RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU Al patrulea raport privind monitorizarea ulterioară liberalizării vizelor pentru țările din Balcanii de Vest, în conformitate cu declarația Comisiei din 8 noiembrie 2010 /* COM/2013/0836 final */





RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU Al patrulea raport privind monitorizarea ulterioară liberalizării vizelor pentru țările din Balcanii de Vest, în conformitate cu declarația Comisiei din 8 noiembrie 2010 (Text cu relevanță pentru SEE ) 1. Introducere Începând din 19 decembrie 2009, cetățenii fostei Republici Iugoslave a Macedoniei, ai Muntenegrului și ai Serbiei au putut să călătorească fără vize în statele membre ale Uniunii Europene, cu ajutorul pașapoartelor biometrice, în conformitate cu Regulamentul nr. 539/2001[1]. Cu începere de la 15 decembrie 2010, cetățenii Albaniei, precum și ai Bosniei și Herțegovinei au beneficiat de același regim de călătorii fără viză. Decizia de ridicare a obligației de a deține viză s-a întemeiat pe evaluarea temeinică a progreselor înregistrate de aceste țări în ceea ce privește îndeplinirea cerințelor prevăzute în foile de parcurs privind liberalizarea regimurilor de vize în domenii precum securitatea documentelor, gestionarea frontierelor și a migrației, azilul, lupta împotriva criminalității organizate și a corupției și drepturile fundamentale legate de libera circulație. Posibilitatea de a călători fără viză rămâne una dintre realizările esențiale obținute ca urmare a eforturilor de integrare depuse de aceste țări europene până în prezent. Într-o declarație prezentată Consiliului Justiție și Afaceri Interne la 8 noiembrie 2010, Comisia a evidențiat faptul că integritatea regimului de călătorii fără viză depinde de punerea în aplicare în continuare, de către fiecare țară din Balcanii de Vest, a măsurilor prevăzute în foaia sa de parcurs privind vizele. Comisia a instituit un mecanism de monitorizare ulterioară liberalizării vizelor, care acoperă toate domeniile de politică prevăzute în foile de parcurs privind vizele, pentru a evalua sustenabilitatea reformelor care vizează sprijinirea integrității unui regim de călătorii fără viză. Acesta este cel de al patrulea raport de monitorizare ulterioară liberalizării vizelor care se publică după declarația din 2010 a Comisiei[2]. Raportul trece în revistă evoluția mecanismului de monitorizare ulterioară liberalizării vizelor, prezintă evaluarea de către Comisie a măsurilor puse în aplicare de țările din Balcanii de Vest pe baza foilor lor de parcurs, analizează modul de funcționare a regimului de călătorii fără viză și formulează recomandări privind o serie de reforme de natură să prevină recurența problemelor care au afectat regimul de călătorii fără viză începând din 2010. 2. Mecanismul consolidat de monitorizare ulterioară liberalizării vizelor Comisia a prezentat cel de al treilea raport cu privire la mecanismul de monitorizare ulterioară liberalizării vizelor la 28 august 2012[3]. În raport se analizează progresele înregistrate de fiecare țară care beneficiază de exceptarea de la obligația de viză în procesul de punere în aplicare a reformelor prevăzute în foaia sa de parcurs privind liberalizarea vizelor, se examinează funcționarea regimului de călătorii fără viză și se evaluează eforturile depuse de aceste țări pentru a rezolva problema recurgerii abuzive la procedura de azil în statele membre ale UE. Dialogul dintre Comisie și țările din Balcanii de Vest cu privire la regimul de călătorii fără viză are loc prin intermediul procesului de stabilizare și de asociere. Funcționarii Comisiei au vizitat Muntenegru în ianuarie 2013, Serbia în mai 2013 și Bosnia și Herțegovina în iunie 2013. Cu ajutorul experților din statele membre, aceștia au avut posibilitatea de a controla calitatea reformelor puse în aplicare de statele care beneficiază de exceptarea de la obligația de viză. Al 10-lea Forum ministerial UE-Balcanii de Vest pe probleme de justiție și afaceri interne a avut loc la Tirana la 5 noiembrie 2012, în mijlocul unui aflux sezonier fără precedent către UE de solicitanți de azil provenind din Balcanii de Vest. Țările din Balcanii de Vest au adoptat o declarație comună cu privire la călătoriile fără viză, care a confirmat angajamentul lor ferm de a pune în aplicare reformele necesare pentru menținerea integrității regimului de călătorii fără viză. La 12 noiembrie 2012, Comisia a convocat o reuniune la nivel de înalți funcționari pentru a pune în practică aceste angajamente. Participanții au decis să consolideze mecanismul de raportare cu privire la fluxurile de migrație, pe baza alertelor lunare ale FRONTEX și a datelor oferite de Europol și de Biroul European de Sprijin pentru Azil (EASO). În decembrie 2012, fiecare țară din Balcanii de Vest care beneficiază de exceptarea de la obligația de viză a început să transmită Comisiei statistici lunare cu privire la fluxurile de migrație către UE. Comisia a luat act de această schemă de raportare în cadrul unei reuniuni la nivel de înalți funcționari care a avut loc la Bruxelles, la 22 februarie 2013. Ca răspuns la o serie de creșteri bruște ale cererilor de azil provenite din anumite țări, în 2012 și 2013, statele membre ale UE și statele asociate spațiului Schengen vizate au luat imediat măsuri, împreună cu instituțiile relevante din Balcanii de Vest. La începutul anului 2013, creșterea în Regatul Unit a cererilor de azil provenind din Albania a determinat autoritățile britanice să trimită la Tirana un ofițer de legătură în materie de imigrare. În august 2012, autoritățile germane din domeniul azilului au răspuns la cea mai recentă creștere a cererilor de azil provenind din Serbia și din fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, prin reînființarea unei unități de sprijin pentru Balcanii de Vest, care a redus timpii de prelucrare a cererilor pentru deciziile adoptate în primă instanță. În iulie 2012, autoritatea federală elvețiană în domeniul migrației a introdus o procedură accelerată pentru toți solicitanții din statele europene care beneficiază de exceptarea de la obligația de viză. În urma unei creșteri bruște a cererilor adresate Suediei de către solicitanți albanezi, în aprilie și mai 2012, autoritățile suedeze au trimis ofițeri de legătură în Serbia și Muntenegru și i-au convins pe omologii albanezi să consolideze controalele la toate punctele albaneze de trecere a frontierei (PTF). Poliția albaneză de frontieră a intensificat monitorizarea zborurilor având ca destinație Suedia cu decolare din Grecia, Kosovo* și fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, având în vedere că majoritatea pasagerilor albanezi plecau din aceste țări. Asistată de Rețeaua sa de analiză a riscurilor în Balcanii de Vest, FRONTEX a emis până în prezent 34 de rapoarte de alertă. Analiza anuală din 2013 a riscurilor în Balcanii de Vest, prezentată participanților din regiunea Balcanilor de Vest la o conferință care a avut loc la Skopje în mai 2013, sintetizează cele mai recente tendințe în ceea ce privește controalele la frontiera externă a UE și migrația ilegală din regiune. Aceste rapoarte și analiza anuală a riscurilor furnizează evaluări sofisticate ale tendințelor migrației în regiune, precum și măsurile operaționale de prevenire a recurgerii abuzive la azil, adoptate de statele membre ale UE și de acele state care beneficiază de exceptarea de la obligația de viză. Comisia se bazează pe alertele lunare ale FRONTEX pentru a transmite informări Consiliului și, dacă este cazul, pentru a organiza reuniuni la nivel de înalți funcționari. 3. Evaluarea modului în care țările din balcanii de vest continuă să pună în aplicare măsurile de îndeplinire a obligațiilor prevăzute în foaia de parcurs privind vizele Această evaluare are la bază următoarele surse: rapoartele lunare de alertă și analiza anuală a riscurilor în Balcanii de Vest emise de FRONTEX; statisticile lunare privind tendințele în materie de migrație prezentate de către țările din Balcanii de Vest; dările de seamă prezentate de către țările care beneficiază de exceptarea de la obligația de viză în care sunt analizate cauzele fenomenului de recurgere abuzivă la azil; informațiile suplimentare transmise de către EASO și de către alte agenții ale UE; rezultatul reuniunilor subcomitetelor relevante și al reuniunilor de dialog la nivel înalt organizate împreună cu fiecare țară în cadrul procesului de stabilizare și de asociere; precum și rezultatul misiunilor de evaluare specifice întreprinse de către funcționarii Comisiei. Evaluarea urmărește structura pe secțiuni a foii de parcurs a fiecărei țări privind liberalizarea vizelor. 3.1. Albania Pașapoartele biometrice și cărțile de identitate se produc și se eliberează în continuare. Din momentul introducerii pașapoartelor biometrice, în mai 2009, și până în prezent, autoritățile albaneze au emis 2 590 000 de pașapoarte biometrice. Albania și-a modificat legislația în sensul înăspririi condițiilor în care cetățenii pot solicita modificarea numelui, astfel încât să poată evita controalele la frontieră. Legea privind registrul de stare civilă a fost modificată în scopul de a se limita și a se controla efectuarea de modificări în registrul de stare civilă. În temeiul unui nou decret emis de ministrul afacerilor interne, înainte de a putea formula o cerere de schimbare a numelui cetățenii trebuie să obțină un certificat de la poliția de frontieră care să ateste faptul că nu fac obiectul unei interdicții de intrare în spațiul Schengen. În perioada iunie 2012-martie 2013, aproximativ 34 % din cele 6 763 de persoane care au solicitat schimbarea numelui au fost respinse din aceste motive. Utilizarea unor documente falsificate și, în special, utilizarea de ștampile false la frontierele externe ale UE și de pașapoarte false de către resortisanții albanezi reprezintă în continuare o problemă majoră. Albania a înregistrat progrese în domeniul gestionării frontierelor. Aceasta și-a intensificat cooperarea operațională cu Grecia, Italia și Kosovo, a pus în aplicare acordul de instituire a unui centru comun de cooperare polițienească cu fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei și a organizat operațiuni de patrulare în comun cu Kosovo, fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei și Muntenegru. De asemenea, Albania a conectat sistemul informatic al poliției de frontieră proprii la baza de date a registrului de stare civilă în PTF, instituind astfel un al doilea nivel de control împotriva modificării frauduloase a numelui. Este necesară consolidarea capacităților de analiză a riscurilor și de evaluare a amenințărilor. Cadrul instituțional și juridic în domeniul azilului este operațional. Cu toate acestea, foarte puțini solicitanți de azil au beneficiat de protecție internațională în Albania. Trebuie intensificate eforturile în acest domeniu. Deocamdată nu se eliberează documente de identitate refugiaților și persoanelor care beneficiază de protecție subsidiară. Regimul vizelor în Albania nu este încă pe deplin conform cu standardele UE. Albania a înregistrat unele progrese în domeniul migrației. Acordul de readmisie UE-Albania se aplică în continuare. Numărul resortisanților albanezi care se întorc în mod voluntar a crescut în 2012 comparativ cu 2011. Cu toate acestea, ar trebui consolidată capacitatea instituțională de punere în aplicare a strategiei și a planului de acțiune pentru persoanele returnate. Pot fi menționate unele progrese și în domeniul cooperării polițienești și al luptei împotriva criminalității organizate. Poliția națională albaneză își revizuiește în prezent procedurile cu scopul de a îmbunătăți capacitățile de raportare ale ofițerilor din teren și investigațiile proactive. Principalele instituții trebuie să intensifice urgent activitățile de coordonare și să își maximizeze capacitatea de investigare a criminalității grave și a criminalității organizate. Albania este pe punctul de a încheia un acord operațional cu Europol. S-au înregistrat progrese în domeniul luptei împotriva drogurilor. În primul trimestru al anului 2013, numărul infracțiunilor legate de traficul de droguri a crescut cu aproximativ 40 %, iar numărul persoanelor reținute în baza unor acuzații legate de droguri a crescut cu 11,5 %. Numărul capturilor de marijuana și cocaină este în creștere, dar numărul capturilor de heroină este în scădere. Albania a înregistrat unele progrese în ceea ce privește combaterea traficului de persoane, chiar dacă traficul intern de persoane rămâne un motiv de îngrijorare. Există proceduri standard de operare pentru identificarea victimelor și a potențialelor victime și pentru orientarea acestora către structurile adecvate, însă trebuie consolidate atât capacitatea autorităților de aplicare a legii, cât și cooperarea internațională. În noiembrie 2012 a fost înființat un grup de lucru comun pentru discutarea cazurilor concrete de trafic de persoane, cu participarea Ministerului Afacerilor Interne, a Ministerului Public și a Ministerului Justiției. Este necesară monitorizarea rezultatelor acestei inițiative. S-au înregistrat unele progrese în domeniul spălării banilor. Poliția a efectuat evaluări ale riscurilor, pe care le-a comunicat și celorlalte autorități. Pe baza recomandărilor Comitetului Moneyval au fost adoptate modificări la Codul penal prin care se prevede autonomia infracțiunii de spălare de bani față de infracțiunea principală și se introduce noțiunea de autospălare de bani. Deși inițial era la un nivel foarte scăzut, numărul condamnărilor în cazuri de spălare de bani a crescut, la fel ca și numărul raportărilor de tranzacții suspecte. Albania a înregistrat unele progrese în lupta împotriva corupției. Cadrul juridic și instituțional a fost în mare parte instituit, însă trebuie înlăturate obstacolele din calea investigării corecte a funcționarilor publici și a membrilor sistemului judiciar. Este necesară stabilirea unui sistem solid de evidență a investigațiilor, a urmăririlor penale și a condamnări la toate nivelurile; totuși, eforturile depuse au început să dea roade. Între 2012 și 2013, numărul cauzelor legate de corupție care au fost deferite justiției a crescut de la 22 la 45; numărul investigațiilor proactive a crescut de la 19 la 32, iar numărul operațiunilor polițienești legate de corupție și de infracțiuni săvârșite de funcționari a crescut de la 5 la 11. În domeniul drepturilor fundamentale s-au înregistrat evoluții inegale, realizându-se unele progrese în ceea ce privește drepturile femeilor și lupta împotriva discriminării, dar mai puține în ceea ce privește incluziunea romilor. Instrumentele politice care vizează grupurile vulnerabile trebuie să fie aplicate într-un mod mai eficace. Strategia privind îmbunătățirea condițiilor de viață ale romilor este inconsecventă. Au fost luate măsuri în vederea soluționării problemei copiilor romi care nu figurează în evidențe. Este necesar să se intensifice punerea în aplicare a măsurilor prevăzute în planul național de acțiune înscris în Deceniul incluziunii romilor. În ansamblu, romii se confruntă în continuare cu condiții de trai dificile și sunt în mod frecvent victime ale discriminării în ceea ce privește accesul la educație, locuri de muncă, asistență medicală și locuințe. 3.2. Bosnia și Herțegovina În Bosnia și Herțegovina s-au înregistrat progrese în domeniul securității documentelor. Autoritățile au eliberat 1 791 444 de pașapoarte biometrice, dar mai sunt încă în circulație 62 565 de pașapoarte vechi. Bosnia și Herțegovina a adoptat o nouă lege a pașapoartelor și a pregătit terenul pentru eliberarea pașapoartelor biometrice de a treia generație. O nouă generație de cărți de identitate electronice a fost emisă începând din luna martie a anului 2013, până în prezent fiind personalizate 258 077 de pașapoarte. Modificările propuse la legea privind reședința nu au fost încă adoptate. Sunt în curs de aplicare strategia revizuită privind GIF (gestionarea integrată a frontierelor) și planul de acțiune, iar mecanismele de monitorizare sunt instituite. Continuă cooperarea operațională și schimbul de informații cu FRONTEX. Poliția de frontieră beneficiază de cursuri de perfecționare. Un centru comun de analiză a riscurilor efectuează analize strategice pentru autoritățile relevante. Au fost îmbunătățite sistemele de supraveghere de la punctele de trecere a frontierei. A continuat cooperarea cu țările învecinate, iar operațiunile frecvente de patrulare în comun la frontieră au dus la îmbunătățirea nivelului de depistare a migranților aflați în situație neregulamentară și a cazurilor de contrabandă cu bunuri. Bosnia și Herțegovina a închis 44 de locații identificate ca fiind puncte neautorizate de trecere a frontierei cu Muntenegru. Procesul de închidere a PTF-urilor neautorizate cu Serbia nu a fost finalizat. În domeniul azilului s-au adoptat modificări la legea privind circulația și șederea străinilor și a solicitanților de azil, ceea ce condus la o armonizare sporită a legii cu standardele UE și cu cele internaționale. Este necesar să se depună în continuare eforturi pentru armonizarea cu acquis-ul UE a dispozițiilor privind detenția. Au fost adoptate o nouă strategie și un plan de măsuri privind migrația și azilul. Autoritățile au construit un centru permanent de azil în Trnovo. Capacitatea sistemului de azil pare suficientă pentru a face față numărului actual de cereri de azil. Ofițerii din domeniul azilului beneficiază de cursuri de perfecționare. Bosnia și Herțegovina a înregistrat progrese în domeniul migrației. Centrul pentru detenția temporară a imigranților aflați în situație neregulamentară este funcțional. Acordul de readmisie încheiat între UE și Bosnia și Herțegovina este în curs de aplicare. Ar trebui să fie aplicată în totalitate strategia de integrare pentru persoanele returnate. Bosnia și Herțegovina a efectuat o serie de pregătiri în vederea redactării unei noi strategii în domeniul luptei împotriva criminalității organizate, pe baza modelului Europol de evaluare a amenințării pe care o reprezintă formele grave de criminalitate organizată. Strategia precedentă a fost valabilă până în 2012. Sistemul de schimb electronic de date între autoritățile de aplicare a legii și procurori a devenit funcțional, deși Direcția de coordonare a poliției nu are acces la bazele de date relevante. Lipsa unui schimb sistemic de date și informații referitoare la criminalitate și a unei coordonări eficace reprezintă obstacole în calea combaterii criminalității organizate. Urmează să fie adoptat un proiect de lege privind protecția martorilor. Nu există un sistem eficace de reglementare a confiscării bunurilor. În 2012 poliția a derulat cu succes o serie de operațiuni de anvergură împreună cu țări terțe în domeniul traficului de persoane, de droguri și de arme. Este necesară aplicarea integrală a foii de parcurs convenite între Europol și Ministerul Securității. Europol a finalizat evaluarea privind protecția datelor, pe care a prezentat-o spre avizare organismului comun de supraveghere, în vederea încheierii unui acord operațional. În cadrul luptei împotriva traficului de droguri, capacitatea instituțională de coordonare și de aplicare a cadrului de politică rămâne la un nivel scăzut. Ar trebui să fie consolidate mecanismele de aplicare a legii. Punerea în aplicare a strategiei naționale anterioare privind drogurile și a planului de acțiune al acesteia s-a dovedit necorespunzătoare. Nu au fost încă adoptate modificările propuse la Legea privind prevenirea și eliminarea abuzului de stupefiante, care prevăd și înființarea unui birou cu competențe în materie de stupefiante. Continuă cooperarea cu Observatorul European pentru Droguri și Toxicomanie. S-au adoptat o nouă strategie și un nou plan de acțiune în lupta împotriva traficului de persoane. În codurile penale ale Republicii Srpska și ale districtului Brčko au fost incluse dispoziții privind traficul de persoane. Rămân în continuare de adoptat modificări similare la Codul penal, atât la nivel statal, cât și federal. A crescut numărul victimelor identificate. Continuă campaniile educaționale care vizează categorii precum prestatorii de servicii sociale, profesorii, inspectorii muncii și procurorii. Departamentul de combatere a traficului de persoane din cadrul biroului coordonatorului național și baza de date a victimelor traficului nu sunt încă pe deplin funcționale. Măsurile de prevenire a spălării banilor și a finanțării activităților teroriste sunt în continuare deficitare. Se impune adoptarea unei legislații mai eficiente și o punere în aplicare mai eficace a strategiei și a planului de acțiune pentru prevenirea spălării banilor și a finanțării terorismului. Ar trebui să fie adoptată o nouă lege privind spălarea banilor și finanțarea actelor de terorism, precum și modificări la Codul penal, pe baza recomandărilor Comitetului Moneyval. Este necesar să fie pus în aplicare planul de acțiune pentru îndeplinirea recomandărilor Comitetului Moneyval. A continuat schimbul de informații prin intermediul Grupului Egmont, o rețea de unități de informații financiare. Punerea în aplicare a noii strategii anticorupție și a planului de acțiune a suferit întârzieri. Agenția de prevenire a corupției și de coordonare a luptei împotriva corupției a angajat un anumit număr de persoane, însă nu a devenit pe deplin funcțională. Corupția rămâne un fenomen răspândit atât în sectorul public, cât și în cel privat. Este necesar ca autoritățile de aplicare a legii și procurorii să adopte urgent măsuri mai ferme. Nu există evidențe corespunzătoare privind investigațiile, urmăririle penale și condamnările în cazurile de corupție. S-a adoptat o nouă lege cu privire la finanțarea partidelor politice, însă legislația din acest domeniu rămâne insuficientă. Este necesar să se depună în continuare eforturi pentru modificarea legii privind conflictele de interese. Nu există acte normative care să garanteze protecția denunțătorilor. În ceea ce privește drepturile fundamentale privind libertatea de circulație, situația romilor a cunoscut o ușoară îmbunătățire. În cadrul guvernului a fost înființat un comitet însărcinat cu problemele romilor, în vederea monitorizării punerii în aplicare a strategiei privind populația romă și examinării planului de acțiune privind incluziunea romilor în deceniul 2005-2015. Comitetul este alcătuit din 22 de membri: jumătate provin din rândul comunității rome, iar cealaltă jumătate aparțin instituțiilor competente. Comitetul s-a întrunit de două ori și a alocat fonduri pentru proiecte care vizează crearea de locuri de muncă, asigurarea de locuințe și de asistență medicală pentru populația romă. Totuși, s-a realizat foarte puțin în vederea îmbunătățirii situației femeilor și a copiilor romi. Un mare număr de copii romi nu sunt înregistrați la naștere și nu pot să meargă la școală sau să obțină o asigurare de sănătate. Folosirea copiilor pentru cerșetoria organizată rămâne o problemă majoră. 3.3. Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei a înregistrat progrese în ceea ce privește securitatea documentelor. Autoritățile au emis 1 603 993 de pașapoarte biometrice în perioada cuprinsă între aprilie 2007 și decembrie 2012. Procesul de eliberare a documentelor se derulează fără probleme. Începând din februarie 2012 se pot utiliza numai pașapoartele biometrice. În domeniul gestionării frontierelor, au continuat cooperarea operațională și schimbul de date cu FRONTEX. În primul trimestru al anului 2013, fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei a organizat 87 de operațiuni de patrulare în comun împreună cu Bulgaria, Albania, Serbia și Kosovo. Au continuat activitățile de introducere a sistemului de telecomunicații prin radio TETRA. Poliția de frontieră a beneficiat de cursuri de perfecționare profesională. Însă capacitatea instituțională și funcțională a Centrului Național de Coordonare pentru Gestionarea Frontierelor rămâne insuficientă. În domeniul azilului a fost adoptat un program național de integrare. A început construcția a 20 de centre de cazare în urma acordării unei subvenții de către ICNUR. În 2012 au fost depuse 527 de cereri de azil, cu 213 mai puține decât în 2011. Majoritatea cererilor au fost depuse de către resortisanți afgani și pakistanezi. Continuă campaniile de informare pentru solicitanții de azil. Capacitatea unității de azil din cadrul Ministerului Afacerilor Interne s-a îmbunătățit, iar angajații au beneficiat de cursuri de perfecționare profesională. Cadrul legislativ și instituțional este satisfăcător; totuși, sunt necesare îmbunătățiri în procesul de punere în aplicare. S-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește accelerarea procesului de furnizare a documentelor de identitate pentru solicitanții de azil. Există în continuare probleme în ceea ce privește asigurarea serviciilor de interpretare pentru interviurile susținute de către solicitanții de azil. În ceea ce privește migrația, legea privind străinii a fost modificată în sensul simplificării procedurilor de acordare a permiselor de ședere temporară. În 2012 au fost depistați 682 de migranți în situație neregulamentară; în primele două luni ale anului 2013 au fost descoperiți 111 astfel de migranți. Capacitatea de a face față fluxurilor de migrație și de a le gestiona este insuficientă, având în vedere numărul din ce în ce mai mare de migranți aflați în tranzit pe teritoriul țării. Acordul de readmisie cu UE este pus în aplicare în continuare. În domeniul luptei împotriva criminalității organizate, centrul pentru eliminarea formelor grave de criminalitate organizată din cadrul Ministerului Afacerilor Interne se confruntă cu probleme în ceea ce privește recrutarea de personal. Baza de date națională privind informațiile în materie penală, cu rolul de colectare a informațiilor, nu este încă funcțională. Centrul național de coordonare a luptei împotriva criminalității organizate nu a fost încă înființat. În cadrul acțiunilor de combatere a criminalității organizate trebuie îmbunătățită cooperarea între organismele competente de aplicare a legii – Ministerul Afacerilor Interne, Ministerul Public, Administrația Vămilor și Poliția Financiară. Se desfășoară în continuare cursuri de formarea în ceea ce privește punerea în aplicare a noii legi privind procedura penală. Eficacitatea activităților procurorilor este slăbită de lipsa accesului direct la bazele de date privind aplicarea legii. Poliția nu deține un mecanism de supraveghere extern independent și solid. Cooperarea dintre poliție și vamă în ceea ce privește capturile de droguri s-a îmbunătățit și au fost desfășurate cu succes mai multe operațiuni internaționale ale poliției de combatere a traficului de droguri. Ar trebui consolidată capacitatea resurselor umane ale Departamentului Stupefiante din cadrul Ministerului Afacerilor Interne. A fost continuată cooperarea internațională și regională în domeniul criminalității organizate transfrontaliere. Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei a ratificat un acord operațional, dar nu a detașat încă un ofițer de legătură la Europol. S-au adoptat o nouă strategie și un nou plan de acțiune împotriva traficului de persoane, care pun accentul pe identificarea, prevenirea și îmbunătățirea reintegrării victimelor. Urmează să fie constituit un fond de stat pentru despăgubirea victimelor traficului de persoane. La nivel local au fost înființate șase echipe mobile pentru identificarea timpurie a victimelor potențiale, în parteneriat cu ONG-urile. A continuat formarea poliției, inclusiv a poliției de frontieră, a procurorilor, judecătorilor și funcționarilor publici. În 2012 au fost condamnate 24 de persoane, în patru cauze legate de traficul de persoane. În continuare, este necesar să fie concepută o abordare cuprinzătoare, multidisciplinară și orientată spre victime a traficului de persoane. Trebuie să fie îmbunătățite capacitățile de identificare și de reintegrare a victimelor, precum și urmărirea penală a infractorilor. În ceea ce privește lupta împotriva corupției, cadrul legal a fost consolidat în 2012 în așa fel încât să permită verificarea sistematică a declarațiilor privind conflictele de interese de către Comisia de stat pentru prevenirea corupției. Au fost verificate în total 483 de declarații depuse de către membri ai guvernului, membri ai parlamentului și funcționari publici, dintre care au fost identificate 9 conflicte de interese. Un număr de 123 de persoane nu au depus aceste declarații, iar în 26 de cazuri au fost inițiate proceduri de sancționare a abaterilor. În primul trimestru al anului 2013 s-a adoptat un plan detaliat de verificare a declarațiilor membrilor sistemului judiciar și ai guvernelor locale. Judecătorii, procurorii, agenții cu rol de aplicare a legii și funcționarii publici au beneficiat de cursuri de perfecționare profesională. Sistemul de control privind finanțarea partidelor politice și finanțarea campaniilor electorale a fost consolidat prin aducerea unor modificări la Legea privind finanțarea partidelor politice adoptată în noiembrie 2012. Este în curs de elaborare o prezentare generală privind investigațiile, rechizitoriile, condamnările și sentințele, inclusiv pentru cazurile de corupție la nivel înalt. Capacitatea Biroului de urmărire penală pentru criminalitate organizată și corupție a fost consolidată prin recrutarea a trei procurori, numărul acestora crescând astfel la 13. Cooperarea între agenții ar trebui să fie îmbunătățită, iar procurorii ar trebui să obțină accesul la bazele de date relevante privind aplicarea legii. În domeniul drepturilor fundamentale este în curs de aplicare planul de acțiune privind incluziunea romilor. Acesta include măsuri de îmbunătățire în continuare a accesului la locuri de muncă, educație, locuințe și documente personale. Până în prezent au fost deschise 11 centre de informare pentru populația romă, în vederea furnizării de asistență în scopul accesării serviciilor sociale și de educație. Se derulează în continuare un proiect de asistență juridică pentru comunitatea romă. Este în curs de aplicare un proiect regional privind cele mai bune practici pentru integrarea romilor din Balcanii de Vest. De asemenea, Comisia pentru protecția împotriva discriminării intenționează să numească un reprezentant al comunității rome. 3.4. Muntenegru Autoritățile din Muntenegru au emis 344 004 de pașapoarte biometrice în perioada cuprinsă între mai 2008 și martie 2013. În domeniul gestionării integrate a frontierelor, guvernul a adoptat o nouă strategie și un nou plan de acțiune, care nu sunt compatibile deocamdată cu conceptul UE privind GIF. Trebuie consolidată supravegherea frontierei albastre și, în special, a frontierei verzi și trebuie efectuate investiții suplimentare în echipamente de supraveghere. Ar trebui să se înființeze un centru național de coordonare. A continuat cooperarea transfrontalieră cu țările învecinate, în 2012 fiind organizate 709 operațiuni de patrulare în comun. Închiderea PTF neautorizate cu Bosnia și Herțegovina rămâne o problemă nerezolvată. În domeniul azilului, legislația este doar parțial armonizată cu acquis-ul. Statisticile în domeniul azilului pentru prima jumătate a anului 2013 arată că 876 de persoane au depus cereri de azil. Majoritatea solicitanților dispar înainte ca cererile lor să poată fi prelucrate. Cele mai multe cereri de azil au fost depuse de resortisanți algerieni, urmați de cetățeni tunisieni și afgani. Întârzie deschiderea unui nou centru de azil în Spuz. Centrul de primire temporară din Konik trebuie să îndeplinească anumite condiții minime de primire, în special în ceea ce privește asistența medicală. Este necesar să se acorde mai multă atenție condițiilor de cazare pentru solicitanții de azil. În domeniul migrației, guvernul a adoptat un nou plan de acțiune în vederea punerii în aplicare a strategiei de gestionare a migrației. Muntenegru continuă să pună în aplicare acordul de readmisie UE-Muntenegru. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru rezolvarea unor probleme precum migrația neregulamentară, integrarea migranților și protecția persoanelor vulnerabile. Centrul de primire a migranților aflați în situație neregulamentară nu este încă funcțional. În cadrul luptei împotriva criminalității organizate a fost redactat un nou plan de acțiune. Printre modificările aduse Codului penal se numără includerea unor dispoziții referitoare la criminalitatea informatică, spălarea banilor, finanțarea terorismului și traficul de persoane. Cooperarea între agenții este afectată de lipsa unui sistem securizat de comunicații, precum și de accesul insuficient al tuturor instituțiilor relevante la datele de bază. Investigațiile financiare nu sunt încă utilizate în mod sistematic, numărul acestora și volumul activelor recuperate rămânând la un nivel scăzut. Se înregistrează o lipsă de acte normative specializate care să reglementeze confiscarea provizorie, confiscarea permanentă și confiscarea prelungită a bunurilor. Limita de șase luni ca perioadă de arestare preventivă ar trebui să fie prelungită, deoarece obstrucționează desfășurarea investigațiilor cu eficacitate. Ar trebui să fie prelungită durata măsurilor de investigație speciale. În prezent se pune în practică modelul de organizare a activităților polițienești pe bază de informații și ar trebui să continue formarea relevantă în acest sens. Unitățile de poliție specializate în combaterea criminalității organizate, inclusiv a criminalității informatice și a traficului de persoane, nu dispun încă de suficient personal, inclusiv la nivel regional. În ceea ce privește traficul de persoane, Muntenegru este considerată o țară de tranzit, țară de origine și țară de destinație. Au fost adoptate o nouă strategie națională și un nou plan de acțiune pentru combaterea traficului de persoane. Codul penal a fost modificat pentru a accelera procesul de identificare a victimelor și a introduce infracțiuni precum traficul cu organe umane. De asemenea, codul include printre infracțiuni sclavia și căsătoria forțată, rezultate din traficul de persoane. Continuă cooperarea strânsă cu Europol, Interpol, cu forțele de poliție ale statelor membre și cu cele ale țărilor învecinate, în special în domeniul traficului de droguri. În colaborare cu Ministerul Afacerilor Interne, Ministerul Sănătății a redactat o nouă strategie și un nou plan de acțiune pentru combaterea traficului de droguri. Acestea includ măsuri legate de prevenire, readaptare, tratament medical și gestionarea aprovizionării. În ceea ce privește lupta împotriva corupției, trebuie consolidat în continuare și pus în aplicare cadrul juridic. Protecția denunțătorilor a fost consolidată prin introducerea unor noi dispoziții în dreptul muncii; totuși, numărul cazurilor de corupție raportate de către cetățeni rămâne în continuare scăzut. A fost redactat un nou plan de acțiune pentru punerea în aplicare a strategiei de combatere a corupției și a criminalității organizate. Trebuie consolidate în continuare mecanismele de combatere a conflictelor de interese, a finanțării partidelor politice și a campaniilor electorale și de aplicare a sancțiunilor, precum și mecanismele de control în cadrul procesului de achiziții publice. Este necesar să fie consolidată capacitatea profesională și independența instituțiilor de supraveghere, în special a Comisiei de stat pentru alegeri, a instituțiilor de audit ale statului și a Comisiei pentru prevenirea conflictelor de interese. Comisia pentru prevenirea conflictelor de interese ar trebui să aibă acces la toate bazele de date relevante deținute de alte entități ale statului. Nu s-a realizat încă recuperarea de active în cazurile de corupție. Se desfășoară în continuare campanii de sensibilizare a populației în vederea raportării cazurilor de corupție. Direcția pentru inițiativele anticorupție a fost transferată în subordinea Ministerului Justiției. Totuși, aceasta nu dispune de instrumentele necesare pentru a asigura coordonarea eficientă a activităților de prevenire a corupției. Datele privind condamnările pronunțate în cazurile de corupție indică un număr foarte mare de achitări, atât în primă instanță, cât și în urma procedurii de recurs. În domeniul drepturilor fundamentale privind libera circulație, în ianuarie 2013 a fost adoptat cel mai recent plan de acțiune pentru punerea în aplicare a strategiei privind persoanele strămutate și persoanele strămutate în interiorul țării. Planul include măsuri care vizează statutul, integrarea socio-economică, inclusiv în domenii precum ocuparea forței de muncă, educația, asistența medicală, asigurările sociale și locuințele, însă punerea în aplicare este nesatisfăcătoare. Se desfășoară în continuare activități de sensibilizare a populației. Legislația care reglementează statutul persoanelor strămutate a fost îmbunătățită. În ianuarie 2013, guvernul a înaintat parlamentului o lege privind străinii, care a prelungit până în decembrie 2013 termenul-limită pentru depunerea cererilor în vederea obținerii statutului de rezident permanent. Se organizează vizite în Kosovo pentru ca persoanele strămutate să aibă posibilitatea de a obține documentele necesare reglementării statutului lor în Muntenegru. Adoptată în aprilie 2012, strategia de îmbunătățire a situației comunităților romă, ashkali și egipteană, nu a fost încă pusă în aplicare. Este necesar să se depună în continuare eforturi pentru îmbunătățirea condițiilor de viață în tabăra de la Konik. În octombrie 2013, Muntenegru a adoptat planuri de măsuri cuprinzătoare pentru capitolele de negociere 23 și 24, în vederea aderării, pentru a pune în aplicare reformele în domeniul judiciar, al drepturilor fundamentale, al justiției, libertății și securității. 3.5. Serbia Se produc și se eliberează în continuare pașapoarte biometrice și cărți de identitate securizate: în 2012, Serbia a eliberat 584 668 de pașapoarte biometrice. Ar trebui îmbunătățită funcționarea direcției speciale de coordonare, care răspunde de eliberarea documentelor de călătorie pentru persoanele cu reședința în Kosovo, precum și raportările efectuate de către aceasta. În domeniul gestionării frontierelor, Serbia a continuat să pună în aplicare strategia și planul de acțiune privind GIF. Serbia a continuat cooperarea transfrontalieră cu Bosnia și Herțegovina și cu Muntenegru, și-a modernizat instalațiile de supraveghere video și a efectuat operațiuni comune cu țările învecinate. Închiderea punctelor de trecere a frontierei neautorizate de la granița cu Bosnia și Herțegovina rămâne o problemă nerezolvată. Sistemul de alertă timpurie pentru depistarea documentelor de călătorie falsificate funcționează fără probleme. De asemenea, Serbia și-a întărit controalele la frontieră la anumite PTF, pentru a preveni recurgerea abuzivă la procedura de azil în statele membre. Utilizarea analizei de risc în combinație cu inspectarea agențiilor de voiaj și a tehnicilor de investigație a permis poliției și Ministerului Transporturilor să prevină recurgerea abuzivă la procedura de azil într-o serie de cazuri. De asemenea, Serbia și-a modificat Codul penal pentru a introduce infracțiunea de facilitare a recurgerii abuzive la azil în alte țări și a sporit numărul investigațiilor asupra societăților de transport și a agențiilor de voiaj suspectate de facilitarea migrației neregulamentare spre UE. Pe baza acestei noi dispoziții penale, autoritățile au inițiat 7 proceduri penale împotriva a 8 persoane. În 2012, dialogul dintre Belgrad și Pristina a dus la rezultate remarcabile în domeniul punerii în aplicare a GIF. Până la sfârșitul lunii decembrie 2012 au devenit operaționale patru porți, inclusiv două porți în nordul Kosovo; începând din februarie 2013 au devenit funcționale toate cele șase porți dintre Serbia și Kosovo. De asemenea, cele două părți au căzut de acord să înceapă colectarea taxelor vamale. În ceea ce privește libera circulație, a devenit funcțional regimul de călătorie pe bază de carte de identitate. Acordul privind ștampilele vamale continuă să fie pus în practică de către ambele părți. De asemenea, s-au înregistrat progrese în ceea ce privește registrul de stare civilă, iar cooperarea Serbiei cu EULEX a continuat să se îmbunătățească. Contactele directe la nivel înalt și contactele la nivel operațional facilitează în continuare cooperarea, inclusiv în cadrul luptei împotriva criminalității organizate. Serbia ar trebui să își demonstreze în continuare angajamentul față de normalizarea relațiilor cu Kosovo. În domeniul azilului nu s-au înregistrat progrese semnificative. În general, cadrul legislativ respectă standardele UE, dar acesta trebuie să fie pus efectiv în aplicare. Lipsa unor proceduri de azil adecvate tinde să încurajeze solicitanții de azil să considere Serbia o țară de tranzit în cadrul circuitului de migrație (neregulamentară) spre UE. Serbia are două centre de primire în materie de azil, însă acestea au o capacitate insuficientă pentru a furniza servicii tuturor solicitanților de azil. Accesul la procedurile de azil depinde de obținerea de cazare într-un centru de azil. Serbia ar trebui să își îmbunătățească regimul de azil instituind un al treilea centru, dezvoltând un sistem de prelucrare a datelor biometrice ale solicitanților de azil și consolidând condițiile pentru integrarea solicitanților de azil. Serbia ar trebui să ia măsuri suplimentare pentru a își alinia legislația la acquis-ul UE în materie de migrație neregulamentară, în special cu privire la dreptul la reîntregirea familiei, dreptul de ședere pe termen lung și condițiile de admisie a resortisanților țărilor terțe pentru studii. Au fost luate unele măsuri inițiale pentru a constitui o bază de date națională pentru verificarea datelor personale și a amprentelor solicitanților de azil. Serbia a luat o serie de măsuri în domeniul migrației. Comisariatul pentru refugiați și migrație, în colaborare cu Organizația Internațională pentru Migrație (OIM), a pus în aplicare un set de măsuri de consolidare a capacităților oficiilor municipale cu atribuții în materie de migrație și reintegrare, în vederea îmbunătățirii serviciilor în domeniul educației și al celor sociale pentru persoanele returnate și familiile lor. De asemenea, autoritățile și OIM au organizat pentru societatea civilă sârbă o serie de mese rotunde privind migrația, reintegrarea și readmisia. Serbia pune în aplicare în continuare acordul de readmisie UE-Serbia, acceptând, conform rapoartelor, aproximativ 95 % din cererile de readmisie provenite din statele membre ale UE. În cadrul luptei împotriva criminalității organizate, Serbia a înregistrat unele progrese. Noua strategie privind activitățile polițienești bazată pe informații este în curs de aplicare. Procurorul cu atribuții speciale în materie de criminalitate organizată a inițiat în perioada de raportare o serie de acțiuni în justiție foarte mediatizate, însă până în prezent nu a fost înființat un sistem de schimb de informații la care să participe poliția și procurorii. Serbia urmează să încheie un acord operațional cu Europol. Confiscările de bunuri au crescut în 2012, dar confiscarea temporară și înghețarea bunurilor s-au dovedit dificile în contextul noului Cod penal al Serbiei. Capacitatea de a efectua anchete financiare complexe a rămas limitată, deși FIU a devenit mult mai proactivă în lansarea anchetelor financiare, iar poliția judiciară a continuat să lucreze cu Interpol și cu Rețeaua Camden Inter-agenții de Recuperare a Bunurilor în cazurile transfrontaliere care implică spălare de bani. Recuperarea activelor a înregistrat o creștere moderată, rămânând în continuare la un nivel scăzut. Serbia continuă să fie o țară de origine, de tranzit și de destinație în ceea ce privește victimele traficului de persoane. Numărul victimelor sârbe ale acestui tip de trafic a scăzut în 2012, însă numărul ridicat al infractorilor sârbi implicați în această activitate se situează în continuare printre primele zece locuri în UE, conform statisticilor. Austria, Slovenia, Grecia și Croația au raportat cel mai ridicat număr de victime sârbe în 2012. Serbia își intensifică cooperarea cu Italia, România, Bulgaria, Franța și Belgia în domeniul luptei împotriva traficului de persoane. Autoritățile sârbe au lansat o serie de anchete și au desfășurat mai multe campanii de sensibilizare și de formare pentru părțile interesate. S-a înființat un nou centru de protejare a victimelor traficului de persoane, însă acesta nu este încă funcțional. Urmează să se elaboreze o strategie cuprinzătoare și orientată spre victime privind traficul de persoane, care să pună accentul pe identificarea victimelor și să asigure accesul la asistență și protecție. Serbia a înregistrat unele progrese în lupta împotriva corupției. S-a instituit un cadru juridic și instituțional corespunzător, inclusiv Agenția anticorupție, și o nouă lege privind finanțarea partidelor politice a fost adoptată, conform standardelor europene. Alegerile generale din 2012 au avut deja loc în conformitate cu această lege, iar autoritățile vor evalua în curând măsura în care partidele politice respectă dispozițiile legii. Este în continuare nevoie să se utilizeze o abordare proactivă, bazată pe informații, pentru a combate corupția și criminalitatea organizată. Serbia a adoptat o nouă strategie anticorupție și un nou plan de acțiune. Agenția anticorupție urmează să alcătuiască un istoric al controalelor efective efectuate cu privire la finanțarea partidelor și să îmbunătățească cooperarea cu părțile interesate relevante pentru a investiga declarațiile de avere. Legislația privind denunțătorii nu este deocamdată pusă efectiv în aplicare. În domeniul drepturilor fundamentale legate de libera circulație, Serbia a înregistrat unele progrese. Comisariatul pentru refugiați și migrație a derulat, în cooperare cu OIM, o serie de proiecte la nivel local în vederea consolidării capacității de reintegrare, proiecte care au implicat municipalitățile și ONG-urile. De asemenea, guvernul a adoptat o strategie națională și un plan de acțiune susținute cu fonduri ale UE pentru îmbunătățirea statutului populației rome. Planul național de ocupare a forței de muncă pentru anul 2013 stabilește ocuparea forței de muncă din rândul populației rome ca prioritate în cadrul programelor de creare de locuri de muncă. Învățământul primar, înscrierea în școli, înregistrarea în registrele de stare civilă (inclusiv regularizarea statutului „persoanelor invizibile din punct de vedere juridic”) și accesul la asistență medicală pentru persoanele returnate au cunoscut o relativă îmbunătățire; cu toate acestea, situația de ansamblu a populației rome rămâne precară. Guvernul sârb ar trebui să continue punerea în aplicare a unor măsuri pe termen scurt și mediu menite să îmbunătățească situația socio-economică a romilor, în special în ceea ce privește accesul la educație și la piața muncii, la formare profesională, servicii sociale și asistență medicală. 4. Funcționarea regimului călătoriilor fără viză în 2012 și în primele șase luni ale anului 2013 4.1. Trecere în revistă a evoluțiilor În 2012, recurgerea abuzivă la azil a continuat să afecteze regimul călătoriilor fără viză între Balcanii de Vest și UE. Conform Eurostat, numărul total al cererilor de azil depuse de cetățenii din cinci state din Balcanii de Vest în state membre ale UE și în state asociate spațiului Schengen a crescut la 47 025 în 2012, ceea ce a reprezentat o creștere de 63 % comparativ cu 2011 (figura 6.1). Cifra totală înregistrată anul trecut a fost cea mai ridicată de la eliminarea obligației de a deține viză pentru cetățenii din Balcanii de Vest și până în prezent. În primele nouă luni ale anului 2013, numărul total al cererilor de azil depuse de cele cinci state care beneficiază de exceptarea de la obligația de viză a fost cu numai 5,6 % mai redus decât cel înregistrat în primele nouă luni ale anului 2012[4]. Afluxul de azilanți în 2013 a înregistrat o tendință extrem de similară cu cea manifestată în 2012. Potrivit Eurostat, în anul 2012 resortisanții celor cinci state din Balcanii de Vest care beneficiază de exceptarea de la obligația de viză au reprezentat aproximativ 13 % din totalul solicitanților de azil în statele membre ale UE și statele asociate spațiului Schengen[5]. Aproximativ 92 % dintre aceste cereri au fost depuse în șase dintre cele mai afectate state membre și state asociate spațiului Schengen, respectiv Germania, Suedia, Franța, Elveția, Belgia și Luxemburg. Procentul pe care aceste state îl reprezintă în spațiul Schengen, ca destinatari ai cererilor de azil formulate de către solicitanți provenind din Balcanii de Vest, a crescut de la 64 la 92 % între 2009 și 2012 (figura 6.2). Creșterea considerabilă a numărului cererilor de azil provenind din Balcanii de Vest înregistrată anul trecut a avut un impact variabil asupra statelor membre ale UE și statelor asociate spațiului Schengen (figura 6.3): – cererile de azil în Germania au crescut cu 143 %, ajungând la 22 715; – cererile de azil în Suedia au crescut cu 31 %, ajungând la 6 410; – cererile de azil în Franța au crescut cu 133 %, ajungând la 5 505; – cererile de azil în Elveția au crescut cu 31 %, ajungând la 3 670; – cererile de azil în Belgia au scăzut cu 36 %, ajungând la 3 315; – cererile de azil în Luxemburg au scăzut cu 9 %, ajungând la 1 435. Rata de recunoaștere a cererilor de azil[6] în aceste state membre și state asociate la Schengen a scăzut de la 2,8 la 2,3 % între 2011 și 2012 (figura 6.4). Totuși, chiar și această cifră scăzută ascunde diferențe considerabile între solicitanții provenind din Balcanii de Vest: numai aproximativ 1,3 % din solicitanții muntenegreni, 0,7 % din solicitanții provenind din fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei și 1,7 % din solicitanții sârbi au primit protecție internațională în cele șase state membre și state asociate spațiului Schengen menționate mai sus. În același timp, 9,1 % din solicitanții albanezi[7] și 3,2 % din solicitanții provenind din Bosnia și Herțegovina au primit azil în aceste state în 2012. Numărul cererilor de azil din fiecare stat din Balcanii de Vest care beneficiază de exceptarea de la obligația de viză a crescut în 2012. Cetățenii din Serbia și din fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei au depus cel mai ridicat număr de cereri de azil, în timp ce albanezii i-au depășit pe cetățenii din Bosnia și Herțegovina ca al treilea grup de solicitanți de azil din Balcanii de Vest ca mărime. De asemenea, Muntenegru a înregistrat o creștere considerabilă în 2012, chiar dacă a plecat de la un nivel scăzut (figurile 6.5-6.9): – numărul cererilor de azil depuse de către cetățenii sârbi a crescut cu 35 %, ajungând la 20 935; – numărul cererilor de azil depuse de către cetățeni din fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei a crescut cu 64 %, ajungând la 10 740; – numărul cererilor de azil depuse de către cetățenii albanezi a crescut cu 143 %, ajungând la 7 705; – numărul cererilor de azil depuse de către cetățenii din Bosnia și Herțegovina a crescut cu 117 %, ajungând la 6 335; – numărul cererilor de azil depuse de către cetățenii muntenegreni a crescut cu 96 %, ajungând la 1 310. Anii anteriori s-au caracterizat printr-o tendință sezonieră dublă, respectiv de un „val de primăvară” mai mic apărut în general în martie și de un „val de toamnă”, mai important, odată cu venirea anotimpului rece. În 2012 nu a existat un „val de primăvară” foarte pronunțat, dar s-a înregistrat, în schimb, o creștere constantă a cererilor de azil începând cu luna aprilie, care a culminat cu o explozie a cererilor în luna octombrie. Numai în luna octombrie a anului 2012 s-au înregistrat 8 605 de cereri de azil depuse de către resortisanți ai statelor din Balcanii de Vest în cele șase state membre ale UE cel mai afectate și în statele asociate la Schengen, aceasta fiind cea mai ridicată cifră lunară de la momentul eliminării obligației de a deține viză pentru cetățenii statelor din Balcanii de Vest până în prezent. Până la sfârșitul anului 2012, numărul cererilor de azil scăzuse la nivelul de „extra-sezon”. În 2013, cererile de azil au manifestat o tendință generală similară, înregistrând o creștere constantă începând cu luna mai 2013. În 2012, fluxurile de azil au manifestat o tendință mai pronunțată de deplasare spre Germania comparativ cu anii anteriori, peste 48 % din cererile de azil formulate de către solicitanți din Balcanii de Vest – 22 715 în total – fiind depuse în Germania (figura 6.4). În luna octombrie a anului 2012, Germania a primit un nivel record de aproximativ patru cincimi (6 615 din 8 605) din cererile depuse de către resortisanți din Balcanii de Vest în cele șase state membre ale UE cel mai afectate și în statele asociate spațiului Schengen. Tendința de deplasare spre Germania a fost deosebit de pronunțată în cazul cetățenilor sârbi, ai fostei Republici Iugoslave a Macedoniei și, într-o măsură mai mică, ai Bosniei și Herțegovinei (figurile 6.6, 6.7 și 6.9). De asemenea, în 2012 a reieșit că există o corelație mai strânsă între țările din Balcanii de Vest și cele din spațiul Schengen. Cea mai mare parte a cererilor adresate în cadrul valului din octombrie 2012 din Germania au fost depuse de către cetățeni ai Serbiei și ai fostei Republici Iugoslave a Macedoniei și, într-o măsură mai mică, de către cetățeni ai Bosniei și Herțegovinei. De asemenea, cea mai mare parte a resortisanților din Muntenegru au depus cereri de azil în Germania. Pe de altă parte, Suedia s-a confruntat cu o creștere a cererilor de azil depuse de cetățeni albanezi în perioada aprilie-mai 2012 și de un val separat de cereri de azil depuse de cetățeni ai Bosniei și Herțegovinei în iunie 2012. În afară de Suedia, cetățenii albanezi au mai depus cereri în Regatul Unit și în Grecia, ca destinații preferate pentru cererile lor de azil. Numărul cererilor de azil nefondate și numărul persoanelor returnate a fost aproape egal până în august 2012[8]. Odată cu explozia cererilor de azil în octombrie 2012, acesta a ajuns la 8:1, aproximativ 8 000 de cetățeni ai statelor din Balcanii de Vest depunând cereri, față de aproximativ 1 000 de resortisanți returnați[9]. În cursul ultimelor două luni ale anului 2012, ratele în scădere ale cererilor și eforturile deosebite depuse de cele mai afectate state membre și de statele asociate spațiului Schengen cu privire la returnarea acestor cetățeni în Balcanii de Vest au determinat reducerea raportului între cererile de azil nefondate și persoanele returnate la 1:1. În primele patru luni ale anului 2013, numărul de cereri de azil nefondate și numărul persoanelor returnate a fost aproape egal, dar raportul a crescut din nou la 4:1 până în septembrie 2013. Acest lucru indică faptul că statele membre ale UE și statele asociate spațiului Schengen au posibilitatea de a stabili o corespondență între numărul de noi solicitanți de azil și numărul persoanelor returnate efectiv numai în afara sezonului de vârf. „Valurile de toamnă” solicită extrem de mult sistemele de azil ale celor mai afectate state membre și ale statelor asociate spațiului Schengen, deviind resurse care ar trebui alocate cererilor autentice de protecție internațională. Analiza metodei de returnare a evidențiat, de asemenea, variații interesante între statele membre și statele asociate spațiului Schengen. În primele trei luni ale anului 2013, Germania a returnat practic toți solicitanții de azil din Balcanii de Vest prin intermediul unor proceduri de returnare forțată; Luxemburg a recurs aproape invariabil la procedura returnării voluntare; Suedia și Belgia au recurs în principal la metoda returnării voluntare, iar Elveția a utilizat cele două metode în măsură aproximativ egală. În Analiza anuală de risc privind Balcanii de Vest pe anul 2013, FRONTEX a remarcat existența a două riscuri în materie de migrație în ceea ce privește deplasarea din Balcanii de Vest spre Uniunea Europeană: (1) circulația secundară a migranților în situație neregulamentară care intră în UE pe la granița dintre Grecia și Turcia și tranzitează regiunea Balcanilor de Vest; și (2) utilizarea abuzivă a regimului de călătorii fără viză în UE de către resortisanții din Balcanii de Vest. Primul risc s-a manifestat prin trecerea ilegală a frontierelor verzi în Balcanii de Vest și prin intrări clandestine pe la PTF, iar cel de al doilea s-a produs prin recurgerea abuzivă la procedura de azil, șederea ilegală în statele membre și utilizarea unor documente frauduloase de către resortisanți ai statelor din Balcanii de Vest. În ceea ce privește circulația secundară a migranților în situație neregulamentară prin regiunea Balcanilor de Vest, în 2012, FRONTEX a identificat o intensificare a tendinței de trecere ilegală a frontierei la și între PTF din Balcanii de Vest. Creșterea cu 33 % a cazurilor depistate de trecere ilegală a frontierelor verzi[10] și cu 68 % a cazurilor de trecere ilegală a frontierei pe la PTF[11] a fost asociată în principal cu încercările migranților din afara Uniunii Europene de a reintra în UE prin Balcanii de Vest, după ce intraseră mai întâi pe la granița dintre Grecia și Turcia. Printre cetățenii identificați ca încercând cel mai frecvent să traverseze frontierele verzi ale Balcanilor de Vest s-au aflat cetățeni ai unor state precum Afganistan, Albania, Pakistan, Algeria, Somalia, Siria, Maroc, Kosovo, Serbia și Autoritatea Palestiniană (figura 6.10). Dintre toți cetățenii statelor din regiune, cei care au încercat în cel mai mare număr să traverseze ilegal frontiera în 2012 au fost cetățenii kosovari. Șederile ilegale în UE ale cetățenilor statelor din Balcanii de Vest au crescut la 31 522 în 2012, reprezentând circa 10 % din numărul total al șederilor ilegale depistate în Uniunea Europeană anul trecut. În 2011, cetățenii din Balcanii de Vest au reprezentat 8,7 % din totalul resortisanților din țările terțe depistați ca aflându-se ilegal pe teritoriul UE. În 2012 s-a identificat un număr mai mare de persoane aflate ilegal pe teritoriul UE și provenind din fiecare stat din Balcanii de Vest care beneficiază de exceptarea de la obligația de viză, cele mai mari grupuri de persoane de acest fel fiind cele reprezentate de resortisanții albanezi (12 003) și sârbi (8 006). Peste jumătate dintre toate persoanele aflate ilegal pe teritoriul UE și provenind din Balcanii de Vest au fost depistate în Germania, Grecia, Slovenia și Italia. De asemenea, FRONTEX a detectat o creștere semnificativă a numărului de fraude cu documente, săvârșite de cetățeni din Albania și Kosovo în 2012. Anul trecut, cei mai mulți resortisanți ai țărilor terțe care au încercat să intre în spațiul Schengen cu ajutorul unor documente contrafăcute au fost cetățenii albanezi, urmați de cetățenii sirieni, marocani, ucraineni și nigerieni. Fraudele au constat în principal în aplicarea unor ștampile grecești de intrare contrafăcute pentru a masca durata sejurului. Un număr din ce în ce mai mare de cetățeni albanezi au fost depistați de către autoritățile irlandeze și britanice încercând să intre din spațiul Schengen prin utilizarea unor cărți de identitate italiene contrafăcute. Dintre toate tipurile de fraude cu documente, utilizarea de ștampile contrafăcute a înregistrat cea mai mare creștere în 2012, dar utilizarea de pașapoarte false a rămas cea mai întâlnită formă de fraudă. Pașapoarte false emise de Albania, Bulgaria și de fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei au fost depistate în principal la PTF din Balcanii de Vest, iar cetățenii kosovari, turci și albanezi au fost cei care au prezentat cel mai des acest tip de documente. 4.2. Factorii de respingere care declanșează recurgerea abuzivă la azil și măsurile de contracarare a acestui fenomen Într-o analiză recentă, EASO a prezentat cei mai frecvenți „factori de respingere” care determină recurgerea abuzivă la azil și care își au originea în Balcanii de Vest. Printre motivele cel mai des invocate de către cetățenii statelor care beneficiază de exceptarea de la obligația de viză în fundamentarea cererii lor de protecție internațională în statele membre se numără sărăcia, șomajul, lipsa accesului la asistență medicală, la prestații sociale și la educație, discriminarea instituționalizată, iar în cazul cetățenilor kosovari și albanezi, conflictele sângeroase. În cadrul anchetei EASO, printre factorii cei mai frecvenți care declanșează recurgerea abuzivă la procedura de azil, statele membre au identificat marginalizarea populației rome și a altor minorități, lipsurile și sărăcia, condițiile vitrege din timpul iernii și lipsa infrastructurilor de bază și a asistenței medicale. În Analiza anuală de risc privind Balcanii de Vest pe anul 2013, FRONTEX a constatat că populația romă continuă să reprezinte majoritatea covârșitoare a solicitanților de azil provenind din statele care beneficiază de exceptarea de la obligația de viză. În Germania, peste 80 % din solicitanți au fost romi. În Suedia, solicitanții romi au reprezentat cel puțin patru cincimi din solicitanții de azil care proveneau din Balcanii de Vest, însă dintr-un studiu ulterior a reieșit că este posibil ca procentul de solicitanți romi să fi fost chiar mai mare. În Suedia, unde limba maternă a solicitantului este criteriul pe baza căruia se stabilește originea etnică a acestuia, numeroase persoane s-au înregistrat ca având alte limbi materne, și nu limba romani. Este posibil ca, datorită acestui fapt, autoritățile suedeze să fi subestimat numărul solicitanților de azil de etnie romă. Cele cinci state care beneficiază de exceptarea de la obligația de viză și-au intensificat cooperarea operațională cu statele învecinate și cu statele membre cel mai puternic afectate de recurgerea abuzivă la procedura de azil în 2012: – Albania și-a intensificat cooperarea cu Grecia și cu Italia, cele două state membre care au fost cel mai puternic afectate de șederile ilegale ale resortisanților albanezi și de utilizarea unor documente falsificate, precum și cu Suedia, pentru a monitoriza rutele de zbor utilizate de solicitanții de azil albanezi care sosesc în Suedia; – Bosnia și Herțegovina și-a îmbunătățit cooperarea la frontieră cu statele învecinate și schimbul de informații cu Suedia, pentru a monitoriza rutele utilizate cel mai frecvent de către solicitanții de azil care sosesc în Suedia; – Serbia și fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei și-au îmbunătățit cooperarea operațională cu autoritățile germane, inclusiv prin intermediul FRONTEX, pentru a contribui la o mai bună gestionare a creșterii extraordinare de cereri de azil înregistrate în octombrie 2012; – Muntenegru și-a accelerat procesul de verificare a condițiilor de intrare a călătorilor în spațiul Schengen, inclusiv documentele de călătorie, mijloacele de subzistență și asigurarea medicală, în încercarea de a împiedica recurgerea abuzivă la procedura de azil în spațiul Schengen. Țările din Balcanii de Vest au raportat luarea unor măsuri pentru investigarea factorilor care facilitează recurgerea abuzivă la azil, cum ar fi agențiile de voiaj și societățile de transport potențial implicate în dezinformarea cetățenilor cu privire la beneficiile azilului. Bosnia și Herțegovina, fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei și Serbia au continuat să coordoneze activitățile autorităților proprii de aplicare a legii și ale ministerelor transporturilor în vederea investigării unor eventuale nereguli. Cele cinci state care beneficiază de exceptarea de la obligația de viză au luat următoarele măsuri în 2012: – Albania a lansat o serie de anchete penale având ca obiect persoane suspectate de facilitarea trecerii ilegale a frontierei sau de utilizarea unor documente falsificate; – Bosnia și Herțegovina a lansat o serie de investigații ale unor societăți de transport ai căror membri sunt suspectați de facilitarea deplasării cetățenilor în scopul expres de a solicita azil în Suedia; – Autoritățile de aplicare a legii din fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei au trimis în judecată mai multe persoane în baza Codului penal modificat, pentru utilizarea abuzivă de către acestea a acordului de călătorii fără viză încheiat cu statele membre ale UE; – Muntenegru nu a identificat o legătură de tip infracțional în ceea ce privește facilitarea migrației ilegale în scopul recurgerii abuzive la azil în statele membre ale UE, dar a inițiat proceduri penale împotriva unui grup infracțional organizat suspectat de falsificarea unor documente pentru facilitarea traficului ilegal de persoane prin Muntenegru; – Serbia și-a modificat Codul penal pentru a include infracțiunea de facilitare a recurgerii abuzive la azil în alte țări și și-a intensificat anchetele vizând anumite societăți de transport și agenții de voiaj suspectate de facilitarea migrației neregulamentare în UE. Cele cinci state care beneficiază de exceptarea de la obligația de viză au încercat, de asemenea, să își consolideze controalele la frontieră, inclusiv prin operațiuni și patrule comune de-a lungul frontierelor și la PTF cu trafic intens: – Albania și-a modificat legislația pentru a înăspri condițiile în care cetățenii pot solicita schimbarea numelui[12] în vederea evitării controalele la frontieră, și-a conectat baza de date privind controalele la frontieră la registrul național de stare civilă și a accelerat procesul de verificare a ștampilelor de intrare la PTF cu Grecia; – Bosnia și Herțegovina, fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei și Muntenegru și-au modernizat sistemele de gestionare a frontierelor pentru ca identitățile călătorilor să poată fi verificate în bazele de date interne și în baza de date privind pașapoartele pierdute și furate a Interpol, ceea ce a condus la o mai bună detectare a cazurilor de utilizare a documentelor falsificate la PTF; – de asemenea, Serbia a raportat intensificarea controalelor la PTF cu respectarea drepturilor fundamentale ale cetățenilor[13]. De asemenea, statele care beneficiază de exceptarea de la obligația de viză au luat măsuri pentru a îmbunătăți integrarea socio-economică a comunității rome, în special în domenii precum crearea de locuri de muncă, formarea profesională, acordarea de sprijin locativ și înregistrarea în registrele de stare civilă: – Albania a continuat punerea în aplicare a strategiei de reintegrare pentru persoanele returnate, în domenii precum crearea de locuri de muncă și formarea profesională; – Bosnia și Herțegovina a alocat resurse suplimentare pentru reintegrarea persoanelor returnate în domenii precum ocuparea forței de muncă, accesul la locuințe și la asistență medicală; – Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei a deschis 11 centre de informare pentru populația romă și a pus în aplicare proiecte în domenii precum educația, incluziunea socială, crearea de locuri de muncă, acordarea de sprijin locativ, asistență juridică și înregistrarea în registrele de stare civilă a populației rome; – Muntenegru a încercat să îmbunătățească rata de înregistrare în registrele de stare civilă, educația, ocuparea forței de muncă, serviciile sociale, asistența medicală și sprijinul locativ oferite populației rome; – Serbia a încercat, cu ajutorul OIM, să își consolideze capacitățile la nivel central și municipal pentru gestionarea reintegrării și a organizat o serie de mese rotunde având ca temă bunele practici în domeniul gestionării migrației și al reintegrării. Autoritățile din aceste cinci state din Balcanii de Vest au luat noi măsuri în 2012 pentru a contracara recurgerea abuzivă la procedura de azil în spațiul Schengen. Fiecare țară a raportat faptul că a efectuat campanii de informare pentru a-și informa cetățenii cu privire la drepturile și la obligațiile ce le revin în baza regimului de călătorii fără viză, implicând într-o măsură mai mare ONG-urile locale și delegațiile UE: – Albania a început să distribuie broșuri în aeroporturi; – Bosnia și Herțegovina a publicat în format tipărit și electronic o serie de articole și de îndrumări destinate călătorilor; – Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei a lansat o campanie de informare în cadrul primăriilor, în strânsă colaborare cu centrele de migrație, și a înființat un centru de informare a populației rome, cu broșuri traduse în limba romani; – Muntenegru a organizat o serie de campanii de informare în municipalități; – Serbia a lansat campanii de informare online împotriva recurgerii abuzive la procedura de azil și a contribuit la gestionarea cazurilor de returnare prin intermediul misiunilor sale diplomatice din străinătate. 4.3. Factorii de atracție care declanșează recurgerea abuzivă la procedura de azil și măsurile de contracarare a acestui fenomen De asemenea, EASO a constatat că o serie de „factori de atracție” sunt răspunzători de recurgerea abuzivă la procedura de azil de către persoane originare din Balcanii de Vest, cum ar fi prezența diasporei în statele de destinație, durata procedurii de azil, cuantumul beneficiilor în numerar primite în cursul procedurii de azil, accesul la cerșetorie sau la piața ilegală a muncii și informațiile privind procentele anterioare de recunoaștere a azilului în situații care se referă la conflicte sângeroase, homosexualitate, violență domestică sau trafic de persoane. Unele situații survenite în 2012 ilustrează modul în care producerea unor schimbări în factorii de atracție din statele de destinație ar putea influența fluxurile de migrație dinspre Balcanii de Vest: – conform hotărârii Curții Constituționale germane pronunțate în iulie 2012[14], dispozițiile relevante din Legea privind beneficiile pentru solicitanții de azil sunt incompatibile cu dreptul fundamental la un standard minim de viață. Potrivit acestei legi, solicitanții de azil putea primi 225 EUR pe lună, din care 40 EUR plătibili în numerar. Conform hotărârii respective, beneficiul monetar pentru solicitanții de azil a crescut la 336 EUR pe lună, din care 130 EUR plătibili în numerar. Ca urmare, afluxul de solicitanți de azil, în special de solicitanți provenind din Serbia și din fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, a crescut, culminând cu depunerea unui număr de 6 615 cereri provenite din această regiune numai în luna octombrie 2012. Autoritățile germane au reacționat prin reînființarea unei unități de sprijin pentru Balcanii de Vest, prevăzută cu personal detașat de la autoritățile statale federale, care s-a axat exclusiv pe cererile provenite din aceste țări, reducând termenele de prelucrare a cererilor de azil de la 40 la 10 zile și accelerând procedura de returnare. În pofida acestor măsuri operaționale, deplasarea pe scară largă a cererilor de azil către Germania pare să fi devenit o trăsătură permanentă a regimului de călătorii fără viză pe teritoriul UE începând cu octombrie 2012; – Suedia s-a confruntat cu o creștere dramatică a numărului cererilor de azil depuse de cetățenii albanezi în perioada aprilie-mai 2012 și cu o creștere separată a cererilor provenind din Bosnia și Herțegovina în iunie 2012. Creșterea numărului cererilor depuse de cetățenii albanezi s-a datorat unor zvonuri răspândite cu precădere în nordul Albaniei potrivit cărora Suedia ar acorda protecție internațională solicitanților de azil pe motive economice[15]. Autoritățile consulare suedeze au reacționat printr-o declarație publică fermă, precizând extrem de clar că cererile de azil fundamentate economic vor fi respinse imediat. De asemenea, solicitanții respectivi vor face obiectul unei interdicții de a reintra pe teritoriul Suediei pe o perioadă de cinci ani. Beneficiind de asistența FRONTEX, polițiștii de frontieră suedezi au trimis ofițeri de legătură la aeroporturile din Podgorica și Belgrad pentru a intensifica controalele zborurilor efectuate de Turkish Airlines cu destinația Stockholm, via Istanbul. Aceste măsuri au avut ca efect reducerea afluxului de solicitanți albanezi după luna mai 2012; – de asemenea, Suedia s-a confruntat cu creșterea numărului cererilor de azil depuse de cetățeni ai Bosniei și Herțegovinei în iunie 2012. Autoritățile suedeze au constatat că majoritatea solicitanților sosiseră dintr-o singură localitate aflată în partea de nord-est a țării și că mulți își vânduseră casele, utilizaseră diverse mijloace de transport pentru a evita depistarea la PTF, sosiseră împreună cu membrii familiei și susțineau că și-au pierdut pașapoartele biometrice înainte de a solicita azil în Suedia. Toate aceste elemente indicau existența unei strategii pe termen lung de a rămâne în Suedia. Suedia și-a intensificat cooperarea cu autoritățile din Bosnia și Herțegovina, fapt care le-a permis celor două părți să reducă fluxurile de migrație provenind din această municipalitate în termen de o lună de la creșterea fluxului de migranți din vara respectivă. În acest moment, Suedia se situează pe locul doi în topul destinațiilor preferate de solicitanții de azil din UE provenind din statele Balcanii de Vest care beneficiază de exceptarea de la obligația de viză; – anul trecut, Elveția a instituit o serie de măsuri care au avut ca efect reducerea fluxurilor de migrație provenind din statele din Balcanii de Vest care beneficiază de exceptarea de la obligația de viză. În primul rând, autoritățile elvețiene au instituit o procedură rapidă pentru toate statele din UE care beneficiază de exceptarea de la obligația de viză, ceea ce a permis luarea unor decizii pe fond în termen de 48 de ore. Această inițiativă a fost completată de o serie de măsuri suplimentare, cum ar fi un interviu preliminar pentru a-i informa pe solicitanți cu privire la potențialele consecințe negative ale depunerii unei cereri de azil nefondate, anularea tuturor formelor de asistență acordată persoanelor returnate pentru solicitanții de azil provenind din state europene care beneficiază de exceptarea de la obligația de viză ale căror cereri sunt respinse și o interdicție de reintrare cu durata de cinci ani pentru solicitanții respinși care nu cooperează cu autoritățile elvețiene sau care depun cereri multiple nefondate. Se pare că aceste măsuri au avut efectul de a reduce în mod permanent afluxul de migranți din statele care beneficiază de exceptarea de la obligația de viză în Elveția. De asemenea, Elveția s-a alăturat grupului operativ FRONTEX însărcinat cu supervizarea situației ulterioare liberalizării regimului de vize în ianuarie 2012. EASO a realizat o sinteză a măsurilor operaționale adoptate de statele membre ale UE pentru a gestiona fluxul de solicitanți de azil din Balcanii de Vest în ultimii ani: – efectuarea unor vizite la nivel înalt specifice în țările în cauză și realizarea unor campanii de informare în cooperare cu ONG-urile și cu municipalitățile locale, pentru a-i informa pe cetățeni cu privire la drepturile și obligațiile aferente regimului de călătorii fără viză, prin intermediul mijloacelor de comunicare în masă tipărite și electronice; – continuarea cooperării operaționale cu autoritățile din țările în cauză; – reducerea beneficiilor medicale pentru solicitanții de azil concomitent cu asigurarea îngrijirii medicale de urgență; – reducerea beneficiilor în numerar, cum ar fi banii de buzunar și asistența financiară pentru persoanele returnate, pentru a reduce stimulentele financiare care determină recurgerea abuzivă la procedura de azil; – reducerea duratei procedurii de azil prin angajarea de personal suplimentar pentru evaluarea cazurilor de azil în perioadele de vârf sau instituirea unei proceduri accelerate/rapide care să permită prelucrarea cu rapiditate a cererilor în perioadele de vârf sau pentru cetățenii din anumite țări. 4.4. Alte evoluții legate de regimul de călătorii fără viză pe teritoriul UE Parlamentul European și Consiliul au adoptat recent o Directivă revizuită privind procedurile de azil (inițial Directiva 2005/85/CE). Directiva revizuită, pe care statele membre vor trebui să o aplice până în iunie 2015, instituie noi instrumente de prevenire a utilizării abuzive a sistemului de azil prin intermediul unor cereri nefondate și repetate. Dreptul solicitanților de a rămâne poate fi limitat dacă aceștia depun o a doua cerere de azil care nu conține elemente noi față de precedenta sau dacă o a doua cerere este depusă pentru a preveni expulzarea iminentă a solicitantului. Limitarea dreptului de a rămâne se poate aplica și solicitanților care au depus o a treia cerere de azil sau mai multe. Aceste reguli nu constituie o excepție de la principiul nereturnării, care trebuie respectat în toate situațiile. Colegiuitorii sunt foarte aproape de adoptarea propunerii Comisiei de modificare a Regulamentului privind vizele (inițial Regulamentul nr. 539/2001)[16]. În mai 2011, Comisia a propus instituirea unui mecanism de suspendare a vizelor pentru a suspenda temporar posibilitatea resortisanților din țările terțe de a călători fără vize, în anumite situații excepționale. Acest mecanism se va aplica numai cu titlu de măsură temporară și poate fi declanșat numai în situații de urgență. La 12 septembrie, Parlamentul European a sprijinit textul de compromis convenit împreună cu Consiliul. Se preconizează că regulamentul modificat va fi adoptat în mod oficial înainte de sfârșitul acestui an și că va intra în vigoare în a douăzecea zi de la publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. 5. Următorii pași Mecanismul de monitorizare a situației ulterioare liberalizării vizelor a permis schimbul de informații actualizate cu privire la funcționarea regimului de călătorii fără viză pe teritoriul UE între statele din Balcanii de Vest pe de o parte și statele membre ale UE și statele asociate spațiului Schengen pe de altă parte. La baza acestui mecanism se află serviciul de alertă lunară al FRONTEX, a cărui funcționare ar trebui continuată. Franța ar trebui să fie adăugată pe lista țărilor care sunt monitorizate lunar de FRONTEX. Majoritatea covârșitoare a cetățenilor statelor din Balcanii de Vest care beneficiază de exceptarea de la obligația de viză sunt călători de bună credință, al căror scop legitim este acela de a călători pe teritoriul UE. Regimul călătoriilor fără viză și-a atins scopul: acesta a consolidat contactele interumane dintre Balcanii de Vest și UE, inclusiv cu comunitățile din diaspora care se află în statele membre; a intensificat oportunitățile comerciale și schimburile culturale; și a permis cetățenilor statelor care beneficiază de exceptarea de la obligația de viză să cunoască mai bine UE. Fiecare stat din Balcanii de Vest și-a exprimat dorința de a continua punerea în aplicare a reformelor necesare pentru a menține posibilitatea cetățenilor lor de a călători fără viză. Totuși, în 2012 s-a înregistrat o creștere a abuzurilor în ceea ce privește procedura de azil, iar în primele luni din 2013 s-a manifestat o tendință extrem de similară cu cea din 2012. Numărul cererilor de azil din regiune a început să crească în mai 2013, iar numărul total de cereri depuse între ianuarie și septembrie 2013 a fost cu numai 5,6 % mai mic decât în primele trei trimestre ale anului 2012. Cetățenii fiecărui stat care beneficiază de exceptarea de la obligația de viză au depus mai multe cereri de azil în 2012 comparativ cu 2011, exercitând o puternică presiune în special asupra sistemelor de azil ale Germaniei, Suediei și Elveției. În timp ce presiunea fluxurilor de migrație din regiune a scăzut după octombrie 2012, tendința manifestată de migrația neregulamentară provenind din cele cinci state care beneficiază de exceptarea de la obligația de viză în primele trei trimestre ale anului 2013 a fost extrem de asemănătoare cu cea din 2012. Această situație este inexplicabilă. Comisia îndeamnă statele din Balcanii de Vest să își susțină angajamentul politic față de regimul de călătorii fără viză prin politici concrete și eficiente aplicate la fața locului. Este necesar să se înregistreze o tendință descendentă sustenabilă în ceea ce privește fluxul global de solicitanți de azil provenind din fiecare stat care beneficiază de exceptarea de la obligația de viză. Comisia recomandă ca fiecare stat care beneficiază de exceptarea de la obligația de viză să ia în continuare măsuri în următoarele domenii: (1) creșterea asistenței specifice acordate populațiilor minoritare, în special populației rome, având ca scop îmbunătățirea integrării socio-economice a acestora pe termen lung prin programe educaționale, de ocupare a forței de muncă și de formare profesională, inclusiv prin punerea în aplicare a unor strategii naționale și prin utilizarea asistenței naționale sprijinite de asistența UE disponibilă și de asistența bilaterală acordată de statele membre ale UE; (2) intensificarea cooperării operaționale și a schimbului de informații cu statele învecinate, cu statele membre ale UE și cu statele asociate spațiului Schengen, cu Comisia Europeană și, după caz, cu FRONTEX, Europol și EASO, în domenii precum gestionarea frontierelor, migrație, azil și readmisie, în conformitate cu legislația UE și cu legislația națională; (3) continuarea eforturilor de investigare a persoanelor cu rol de facilitare a migrației ilegale și urmărirea penală a celor care permit utilizarea abuzivă a regimului de călătorii fără viză, în strânsă cooperare cu autoritățile de aplicare a legii din statele membre ale UE, statele asociate spațiului Schengen și Europol; (4) cu respectarea strictă a drepturilor fundamentale ale cetățenilor, îmbunătățirea controalelor la frontieră și dezvoltarea unei cooperări mai strânse cu statele membre ale UE care au responsabilitatea directă de a gestiona frontierele externe ale UE; (5) îmbunătățirea informațiilor specifice și a campaniilor de sensibilizare adresate cetățenilor având ca scop clarificarea drepturilor și obligațiilor ce le revin conform regimului de călătorii fără viză, inclusiv furnizarea de informații privind răspunderea care le revine pentru orice exercitare abuzivă a drepturilor lor în baza regimului de călătorii fără viză. În final, Comisia recomandă ca statele membre ale UE și statele asociate spațiului Schengen care s-au confruntat cu cele mai mari fluxuri de cereri de azil nefondate din partea unor solicitanți din Balcanii de Vest să aibă în vedere luarea unor măsuri suplimentare în următoarele domenii: – acolo unde este cazul, eficientizarea procedurilor de azil pentru cetățenii celor cinci state din Balcanii de Vest care beneficiază de exceptarea de la obligația de viză; – îmbunătățirea în continuare a cooperării operaționale cu statele care beneficiază de exceptarea de la obligația de viză, inclusiv prin intermediul ofițerilor de legătură; – acordarea de asistență statelor care beneficiază de exceptarea de la obligația de viză la conceperea unor campanii mai eficiente de informare publică adresate cetățenilor lor, pentru a-i informa cu privire la drepturile și obligațiile ce le revin în baza regimului de călătorii fără viză. Comisia va continua să evalueze modalitatea de punere în aplicare a măsurilor respective prin intermediul acestui mecanism de monitorizare a situației existente după liberalizarea regimului de vize și va prezenta rapoarte Parlamentului European și Comisiei în 2014. 6. ANEXĂ 6.1. Cereri de azil depuse de cetățenii celor cinci state din Balcanii de Vest în statele membre ale UE și în statele asociate spațiului Schengen (SAC) Sursa: Eurostat 6.2. Cereri de azil depuse de cetățenii celor cinci state din Balcanii de Vest în statele membre ale UE și în statele asociate spațiului Schengen (%) Sursa: Eurostat 6.3. Cereri de azil depuse de cetățenii statelor din Balcanii de Vest în cele mai afectate state membre ale UE și în statele asociate spațiului Schengen Sursa: Eurostat 6.4. Rata de recunoaștere a cererilor de azil în primă instanță în cele mai afectate state membre ale UE și în statele asociate spațiului Schengen Citizen || MS/SAC || First instance total decisions || First instance positive decisions || Recognition rate || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 MNE || BE || 20 || 20 || 15 || 125 || 5 || 0 || 0 || 0 || 25.0 % || 0.0 % || 0.0 % || 0.0 % || 1.3 % MNE || DE || 80 || 110 || 90 || 355 || 5 || 0 || 0 || 5 || 6.3 % || 0.0 % || 0.0 % || 1.4 % MNE || FR || 55 || 50 || 75 || 395 || 0 || 0 || 0 || 5 || 0.0 % || 0.0 % || 0.0 % || 1.3 % MNE || LU || 5 || 0 || 35 || 195 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0.0 % || 0.0 % || 0.0 % || 0.0 % MNE || SE || 45 || 40 || 85 || 95 || 0 || 5 || 5 || 0 || 0.0 % || 12.5 % || 5.9 % || 0.0 % MNE || CH || 15 || 0 || 15 || 20 || 5 || 0 || 5 || 5 || 33.3 % || 0.0 % || 33.3 % || 25.0 % MK || BE || 180 || 390 || 905 || 625 || 0 || 25 || 15 || 15 || 0.0 % || 6.4 % || 1.7 % || 2.4 % || 0.7 % MK || DE || 75 || 2.480 || 1.740 || 6.240 || 5 || 5 || 5 || 10 || 6.7 % || 0.2 % || 0.3 % || 0.2 % MK || FR || 50 || 340 || 495 || 720 || 5 || 15 || 5 || 15 || 10.0 % || 4.4 % || 1.0 % || 2.1 % MK || LU || 0 || 0 || 180 || 230 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0.0 % || 0.0 % || 0.0 % || 0.0 % MK || SE || 45 || 630 || 720 || 430 || 0 || 5 || 0 || 0 || 0.0 % || 0.8 % || 0.0 % || 0.0 % MK || CH || 30 || 135 || 325 || 755 || 15 || 15 || 5 || 20 || 50.0 % || 11.1 % || 1.5 % || 2.6 % SRB || BE || 605 || 960 || 1.415 || 945 || 15 || 115 || 100 || 55 || 2.5 % || 12.0 % || 7.1 % || 5.8 % || 1.7 % SRB || DE || 675 || 4.830 || 6.105 || 13.095 || 15 || 30 || 25 || 25 || 2.2 % || 0.6 % || 0.4 % || 0.2 % SRB || FR || 620 || 630 || 380 || 810 || 30 || 45 || 25 || 155 || 4.8 % || 7.1 % || 6.6 % || 19.1 % SRB || LU || 10 || 85 || 440 || 530 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0.0 % || 0.0 % || 0.0 % || 0.0 % SRB || SE || 560 || 4.760 || 2.175 || 2.455 || 20 || 25 || 20 || 20 || 3.6 % || 0.5 % || 0.9 % || 0.8 % SRB || CH || 440 || 450 || 400 || 1.295 || 210 || 115 || 120 || 70 || 47.7 % || 25.6 % || 30.0 % || 5.4 % ALB || BE || 215 || 125 || 445 || 1.630 || 40 || 10 || 30 || 225 || 18.6 % || 8.0 % || 6.7 % || 13.8 % || 9.1 % ALB || DE || 60 || 35 || 65 || 115 || 5 || 5 || 15 || 15 || 8.3 % || 14.3 % || 23.1 % || 13.0 % ALB || FR || 315 || 435 || 465 || 680 || 15 || 15 || 40 || 40 || 4.8 % || 3.4 % || 8.6 % || 5.9 % ALB || LU || 30 || 5 || 15 || 130 || 10 || 0 || 0 || 0 || 33.3 % || 0.0 % || 0.0 % || 0.0 % ALB || SE || 105 || 65 || 185 || 985 || 10 || 5 || 20 || 45 || 9.5 % || 7.7 % || 10.8 % || 4.6 % ALB || CH || 10 || 5 || 25 || 35 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0.0 % || 0.0 % || 0.0 % || 0.0 % BiH || BE || 95 || 75 || 295 || 350 || 5 || 0 || 0 || 5 || 5.3 % || 0.0 % || 0.0 % || 1.4 % || 3.2 % BiH || DE || 205 || 340 || 350 || 2.030 || 15 || 10 || 15 || 25 || 7.3 % || 2.9 % || 4.3 % || 1.2 % BiH || FR || 240 || 370 || 110 || 710 || 15 || 25 || 15 || 100 || 6.3 % || 6.8 % || 13.6 % || 14.1 % BiH || LU || 30 || 25 || 20 || 195 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0.0 % || 0.0 % || 0.0 % || 0.0 % BiH || SE || 95 || 105 || 365 || 1.335 || 10 || 10 || 5 || 5 || 10.5 % || 9.5 % || 1.4 % || 0.4 % BiH || CH || 95 || 165 || 70 || 225 || 55 || 70 || 30 || 20 || 57.9 % || 42.4 % || 42.9 % || 8.9 % WB Total || Total || 5.005 || 17.660 || 18.005 || 37.735 || 510 || 550 || 500 || 880 || 10.2 % || 3.1 % || 2.8 % || 2.3 % Sursa: Eurostat 6.5. Cereri de azil depuse de cetățenii albanezi în statele membre ale UE și în statele asociate spațiului Schengen Sursa: Eurostat 6.6. Cereri de azil depuse de cetățenii Bosniei și Herțegovinei în statele membre ale UE și în statele asociate spațiului Schengen Sursa: Eurostat 6.7. Cereri de azil depuse de cetățenii fostei Republici Iugoslave a Macedoniei în statele membre ale UE și în statele asociate spațiului Schengen Sursa: Eurostat 6.8. Cereri de azil depuse de cetățenii muntenegreni în statele membre ale UE și în statele asociate spațiului Schengen Sursa: Eurostat 6.9. Cereri de azil depuse de cetățenii sârbi în statele membre ale UE și în statele asociate spațiului Schengen Sursa: Eurostat 6.10. Depistarea cetățenilor care traversează ilegal frontierele externe ale UE (la frontierele verzi) Sursa: Eurostat [1] Regulamentul (CE) nr. 539/2001 al Consiliului din 15 martie 2001 de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație (JO L 81, 21.3.2001, p. 1). [2] Rapoartele precedente sunt următoarele: SEC(2011) 695, SEC(2011) 1570, COM(2012) 472. [3] COM(2012) 472. * Această denumire nu aduce atingere pozițiilor privind statutul și este conformă RCSONU 1244/1999 și Avizului CIJ privind declarația de independență a Kosovo. [4] În primele nouă luni ale anului 2013, FRONTEX a calculat 16 940 de cereri de azil provenind din Balcanii de Vest în cele cinci state beneficiare, respectiv cu 5,6 % mai puțin decât în primele nouă luni ale anului 2012. Germania a primit cu 70 % mai multe cereri în primele trei trimestre ale anului 2013 decât în perioada corespondentă din 2012; între timp, numărul cererilor de azil a scăzut în Suedia, Elveția, Belgia și Luxemburg. [5] Dintr-un total de 360 880 de cereri de azil depuse în UE și în statele asociate spațiului Schengen în 2012, 47 025 au fost depuse de către resortisanți ai statelor din Balcanii de Vest care beneficiază de exceptarea de la obligația de viză. [6] Rata de recunoaștere este calculată ca ponderea deciziilor pozitive (referitoare la statutul de refugiat, protecția subsidiară sau statutul umanitar) în numărul total al deciziilor în procedurile de primă instanță. [7] Această cifră relativ ridicată pentru resortisanții albanezi a fost, cel mai probabil, influențată de decizia Consiliului de stat francez din martie 2012 de a scoate Albania de pe lista țărilor de origine sigure. [8] Există o anumită discrepanță între cifrele raportate de FRONTEX și cele colectate de Eurostat. Raportul dintre numărul cererilor de azil nefondate și numărul persoanelor returnate se calculează pe baza cifrelor lunare raportate de FRONTEX. [9] Potrivit Eurostat, în octombrie 2012, resortisanții celor cinci state care beneficiază de exceptarea de la obligația de viză au depus 7 865 de cereri în Germania, Suedia, Elveția, Belgia și Luxemburg. Potrivit FRONTEX, aceste cinci state membre și state asociate la Schengen au returnat cu puțin peste 1 000 de resortisanți din Balcanii de Vest în luna respectivă. [10] Numărul cazurilor depistate de trecere ilegală a frontierelor verzi (între PTF) a crescut de la 26 244 la 34 839 între 2011 și 2012. [11] Numărul cazurilor depistate de trecere ilegală a frontierelor la PTF a crescut de la 1 421 la 2 387 între 2011 și 2012. [12] În conformitate cu un nou decret emis de Ministerul Afacerilor Interne albanez, cetățenii trebuie să obțină un certificat de la poliția de frontieră care să ateste că nu se află printre persoanele care fac obiectul interdicției de a intra în spațiul Schengen înainte de a solicita schimbarea numelui în Albania. [13] Un cetățean al fostei Republici Iugoslave a Macedoniei a depus o plângere împotriva Ministerului Afacerilor Interne al Serbiei în care invoca discriminarea etnică drept motiv al interdicției ce i-a fost aplicată de a intra în Serbia. O instanță locală i-a respins acțiunea în 2012. [14] Hotărârea Curții Constituționale Federale a Germaniei în cauza 1 BvL 10/10, 18 iulie 2012. [15] O creștere similară a cererilor de azil adresate Belgiei de către cetățeni albanezi s-a înregistrat în octombrie-noiembrie 2011, determinată de zvonurile privind aprobarea cererilor de azil pe motive economice. Cererile de azil au scăzut la fel de rapid cum au crescut. [16] COM(2011) 290.