2009
AJUTORUL ALIMENTAR FURNIZAT DE UNIUNEA 
EUROPEANĂ PENTRU PERSOANELE DEFAVORIZATE : 
O EVALUARE A OBIECTIVELOR, A MIJLOACELOR, PRECUM ȘI A METODELOR UTILIZATECURTEA DE CONTURI 
EUROPEANĂ
Raportul special   nr. 6
RO
ISSN 1831-0966

AJUTORUL ALIMENTAR 
FURNIZAT DE UNIUNEA EUROPEANĂ PENTRU PERSOANELE DEFAVORIZATE: O EVALUARE A OBIECTIVELOR, A MIJLOACELOR, PRECUM ȘI A METODELOR UTILIZATERaportul special  nr. 6   2009
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ[prezentat în temeiul articolului 248 alineatul (4) al doilea paragraf, CE]
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate2
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBURG
Telefon +352 4398-45410
Telefax +352 4398-46410
E-mail: euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
Raportul special  nr. 6  2009
Numeroase alte informaţii despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa 
(http://europa.eu).
O fișă bibliografică figurează la sfârșitul prezentei publicaţii.Luxemburg: Oficiul pentru Publicaţii al Uniunii Europene, 2009ISBN 978-92-9207-355-8doi: 10.2865/26897
© Comunităţile Europene, 2009
Reproducerea textului este autorizată cu condiţia menţionării sursei
Printed in Belgium
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate3
CUPRINS
Puncte
I–IX  SINTEZĂ
1–17  INTRODUCERE
1–7  CARACTERISTICILE PRINCIPALE ALE PROGRAMULUI
8–13  IMAGINE DE ANSAMBLU ASUPRA MECANISMELOR DE GESTIUNE ȘI DE CONTROL
14–17  LANŢUL DE DISTRIBUŢIE: ORGANIZAŢIILE CARITABILE 
18–22  SFERA ȘI ABORDAREA AUDITULUI
23–75  OBSERVAŢII
23–33   OBIECTIVELE PROGRAMULUI ȘI ABORDAREA DE LA BAZA ACESTUIA: ÎN CE MĂSURĂ OBIECTIVELE
PROGRAMULUI PREZINTĂ ÎNCĂ VALIDITATE ȘI ÎN CE MĂSURĂ ABORDAREA ESTE UNA ADECVATĂ?
23–24  DIHOTOMIA DE LA NIVELUL OBIECTIVELOR PROGRAMULUI
25–27   CORELAŢIA CU STOCURILE DE INTERVENŢIE ȘI, PRIN URMARE, CU CHELTUIELILE AGRICOLE, 
A DEVENIT LIPSITĂ DE CONSISTENŢĂ 
28–31  OBIECTIVUL SOCIAL AL MĂSURII ESTE PREDOMINANT
32–33  AR TREBUI ÎMBUNĂTĂŢITĂ COORDONAREA CU ALTE MĂSURI DE POLITICĂ SOCIALĂ 
34–47   MIJLOACELE ȘI METODELE UTILIZATE: SUNT MIJLOACELE PE MĂSURA OBIECTIVELOR
VIZATE ȘI SUNT ELE IMPLEMENTATE ÎN MOD CORESPUNZĂTOR?  
34–41  ESTE NEVOIE DE O MAI BUNĂ DEFINIRE A DESTINATARILOR VIZAŢI PENTRU A OBŢINE UN IMPACT SEMNIFICATIV
42–47   DIVERSITATEA ALIMENTELOR PUSE LA DISPOZIŢIE ESTE LIMITATĂ DE LEGĂTURA CU DEPOZITAREA
DE INTERVENŢIE, IAR DISTRIBUŢIA VARIAZĂ SEMNIFICATIV
48–70  IMPLEMENTAREA EFECTIVĂ A PROGRAMULUI: SUNT PROCEDURILE APLICATE AȘA CUM S-A PREVĂZUT?
48–59  DEFICIENŢE LA NIVELUL PROCEDURILOR ADMINISTRATIVE ȘI LA AL CELOR PRIVIND ASUMAREA RESPONSABILITĂŢII
60–70  ESTE NECESARĂ ÎMBUNĂTĂŢIREA ȘI ARMONIZAREA PROCEDURILOR DE ATRIBUIRE A CONTRACTELOR DE ACHIZIŢIE PUBLICĂ
71–75   PROPUNERE DE REFORMĂ: O INIŢIATIVĂ RECENTĂ A COMISIEI, ÎNSOŢITĂ DE O EVALUARE DE IMPACT
A ACESTEIA CU PRIVIRE LA PROGRAM
76–85  CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI
 ANEXA I — POPULAŢIA EXPUSĂ RISCULUI SĂRĂCIEI
 ANEXA II — CREDITELE BUGETARE ȘI REPARTIZAREA ÎNTRE STATELE MEMBRE
 ANEXA III — PRODUSELE ALOCATE ȘI DESTINATARII FINALI — PLANUL ANUAL 2005
 ANEXA IV —  NECESITĂŢILE COMUNICATE DE STATELE MEMBRE ȘI ALOCĂRILE REALIZATE DE COMISIE
DIN STOCURILE DE INTERVENŢIE
 RĂSPUNSURILE COMISIEI
REPLY OF THE 
COMMISSION
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate4
SINTEZĂ
I. 
Programul de ajutor alimentar pentru per-
soanele defavorizate a fost introdus în 1987. Scopul său era furnizarea de produse dispo-
nibile în stocurile de intervenţie ale Comuni-
tăţii către organizaţii caritabile, în vederea 
distribuţiei gratuite în rândul persoanelor  
aflate în situaţie de necesitate.
II. 
Această măsură are două obiective prin-
cipale: un obiectiv social (realizarea unei  contribuţii semnificative în ceea ce privește situaţia persoanelor defavorizate) și un  obiectiv legat de piaţă (stabilizarea pieţelor de produse agricole prin reducerea stocuri-lor de intervenţie). În 2008, bugetul progra-mului a fost de 307 milioane de euro (pentru 19 state membre), pentru 2009 fiind majorat la 500 de milioane de euro.
III. 
Responsabilitatea gestionării programului a revenit agenţiilor de plată, care răspund de stocurile de intervenţie la nivelul statelor  membre. La nivel operaţional, programul  este gestionat de organizaţii caritabile, care primesc alimentele și le distribuie ulterior  către persoanele defavorizate. Din cauza  
scăderii semnificative din ultimii ani a sto-
curilor de intervenţie, cea mai mare parte  
din produsele destinate acestei distribuţii  
au trebuit să fie achiziţionate pe piaţa de  profil (85 % în 2008).IV. 
Auditul s-a concentrat asupra următoarelor 
aspecte: validitatea obiectivelor prevăzute, în contextul unei pieţe și al unei situaţii  
sociale aflate în schimbare; caracterul cores-
punzător al mijloacelor puse la dispoziţie;  
impactul programului; și procedurile admi-
nistrative și de gestiune.
V. 
Finanţarea programului în cadrul cheltuieli-
lor PAC era iniţial justificată, datorită utili-zării stocurilor de intervenţie. În ultimii ani însă, odată cu reducerea stocurilor de inter-venţie aproape la zero, legătura dintre pro-gram și cheltuielile agricole a devenit lipsită de consistenţă. Participarea la program este voluntară, unele state membre considerând că măsura nu ar trebui finanţată de la buge-tul FEGA.
VI. 
Această măsură a fost concepută pentru a  atenua sărăcia, însă nu pentru a o elimina. Din acest punct de vedere, resursele puse  la dispoziţie nu pot avea decât un impact  limitat la nivelul individual al situaţiei fie-cărei persoane defavorizate, beneficiarilor  fiin du-le oferit, în medie, echivalentul unei 
mese lunare. Astfel, pentru creșterea efica-
cităţii sale, ajutorul trebuie să fie mai bine 
orientat și, de asemenea, să fie mai bine  
coordonat cu politicile sociale. În plus, dis-poziţiile existente limitează gama de pro-duse distribuite, iar procedurile aplicate la nivelul întregului lanţ de distribuţie duc la un tratament diferenţial al beneficiarilor  finali în ceea ce privește cantitatea de ali-
mente furnizate pe persoană.
REPLY OF THE 
COMMISSION
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate5
VII. 
Faptul că programul este gestionat la nivel 
operaţional de către mii de organizaţii cari-tabile, al căror personal este compus în prin-
cipal din voluntari și ai căror beneficiari-ţintă 
formează o populaţie dificil de monitorizat 
și cu un caracter instabil creează probleme 
de natură particulară în ceea ce privește  
administrarea. Sistemele de monitorizare  și de raportare de la nivelul Comisiei și al  
statelor membre trebuie să fie îmbunătăţite, ca și metodologia de repartizare a resurse-lor financiare între statele membre. Nu în  
ultimul rând, procedurile utilizate de statele 
membre pentru atribuirea contractelor de  
achiziţie publică diferă în mod considerabil între ele și nu asigură un acces egal pentru 
toţi operatorii din UE și nici o concurenţă  
cât mai largă. Astfel, există riscul să nu fie 
obţinute întotdeauna cele mai bune condiţii 
în ceea ce privește produsele retrase din sto-
curile de intervenţie sau cele achiziţionate 
pe piaţa liberă. Se consideră, de asemenea, că mecanismele de troc utilizate sunt gre-
oaie și dificil de controlat.
VIII. 
Comisia a formulat recent o propunere de  
reformă a programului, care ar veni să reme-
dieze într-o anumită măsură unele din defi-
cienţele semnalate de auditul Curţii.SINTEZĂ
IX. 
Întrucât autorităţile bugetare sunt în favoa-
rea continuării programului, Curtea for-mulează o serie de recomandări privind  
justeţea finanţării acestuia în cadrul cheltu-
ielilor PAC, necesitatea creșterii impactului 
măsurii, integrarea programului în cadrul de 
politici sociale, extinderea gamei de produse 
distribuite, necesitatea de îmbunătăţire a  metodelor de distribuţie, precum și proce-
durile de gestiune și de monitorizare și cele privind atribuirea contractelor de achiziţie publică.
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate6
INTRODUCERE
CARACTERISTICILE PRINCIPALE ALE PROGRAMULUI
 1.  Programul pentru persoanele defavorizate își are originea în 1987, an 
în care Europa a fost afectată de o iarnă deosebit de friguroasă, fapt 
care a avut consecinţe severe în special la nivelul persoanelor celor 
mai vulnerabile, și anume la nivelul persoanelor defavorizate. Pentru a reduce amploarea situaţiei umanitare de urgenţă, Comunitatea a 
adoptat măsuri pentru furnizarea către organizaţii caritabile a diferite 
produse alimentare, în special produse agricole disponibile în stocu-
rile de intervenţie
1 ale Comunităţii, în vederea distribuţiei gratuite 
către persoanele aflate în situaţie de necesitate.
 2.  Măsura a generat reacţii pozitive la scară largă și a făcut obiectul unei 
cereri foarte mari. Ulterior, ea a devenit permanentă2, fiind aplicată 
și în prezent.
 3.  Acest program reprezenta un element inovator pentru UE, în sensul că 
principala sa caracteristică era furnizarea de ajutor pentru persoanele 
cele mai defavorizate prin distribuţia de alimente prin intermediul 
organizaţiilor caritabile, fie sub forma meselor deja preparate, care 
puteau fi consumate imediat, fie sub forma pachetelor de alimente.
 4.  Dispoziţiile juridice care reglementează acest program definesc persoanele 
cele mai defavorizate după cum urmează3 (a se vedea caseta 1 ).1 Produse agricole achiziţionate 
în cadrul măsurilor de intervenţie 
publică vizând stabilizarea pieţelor 
și asigurarea unui standard de viaţă echitabil pentru membrii 
comunităţii agricole.
2 Regulamentul (CEE) nr. 3730/87 
al Consiliului (JO L 352, 15.12.1987, 
p. 1).
3 Articolul 1 din Regulamentul 
(CEE) nr. 3149/92 al Comisiei 
(JO L 313, 30.10.1992, p. 50).
DEFINIŢIA PENTRU „PERSOANELE CELE MAI DEFAVORIZATE”
Prin „persoanele cele mai defavorizate” se înţelege noţiunea de persoane fizice, fie indivizi, fie fami-
lii sau grupuri formate din aceste persoane, a căror situaţie de dependenţă socială și financiară este constatată sau recunoscută pe baza criteriilor de eligibilitate adoptate de autorităţile competente sau este evaluată ca atare pe baza criteriilor practicate de organizaţiile caritabile și aprobate de autorităţile competente.CASETA 1
Sursă:  Organizaţii caritabile.
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate7
 5.  Această definiţie face dificilă cuantificarea grupului-ţintă al programului. Pentru 
alocarea fondurilor programului către statele membre, Comisia utilizează 
o categorie cunoscută drept populaţia „expusă riscului sărăciei”. Aceasta 
reprezintă o categorie relativă, definită pentru fiecare stat membru drept 
persoanele cu venituri aflate sub pragul de 60 % din venitul mediu4. Acest 
grup-ţintă este, de asemenea, numeros, o persoană din șase fiind consi-
derată „expusă riscului sărăciei” la nivelul întregii Uniuni Europene (a se vedea caseta 2 ).
 6.  Resursele disponibile pentru program pentru anii care au făcut obiectul auditului 
au fost după cum urmează: 216 milioane de euro în 2005, 264 de milioane de euro în 2006, 274 de milioane de euro în 2007 și 307 milioane de euro în 2008
5. Suma aferentă anului 2009 se ridică la 500 de milioane de euro.
 7.  În pofida creșterii de la nivelul creditelor bugetare, suma disponibilă pe 
persoană a avut următoarele valori în ultimii trei ani: 6,24 euro/persoană 
în 2006, 5,73 euro/persoană în 2007 și 5,83 euro/persoană în 2008 (a se 
vedea anexa II ). Aceste valori modeste per beneficiar potenţial pun în 
discuţie impactul potenţial al programului.4 Mai exact, numărul de persoane 
identificate la nivel statistic ca 
având un venit sub pragul de 60 % 
din mediana venitului pe persoană 
echivalentă. Eurostat colectează și 
furnizează datele relevante.
5 Creditele bugetare alocate 
programului sunt indicate la linia 
bugetară 05 02 04 01 din bugetul 
UE.
PERSOANE DEFAVORIZATE ÎN UE
În Uniunea Europeană, aproximativ 80 de milioane de persoane, reprezentând 16 % din populaţia UE-27, 
sunt considerate drept expuse riscului sărăciei (a se vedea anexa I  pentru detalii), iar aproximativ 
43 de milioane de persoane sunt expuse riscului de sărăcie alimentară6.CASETA 2
6 Evaluarea de impact SEC(2008) 2436/2 care însoţește propunerea Comisiei de regulament al Consiliului în ceea ce privește 
distribuirea produselor alimentare către persoanele cele mai defavorizate din Comunitate, pagina 11. 
„Persoanele expuse riscului de sărăcie alimentară” reprezintă un indicator Eurostat definit drept procentul de persoane care nu  
își pot permite o dată la două zile o masă conţinând carne de pasăre, alte tipuri de carne sau pește.
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate8
IMAGINE DE ANSAMBLU ASUPRA MECANISMELOR 
DE GESTIUNE ȘI DE CONTROL
 8.  Condiţiile și procedurile care trebuie respectate pentru implementarea 
programului sunt stabilite prin Regulamentul (CEE) nr. 3730/87, încor-
porat ulterior în Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului, și prin 
Regulamentul (CEE) nr. 3149/92 de punere în aplicare7. De-a lungul 
anilor, normele referitoare la program au fost modificate. În 1992,  s-a introdus o modificare conform căreia produsele distribuite nu  
trebuie neapărat să fie cele retrase din stocurile de intervenţie și  prin care a devenit posibil transferul de stocuri de intervenţie de la un stat membru la altul. În 1995 s-a hotărât ca, în acele cazuri în care 
un produs este temporar indisponibil în stocurile de intervenţie ale 
Comunităţii, statele membre să poată achiziţiona produse similare 
direct de pe piaţa comunitară.
 9.  Participarea statelor membre la program este voluntară, statele membre 
doritoare trebuind să își declare în fiecare an către Comisie intenţia de 
a participa și să își comunice necesităţile percepute. Numărul statelor 
membre participante la program a crescut în ultimii ani: 10 în 2005, 15 în 2006, 18 în 2007 și 19 în 2008. În anexa II  sunt prezentate valorile 
creditelor bugetare, precum și alocările financiare pe state membre, 
pentru perioada 2005-2008.
 10.  Comisia întocmește un plan anual, care include, pentru fiecare stat mem-
bru care aplică măsura, valoarea maximă a resurselor financiare care 
vor fi puse la dispoziţie, cantitatea care va fi retrasă din stocurile de 
intervenţie ale Comunităţii pentru fiecare produs agricol, precum și sumele disponibile pentru fiecare produs.
 11.  În general, produsele retrase din stocurile de intervenţie nu se prezintă 
sub o formă corespunzătoare pentru distribuţia directă către benefi-
ciari, în vederea consumului imediat, astfel că trebuie să fie transfor-mate (procesate) sau să fie schimbate contra alimente în formă finită 
(a se vedea caseta 3 ). Acest lucru creează complicaţii semnificative 
în ceea ce privește gestionarea programului, operaţiunile necesare 
pentru obţinerea produselor alimentare finite (alimente transfor-
mate obţinute fie în schimbul unor produse provenind din stocurile de intervenţie, fie din achiziţii) făcând obiectul unor proceduri de  
atribuire organizate de autorităţile competente din statele membre. Costurile aferente transportului de la furnizor la organizaţiile des-tinatare fac de asemenea obiectul unor proceduri de atribuire de  
contracte de achiziţie publică.7 Regulamentul (CEE) nr. 3730/87 
de stabilire a normelor generale, 
astfel cum a fost încorporat în 
Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 
al Consiliului (JO L 299, 16.11.2007, p. 1) de instituire a unei organizări 
comune a pieţelor agricole, și 
Regulamentul (CEE) nr. 3149/92 al 
Comisiei din 29 octombrie 1992 
de stabilire a normelor de punere 
în aplicare a furnizării de alimente 
din stocurile de intervenţie pentru persoanele cele mai defavorizate 
din Comunitate (JO L 313, 
30.10.1992, p. 50).
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate9
EXEMPLE DE PRODUSE RETRASE DIN STOCURILE DE  
INTERVENŢIE ȘI DE PRODUSE FINITE DISTRIBUITECASETA 3
Stocurile de intervenţie Produse distribuite
Orezorez prefi  ert; • 
orez alb;• 
orez cu lapte;• 
biscuiţi din orez.• 
Cerealepaste făinoase;• 
biscuiţi;• 
cereale pentru micul dejun;• 
făină;• 
orz parţial decorticat;• 
cușcuș.• 
Untlapte;• 
produse lactate;• 
brânză;• 
unt.• 
Zahărzahăr alb;• 
gem.•  12.  În ultimii ani, cantităţile de produse din stocurile de intervenţie ale 
Comunităţii au scăzut foarte mult, din cauza schimbării situaţiei pie-
ţei8. În consecinţă, stocurile aferente depozitării de intervenţie nu  
mai pot acoperi necesităţile programului, anumite produse destinate distribuţiei trebuind să fie achiziţionate direct de pe piaţă. În 2006, valoarea produselor achiziţionate a reprezentat 18 % din resursele  programului, în timp ce în 2008 a depășit nivelul de 85 %. Pentru pla-
nul anual 2008, singurul produs disponibil în stocurile de intervenţie 
a fost zahărul.
 13.  La nivelul statelor membre, planul este implementat sub responsabilita-
tea agenţiilor de plată9, care execută, de asemenea, fie în mod direct, 
fie prin delegare către alte servicii, sarcinile de supraveghere și de 
control10.8 Pentru mai multe detalii, a 
se consulta Raportul special 
nr. 11/2008 privind gestionarea 
sprijinului acordat de Uniunea Europeană pentru operaţiunile de 
depozitare publică a cerealelor 
(http://www.eca.europa.eu).
9 „Agenţia de plată” reprezintă 
organismul sau organismele 
acreditate de un stat membru în 
conformitate cu Regulamentul (CE) 
nr. 1290/2005 al Consiliului din 
21 iunie 2005 privind finanţarea 
politicii agricole comune (JO L 209, 
11.8.2005, p. 1).
10 Articolul 9 din Regulamentul 
(CEE) nr. 3149/92 prevede că 
autorităţile competente trebuie 
să efectueze verificări în toate 
etapele implementării planului 
și la toate nivelurile lanţului de distribuţie. Verificările trebuie 
să acopere cel puţin 5 % din 
cantitatea aferentă fiecărui 
produs, pentru fiecare etapă 
de implementare, cu excepţia celei de distribuţie efectivă către 
persoanele cele mai defavorizate. 
Articolul 10 din același regulament 
prevede că statele membre trebuie 
să transmită Comisiei un raport 
anual privind implementarea 
planului pe teritoriul lor, care să specifice, de asemenea, măsurile 
de verificare aplicate pentru 
obţinerea asigurării că produsele 
au îndeplinit obiectivul pentru 
care au fost destinate și că au ajuns la destinatarii finali.
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate10
LANŢUL DE DISTRIBUŢIE: ORGANIZAŢIILE CARITABILE
 14.  Ajutorul alimentar este dirijat către persoanele defavorizate în princi-
pal prin intermediul unor organizaţii caritabile, care sunt desem-
nate de statul membru în cauză și care primesc produsele în mod  
gratuit. Aceste organizaţii caritabile sunt adesea structurate pe trei 
niveluri – naţional, regional și local — și au structuri administrative 
diferite (a se vedea caseta 4 ). La procesul de recepţie și de distribuţie 
a produselor alimentare către persoanele defavorizate participă în  
prezent câteva mii de organizaţii caritabile, de la toate nivelurile; de aceea, regulamentul prevede că organizaţiile caritabile care se ocupă în mod direct de beneficiari sunt considerate drept destinatarii finali 
ai procesului de distribuţie
11.11 Articolul 5a din Regulamentul 
(CEE) nr. 3149/92.
ORGANIZAŢIILE CARE PARTICIPĂ LA PROGRAMUL UE
Structura și responsabilităţile organizaţiilor caritabile din statele membre auditate se prezintă după 
cum urmează:
Nivelul 1: organizaţii „desemnate” de autorităţile naţionale (de exemplu, Crucea Roșie, Caritas, Federa-
ţia Băncilor de Alimente etc.). Acţionează la nivel naţional ca „sediu” al organizaţiilor de nivel inferior, pentru aspectele legate de reprezentare, de contactul cu autorităţile naţionale, de coordonare și de 
supravegherea activităţilor. Nu distribuie ajutoare către destinatarii finali.
Nivelul 2: organizaţii caritabile care acţionează la nivel regional/local (de exemplu, dieceze Caritas, bănci de 
alimente etc.). Majoritatea aparţin reţelei organizaţiilor principale. Dispun de spaţiile de depozitare, primesc produsele alimentare și le distribuie către organizaţiile de nivel inferior și/sau către beneficiarii finali.
Nivelul 3: organizaţii care își desfășoară activitatea la nivel local și care distribuie ajutoarele direct către 
beneficiari. În fiecare stat membru există până la câteva mii de astfel de organizaţii, ele având misiuni 
cu un caracter amplu și multiplu. Foarte adesea, aceste organizaţii fac parte dintr-o reţea a organizaţi-
ilor caritabile principale, însă printre ele se numără, de asemenea, organizaţii independente create la 
iniţiativa comunităţilor locale.
Comisia nu dispune de date privind numărul organizaţiilor caritabile „desemnate” sau de alt tip care 
participă la programul UE. În statele membre auditate, organizaţiile erau în număr de aproximativ 40 000. 
În continuare sunt prezentate detalii:CASETA 4
Tipul organizaţiei caritabile Spania Franţa Italia Polonia
Organizaţii desemnate (nivelul 1) 1474
Organizaţii de la nivel de regiune/departament 
(nivelul 2)52 250-300 249 89
Organizaţii de nivel inferior, care distribuie 
alimente către destinatarii fi  nali (nivelul 3)aprox. 6 000 aprox. 9 000 14 973 9 366
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate11
 15.  Astfel, organizaţiile caritabile joacă un rol-cheie în implementarea pro-
gramului. Deși programul contribuie la cheltuielile lor administrative 
într-o măsură restrânsă (1 % din valoarea produselor puse la dispo-ziţie)
12, organizaţiile desemnate suportă pe cont propriu majoritatea 
cheltuielilor administrative și operaţionale pe care le angajează pen-
tru recepţia, depozitarea și distribuţia produselor către beneficiarii 
finali.
 16.  Având în vedere natura lor, organizaţiile caritabile implicate în program 
nu pot fi trase la răspundere cu ușurinţă într-un mod administrativ normal, întrucât dispun de un personal format, în principal, din volun-tari, iar beneficiarii-ţintă ai serviciilor lor constituie o populaţie dificil de monitorizat și cu un caracter instabil. Aceste circumstanţe creează probleme de natură particulară pentru administrarea programului.
 17.  Cantităţile de alimente furnizate de programul UE reprezintă, în general, 
doar o parte din totalul produselor alimentare distribuite gratuit de 
organizaţiile caritabile implicate. Pentru anumite organizaţii cari-
tabile care acţionează la nivel local, programul UE reprezintă însă  singura sursă de alimente pentru distribuţia către persoanele defa-
vorizate. Pentru statele membre și organizaţiile caritabile auditate 
s-au furnizat următoarele date
13 (a se vedea caseta 5 ).12 Organizaţiile caritabile au 
subliniat, de asemenea, că ar fi 
necesară extinderea infrastructurii 
administrative și logistice (capacitatea de depozitare și 
de distribuţie și mâna de lucru 
aferentă), pentru a putea face faţă 
necesităţii de a distribui cantităţi 
crescute de produse.
13 Comisia nu dispune de date 
complete pentru toate statele 
membre.
CONTRIBUŢIA PROGRAMULUI UE LA CANTITĂŢILE TOTALE DISTRIBUITE
Spania : În 2006, cantităţile distribuite de organizaţia desemnată au fost de 60 048 de tone, dintre care 
32 660 (54 %) au provenit de la programul UE, iar restul din alte surse (industria alimentară, comercianţi angro, pieţe, acţiuni de colectă etc.).
Franţa : În cazul acestei ţări, pe lângă programul UE, există și un program naţional. Nu sunt disponibile 
date exacte, dar se estimează că programului naţional îi corespunde un nivel de aproximativ 6 % din 
cantităţile totale distribuite, iar programului UE, un nivel de 30 % din acestea.
Italia : Nu există date la nivel de ţară. Pentru două dintre organizaţiile auditate, programul UE aco-
peră aproape 100 % din cantităţile distribuite. Pentru o altă organizaţie, participarea UE reprezintă aproximativ 60 %.
Polonia : Nu există cifre globale concrete. Programul UE acoperă în jur de 60-70 % din alimentele distri-
buite de cele două organizaţii auditate (estimare).CASETA 5
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate12
 18.  Obiectivul auditului a fost evaluarea programului „Ajutorul alimentar fur-
nizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate” referitor 
la relaţia dintre obiective, mijloace și metodele utilizate. Auditul a examinat, în special, dacă obiectivele prevăzute pentru program pre-
zintă încă validitate în contextul unei pieţe și al unei situaţii sociale 
aflate în schimbare. În plus, s-a evaluat, de asemenea, din perspectiva 
valorii, a cantităţii și a varietăţii produselor furnizate și distribuite, 
caracterul corespunzător al mijloacelor puse la dispoziţie și al sis-
temelor aplicate pentru măsurarea impactului produs de program la nivelul beneficiarilor. Nu în ultimul rând, auditul a examinat proce-
durile administrative și de gestiune utilizate pentru implementarea planurilor anuale.
 19.  Prezentul raport vizează furnizarea de răspunsuri referitor la următoarele 
chestiuni principale:
dacă obiectivele programului prezintă în continuare validitate și (a) 
dacă abordarea este una adecvată;
dacă mijloacele sunt pe măsura obiectivelor vizate și dacă sunt (b) 
implementate corespunzător;
dacă procedurile se aplică așa cum s-a prevăzut. (c) 
 20.  Pentru furnizarea de răspunsuri referitor la aceste aspecte, activităţile de 
audit au acoperit: datele pentru măsurarea impactului programului 
în raport cu fiecare dintre obiectivele stabilite; criteriile de selecţie 
și de eligibilitate pentru organizaţiile caritabile care participă la pro-
gram și pentru beneficiarii finali; implementarea planurilor anuale de către toate părţile interesate implicate; și mecanismele utilizate pentru distribuţia alimentelor, din perspectiva cantităţii, a calităţii și a varietăţii. În fine, au mai făcut obiectul examinării și sistemul pentru stabilirea necesităţilor, procesul de alocare a resurselor financiare  către statele membre și procedurile de achiziţii pentru produsele  
finite care urmează să fie furnizate organizaţiilor caritabile în vederea 
distribuţiei.SFERA ȘI ABORDAREA AUDITULUI
Sursă:  Organizaţii caritabile.
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate13
 21.  Auditul a acoperit gestionarea și monitorizarea programului atât la nivelul 
Comisiei, cât și la nivelul anumitor state membre. Activităţile de audit 
s-au concentrat asupra analizei, a descrierii documentare și a testării procedurilor și a sistemelor aplicate pentru gestionarea programului 
de către Comisie, de către autorităţile naţionale competente și de  
către o parte din organizaţiile caritabile desemnate, de nivel naţional, 
regional sau local, care participă la distribuţia efectivă a alimentelor 
către persoanele defavorizate.
 22.  Auditul a fost efectuat în patru state membre – Spania, Franţa, Italia și 
Polonia; acestora le corespund peste 72 % din creditele bugetare anu-ale. Auditul a avut în principal în vedere planurile pentru anii 2006-2008.
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate14
OBIECTIVELE PROGRAMULUI
„[…] prin stocurile sale de intervenţie de diverse produse agricole, Comunitatea dispune de mijloace 
potenţiale de a aduce o contribuţie semnificativă bunăstării cetăţenilor celor mai defavorizaţi; […] exploatarea durabilă a acestui potenţial până la reducerea stocurilor la un nivel normal […] este în interesul Comunităţii și conform obiectivelor politicii agricole comune […].”CASETA 6OBSERVAŢII
OBIECTIVELE PROGRAMULUI ȘI ABORDAREA DE LA BAZA 
ACESTUIA: ÎN CE MĂSURĂ OBIECTIVELE PROGRAMULUI PREZINTĂ ÎNCĂ VALIDITATE ȘI ÎN CE MĂSURĂ ABORDAREA ESTE UNA ADECVATĂ?
DIHOTOMIA DE LA NIVELUL OBIECTIVELOR PROGRAMULUI
 23.  Dispoziţiile juridice14 stabilesc pentru această măsură un dublu obiectiv: 
realizarea unei contribuţii semnificative în ceea ce privește situa-ţia celor mai defavorizaţi cetăţeni și stabilizarea pieţelor agricole  prin eliminarea unei părţi din stocurile de intervenţie (a se vedea  
caseta 6 ).
 24.  Responsabilitatea privind implementarea programului a fost atribuită 
actorilor care sunt în general implicaţi în gestiunea cheltuielilor agri-
cole, și anume Direcţia Generală pentru Agricultură și Dezvoltare  
Rurală din cadrul Comisiei și, la nivelul statelor membre, agenţia de 
plată care se ocupă de plăţile agricole și care este responsabilă de 
gestionarea stocurilor de intervenţie.14 Regulamentul (CEE) nr. 3730/87 
de stabilire a normelor generale, 
astfel cum a fost încorporat în 
Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate15
CORELAŢIA CU STOCURILE DE INTERVENŢIE ȘI, PRIN URMARE, 
CU CHELTUIELILE AGRICOLE, A DEVENIT
 25.  Programul actual se aplică din 1987. Prin dispoziţiile iniţiale se favoriza 
finanţarea programului prin intermediul stocurilor de intervenţie în 
conformitate cu obiectivele politicii agricole comune care vizează  
„reducerea stocurilor la un nivel normal”15. Însă implementarea pro-
gramului a fost afectată considerabil de reforma PAC din ultimii ani, prin care sunt eliminate treptat măsurile de intervenţie pentru anu-
mite produse, și de epuizarea anumitor stocuri de intervenţie exis-tente: majoritatea produselor trebuie în prezent să fie achiziţionate direct de pe piaţă
16.
 26.  Cu toate acestea, există încă o ușoară legătură cu cheltuielile agricole, în 
sensul că produsele puse la dispoziţia persoanelor defavorizate sunt 
în continuare cele derivate din produse agricole eligibile pentru depo-
zitarea de intervenţie. Acest lucru face mai complicată gestionarea 
măsurii și limitează gama de produse care fac obiectul distribuţiei. În 
fine, natura ajutorului — o contribuţie pentru atenuarea sărăciei — 
este dificil de armonizat cu natura generală a cheltuielilor agricole ale UE, în cadrul cărora sprijinul vizează fermierii și/sau societăţile 
agricole, iar beneficiarii eligibili au dreptul la un ajutor de o valoare 
precisă.
 27.  Problema justeţei tratării cheltuielilor acestui program drept componentă 
a politicii agricole comune a fost ridicată în ședinţele comitetelor de 
gestiune. Anumite state membre care nu participă la programul de 
ajutor alimentar al UE au votat împotriva aprobării planurilor anuale în ultimii ani, considerând acest ajutor incompatibil cu aspectele  vizate de PAC și cu tipul de finanţare din cadrul PAC
17.15 A se vedea caseta 6.
16 Pentru planul anual 2008, doar 
zahărul a fost disponibil în stocurile 
de intervenţie, restul produselor trebuind să fie mobilizate de pe piaţă. 
Conform unui document de previziune 
publicat de DG AGRI în iulie 2007, 
intitulat The Prospects For Agricultural 
Markets and Income in the European 
Union  („Perspectivele pentru pieţele 
și veniturile agricole în Uniunea Europeană”) și făcând referire la 
perioada 2007-2014:
în ceea ce privește cerealele,  —
„stocurile publice vor dispărea în 
cea mai mare parte în etapa de 
început a perioadei vizate”;
în ceea ce privește zahărul, „se  —
estimează că [acesta] va atinge 
punctul de echilibru începând 
cu 2010”;
în ceea ce privește untul,  —
„stocurile de intervenţie epuizate de la nivelul primului semestru al 
anului 2007 vor rămâne epuizate 
până la sfârșitul anului 2014”; și 
în ceea ce privește laptele praf  —
degresat, „se estimează că piaţa 
se va menţine echilibrată pe tot 
parcursul perioadei vizate, fără să apară necesitatea de a oferi 
produse pentru cumpărările de 
intervenţie”. [traducere neoficială]
17 Proces-verbal al ședinţei Comitetului 
de gestiune pentru cereale (adoptarea 
planului anual pentru 2008):
„Germania: consideră că nu mai există 
coerenţă între regulamentul Consiliului 
și regulamentul privind punerea în aplicare;
Ţările de Jos, Suedia, Regatul Unit: nu 
doresc finanţarea unei măsuri sociale de 
la bugetul PAC;
Ţările de Jos: de asemenea, deoarece nu 
doresc finanţarea unei măsuri sociale 
de la bugetul Comunităţii.” [traducere neoficială]
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate16
OBIECTIVUL SOCIAL AL MĂSURII ESTE PREDOMINANT
 28.  Deși contribuţia în ceea ce privește situaţia celor mai defavorizaţi cetă-
ţeni era corelată cu stabilizarea pieţelor agricole, prin eliminarea de 
stocuri de intervenţie, în urma evoluţiilor recente obiectivul social al 
măsurii a devenit mult mai important. În 1998, Comisia a publicat o 
evaluare a programelor de ajutor alimentar ale Comunităţii Europene, 
în care se arăta că aspectele sociale ale măsurii erau considerate drept un obiectiv mai important decât cel al furnizării unui instrument de 
reglare a pieţei (a se vedea caseta 7 ). Astfel, în cadrul evaluării, se 
considera că eficacitatea măsurii din perspectiva reglării pieţei era discutabilă, deoarece, pe de o parte, în anumite cazuri o parte din produsele retrase din stocurile comunitare se întorceau în mod indi-rect în cadrul produselor de intervenţie și, pe de altă parte, măsura era semnificativ mai costisitoare decât restituirile la export ca metodă de reducere a excedentului structural.
EVALUAREA REALIZATĂ DE COMISIE ÎN 1998 
(PRINCIPALELE CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI)
„Obiectivul social al măsurii este afirmat în mod clar în regulamente. […] utilitatea sa în contextul unei 
sărăcii persistente și larg răspândite în Europa este atestată de către organizaţiile caritabile […]. La 
introducerea măsurii, un alt scop avut în vedere, deși în mod secundar, a fost acela de a contribui la 
eliminarea uriașelor și costisitoarelor stocuri de intervenţie ale Comunităţii […]. Astfel, măsura poate fi 
în continuare privită drept un instrument de reglare a pieţei.”
„Statele membre […] sunt extrem de capabile să utilizeze resursele în mod eficace […]. Pe de altă parte, 
există anumite dubii privind eficacitatea măsurii din perspectiva reglării pieţei. […] în anumite cazuri, 
este posibil ca o mare parte din produsele retrase din stocuri comunitare să se întoarcă indirect în cadrul 
produselor de intervenţie”.
„Deși acesta [ajutorul] reprezintă fără îndoială un instrument eficient de ajutor social, ca metodă de reducere 
a excedentului structural, el determină costuri considerabil mai mari decât restituirile la export […]”.
„[…] având în vedere problemele serioase legate de sărăcie din Europa și utilitatea indubitabilă a aju-
torului, pentru persoanele aflate în stare de necesitate, ar trebui în mod clar recomandată continuarea 
măsurii și, eventual, chiar majorarea resurselor financiare alocate acesteia. […] Consiliul a exprimat în mod clar faptul că […] aspectele sociale sunt considerate mai importante decât rolul măsurii ca instru-
ment de reglare a pieţei.” [traducere neoficială]CASETA 7
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate17
 29.  În Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, prin care Regulamentul (CEE)  
nr. 3730/87 a fost reluat într-o formă consolidată, programul este  
considerat, de asemenea, o „măsură socială importantă”18.
 30.  O percepţie similară a obiectivului social al măsurii există și la nivelul 
autorităţilor de gestiune ale statelor membre vizitate în cadrul audi-
tului; acestea au afirmat importanţa unei bune coordonări la nivel  naţional a dimensiunii sociale a programului.
 31.  Mai mult, în aprilie 2006, Parlamentul European a adoptat o declaraţie 
„privind aprovizionarea organizaţiilor caritabile aprobate care par-
ticipă la implementarea programului european de ajutor alimentar pentru persoanele cele mai defavorizate”. În această declaraţie, Parla-
mentul European considera măsura drept componentă a obiectivului 
de reducere a sărăciei și invita Comisia și Consiliul să menţină și să 
mărească acest ajutor, cu anumite ajustări la nivelul implementării 
(a se vedea caseta 8 ).
PRINCIPALELE PUNCTE ALE DECLARAŢIEI PARLAMENTULUI EUROPEAN
recunoașterea faptului că în Uniunea Europeană există persoane subalimentate și recunoașterea • 
nevoii de a satisface cerinţele alimentare ale acestor persoane;
acordarea unui statut de permanenţă pentru programul european de ajutor alimentar și furnizarea • 
unei alocări bugetare multianuale globale;includerea a noi sectoare în cadrul măsurii, precum carnea de porc, carnea de pasăre și ouăle;
• 
includerea în program a unor măsuri inovatoare vizând asigurarea distribuţiei de porţii alimentare • 
echilibrate;
considerarea ajutorului alimentar drept componentă a obiectivului de reducere a sărăciei;• 
modificarea normelor aplicabile astfel încât să se permită:• 
constituirea de stocuri special pentru program (stocuri care să fie rezervate pentru persoanele • 
cele mai defavorizate și alocate acestora);
extinderea procedurii de troc;• 
cumpărarea de pe piaţa comunitară a produselor care nu sunt disponibile în cadrul stocurilor • 
de intervenţie.CASETA 818 Regulamentul (CE) 
nr. 1234/2007, considerentul 18.
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate18
AR TREBUI ÎMBUNĂTĂŢITĂ COORDONAREA CU ALTE MĂSURI 
DE POLITICĂ SOCIALĂ
 32.  Legiuitorul a stipulat în mod clar faptul că programul de ajutor alimentar 
trebuie privit drept o contribuţie, chiar semnificativă, la îmbunătă-ţirea situaţiei celor mai defavorizaţi cetăţeni
19 (a se vedea caseta 6 ). 
Prin urmare, această contribuţie ar trebui să fie coordonată și ar trebui să creeze sinergii cu celelalte politici, sisteme și acţiuni instituite la nivelul Comunităţii și la cel al statelor membre, pentru a satisface  mai bine necesităţile persoanelor celor mai defavorizate.
 33.  La nivelul statelor membre auditate, autorităţile de gestiune sunt agenţi-
ile de plată pentru cheltuielile agricole. Cu excepţia Franţei, în statele membre auditate nu s-a identificat niciun element care să dovedească 
o cooperare strânsă între agenţia de plată și alţi actori-cheie din cadrul 
măsurilor sociale, precum ministerele însărcinate cu afacerile sociale. O 
astfel de cooperare este necesară pentru a înţelege și a satisface mai bine 
necesităţile organizaţiilor caritabile și ale persoanelor defavorizate.
MIJLOACELE ȘI METODELE UTILIZATE: 
SUNT MIJLOACELE PE MĂSURA OBIECTIVELOR VIZATE ȘI SUNT ELE IMPLEMENTATE ÎN MOD CORESPUNZĂTOR?
ESTE NEVOIE DE O MAI BUNĂ DEFINIRE A DESTINATARILOR 
VIZAŢI PENTRU A OBŢINE UN IMPACT SEMNIFICATIV
IMPACT  SCĂZUT  AL AJUTORULUI  UE
 34.  Având în vedere numărul mare de potenţiali beneficiari și nivelul relativ 
scăzut de resurse disponibile, beneficiarii trebuie să fie definiţi în  mod precis pentru ca măsura să poată avea un impact semnificativ asupra populaţiei-ţintă.
 35.  După cum se arată în tabelul din anexa II , creditele bugetare pe bene-
ficiar potenţial se ridică la aproximativ șase euro pe persoană pe an. Pe de altă parte, în evaluarea sa de impact, Comisia arată că în 2006 
au beneficiat de program peste 13 milioane de persoane din 15 state 
membre și estimează costul unei mese oferite de organizaţiile carita-
bile la valoarea de cel puţin doi euro. Aceste cifre implică faptul că 
programul contribuie la distribuţia a maximum trei mese pe an pentru 
fiecare potenţială persoană defavorizată sau, în medie, a 12 mese  
pe an pentru fiecare beneficiar efectiv al ajutorului.19 Regulamentul (CEE) nr. 3730/87.
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate19
 36.  Deși în anumite state membre programul UE furnizează mai mult de 
50 % din alimentele distribuite cetăţenilor defavorizaţi (a se vedea 
caseta 5 ), Curtea consideră că un program care oferă, ca nivel maxim, 
echivalentul unei mese pe lună pentru beneficiarii săi, în medie, are 
șanse reduse de a îndeplini obiectivele legiuitorului, și anume de a 
realiza o „contribuţie importantă la bunăstarea cetăţenilor săi cei mai defavorizaţi”
20.
 37.  Din acest punct de vedere, ar fi necesar, în mod ideal, să se procedeze 
la îmbunătăţirea criteriilor de selecţie și/sau a priorităţilor aplicate 
la nivelul potenţialilor beneficiari, după cum se recomandă în evalu-
area de impact21; altfel, contribuţia programului în ceea ce privește 
situaţia celor mai defavorizate persoane va fi, inevitabil, neglijabilă. Este însă important să se aibă în vedere posibilitatea ca organizaţiile caritabile, prin însăși natura lor, să nu poată sau să nu fie dispuse să adopte politici de distribuţie restrictive.
CRITERII  DE ELIGIBILITATE  ȘI DE SELECŢIE  NECLARE
 38.  Pentru a maximiza impactul ajutorului, este necesar să se definească 
priorităţi fezabile, atât în ceea ce privește selectarea organizaţiilor 
caritabile care vor transmite ajutorul, cât și în ceea ce privește cate-
goriile și/sau grupurile din cadrul populaţiei care vor primi ajutorul 
alimentar.
 39.  Auditorii au constatat că, în practică, statele membre au desemnat ade-
sea fără proceduri formalizate un număr redus de organizaţii care să desfășoare activităţi la nivel naţional, în cadrul acestora participând 
organizaţii de nivel inferior. Nu sunt disponibile date precise privind 
numărul organizaţiilor caritabile desemnate cu care autorităţile din 
statele membre cooperează pentru implementarea planurilor anuale. Organizaţiile caritabile de nivel regional participă în mod automat la programul UE în calitate de membri ai organizaţiilor caritabile  principale. Ele beneficiază de o anumită independenţă în stabilirea 
criteriilor pe care le aplică pentru acceptarea organizaţiilor de nivel 
inferior în vederea distribuţiei de ajutor alimentar.20 Regulamentul (CE) 
nr. 1234/2007, considerentul 18.
21 Punctul 4 și subpunctul 6.5 din 
documentul de lucru al Comisiei 
SEC(2008) 2436/2, care însoţește 
Propunerea de regulament 
al Consiliului de modificare a 
Regulamentului (CE) nr. 1290/2005 
privind finanţarea politicii agricole comune și a Regulamentului (CE) 
nr. 1234/2007 de instituire a unei 
organizări comune a pieţelor 
agricole și privind dispoziţii 
specifice referitoare la anumite 
produse agricole („Regulamentul 
unic OCP”) în ceea ce privește distribuirea produselor alimentare 
către persoanele cele mai 
defavorizate din Comunitate 
[COM(2008) 563 final].
Sursă:  Organizaţii caritabile.
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate20
 40.  Mai mult, în conformitate cu dispoziţiile juridice, criteriile de eligibili-
tate referitoare la beneficiari trebuie să fie bazate pe „o situaţie de 
dependenţă socială și financiară […] constatată sau recunoscută”.  Astfel, autorităţile naţionale trebuie să adopte asemenea criterii sau 
să aprobe criterii utilizate de organizaţiile caritabile. Statele membre 
trebuie, de asemenea, să informeze anual Comisia referitor la criteriile de eligibilitate care trebuie îndeplinite de către destinatari. Curtea a constatat că statele membre nu au fixat criterii precise de eligibilitate 
în acest sens. Criteriile comunicate anual Comisiei
22 reprezintă mai 
curând o tipologie a persoanelor asistate decât criterii de selecţie  cantitative sau calitative (a se vedea caseta 9 ).
 41.  În fine, Curtea a constatat că existau diferenţe semnificative în ceea ce 
privește frecvenţa primirii ajutorului (anumite persoane beneficiind de mese ocazionale, spre deosebire de persoane din instituţii sociale 
sau de familii care beneficiază în mod regulat de ajutor alimentar sau 
de pachete cu alimente). 22 În temeiul articolului 1 
alineatul (2) din Regulamentul 
(CEE) nr. 3149/92.
EXEMPLE DE CRITERII DE ELIGIBILITATE UTILIZATE DE ORGANIZAŢIILE CARITABILE  
Criterii economice: absenţa unei locuinţe, sărăcia, șomajul…• 
Criterii sociale: imigranţi, persoane în vârstă, familii numeroase…• 
Criterii de sănătate: boli, handicap.• CASETA 9
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate21
DIVERSITATEA ALIMENTELOR PUSE LA DISPOZIŢIE ESTE 
LIMITATĂ DE LEGĂTURA CU DEPOZITAREA DE INTERVENŢIE, 
IAR DISTRIBUŢIA VARIAZĂ SEMNIFICATIV
 42.  Distribuţia alimentelor de către organizaţiile caritabile către persoa-
nele defavorizate poate avea diferite forme, în funcţie de activităţile organizaţiei caritabile în cauză (mese oferite în cadrul unor cantine publice, mese oferite în centre de plasament social pentru copii și în 
aziluri, pachete cu alimente oferite indivizilor și familiilor etc.).
 43.  Originea măsurii și corelarea acesteia cu distribuţia de alimente disponi-
bile în mod tradiţional din stocurile comunitare a dus, de asemenea, la norme de reglementare a programului care impun constrângeri  privind diversitatea produselor finite care pot fi achiziţionate și dis-tribuite către persoanele defavorizate.
 44.  Dispoziţiile juridice23 prevăd că produsele mobilizate de pe piaţa comu-
nitară trebuie să aparţină aceluiași grup de produse ca și produsul 
care este temporar indisponibil în stocurile de intervenţie. Până în 
septembrie 2007, produsele din stocurile de intervenţie trebuiau să 
reprezinte cel puţin 40 % din greutatea netă a produsului alimentar 
urmând să fie furnizat. Având în vedere că de-a lungul anilor unele 
produse au încetat să mai facă obiectul intervenţiei (de exemplu car-
nea de vită și uleiul de măsline), gama de produse disponibile pentru distribuţia către persoanele defavorizate a devenit limitată.
 45.  Curtea a constatat că mai multe organizaţii caritabile participante la 
implementarea programului considerau o prioritate extinderea diver-
sităţii produselor oferite, pentru a se permite prepararea unor mese 
echilibrate24.23 Articolul 4 alineatul (1) litera (b) 
și articolul 4 alineatul (2a) din 
Regulamentul (CEE) nr. 3149/92.
24 Acestea au menţionat, în special, 
nevoia de produse alimentare 
precum uleiul, pasta de tomate, 
carnea și legumele congelate.
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate22
 46.  Auditorii au constatat, de asemenea, că pentru distribuţia alimentelor 
de la autorităţile de gestiune către organizaţiile desemnate și, ulte-
rior, de la acestea către organizaţiile caritabile de nivel inferior și, în cele din urmă, către persoanele defavorizate, se utilizează o mare 
diversitate de sisteme și de metodologii (a se vedea caseta 10 ).
MODALITĂŢI DE DISTRIBUŢIE
În statele membre în care există organizaţii desemnate multiple, repartizarea produselor alimentare 
între acestea se bazează pe procentaje standard predeterminate, aplicate și nerevizuite de mulţi ani 
(Franţa, Polonia). În Italia nu există organizaţii desemnate, distribuţia produselor finite fiind realizată 
direct către organizaţiile de nivel regional, pe baza unor parametri specificaţi (numărul de intervenţii și de solicitări).
Pentru distribuţia alimentelor de la organizaţiile naţionale desemnate către organizaţiile de nivel inferior 
se utilizează de asemenea o diversitate de sisteme și, în anumite cazuri, de factori. În Spania, distribuţia se 
realizează pe baza anumitor coeficienţi stabiliţi de organizaţia desemnată. În Polonia, organizaţiile vizitate aplică sisteme proprii. De exemplu, o organizaţie a fixat o ţintă cantitativă, și anume 35 de kilograme de 
alimente pe persoană pe an. În Franţa, fiecare organizaţie desemnată aplică propriul sistem. De exemplu, 
una dintre organizaţii alocă resursele către 79 de organizaţii de nivel 2 pe baza unui factor denumit „coe-
ficienti K”, factor care este stabilit „în funcţie de anumite criterii: populaţia departamentului, numărul de persoane aflate în căutarea unui loc de muncă, numărul de persoane aflate pe termen lung în căutarea unui loc de muncă, numărul de beneficiari ai venitului social minim pentru șomeri”. O altă organizaţie distribuie alimentele către 98 de federaţii, proporţional cu numărul beneficiarilor declaraţi.
Distribuţia alimentelor către destinatarii finali de către organizaţiile caritabile și frecvenţa livrărilor sunt 
în funcţie de criteriile și de capacităţile logistice proprii ale organizaţiilor. În unele cazuri, organizaţiile 
caritabile sugerează anumite criterii. De exemplu, în Polonia, una dintre organizaţii a propus o serie de 
standarde pentru fiecare livrare către o persoană: ex. cel puţin 15 l de lapte pe persoană și livrare și cel puţin 5 kg de făină pe persoană și livrare.
În majoritatea cazurilor, organizaţiile caritabile distribuie ceea ce primesc pe baza propriilor criterii și, 
în anumite cazuri, pe baza principiului tratamentului egal al persoanelor aflate în situaţie de necesi-
tate — altfel spus, produsele disponibile se împart în cantităţi egale la fiecare persoană care face parte din organizaţie sau care solicită acest ajutor.CASETA 10
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate23
 47.  Mai exact, în cadrul lanţului de distribuţie în ansamblul acestuia, nu există 
standarde, norme sau indicaţii comune la nivel comunitar sau naţional 
privind cantitatea și gama de produse care să fie distribuite pentru fiecare persoană. Curtea a constatat că există diferenţe considerabile 
la nivelul cantităţilor distribuite pe persoană de la un stat membru 
la altul și de la o organizaţie caritabilă la alta în cadrul aceluiași stat membru. O astfel de abordare eterogenă sporește riscul unui caracter neglijabil al impactului și duce la practicarea unui tratament inegal 
la nivelul destinatarilor finali ai ajutorului (a se vedea caseta 11 ). În 
anexa III  se prezintă alocarea pe state membre și pe destinatar final 
a produselor și a cantităţilor pentru planul anual 2005, pentru care există date privind destinatarii finali.
EXEMPLE DE CANTITĂŢI DISTRIBUITE PE PERSOANĂ
Spania : Statisticile privind distribuţia pentru planul pe 2007 arată că, în medie, au fost distribuite 49,88 kg 
de produse pe destinatar înregistrat; minimul a fost de 28,24 kg/persoană într-o bancă de alimente, iar 
maximul, de 89,16 kg/persoană într-o altă bancă de alimente.
Italia : Două organizaţii care își desfășoară activitatea în aceeași zonă au distribuit următoarele cantităţi 
de paste făinoase către beneficiarii lor:CASETA 11
Organizaţie 2006 2007
A 1,71 kg/persoană 9,68 kg/persoană
B 2,29 kg/persoană 14,44 kg/persoană
Polonia : Media anuală a distribuţiei pe persoană (2006) a fost de:
24,95 kg în cadrul uneia dintre organizaţiile desemnate;
12,59 kg în cadrul altei organizaţii.
O a treia organizaţie a distribuit 6,72 kg pe persoană în regiunea Dolnoslaskie 
și 78,03 kg pe persoană în regiunea Lodzkie.
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate24
IMPLEMENTAREA EFECTIVĂ A PROGRAMULUI: SUNT 
PROCEDURILE APLICATE AȘA CUM S-A PREVĂZUT?
DEFICIENŢE LA NIVELUL PROCEDURILOR ADMINISTRATIVE 
ȘI LA AL CELOR PRIVIND ASUMAREA RESPONSABILITĂŢII
LIPSA  UNOR  SUBOBIECTIVE  OPERAŢIONALE
 48.  Statele membre și Comisia deţin împreună responsabilitatea asigură-
rii eficacităţii programului. Articolul 27 din Regulamentul financiar 
(CE, Euratom) nr. 1605/200225 prevede, printre altele, că pentru toate 
sectoarele de activitate care fac obiectul bugetului UE trebuie să  se stabilească obiective specifice (precise), măsurabile, realizabile, relevante și datate (determinate în timp).
 49.  Curtea a constatat că obiectivele stipulate de reglementările comunitare 
aplicabile, în esenţă obiective globale, de nivel înalt, nu au fost deta-liate și transpuse în ţinte sau subobiective fezabile și măsurabile.
 50.  Având în vedere această lipsă de precizie de la nivelul obiectivelor, nu 
este surprinzător că, în pofida obligaţiei juridice în acest sens26, nici 
Comisia, nici statele membre nu au stabilit indicatori de performanţă pentru monitorizarea îndeplinirii obiectivelor
27.
INFORMAŢIILE  DE GESTIUNE  COMUNICATE  COMISIEI
 51.  Reglementările comunitare impun ca statele membre să transmită Comi-
siei un raport privind implementarea planului, cel târziu la data  de 30 iunie a fiecărui an (n+1). Acest raport trebuie să furnizeze  o serie de informaţii importante privind implementarea planului și verificarea acesteia
28.25 JO L 248, 16.9.2002, p. 1.
26 Articolul 27 din Regulamentul 
(CE, Euratom) nr. 1605/2002, 
Regulamentul financiar, prevede 
că îndeplinirea obiectivelor se monitorizează prin intermediul 
indicatorilor de performanţă, pentru 
fiecare activitate, iar autorităţile 
însărcinate cu efectuarea cheltuielilor 
trebuie să furnizeze informaţii în acest sens autorităţii bugetare. 
Aceste informaţii, menţionate la 
articolul 33 alineatul (2) litera (d), 
se transmit anual și cel mai târziu în 
cadrul documentelor care însoţesc 
proiectul preliminar de buget.
27 În anumite state membre vizitate, 
s-a exprimat opinia conform căreia 
obiectivele sociale stabilite prin 
reglementările comunitare sunt mai 
curând de „natură filozofică” decât veritabile obiective măsurabile.
 28 Raportul trebuie să indice 
cantităţile de produse retrase din 
stocurile de intervenţie, tipul, 
cantitatea și valoarea bunurilor 
distribuite, costurile de transport și de transfer, precum și numărul 
destinatarilor. Raportul trebuie, de 
asemenea, să precizeze măsurile de 
verificare aplicate, tipul și numărul 
de verificări efectuate, rezultatele obţinute, precum și eventualele 
cazuri de aplicare de sancţiuni. În 
document trebuie inclus și numărul 
destinatarilor la nivelul întregului an 
[articolul 10 din Regulamentul (CEE) 
nr. 3149/92].
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate25
 52.  Curtea a examinat, pentru perioada făcând obiectul auditului, rapoartele 
care trebuie trimise de statele membre și a constatat că uneori rapoar-
tele sunt transmise cu întârziere sau sunt incomplete. În plus, nu s-a identificat niciun element care să demonstreze că la nivelul Comisiei 
aceste rapoarte sunt analizate și utilizate în mod corespunzător.
 53.  Auditorii au constatat, de asemenea, că cifrele privind destinatarii finali 
furnizate în raport reprezintă în multe cazuri estimări realizate de  organizaţiile caritabile și nu se bazează pe standarde sau pe definiţii 
comune privind beneficiarii sau criteriile (destinatarii sunt incluși  
în cadrul acestor cifre fără a se lua în considerare frecvenţa, tipul și 
cantitatea ajutorului alimentar primit)
29.
ESTIMAREA  CREDITELOR  BUGETARE  ȘI REPARTIZAREA  RESURSELOR  
ÎNTRE  STATELE  MEMBRE
 54.  Curtea a analizat procedura utilizată de Comisie pentru stabilirea credi-
telor bugetare necesare pentru implementarea programului și a exa-minat, de asemenea, repartizarea resurselor între statele membre.
 55.  Creditele bugetare sunt alocate statelor membre pe baza a două  
criterii:
primul îl reprezintă necesităţile comunicate de statele membre (a) 
plus costurile administrative (1 %) și cele de transport (4 %, iar  din 2008, 4,5 %); și
al doilea îl reprezintă ponderea populaţiei considerate ca fiind  (b) 
„expusă riscului sărăciei” în ansamblul populaţiei fiecărui stat  
membru. 
 56.  Luând în considerare ambele criterii, alocările finale către statele membre 
sunt adaptate creditelor bugetare disponibile. Însă cel de al doilea criteriu nu duce neapărat la utilizarea resurselor cu eficacitate optimă la nivelul de ansamblu al UE. Este posibil ca persoanele incluse în  această categorie într-o ţară cu venituri relativ ridicate să aibă o situ-aţie mai bună decât multe persoane care nu pot fi incluse în această categorie în ţări cu venituri reduse pe cap de locuitor.29 Într-unul dintre statele 
membre, auditorii au constatat, 
de asemenea, erori la nivelul numărului de destinatari 
comunicat de organizaţiile 
caritabile.
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate26
 57.  În ciuda dispoziţiilor din regulamentul Comisiei30, conform cărora rapoar-
tele statelor membre referitoare la execuţia planurilor anuale trebuie 
luate în considerare la repartizarea resurselor între statele membre, elementele identificate de Curte nu demonstrează îndeplinirea acestei 
obligaţii decât într-un singur caz. În plus, criteriile utilizate pentru 
alocarea resurselor nu iau în considerare porţiuni ale populaţiei care nu sunt incluse în definiţia statistică, precum imigranţii nedeclaraţi oficial și refugiaţii.
 58.  În ceea ce privește necesităţile anuale comunicate Comisiei de către 
statele membre, în general acestea reprezintă estimări stabilite la  
nivelul superior al organismelor de gestiune, fără să fie neapărat  
consultate și organizaţiile caritabile implicate. Acest lucru înseamnă că resursele solicitate nu se bazează pe necesităţi reale, ci reflectă, mai curând, alocările posibile previzionate.30 La articolul 2 alineatul (1) din 
Regulamentul (CEE) nr. 3149/92, 
se stipulează că, în vederea repartizării resurselor între statele 
membre, Comisia ţine seama de 
cele mai bune estimări privind 
numărul persoanelor celor mai 
defavorizate din statele membre 
în cauză, precum și de modul 
în care au fost desfășurate operaţiunile în exerciţii financiare 
anterioare și de scopurile în care 
au fost utilizate resursele în aceste 
exerciţii anterioare — în special 
pe baza rapoartelor prevăzute 
la articolul 10 al aceluiași 
regulament.
NECESITĂŢILE EXISTENTE ȘI REPARTIZAREA RESURSELOR
Necesităţile sunt exprimate în cantităţi de produse din stocurile de intervenţie, valoarea lor fiind esti-
mată de Comisie prin utilizarea preţului de cumpărare de intervenţie.
Tabelul prezentat în continuare indică în termeni financiari necesităţile exprimate de statele membre 
participante, precum și resursele financiare totale puse la dispoziţie de către Comisie (cu includerea 
costurilor administrative și de transport).
Necesităţile statelor membre comparativ cu alocările:CASETA 12
Exerciţiu 2006 2007 2008
Număr de state membre participante 15 18 19
Necesităţi estimate (milioane de euro) 307,2 338,7 313,9
Resurse fi  nanciare alocate (milioane de euro) 259,4 258,9* 294,5**
Procentaj 84 % 76,4 % 93,8 %
* Alocare iniţială.
** Înainte de majorarea alocării cu 10 milioane de euro, decisă în februarie 2008.
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate27
 59.  Curtea a comparat necesităţile aduse la cunoștinţă de către statele mem-
bre cu alocările financiare realizate și, de asemenea, a analizat (a se 
vedea anexa IV ), pe de o parte, cantităţile de produse solicitate din 
stocurile de intervenţie în conformitate cu necesităţile existente pen-
tru implementarea planurilor și, pe de altă parte, cantităţile alocate 
de Comisie. Sumele alocate în ultimii trei ani au fost mai mici decât cele solicitate (a se vedea caseta 12 ). În ceea ce privește produsele 
și cantităţile, foarte adesea statele membre nu au obţinut ceea ce  au solicitat. În plus, anumitor state membre le-au fost repartizate  produse pe care acestea nu le-au solicitat iniţial (de exemplu, unt și zahăr în 2006 și în 2007) și nu le-au fost repartizate produse pe care le-au solicitat (de exemplu, orez și unt în 2007). Aceste elemente pun în discuţie eficacitatea programului în ceea ce privește satisfacerea necesităţilor preconizate.
ESTE NECESARĂ ÎMBUNĂTĂŢIREA ȘI ARMONIZAREA 
PROCEDURILOR DE ATRIBUIRE A CONTRACTELOR DE ACHIZIŢIE PUBLICĂ
 60.  Pentru achiziţia produselor finite urmând să facă obiectul distribuţiei, 
autorităţile naţionale competente trebuie să lanseze o invitaţie de 
participare la proceduri de atribuire. Această procedură este valabilă 
pentru cele două tipuri principale de bunuri necesare pentru imple-
mentarea planului:
produse retrase din stocurile de intervenţie în stare netransfor- (a) 
mată sau ulterior ambalării și/sau transformării; și
produse finite mobilizate de pe piaţă și plătite fie sub formă de (b) 
produse retrase din stocurile de intervenţie (troc), fie sub formă 
monetară.
 61.  Curtea a analizat procedurile aplicate pentru achiziţia produselor finite 
urmând să fie furnizate organizaţiilor caritabile în vederea distribuţiei lor în statele membre auditate și a examinat un eșantion de proceduri de atribuire organizate în ultimii ani, atât pentru utilizarea de pro-duse disponibile în stocurile de intervenţie, cât și pentru cumpărarea directă de produse de pe piaţă.
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate28
APLICARE  NEUNIFORMĂ  A TEMEIULUI  JURIDIC  LA NIVELUL  STATELOR  MEMBRE
 62.  Anumite reglementări privind mecanismele care se aplică referitor  
la procedurile de atribuire sunt stabilite prin Regulamentul (CEE)  
nr. 3149/92 (de exemplu, tipul de produse mobilizate de pe piaţă,  
conţinutul invitaţiei de participare, restricţii etc.). Același regula-ment dispune ca invitaţiile de participare să garanteze accesul egal al tuturor operatorilor stabiliţi pe teritoriul Comunităţii.
 63.  Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului31 regle-
mentează coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de  
achiziţii publice de lucrări, de bunuri și de servicii. În plus, există și regulamente comunitare vizând în mod precis vânzarea produselor 
deţinute de organismele de intervenţie
32. Însă nici în Regulamentul 
(CEE) nr. 3730/87, nici în Regulamentul (CEE) nr. 3149/92, cu modifi-
cările periodice care le-au fost aduse, nu se face vreo referire precisă 
la temeiul juridic pentru procedurile de atribuire pe care trebuie să 
le organizeze statele membre.
 64.  Auditorii Curţii au constatat că toate statele membre auditate organizează 
proceduri de atribuire. Statele membre desfășoară procedurile de atri-
buire pe baza legislaţiilor naţionale, în condiţii care nu garantează întot-deauna transparenţa și accesul egal al operatorilor la nivelul UE.
ACHIZIŢIONAREA  PRODUSELOR  DE PE PIAŢĂ  ESTE  MAI AVANTAJOASĂ  DIN 
PUNCT  DE VEDERE  ECONOMIC  DECÂT  UTILIZAREA  STOCURILOR  DE INTERVENŢIE  
CA MIJLOC  DE PLATĂ
 65.  Curtea a constatat că, în general, la cumpărarea directă a produselor de pe 
piaţă se obţin preţuri mai avantajoase decât în cazul utilizării, pentru 
aceeași achiziţie, a stocurilor de intervenţie ca mijloc de plată pentru 
produse. De exemplu, în 2007, în Polonia, în cadrul uneia și aceleiași 
proceduri de atribuire, societăţile au fost invitate să depună oferte pentru furnizarea unui produs (a) în schimbul unei cantităţi de unt 
din stocurile de intervenţie și (b) prin cumpărare directă. Comparaţia 
dintre rezultate arată că preţul obţinut în cadrul cumpărării directe 
a fost cu aproximativ 10 % mai scăzut
33.31 JO L 134, 30.4.2004, p. 114.
32 De exemplu, Regulamentul 
(CEE) nr. 2131/93 al Comisiei 
din 28 iulie 1993 de stabilire a 
procedurii și a condiţiilor pentru 
vânzarea cerealelor păstrate de către organismele de intervenţie 
(JO L 191, 31.7.1993, p. 76).
33 Rata pentru tranzacţiile de 
schimb avea nivelul de 85 %, iar rata pentru cumpărarea directă 
este estimată la 94 %.
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate29
 66.  Comisia dispune de informaţii detaliate privind preţurile de piaţă ale produ-
selor în contextul mecanismului de intervenţie34. Însă în contextul pro-
gramului de ajutor alimentar pentru persoanele defavorizate, normele aplicabile
35 nu prevăd informarea serviciilor competente ale Comisiei 
în legătură cu preţurile și condiţiile obţinute în cadrul procedurilor de 
atribuire derulate în statele membre. În consecinţă, Comisia nu dispune 
de asigurarea că au fost obţinute cele mai avantajoase condiţii.
MECANISMELE  APLICATE  DE STATELE  MEMBRE  ÎN LEGĂTURĂ  CU PROCEDURILE  
DE ATRIBUIRE  PREZINTĂ  VARIAŢII  SEMNIFICATIVE
 67.  Curtea a constatat că pentru procedurile de atribuire se aplică mai curând 
mecanisme naţionale decât comunitare, rezultatul fiind că aceste meca-
nisme diferă considerabil de la un stat membru la altul și chiar în interiorul 
unuia și aceluiași stat membru, atunci când nu există doar un singur servi-
ciu responsabil de organizarea procedurilor de atribuire (Italia, Franţa). În 
anumite cazuri, prevederile UE nu sunt respectate. Diferenţele menţionate 
privesc puncte importante ale procedurilor de atribuire, precum publici-
tatea asigurată pentru invitaţiile de participare, termenul-limită pentru depunerea ofertelor, garanţia depusă pentru participarea candidaţilor, 
numărul minim de participanţi și metodele și criteriile de evaluare utilizate 
pentru atribuirea contractului (a se vedea caseta 13 ).34 Comisia urmărește și analizează 
preţurile de piaţă pentru mai 
multe produse în contextul adoptării invitaţiei de participare 
la proceduri de atribuire pentru 
vânzarea de produse agricole 
deţinute de organismele de 
intervenţie și al fixării preţurilor 
minime de vânzare urmând să 
fie adoptate de comitetul de gestiune relevant. Preţurile de 
piaţă se publică, de asemenea, cu 
regularitate, de către Eurostat.
35 Obligaţia statelor membre de 
a transmite Comisiei modelele 
invitaţiilor de participare la 
proceduri de atribuire [articolul 4 
alineatul (4) din Regulamentul 
(CEE) nr. 3149/92] a fost 
desfiinţată prin Regulamentul 
(CE) nr. 1127/2007 al Comisiei (JO L 255, 29.9.2007, p. 18).
DIFERENŢELE DINTRE STATELE MEMBRE AUDITATE, LA NIVELUL MECANISMELOR
ȘI AL CONDIŢIILOR LEGATE DE PROCEDURILE DE ATRIBUIRECASETA 13
36 Franţa: agenţia de plată 1 — ONIEP ( Office National Interprofessionnel de l’Élevage et de ses Productions ); 
agenţia de plată 2 — ONIGC ( Office National Interprofessionnel des Grandes Cultures ).
37 Italia: agenţia de plată 1 — AGEA ( Agencia per le Erogazioni in Agricoltura ); 
agenţia de plată 2: Ente Nazionale Risi .Spania Franţa36Italia37Polonia
Publicare în publicaţia ofi  cială NU DAAP1: DA
AP2: NUNU
Termenul de depunere (zile) 15AP1: 22
AP2: 45AP1: 8-19
AP2: 1020
Garanţia pentru participare 2 %AP1: 5 %
AP2: 5 euro/tonăAP1: 10 %
AP2: 15 euro/tonă50 000 PLN
(14 200 de euro)
Număr minim de participanţi NU NU DA (2) NU
Număr de ofertanţi 1-5AP1: 6-7
AP2: 3-42-4 1-9
Evaluarea preţurilor 
în raport cu piaţaNUAP1: NU
AP2: DAÎn invitaţia de 
participare sunt 
specifi  cate preţuri/
cantităţi acceptabileNU
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate30
 68.  Auditorii au constatat deficienţe la nivelul procedurilor de atribuire 
examinate, precum publicitatea redusă asigurată pentru invitaţiile de 
participare, numărul scăzut de participanţi (în anumite cazuri, doar unul) sau termenul restrâns acordat între publicare și data-limită a 
depunerii ofertelor. În plus, evaluarea ofertelor și atribuirea contrac-
telor se bazează, în principal, pe compararea datelor aferente oferte-
lor primite, fără o comparare sistematică cu alte surse de informaţie, precum preţurile pieţei.
 69.  Astfel, procesele aplicate nu asigură caracterul deschis al procedurilor de 
atribuire, concurenţa cea mai largă și obţinerea celor mai bune condi-
ţii și preţuri. Analiza procedurilor de atribuire examinate în anumite 
state membre a arătat că pentru o serie de produse contractele au fost atribuite unui număr limitat de societăţi de-a lungul a câţiva ani.
 70.  Exemplele menţionate anterior ilustrează riscul de neobţinere a celor 
mai avantajoase condiţii, în special la aplicarea unor mecanisme de 
troc. În asemenea cazuri, intervin doi factori limitativi:
prin însăși natura lor, mecanismele de troc limitează numărul de (a) 
părţi care ar putea fi interesate să participe; și
evaluarea ofertelor este dificil de realizat, întrucât agenţia de  (b) 
plată nu poate determina cu ușurinţă rezultatele scontate care  ar putea fi considerate acceptabile.
PROPUNERE DE REFORMĂ: O INIŢIATIVĂ RECENTĂ 
A COMISIEI, ÎNSOŢITĂ DE O EVALUARE DE IMPACT A ACESTEIA CU PRIVIRE LA PROGRAM
 71.  Comisia a desfășurat, începând cu luna februarie a anului 2008, o ana-
liză detaliată a programului, în vederea elaborării unei propuneri  
de reformă a acestuia. A fost creat un grup de coordonare interde-
partamental, în cadrul căruia au fost invitate să participe 17 direcţii generale și s-a desfășurat o largă consultare cu statele membre, cu 
organizaţiile caritabile și cu experţi universitari din domeniu, alături 
de o anchetă publică efectuată online.
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate31
 72.  În urma acestor demersuri, Comisia a adoptat în septembrie 2008 o pro-
punere de modificare a regulamentului Consiliului38 și a publicat un 
raport de evaluare de impact referitor la program. Se estimează că acești pași vor duce la instituirea unui nou cadru juridic pentru pro-
gramul aferent anului 2010.
 73.  Principalele elemente ale propunerilor Comisiei sunt:
două surse de aprovizionare: stocuri de intervenţie sau produse (a) 
cumpărate direct de pe piaţă, prioritate având utilizarea unor  
stocuri de intervenţie corespunzătoare;
o gamă mai largă de alimente destinate distribuţiei: produsele dis- (b) 
tribuite nu s-ar mai limita la cele care fac obiectul intervenţiei;
o perspectivă pe termen lung: pentru a avea o eficienţă mai mare, (c) 
planul comunitar de distribuţie de alimente ar urma să fie stabilit 
pentru o perioadă de trei ani;
priorităţi mai clare: statele membre ar urma să solicite ajuto- (d) 
rul pe baza programelor naţionale de distribuţie de alimente,  
enunţându-și obiectivele și priorităţile;
cofinanţarea: introducerea cofinanţării ar susţine dimensiunea de (e) 
coeziune a programului, ar asigura o planificare corespunzătoare și ar consolida sinergiile dintre diverșii actori;
consolidarea monitorizării și a raportării: obligaţiile legate de  (f) 
raportare existente la diferite niveluri ar urma să fie sporite.
 74.  Curtea recunoaște avantajele acestor propuneri ale Comisiei; dacă ar fi 
implementate, o parte dintre ele ar contribui la remedierea anumitor 
deficienţe identificate în cadrul acestui audit, precum nevoia unei  
orientări mai precise a ajutorului UE, includerea programului într-o 
politică socială mai largă, extinderea gamei de produse distribuite și 
nevoia de îmbunătăţire a sistemelor administrative și de gestiune, în 
special a mecanismelor legate de procedurile de atribuire.  Curtea sub-liniază însă că reforma majorităţii pieţelor din cadrul PAC și nivelul în 
scădere al stocurilor de intervenţie din ultimii ani implică necesitatea 
de a reflecta cu privire la caracterul oportun al menţinerii finanţării 
pentru această măsură în cadrul cheltuielilor PAC
39.38 Propunere de regulament al 
Consiliului COM(2008) 563/3. 
39 Normele PAC, în special cele 
privind măsurile de sprijinire a 
pieţei, pun anumite probleme deja 
identificate de către Comisie, de 
exemplu în legătură cu planificarea 
multianuală, care nu este practic 
compatibilă cu finanţarea FEGA, precum și referitor la 
imposibilitatea de a transfera 
credite neutilizate către exerciţiile 
următoare.
Sursă:  Organizaţii caritabile.
Sursă:  Organizaţii caritabile.
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate32
 75.  Din acest punct de vedere, Curtea dorește să atragă 
atenţia, de asemenea, asupra faptului că progra-
mul, așa cum este acesta implementat, nu „conferă” niciun drept al persoanelor defavorizate la ajutorul 
UE. Acest lucru nu este în acord cu sprijinul furnizat 
în mod tradiţional prin PAC pentru membrii comu-
nităţii agricole. În plus, faptul că în cadrul achizi-ţiilor de pe piaţă nu s-ar face nicio distincţie între produsele autohtone și cele de import diluează și  mai mult efectul programului în ceea ce privește  
intervenţia pe piaţă, întrucât o măsură care sprijină 
în mod direct cumpărarea de produse de import nu 
corespunde obiectivelor PAC.
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate33
CONCLUZII ȘI 
RECOMANDĂRI
OBIECTIVELE PROGRAMULUI ÎN CE MĂSURĂ PREZINTĂ 
ÎNCĂ VALIDITATE ȘI ÎN CE MĂSURĂ ESTE ABORDAREA UNA ADECVATĂ?
OBIECTIVUL, PREDOMINANT SOCIAL, PREZINTĂ 
ÎN CONTINUARE VALIDITATE, DEȘI LEGĂTURA CU STOCURILE DE INTERVENŢIE ȘI, ÎN CONSECINŢĂ, CU CHELTUIELILE AGRICOLE, A DEVENIT LIPSITĂ DE CONSISTENŢĂ, …
 76.  Ajutorul alimentar pentru persoanele defavorizate a fost introdus în 
anul 1987, ca răspuns la condiţiile întâmpinate de persoanele defavo-
rizate în cursul unei ierni deosebit de aspre. Deși avea dublul obiectiv 
de a realiza o contribuţie „importantă” în ceea ce privește situaţia  
celor mai defavorizaţi cetăţeni și de a stabiliza pieţele agricole prin 
eliminarea parţială a stocurilor de intervenţie de dimensiuni mari,  obiectivul său primar era considerat acela de a furniza o măsură soci-
ală. Acest lucru a fost recunoscut în evaluarea publicată de Comisie 
în 1998 pe tema măsurii. Măsura a fost considerată adecvată pentru 
a face obiectul implementării în mod „durabil […] până la reducerea 
stocurilor la un nivel normal”.
 77.  Autorităţile bugetare consideră că acest ajutor este în continuare necesar 
ca măsură socială. Se estimează că aproximativ 16 % din populaţia  Uniunii, reprezentând în jur de 80 de milioane de cetăţeni, cores-punde definiţiei utilizate de Comisie pentru identificarea persoanelor defavorizate. Într-o declaraţie a Parlamentului European din 2006 se 
cerea menţinerea și creșterea ajutorului, ca element contributiv la  
eforturile de reducere a sărăciei.
 78.  Propunerea de reformă a Comisiei din septembrie 2008 are în vedere 
ameliorări la nivelul implementării și al bunei gestiuni financiare a 
programului și conţine elemente care, dacă vor fi implementate, vor 
remedia anumite deficienţe identificate în cadrul prezentului raport. Însă reforma menţionată propune continuarea utilizării de fonduri  
agricole pentru o măsură care nu vizează fermierii sau comunitatea agricolă și care deţine o serie de caracteristici — precum multianu-alitatea și caracterul neobligatoriu al sprijinului pentru persoanele 
defavorizate — incompatibile cu finanţarea din cadrul PAC și, în spe-
cial, din cadrul FEGA.
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate34
RECOMANDAREA 1
Comisia ar trebui să analizeze în ce măsură este oportun să se con-
tinue finanţarea unei asemenea măsuri în cadrul politicii agricole 
comune.
… IAR INTEGRAREA ÎN RAPORT CU POLITICILE 
SOCIALE ȘI COORDONAREA CU MĂSURI SIMILARE AR ÎMBUNĂTĂŢI ABORDAREA.
 79.  În general, programul s-a derulat fără o coordonare și o cooperare sufici-
entă cu alţi actori-cheie din domeniul acţiunilor sociale, de la nivelul statelor membre. O astfel de cooperare este necesară pentru a înţe-
lege și a satisface mai bine necesităţile persoanelor defavorizate și 
ale organizaţiilor caritabile care implementează programul.
RECOMANDAREA 2
Comisia ar trebui să încurajeze statele membre să ia măsurile nece-sare pentru a integra programul în cadrul de politici sociale și  
pentru a îmbunătăţi coordonarea și cooperarea cu alţi actori-cheie din domeniul acţiunilor sociale, în vederea intensificării sinergiei 
dintre organismele care dispun de experienţă în gestionarea unor asemenea programe.
SUNT MIJLOACELE PE MĂSURA OBIECTIVELOR VIZATE 
ȘI SUNT ELE IMPLEMENTATE ÎN MOD CORESPUNZĂTOR?
STABILIREA DE PRIORITĂŢI ȘI DEFINIREA PRECISĂ 
A DESTINATARILOR AR SPORI IMPACTUL PROGRAMULUI, …
 80.  Măsura a fost introdusă în principal pentru a ameliora situaţia dificilă 
a celor mai defavorizate persoane; scopul său nu a fost acela de a  
elimina integral sărăcia alimentară. Impactul programului este limi-tat, la nivel de ansamblu, deoarece acesta le oferă beneficiarilor săi 
echivalentul unei mese lunare.
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate35
 81.  Nu există priorităţi stabilite în cadrul categoriei persoanelor defavorizate, 
în vederea unei orientări precise a ajutorului. Mai mult, organizaţiile 
caritabile însărcinate cu gestionarea programului la nivel operaţional, care au un personal format în principal din voluntari, se adresează 
unui grup-ţintă insuficient de stabil pentru a putea fi trase pe deplin 
la răspundere pentru ajutorul primit.
RECOMANDAREA 3
Pentru a spori impactul măsurii, Comisia ar trebui să definească  priorităţi fezabile în vederea selectării destinatarilor și a interme-
diarilor ajutorului, acordând atenţia cuvenită particularităţilor sis-
temelor de distribuţie care implică organizaţii bazate pe voluntari și grupuri-ţintă volatile, sisteme pentru care mecanismele adminis-trative și de control general acceptate sunt dificil de aplicat.
… GAMA PRODUSELOR DISTRIBUITE ESTE LIMITATĂ 
DE CORELAŢIA PROGRAMULUI CU PRODUSELE ELIGIBILE 
PENTRU MĂSURI DE DEPOZITARE PUBLICĂ, …
 82.  Dispoziţiile juridice permit achiziţia de produse alimentare de pe piaţa 
comunitară în cazul în care temporar nu există stocuri de intervenţie disponibile pentru distribuţia gratuită către persoanele defavorizate. Alimentele cumpărate de pe piaţă trebuie însă să aparţină aceluiași grup de produse ca și cel din cadrul stocurilor de intervenţie, ceea ce limitează gama de produse disponibile pentru distribuţie.
RECOMANDAREA 4
Reglementările prin care se impune limitarea gamei de produse  alimentare destinate distribuţiei la categoria produselor eligibile pentru depozitarea de intervenţie ar trebui să fie reanalizate, pen-tru a se spori diversitatea, complementaritatea și valoarea nutriţi-onală a alimentelor furnizate.
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate36
… IAR LA NIVELUL DISTRIBUŢIEI EXISTĂ VARIAŢII 
SEMNIFICATIVE
 83.  În cadrul lanţului de distribuţie care conectează autorităţile de gestiune, 
organizaţiile caritabile și persoanele defavorizate se aplică o mare diversitate de sisteme. Nu există standarde sau orientări comune la nivelul UE sau la nivel naţional în ceea ce privește cantitatea și gama 
de produse care trebuie distribuite pe persoană. Acest lucru sporește 
riscul unui impact scăzut, ceea ce poate duce la aplicarea unui tra-tament inegal la nivelul destinatarilor ajutorului.
RECOMANDAREA 5
Pentru a spori impactul ajutorului și pentru a asigura o mai mare echitate în ceea ce privește tratamentul destinatarilor, Comisia ar 
trebui să analizeze posibilitatea introducerii unui nivel de standar-
dizare care să corespundă caracteristicilor organizaţiilor caritabile 
și ale grupului-ţintă.
SUNT PROCEDURILE APLICATE AȘA CUM S-A PREVĂZUT?
ESTE NECESARĂ ÎMBUNĂTĂŢIREA PROCEDURILOR 
DE GESTIUNE ȘI DE MONITORIZARE, …
 84.  Obiectivele globale ale programului nu au fost transpuse în ţinte sau 
subobiective precise, măsurabile și realizabile, nici de către Comi-
sie și nici de către statele membre. Întrucât într-o serie de cazuri  
rapoartele de implementare ale statelor membre au fost incomplete 
sau au conţinut date inconsecvente, informaţiile de gestiune aflate la dispoziţia Comisiei referitor la progresul înregistrat în realizarea obiectivelor globale ale programului nu sunt suficient de fiabile.
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate37
RECOMANDAREA 6
Comisia ar trebui să încurajeze statele membre în direcţia elaborării de 
obiective precise, măsurabile, realizabile, relevante și determinate în timp 
pentru implementarea programului și, de asemenea, în direcţia definirii 
de indicatori de performanţă pentru monitorizarea îndeplinirii obiecti-velor. În plus, Comisia ar trebui să reanalizeze sistemul de raportare al programului, pentru a asigura disponibilitatea unor informaţii exacte și 
furnizate la timp cu privire la grupul-ţintă și la implementare.
… IAR ÎN CAZUL PROCEDURILOR DE ATRIBUIRE A 
CONTRACTELOR DE ACHIZIŢIE PUBLICĂ, ESTE NECESAR SĂ SE EFECTUEZE UN DEMERS DE ÎMBUNĂTĂŢIRE ȘI DE ARMONIZARE
 85.  Sunt aplicate proceduri de atribuire foarte diferite de la un stat membru 
la altul, proceduri care nu garantează accesul egal al tuturor opera-
torilor din UE și nici obţinerea celei mai largi concurenţe sau a celor 
mai bune condiţii și preţuri. În plus, mecanismele de troc în cadrul cărora se utilizează stocuri de intervenţie sunt inadecvate și nu sunt 
întotdeauna eficace din punctul de vedere al costurilor.
RECOMANDAREA 7
Pentru a mări gradul de deschidere a concurenţei și pentru a asi-gura obţinerea celor mai bune preţuri de pe piaţă, Comisia ar trebui 
să procedeze la o definire mai bună a temeiului juridic și a normelor de aplicare referitoare la achiziţia produselor alimentare pentru persoanele defavorizate. În plus, mecanismele de troc ar trebui  sistate. Ar trebui să se analizeze posibilitatea de a vinde stocuri de intervenţie în cadrul pieţei și de a utiliza veniturile rezultate ca venituri alocate pentru achiziţia produselor finite necesare.
  Prezentul raport a fost adoptat de Curtea de Conturi la Luxemburg, în 
ședinţa sa din 14 mai 2009.
Pentru Curtea de Conturi
Pentru  Curtea  de Conturi
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Președinte
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate38
POPULAŢIA EXPUSĂ RISCULUI SĂRĂCIEI1ANEXA I
Stat membru (SM)Populaţia 
totală 
(milioane)Populaţia 
expusă riscului 
sărăciei Populaţia 
expusă riscului 
sărăciei 
(milioane)SM participant 
Populaţia 
expusă riscului 
sărăciei 
(milioane)Procentaj din 
buget
Belgia 10,511 15 % 1,577 1,577 3,00 %
Bulgaria 7,719 15 % 1,158 1,158 2,20 %Republica Cehă 10,251 10 % 1,025 1,025 1,95 %Danemarca 5,427 12 % 0,651Germania 82,438 13 % 10,717Estonia 1,345 18 % 0,242 0,242 0,46 %Irlanda 4,209 20 % 0,842 0,842 1,60 %Grecia 11,125 20 % 2,225 2,225 4,23 %Spania 43,758 20 % 8,752 8,752 16,63 %
Franţa 62,886 13 % 8,175 8,175 15,53 %
Italia 58,752 19 % 11,163 11,163 21,21 %Cipru 0,766 16 % 0,123Letonia 2,295 19 % 0,436 0,436 0,83 %Lituania 3,403 21 % 0,715 0,715 1,36 %Luxemburg 0,460 13 % 0,060 0,060 0,11 %Ungaria 10,077 13 % 1,310 1,310 2,49 %Malta 0,404 15 % 0,061 0,061 0,12 %Ţările de Jos 16,334 11 % 1,797Austria 8,266 12 % 0,992Polonia 38,157 21 % 8,013 8,013 15,23 %Portugalia 10,570 20 % 2,114 2,114 4,02 %România 21,610 18 % 3,890 3,890 7,39 %
Slovenia 2,003 12 % 0,240 0,240 0,46 %
Slovacia 5,389 13 % 0,701Finlanda 5,256 12 % 0,631 0,631 1,20 %Suedia 9,048 9 % 0,814Regatul Unit 60,393 18 % 10,871
TOTAL 492,852 16 % 79,292 52,627 100,00 %
1 Definiţie Eurostat: Rata riscului de sărăcie (prag: 60 % din mediana venitului pe persoană echivalentă calculat 
cu includerea ajutoarelor sociale).
Sursa : Eurostat, iulie 2006.
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate39
CREDITELE BUGETARE ȘI REPARTIZAREA ÎNTRE STATELE MEMBREANEXA II
Postul bugetar 05 02 04 012005
(euro)2006
(euro)Creștere
2005/2006 2007
(euro)Creștere
2006/20072008
(euro)Creștere
2007/2008
Credite bugetare 216 000 000 264 000 000 22,2 % 274 000 000 3,8 % 307 000 000 12,0 %
Stat membruAlocare 
2005
(euro)Alocare
2006
(euro)Creștere
2005/2006 Alocare
2007
(euro)Creștere
2006/2007Alocare
2008
(euro)Creștere
2007/2008Procentaj 
din aloca-
rea pentru 
2008
Belgia 3 047 791 3 064 940 0,6 % 5 817 428 89,8 % 8 461 691 45,5 % 2,8 %
Bulgaria 7 007 310 2,3 %
Republica Cehă 155 443 0,1 %
Estonia 324 813 192 388 –40,8 % 0,1 %
Irlanda 355 874 217 997 –38,7 % 155 965 –28,5 % 0,1 %Grecia 5 704 637 7 127 822 24,9 % 6 689 132 –6,2 % 13 228 830 97,8 % 4,3 %Spania 42 544 686 53 793 470 26,4 % 50 340 744 –6,4 % 50 419 083 0,2 % 16,5 %Franţa 48 620 337 48 059 949 –1,2 % 49 940 164 3,9 % 50 982 533 2,1 % 16,7 %
Italia 60 294 489 73 538 420 22,0 % 70 764 888 –3,8 % 69 614 288 –1,6 % 22,8 %
Letonia 2 096 236 18 446 –99,1 % 153 910 734,4 % 0,1 %Lituania 2 489 508 3 273 261 31,5 % 4 456 991 36,2 % 1,5 %Luxemburg 68 537 34 959 –49,0 % 80 707 130,9 % 81 091 0,5 % 0,0 %Ungaria 6 764 115 7 896 638 16,7 % 8 169 224 3,5 % 2,7 %Malta 347 642 401 030 15,4 % 384 898 –4,0 % 378 242 –1,7 % 0,1 %Polonia 35 504 167 43 408 602 22,3 % 42 884 522 –1,2 % 49 971 042 16,5 % 16,4 %Portugalia 12 527 718 13 306 532 6,2 % 14 904 058 12,0 % 13 182 946 –11,5 % 4,3 %România 16 649 889 24 258 046 45,7 % 8,0 %Slovenia 1 334 827 1 929 341 44,5 % 1 499 216 –22,3 % 0,5 %Finlanda 2 825 645 3 637 860 28,7 % 2 709 509 –25,5 % 2 741 323 1,2 % 0,9 %TOTAL 211 485 649 259 414 144 22,7 % 274 826 435 5,9 % 305 109 562 11,0 % 100,0 %Populaţia expusă riscului 
sărăciei (milioane)40,61 42,29 47,96 52,63
Credite pe persoană expusă 
riscului (euro/persoană)5,32 6,24 5,73 5,83
Sursa : Regulamentele Comisiei (cu modificările care le-au fost aduse).
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate40
PRODUSELE ALOCATE ȘI DESTINATARII FINALI
PLANUL ANUAL 2005ANEXA III
Produse alocate (tone)
Stat membruDestinatari
(milioane)Cereale Orez Unt Lapte praf Total
(1) (2) (3) (4) (5) (6)
Belgia 0,221 6 000 3 500 318 410 10 228
Grecia n/a 6 972 4 346 2 087 13 405
Spania 0,941 68 721 29 452 9 547 107 720
Franţa 2,509 60 905 31 412 18 143 110 460
Italia 2,300 98 153 22 575 14 446 135 174
Malta n/a 1 383 553 1 936
Polonia 3,594 17 758 26 835 6 772 3 749 55 114
Portugalia 0,485 8 588 14 708 2 594 480 26 370
Finlanda 0,360 15 000 600 15 600
TOTAL 10,410 283 480 133 381 33 677 25 469 476 007
Produse alocate pe destinatar (kg)
Stat membruDestinatari
(milioane)Cereale Orez Unt Lapte praf Total
(1) (2)/(1) (3)/(1) (4)/(1) (5)/(1) (6)/(1)
Belgia 0,221 27,15 15,84 1,44 1,86 46,28
Grecia n/aSpania 0,941 73,03 31,30 10,15 0,00 114,47
Franţa 2,509 24,27 12,52 0,00 7,23 44,03
Italia 2,300 42,68 9,82 6,28 0,00 58,77
Malta n/a
Polonia 3,594 4,94 7,47 1,88 1,04 15,34
Portugalia 0,485 17,71 30,33 5,35 0,99 54,37
Finlanda 0,360 41,67 0,00 0,00 1,67 43,33
TOTAL 10,410 27,23 12,81 3,24 2,45 45,73
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate41
NECESITĂŢILE COMUNICATE DE STATELE MEMBRE ȘI ALOCĂRILE  
REALIZATE DE COMISIE DIN STOCURILE DE INTERVENŢIEANEXA IV
Planul pentru 2006 [cu includerea Regulamentului (CE) de modifi  care nr. 153/2006 al Comisiei]
(în tone)
Stat membru Cereale Orez Unt Zahăr
Necesităţi Alocare Necesităţi Alocare Necesităţi Alocare Necesităţi Alocare
(a) (b) (b)/(a) (a) (b) (b)/(a) (a) (b) (b)/(a) (a) (b) (b)/(a)
Belgia 9 000 12 121 135 % 2 800 2 800 100 % 300 450 150 %
Irlanda 120 120 100 %
Grecia 35 000 0 % 5 000 7 500 150 % 3 250 0 %Spania 70 000 73 726 105 % 25 000 28 000 112 % 15 000 13 560 90 % 2 000Franţa 68 959 75 851 110 % 55 129 55 000 100 % 10 564Italia 100 000 115 253 115 % 15 000 20 000 133 % 16 000 6 833 43 % 3 500Letonia 35 000 19 706 56 %Lituania 16 000 16 000 100 % 5 000 5 000 100 %Ungaria 100 000 63 587 64 %Malta 2 500 1 877 75 % 1 000 600 60 %Polonia 80 000 85 608 107 % 30 000 20 000 67 % 7 600 7 230 95 % 4 847Portugalia 20 000 17 287 86 % 17 600 14 000 80 % 5 000 2 743 55 % 1 700Slovenia 1 350 1 262 93 % 540 600 111 % 135 0 % 270 300 111 %Finland 18 500 18 500 100 % 500
TOTAL 556 309 500 778 90 % 157 069 153 500 98 % 47 405 41 500 88 % 270 12 847 4 758 %
Alte produse solicitate și nealocate:
Ulei de măsline (Portugalia, 4 000 de tone).Carne de vită (Italia, 5 000 de tone; Malta, 60 de tone; Portugalia, 1 500 de tone; Slovenia, 270 de tone; și Finlanda, 1 000 d e tone).
Lapte praf degresat (Belgia, 400 de tone; Franţa, 18 302 tone; Luxemburg, 18 tone; Malta, 100 de tone; Polonia, 4 750 de tone; Portugalia, 1 500 de tone; Slovenia, 135 de tone; și Finlanda, 500 de tone).
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate42Planul pentru 2007 [cu includerea Regulamentului (CE) de modifi  care nr. 937/2007 al Comisiei]
(în tone)
Stat membru Cereale Orez Unt Zahăr
Necesităţi Alocare Necesităţi Alocare Necesităţi Alocare Necesităţi Alocare
(a) (b) (b)/(a) (a) (b) (b)/(a) (a) (b) (b)/(a) (a) (b) (b)/(a)
Belgia 12 000 12 000 100 % 2 800 0 % 1 115 0 % 2 000 2 000 100 %Republica Cehă 270 0 % 26 0 % 50 0 %Estonia 3 000 3 000 100 % 2 0 % 2 0 %Irlanda 80 80 100 %
Grecia 11 760 30 000 2 755 9 %Spania 100 000 110 000 110 % 17 000 0 % 15 000 12 000 80 % 5 000 6 443 129 %Franţa 66 330 82 641 125 % 51 940 23 641 46 % 11 700 6 500 56 % 3 338 3 338 100 %Italia 100 000 122 465 122 % 15 000 20 000 133 % 25 000 3 570 14 % 6 000 6 847 114 %Letonia 3 280 173 5 %Lituania 12 000 12 000 100 % 5 000 0 % 3 000 2 760 92 %Ungaria 52 000 52 000 100 % 900 900 100 %
Malta 2 500 1 550 62 % 1 000 0 %
Polonia 100 000 120 433 120 % 20 000 0 % 13 000 2 400 18 % 15 000 11 522 77 %Portugalia 22 000 20 000 91 % 17 500 14 000 80 % 5 000 3 160 63 % 2 500 1 435 57 %
România
nu au fost 
defi nite96 712nu au fost 
defi nite11 986
Slovenia 9 000 3 610 40 % 3 000 0 % 1 500 653 44 %
Finlanda 16 500 14 651 89 % 422 500 0 %
TOTAL 498 880 662 995 133 % 163 242 60 396 37 % 70 923 28 132 40 % 39 788 47 884 120 %
Alte produse solicitate și nealocate:
Carne de vită (Italia, 5 000 de tone; Malta, 60 de tone; Portugalia, 1 500 de tone; și Finlanda, 1 000 de tone).Lapte praf degresat (Republica Cehă, 10 tone; Grecia, 3 514 tone; Ungaria, 800 de tone; Malta, 100 de tone; Portugalia, 2 000 d e tone; 
Slovenia, 800 de tone; și Finlanda, 500 de tone).ANEXA IV
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate43Planul pentru 2008 [cu includerea Regulamentului (CE) de modifi  care nr. 182/2008 al Comisiei]
(în tone)
Stat membru Cereale Orez Unt Zahăr
Necesităţi Alocare Necesităţi Alocare Necesităţi Alocare Necesităţi Alocare
(a) (b) (b)/(a) (a) (b) (b)/(a) (a) (b) (b)/(a) (a) (b) (b)/(a)
Belgia 16 000 0 % 2 000 0 % 3 000 4 154 138 %
Bulgaria 20 000 0 % 12 000 0 % 6 500 6 385 98 %
Republica Cehă 360 0 % 24 0 % 67 67 100 %Estonia 1 800 0 %Grecia 25 000 0 %Spania 110 000 0 % 12 000 0 % 13 000 0 % 6 500 6 500 100 %Franţa 97 044 0 % 39 280 0 % 13 966 0 % 4 193 3 718 89 %Italia 120 000 0 % 25 000 0 % 7 000 7 000 100 %Letonia 1 440 0 %Lituania 25 000 0 % 7 000 0 % 5 000 2 889 58 %Ungaria 60 000 0 % 1 800 1 620 90 %Malta 2 500 0 % 500 0 % 1 800 397 22 %Polonia 200 000 0 % 11 000 0 % 18 130 15 552 86 %Portugalia 22 000 0 % 17 500 0 % 5 000 0 % 3 000 1 707 57 %România 200 000 0 % 20 000 15 898 79 %Slovenia 2 000 0 % 800 0 % 900 806 90 %Finlanda 16 000 0 %
TOTAL 919 144 0 0 % 91 080 0 0 % 67 990 0 0 % 77 890 66 693 86 %
Alte produse solicitate și nealocate:
Ulei de măsline (Grecia, 2 285 de tone).Carne de vită (Belgia, 664 de tone și Malta, 60 de tone).Lapte praf degresat (Belgia, 1 603 tone; Republica Cehă, 13 tone; Grecia, 3 435 de tone; Lituania, 700 de tone; Luxemburg, 44 de tone; Ungaria, 1 000 de tone; Malta, 200 de tone; Portugalia, 2 000 de tone; Slovenia, 500 de tone; și Finlanda, 500 de tone).ANEXA IV
REPLY OF THE 
COMMISSION
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate44
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
SINTEZĂ
II. 
De la început, Programul de ajutor pentru  
persoanele cele mai defavorizate a fost inte-
grat în totalitate în Politica agricolă comună (PAC). Cele două obiective ale programului, așa cum reamintește Curtea, erau la momen-
tul respectiv contribuția la siguranța ali-
mentară a celor mai defavorizați cetățeni ai Uniunii și asigurarea unei piețe alternative 
de desfacere pentru stocurile de intervenție. 
Ambele obiective își găsesc justificarea în  
tratat și corespund obiectivelor PAC prevă-
zute la articolul 33. 
De-a lungul anilor, planurile de distribuire 
a produselor alimentare, puse în aplicare în 
cadrul acestei scheme, au contribuit cu suc-
ces la realizarea ambelor obiective. 
III. 
Situația stocurilor publice ale UE diferă  
în funcție de evoluția pieței și de nivelul  
prețurilor. Cu toate că intervenția a fost mult 
modificată, aceasta rămâne operațională  
pentru o întreagă gamă de produse agri-
cole principale, inclusiv cereale, lapte praf 
degresat și unt. Reducerea stocurilor de  intervenție din ultimii ani s-a oprit la nive-
lul anului 2008. Aceste stocuri de intervenție pentru anumite produse, precum cerealele și untul, sunt în prezent în curs de refacere. 
V. 
În ultimii patru ani, din cauza reducerii sto-
curilor de intervenție, planurile anuale de  
punere în aplicare a acestui program s-au  bazat într-o mai mare măsură pe achizițiile de pe piață. Totuși, această tendință din  ultima perioadă a fost recent stopată, iar  
stocurile de intervenție la anumite produse 
sunt din nou în creștere. 
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate45
O mare majoritate a statelor membre sprijină 
această măsură, ca și Parlamentul European, 
care și-a exprimat dorința ca programul să fie în continuare finanțat de la bugetul FEGA
1.
VI.
Eficacitatea operațională a schemei nu tre-buie apreciată în funcție de numărul de mese 
oferite per beneficiar, ci în funcție de măsura 
în care acesta asigură o piață de desfacere stabilă pentru produsele din stocurile de  
intervenție și, în același timp, o sursă sigură 
de produse alimentare pentru organizațiile 
caritabile implicate în asistarea persoane-
lor celor mai defavorizate. În acest context, programul a avut succes, după cum indică  procentajul pe care îl reprezintă acesta din totalitatea ajutoarelor alimentare care sunt 
distribuite (a se vedea caseta 5 din raportul 
Curții). Toate părțile interesate recunosc că 
impactul schemei este unul substanțial.
De asemenea, măsura a avut un puternic  
efect de pârghie, permițând dezvoltarea  
rețelelor organizațiilor caritabile și facilita-
rea coordonării cu autoritățile publice. 
VII. 
Comisia consideră că, în ansamblu, sistemul 
este gestionat satisfăcător, cu toate că ar  mai fi posibile îmbunătățiri. Comisia a pre-zentat o propunere de modificare a progra-
1 Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 
26 martie 2009 (TA/2009/188) referitoare la propunerea de 
regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1290/2005 privind finanțarea politicii agricole 
comune și a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 de 
instituire a unei organizări comune a piețelor agricole 
și privind dispoziții specifice referitoare la anumite 
produse agricole („Regulamentul unic OCP”) în ceea 
ce privește distribuirea produselor alimentare către 
persoanele cele mai defavorizate din Comunitate [COM(2008) 563 — C6-0353/2008 — 2008/0183(CNS)].mului în anul 2008, care avea în vedere mai 
multe sugestii din partea Curții2.
Comisia a modificat deja metodologia de  
calculare a contribuțiilor statelor membre la 
planul anual pe 2009, pentru a ține seama de nivelul relativ de bunăstare (venitul național brut exprimat în standardul puterii de cum-
părare pe cap de locuitor), cu sprijinul una-
nim al statelor membre participante. 
În ceea ce privește procedurile de ofertare, 
din auditurile Comisiei reiese conformitatea 
procedurilor aplicate de statele membre cu 
Directiva privind achizițiile publice în UE
3. 
Evaluarea impactului care a însoțit propune-rea de modificare din 2008
4 conține, cu toate 
acestea, unele sugestii menite să sporească 
publicitatea referitoare la ofertări și, ulte-
rior, participarea, care vor fi puse în aplicare 
imediat după adoptarea propunerii. 
Comisia este pregătită să reexamineze actu-
alele acorduri de tip barter, în contextul  
noilor norme de punere în aplicare, după  
adoptarea noului regulament al Consiliului, 
aflat în prezent în discuție. 
2 Propunere de regulament al Consiliului de modificare a 
Regulamentului (CE) nr. 1290/2005 privind finanțarea politicii 
agricole comune și a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și 
privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse 
agricole („Regulamentul unic OPC”) în ceea ce privește 
distribuirea produselor alimentare către persoanele cele mai 
defavorizate din Comunitate [COM(2008) 563 final].
3 Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și 
a Consiliului din 31 martie 2004 privind coordonarea 
procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice de 
lucrări, de bunuri și de servicii (JO L 134, 30.4.2004, p. 114).
4 Document de lucru al serviciilor Comisiei de însoțire a 
propunerii de regulament al Consiliului de modificare a 
Regulamentului (CE) nr. 1290/2005 privind finanțarea politicii 
agricole comune și a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 de 
instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind 
dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole 
(Regulamentul Unic OPC) în ceea ce privește distribuirea 
produselor alimentare către persoanele cele mai defavorizate din Comunitate — Evaluarea impactului SEC(2008) 2436/2.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate46
INTRODUCERE
5. 
Grupul-țintă al acestei măsuri nu este repre-
zentat de numărul total de persoane „expuse 
riscului sărăciei”. Potrivit articolului 2 ali-neatul (1) din Regulamentul (CE) 3149/92,  categoria de populație „expusă riscului  
sărăciei” constituie indicatorul statistic  
utilizat la calcularea contribuțiilor statelor membre, deoarece este considerată a fi cea 
mai bună estimare disponibilă a numărului 
celor mai defavorizate persoane. Noțiunea 
de populație „expusă riscului sărăciei” se  
bazează pe criteriile aprobate în decembrie 2001 la reuniunea Consiliului European de  
la Laeken. 
Pentru planul anual pe 2009, Comisia a utili-
zat deja noua metodă, combinând indicatori 
relativi (VNB — venitul național brut — pe 
cap de locuitor, exprimat în standarde ale  puterii de cumpărare) și absoluți (populația 
expusă riscului sărăciei). 
Populația avută în vedere în mod efectiv  
de această schemă este definită de către  administrațiile statelor membre în strânsă  
cooperare cu organizațiile caritabile și  corespunde persoanelor și familiilor care  au nevoie de ajutor alimentar. 
7. 
Unul dintre obiectivele acestui program  îl constituie asigurarea unei surse stabile  
și sigure de produse alimentare pentru  
organizațiile caritabile angajate în furni-
zarea de asistență alimentară persoanelor  celor mai defavorizate din Comunitate. În  acest sens, caseta 5 din raportul Curții indică dovezi clare ale impactului semnificativ al  
programului, acesta asigurând între 30 și  
70 % din totalul produselor alimentare dis-
tribuite în UE către cele mai defavorizate  
persoane.În plus, programul are un efect de pârghie 
asupra dezvoltării acțiunilor organisme-
lor private (organizații caritabile) și ale  autorităților publice (la nivel național și  local), după cum se arată în evaluarea impac-
tului care însoțește propunerea din 2008 a 
Comisiei de modificare a acestui program de ajutor alimentar. 
Comisia consideră că un indicator mai  
relevant ar fi suma în euro pentru fiecare  
beneficiar real al ajutorului, calculată pe  baza informațiilor conținute în rapoartele  
naționale privind punerea în aplicare a  
programului.
9. 
Comisia consideră că numărul în creștere  
al statelor membre participante la program constituie o dovadă a valorii adăugate a  
acestuia.
11. 
Asigurarea unei piețe de desfacere pentru  stocurile de intervenție reprezintă un obiec-
tiv major al schemei.
În prezent, majoritatea produselor de  
intervenție sunt schimbate pe alimente și  din ce în ce mai puține sunt prelucrate în  vederea distribuirii către cele mai defavo-rizate persoane. Procedurile de ofertare  nu sunt influențate de faptul că produsele de intervenție sunt prelucrate sau schim-bate, dar acest factor afectează realizarea  controalelor.
Tendința către produse alimentare intens  
prelucrate este rezultatul cererilor ONG-
urilor de a fi aprovizionate cu produse ali-mentare mai adecvate condițiilor de viață  
ale persoanelor defavorizate și în scopul  
distribuirii unei game mai largi de produse, 
asigurând o dietă mai echilibrată. 
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate47
12. 
Situația stocurilor publice se modifică în  
fiecare an, în funcție de condițiile pieței, în 
special în funcție de nivelul prețurilor. Cu  toate că intervenția a făcut obiectul unei  reforme intense în ultimii ani, ea rămâne  
funcțională pentru o gamă întreagă de pro-
duse agricole principale, inclusiv cereale,  lapte praf degresat și unt, iar stocurile pot fi 
refăcute cu rapiditate în situația unor prețuri 
scăzute la producător. În acest sens, este  
foarte probabil ca planul anual pe 2010 să se 
bazeze mai mult pe stocurile de intervenție, în comparație cu cei doi ani anteriori.
17. 
Programul UE tinde să reprezinte o proporție 
foarte importantă din totalul produselor ali-
mentare distribuite de fiecare organizație, 
deși situația diferă foarte mult de la o  organizație caritabilă la alta. În evalua-
rea impactului, care însoțește propunerea  
noului regulament al Consiliului, se poate  
găsi o analiză a importanței schemei și a  
contribuției acesteia la bunăstarea celor mai defavorizați cetățeni.OBSERVAȚII
25. În timp ce, într-adevăr, mecanismele de  
intervenție au făcut recent obiectul unei  
reforme, intervenția rămâne valabilă pentru o întreagă gamă de produse agricole princi-pale, precum cerealele, laptele praf degresat 
și untul. Stocurile de intervenție pot fi refă-
cute în viitor, în situația unor prețuri mici  la producător, determinând o proporție mai 
mare a bunurilor de intervenție în aprovi-
zionarea schemei. În realitate, stocurile de 
intervenție pentru anumite produse se află 
acum, din nou, în creștere.
26. 
Măsura de ajutor alimentar pentru persoa-
nele defavorizate este strâns legată de PAC, 
deoarece contribuie la realizarea obiective-
lor acestei politici în domeniul stabilizării  
pieței. 
Propunerea Comisiei referitoare la un nou  
regulament al Consiliului urmărește să eli-
mine limitarea produselor distribuite doar  
la cele eligibile pentru intervenție. 
27. 
Comisia nu dorește să anticipeze concluzi-ile discuțiilor politice care au loc în prezent ca urmare a prezentării de către Comisie a 
propunerii privind un nou regulament al  
Consiliului.
Comisia dorește să sublinieze că o majoritate 
covârșitoare a statelor membre votează în  
favoarea aprobării planurilor anuale. 
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate48
28. 
De la început, schema a avut o dimensiune 
dublă complementară: stabilizarea pieței și obiectivul social. Raportul cost-eficacitate al 
schemei va fi evaluat în funcție de realizarea 
concomitentă a ambelor obiective. 
Studiul de evaluare din 1998, menționat  
de Curte, a fost elaborat de un consultant  
independent. Verificarea calității acestui  raport de către Comisie include observații  
critice referitoare la metodologia utilizată, 
la rigurozitatea analizei și la credibilitatea 
rezultatelor.
Diversele mențiuni subliniate de Curte pun 
în evidență componenta socială a schemei, 
fără a lua totuși în calcul dimensiunea agri-
colă a acesteia. 
29. 
Cu toate că dimensiunea socială a acestei  scheme este recunoscută ca atare, Comisia 
dorește să sublinieze că Regulamentul (CE) 
nr. 1234/2007 reprezintă un regulament  
cheie al Politicii agricole comune, în temeiul 
articolelor 36 și 37 din Tratatul de instituire a Comunității Europene.
33. 
Din reuniunile periodice ale Comisiei cu  autoritățile și cu organizațiile caritabile ale statelor membre, ca parte a administrării  
schemei, rezultă că, în general, există un  nivel ridicat de satisfacție, de ambele părți, 
față de modul în care se desfășoară consul-
tările la nivel național. 
Comisia acceptă totuși că mai sunt posibile 
îmbunătățiri și a inclus în evaluarea impac-tului care însoțește propunerea sa din 2008 referitoare la un nou regulament al Consiliu-lui, sugestii de consolidare a legăturii dintre această schemă de ajutor alimentar și alte  acțiuni la nivel de stat membru, de exem-
plu prin crearea de programe naționale de 
distribuire a produselor alimentare. Aceste programe vor fi puse în aplicare după adop-
tarea noului regulament al Consiliului. 34. 
Noțiunile de „potențiali beneficiari” și  
„populație-țintă” sunt diferite: în timp ce  prima reprezintă un indicator statistic uti-
lizat exclusiv pentru calcularea repartizări-
lor pe state membre, populația vizată este definită la nivelul geografic corespunzător de către autoritățile de gestionare ale sta-
telor membre, în cooperare cu organizațiile 
caritabile [articolul 1 alineatul (3) din Regu-lamentul (CEE) nr. 3149/92]. 
Pentru alocările de la bugetul pe 2009 pre-
văzute în plan, s-a utilizat o nouă metodo-
logie care combină numărul de persoane  „expuse riscului sărăciei” cu raportul dintre 
VNB și paritatea puterii de cumpărare pentru 
fiecare stat membru. Această metodologie  
demonstrează și faptul că numărul de per-
soane expuse riscului sărăciei nu reprezintă 
numărul de beneficiari potențiali. 
35-36. 
Măsura de ajutor alimentar nu pretinde că  
rezolvă prin ea însăși problema nesiguranței 
alimentare din UE. Aceasta reprezintă  
o contribuție la soluționarea unei pro-bleme care necesită nu doar implicarea  
Comunității, ci și mobilizarea autorităților  statelor membre de la diferite niveluri, pre-cum și a societății civile. 
În acest context, unul dintre obiectivele pro-
gramului este de a asigura o sursă sigură  și stabilă de produse alimentare pentru  
organizațiile care oferă asistență persoane-
lor celor mai defavorizate.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate49
Prin urmare, numărul estimat al meselor fur-
nizate beneficiarilor ajutoarelor nu repre-zintă cel mai bun indicator al impactului  
programului, chiar dacă distribuirea a aproxi-
mativ 156 de milioane de mese pe an trebuie considerată ca fiind foarte importantă.
Valoarea adăugată a acestei măsuri pentru 
îmbunătățirea condițiilor de viață a celor mai defavorizate persoane este mai bine pusă în 
evidență de estimările incluse în caseta 5  
din raportul Curții, conform cărora schema 
UE asigură între 30 și 70 % din totalul pro-
duselor alimentare distribuite în Comunitate către cei mai defavorizați cetățeni, în funcție 
de organizațiile caritabile și de statele mem-
bre. Aceasta reprezintă o „contribuție sem-
nificativă la bunăstarea persoanelor celor  
mai defavorizate”. 
37. 
În prezent, criteriile de selecție și orientare 
sunt stabilite de către administrațiile state-
lor membre, în cooperare cu organizațiile  
caritabile, acestea din urmă fiind obligate  
să respecte aceste criterii pentru a putea lua parte la schemă. 
Consultările publice privind viitorul pro-
gramului, care au avut loc ca parte a eva-luării impactului care însoțește propunerea Comisiei referitoare la un nou regulament, 
au demonstrat un larg consens pentru spriji-nirea ideii de a nu limita populația care tre-
buie ajutată la anumite categorii dintre cele 
mai defavorizate. Comisia consideră că, în  
virtutea principiului subsidiarității, această selecție ar trebui lăsată la latitudinea sta-telor membre. 
Potrivit exemplelor Curții, prezentate în  
caseta 5, schema UE asigură între 30 și 70 % din totalul produselor alimentare distribu-
ite în Comunitate către cei mai defavorizați 
cetățeni, în funcție de organizațiile carita-
bile ale statelor membre. Aceste cifre nu  sunt deloc neglijabile.38-40. 
Una dintre trăsăturile specifice ale acestei  
scheme este rolul esențial jucat de ONG-uri și de organizațiile caritabile, prin lanțurile 
lor de distribuție și prin cunoașterea pro-
blemelor care afectează populația cea mai  defavorizată a Comunității. În virtutea prin-cipiului subsidiarității, este la latitudinea  
autorităților statelor membre să stabilească 
procedurile și criteriile adecvate pentru  desemnarea organizațiilor care participă la 
punerea în aplicare a planurilor anuale.
În același sens, responsabilitatea selectării 
beneficiarilor ajutorului alimentar revine  statelor membre, în virtutea principiului  
subsidiarității.
Propunerea Comisiei referitoare la un nou  
regulament al Consiliului include un sistem 
mai complet de raportare din partea statelor 
membre către Comisie, ale cărui detalii vor trebui stabilite în noile norme corespunză-
toare de punere în aplicare. 
41. 
Diferențele în ceea ce privește frecvența  primirii ajutorului nu reprezintă o dovadă a 
impactului scăzut al schemei. Necesarul de hrană al celor mai defavorizați diferă mult, de la caz la caz și în timp. Pentru a fi efici-entă, schema necesită un grad considerabil de flexibilitate, astfel încât să poată fi adap-
tată la o gamă largă de circumstanțe. 
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate50
44-45. 
De-a lungul timpului, Comisia a adaptat nor-
mele de punere în aplicare a schemei pentru a reduce strictețea criteriilor referitoare la 
produsele care urmează a fi distribuite. Eva-
luarea impactului, care însoțește propunerea Comisiei referitoare la un nou regulament al Consiliului, cuprinde o descriere completă a 
acestor adaptări.
În propunerea Comisiei referitoare la un nou 
regulament al Consiliului, gama produselor 
alimentare care pot fi distribuite nu mai este 
limitată la familiile de produse eligibile pen-
tru intervenție.
47. 
Obiectivul măsurii nu este să asigure un  
nivel identic al ajutorului pentru toți des-
tinatarii acestuia, deoarece nevoile lor sunt 
diferite, la fel ca și costurile produselor  
alimentare, de la un stat membru la altul.  Lipsa uniformității cantităților distribuite  
fiecărei persoane nu creează neapărat riscul 
unui impact scăzut și nici riscul de tratament 
inegal al destinatarilor ajutorului. 
49-50. 
Comisia va depune toate eforturile, în limi-tele date de natura și de caracteristicile  acestei măsuri, pentru a garanta că noile  norme de punere în aplicare instituite după adoptarea noului regulament al Consiliului 
stabilesc obiective și indicatori în conformi-tate cu orientările aplicabile.
În acest scop, în evaluarea impactului, care 
însoțește propunerea Comisiei referitoare  la un nou regulament al Consiliului, au fost propuse câteva obiective măsurabile și indi-catori măsurabili, armonizați.52. 
Potrivit prevederilor articolului 2 din Regu-
lamentul (CEE) nr. 3149/92 privind repartiza-rea resurselor către statele membre, Comisia 
ia în considerare în mod corespunzător  
rapoartele transmise de statele membre în cadrul mecanismului de monitorizare, care se adaugă contactelor periodice cu statele 
membre, în special în cadrul Comitetului de 
gestiune. 
Mai mult decât atât, evaluarea impactului,  
care însoțește propunerea Comisiei referi-
toare la un nou regulament al Consiliului,  
prezintă diverse constatări pe baza studierii rapoartelor naționale cum ar fi, de exemplu, 
numărul de beneficiari ai ajutorului. Aceasta 
demonstrează că aceste rapoarte sunt ana-
lizate și utilizate de către Comisie.
53. 
În aplicarea principiului subsidiarității, este responsabilitatea statelor membre de a sta-
bili sau defini beneficiarii care se înscriu  
cel mai bine în situația populației celei mai 
defavorizate. Prin urmare, Comisia consideră 
că standardele comune sau definiția bene-ficiarilor nu ar aduce nicio îmbunătățire în 
ceea ce privește eficiența programului.
În evaluarea impactului, care însoțește pro-
punerea referitoare la un nou regulament al Consiliului, Comisia și-a exprimat intenția de a întări obligațiile de raportare ale statelor membre. Detaliile vor fi stabilite în noile  norme de punere în aplicare, după adoptarea noului regulament al Consiliului.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate51
56. 
Pentru planul pe anul 2009, Comisia a apli-
cat o nouă metodă de calculare a alocărilor naționale, care ține seama de diferențele  
care există între statele membre din punct 
de vedere al puterii de cumpărare. Detaliile acestei metode de calcul sunt prezentate în anexa la evaluarea impactului care însoțește 
propunerea referitoare la un nou regulament 
al Consiliului.
57. 
Comisia ține seama de subutilizarea semni-
ficativă înregistrată la nivelul statelor mem-
bre. Faptul că nu s-a aplicat nicio ajustare  în perioada care a făcut obiectul analizei  (planurile pe 2006-2008) se datorează gra-dului ridicat de utilizare constatat la statele 
membre participante. 
Comisia subliniază că orice metodă de calcul 
trebuie să se bazeze pe statisticile oficiale care stau la dispoziția statelor membre. 
58. 
Determinarea necesității la nivel național  
este responsabilitatea statelor membre,  
în conformitate cu propriile proceduri  
ale acestora, în special prin consultarea  organizațiilor caritabile implicate. În acest 
sens, Comisia a încurajat permanent statele membre să implice organizațiile caritabile  încă din stadiul incipient al programului. 
Propunerea Comisiei referitoare la un nou  
regulament al Consiliului prevede ca sta-
tele membre să fie cofinanțatoare ale pro-
gramului, ceea ce va încuraja în continuare statele membre să asigure corespondența  necesară dintre cereri și nevoile efective (a se vedea anexa 14 la evaluarea impactului, 
care însoțește propunerea Comisiei). 59. 
Acceptând că nevoile statelor membre nu  
pot fi întotdeauna satisfăcute 100 %, în prin-cipal din lipsă de resurse, Comisia depune  
toate eforturile pentru a îndeplini, pe cât  
posibil, cererile acestora. 
Statele membre informează Comisia cu pri-
vire la produsele pe care doresc să le obțină. 
Aceste cereri inițiale sunt discutate atât în Comitetul de gestiune, cât și în cadrul con-
tactelor bilaterale. În urma acestor discuții, 
cererile inițiale sunt ajustate. De exemplu, 
orezul și untul au fost înlocuite cu alte pro-
duse. Totuși, nu se poate formula concluzia că statelor membre le sunt alocate produse 
pe care nu le doresc. În realitate, statele  
membre au acceptat faptul că este posibil  
să nu le fie satisfăcută cererea inițială și că, 
în schimb, primesc produse pe care nu le-au 
solicitat. Cu toate acestea. statele membre 
au acceptat aceste decizii și s-au declarat  mulțumite de produsele pe care le-au primit 
în final.
63. 
Legislația UE și cea națională privind  achizițiile publice se aplică în cazul procedu-
rilor de ofertare organizate în cadrul acestei scheme, fără a fi necesar ca această legislație să fie explicit menționată în regulamente. 
64. 
A se vedea răspunsul Comisiei de la  punctul 63.
Comisia a efectuat 6 audituri între 2006  
și 2007, fără să constate nicio deficiență  majoră în procedura urmată de statele mem-bre la organizarea procedurilor de ofertare. Mai mult, Comisia a constatat că operato-
rilor stabiliți într-un stat membru diferit  
li se atribuie contracte de furnizare, ceea  
ce demonstrează că are loc o competiție  
între operatorii din diferite state membre.  
În general, modul în care statele membre  organizează procedurile de ofertare respectă 
cerințele stabilite în Directiva 2004/18/CE. 
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate52
65. 
Unul dintre obiectivele programului este  
epuizarea stocurilor de intervenție. Atunci când sunt disponibile, acestea constituie  
sursa prioritară de aprovizionare a progra-
mului. Mai mult, epuizarea stocurilor de  intervenție prin intermediul acestei scheme permite Comunității să elimine costurile  
depozitării care, în caz contrar, ar fi plătite 
din bugetul UE. 
66. 
Procedurile de ofertare sunt organizate de sta-
tele membre sub propria lor autoritate. A se 
vedea răspunsul Comisiei de la punctul 64.
În principal, Comisia respectă evoluția  
prețurilor pieței la produsele agricole nepre-
lucrate, în timp ce procedurile de ofertare se 
referă la produse alimentare gata preparate 
pentru consum. Nu se pot trage niciun fel  
de concluzii operaționale în baza comparării ambelor tipuri de prețuri. 
67. 
A se vedea răspunsul Comisiei de la punctul 64.
Directiva 2004/18/CE, care reglementează  
atribuirea contractelor de achiziție publică de lucrări, de bunuri și de servicii, este în  vigoare în toate statele membre. Chiar și  atunci când dispozițiile referitoare la pro-cedurile de ofertare sunt diferite în cadrul 
unui stat membru, acestea rămân totuși în conformitate cu directiva. 
Capitolul VI al directivei conține dispoziții 
referitoare la modul în care sunt publicate anunțurile de participare. Invitațiile la pro-cedurile de ofertare trebuie publicate în  monitorul oficial național, precum și în Jur-nalul Oficial al UE. În unele state membre  
în care Curtea a efectuat vizite, cererile de oferte sunt făcute publice și pe internet.Dispozițiile privind întârzierile la depune-
rea ofertelor sunt stabilite în articolul 38 al directivei și pot varia în funcție de modul  
de punere în aplicare ales, prevăzut la arti-
colul 36. 
Criteriile de atribuire a contractelor sunt  
cele descrise la articolul 53: respectiv cea  
mai avantajoasă ofertă în termeni de canti-tate ofertată/costuri de transport sau oferta 
cu prețul cel mai scăzut.
68. 
Comisia a observat, la rândul său, numărul uneori redus de participanți care depun  
oferte, dar nu a constatat nicio legătură între 
participarea scăzută și modul în care sunt  
puse în aplicare cerințele directivei. 
Având în vedere diversitatea, atât în ceea ce 
privește cantitatea, cât și calitatea produse-lor care urmează a fi livrate, este imposibilă 
o comparație între prețurile obținute prin  
procedurile de ofertare și prețurile pieței. În 
consecință, nu se pot formula concluzii pe 
această bază cu privire la „calitatea” ofer-telor depuse.
69. 
În urma auditurilor Comisiei s-a constatat,  de asemenea, că au fost atribuite contracte pe mai mulți ani mai multor societăți, dar  
nu există dovezi în ceea ce privește legă-tura dintre participarea scăzută și modul  
în care au fost puse în aplicare cerințele  
directivei.
70. 
Încă de la început, schema a avut ca scop  retragerea stocurilor de intervenție, redu-când cheltuielile UE cu depozitarea. Acest  efect economic suplimentar trebuie, de ase-menea, să fie luat în considerare.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate53
(a) 
Dată fiind legătura principală a acestui pro-
gram cu stocurile de intervenție, schimburile sau acordurile de tip barter au fost până nu 
demult în centrul schemei.
(b) 
Aproape toate statele membre au consti-tuit comitete pentru stabilirea referințelor în privința acordurilor de tip barter, inclu-siv statele membre în care Curtea a efectuat vizite. 
74. 
Deși apreciază evaluarea pozitivă a Curții în ceea ce privește diversele elemente ale pro-
punerii Comisiei referitoare la un nou regu-
lament al Consiliului, Comisia nu dorește  
să anticipeze concluziile discuțiilor politice 
care au loc în prezent în acest sens.
De asemenea, Comisia dorește să sublinieze 
că avizul Parlamentului European
5 nu pune în 
discuție oportunitatea continuării finanțării 
acestei măsuri prin cheltuieli PAC. 
După cum s-a menționat la punctul 25 de mai 
sus, stocurile de intervenție pentru anumite produse sunt în creștere, în condițiile actu-ale ale pieței.
5 Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 
26 martie 2009 (TA/2009/188) referitoare la propunerea de 
regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1290/2005 privind finanțarea politicii agricole 
comune și a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 de 
instituire a unei organizări comune a piețelor agricole 
și privind dispoziții specifice referitoare la anumite 
produse agricole („Regulamentul Unic OPC”) în ceea 
ce privește distribuirea produselor alimentare către 
persoanele cele mai defavorizate din Comunitate [COM(2008)0563 — C6-0353/2008 — 2008/0183(CNS)].75. 
Comisia consideră că participarea statelor  
membre ar trebui să rămână voluntară.
Impunerea unor obligații privind originea  
produsului nu numai că ar crea dificultăți  importante de control, dar ar impune o sarcină administrativă uriașă pentru administrațiile 
statelor membre, fără nicio îmbunătățire a 
eficienței schemei, ci dimpotrivă. 
CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI
76. 
Măsura are două obiective complementare: să stabilizeze piața și să contribuie la bunăs-
tarea celor mai defavorizați cetățeni. 
Raportul de evaluare la care Curtea face  
referire a fost elaborat de consultanți  
independenți, iar concluziile acestui raport ar trebui citite ținând seama de observațiile 
critice ale Comisiei referitoare la calitatea  
studiului, în special în ceea ce privește  
metodologia acestuia, rigurozitatea analizei 
și credibilitatea rezultatelor. 
77. 
Parlamentul European a emis recent un aviz
6 
prin care susține, cu anumite amendamente, propunerea Comisiei referitoare la un nou  regulament al Consiliului, de adaptare a  
măsurii la noile condiții în vigoare. 
Deciziile de continuare a punerii în apli-
care a programului au fost luate pe baza  
avantajelor măsurii atât în ceea ce privește dimensiunea socială, cât și de stabilizare a pieței.
6 A se vedea nota de subsol 5.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate54
78. 
Deși apreciază evaluarea pozitivă a Curții pri-
vind propunerea referitoare la un nou regu-lament al Consiliului, Comisia nu dorește să 
anticipeze dezbaterile în desfășurare la nivel 
de Consiliu în privința finanțării adecvate a acestei măsuri, pe viitor. 
Avizul Parlamentului European, menționat  
anterior, reflectă sprijinul acestei instituții pentru continuarea finanțării măsurii în  
cauză, prin Politica agricolă comună. 
Recomandarea 1
După o amplă analiză a elementelor teh-nice, politice și juridice ale programului (a 
se vedea evaluarea impactului, în sprijinul 
propunerii Comisiei referitoare la un nou  
regulament al Consiliului), Comisia a consta-
tat că PAC reprezintă cadrul adecvat pentru 
continuarea schemei. 
79. 
Comisia consideră că programul este apli-
cat de către statele membre înregistrându-se 
un nivel satisfăcător de coordonare și con-
sultare cu toți actorii relevanți, cu toate că 
progresul în acest domeniu trebuie să fie  urmărit în permanență. 
Recomandarea 2
Timp de mulți ani, programul a exercitat un puternic efect de pârghie asupra dezvoltării 
de inițiative în domeniul alimentar sau al  
măsurilor conexe întreprinse de către orga-
nismele private (organizații caritabile) și de către autoritățile publice (la nivelul statelor membre și la nivel local). 
Acest rol poate fi promovat în continuare.  
Ținând seama în mod corespunzător de prin-
cipiul subsidiarității, evaluarea impactului a 
analizat mai multe opțiuni pentru consoli-
darea legăturii dintre această schemă și alte acțiuni similare, iar unele din acestea au fost 
incluse în propunerea Comisiei referitoare  
la un nou regulament al Consiliului. 80.
Unul dintre obiectivele acestei măsuri îl  
constituie asigurarea pentru organizațiile  caritabile a unei surse stabile și de încre-
dere de produse alimentare destinate asis-
tării persoanelor celor mai defavorizate. În acest sens, impactul programului nu poate fi evaluat doar din punctul de vedere al  
numărului de mese pe care îl asigură, ci și  
al măsurii în care acest program contribuie la aprovizionarea organizațiilor caritabile.  
Acest obiectiv este în mare măsură atins,  
atât timp cât programul asigură între 30 și 
70 % din totalitatea produselor alimentare 
distribuite în Comunitate persoanelor celor mai defavorizate, în funcție de organizațiile caritabile și de statele membre. 
81. 
În virtutea principiului subsidiarității, sta-
tele membre definesc criteriile pentru  
identificarea persoanelor care au acces la  ajutoarele alimentare distribuite în cadrul  
acestei măsuri. 
Recomandarea 3
Comisia a analizat deja acest aspect în  
cadrul evaluării impactului, document care însoțește propunerea referitoare la un nou 
regulament al Consiliului. Comisia a consta-tat că respectarea principiului subsidiarității conduce la o eficiență mai ridicată a schemei 
atunci când stabilirea beneficiarilor rămâne de competența statelor membre. Această  
poziție este susținută de o majoritate  
covârșitoare a părților interesate și coin-
cide cu rezultatele unei consultări publice  pe internet care a primit peste 14 000 de  răspunsuri. 
Propunerea Comisiei referitoare la un nou  
regulament al Consiliului cuprinde obligația 
statelor membre de a întocmi planuri  
naționale de distribuire a ajutoarelor alimen-
tare care să includă informații complete pri-vind beneficiarii ajutoarelor și organizațiile 
caritabile care participă la program. Detaliile 
vor fi stabilite în normele de punere în apli-
care, după adoptarea propunerii Comisiei. 
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate55
82. 
De-a lungul anilor, Comisia a ajustat nor-
mele de punere în aplicare a schemei, pen-tru a găsi criterii mai puțin exigente de  
selectare a produselor care urmează a fi  
distribuite. O descriere completă a acestor ajustări poate fi regăsită în evaluarea impac-tului, document care însoțește propunerea 
Comisiei referitoare la un nou regulament  
al Consiliului.
Recomandarea 4
Propunerea Comisiei referitoare la un nou  regulament al Consiliului
7 include elimina-
rea acestei restricții. 
83. 
Prin însăși natura sa, această schemă nece-
sită adaptarea la situațiile foarte diferite din 
diversele state membre participante. Din  
acest motiv, varietatea sistemelor reprezintă o condiție prealabilă esențială a funcționării 
corespunzătoare a acestei măsuri.
Necesitatea ajutoarelor alimentare diferă  
enorm în funcție de beneficiarii individuali 
ai ajutoarelor, dar și în timp. Diferența în  
ceea ce privește cantitatea de produse ali-mentare distribuite fiecărui beneficiar indi-
vidual de ajutoare alimentare nu poate fi,  așadar, prezentată ca tratament inegal.
Stabilirea unor standarde comune nu ar  
conduce în mod necesar la îmbunătățirea  
impactului măsurii care, așa cum se arată  
în caseta 5 din raportul Curții, este foarte  
important ținând cont de proporția de ali-mente provenind din programul UE, distri-buite de ONG-uri. 
7 Propunere de regulament al Consiliului de modificare 
a Regulamentului (CE) nr. 1290/2005 privind finanțarea 
politicii agricole comune și a Regulamentului (CE) nr. 
1234/2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor 
agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite 
produse agricole („Regulamentul Unic OPC”) în ceea ce 
privește distribuirea produselor alimentare către persoanele 
cele mai defavorizate din Comunitate [COM(2008) 563 final].Recomandarea 5
Introducerea unor standarde la nivel comu-
nitar ar putea afecta flexibilitatea necesară pe care trebuie să și-o mențină programul  
pentru a se putea adapta la diferitele situații 
ale celor mai defavorizate persoane.
Comisia consideră că modul în care este  
condus programul în prezent, implicând un 
important element de subsidiaritate, per-mite un impact semnificativ, precum și tra-
tamentul egal al tuturor beneficiarilor de  
ajutoare alimentare. 
84. 
Tot în baza auditurilor, Comisia susține că  punerea în aplicare de către statele membre 
este per ansamblu satisfăcătoare, deși anu-
mite zone ar putea fi încă îmbunătățite. 
Metoda de alocare a resurselor financiare  
este transparentă și se bazează pe cele mai bune informații statistice disponibile. An  
de an, statele membre participante susțin  
această metodă atunci când votează în  
Comitetul de gestiune, în favoarea planu-
rilor anuale. 
Recomandarea 6
În evaluarea impactului care însoțește  propunerea privind un nou regulament al  
Consiliului, sunt propuse mai multe obiec-
tive măsurabile. Comisia va avea în vedere introducerea unor indicatori de performanță 
corespunzători în cadrul revizuirii normelor 
de punere în aplicare, după adoptarea nou-
lui regulament al Consiliului.
De asemenea, Comisia și-a exprimat intenția 
de a consolida obligațiile de raportare ale  statelor membre, în special prin noile pro-grame naționale de distribuire a alimentelor, în scopul asigurării unei mai bune monitori-zări a schemei și îmbunătățirii planificării și gestiunii acesteia, în timp. 
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate56
85. 
Directiva 2004/18/CE privind coordonarea  procedurilor de atribuire a contractelor  de achiziții publice de lucrări, de bunuri și de servicii, oferă un temei juridic comun,  pe întreg teritoriul UE. În urma auditurilor efectuate de Comisie, s-a constatat că pro-cedurile de ofertare organizate de statele  membre sunt conforme cu această directivă. Diferențele constatate în ceea ce privește  modalitățile din statele membre sunt prevă-zute în directivă. Uneori operatorii participă la procedurile de ofertare organizate în alte state membre. 
Recomandarea 7
Comisia a analizat deja problema procedu-rilor de ofertare în evaluarea impactului,  care însoțește propunerea noului regula-ment al Consiliului, incluzând mai multe  idei pentru sporirea publicității procedurilor de ofertare în UE. Detaliile regulilor pot fi  stabilite în noile norme de punere în apli-care, după adoptarea noului regulament al Consiliului.
Comisia va analiza propunerea Curții referi-
toare la adaptarea acordurilor de tip barter, 
fără însă a afecta posibilitatea de mobilizare 
a stocurilor de intervenție, această practică 
fiind esențială în această schemă.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate57

RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 6/2009 — Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: o evaluare a obi ectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate59
Curtea de Conturi Europeană
Raportul special nr. 6/2009
Ajutorul alimentar furnizat de Uniunea Europeană pentru persoanele defavorizate: 
o evaluare a obiectivelor, a mijloacelor, precum și a metodelor utilizate
Luxemburg: Oficiul pentru Publicaţii al Uniunii Europene, 20092009 — 56 p. — 21 × 29,7 cm
ISBN 978-92-9207-355-8
doi: 10.2865/26897

Cum vă puteți procura publicațiile Uniunii Europene?
Publicații de vânzare:
• prin EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);• de la librăria pe care o frecventați, menționând titlul, editura și/sau numărul ISBN;•  contactând direct unul dintre agenții noștri de vânzări. Puteți obține datele de 
contact ale acestora vizitând http://bookshop.europa.eu sau trimițând un fax la +352 2929-42758.
Publicații gratuite:• prin EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);•  la reprezentanțele sau delegațiile Comisiei Europene. Puteți obține datele 
de contact ale acestora vizitând http://ec.europa.eu sau trimițând un fax la +352 2929-42758.
ÎN ACEST RAPORT SE PREZINTĂ REZULTATELE EVALUĂRII REALIZATE DE 
CURTE CU PRIVIRE LA GESTIONAREA, LA RESURSELE ȘI LA IMPACTUL PROGRAMULUI ALIMENTAR AL UE DESTINAT CELOR MAI DEFAVORIZAŢI 
CETĂŢENI. MĂSURA A FOST INTRODUSĂ ÎN 1987, FĂCÂNDU-SE APEL 
LA PRODUSE AGRICOLE DIN STOCURILE PUBLICE DE INTERVENŢIE; EA ESTE ÎN CONTINUARE APLICATĂ ÎNTR-O SERIE DE STATE MEMBRE.ÎN RAPORT SE DEMONSTREAZĂ CĂ OBIECTIVELE PROGRAMULUI , ÎN SPECIAL CEL REFERITOR LA  „CONTRIBUŢIA [ADUSĂ] BUNĂSTĂRII”  CELOR MAI DEFAVORIZATE PERSOANE, PREZINTĂ ÎN CONTINUARE VALIDITATE ȘI SE FORMULEAZĂ O SERIE DE RECOMANDĂRI AVÂND DREPT SCOP CREȘTEREA IMPACTULUI MĂSURII.
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂQJ-AB-09-007 -RO-C
ISBN 978-92-9207-355-8