperare” de punere în aplicare a celui de-al șaptelea Program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007 - 2013);

2006/974/CE: Decizia Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific „Capacități” de punere în aplicare a celui de-al șaptelea Program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007 - 2013).

[2] JO L 391, 30.12.2006, p. 1.

[3] Decizia nr. 1982/2006/CE, JO L 412, 30.12.2006, p. 1.

[4] Decizia nr. 971/2006/CE, JO L 400, 30.12.2006, p. 86.

[5] 17 iulie, 8 - 10 septembrie, 6 - 7 și 20-21 noiembrie 2008, 26-27 februarie 2009, 15 aprilie , 3-4 iunie și 11-12 iunie 2009.

[6] COM 2009, 248/3.

[7] http://ec.europa.eu/regional_policy/consultation/baltic/consultation_en.htm.

[8] JO C , , p. .

[9] JO C , , p. .

[10] JO L 412, 30.12.2006, p. 1.

[11] JO L 400, 30.12.2006, p. 86.

[12] COM(2009)248 final din 10 iunie 2009.

[13] C(2007)2460 din 11 iunie 2007.

[14] JO L 164, 25.6.2008, p. 19.

[15] JO L 327, 22.12.2000, p.1.

[16] JO L 391, 30.12.2006, p. 1.

[17] JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

[18] JO L 357, 31.12.2002, p. 1.

[19] JO L 312, 23.12.1995, p. 1.

[20] JO L 292, 15.11.1996, p 2.

[21] JO L 136, 31.5.1999, p. 1.

[22] JO C 323, 30.12.2006, p. 1.

[23] Suma de referință este reprezentată de contribuția Comunității la BONUS-169.

[24] Contribuția orientativă anuală preconizată din partea statelor participante urmează a fi confirmată de BONUS EEIG.

[25] A se vedea punctele 19 și 24 din Acordul interinstituțional.

[26] Dacă este necesar, și anume în cazul în care durata acțiunii depășește 6 ani, se adaugă coloane suplimentare.

[27] Conform descrierii din partea 5.3.

[28] Nu există funcționari ai Comisiei care să lucreze pentru BONUS-169 în cadrul SID.

[29] Ale căror costuri NU sunt acoperite de suma de referință.

[30] Ale căror costuri NU sunt acoperite de suma de referință.

[31] Ale căror costuri sunt incluse în suma de referință.

[32] Este necesar să se facă trimitere la fișa financiară legislativă specifică agenției (agențiilor) executive în cauză.

[33] Se preconizează costuri suplimentare estimate la 0,528 milioane EUR pentru resurse umane pentru monitorizarea inițiativei în perioada 2014-2016, însă acestea nu vor fi acoperite de cel de-al șaptelea program-cadru.

[34] Se indică tipul de comitet și grupul de care aparține.

[35] Se preconizează costuri suplimentare estimate la 0,045 milioane EUR pentru misiuni și 0,050 milioane EUR pentru asistență externă pentru analiza finală (respectiv un total de 0,095 milioane EUR) după 2013, însă acestea nu vor fi acoperite de al șaptelea program-cadru.