1.Introducere

La 2 februarie 2016, Comisia a publicat o Comunicare către Parlamentul European și Consiliu privind Planul de acțiune pentru consolidarea combaterii finanțării terorismului. Planul de acțiune s-a bazat pe normele UE existente în vederea adaptării la noile amenințări și a vizat actualizarea politicilor UE în conformitate cu standardele internaționale. Acesta a abordat numeroase aspecte și soluții în diferite domenii legate de finanțarea terorismului.

În contextul acțiunii Comisiei de a extinde domeniul de aplicare al Regulamentului privind controlul numerarului care intră sau iese din Uniunea Europeană, s-a făcut referire la oportunitatea de a analiza relevanța introducerii unor eventuale limite superioare pentru plățile în numerar. Planul de acțiune a menționat, de asemenea, că „în mai multe state membre sunt în vigoare interdicții pentru plățile în numerar care depășesc un anumit prag”. Cu toate acestea, astfel de interdicții nu au fost luate în considerare la nivelul UE.

În Concluziile sale privind lupta împotriva terorismului, Consiliul Afaceri Economice și Financiare („ECOFIN”) din 12 februarie 2016 a invitat Comisia „să analizeze necesitatea unor restricții adecvate privind plățile în numerar care depășesc anumite praguri”.

Ca urmare a planului de acțiune și a sprijinului oferit de ECOFIN, serviciile Comisiei au inițiat contacte informale cu statele membre pentru a colecta informații despre practicile lor în domeniu, experiența lor națională legată de restricțiile privind plățile în numerar și opiniile acestora cu privire la o potențială inițiativă în acest domeniu.

La Consiliul ECOFIN din 17 iunie 2016, Comisia a raportat cu privire la acest sondaj informal rapid și a anunțat că se va efectua o evaluare detaliată a impactului, inclusiv o analiză a costurilor și beneficiilor unei potențiale acțiuni a UE. Această evaluare ar include, de asemenea, o consultare publică.

Comisia a comandat un studiu de impact unui contractant extern, iar în perioada martie-mai 2017 a fost întreprinsă o consultare publică.

Constatările studiului realizat de contractant au sugerat că restricțiile privind plățile în numerar nu ar împiedica în mod semnificativ finanțarea terorismului, dar au indicat că astfel de restricții ar putea fi utile în combaterea spălării banilor. Studiul a constatat, de asemenea, că existența unor restricții divergente la nivel național are un impact negativ considerabil asupra pieței interne prin denaturarea concurenței și prin crearea unor condiții de concurență inechitabile între unele întreprinderi.

Scopul prezentului raport este de a prezenta constatările studiului și ale consultării publice. Raportul ar trebui citit împreună cu studiul, care conține informații mai detaliate.

2.Context

2.1.Caracteristicile numerarului

În sensul prezentului raport, „numerar” înseamnă bancnote și monede emise de băncile centrale.

Studiul oferă informații detaliate privind utilizarea numerarului în diferite țări. Studiul ocazional al Băncii Centrale Europene The use of cash by households in the euro area [Utilizarea numerarului de către gospodăriile din zona euro] oferă, de asemenea, informații valoroase privind utilizarea numerarului la punctul de vânzare, pe baza unui sondaj efectuat în 2016. Conform acestui raport al Băncii Centrale Europene, numerarul rămâne cel mai comun mijloc de plată în zona euro și reprezintă în continuare un mijloc semnificativ de tezaurizare.

La evaluarea unei posibile limite privind plățile în numerar, Comisia s-a concentrat asupra plăților cu valoare ridicată, care reprezintă doar o mică parte din toate tranzacțiile în numerar. Nu a fost vizată utilizarea numerarului în general.

2.2.Cadrul juridic

2.2.1.La nivelul UE

În prezent, la nivelul UE nu există legislație care să limiteze plățile în numerar. Cu toate acestea, două instrumente juridice impun obligații privind utilizarea numerarului.

Regulamentul privind controlul numerarului prevede un sistem de controale aplicabil persoanelor fizice care intră sau ies din Uniune transportând valută sau instrumente negociabile la purtător în valoare de 10 000 EUR sau mai mult. La 21 decembrie 2016, Comisia a emis o nouă propunere legislativă menită să consolideze în continuare aceste controale. Propunerea este negociată în prezent de colegiuitori.

A patra directivă privind combaterea spălării banilor impune obligații de precauție pentru persoanele care comercializează bunuri, în măsura în care acestea efectuează sau încasează plăți în numerar cu o valoare de cel puțin 10 000 EUR, indiferent dacă tranzacția se efectuează printr-o singură operațiune sau prin mai multe operațiuni care par a avea o legătură între ele.