RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU privind activitățile Fondului european de ajustare la globalizare în 2011 /* COM/2012/0462 final */





RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU privind activitățile Fondului european de ajustare la globalizare în 2011 CUPRINS 1........... Introducere..................................................................................................................... 4 2........... O privire de ansamblu asupra activităților FEG în 2011.................................................. 4 3........... Urmările raportului anual pe 2010 privind activitățile FEG.............................................. 5 4........... Analiza activităților FEG în 2011................................................................................... 6 4.1........ Cereri primite................................................................................................................. 6 Tabelul 1 — Cereri primite în 2011............................................................................................... 7 4.1.1..... Cereri primite în funcție de stat membru și sector.......................................................... 7 4.1.2..... Cereri primite în funcție de suma solicitată...................................................................... 8 4.1.3..... Cereri primite în funcție de numărul de lucrători vizați pentru asistență......................... 8 4.1.4..... Cereri primite în funcție de suma solicitată pentru fiecare lucrător.................................... 8 4.1.5..... Cereri primite în funcție de criteriul de intervenție......................................................... 8 4.2........ Contribuțiile acordate.................................................................................................... 8 Tabelul 2 — Detaliile contribuțiilor acordate în 2011.................................................................... 9 Tabelul 3 — Detaliile contribuțiilor acordate în 2011: profilul lucrătorilor..................................... 10 4.2.1..... Acțiuni finanțate cu asistența FEG............................................................................ 11 4.2.2..... Complementaritatea cu acțiunile finanțate de fondurile structurale, în special de Fondul social european (FSE).................................................................................................................................... 11 4.3........ Cererile care nu întrunesc condițiile pentru o contribuție financiară din partea FEG...... 12 4.4........ Rezultate obținute de FEG.......................................................................................... 12 4.4.1..... Raporturi finale primite de la statele membre în 2011 privind utilizarea contribuțiilor financiare 13 4.4.2..... Rezumatul rezultatelor și al bunelor practici prezentate în 2011...................................... 13 Tabelul 4 — Rapoarte finale primite în 2011 — privire de ansamblu asupra rezultatelor................ 14 4.4.3..... Detalii privind măsurile puse în aplicare, astfel cum au fost comunicate în rapoartele finale primite în 2011 15 4.5........ Revizuire după 2013..................................................................................................... 17 4.6........ Raport financiar............................................................................................................ 17 4.6.1..... Contribuții ale FEG..................................................................................................... 17 4.6.2..... Cheltuielile legate de asistența tehnică.......................................................................... 18 Tabelul 5 — Cheltuieli de asistență tehnică în 2011.................................................................... 18 4.6.3..... Neregularități raportate sau rezolvate........................................................................... 19 4.6.4..... Lichidarea contribuțiilor financiare ale FEG.................................................................. 19 Tabelul 6 — Contribuții lichidate în 2011................................................................................... 19 4.6.5..... Alte rambursări............................................................................................................. 20 4.7........ Activități de asistență tehnică întreprinse de Comisie.................................................. 21 4.7.1..... Informare și publicitate................................................................................................ 21 4.7.2..... Reuniuni cu autoritățile naționale și părțile interesate................................................ 22 4.7.3..... Conceperea unui formular electronic de depunere a cererilor.......................................... 22 4.7.4..... Al doilea Portret statistic al FEG 2007-2011................................................................. 22 4.7.5..... Evaluarea FEG la jumătatea perioadei........................................................................... 23 5........... Tendințe..................................................................................................................... 24 6........... Concluzie..................................................................................................................... 30 Anexa 1 – cererile FEG în funcție de clasificarea activităților economice până la 31 decembrie 2011 (97 cereri) 32 Anexa 2 – o privire de ansamblu asupra cererilor FEG până la 31 decembrie 2011, defalcate pe state membre și tipul de cerere (articolul 1)........................................................................................................ 36 1. Introducere Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) a fost creat prin Regulamentul (CE) nr. 1927/2006[1] în scopul de a manifesta solidaritate și de a acorda sprijin lucrătorilor concediați ca o consecință a schimbărilor structurale majore din structura comerțului mondial. Acesta a fost conceput pentru a concilia avantajele globale ale liberalizării comerțului pe termen lung, sub forma creșterii și ocupării forței de muncă, cu efectele negative potențiale ale mondializării pe termen scurt, în special asupra ocupării forței de muncă în ceea ce privește lucrătorii cei mai vulnerabili și mai puțin calificați. Regulamentul (CE) nr. 546/2009 din 18 iunie 2009[2] a modificat normele pentru a răspunde mai eficient la criza economică și financiară mondială. Articolul 16 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 prevede prezentarea anuală de către Comisie a unui raport cantitativ și calitativ privind activitățile FEG în cursul anului precedent, către Parlamentul European și Consiliu. Raportul ar trebui să se axeze în principal pe rezultatele obținute de către FEG și ar trebui să conțină, în special, informații cu privire la cererile prezentate, deciziile adoptate și acțiunile finanțate, inclusiv complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate de fondurile structurale, în special Fondul social european (FSE), precum și lichidarea contribuțiilor financiare furnizate. De asemenea, raportul ar trebui să cuprindă informații privind cererile care au fost refuzate din cauza lipsei unor alocări suficiente sau din motive de inadmisibilitate. 2. O privire de ansamblu asupra activităților FEG în 2011 În 2011, Comisia a primit 26 de cereri de contribuții din FEG, ceea ce reprezintă ceva mai puține cereri decât în 2010 (31 cereri). Detaliile privind cererile sunt furnizate în secțiunea 4.1 și în tabelul 1. Autoritatea bugetară a luat 22 decizii de mobilizare a FEG în 2011, ceea ce se ridică la un total de 128 167 758 EUR, reprezentând o creștere de 54,1% în termeni de cofinanțare din FEG în comparație cu 2010. Detaliile contribuțiilor acordate sunt prezentate în secțiunea 4.2 și în tabelele 2 și 3. În 2011, Comisia a primit patru rapoarte finale privind punerea în aplicare a contribuțiilor FEG. Detaliile privind rezultatele sunt prezentate în secțiunea 4.4 și în tabelul 4. Cinci contribuții din FEG acordate în anii precedenți au fost lichidate (pentru mai multe precizări a se vedea secțiunea 4.6.4 și în tabelul 6). Detalii privind asistența tehnică la inițiativa Comisiei [articolul 8 alineatul (1) din regulamentul FEG] sunt prezentate în secțiunea 4.6.2 și în tabelul 5. În 2011, Comisia a prezentat Parlamentului European și Consiliului o propunere vizând prelungirea „derogării temporare aferente crizei” (aplicabilă cererilor FEG depuse până la cel târziu 30.12.2011) până la sfârșitul anului 2013. Detalii sunt incluse în secțiunea 3. Comisia a înaintat o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului pentru perioada 2014-2020. Detalii sunt incluse în secțiunea 4.5. 3. Urmările raportului anual pe 2010 privind activitățile FEG Regulamentul (CE) nr. 546/2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 de creare a FEG Modificarea Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 adoptată în 2009 cu modificările sale temporare și permanente a ameliorat în mod semnificativ FEG, oferind statelor membre condiții mai bune pentru a solicita cofinanțare din FEG pentru a face față consecințelor negative ale crizei economice și financiare mondiale asupra ocupării forței de muncă. Cererile de sprijin din FEG au fost considerabil facilitate printr-o „derogare temporară aferentă crizei”[3] care permite FEG să vină în sprijinul lucrătorilor disponibilizați ca urmare a crizei financiare și economice mondiale și sporind contribuția FEG de la 50% la 65% din costurile globale. Modificările definitive, și anume scăderea pragului de la 1 000 la 500 de concedieri și prelungirea duratei de punere în aplicare de la 12 la 24 de luni începând de la data depunerii cererii, au avut, de asemenea, un impact pozitiv: statele membre au avut posibilitatea de a solicita ajutor din partea FEG pentru lucrătorii concediați de întreprinderile mai mici și de a programa pentru lucrători o perioadă mai lungă de sprijin decât ar fi fost posibil în trecut. Impactul duratei mai lungi a intervenției FEG asupra ocupării și capacității de reinserție profesională a lucrătorilor concediați va fi vizibil după încheierea proiectelor. În primul trimestru al anului 2011, Comisia a organizat consultări cu reprezentanții statelor membre, organismele de punere în aplicare și partenerii sociali cu privire la necesitatea de a extinde sau nu „derogarea aferentă crizei” după 2011 și, în paralel, cu privire la perioada următoare anului 2013 pentru viitorul FEG (a se vedea, de asemenea, secțiunea 4.5). În iunie 2011, Comisia a adoptat o propunere[4] de extindere a „derogării aferente crizei” până la sfârșitul anului 2013, care a fost aprobată fără rezerve de Parlamentul European la 21 septembrie 2011. Cu toate acestea, în ciuda dezbaterilor extinse din Consiliu, cât și a diverselor soluții de compromis, propunerea Comisiei nu a primit o majoritate calificată în cadrul Consiliului. Deoarece nu a fost obținut niciun acord politic privind prelungirea „derogării aferente crizei”, începând cu 31 decembrie 2011, cererile pentru o contribuție FEG pot fi justificate numai pe baza schimbărilor structurale ale comerțului mondial, iar rata de cofinanțare a fost redusă la 50% din costurile eligibile totale. Facilitarea luării deciziilor privind cererile FEG: o procedură pentru prezentarea propunerilor către Consiliu și Parlamentul European Contribuțiile din FEG acordate în 2011 au fost tratate pe baza noilor proceduri decizionale ale FEG adoptate către sfârșitul anului 2009. Eforturile care au început în 2010 pentru accelerarea procesului decizional în cadrul dispozițiilor din prezentul regulament au fost efectuate în 2011 și în special în contextul consultărilor pentru perioada de după 2011 și după 2013. Au fost efectuate pregătiri pentru un seminar specific pentru reprezentanții statelor membre (care a avut loc în martie 2012) în scopul de a aborda diverse aspecte referitoare la punerea în aplicare eficientă a fondului. 4. Analiza activităților FEG în 2011 4.1. Cereri primite Cele 26 de cereri primite de Comisie în 2011 (a se vedea tabelul 1) reprezintă o scădere de cinci unități față de 2010 (31 cereri[5]). Regulamentul (CE) nr. 546/2009, adoptat la 18 iunie 2009, se aplică tuturor cererilor (și anume, o rată de finanțare de 65%, o perioadă de punere în aplicare de 24 de luni începând de la data depunerii cererii, etc.). O creștere semnificativă a cererilor legate de criză a fost observată spre sfârșitul anului 2011, care ilustrează faptul că statele membre au încercat să beneficieze cât de mult cu putință de dispozițiile consolidate ale „derogării aferente crizei” înainte de expirarea acesteia la sfârșitul lunii decembrie 2011: 12 din cele 18 cereri depuse de către statele membre în luna decembrie 2011 au fost legate de criză. Cele 26 de cereri, prezentate de 10 state membre, au vizat un număr de 16 870 lucrători concediați și au solicitat un total de 77 546 044 EUR din partea FEG. Sumele care nu sunt încă aprobate sunt orientative, întrucât se pot schimba în continuare în cursul etapei de evaluare. Două state membre au participat pentru prima dată în 2011: Grecia și România. Tabelul 1 — Cereri primite în 2011 4.1.1. Cereri primite în funcție de stat membru și sector Cele 26 de cereri primite vizau 20 de sectoare diferite[6]. Opt din acestea sunt sectoare care au făcut obiectul unei cereri de intervenție a FEG pentru prima dată în 2011: acestea sunt subliniate în lista prezentată mai jos. Austria (trei cereri: transport rutier, produse din tutun, activități de asistență socială), Danemarca (două cereri: echipamente electronice, construcții navale), Germania (o cerere: industria automobilelor), Grecia (o cerere: comerț cu amănuntul), Italia (șapte cereri: construcția de clădiri, produse ceramice, aparate de uz casnic, servicii legate de TIC, antrepozitare și depozitare, echipamente electronice, motociclete), Țările de Jos (trei cereri. construcția de clădiri, activități de construcție specializate, metale de bază), Portugalia (o cerere: industria automobilelor), România (o cerere: telefoane mobile), Spania (șase cereri: construcții de clădiri, industria prelucrării metalelor, fabricarea încălțămintei, tâmplărie și dulgherie), Suedia (o cerere: produse farmaceutice). 4.1.2. Cereri primite în funcție de suma solicitată Fiecare stat membru care solicită intervenția FEG trebuie să conceapă un ansamblu coordonat de măsuri adaptate cât mai bine profilului lucrătorilor vizați și să stabilească suma pe care dorește să o obțină. Regulamentul FEG nu conține recomandări sau limitări în ceea ce privește suma totală solicitată, dar evaluarea unei cereri de către serviciile Comisiei poate ridica anumite întrebări care să sugereze statului membru solicitant să revizuiască ansamblul de servicii personalizate propuse, modificând, prin aceasta, suma solicitată. Contribuțiile FEG solicitate în 2011 au variat de la 1 125 605 EUR la 6 838 650 EUR (în medie 2 982 540 EUR). 4.1.3. Cereri primite în funcție de numărul de lucrători vizați pentru asistență Numărul total de lucrători vizați de măsurile propuse pentru cofinanțare din partea FEG a fost de 16 870, ceea ce reprezintă aproximativ 72% din numărul total de lucrători concediați (aproximativ 23 500 de concedieri au fost declarate de către cele 10 state membre în cele 26 de cereri depuse). Numărul lor a fost cuprins între 153 - 1 517 de lucrători vizați, cu trei cereri vizând peste 1 000 și șase cereri vizând mai puțin de 500 de lucrători. Numărul de lucrători afectați de un eveniment de concediere și numărul de lucrători vizați pentru sprijin din partea FEG poate fi diferit dacă statul membru solicitant decide să concentreze asistența FEG asupra unor grupuri specifice de lucrători, de exemplu, asupra celor care se confruntă cu dificultăți excepționale pentru a se menține pe piața muncii și/sau asupra celor care au cea mai mare nevoie de asistență. Anumiți lucrători vizați pot beneficia de ajutor în afara celui din FEG, în timp ce alții pot găsi singuri un nou loc de muncă sau pot decide să se pensioneze în mod anticipat, ceea ce înseamnă că nu ar fi vizați de măsurile de intervenție ale FEG. 4.1.4. Cereri primite în funcție de suma solicitată pentru fiecare lucrător În conformitate cu regulamentul FEG, pachetul de servicii individualizate care poate fi propus lucrătorilor care și-au pierdut locul de muncă este definit de către statele membre. În consecință, suma solicitată pentru fiecare lucrător afectat poate să varieze în funcție de gravitatea campaniei de concediere, de situația pieței muncii, de situația personală a lucrătorilor vizați sau chiar de măsurile deja prevăzute de statul membru și costul furnizării serviciilor în statul membru sau regiunea în cauză. Aceasta explică de ce în 2011, sumele propuse per lucrător au variat de la puțin mai mult de 1 200 EUR la peste 19 000 EUR. 4.1.5. Cereri primite în funcție de criteriul de intervenție Din cele 26 de cereri prezentate, 20 (77%) au fost în sprijinul lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei economice și financiare mondiale [articolul 1 alineatul (1a) din regulamentul FEG modificat] în timp ce restul de șase cereri (23 %) erau menite să facă față modificărilor majore din structura comerțului mondial cauzate de globalizare. Opt cereri se bazau pe articolul 2 litera (a) din regulamentul FEG, 15 se bazau pe articolul 2 litera (b), două cereri se refereau la articolul 2 litera (c), menționând circumstanțe excepționale, iar altă cerere făcea trimitere la articolul 2 litera (c) invocând o piață mică a forței de muncă. 4.2. Contribuțiile acordate În 2011, autoritatea bugetară a luat 22 de decizii de a utiliza FEG în vederea cofinanțării măsurilor de politică active pe piața muncii (a se vedea tabelele 2 și 3 pentru o imagine de ansamblu și defalcată a profilurilor lucrătorilor). Cinci dintre aceste decizii au vizat cereri depuse în 2011, în timp ce 16 au vizat cereri primite în 2010 iar o decizie a reprezentat un răspuns la o cerere primită în 2009. Regulamentul (CE) nr. 546/2009, adoptat la 18 iunie 2009, se aplică tuturor contribuțiilor acordate (și anume, o rată de cofinanțare de 65%, o perioadă de punere în aplicare de 24 de luni începând de la data depunerii cererii, etc.). Cele 22 de contribuții acordate vizau 21 213 de lucrători concediați în douăsprezece state membre și se ridicau la un total de 128 167 758 EUR plătiți din FEG (25,6 % din suma anuală maximă disponibilă a FEG). Aceasta reprezintă o creștere de 54,1% în termeni de cofinanțare din FEG în comparație cu 2010 (83 171 941 EUR pentru 30 de contribuții acordate[7]). Tabelul 2 — Detaliile contribuțiilor acordate în 2011 Tabelul 3 — Detaliile contribuțiilor acordate în 2011: profilul lucrătorilor 4.2.1. Acțiuni finanțate cu asistența FEG Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 prevede că FEG poate cofinanța doar măsurile active de pe piața muncii destinate să contribuie la reinserția profesională a lucrătorilor concediați. Acest articol prevede, de asemenea, că FEG poate finanța activitățile de pregătire, gestionare, informare, publicitate și control, pentru utilizarea fondurilor de către un stat membru („activități de punere în aplicare” denumite anterior „asistență tehnică”). Măsurile aprobate pentru cele 22 de contribuții ale FEG acordate în 2011 vizau reintegrarea pe piața muncii a 21 213 de lucrători concediați. Ele au cuprins, în principal, activități intensive și personalizate de asistență pentru căutarea unui loc de muncă și de gestionare de caz, incluzând activități de căutare a unor angajatori potențiali, o mare varietate de activități de formare profesională, de perfecționare și de recalificare, diferite stimulente/alocații financiare provizorii pe durata măsurilor active de sprijin până la perioada efectivă de reinserție profesională, mentorat în etapele inițiale ale încadrării în muncă, precum și alte tipuri de activități, cum ar fi promovarea antreprenoriatului/a creării de întreprinderi, sprijinirea ocupării forței de muncă și stimulente unice pentru ocuparea forței de muncă/angajare. La elaborarea pachetelor de sprijin, statele membre au luat în considerare pregătirea, experiențele și nivelul educațional al lucrătorilor, mobilitatea acestora și oportunitățile actuale sau potențiale de locuri de muncă în regiunile în cauză. 4.2.2. Complementaritatea cu acțiunile finanțate de fondurile structurale, în special de Fondul social european (FSE) FEG este conceput pentru a spori potențialul de ocupare a forței de muncă și pentru a asigura o reinserție profesională rapidă a lucrătorilor concediați prin măsuri active pe piața muncii, completând astfel FSE, care este principalul instrument al UE pentru promovarea ocupării forței de muncă în UE. În general, complementaritatea celor două fonduri rezidă în abilitatea lor de a aborda aceste aspecte în funcție de două perspective temporale diferite: în timp ce FEG oferă asistență personalizată lucrătorilor concediați în urma unor concedieri colective specifice de mare amploare la nivel european, FSE vine în sprijinul obiectivelor strategice pe termen lung (de exemplu, creșterea capitalului uman, gestionarea schimbării) prin programe multianuale planificate în mod prealabil, ale căror resurse nu pot, în mod normal, fi realocate pentru a face față unor situații de criză provocate de concedieri colective. Măsurile FEG și FSE se completează, uneori, reciproc pentru a oferi soluții atât pe termen scurt, cât și pe termen lung. Criteriul decisiv este capacitatea instrumentelor disponibile de a sprijini în mod eficace lucrătorii și este la latitudinea statelor membre să selecteze - și să programeze – instrumentele și măsurile cele mai adecvate pentru atingerea obiectivelor urmărite. Conținutul pachetului coordonat de servicii personalizate care urmează a fi cofinanțat de FEG ar trebui să fie echilibrat de alte acțiuni și ar trebui să vină în completarea acestora. Măsurile cofinanțate de FEG pot depăși măsurile de formare și acțiunile obișnuite și, în practică, FEG permite statelor membre să ofere lucrătorilor concediați un ajutor complet și personalizat, mai bun decât ar fi posibil fără sprijinul FEG, incluziv măsuri la care în mod normal aceștia nu ar avea acces (de exemplu, un al doilea sau al treilea nivel de formare). FEG oferă posibilitatea statelor membre de a se concentra mai eficient asupra persoanelor deosebit de vulnerabile, precum lucrătorii mai slab calificați sau cei proveniți din imigrație, sau să ofere sprijin cu un raport mai bun dintre persoanele în căutarea unui loc de muncă și consilieri și/sau pe o perioadă mai îndelungată decât ar fi posibil fără sprijinul FEG. Toate acestea oferă lucrătorilor perspective de a-și îmbunătăți situația. Exemple specifice de bună complementaritate între fondurile structurale și FEG pot fi regăsite în unul dintre cazuri, prezentat de Danemarca (construcții navale) și trei cazuri din Irlanda legate de sectorul construcțiilor. În ceea ce privește primul caz (EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard), măsurile FEG au fost concepute pentru a completa acțiunile întreprinse de către Forumul regional pentru creștere economică vizând să promoveze noi sectoare de creștere în zonă pe termen lung și care primește finanțare din FSE și FEDER. În plus, această contribuție din FEG este utilizată de Danemarca pentru a testa formarea profesională în noile sectoare și noi metode de predare, în vederea unei posibile includeri în programele principale în cazul în cazul în care punerea în aplicare a FEG arată un rezultat pozitiv. Privind cele mai recente cazuri din Irlanda (EGF/2010/019, EGF/2010/020, EGF/2010/021) și cele ulterioare, FEG a fost inclus începând din 2010 în procesul Comitetului de monitorizare pentru coordonarea fondurilor UE în cadrul strategic național de referință, prezidat de Ministerul de Finanțe și creat pentru a se ocupa de chestiuni referitoare la implementarea fondurilor structurale pentru perioada 2007-2013. Comitetul discută aspecte de interes, inclusiv delimitarea fondurilor prevăzute în programele operaționale și planuri pentru noi programe pentru a se asigura că fondurile nu se suprapun. Toate statele membre trebuie să se doteze cu mecanismele necesare pentru evitarea oricărui risc de dublă finanțare din partea instrumentelor financiare ale UE, conform cerințelor articolului 6 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. 4.3. Cererile care nu întrunesc condițiile pentru o contribuție financiară din partea FEG Nici Comisia, nici autoritatea bugetară nu au respins vreo cerere prezentată de către statele membre pentru finanțare de la FEG. 4.4. Rezultate obținute de FEG Principalele surse de informații privind rezultatele obținute de FEG sunt rapoartele finale prezentate de statele membre conform articolului 15 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. Acestea sunt completate cu informațiile transmise de statele membre în cadrul contactelor lor directe cu Comisia și în timpul reuniunilor de coordonare și al conferințelor cu reprezentanții statelor membre din cursul anului. Rezultatele și datele raportate de statele membre în 2011 sunt rezumate în prezenta secțiune și în tabelul 4. În ansamblu, Comisia a primit rapoartele finale pentru 20 de contribuții FEG (din 2008, când rezultatele primelor cazuri FEG au devenit disponibile, până în decembrie 2011), reprezentând aproximativ 20% din numărul total de cereri (97) primite până în decembrie 2011. Cincisprezece din cele 20 de cazuri au fost, de asemenea, analizate de evaluarea intermediară efectuată în 2011 (a se vedea secțiunea 4.7.5). Din cauza rezultatelor finale limitate până în prezent, este încă prea devreme pentru a trage concluzii definitive cu privire la valoarea adăugată a sprijinului FEG și la impactul asupra lucrătorilor concediați și a piețelor forței de muncă. Pe măsură ce vor fi disponibile din ce în ce mai multe rezultate finale ale cererilor de intervenție din FEG cu o perioadă de punere în aplicare prelungită de 24 luni (după creșterea de la 12 la 24 de luni începând de la data depunerii cererii, rezultată din modificarea regulamentului FEG în 2009), impactul FEG va fi evaluat mai în detaliu, inclusiv în evaluarea ex-post care este prevăzută până la 31 decembrie 2014 [articolul 17 (1b) din regulamentul FEG]. 4.4.1. Raporturi finale primite de la statele membre în 2011 privind utilizarea contribuțiilor financiare În 2011, Comisia a primit patru rapoarte finale privind următoarele cazuri: EGF/2009/004 BE/Oost-West Vlaanderen, EGF/2009/005 BE/Limburg, EGF/2009/007 SE/Volvo și EGF/2009/008 IE/Dell. Acestea au fost primele cazuri FEG pentru toate cele trei state membre, și primele cazuri încheiate cu o perioadă de punere în aplicare prelungită de 24 de luni. Acestea au fost, de asemenea, primele cazuri care au beneficiat de o cofinanțare din FEG de 65%, limitată anterior la 50% înainte de creștere. 4.4.2. Rezumatul rezultatelor și al bunelor practici prezentate în 2011 Cele patru rapoarte finale prezentate de cele trei state membre au arătat că, la sfârșitul perioadei de punere în aplicare a FEG, 2 352 de lucrători (45,0 % din 5 228) și-au găsit noi locuri de muncă sau și-au creat propria lor întreprindere. Ceilalți fie urmau programe de educație sau formare (aproximativ 10,9 %), fie erau șomeri sau inactivi din motive personale (NEET: persoane care nu sunt încadrate profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare): aproximativ 44,1 %. Ca și în 2010, pe planul reinserției profesionale, rezultatele au fost influențate de capacitățile de absorbție deosebit de reduse ale piețelor regionale și locale ale muncii, ca o consecință directă a crizei economice și financiare mondiale. Trebuie remarcat faptul că rata de reinserție nu oferă decât o imagine a situației profesionale a lucrătorilor în momentul colectării datelor. Aceasta nu oferă informații privind tipul și calitatea locului de muncă găsit și poate să se schimbe în mod semnificativ în termen scurt de timp. Potrivit informațiilor primite de la mai multe state membre în 2010 și 2011, ratele de reinserție tind să fie mai mari chiar la câteva luni după prezentarea rapoartelor finale, și să crească în continuare pe termen mediu, în special în cazurile în care lucrătorii continuă să beneficieze de asistență personalizată după perioada FEG, pe cheltuiala statelor membre sau cu ajutorul FSE. Cele trei state membre au raportat o serie de fapte interesante și de informații încurajatoare care indică faptul că situația personală, încrederea în sine și capacitatea de inserție profesională a lucrătorilor vizați s-au ameliorat în mod vizibil mulțumită asistenței și serviciilor FEG, chiar dacă nu toți au găsit cu rapiditate un loc de muncă. FEG a oferit statelor membre posibilitatea de acționa în mod mai intensiv în regiunile afectate de concedieri, atât în ceea ce privește numărul de persoane asistate, cât și durata și calitatea sprijinului, decât ar fi fost posibil fără finanțarea din FEG. Fondurile UE le-au permis să intervină în mod mai flexibil și să includă în pachetele lor acțiuni foarte personalizate, uneori inovatoare de înaltă calitate și, astfel, să se acorde mai multă atenție lucrătorilor mai slab calificați și persoanelor în căutarea unui loc de muncă mai dificil de ajutat. Asistența cofinanțată de FEG reprezintă, prin urmare, o investiție sporită în domeniul competențelor, care poate avea un efect pozitiv de asemenea pe termen mediu și lung, atunci când piețele se vor redresa în mod treptat după criză. FEG a fost considerat ca un instrument util în perioade de constrângeri bugetare, adesea deosebit de acute în statele membre și în regiunile afectate de concedieri în masă. În plus, cele trei state membre au desprins o serie de învățăminte și concluzii care se vor dovedi utile pentru pregătirea și punerea în aplicare a viitoarelor cazuri FEG. Tabelul 4 — Rapoarte finale primite în 2011 — privire de ansamblu asupra rezultatelor[8] 4.4.3. Detalii privind măsurile puse în aplicare, astfel cum au fost comunicate în rapoartele finale primite în 2011 EGF/2009/004 Oost-West VLAANDEREN/Belgia (textile) Perioada de implementare acordată de decizia de finanțare s-a încheiat la data de 4 mai 2011. La sfârșitul perioadei de punere în aplicare, 335 (65,9 %) din cei 508 lucrători care au beneficiat de măsurile cofinanțate de FEG au găsit din nou de lucru (nouă dintre aceștia erau lucrători care desfășoară activități independente), restul de 173 (34,1 %) fiind șomeri sau inactivi din diferite motive personale (NEET). EGF/2009/005 Limburg/Belgia (textile) Perioada de implementare acordată de decizia de finanțare s-a încheiat la data de 4 mai 2011. La sfârșitul perioadei de punere în aplicare, 259 (72,8 %) din cei 356 lucrători care au beneficiat de măsurile cofinanțate de FEG au găsit din nou de lucru (cinci dintre aceștia erau lucrători care desfășoară activități independente), restul de 97 (27,2 %) fiind șomeri sau inactivi din diferite motive personale (NEET). Autoritățile belgiene au declarat că cele două contribuții FEG le-au permis să furnizeze asistență personalizată și formare lucrătorilor din sectorul textil concediați, ceea ce a contribuit la găsirea unor noi locuri de muncă sau a consolidat poziția acestora pe piața forței de muncă. Măsurile cofinanțate de FEG au fost furnizate de serviciul flamand pentru ocuparea forței de muncă și formare profesională (VDAB) și de centrul de formare sectorial pentru industria textilă (COBOT). Ele au inclus sprijinul individual în vederea căutării unui loc de muncă, inclusiv validarea competențelor existente legate de sectorul textil, asistență pentru plasarea personalului disponibilizat extinsă la toate grupele de vârstă, o varietate de măsuri de formare pentru dobândirea de competențe generale și tehnici utile în cazul interviurilor, formare profesională destinată reinserției profesionale în noi sectoare și funcții, formare specifică pentru lucrătorii de peste 50 de ani, precum și formare continuă/orientare profesională pentru cei care au găsit un nou loc de muncă cu scopul de a îmbunătăți satisfacția și capacitatea de a păstra noul loc de muncă. Unele activități puse în aplicare au fost integrate în sistemele prestabilite care primesc finanțare federală și regională, ceea ce a făcut imposibilă calcularea contribuției FEG. Din cauza circumstanțelor sale administrative specifice, Belgia a imputat doar 36% (EGF/2009/004) și 44,6% (EGF/2009/005) din totalul costurilor efective FEG, în loc de procentul autorizat de maximum 65%. Autoritatea de management a desprins o serie de învățăminte și concluzii care se vor dovedi utile pentru viitoarele cereri FEG. EGF/2009/007 Volvo/Suedia (automobile) Perioada de implementare acordată de decizia de finanțare s-a încheiat la data de 4 iunie 2011. La sfârșitul perioadei de punere în aplicare, 1 201 (67,7 %) din cei 1 775 lucrători care au beneficiat de măsurile cofinanțate de FEG au găsit din nou de lucru (18 dintre aceștia erau lucrători care desfășoară activități independente), 344 (19,4 %) participau la programe de educație sau formare, iar restul de 230 (12,9%) au fost considerați șomeri sau inactivi (NEET) deoarece au abandonat serviciul de ocupare a forței de muncă din diverse motive. Potrivit autorităților suedeze, proiectul FEG a fost un succes în termeni de reintegrare după punerea în aplicare a proiectului în comparație cu alte proiecte din Suedia. Măsurile cofinanțate de FEG au o mare importanță pentru foștii lucrători de la Volvo deoarece le-a dat posibilitatea să se perfecționeze pentru o piață a muncii mai extinsă, asigurându-le, în același timp, dezvoltarea personală și siguranța financiară. Contribuția FEG a permis autorităților suedeze să furnizeze o varietate de măsuri de calificare, inclusiv formare profesională orientată spre ocupațiile în cazul cărora schimbarea generațiilor a fost identificată ca un motiv de îngrijorare. Formarea în materie de antreprenoriat a depășit cu mult ceea ce se oferă de obicei de către serviciile publice de ocupare a forței de muncă. A fost acordată o atenție deosebită calității activităților de formare finanțate de FEG (s-au acordat ratinguri), ceea ce poate însemna un avantaj concurențial pentru persoanele în cauză prin comparație cu alți șomeri care beneficiază de opțiuni de formare standard. Autoritățile suedeze au raportat, de asemenea, că proiectul a condus la intensificarea cooperării între serviciul public de ocupare a forței de muncă și instituțiile naționale, regionale și locale care oferă programe de educație pentru adulți. Combinarea politicilor privind piața muncii cu resurse din lumea educației a fost recunoscută ca o valoare adăugată semnificativă cu un efect multiplicator pozitiv. Concluziile și lecțiile învățate din proiectul Volvo vor fi utilizate în viitor în activitățile de asistență pentru șomeri din Suedia. În ansamblu, Suedia consideră că măsurile cofinanțate de FEG au fost pozitive atât pentru foștii lucrători ai Volvo, cât și pentru piețele locale ale forței de muncă în cauză. Deși impactul acestora din punct de vedere financiar nu poate fi încă măsurat, ar trebui să fie posibil să se facă acest lucru în viitor, atunci când evaluarea actuală a proiectului de către autoritățile suedeze va fi finalizată. EGF/2009/008 Dell/Irlanda (calculatoare) Perioada de implementare acordată de decizia de finanțare s-a încheiat la data de 28 iunie 2011. La sfârșitul perioadei de punere în aplicare, 557 (21,5%) din cei 2 589 lucrători care au beneficiat de măsurile cofinanțate de FEG au găsit din nou de lucru (191 dintre aceștia erau lucrători care desfășoară activități independente), 227 (8,8%) erau încă în perioada de educație sau formare iar restul de 1 805 (69,7%) erau șomeri sau inactivi din diferite motive personale (NEET). Autoritățile irlandeze au declarat că sprijinul din partea FEG a extins asistența accesibilă în mod normal șomerilor și a fost complementar măsurilor finanțate prin Fondul social european, FEDER, etc. Cu ajutorul FEG, foștii lucrători de la Dell au beneficiat de un nivel ridicat de asistență personalizată într-o perioadă de creștere rapidă a șomajului, atât la nivel regional cât și la nivel național. Conform autorităților irlandeze, numărul de persoane care au fost reîncadrate în muncă sau și‑au creat propria întreprindere până la sfârșitul perioadei de punere în aplicare, precum și utilizarea mai frecventă oportunităților de educație și formare profesională au avut un impact pozitiv semnificativ la nivel local și regional din punct de vedere economic. Măsurile cofinanțate de FEG au avut, de asemenea, un impact pozitiv asupra persoanelor în ceea ce privește reînnoirea încrederii în sine și restabilirea demnității. Măsurile cofinanțate de FEG au acoperit o gamă largă de activități de orientare, educație, formare profesională și sprijin în favoarea antreprenoriatului și au fost furnizate în strânsă cooperare cu furnizori naționali, regionali și locali de servicii. Asistența din partea FEG a permis, de asemenea, elaborarea unei serii de noi măsuri specifice, inclusiv cursuri de învățământ superior în afara învățământului tradițional, un nou program de stagiu conceput pentru a menține competențele existente și pentru a permite oamenilor să își exercite noile competențe dobândite și furnizarea de formare în vederea dobândirii de noi competențe în sectoarele emergente sau în sectoarele cu un deficit identificat de competențe, cum ar fi cel al dispozitivelor medicale, serviciilor financiare și logisticii. Subvențiile pentru a facilita participarea solicitanților la cursuri de formare acreditate și subvențiile pentru a facilita accesul la programe de învățământ superior în colegii private autorizate au făcut, de asemenea, parte din pachet. Experiența dobândită cu cererea Dell a contribuit la gestionarea cererilor ulterioare FEG din Irlanda. 4.5. Revizuire după 2013 În conformitate cu articolul 20 din regulamentul FEG, întregul regulament trebuie să fie revizuit până la 31 decembrie 2013, ceea ce coincide cu sfârșitul perioadei de programare 2007 – 2013. În contextul comunicării Comisiei „Un buget pentru Europa 2020”[9], s-a subliniat necesitatea de a aborda provocări urgente, cum ar fi deficiențele la nivelul competențelor, sub-performanța politicilor active pe piața forței de muncă și a sistemelor de educație, excluziunea socială a grupurilor marginalizate și nivelul redus de mobilitate a lucrătorilor. Comisia este hotărâtă să mențină FEG în următoarea perioadă de programare 2014-2020 și dorește să furnizeze un ajutor specific și punctual în această perioadă pentru lucrătorii concediați ca urmare a unor schimbări structurale majore declanșate de globalizarea tot mai intensă a modelelor de producție și de comercializare. UE ar trebui să fie, de asemenea, în măsură să ofere sprijin în eventualitatea unor concedieri pe scară largă care rezultă din perturbări grave ale economiei locale, regionale sau naționale cauzate de o criză neprevăzută. În plus, domeniul de aplicare al FEG ar trebui să fie extins pentru a oferi, în anumite cazuri, compensații pentru consecințele acordurilor comerciale în anumite sectoare agricole. În prima jumătate a anului 2011, Comisia a efectuat consultări cu reprezentanții statelor membre, organismele de punere în aplicare și cu partenerii sociali în ceea ce privește rolul viitor și potențialul FEG ca instrument de solidaritate. Acestea au inclus două conferințe ale părților interesate în perioada 25-26 ianuarie 2011 și, respectiv, la 8 martie 2011. În octombrie 2011, Comisia a adoptat o propunere[10] pentru un viitor FEG luând în considerare rezultatele consultărilor și recomandările de politică formulate în cursul evaluării intermediare a FEG (a se vedea secțiunea 4.7.5). În noiembrie și decembrie 2011, propunerea Comisiei a fost prezentată la nivel de grupuri de lucru Parlamentului European, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor. Discuțiile formale în cadrul comitetelor pertinente din Parlamentul European și Consiliu trebuie să aibă loc în 2012 și 2013, obiectivul fiind ca noul regulament să intre în vigoare la data de 1 ianuarie 2014. 4.6. Raport financiar 4.6.1. Contribuții ale FEG În cursul anului 2011, autoritatea bugetară a acordat 22 de contribuții din FEG, pentru un total de 128 167 758 EUR, reprezentând 25,6 % din suma anuală maximă disponibilă (tabelul 2). Cele 22 de contribuții au provenit din bugetul pentru 2011, deși patru dintre acestea au fost vărsate la începutul anului 2012. Conform articolului 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006[11], care stabilește cadrul bugetar al FEG, suma anuală maximă alocată de FEG nu poate depăși 500 de milioane EUR, sumă care poate proveni din orice marjă existentă sub plafonul global de cheltuieli pentru exercițiul anterior și/sau din credite de angajament anulate din cele două exerciții anterioare, cu excepția celor de la rubrica 1B din cadrul financiar. În plus, articolul 12 din regulamentul FEG prevede că cel puțin 25% din suma anuală maximă trebuie să rămână disponibilă la 1 septembrie din fiecare an pentru a acoperi orice necesități care apar la sfârșitul anului. Creditele de angajament pentru contribuțiile acordate în 2011 au fost transferate din rezerva FEG către linia bugetară FEG. În 2011, creditele de plată au fost prelevate în mod diferit decât în trecut, astfel încât să se evite pe cât posibil, utilizarea fondurilor FSE. O sumă în valoare de 47 608 950 EUR (incluzând suma de 610 000 EUR pentru asistență tehnică FEG) a fost alocată liniei bugetare a FEG la începutul anului. O sumă suplimentară de 50 000 000 EUR a fost adăugată prin intermediul unui buget rectificativ. În cursul procedurii globale de transfer, suma de 5 460 495 EUR a fost identificată și transferată către FEG. În cele din urmă, suma de 29 650 344 EUR a fost transferată de la o linie FSE. Plățile efectuate pentru anul 2011 (128 167 758 EUR) au fost cu 54,1 % mai mari decât cele pentru anul 2010 (83 171 941 EUR pentru 30 de contribuții acordate7). 4.6.2. Cheltuielile legate de asistența tehnică În temeiul articolului 8 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, până la 0,35% din resursele financiare disponibile pe anul respectiv (maximum 1,75 milioane EUR) pot fi utilizate sub formă de asistență tehnică la inițiativa Comisiei pentru a finanța activitățile de informare, de suport tehnic și administrativ, de monitorizare, de audit, de control și de evaluare necesare pentru a pune în aplicare regulamentul FEG. În 2011, o sumă de 610 000 EUR a fost pusă la dispoziție pentru asistența tehnică[12] legată de activitățile enumerate în tabelul 5. Restul de 1 140 000 EUR, disponibil în mod potențial pentru asistență tehnică în cursul anului, nu a fost solicitat. Principala diferență între suma înscrisă în buget și cheltuielile reale a apărut în categoria Informații, unde contribuția solicitată din partea FEG pentru publicații cu caracter general privind ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, cu relevanță pentru FEG a fost considerabil mai mică decât se prevăzuse. Tabelul 5 — Cheltuieli de asistență tehnică în 2011 Descriere || Suma înscrisă în buget în EUR || Suma efectivă în EUR Informații (de exemplu, actualizarea/extinderea site-ului FEG în toate limbile UE, publicații și activități audiovizuale) || 250 000 || 74 685,24 Asistență tehnică și administrativă - Reuniuni ale grupului de experți al persoanelor de contact al FEG - Seminarii privind implementarea FEG (seminarii în 2012 pentru a schimba informații și experiențe privind bugetul pentru 2011) || 70 000 200 000 || 61 404,21 268 595,79 Monitorizare (al doilea Portret statistic al FEG 2007-2011) || 20 000 || 19 883,00 Crearea unei baze de cunoștințe (conceperea unui formular electronic de depunere a cererilor) || 70 000 || 59 300,00 Audit, control, evaluare: nicio contribuție nu a fost utilizată în aceste categorii în 2011 [evaluarea intermediară a FEG prevăzută de articolul 17 alineatul (1) litera (a) din regulamentul FEG a fost contractată deja în 2010 iar auditurile efectuate în 2011 au fost finanțate din alte surse ale Comisiei Europene] Total || 610 000 || 483 868,24 4.6.3. Neregularități raportate sau rezolvate În 2011, nu a fost semnalată Comisiei nicio neregularitate, în temeiul regulamentului FEG. În 2011, nu a fost rezolvată nicio neregularitate în temeiul regulamentului FEG. 4.6.4. Lichidarea contribuțiilor financiare ale FEG Articolul 15 alineatul (2) din regulamentul FEG stabilește procedurile pentru lichidarea contribuțiilor financiare ale FEG. În 2011 a fost lichidată cea de-a treia serie de contribuții FEG începând de la crearea fondului. Acestea au fost cele cinci cazuri prezentate mai jos, care au fost puse în aplicare în anii până în 2010 (punere în aplicare de 12 luni de la data depunerii cererii și 50% cofinanțare din FEG). Tabelul 6 — Contribuții lichidate în 2011 Execuția bugetară a variat de la 4,7% la 29,6%. Pentru aceste cinci cazuri, suma totală de fonduri necheltuite care trebuie rambursată Comisiei se ridică la 27 639 447 EUR. Există numeroase motive pentru care statele membre nu au utilizat integral sumele acordate. Deși statele membre sunt încurajate să facă previziuni bugetare realiste pentru pachetul coordonat de servicii personalizate, poate exista o lipsă de planificare corespunzătoare și în cunoștință de cauză. Este posibil ca în calculele inițiale să fi fost inclusă o marjă de siguranță prea mare care la sfârșit s-a dovedit a fi inutilă. Este posibil ca numărul de lucrători care doresc să participe la măsurile propuse să fi fost supraevaluat în faza de planificare, ca unii lucrători să fi optat pentru măsuri mai ieftine în locul celor scumpe sau pentru măsuri pe termen scurt, mai degrabă decât cele pe termen lung sau să fi găsit noi locuri de muncă mai devreme decât se estimase inițial. Alte motive ale cheltuielilor reduse pot să fi fost întârzieri în demararea activităților și incapacitatea de a utiliza flexibilitatea realocării sumelor de finanțare între diferitele posturi bugetare în cursul punerii în aplicare a pachetului de servicii personalizate. Atunci când se compară cele patruzeci de rapoartele finale disponibile până în iulie 2012 (cazuri închise și cazuri care sunt încă în curs de lichidare), se constată că statele membre, pe durata fazei inițiale a fondului (atunci când perioada de punere în aplicare a fost de numai douăsprezece luni) au avut probleme cu cheltuirea fondurilor alocate în intervalul alocat. Rapoartele finale primite de la sfârșitul anului 2011 se referă la cazuri cu o perioadă mai lungă de punere în aplicare (24 de luni de la data depunerii cererii) și indică faptul că statele membre au început să își planifice bugetele în mod mai realist, să înceapă măsurile mai devreme și să realoce resurse măsurilor dacă este necesar în cursul punerii în aplicare. Rata globală de recuperare este prin urmare în scădere și fondurile FEG sunt cheltuite astfel cum fusese planificat inițial. Comisia a sprijinit statele membre prin intermediul informațiilor periodice și seminariilor specifice pentru a încuraja gestionarea optimă a fondurilor. Acest lucru a însemnat că rata de recuperare de peste 60% pentru 2007 a fost redusă la jumătate, la aproximativ 30%, pentru 2008 și există indicii că acest nivel va fi menținut pentru cazurile din 2009. Primul raport final pentru un caz prezentat în 2010 arată o rată de recuperare mai mică de 10%. Se așteaptă ca previziunile de cheltuieli și de participare a lucrătorilor ale statelor membre să se îmbunătățească cu experiența, iar statele membre elaborează și prezintă deja cereri de contribuții FEG mult mai eficient decât în primii ani. Calendarul finanțării FEG în localitate, capacitățile diferitelor structuri de coordonare și de punere în aplicare și calitatea comunicării între nivelurile naționale și regionale/la nivel local sunt, de asemenea, în curs de îmbunătățire. Statele membre beneficiază mai mult de posibilitatea revizuirii bugetelor lor și realocării cheltuielilor între diversele măsuri și/sau cheltuielile de punere în aplicare. La nivelul instituțiilor UE au fost și sunt depuse eforturi majore pentru accelerarea procedurilor decizionale și a efectuării plăților din fondurile FEG, astfel încât timpul și fondurile furnizate să poată fi utilizate în mod optim. Un seminar specific a fost programat de către Comisie pentru reprezentanții statelor membre în martie 2012, în scopul de a aborda diverse aspecte referitoare la calendarul și eficiența punerii în aplicare a fondului. 4.6.5. Alte rambursări Pe lângă sumele rambursate prezentate în tabelul 6, o contribuție FEG acordată în 2010 a fost în întregime rambursată Comisiei: 382 200 EUR pentru cererea FEG/2010/023 (Lear) retrasă de autoritățile spaniole în 2011. 4.7. Activități de asistență tehnică întreprinse de Comisie 4.7.1. Informare și publicitate Site-ul internet Articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 însărcinează Comisia să realizeze „un site internet, disponibil în toate limbile Comunității, pentru a oferi informații privind FEG, consiliere pentru depunerea cererilor, precum și informații actualizate referitoare la cererile acceptate și refuzate, subliniind rolul autorității bugetare”. În conformitate cu cerințele articolului 9, site-ul internet al FEG (http://ec.europa.eu/egf), creat de Comisie, este disponibil în toate cele 23 de limbi ale UE, inclusiv în irlandeză. Site-ul internet al FEG a înregistrat 284 181 de pagini consultate de către 37 384 de vizitatori în 2011. Acțiuni promoționale întreprinse în 2011 Comisia a elaborat o publicație, cu ajutorul unor jurnaliști, intitulată „FEG în acțiune – articole pe tema oportunităților create de FEG”. Broșura respectivă, disponibilă pe site-ul internet al FEG, descrie impactul acțiunilor FEG concrete în cinci state membre ale UE (Germania, Spania, Finlanda, Lituania și Portugalia) și contextul acțiunilor specifice. În fiecare caz, lucrătorii individuali care fuseseră concediați și ulterior au beneficiat de sprijinul FEG își spun poveștile personale. Mărturiile impresionante arată că FEG a sprijinit acești lucrători să își îmbunătățească situația personală într-o perioadă dificilă a vieții lor. Cele cinci cazuri au fost: EGF/2007/004 FI/Perlos, EGF/2008/003 LT/Alytaus Tekstilë, EGF/2008/004 ES/ Castilla y León & Aragón, EGF/2009/001 PT/Norte-Centro și EGF/2009/002 DE/Nokia. Eurobarometru Ediția specială a Eurobarometrului privind „Politica europeană socială și de ocupare a forței de muncă” (EBS 377[13]) din septembrie-octombrie 2011 a inclus o întrebare privind FEG care fusese deja pusă în anchete Eurobarometru anterioare (octombrie 2008 și iunie 2009) pentru a monitoriza schimbările de percepție asupra notorietății fondului. La întrebarea „Ați auzit vreodată sau ați citit despre Fondul european de ajustare la globalizare care este un fond destinat ajutorării victimelor globalizării?”, persoanele erau rugate să răspundă după cum urmează: „Da, și știu foarte bine despre ce este vorba”, sau „Da, dar nu știu foarte bine despre ce este vorba”, sau „Nu, nu am auzit sau citit nimic despre acesta”. În 2011 rezultatele arată o ușoară creștere a notorietății fondului în comparație cu rezultatele din 2009: 32 % dintre respondenții din UE auziseră de FEG, iar dintre aceștia, 6 % au afirmat că știu foarte bine despre ce este vorba. 68% din cei chestionați au răspuns că nu auziseră niciodată de FEG – această proporție rămâne ridicată și s-a ameliorat cu 2% în comparație cu anul precedent. 4.7.2. Reuniuni cu autoritățile naționale și părțile interesate A șaptea și a opta reuniune a persoanelor de contact ale Fondului european de ajustare la globalizare, care sunt reprezentanții FEG în statele membre, au avut loc la 9 martie 2011 și la 20 octombrie 2011, la Bruxelles. O parte din fiecare misiune a fost dedicată discutării propunerii Comisiei de a prelungi derogarea aferentă crizei după 30 decembrie 20114 și revizuirii regulamentului actual al FEG, cu propunerea Comisiei privind continuarea acestuia pe parcursul perioadei 2014-202010. În perioada 25-26 ianuarie 2011 și la 8 martie 2011, s-au desfășurat două conferințe ale părților interesate, la Bruxelles, pentru a discuta despre viitorul FEG (după 2011 și după 2013). Acestea au fost finanțate din bugetul de asistență tehnică pentru 2010 (articolul 8 alineatul (1) din regulamentul FEG). Seminarul auditorilor FEG (finanțat din bugetul de asistență tehnică pentru 2010) a avut loc la 7 aprilie 2011, la Bruxelles. 4.7.3. Conceperea unui formular electronic de depunere a cererilor În urma unei cereri de oferte, Comisia a contractat conceperea unui formular electronic FEG unei societăți externe. Scopul noului formular este de a reduce timpul necesar din momentul în care o cerere este pregătită de un stat membru până la adoptarea propunerii prezentate de către Comisie Parlamentului European și Consiliului. 4.7.4. Al doilea Portret statistic al FEG 2007-2011 În urma unei cereri de oferte, Comisia a contractat crearea celui de-al doilea Portret statistic al FEG 2007-2011 cu o societate externă. Portretul urmează a fi publicat în prima jumătate a anului 2012. 4.7.5. Evaluarea FEG la jumătatea perioadei În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) litera (a) din regulamentul FEG, Comisia a efectuat o evaluare intermediară a eficienței și viabilității rezultatelor obținute de FEG, care a fost contractată unor experți externi. Raportul final al evaluării a fost prezentat la sfârșitul anului 2011 și este disponibil pe site-ul internet al FEG (http://ec.europa.eu/egf). Evaluarea a fost efectuată la nivelul instrumentului ca atare și la nivelul diferitelor cazuri și măsuri FEG. Analiza efectelor pe termen lung a sprijinului FEG a luat în considerare persoanele care au beneficiat de sprijin, precum și angajatorii locali și comunitățile. Cincisprezece cazuri FEG din opt state membre (Finlanda, Franța, Germania, Italia, Lituania, Malta, Portugalia și Spania) au fost analizate. Acestea fuseseră puse în aplicare în conformitate cu normele inițiale ale FEG (care s-au aplicat începând din 2007 și până la sfârșitul lunii aprilie 2009), și anume pragul de 1 000 de concedieri, 12 luni de punere în aplicare și o rată de cofinanțare de 50%. Cele 15 cazuri evaluate sunt cazurile pentru care au fost prezentate rapoarte finale de statele membre, din 2008 până în 2010 și care au fost lichidate ulterior[14]: || An de lichidare Nr. || SM || Cererea || EGF/2007/001 || FR || Peugeot || 2009 EGF/2007/003 || DE || BenQ || 2009 EGF/2007/004 || FI || Perlos || 2009 EGF/2007/005 || IT || Sardegna || 2011 EGF/2007/006 || IT || Piemonte || 2010 EGF/2007/007 || IT || Lombardia || 2011 EGF/2007/008 || MT || Textiles || 2009 EGF/2007/010 || PT || Lisboa-Alentejo || 2010 EGF/2008/001 || IT || Toscana || 2011 EGF/2008/002 || ES || Delphi || 2010 EGF/2008/003 || LT || Alytaus tekstilė || 2010 EGF/2008/004 || ES || Castilla Leon || 2010 EGF/2008/005 || ES || Catalonia || 2011 EGF/2009/001 || PT || North/Centre || 2011 EGF/2009/002 || DE || Nokia || 2010 Rezultatele evaluării la jumătatea perioadei sunt pozitive, întrucât dovezile strânse arată că FEG aduce o valoare adăugată acțiunilor la nivelul statelor membre. După douăsprezece luni de sprijin din partea FEG, 42% din lucrătorii vizați și-au găsit noi locuri de muncă, cu rate de reintegrare care continuă să crească pe termen mediu. Acesta este un rezultat foarte bun, având în vedere că mulți dintre lucrătorii care beneficiază de ajutor fac parte din rândul persoanelor în căutarea unui loc de muncă mai dificil de ajutat. FEG a ajutat serviciile publice de ocupare a forței de muncă din statele membre să facă față situațiilor de criză cauzate de concedieri masive bruște, completând eforturile existente la nivel național, precum și asistența din cadrul Fondului social european (FSE). Acest lucru a fost și mai important deoarece cea mai mare parte a cererilor FEG s-au referit la concedieri în masă în regiunile și localitățile care sunt deja defavorizate – în comparație cu media națională respectivă – în ceea ce privește șomajul, posibilitățile de angajare și dinamismul economic. FEG permite statelor membre să ofere mai mult sprijin personalizat unui număr mai mare de lucrători, pe o perioadă mai lungă decât în sistemele lor standard și mai bine adaptat profilului și nevoilor specifice ale fiecărui lucrător individual. Prin măsuri direcționate în mod specific, locurile de muncă oferite de piețele locale ale forței de muncă pot fi corelate cu profilurile lucrătorilor concediați care beneficiază de asistența FEG. Punerea în aplicare a FEG, de asemenea, favorizează o bună comunicare între organismele naționale, regionale și locale din statele membre. 5. Tendințe În măsura în care cererile de contribuții din FEG devin tot mai numeroase, mai multe date sunt disponibile pentru a identifica tendințele cererilor și pentru a obține o vedere de ansamblu a direcției luate de activitățile Fondului. Informațiile conținute în graficele de mai jos și în anexă se referă la cele 97 de cereri din 32 de sectoare economice primite din ianuarie 2007 până în decembrie 2011. Informații mai detaliate, în cifre, vor fi prezentate în al doilea Portret statistic al FEG pentru perioada 2007-2011, care urmează a fi publicat în prima jumătate a anului 2012. Graficul 1: Numărul de cereri primite pentru perioada 2007-2011 || 2007 || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || Total legate de criză || ------- || ------ || 23 || 23 || 20 || 66 legate de comerț || 8 || 5 || 6 || 6 || 6 || 31 Total || 8 || 5 || 29 || 29 || 26 || 97 % din total || 8,2 % || 5,2 % || 29,9 % || 29,9 % || 26,8 % || 100,0 % În 2009, modificarea regulamentului FEG, cu amendamentele sale permanente și temporare a avut un impact vizibil în ceea ce privește numărul de cereri primite de Comisia Europeană, care arată o creștere semnificativă a cererilor începând din mai 2009. Pe toată perioada 2007-2011, au existat 31 de cereri legate de comerț și 66 de cereri legate de criză. Aproximativ 80% din cererile primite din mai 2009 (odată cu intrarea în vigoare a noii versiuni a regulamentului FEG) au fost legate de criza financiară și economică globală. După cum se arată în anexa 2, Țările de Jos și Spania sunt statele membre care au prezentat cel mai mare număr de cereri de intervenție a FEG (16 cereri fiecare), urmate de Italia (12) și Danemarca (8). Șapte state membre încă nu au cerut sprijin FEG până la 31.12.2011: Estonia, Cipru, Letonia, Luxemburg, Ungaria, Slovacia și Regatul Unit. Graficul 2: Sume FEG solicitate pentru fiecare stat membru pentru perioada 2007-2011 milioane EUR Pe toată perioada 2007-2011, o sumă totală de 414,9 milioane EUR a fost solicitată de la FEG de un număr de 20 state membre. Italia a solicitat cea mai mare sumă de cofinanțare din FEG (66,2 milioane EUR/12 cereri) urmată de Irlanda (60,6 milioane/6 cereri) și Danemarca (49,9 milioane EUR/8 cereri). Sumele care nu sunt încă aprobate sunt orientative, întrucât se pot schimba în continuare în cursul etapei de evaluare. Graficul 3: Numărul de lucrători vizați per stat membru, 2007-2011 Italia este statul membru care a solicitat asistență FEG pentru cel mai mare număr de lucrători concediați (13 910/12 cereri), fiind urmată de Spania (12 806/16 cereri) și Irlanda (9 835/6 cereri). În alte 11 țări, numărul variază de la puțin peste 8 000 în Germania la puțin peste 1 400 în România. În fiecare dintre celelalte șase state membre care au depus cereri, numărul de lucrători implicați a fost mai mic de 1 000. Graficul 4: Numărul de cereri în funcție de sector (NACE Rev. 2) pentru perioada 2007-2011 În perioada 2007-2011, FEG a primit cereri de la un total de 32 de sectoare de activitate (a se vedea anexa 1). Majoritatea acestora proveneau de la industrii prelucrătoare, dar și sectorul construcțiilor și al serviciilor. Patru sectoare de producție au fost responsabile pentru cel mai mare număr de cereri: industria automobilelor (14 cereri sau 14,4% din total), urmată de industria textilă (10 cereri sau 10,3% din total), industria tipografică, sectorul producției de mașini și echipamente (9 și, respectiv, 8 cereri sau 8-9% fiecare). Aproximativ 10% (10 cereri) proveneau din industria construcțiilor definită în sens larg, acoperind construcția de clădiri, lucrări speciale de construcții și activități de arhitectură și inginerie (aceasta ar ajunge până la 14 cereri sau aproximativ 14% în cazul în care sectoarele conexe, cum ar fi tâmplăria/dulgheria și ceramica ar fi fost, de asemenea, incluse). Pentru aproape jumătate din sectoare, FEG a primit o singură cerere. Graficul 5: Numărul de cereri în funcție de sector (NACE Rev. 2) pentru perioada 2007-2011 Sectoarele în cauză sunt în primul rând industria automobilelor, cu mai mult de 19 000 de lucrători vizați (21,7% din totalul cererilor depuse), urmată de industria textilă (mai mult de 11 000 de lucrători vizați sau 12,6% din totalul cererilor depuse) și sectorul construcției de clădiri (aproape 7 000 de lucrători vizați sau 7,8% din totalul cererilor depuse). Graficul 6: Contribuția medie a FEG per lucrător vizat în funcție de stat membru, 2007 - 2011 în EUR || Medie Graficul 6 indică contribuția medie a FEG per lucrător vizat. Contribuția FEG per lucrător vizat a fost cea mai mare în Austria și Danemarca aproximativ 15 000 EUR și, respectiv, 10 000 EUR. În schimb, în Lituania, Slovenia și Republica Cehă, asistența solicitată a fost mai mică de 1 000 EUR per lucrător. 6. Concluzie Tendințele observate până în prezent arată că cererile de intervenție din FEG sunt prezentate într-un număr crescând de sectoare și de un număr din ce în ce mai mare de state membre. În plus, statele membre dobândesc experiență în domeniul selectării celor mai adecvate măsuri, al programării ajutorului lor pentru lucrătorii concediați și al utilizării FEG pentru a testa noi abordări. De asemenea, ele utilizează tot mai mult posibilitatea de a realoca fonduri între măsuri în cursul punerii în aplicare a proiectului în vederea utilizării integrale a fondurilor disponibile. Faptul că „derogarea temporară aferentă crizei” a FEG nu a fost prelungită după sfârșitul anului 2011 (nu s-a obținut o majoritate calificată în Consiliu întrucât opt țări au votat împotrivă) a limitat posibilitățile pentru asistența UE pentru lucrătorii care sunt încă puternic afectați de criza economică și financiară. Din 2012 până la sfârșitul actualei perioade de programare (sfârșitul lui 2013), modificările permanente din regulamentul modificat (prag redus la 500 de concedieri, perioadă de punere în aplicare de 24 de luni începând de la data depunerii cererii) vor continua să se aplice, facilitând cererile din statele membre legate de concedieri ca o consecință a schimbărilor structurale majore din structura comerțului mondial. În cazul în care întregul potențial al FEG este realizat, în complementaritate cu alte instrumente disponibile și prin consultarea principalelor părți interesate, lucrătorii concediați care sunt eligibili pentru sprijinul FEG pot fi ajutați în mod specific și într-o manieră personalizată, îmbunătățindu-și astfel oportunitățile pe piața forței de muncă pe termen mediu și lung, pe măsură ce piețele își revin treptat de pe urma crizei. Anexa 1 – cererile FEG în funcție de clasificarea activităților economice până la 31 decembrie 2011 (97 cereri) Industria automobilelor (NACE: Fabricarea de autovehicule, remorci și semiremorci, diviziunea 29) Nr. || SM || Cazul EGF/2007/001 || FR || Peugeot EGF/2007/010 || PT || Lisboa-Alentejo EGF/2008/002 || ES || Delphi EGF/2008/004 || ES || Castilla Leon EGF/2009/007 || SE || Volvo EGF/2009/009 || AT || Steiermark EGF/2009/013 || DE || Karmann EGF/2009/019 || FR || Renault EGF/2010/002 || ES || Cataluña EGF/2010/004 || PL || Wielkopolskie EGF/2010/015 || FR || Peugeot EGF/2010/031 || BE || General Motors Belgium EGF/2011/003 || DE || Arnsberg-Düsseldorf EGF/2011/005 || PT || Norte-Centro Industria textilă (NACE: Fabricarea produselor textile, diviziunea 13) Nr. || SM || Cazul EGF/2007/005 || IT || Sardegna EGF/2007/006 || IT || Piemonte EGF/2007/007 || IT || Lombardia EGF/2008/001 || IT || Toscana EGF/2008/003 || LT || Alytaus tekstilė EGF/2008/005 || ES || Catalonia EGF/2009/001 || PT || North/Centre EGF/2009/004 || BE || Oost-West Vlaanderen EGF/2009/005 || BE || Limburg EGF/2010/009 || ES || Valencia Articole de îmbrăcăminte (NACE: Fabricarea articolelor de îmbrăcăminte, diviziunea 14) Nr. || SM || Cazul EGF/2007/008 || MT || Textile EGF/2009/018 || LT || Articole de îmbrăcăminte EGF/2010/003 || ES || Galicia EGF/2010/014 || SI || Mura Industria tipografică (NACE: Tipărirea și reproducerea pe suporți a înregistrărilor, diviziunea 18) Nr. || SM || Cazul EGF/2009/026 || NL || Noord Holland și Utrecht EGF/2009/027 || NL || Noord Brabant și Zuid Holland EGF/2009/028 || NL || Limburg EGF/2009/029 || NL || Gelderland și Overijssel EGF/2009/030 || NL || Drenthe EGF/2010/027 || NL || N Brabant Div 18 EGF/2010/028 || NL || Overijssel Div 18 EGF/2010/029 || NL || Z Holland/Utrecht Div 18 EGF/2010/030 || NL || N Holland/Flevoland Div 18 Mașini și echipamente (NACE: Fabricarea de mașini, utilaje și echipamente n.c.a., diviziunea 28) Nr. || SM || Cazul EGF/2009/015 || DK || Danfoss Group EGF/2009/031 || DK || Linak EGF/2010/001 || DK || Nordjylland EGF/2010/006 || PL || H.Cegielski-Poznań EGF/2010/013 || PL || Podkarpackie EGF/2010/017 || DK || Midtjylland machinery EGF/2010/018 || DE || Heidelberger Druckmaschinen EGF/2010/022 || DK || LM Glasfiber Construcții de clădiri (NACE: Construcții de clădiri, diviziunea 41) Nr. || SM || Cazul EGF/2009/011 || NL || Heijmans EGF/2009/017 || LT || Construcții EGF/2010/019 || IE || Construcții 41 EGF/2011/002 || IT || Trentino Alto Adige EGF/2011/006 || ES || Valencia EGF/2011/009 || NL || Gelderland EGF/2011/017 || ES || Aragon Lucrări speciale de construcții (NACE: Lucrări speciale de construcții, diviziunea 43) Nr. || SM || Cazul EGF/2010/020 || IE || Construcții 43 EGF/2011/012 || NL || Noord Brabant-Zuid Holland Activități de arhitectură și inginerie (NACE: Activități de arhitectură și inginerie; activități de testări și analiză tehnică, diviziunea 71) Nr. || SM || Cazul EGF/2010/021 || IE || Construcții 71 Echipamente electronice (NACE: Fabricarea calculatoarelor și a produselor electronice și optice, diviziunea 26) Nr. || SM || Cazul EGF/2009/023 || PT || Qimonda EGF/2010/008 || AT || AT&S EGF/2010/011 || NL || NXP Semiconductors EGF/2011/013 || DK || Flextronics EGF/2011/025 || IT || Lombardia Telefoane mobile (NACE: Fabricarea calculatoarelor și a produselor electronice și optice, diviziunea 26) Nr. || SM || Cazul EGF/2007/003 || DE || BenQ EGF/2007/004 || FI || Perlos EGF/2009/002 || DE || Nokia EGF/2011/014 || RO || Nokia Calculatoare (NACE: Fabricarea calculatoarelor și a produselor electronice și optice, diviziunea 26) Nr. || SM || Cazul EGF/2009/008 || IE || Dell Industria metalurgică (NACE: Industria metalurgică, diviziunea 24) Nr. || SM || Cazul EGF/2009/022 || BG || Kremikovtsi AD (neeligibil) EGF/2010/007 || AT || Steiermark-Niederösterreich EGF/2011/021 || NL || Zalco Echipamente casnice (NACE: Fabricarea echipamentelor electrice, diviziunea 27) Nr. || SM || Cazul EGF/2009/006 || IT || Gruppo Merloni EGF/2009/010 || LT || AB Snaige EGF/2011/023 || IT || Antonio Merloni Comerț cu amănuntul (NACE: Comerț cu amănuntul, cu excepția autovehiculelor și motocicletelor, diviziunea 47) Nr. || SM || Cazul EGF/2010/010 || CZ || Unilever EGF/2010/016 || ES || Aragon EGF/2011/004 || EL || Aldi Hellas Tâmplărie și dulgherie (NACE: Prelucrarea lemnului, fabricarea produselor din lemn și plută, cu excepția mobilei, diviziunea 16) Nr. || SM || Cazul EGF/2009/020 || ES || Castilla La Mancha EGF/2011/022 || ES || Castilla y León-Castilla-La Mancha Construcții navale (NACE: Fabricarea altor mijloace de transport, diviziunea 30) Nr. || SM || Cazul EGF/2010/025 || DK || Odense Steel Shipyard EGF/2011/008 || DK || Odense Steel Shipyard Motociclete (NACE: Fabricarea altor mijloace de transport, diviziunea 30) Nr. || SM || Cazul EGF/2011/026 || IT || Emilia Romagna Industria prelucrării metalelor (NACE: Fabricarea produselor metalice cu excepția mașinilor și echipamentelor, diviziunea 25) Nr. || SM || Cazul EGF/2011/018 || ES || País Vasco EGF/2011/019 || ES || Galicia Fabricarea încălțămintei (NACE: Fabricarea articolelor din piele și a produselor derivate, diviziunea 15) Nr. || SM || Cazul EGF/2010/026 || PT || Rohde EGF/2011/020 || ES || Valencia Comerț cu ridicata (NACE: Comerț cu ridicata, diviziunea 46) Nr. || SM || Cazul EGF/2010/012 || NL || Noord Holland ICT Întreținerea aeronavelor (NACE: Repararea, întreținerea și instalarea mașinilor și echipamentelor, diviziunea 33) Nr. || SM || Cazul EGF/2009/021 || IE || SR Technics Activități de editare (NACE: Activități de editare, diviziunea 58) Nr. || SM || Cazul EGF/2009/024 || NL || Noord Holland și Zuid Holland Mobilă (NACE: Fabricarea de mobilă, diviziunea 31) Nr. || SM || Cazul EGF/2009/016 || LT || Mobilă Ceramică (NACE: Fabricarea altor produse din minerale nemetalice, diviziunea 23) Nr. || SM || Cazul EGF/2009/014 || ES || Valencia EGF/2011/007 || IT || Lazio Sticlă cristal (NACE: Fabricarea altor produse din minerale nemetalice, diviziunea 23) Nr. || SM || Cazul EGF/2009/012 || IE || Waterford Crystal Piatră/Marmură (NACE: Fabricarea altor produse din minerale nemetalice, diviziunea 23) Nr. || SM || Cazul EGF/2010/005 || ES || Valencia Transport rutier (NACE: Transporturi terestre și transporturi prin conducte, diviziunea 49) Nr. || SM || Cazul EGF/2011/001 || AT || Nieder- und Oberösterreich Produse din tutun (NACE: Fabricarea produselor din tutun, diviziunea 12) Nr. || SM || Cazul EGF/2011/010 || AT || Austria Tabak Activități de asistență socială (NACE: Activități de asistență socială, fără cazare, diviziunea 88) Nr. || SM || Cazul EGF/2011/011 || AT || Soziale Dienstleistungen Produse farmaceutice (NACE: Fabricarea produselor farmaceutice de bază și a preparatelor farmaceutice, diviziunea 21) Nr. || SM || Cazul EGF/2011/015 || SE || AstraZeneca Servicii legate de TIC (NACE: Programarea computerelor, consultanță și activități asociate, diviziunea 62) Nr. || SM || Cazul EGF/2011/016 || ES || Agile Antrepozitare și depozitare (NACE: Antrepozitare și activități auxiliare de transport, diviziunea 52) Nr. || SM || Cazul EGF/2011/24 || IT || Medcenter || || Număr total de cereri: 97 numărul total de sectoare industriale: 32 Ca în tabelul de mai sus, următoarele opt subsectoare NACE sunt luate în considerare ca sectoare distincte: calculatoare, telefoane mobile, echipamente electronice (NACE 26) construcții navale, motociclete (NACE 30) ceramică, sticlă cristal, piatră/marmură(NACE 23) *) următoarele șase cazuri au fost retrase de statele membre (la 31/12/2011) și nu sunt incluse în listă: EGF/2007/002 FR Renault (retras în iulie 2009) EGF/2007/009 ES Delphi (retras în 2007) EGF/2009/003 AT Magna Steyr (retras în 2009) EGF/2009/025 NL Noord Brabant (retras în aprilie 2010) EGF/2010/023 ES Lear (retras în iulie 2011) EGF/2010/024 NL ABN Amrobank (retras în martie 2011) Anexa 2 – O privire de ansamblu asupra cererilor FEG până la 31 decembrie 2011, defalcate pe state membre și tipul de cerere (articolul 1) 1) Tabelul reflectă modificări la 31.12.2011. 2) O derogare temporară de extindere a domeniului de aplicare a FEG la criza economică și financiară mondială și creșterea cofinanțării FEG la 65% din costurile totale aplicate tuturor cererilor primite începând cu 1 mai 2009 până la 30 decembrie 2011 [Regulamentul (CE) nr. 546/2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 (JO L 167, 29.6.2009). 3) Una dintre cererile depuse (FEG/2009/022 BG/Kremikovtsi) a fost neeligibilă (SEC (2010) 993 final din 30.8.2010). 4) Șase cazuri retrase de statele membre solicitante nu sunt incluse în statistici. 5) Șapte state membre nu au cerut încă sprijinul FEG până la 31.12.2011: Estonia, Cipru, Letonia, Luxemburg, Ungaria, Slovacia și Regatul Unit. [1] Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare, JO L 406, 30.12.2006, p. 1, astfel cum a fost corectat în JO L 48, 22.2.2008, p. 82, în toate limbile și în JO L 202, 31.7.2008, p. 74, numai în limba engleză. [2] Regulamentul (CE) nr. 546/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (JO L 167, 29.6.2009). [3] Aplicabilă cererilor FEG depuse între 1.5.2009 și la 30.12.2011, în conformitate cu articolul 1 alineatul (1a) din regulamentul FEG modificat. [4] Propunerea Comisiei din 10 iunie 2011 [COM(2011) 336 final]. [5] Inclusiv două cazuri care au fost retrase în 2011 (EGF/2010/023 ES/Lear și EGF/2010/024 NL/ABN Amrobank). [6] Construcția de clădiri (4), autovehicule (2), echipamente electronice (2), industria prelucrării metalelor (2), domeniul construcțiilor navale (1), fabricarea încălțămintei (1), metale de bază (1), comerțul cu amănuntul (1), produse ceramice (1), activități de construcție specializate (1), telefoane mobile (1), tâmplărie și dulgherie (1), aparate de uz casnic (1), transport rutier (1), produse din tutun (1), activități de asistență socială (1), produse farmaceutice (1), servicii legate de TIC (1) antrepozitare și depozitare (1), motociclete (1). [7] Fără a lua în calcul 382 200 EUR, rambursați de Spania pentru un caz retras în 2011 (FEG 2010/023 ES/Lear). [8] Comisia a realizat acest tabel pe baza măsurilor puse în aplicare de statele membre astfel cum se menționează în rapoartele lor finale. Categoriile de măsuri sunt similare, dar nu identice cu metodologia Eurostat descrisă în documentul „Baza de date consacrată politicii privind piața forței de muncă – Metodologie – Revizuire din iunie 2006”. Anumite măsuri cofinanțate, precum alocațiile pentru căutarea unui loc de muncă, alocațiile de formare și alocațiile de subzistență pentru persoanele care beneficiază de măsuri active ale pieței muncii, de exemplu, nu intră în niciuna din categoriile Eurostat. [9] COM(2011) 500 final, 29.6.2011. [10] COM(2011) 608 final, 6.10.2011. [11] JO C 139, 14.6.2006, p. 1. [12] JO L 154, 19.6.2010, p. 27. [13] http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_377_en.pdf. [14] Fără a lua în calcul cererea EGF/2007/002 FR/Renault care a fost retrasă în 2009.