RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 274/1

CONTURI ANUALE FINALE ALE COMUNITĂȚILOR EUROPENE

EXERCIȚIUL FINANCIAR 2006

Volumul I

SITUAȚII FINANCIARE CONSOLIDATE ȘI RAPOARTE CONSOLIDATE PRIVIND EXECUȚIA BUGETARĂ

(2007/C 274/01)

CUPRINS

Notă cu privire la conturile consolidate

Evenimente principale și puncte cheie

Partea I: Situații financiare consolidate ale Comunităților Europene și note explicative

A. Bilanț

B. Contul rezultatului economic (incl. raportarea pe segment)

C. Tabelul fluxurilor de numerar

D. Situația modificărilor activelor nete

E. Note la situațiile financiare

Partea II: Rapoarte consolidate privind execuția bugetară a Comunităților Europene și note explicative

A. Rapoarte consolidate privind execuția bugetară

B. Note explicative la rapoartele consolidate privind execuția bugetară

NOTĂ CU PRIVIRE LA CONTURILE CONSOLIDATE

Conturile consolidate anuale ale Comunităților Europene pentru anul 2006 au fost pregătite pe baza informațiilor prezentate de celelalte instituții și organisme în conformitate cu articolul 129.2 din Regulamentul financiar. Declar, prin prezenta, că au fost pregătite în conformitate cu Titlul VII din Regulamentul financiar al CE și cu principiile contabile, normele și metodele stabilite în anexa la situațiile financiare.

Am obținut de la contabilii acestor instituții și organisme, care au atestat corectitudinea, toate informațiile necesare pentru întocmirea situațiilor financiare anuale care prezintă activele și pasivele Comunităților Europene și execuția bugetară.

Prin prezenta certific că pe baza acestor informații și pe baza verificărilor pe care le-am considerat necesare pentru a valida conturile Comisiei Europene, am asigurarea rezonabilă că situațiile financiare anuale prezintă în mod fidel și corect poziția financiară a Comunităților Europene în toate aspectele materiale.

Brian Gray Contabil al Comisiei Europene

EVENIMENTE PRINCIPALE ȘI PUNCTE CHEIE

Conturile anuale 2006 ale Comunităților Europene sunt al doilea set de conturi redactate conform regulilor bazate pe contabilitatea de angajamente instituite de Comunitățile Europene în 2005. Așa cum o face cu orice set de conturi, Comisia a lucrat la îmbunătățirea documentelor publicate anterior, urmărind în mod deosebit să ofere cititorului informații relevante și mai pe înțelesul său.

Cu privire la prezentarea conturilor din 2006, trebuie subliniate următoarele modificări:

— Ca urmare a actualizării Regulamentului financiar care a intrat în vigoare la 1 mai 2007, contabilul Comisiei a inclus pentru prima dată o notă de însoțire a acestor conturi prin care afirmă că a obținut asigurarea rezonabilă că situațiile financiare prezintă în mod fidel și corect poziția financiară a Comunităților Europene în toate aspectele materiale.

— Fiecare contabil al organismelor consolidate în aceste conturi a inclus o certificare a conturilor individuale, prin care afirmă că a obținut asigurarea rezonabilă că situațiile financiare prezintă în mod fidel și corect poziția financiară a instituției sau agenției în toate aspectele materiale.

— Sumele din situațiile financiare sunt prezentate acum în milioane de euro, ceea ce oferă un format mai lizibil.

— Tabelele privind execuția bugetară au fost simplificate pentru a le face mai inteligibile.

— Sunt oferite informații suplimentare privind recuperarea cheltuielilor Comisiei.

În încheiere, trebuie remarcat că domeniul de consolidare s-a extins din 2005 — acum sunt 24 de agenții consolidate în comparație cu 16 în 2005.

PRINCIPALELE PUNCTE NOTABILE ALE CONTURILOR ANUALE 2006

— Excedentul bugetar a continuat să scadă, de la 2,41 miliarde EUR la 1,85 miliarde EUR.

— Rezultatul economic al anului s-a modificat de la un deficit de 7 812 milioane EUR în 2005 la un surplus de 197 milioane EUR în 2006.

— Totalul activelor a crescut de la 58,7 miliarde EUR în 2005 la 67,3 miliarde EUR, iar totalul pasivelor a crescut de la 120,9 miliarde EUR la 131,6 miliarde EUR. Diferența va fi finanțată pe termen scurt din fondurile bugetare deja votate, sau garantată pe termen lung de către statele membre.

PARTEA I

SITUAȚII FINANCIARE CONSOLIDATE ALE COMUNITĂȚILOR EUROPENE ȘI NOTE EXPLICATIVE

CUPRINS

A. Bilanț

B. Contul rezultatului economic (incl. raportarea pe segment)

C. Tabelul fluxurilor de numerar

D. Situația modificărilor activelor nete

E. Note la situațiile financiare:

1. Politici contabile

2. Note la bilanț

3. Note la contul rezultatului economic

4. Note la tabelul fluxurilor de numerar

5. Note și elemente extrabilanțiere

6. Gestionarea riscului financiar

7. Informații privind părțile afiliate

8. Evenimente după data bilanțului

9. Entități consolidate

10. Entități neconsolidate

A. BILANȚ

Milioane EUR Notă 31.12.2006 31.12.2005 I. ACTIVE IMOBILIZATE: 31 556 31 415 Imobilizări necorporale 2.1 37 27 Imobilizări corporale 2.2 4 586 4141 Investiții 2.3 2 157 1 874 Împrumuturi 2.4 2 023 2 397 Prefinanțare pe termen lung 2.5 22 425 22 732 Creanțe pe termen lung 2.6 328 244 II. ACTIVE CIRCULANTE: 35 776 27 291 Stocuri 2.7 115 126 Investiții pe termen scurt 2.8 1 426 1 440 Prefinanțare pe termen scurt 2.9 8 055 6 633 Creanțe pe termen scurt 2.10 9 796 7 238 Numerar și echivalente de numerar 2.11 16 384 11 854 Active totale 67 332 58 706 III. PASIVE IMOBILIZATE: 37 071 38 026 Beneficii ale angajaților 2.12 32 200 33 156 Provizioane pentru riscuri și cheltuieli 2.13 989 1 097 Pasive financiare 2.14 1 862 1 920 Alte pasive pe termen lung 2.15 2 020 1 853 IV. PASIVE CIRCULANTE: 94 479 82 825 Provizioane pentru riscuri și cheltuieli 2.16 379 275 Pasive financiare 2.17 20 22 Conturi creditoare 2.18 94 080 82 528 Pasive totale 131 550 120 851 ACTIVE NETE (64 218) (62 145) Rezerve 2.19 2 855 2 808 Sume care vor fi cerute statelor membre: 2.20 (67 073) (64 953) Beneficii (pe termen lung) ale angajaților (1) (32 200) (33 156) Alte sume (2) (34 873) (31 797) V. ACTIVE NETE (3) (64 218) (62 145)

B. CONTUL REZULTATULUI ECONOMIC (inclusiv raportarea pe segment)

Milioane EUR Notă 2006 2005 VENITURI DIN EXPLOATARE 3.1 113 486 107 890 Venituri din propriile resurse și cotizații: 105 118 103 964 Resurse VNB 70 134 70 861 Resurse TVA 17 207 16 018 Propriile resurse tradiționale 15 247 14 265 Rectificări bugetare 2 395 2 606 Cotizații ale țărilor terțe (incl. țările AELS) 135 214 Venituri din exploatare: 8 368 3 926 Amenzi 2 217 719 Taxe agricole 1 695 447 Recuperarea cheltuielilor 1 296 939 Venituri din operațiuni administrative 982 895 Alte venituri din exploatare 2 178 926 CHELTUIELI DE EXPLOATARE 113 422 107 597 Cheltuieli administrative: 3.2 6 619 6 127 Cheltuieli cu personalul 3 998 3 613 Cheltuieli privind imobilizările 348 320 Alte cheltuieli administrative 2 273 2 194 Cheltuieli de exploatare: 3.3 106 803 101 470 Gestiune directă centralizată 12 273 11 281 Gestiune indirectă centralizată 677 351 Gestiune descentralizată 1 809 1 733 Gestiune repartizată 90 828 86 925 Gestiune în comun 34 248 Alte cheltuieli de exploatare 3.4 1 182 932 (DEFICIT)/SURPLUS DIN ACTIVITĂȚILE DE EXPLOATARE 64 293 Venituri din operațiuni financiare 3.5 621 399 Cheltuieli cu operațiunile financiare 3.6 (331) (369) Modificarea datoriei privind beneficiile angajaților pe termen lung 2.12 108 (8 044) SURPLUS/(DEFICIT) AL ACTIVITĂȚILOR DIN AFARA EXPLOATĂRII 398 (8 014) PARTEA NETĂ (A DEFICITULUI) A SOCIETĂȚILOR ASOCIATE ȘI ASOCIAȚIILOR ÎN PARTICIPAȚIUNE 3.7 (265) (91) (DEFICIT) DIN ACTIVITĂȚI ORDINARE 197 (7 812) REZULTAT ECONOMIC AL EXERCIȚIULUI 197 (7 812)

RAPORTAREA PE SEGMENT

Acest raport împarte veniturile din exploatare și cheltuielile de exploatare pe domeniu de politici din cadrul Comisiei, în funcție de structura bugetului bazat pe activități. Aceste domenii de politici pot fi grupate în trei mari categorii — Activități din cadrul Uniunii Europene, Activități din afara Uniunii Europene și Servicii și altele.

„Activitățile din cadrul Uniunii Europene” reprezintă cea mai mare din aceste categorii deoarece acoperă multe domenii de politici din cadrul Uniunii Europene. „Activitățile din afara Uniunii Europene” fac referire la politicile folosite în afara Uniunii, precum comerțul și asistența. „Servicii și altele” reprezintă activitățile interne și orizontale necesare funcționării instituțiilor și organismelor Comunităților.

Agențiile consolidate sunt integrate în diferitele domenii de politici. Alte instituții, în afara Comisiei, sunt grupate într-un domeniu specific de politici. Diferitele domenii de politici reprezintă rezultatul brut înainte de eliminările din consolidare, iar totalul eliminărilor din consolidare se efectuează într-o singură coloană.

A se remarca faptul că propriile resurse și cotizațiile nu sunt împărțite între diversele activități deoarece acestea sunt calculate, percepute și gestionate de către serviciile centrale ale Comisiei. Ele sunt prezentate aici pentru a permite compararea rezultatului net cu contul rezultatului economic.

RAPORTARE PE SEGMENT — SUMAR

Milioane EUR Activități din cadrul UE Activități din afara UE Servicii și altele CECO în lichidare Alte instituții Eliminări din consolidare TOTAL VENITURI DIN EXPLOATARE: Amenzi 2 217 0 0 0 0 0 2 217 Taxe agricole 1 695 0 0 0 0 0 1 695 Recuperarea cheltuielilor 1 248 58 1 0 0 (11) 1 296 Venituri din operațiuni administrative 44 48 702 0 275 (87) 982 Alte venituri din exploatare 2 401 332 110 0 1 (666) 2 178 Venituri totale din exploatare 7 605 438 813 0 276 (764) 8 368 Cheltuieli administrative: 1 985 899 1 576 0 2 280 (121) 6 619 Cheltuieli cu personalul 1 505 655 745 0 1 100 (7) 3 998 Cheltuieli privind imobilizările 62 55 102 0 129 0 348 Alte cheltuieli administrative 418 189 729 0 1 051 (114) 2 273 Cheltuieli de exploatare: 99 016 6 928 1 449 53 0 (643) 106 803 Gestiune directă centralizată 6 474 4 879 1 249 0 0 (329) 12 273 Gestiune indirectă centralizată 611 308 1 0 0 (243) 677 Gestiune descentralizată 362 1 447 0 0 0 0 1 809 Gestiune repartizată 90 828 0 0 0 0 0 90 828 Gestiune în comun 7 27 0 0 0 0 34 Alte cheltuieli de exploatare 734 267 199 53 0 (71) 1 182 Cheltuieli totale de exploatare 101 001 7 827 3 025 53 2 280 (764) 113 422 CHELTUIELI NETE DE EXPLOATARE (93 396) (7 389) (2 212) (53) (2 004) 0 (105 054) Venituri din propriile resurse și cotizații 105 118 Surplus din activitățile de exploatare 64 Venituri financiare nete 290 Modificarea datoriei privind beneficiile angajaților 108 Partea rezultatelor societăților asociate/asociațiilor în participațiune (265) Rezultat economic al exercițiului 197





RAPORTARE PE SEGMENT — ACTIVITĂȚI DIN CADRUL UE

Milioane EUR Afaceri economice și financiare Întreprinderi și industrie Concurență Ocuparea forței de muncă Agricultură Transport și energie Mediu înconjurător Cercetare Societatea informațională VENITURI DIN EXPLOATARE: Amenzi 0 1 2 158 0 0 0 0 0 0 Taxe agricole 0 0 0 0 1 695 0 0 0 0 Recuperarea cheltuielilor 0 1 0 89 686 1 0 3 5 Venituri din operațiuni administrative 0 8 0 1 0 2 1 0 0 Alte venituri din exploatare 1 146 0 34 436 194 39 382 23 Venituri totale din exploatare 1 156 2 158 124 2 817 197 40 385 28 Cheltuieli administrative: 48 162 69 95 111 163 89 172 115 Cheltuieli cu personalul 42 120 65 77 97 130 66 134 92 Cheltuieli privind imobilizările 0 6 0 1 0 1 1 0 0 Alte cheltuieli administrative 6 36 4 17 14 32 22 38 23 Cheltuieli de exploatare: 51 253 269 10 003 52 212 882 209 2 860 1 841 Gestiune directă centralizată 51 191 1 147 35 749 182 2 807 1 796 Gestiune indirectă centralizată 0 0 0 (2) 0 58 12 0 0 Gestiune descentralizată 0 0 0 0 275 (1) 0 0 0 Gestiune repartizată 0 0 0 9 842 51 868 0 0 0 0 Gestiune în comun 0 0 0 0 0 (23) 0 0 0 Alte cheltuieli de exploatare 0 62 268 16 34 99 15 53 45 Cheltuieli totale de exploatare 99 415 338 10 098 52 323 1 045 298 3 032 1 956 CHELTUIELI NETE DE EXPLOATARE (98) (259) 1 820 (9 974) (49 506) (848) (258) (2 647) (1 928) Centrul Comun de Cercetare Pescuit Piața internă Politica regională Taxe și vamă Educație și cultură Sănătate și protecția consumatorilor Justiție, libertate și securitate Totalul activităților din cadrul UE VENITURI DIN EXPLOATARE: Amenzi 0 58 0 0 0 0 0 0 2 217 Taxe agricole 0 0 0 0 0 0 0 0 1 695 Recuperarea cheltuielilor 0 10 0 460 0 (11) 3 1 1 248 Venituri din operațiuni administrative 33 0 0 0 (3) (1) 0 3 44 Alte venituri din exploatare 8 0 184 0 1 182 64 707 2 401 Venituri totale din exploatare 41 68 184 460 (2) 170 67 711 7 605 Cheltuieli administrative: 339 32 134 65 46 145 131 69 1 985 Cheltuieli cu personalul 214 28 98 52 42 94 97 57 1 505 Cheltuieli privind imobilizările 47 0 4 0 (2) 1 2 1 62 Alte cheltuieli administrative 78 4 32 13 6 50 32 11 418 Cheltuieli de exploatare: 73 652 47 28 095 35 347 275 912 99 016 Gestiune directă centralizată 67 197 10 26 35 (156) 252 84 6 474 Gestiune indirectă centralizată 0 0 0 95 0 448 0 0 611 Gestiune descentralizată 0 0 0 88 0 0 0 0 362 Gestiune repartizată 0 454 0 27 856 0 0 0 808 90 828 Gestiune în comun 0 0 0 30 0 0 0 0 7 Alte cheltuieli de exploatare 6 1 37 0 0 55 23 20 734 Cheltuieli totale de exploatare 412 684 181 28 160 81 492 406 981 101 001 CHELTUIELI NETE DE EXPLOATARE (371) (616) 3 (27 700) (83) (322) (339) (270) (93 396)





RAPORTARE PE SEGMENT — ACTIVITĂȚI DIN AFARA UE

Milioane EUR Relații externe Comerț Dezvoltare Extindere Ajutor umanitar Totalul activităților din afara UE VENITURI DIN EXPLOATARE: Recuperarea cheltuielilor 35 0 1 21 1 58 Venituri din operațiuni administrative 48 0 0 0 0 48 Alte venituri din exploatare 69 0 13 250 0 332 Venituri totale din exploatare 152 0 14 271 1 438 Cheltuieli administrative: 632 51 125 71 20 899 Cheltuieli cu personalul 427 46 118 50 14 655 Cheltuieli privind imobilizările 54 0 0 1 0 55 Alte cheltuieli administrative 151 5 7 20 6 189 Cheltuieli de exploatare: 3 449 8 737 2 131 603 6 928 Gestiune directă centralizată 3 131 7 684 456 601 4 879 Gestiune indirectă centralizată 48 0 29 231 0 308 Gestiune descentralizată 203 0 78 1 166 0 1 447 Gestiune în comun 59 1 (62) 29 0 27 Alte cheltuieli de exploatare 8 0 8 249 2 267 Cheltuieli totale de exploatare 4 081 59 862 2 202 623 7 827 CHELTUIELI NETE DE EXPLOATARE (3 929) (59) (848) (1 931) (622) (7 389)





RAPORTARE PE SEGMENT — SERVICII ȘI ALTELE

Presă și comunicare Oficiul Antifraudă Coordonare Personal și administrație Eurostat Buget Audit Altele Total servicii și altele VENITURI DIN EXPLOATARE: Recuperarea cheltuielilor 0 0 0 0 1 0 0 0 1 Venituri din operațiuni administrative 0 5 0 658 0 38 0 1 702 Alte venituri din exploatare 0 0 35 5 0 0 0 70 110 Venituri totale din exploatare 0 5 35 663 1 38 0 71 813 Cheltuieli administrative: 92 43 157 1 161 65 50 8 0 1 576 Cheltuieli cu personalul 63 30 135 410 58 42 7 0 745 Cheltuieli privind imobilizările 0 0 0 102 0 0 0 0 102 Alte cheltuieli administrative 29 13 22 649 7 8 1 0 729 Cheltuieli de exploatare: 58 14 2 48 67 1 139 0 121 1 449 Gestiune directă centralizată 57 14 0 33 66 1 083 0 (4) 1 249 Gestiune indirectă centralizată 1 0 0 0 0 0 0 0 1 Alte cheltuieli de exploatare 0 0 2 15 1 56 0 125 199 Cheltuieli totale de exploatare 150 57 159 1 209 132 1 189 8 121 3 025 CHELTUIELI NETE DE EXPLOATARE (150) (52) (124) (546) (131) (1 151) (8) (50) (2 212)

C. TABELUL FLUXURILOR DE NUMERAR

Milioane EUR Notă 2006 2005 FLUXURILE DE NUMERAR DIN ACTIVITĂȚI ORDINARE Surplus/(Deficit) din activități ordinare: 197 (7 812) Activități de exploatare: 4.2 Achitarea datoriei publice 11 7 Amortizare 306 278 Deprecierea investițiilor (3) (12) (Creșterea)/scăderea împrumuturilor 374 (99) (Creșterea)/scăderea prefinanțării pe termen lung 307 (1 447) (Creșterea)/scăderea creanțelor pe termen lung (84) 64 (Creșterea)/scăderea stocurilor 11 (63) (Creșterea)/scăderea prefinanțării pe termen scurt (1 422) 94 (Creșterea)/scăderea creanțelor pe termen scurt (2 558) (99) Creșterea/(scăderea) provizioanelor pe termen lung (108) 84 Creșterea/(scăderea) pasivelor financiare pe termen lung (58) 233 Creșterea/(scăderea) altor pasive pe termen lung 167 9 Creșterea/(scăderea) provizioanelor pe termen scurt 104 35 Creșterea/(scăderea) pasivelor financiare pe termen scurt (2) (130) Creșterea/(scăderea) conturilor creditoare 11 552 8 287 Excedentul bugetar pe 2005 preluat ca venit de non-numerar în 2006 (2 410) (2 737) Alte mișcări de non-numerar 140 2 Activități de investiții: 4.3 (Creșterea)/scăderea imobilizărilor corporale și necorporale (772) (351) (Creșterea)/scăderea investițiilor (4) (156) 13 (Creșterea)/scăderea investițiilor pe termen scurt 14 3 Modificarea beneficiilor angajaților pe termen lung: 2.12 (956) 7 144 FLUXURILE NETE DE NUMERAR DIN ACTIVITĂȚI ORDINARE 4 654 3 503 CREȘTERE/(SCĂDERE) NETĂ A NUMERARULUI ȘI ECHIVALENTELOR DE NUMERAR (5) 4 654 3 503 NUMERAR ȘI ECHIVALENTE DE NUMERAR LA ÎNCEPUTUL EXERCIȚIULUI (5) 2.11 12 170 8 667 NUMERAR ȘI ECHIVALENTE DE NUMERAR LA ÎNCHIDEREA EXERCIȚIULUI (5) 2.11 16 824 12 170

D. SITUAȚIA MODIFICĂRILOR ACTIVELOR NETE

Milioane EUR Rezerve (7)Surplus/(deficit) cumulat Rezultatul economic al exercițiului (7) Total Rezerva de valoare justă Alte rezerve BILANȚUL LA 31 DECEMBRIE 2004 (retratat) 88 2 479 (58 359) 4 194 (6) (51 598) Modificarea rezervei Fondului de Garantare 145 (145) 0 Modificări ale valorii juste (7) (7) Altele 9 9 Repartizarea rezultatului economic din 2004 103 1 354 (1 457) 0 Rezultatul bugetar din 2004 creditat statelor membre (2 737) (2 737) Rezultat economic al exercițiului (7 812) (7 812) BILANȚUL LA 31 DECEMBRIE 2005 81 2 727 (57 141) (7 812) (62 145) Modificarea rezervei Fondului de Garantare 22 (22) 0 Modificări ale valorii juste (77) (77) Altele 72 145 217 Repartizarea rezultatului economic din 2005 30 (7 842) 7 812 0 Rezultatul bugetar din 2005 creditat statelor membre (2 410) (2 410) Rezultat economic al exercițiului 197 197 BILANȚUL LA 31 DECEMBRIE 2006 4 2 851 (67 270) 197 (64 218)

E. NOTE LA SITUAȚIILE FINANCIARE

1. Politici contabile

2. Note la bilanț

3. Note la contul rezultatului economic

4. Note la tabelul fluxurilor de numerar

5. Note și elemente extrabilanțiere

6. Gestionarea riscului financiar

7. Informații privind persoanele afiliate

8. Evenimente după data bilanțului

9. Entități consolidate

10. Entități neconsolidate

1. POLITICI CONTABILE

1.1 DISPOZIȚII LEGALE ȘI REGULAMENT FINANCIAR

Contabilitatea se ține în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 (JO L 248 din 16 septembrie 2002, p. 1, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1995/2006 al Consiliului din 13 decembrie 2006, JO L 390 din 30 decembrie 2006) privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene și Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002 al Comisiei din 23 decembrie 2002 care expune reguli detaliate privind punerea în aplicare a prezentului Regulament financiar, astfel cum a fost modificat ultima dată pe 28 martie 2007.

Articolul 133 al Regulamentului financiar prevede adoptarea de către contabilul Comisiei a regulilor și metodelor contabile care trebuie aplicate de toate instituțiile și organismele. Astfel, acesta a adoptat regulile contabile actuale ale Comunităților pe 28 decembrie 2004. Aceste politici ale contabilității de angajamente derivă din Standardele internaționale de contabilitate pentru sectorul public (IPSAS), emise de Consiliul pentru standardele internaționale de contabilitate pentru sectorul public (IPSASB) sau implicit din Standardele internaționale de raportare financiară (IFRS), emise de Consiliul pentru standardele internaționale de contabilitate (IASB). Aceste reguli au fost adoptate de contabilul Comisiei după primirea opiniei unui Grup consultativ de experți privind standardele de contabilitate care a oferit consultanță profesionistă. Normele contabile sunt revizuite periodic și actualizate când este necesar, cea mai recentă revizie fiind cea din 18 octombrie 2006.

Normele contabile și de evaluare adoptate de contabilul Comisiei sunt aplicate în toate instituțiile și organismele europene care în prezent țin de domeniul de consolidare pentru a stabili un set uniform de norme contabile, de evaluare și prezentare a conturilor în vederea armonizării procesului de elaborare a situațiilor financiare și consolidării.

Contabilul Comisiei trebuie să trimită conturile provizorii consolidate Curții de Conturi până la data de 31 martie a anului următor. Comisia trebuie să adopte conturile finale consolidate până la 31 iulie urmând ca acestea să fie publicate în Jurnalul Oficial până la 15 noiembrie împreună cu declarația de asigurare a Curții de Conturi. Atât conturile anuale provizorii cât și cele finale pe 2006 sunt prezentate după cum urmează: Volumul I conține conturile consolidate, iar Volumul II conturile Comisiei.

1.2 PRINCIPII CONTABILE

Situațiile financiare au ca obiectiv oferirea de informații cu privire la poziția financiară, performanța și fluxurile de numerar ale unei entități care sunt utile unei game largi de utilizatori. Pentru o entitate din sectorul public, precum Comunitățile Europene, obiectivele sunt în mod specific de a oferi informații utile pentru procesul decizional și de a demonstra responsabilitatea entității în ceea ce privește resursele care îi sunt încredințate.

Dacă urmăresc prezentarea unui punct de vedere adevărat și echitabil, situațiile financiare trebuie nu numai să ofere informații relevante pentru a descrie tipul și gama activităților unei instituții și agențiilor, să explice modalitatea de finanțare și să ofere informații esențiale privind funcționarea sa, dar trebuie să o facă și într-o manieră clară și inteligibilă, care să permită efectuarea de comparații între exerciții financiare. Prezentul document a fost elaborat ținând cont de aceste obiective.

Sistemul de contabilitate al instituțiilor și agențiilor europene cuprinde contabilitatea generală și contabilitatea bugetară. Cele două tipuri de contabilitate se țin în euro pe baza anului calendaristic. Contabilitatea bugetară oferă o imagine detaliată a execuției bugetare și se bazează pe principiul contabil al contabilității de casă modificată (8). Contabilitatea generală permite elaborarea situațiilor financiare în așa fel încât să prezinte toate cheltuielile și veniturile din exercițiu și este concepută pentru a stabili poziția financiară sub forma unui bilanț la 31 decembrie.

Articolul 124 din Regulamentul financiar prevede principiile contabile care trebuie aplicate în elaborarea situațiilor financiare:

— continuitatea activă;

— prudență;

— metode contabile consecvente;

— comparabilitatea informațiilor;

— importanță relativă;

— necompensare;

— supremația realității asupra aparenței;

— contabilitatea de angajamente.

1.3 CONSOLIDARE

Domeniul de consolidare al Comunităților Europene cuprinde 34 de entități controlate, o societate asociată și o asociație în participațiune. Lista completă a entităților consolidate se găsește la nota E9. Comparativ cu 2005, domeniul consolidării s-a extins cu 8 agenții.

Entități controlate

Entitățile controlate sunt entitățile asupra cărora Comunitățile Europene au puterea de a conduce politicile financiare și de exploatare pentru a putea beneficia de activitățile acestora. Această putere trebuie să poată fi exercitată imediat. Cel mai comun indicator de control, majoritatea drepturilor de vot, nu se aplică Comunităților Europene în cea mai mare parte din cazuri întrucât nu există în mod normal nici o legătură capitalistă între entități.

Instituțiile Europene care țin de domeniul consolidării au fost create prin tratatele lor fondatoare. Ele reprezintă baza structurii organizaționale a Comunităților Europene și contribuie incontestabil la obiectivele Comunităților Europene. Prin urmare, aceste instituții pot fi considerate ca fiind sub controlul exclusiv al Comunităților Europene.

Conform aceleiași abordări, Organismele și Agențiile Executive ale Comunităților create printr-un act legislativ secundar sunt considerate a fi sub controlul exclusiv al Comunităților Europene și, prin urmare, sunt incluse în domeniul consolidării. În 2006, șase agenții nou create au fost consolidate pentru prima dată. În plus, Oficiul pentru Armonizare pe Piața Internă (Alicante) și Oficiul Comunitar pentru Varietăți Vegetale (Angers), care nu primesc nici o subvenție din Bugetul general al Comunităților, au fost integrate pentru prima dată în conturile din 2006. Impactul consolidării pentru prima dată a acestor 8 agenții în conturile din 2006 este precum urmează:

Active imobilizate : 32 milioane EUR Active circulante : 413 milioane EUR Pasive : 168 milioane EUR Active nete : 277 milioane EUR

Mai mult, Comunitatea Europeană a Cărbunelui și Oțelului în lichidare (CECO) este, de asemenea, considerată o entitate controlată.

Entitățile controlate sunt consolidate folosind metoda consolidării globale. Toate tranzacțiile între companii și bilanțurile între entitățile controlate ale Comunităților Europene sunt eliminate. Câștigurile și pierderile nerealizate din tranzacțiile între entități nu sunt importante și prin urmare nu au fost eliminate.

Societăți asociate

Societățile asociate sunt entitățile asupra cărora Comunitățile Europene au o influență semnificativă dar nu au control, în general având o participare între 20 % și 50 % la drepturile de vot. Investițiile în societățile asociate sunt recunoscute conform metodei punerii în echivalență și inițial sunt contabilizate la cost.

Partea Comunităților Europene din profiturile sau pierderile societăților asociate de după achiziție este contabilizată în contul rezultatului economic, iar partea acestora din modificările rezervelor de după achiziție este contabilizată la rezerve. Modificările cumulative de după achiziție sunt ajustate conform valorii contabile a investiției. Distribuțiile primite de la o societate asociată reduc valoarea contabilă a investiției.

Câștigurile și pierderile nerealizate din tranzacțiile între Comunitățile Europene și societatea asociată nu sunt semnificative și prin urmare nu au fost eliminate.

Politicile contabile ale societăților asociate pot să difere de cele adoptate de Comunitățile Europene pentru tranzacții și evenimente similare în împrejurări asemănătoare. Din motive practice, nici o ajustare nu a fost făcută situațiilor financiare ale societăților asociate folosite în aplicarea metodei punerii în echivalență.

În cazurile în care Comunitățile Europene dețin 20 % sau mai mult din fondul de capital al unei asociații, Comunitățile nu caută să exercite o influență semnificativă. Prin urmare, astfel de fonduri sunt tratate ca active disponibile pentru vânzare, iar metoda punerii în echivalență nu este aplicată.

Asociații în participațiune

O asociație în participațiune este un aranjament contractual prin care Comunitățile Europene și una sau mai multe părți („participanții”) întreprind o activitate economică supusă controlului comun. Controlul comun reprezintă împărțirea controlului asupra unei activități economice convenită prin contract. Interesele în entitățile controlate în comun sunt contabilizate conform metodei punerii în echivalență și inițial sunt contabilizate la cost.

Participarea Comunităților Europene la profiturile și pierderile entităților controlate în comun este recunoscută în contul rezultatului economic, iar participarea acestora la modificările rezervelor este recunoscută în rezerve. Modificările cumulative sunt ajustate față de valoarea contabilă a participării.

Câștigurile și pierderile nerealizate din tranzacțiile între Comunitățile Europene și entitatea lor controlată în comun nu sunt importante și prin urmare nu au fost eliminate.

Politicile contabile ale asociațiilor în participațiune pot să difere de cele adoptate de Comunitățile Europene pentru tranzacții și evenimente similare în împrejurări asemănătoare. Din motive practice, nici o ajustare nu a fost făcută situațiilor financiare ale asociațiilor în participațiune folosite în aplicarea metodei punerii în echivalență.

Entități neconsolidate

Neconsolidate în conturile Comunităților Europene sunt fondurile gestionate de Comunități atât în numele regimului comun de asigurare de sănătate pentru personalul Comunităților Europene, cât și în numele Fondului European de Dezvoltare. La 31 decembrie 2006, totalul activelor amândurora era de 279 milioane EUR și respectiv 3,3 miliarde EUR — vezi nota E 10.

1.4 MONEDĂ ȘI BAZA CONVERSIEI

Moneda funcțională și de prezentare

Situațiile financiare consolidate sunt prezentate în euro, care reprezintă moneda funcțională și de prezentare a Comunităților Europene.

Tranzacții și solduri

Tranzacțiile valutare sunt convertite în euro folosind ratele de schimb în vigoare la datele tranzacțiilor.

Câștigurile și pierderile din schimbul valutar ca urmare a încheierii tranzacțiilor valutare și conversiei la ratele de la încheierea exercițiului a activelor și pasivelor monetare denominate în valută sunt recunoscute în contul rezultatului economic.

Soldurile de la încheierea exercițiului ale activelor și pasivelor monetare denominate în valută sunt convertite în euro pe baza ratelor de schimb în vigoare la 31 decembrie 2006:

Curs valutar EURO la 31 decembrie 2006 CYP 0,5782 LTL 3,4528 CZK 27,4850 MTL 0,4293 DKK 7,4560 PLN 3,8310 EEK 15,6466 SKK 34,4350 GBP 0,6715 SIT 239,6400 HUF 251,7700 SEK 9,0404 LVL 0,6972 USD 1,3170

Diferite metode de conversie se aplică următoarelor rubrici:

— imobilizări corporale și necorporale, care își păstrează valoarea în euro la rata în vigoare la data când au fost cumpărate; și

— prefinanțări acordate conform Secțiunii Garantare a Fondului European de Orientare și Garantare Agricolă, care sunt convertite la ratele de schimb în vigoare în a zecea zi a lunii următoare lunii în care sunt acordate.

Modificările valorii juste a titlurilor de valoare monetară denominate în valută și clasificate ca disponibile pentru vânzare sunt analizate între diferențele de conversie care rezultă din modificările costului amortizat al garanției și alte modificări ale valorii contabile a garanției. Diferențele de conversie sunt contabilizate în contul rezultatului economic, iar alte modificări ale valorii contabile sunt înregistrate în rezerva de valoare justă. Diferențele de conversie ale activelor și pasivelor ne-monetare deținute la valoare justă prin profit sau pierdere sunt contabilizate în contul rezultatului economic. Diferențele de conversie ale activelor financiare ne-monetare sunt clasificate ca disponibile pentru vânzare și sunt incluse în rezerva de valoare justă.

1.5 BILANȚ

1.5.1 Imobilizări necorporale

Licențele achiziționate de programe informatice sunt capitalizate pe baza costurilor de achiziționare și punere în funcțiune a programelor informatice specifice. Costurile respective sunt amortizate pe durata lor de viață utilă estimată (4 ani). Imobilizările necorporale produse intern sunt înscrise la cheltuielile din contul rezultatului economic.

Costurile asociate cu dezvoltarea sau administrarea programelor informatice sunt contabilizate drept cheltuieli pe măsură ce sunt înregistrate.

1.5.2 Imobilizări corporale

Imobilizări corporale

Toate imobilizările corporale sunt înregistrate la costul istoric minus amortizare (cu excepția terenurilor, operelor de artă și activelor în construcție) și depreciere. Costul istoric include cheltuieli care pot fi atribuite în mod direct achiziționării elementelor respective.

Costurile ulterioare sunt incluse în valoarea contabilă a activului sau recunoscute ca activ separat, după cum este cazul, doar atunci când este probabil că viitoarele beneficii economice asociate cu elementul respectiv vor intra în Comunitățile Europene și costul elementului poate fi evaluat în mod fiabil. Toate celelalte operații de reparații și întreținere sunt înscrise drept cheltuieli în contul rezultatului economic în perioada financiară în care sunt efectuate.

Terenurile, operele de artă și activele în construcție nu sunt amortizate. Amortizarea altor active este calculată folosind metoda amortizării liniare pentru alocarea costurilor la valorile reziduale pe durata lor de viață utilă estimată, precum urmează:

Rate de amortizare Tip de activ Rata amortizării prin metoda liniară Imobilizări necorporale 25 % Clădiri 4 % Imobilizări corporale 10 % la 25 % Mobilă 10 % la 25 % Instalații fixe și accesorii 10 % la 33 % Vehicule 25 % Echipamente informatice 25 % Alte imobilizări 10 % la 33 %

Valorile reziduale și duratele de viață utilă ale activelor sunt revizuite și ajustate, dacă este cazul, la fiecare dată a bilanțului. Valoarea contabilă a unui activ este redusă imediat la valoarea recuperabilă a acestuia dacă valoarea sa contabilă este mai mare decât valoarea recuperabilă estimată.

Câștigurile și pierderile din cesionări sunt determinate prin compararea încasărilor cu valoarea contabilă. Acestea sunt incluse în contul rezultatului economic.

Leasing

Leasing-urile de imobilizări corporale, în care Comunitățile Europene au practic toate riscurile și avantajele aferente dreptului de proprietate, sunt clasificate ca leasing-uri financiare. Leasing-urile financiare sunt capitalizate la începutul leasing-ului la cea mai mică din valoarea justă a activului oferit prin leasing și la valoarea prezentă a ratelor minime de leasing. Fiecare rată de leasing este alocată între cheltuielile cu pasive și finanțare pentru a ajunge la o rată constantă pe soldul restant de finanțare. Obligațiile provenite din închirieri, după scăderea costurilor de finanțare, sunt incluse în alte pasive (pe termen scurt sau lung). Dobânda costurilor de finanțare este inclusă drept cheltuială în contul rezultatului economic pe perioada de leasing pentru a produce o rată constantă a dobânzii periodice pe soldul restant de pasiv pentru fiecare perioadă. Activele achiziționate prin leasing-uri financiare sunt amortizate pe perioada mai scurtă dintre durata de viață utilă a activelor și durata leasing-ului.

Leasing-urile prin care locatorul reține o parte importantă a riscurilor și avantajelor aferente dreptului de proprietate sunt clasificate ca leasing-uri operaționale. Plățile efectuate în cadrul leasing-urilor operaționale sunt incluse drept cheltuieli în contul rezultatului economic conform metodei liniare pe toată durata leasing-ului.

1.5.3 Deprecierea activelor nefinanciare

Activele care au o durată de viață utilă nedeterminată nu sunt amortizate și sunt testate anual pentru depreciere. Activele amortizate sunt examinate cu privire la depreciere de fiecare dată când evenimente sau schimbări de împrejurare indică posibilitatea nerecuperării valorii contabile. O pierdere din depreciere este recunoscută la valoarea cu care valoarea contabilă a activului depășește valoarea recuperabilă. Valoarea recuperabilă este suma mai mare dintre valoarea justă a unui activ minus costurile de vânzare și valoarea în folosință.

1.5.4 Investiții

Investiții în societăți asociate și interese în asociații în participațiune

Investițiile în societăți asociate și interesele în asociațiile în participațiune sunt contabilizate folosind metoda punerii în echivalență.

Investiții în fonduri cu capital de risc

Clasificare și evaluare

Investițiile în fonduri cu capital de risc sunt clasificate drept active disponibile pentru vânzare și în consecință trebuie contabilizate la valoarea justă cu câștigurile și pierderile care rezultă din modificările valorii juste (inclusiv diferențele de conversie) înregistrate în rezerva de valoare justă.

Considerații privind valoarea justă

Deoarece nu au un preț cotat pe piață pe o piață activă și în absența oricărei alte tehnici fiabile de evaluare, investițiile în fonduri cu capital de risc sunt evaluate linie cu linie la suma mai mică dintre cost sau valoarea netă aferentă activelor (VNA), conform raportului managerului de fond până la data bilanțului, excluzând astfel orice câștig aferent nerealizat care poate prevala în portofoliul de investiții subiacent. Investițiile în fondurile cu capital de risc existente de mai puțin de doi ani la data bilanțului sunt evaluate conform acelorași principii, cu excepția cazului în care pierderile nerealizate datorate doar cheltuielilor administrative, în vederea stadiului inițial al portofoliului de investiții subiacent, nu sunt luate în considerare.

Trebuie remarcat că o „metodă a valorii juste” a fost elaborată de Fondul European de Investiții în conformitate cu IAS 39 și a fost aplicată investițiilor Comisiei Europene în fondurile cu capital de risc la sfârșitul exercițiului 2005. Această modificare de la metoda actuală de evaluare la „metoda valorii juste” a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2006 în conturile Comisiei și ajustarea aferentă a fost recunoscută în rezerva de valoare justă.

Conform acestei metode, valoarea justă a investițiilor în fondurile cu capital de risc se realizează prin aplicarea conceptului de valoare globală netă a activelor („VNA”), care presupune implicit că dacă VNA-urile fondurilor pot fi considerate ca fiind conforme cu IAS 39, atunci agregarea VNA-urilor tuturor fondurilor va fi și ea conformă cu IAS 39.

Conform acestei metode, fondurile sunt clasificate în trei categorii:

— Categoria I — fonduri care au adoptat cerințele IAS 39 cu privire la valoarea justă.

— Categoria II — fonduri care au adoptat alte directive de evaluare (ex. directivele de evaluare AFIC, BVCA și EVCA) sau standarde care pot fi considerate conforme cu IAS 39.

— Categoria III — fonduri care nu au adoptat cerințele IAS 39 cu privire la valoarea justă sau orice alte directive de evaluare conforme cu IAS 39.

Pentru Categoriile I și II, câștigurile nerealizate care rezultă din evaluarea valorii juste sunt contabilizate prin rezerve și pierderile nerealizate sunt evaluate din punct de vedere al deprecierii pentru a determina dacă sunt recunoscute ca pierderi din depreciere în contul rezultatului economic sau ca modificări ale rezervei de valoare justă.

VNA aferentă și la valoarea justă este determinată prin aplicarea ori a procentajului dreptului de proprietate a Comunităților Europene în fond la VNA reflectată în cel mai recent raport, ori, în măsura în care este disponibilă, la valoarea precisă a acțiunii la aceeași dată, înaintată de Directorul fondului respectiv.

Investițiile care aparțin categoriei a III-a sunt evaluate la cost minus depreciere (deși în prezent nu se dețin astfel de investiții).

Alte investiții

Clasificare

Investițiile Comunităților Europene sunt clasificate în următoarele categorii: active financiare la valoare justă prin profit sau pierdere; credite și creanțe; investiții păstrate până la scadență și active financiare disponibile pentru vânzare. Clasificarea investițiilor este determinată la contabilizarea inițială și reevaluată la fiecare dată a bilanțului.

(i) Active financiare la valoare justă prin profit sau pierderi

Această categorie are două sub-categorii: active financiare deținute pentru tranzacționare și cele desemnate la valoarea justă prin profit sau pierderi la deschidere. Un activ financiar este clasificat în această categorie dacă este achiziționat în principal în scopul vinderii pe termen scurt sau dacă este desemnat astfel de Comunitățile Europene. Derivatele sunt, de asemenea, clasificate ca deținute pentru tranzacționare dacă nu se califică pentru contabilitatea de acoperire. Activele din această categorie sunt clasificate drept active curente dacă se așteaptă să fie realizate în termen de 12 luni de la data bilanțului.

(ii) Credite și creanțe

Creditele și creanțele sunt active financiare nederivate cu rate fixe sau determinabile care nu sunt cotate pe o piață activă. Acestea apar atunci când Comunitățile oferă bani, produse sau servicii în mod direct unui debitor fără intenția de a tranzacționa creanța. Ele sunt incluse în activele imobilizate, cu excepția celor scadente în termen de 12 luni de la data bilanțului.

(iii) Investiții păstrate până la scadență

Investițiile păstrate până la scadență sunt activele financiare nederivate cu rate fixe sau determinabile și scadențe fixe pe care Comunitățile Europene intenționează și pot să le păstreze până la scadență. În acest exercițiu financiar, Comunitățile Europene nu au deținut nici o investiție în această categorie.

(iv) Active financiare disponibile pentru vânzare

Activele financiare disponibile pentru vânzare sunt nederivate care ori sunt desemnate în această categorie, ori nu sunt clasificate în nici una din celelalte categorii. Ele sunt incluse la active imobilizate în cazul în care Comunitățile nu intenționează să vândă investiția în termen de 12 luni de la data bilanțului.

Contabilizare și evaluare inițiale

Achizițiile și vânzările de active financiare la valoarea justă prin profit sau pierderi, păstrate până la scadență și disponibile pentru vânzare sunt contabilizate la data tranzacției — data când Comunitățile Europene se angajează să cumpere sau sa vândă activul. Împrumuturile sunt contabilizate atunci când se avansează lichidități debitorilor. Investițiile sunt contabilizate inițial la valoarea justă plus costurile de tranzacție pentru toate activele financiare necontabilizate la valoare justă prin profit sau pierderi. Activele financiare contabilizate la valoarea justă prin profit sau pierderi sunt inițial înregistrate la valoarea justă și costurile de tranzacție sunt înscrise drept cheltuieli în contul de rezultat economic.

Valoarea justă a unui activ financiar la contabilizarea inițială reprezintă în mod normal prețul tranzacției (de ex. valoarea justă a contraprestației primite). Totuși, când se acordă un credit pe termen lung fără dobândă sau cu o dobândă sub condițiile pieței, valoarea sa justă poate fi estimată ca valoarea prezentă a tuturor intrărilor viitoare de fonduri actualizate folosind rata dobânzii prevalente pe piață pentru un instrument similar cu un grad de solvabilitate asemănător.

În cazul creditelor acordate funcționarilor de către CECO în lichidare, prețul tranzacției este folosit ca valoarea justă de la deschidere independent de orice rată preferențială a dobânzii acordată, din motive practice și considerații de importanță relativă.

Investițiile sunt eliminate din bilanț când au expirat sau au fost transferate drepturile de a primi fluxuri de numerar din investiții și Comunitățile Europene au transferat aproape toate riscurile și avantajele aferente dreptului de proprietate.

Evaluare ulterioară

Activele financiare disponibile pentru vânzare și activele financiare la valoare justă prin profit sau pierderi sunt contabilizate ulterior la valoarea justă.

Câștigurile și pierderile care provin din modificările valorii juste a categoriei „activelor financiare la valoare justă prin profit sau pierderi” sunt incluse în contul rezultatului economic din perioada în care au loc.

Modificările valorii juste a activelor financiare monetare denominate în valută și clasificate ca disponibile pentru vânzare sunt analizate între diferențele de conversie care rezultă din modificările costului amortizat al elementului de activ și alte modificări ale valorii contabile a activului. Diferențele de conversie sunt recunoscute în contul rezultatului economic, iar alte modificări ale valorii contabile sunt recunoscute în rezerva de valoare justă. Modificările valorii juste a activelor financiare nemonetare clasificate drept disponibile pentru vânzare sunt înscrise în rezerva de valoare justă.

Când activele financiare clasificate drept disponibile pentru vânzare sunt vândute sau se depreciază, ajustările cumulative ale valorii juste recunoscute anterior în rezerva de valoare justă trebuie recunoscute în contul rezultatului economic.

Dobânda pe activele financiare disponibile pentru vânzare calculată folosind rata dobânzii efective este recunoscută în contul rezultatului economic. Dividendele pe instrumentele de capital propriu sunt recunoscute când se stabilește dreptul Comunităților Europene de a primi plata.

Valorile juste ale investițiilor cotate pe piețele active se bazează pe prețurile curente de cumpărare. Dacă piața unui activ financiar nu este activă (și în cazul titlurilor de valoare necotate la bursă), Comunitățile Europene stabilesc o valoare justă folosind tehnicile de evaluare. Acestea includ folosirea tranzacțiilor neprivilegiate recente, referirea la alte instrumente care sunt într-o mare măsură aceleași, analiza actualizată a fluxurilor de numerar, modelele de fixare a prețului pe valoarea opțiunii și alte tehnici de evaluare folosite în mod obișnuit de actorii de pe piață.

În cazurile în care valoarea justă a investițiilor în instrumente de capital propriu care nu au un preț cotat pe piață pe o piață activă nu poate fi măsurată în mod fiabil, aceste investiții sunt evaluate la cost minus depreciere.

Creditele și creanțele păstrate până la scadență sunt contabilizate la costul amortizat folosind metoda dobânzii efective. În cazul creditelor acordate din fonduri împrumutate, metoda dobânzii efective nu poate fi aplicată separat creditelor și împrumuturilor, pe baza considerațiilor de importanță relativă. Costurile tranzacțiilor suportate de Comunitățile Europene și apoi imputate beneficiarului creditului sunt recunoscute direct în contul rezultatului economic.

Deprecierea activelor financiare

La fiecare dată a bilanțului, Comunitățile Europene evaluează dacă există dovezi obiective conform cărora un activ financiar s-a depreciat. Un element de activ financiar se depreciază și există pierderi din depreciere dacă și numai dacă există dovezi obiective de depreciere ca urmare a unuia sau mai multor evenimente care au avut loc după înregistrarea inițială a activului și acea pierdere (sau acele pierderi) are un impact asupra fluxurilor de numerar estimate ale activului financiar care poate fi estimat în mod fiabil.

(i) Active contabilizate la costul amortizat

Dacă există dovezi obiective că a avut loc o pierdere din depreciere a creditelor și creanțelor sau investițiilor păstrate până la scadență contabilizate la costul amortizat, suma pierderii este evaluată ca diferența dintre valoarea contabilă a elementului de activ și valoarea actuală a viitoarelor fluxuri de numerar estimate (cu excepția pierderilor viitoare de credit care nu au avut loc) actualizate la rata inițială a dobânzii efective a activului financiar. Valoarea contabilă a activului este redusă și suma pierderii este înscrisă în contul rezultatului economic. Dacă un credit sau o investiție păstrată până la scadență are o rată variabilă a dobânzii, rata de actualizare pentru evaluarea oricărei pierderi din depreciere este rata actuală a dobânzii efective determinată conform contractului.

Calcularea valorii actuale a fluxurilor viitoare estimate de numerar a unui activ financiar garantat reflectă fluxurile de numerar care pot rezulta din executarea silită a creanțelor minus costurile de obținere și vindere a garanției, indiferent dacă executarea silită este probabilă sau nu.

Dacă, într-o perioadă viitoare, suma pierderii din depreciere scade și scăderea poate fi legată în mod obiectiv de un eveniment care are loc după înregistrarea deprecierii, pierderea din depreciere înregistrată anterior se stornează prin contul rezultatului economic.

(ii) Active contabilizate la valoarea justă

În cazul titlurilor de capitaluri proprii clasificate ca disponibile pentru vânzare, o scădere semnificativă și prelungită a valorii juste a titlului sub costul său este luată în considerare atunci când se determină dacă titlurile s-au depreciat sau nu. Dacă există asemenea dovezi pentru activele financiare disponibile pentru vânzare, pierderea cumulativă — măsurată ca diferența dintre costul de achiziție și valoarea justă actuală, minus pierderea din depreciere a activului financiar respectiv recunoscut în prealabil în contul rezultatului economic — este scoasă din rezerve și înregistrată în contul rezultatului economic. Pierderile din depreciere înregistrate în contul rezultatului economic la instrumente de capitaluri proprii nu se stornează prin contul rezultatului economic. Dacă, într-o perioadă ulterioară, valoarea justă a unui instrument de împrumut clasificat drept disponibil pentru vânzare crește și creșterea poate fi legată în mod obiectiv de un eveniment care are loc după recunoașterea pierderii din depreciere, pierderea din depreciere se stornează prin contul rezultatului economic.

1.5.5 Stocuri

Stocurile sunt înregistrate la suma mai mică dintre cost și valoarea realizabilă netă. Costurile se determină folosind metoda primul intrat, primul ieșit (FIFO). În cazuri excepționale, se poate aplica formula costului mediu ponderat (WAC). Costurile produselor finite și lucrărilor în curs constau în costuri de proiectare, materii prime, mână de lucru directă, alte costuri directe și cheltuielile generale de producție aferente (bazate pe capacitatea normală de exploatare). Valoarea realizabilă netă este prețul estimat de vânzare în cursul activității uzuale, minus costurile de finalizare și cheltuielile de vânzare.

Când stocurile sunt deținute pentru a fi distribuite cu titlu gratuit sau pentru o sumă nominală, ele sunt evaluate la suma mai mică dintre cost și costul curent de înlocuire. Costul curent de înlocuire reprezintă costul pe care Comunitățile Europene l-ar suporta pentru achiziționarea activului la data de raportare.

1.5.6 Sume de prefinanțare

Prefinanțarea reprezintă plata unei sume destinate să ofere beneficiarului un avans de numerar, de ex. un fond de trezorerie. Aceasta poate fi împărțită într-un număr de plăți pe o perioadă definită în contractul respectiv de prefinanțare. Fondul de trezorerie sau avansul este rambursat sau folosit pentru scopul pentru care a fost acordat pe perioada definită în contract. Dacă beneficiarul nu are cheltuieli eligibile, acesta are obligația de a returna avansul de prefinanțare Comunităților Europene. Suma de prefinanțare este redusă (în totalitate sau parțial) prin acceptarea costurilor eligibile și a sumelor returnate.

La încheierea exercițiului, sumele scadente de prefinanțare sunt evaluate la suma plătită (sumele plătite) inițial minus sumele returnate, sumele eligibile compensate, sumele eligibile necompensate încă la încheierea exercițiului și reducerile de valoare.

Dobânda la prefinanțare este recunoscută pe măsură ce este obținută în conformitate cu dispozițiile contractului relevant. La încheierea exercițiului, pe baza celor mai fiabile informații, se realizează o estimare a veniturilor cumulate din dobânzi, care este inclusă în bilanț. Garanțiile privind sumele de prefinanțare sunt prezentate în afara bilanțului drept active contingente.

1.5.7 Creanțe

Creanțele sunt contabilizate la suma originală minus diminuarea din depreciere. O diminuare din depreciere a creanțelor se stabilește când există dovezi obiective conform cărora Comunitățile Europene nu vor putea colecta toate sumele datorate conform condițiilor originale ale creanțelor. Suma de diminuare reprezintă diferența dintre valoarea contabilă a activului și valoarea recuperabilă, având în vedere valoarea actuală a fluxurilor viitoare preconizate de numerar, actualizate la rata dobânzii de pe piață pentru debitori similari. Suma diminuării este recunoscută în situația contului rezultatului economic. Se recunoaște, de asemenea, și o diminuare generală a valorii de 20 % pe an pentru ordinele de recuperare scadente care nu sunt încă supuse unei diminuări specifice.

A se vedea și nota 1.5.13 de mai jos cu privire la tratamentul venitului cumulat recunoscut la încheierea exercițiului.

1.5.8 Numerar și echivalente de numerar

Numerarul și echivalentele de numerar sunt definite drept active pe termen scurt. Acestea includ lichidități, depozite la vedere la bănci, alte investiții foarte lichide pe termen scurt cu date originale de scadență de trei luni sau mai puțin de trei luni și descoperiri de cont. Descoperirile de cont sunt prezentate în bilanț la rubrica pasive financiare sub pasive circulante.

1.5.9 Beneficii ale angajaților

Obligații privind pensiile

Comunitățile Europene administrează planuri de pensii cu beneficii determinate. Un plan cu beneficii determinate este un plan de pensii care definește în general valoarea unui beneficiu de pensie pe care un angajat îl va primi la pensionare, de obicei depinzând de unul sau mai mulți factori precum vârsta, ani de serviciu și compensații. Deși angajații contribuie o treime din costul preconizat al acestor beneficii din salariile lor, pasivul nu este finanțat.

Pasivul recunoscut în bilanț cu privire la planurile de pensii cu beneficii determinate este valoarea prezentă a obligației beneficiului determinat la data bilanțului minus valoarea justă a oricăror active ale planului. Obligația beneficiului determinat este calculată de actuari independenți folosind metoda unităților de credit preconizate. Valoarea prezentă a obligației beneficiului determinat este calculată prin actualizarea fluxurilor viitoare estimate de numerar folosind rate ale dobânzii ale obligațiunilor corporative de prim rang denominate în moneda în care vor fi plătite beneficiile și cu termene până la scadență asemenătoare cu termenele datoriei de pensii aferente.

Câștigurile și pierderile actuariale care apar datorită modificărilor legate de experiență și modificările ipotezelor actuariale sunt recunoscute imediat în contul rezultatului economic.

Costurile serviciilor anterioare sunt recunoscute imediat la venit, dacă modificările planului de pensii nu condiționează rămânerea angajaților în funcție pentru o perioadă specifică de timp (perioada de achiziție a drepturilor). În acest caz, costurile serviciilor anterioare sunt amortizate conform metodei liniare pe perioada de achiziție a drepturilor.

Beneficii de sănătate de după pensionare

Comunitățile Europene oferă beneficii de sănătate angajaților săi prin rambursarea cheltuielilor medicale. Un fond separat („RCAM”) a fost creat pentru administrarea zilnică. Atât angajații actuali, pensionarii, văduvii cât și beneficiarii acestora beneficiază de sistem. Beneficiile acordate angajaților actuali sunt clasificate drept „Cheltuieli cu personalul” iar sumele plătite pe perioada contabilă sunt recunoscute drept cheltuieli la Contul rezultatului economic.

Beneficiile acordate „persoanelor inactive” (pensionari, orfani etc.) sunt clasificate drept „Beneficii ale angajaților ulterioare angajării”. Dată fiind natura acestor beneficii, a fost necesar un calcul actuarial. Pasivul din bilanț este determinat pe o bază similară cu cea a obligațiilor de pensii (a se vedea mai sus).

1.5.10 Provizioane pentru riscuri și cheltuieli

Provizioanele pentru riscuri și cheltuieli sunt recunoscute când Comunitățile Europene au o obligație prezentă juridică sau implicită ca urmare a unor evenimente trecute; este foarte probabil că o ieșire de resurse va fi necesară pentru stingerea obligației și că suma poate fi estimată în mod fiabil. Nu sunt recunoscute provizioane pentru pierderile viitoare din exploatare.

Suma provizionului reprezintă cea mai bună estimare a cheltuielilor necesare pentru stingerea obligației curente la data de raportare. În cazul în care provizionul implică multe elemente, obligația este estimată prin ponderarea tuturor rezultatelor posibile în funcție de probabilitățile asociate acestora (metoda „valorii preconizate”).

În cazul în care efectul valorii timp a banilor este semnificativ, valoarea provizionului reprezintă valoarea curentă a cheltuielilor estimate a fi necesare pentru stingerea obligației. Rata de actualizare folosită este o rată care reflectă evaluările curente de piață ale valorii timp a banilor și ale riscurilor specifice pasivului dar nu ale riscurilor pentru care au fost ajustate estimările de fluxuri de numerar viitoare.

1.5.11 Pasive financiare

Pasivele financiare includ împrumuturi și pasive deținute pentru tranzacționare.

Împrumuturile sunt alcătuite din împrumuturi de la instituții de credit și datorii evidențiate de certificate. Împrumuturile sunt recunoscute inițial la valoarea justă, respectiv încasările din emiterea acestora (valoarea justă a contraprestației primite) minus costurile de tranzacții suportate, iar apoi contabilizate la costul amortizat folosind metoda dobânzii efective; orice diferență între încasări minus costurile de tranzacție și valoarea de rambursare este recunoscută în contul rezultatului economic pe perioada împrumuturilor folosind metoda dobânzii efective. Ele sunt clasificate ca pasive imobilizate, cu excepția celor scadente în mai puțin de 12 luni după data bilanțului.

În cazul creditelor acordate din fonduri împrumutate, metoda dobânzii efective nu poate fi aplicată separat împrumuturilor și creditelor, pe baza considerațiilor de importanță relativă. Costurile tranzacțiilor suportate de Comunitățile Europene și apoi imputate beneficiarului creditului sunt recunoscute direct în contul rezultatului economic.

Pasivele deținute pentru tranzacționare includ derivatele care nu se califică pentru contabilitatea de acoperire atunci când valoarea lor justă este negativă. Ele urmează același tratament contabil ca activele deținute pentru tranzacționare; a se vedea nota 1.5.4.

1.5.12 Conturi creditoare

O parte semnificativă a conturilor creditoare ale Comunităților nu este legată de achiziționarea de produse sau servicii — ci reprezintă creanțe privind costurile neplătite ale beneficiarilor de subvenții sau alte finanțări ale Comunităților. Acestea sunt înregistrate drept conturi creditoare pentru suma cerută când creanța privind costul este primită și, după verificare, acceptată drept eligibilă de către operatorii financiari relevanți. În acest stadiu ele sunt evaluate la suma acceptată și eligibilă.

Conturile creditoare care provin din achiziționarea de produse și servicii sunt recunoscute la primirea facturii la suma originală și cheltuielile aferente sunt introduse în contabilitate atunci când produsele sau serviciile sunt livrate și acceptate de Comunitățile Europene.

1.5.13 Separarea perioadelor contabile — venituri și cheltuieli cumulate și amânate

Un aspect important al trecerii către contabilitatea de angajamente îl reprezintă exercitarea asigurării că tranzacțiile efectuate pe parcursul anului sunt înregistrate în anul contabil corect — este ceea ce se cheamă separarea exercițiilor: tranzacțiile trebuie recunoscute în perioada aferentă acestora.

În mod deosebit, trebuie făcută o evaluare cu privire la cheltuielile eligibile suportate de beneficiarii fondurilor Comunității dar care nu sunt încă raportate Comunităților (cheltuieli cumulate). Sunt folosite diferite metode în funcție de tipul de activități și informații disponibile pentru a ajunge la cea mai bună estimare a acestor sume. În schimb, anumite cheltuieli sunt înscrise în exercițiul curent deși sunt aferente unor perioade ulterioare (cheltuieli amânate) și trebuie identificate și incluse în perioada relevantă.

Conform normelor contabile, tranzacțiile și evenimentele sunt înregistrate în sistemele contabile și recunoscute în situațiile financiare pe perioada aferentă acestora. Dacă suma nu poate fi recunoscută în timpul necesar elaborării situațiilor financiare, sumele care sunt cunoscute cu siguranță rezonabilă înainte de finalizarea situațiilor financiare vor trebui recunoscute drept cheltuieli cumulate. Criteriile de recunoaștere prevăd recunoașterea unei cheltuieli de către Comunitățile Europene pentru o sumă egală cu suma estimată a obligației de transfer datorate pentru perioada respectivă. Pentru a calcula cea mai bună estimare a cheltuielilor cumulate, Comunitățile fac o analiză a tuturor aspectelor legate de separarea exercițiilor unei entități publice. Comunitățile au stabilit un inventar cuprinzător al normelor aplicabile și au luat în considerare prezentarea din situațiile financiare. Scopul ultim este să se asigure că metodologia propusă va reduce riscul ca situațiile financiare să nu reflecte un punct de vedere adevărat și echitabil. Comunitățile au transformat apoi această strategie de separare a exercițiilor în instrucțiuni practice și operaționale, incluzând metodologia recomandată și o descriere a tehnicilor posibile pe subiect.

Venitul va trebui, de asemenea, contabilizat în perioada aferentă acestuia. La încheierea exercițiului, când o factură nu este trimisă și serviciul a fost prestat sau produsele au fost livrate sau când există un acord contractual (de ex. prin referire la un tratat), suma va trebui evaluată și recunoscută în situațiile financiare drept venit cumulat.

În plus, la încheierea exercițiului, când o factură este trimisă deși nu este aferentă perioadei de raportare, suma va trebui amânată și recunoscută ca o scădere a veniturilor. Obiectivul este reducerea veniturilor cu valoarea egală cu amânarea.

1.6 CONTUL REZULTATULUI ECONOMIC

1.6.1 Venit

Venit din schimburi

Venitul din vânzarea de produse este recunoscut atunci când riscurile și avantajele aferente dreptului de proprietate a produselor sunt transferate cumpărătorului.

Venitul asociat cu o tranzacție care include prestarea de servicii este recunoscut prin raportarea la stadiul de completare a tranzacției la data de raportare.

Venit neprovenit din schimburi

Acesta reprezintă marea majoritate a veniturilor Comunităților și include în principal impozitele directe și indirecte și sumele din resurse proprii. În afara taxelor, Comunitățile Europene pot primi și plăți de la alte părți, precum taxe, amenzi și donații.

Resurse bazate pe VNB și resurse TVA

Creanțele și veniturile aferente sunt recunoscute atunci când Comunitățile Europene trimit o cerere de fonduri statelor membre solicitând contribuția acestora. Ele sunt evaluate la „suma cerută”. Având în vedere că resursele TVA și VNB se bazează pe estimări ale datelor din exercițiul bugetar respectiv, ele pot fi revizuite pe măsură ce survin modificări până când statele membre emit datele finale. Efectul unei modificări a estimării este inclus la determinarea surplusului sau deficitului net pe perioada în care a avut loc modificarea.

Propriile resurse tradiționale

Creanțele și veniturile aferente sunt recunoscute atunci când situațiile contabile A lunare relevante (inclusiv taxele colectate și sumele datorate care sunt garantate și necontestate) sunt primite de la statele membre. La data raportării, veniturile colectate de statele membre pentru perioada respectivă dar încă neplătite Comunităților Europene sunt estimate și recunoscute ca venituri cumulate. Situațiile contabile B trimestriale (inclusiv taxele care nu au fost nici colectate, nici garantate, precum și sumele garantate care au fost contestate de debitor) primite de la statele membre sunt recunoscute drept venituri minus costurile de colectare la care au dreptul (25 %). În plus, o reducere a valorii este recunoscută drept valoarea diferenței de recuperare estimată în contul rezultatului economic.

Amenzi

Creanțele și veniturile aferente sunt recunoscute atunci când a fost luată decizia Comunităților de a impune o amendă și destinatarul a fost înștiințat în mod oficial. Dacă există îndoieli cu privire la solvabilitatea întreprinderii, va trebui recunoscută o reducere a valorii creanței.

După luarea deciziei de a impune o amendă, debitorii au două luni de la data înștiințării:

— ori să accepte decizia, în care caz trebuie să plătească amenda în termenul prevăzut și suma este colectată definitiv de Comunități;

— ori să nu accepte decizia, în care caz înaintează recurs conform legislației Comunităților.

Totuși, capitalul amenzii trebuie plătit în termenul limită prevăzut de trei luni, deoarece recursul nu are efect suspensiv (Articolul 242 din Tratatul CE). Debitorii au două opțiuni: să plătească amenda provizoriu sau să prezinte o garanție bancară pentru suma respectivă.

Dacă întreprinderea face recurs împotriva deciziei și a plătit deja amenda provizoriu, suma este înregistrată ca pasiv contingent. Totuși, având în vedere că un recurs al destinatarului împotriva unei decizii a Comunităților nu are efect suspensiv, suma de numerar primită este folosită pentru a compensa creanța. Dacă se primește o garanție în loc de plată, amenda rămâne drept creanță și garanția este înregistrată ca activ contingent.

Dacă există riscul ca Tribunalul de Primă Instanță să nu ia o decizie în favoarea Comunităților, se recunoaște un provizion pentru acoperirea acestui risc în cazurile în care plata provizorie a fost deja primită. Dacă, în schimb, a fost oferită o garanție, atunci creanța restantă este diminuată conform cerințelor. Dobânda acumulată de Comunitățile Europene în conturile bancare unde se depozitează plățile primite este recunoscută ca venit și orice pasiv contingent este mărit în mod corespunzător.

Venituri din dobânzi și cheltuieli cu dobânzile

Veniturile din dobânzi și cheltuielile cu dobânzile sunt recunoscute în contul rezultatului economic folosind metoda dobânzii efective. Aceasta este o metodă de calcul al costului amortizat al unui activ financiar sau pasiv financiar și de alocare a veniturilor din dobânzi sau cheltuielilor cu dobânzile pe perioada relevantă. Rata dobânzii efective este rata care actualizează exact plățile viitoare estimate în numerar sau veniturile prin durata de viață preconizată a unui instrument financiar (sau, când este cazul, o perioadă mai scurtă) la valoarea contabilă netă a activului financiar sau pasivului financiar. Atunci când se calculează rata dobânzii efective, Comunitățile Europene estimează fluxurile de numerar luând în considerare toți termenii contractuali ai instrumentului financiar (de exemplu, opțiunile de plată în avans) dar nu iau în considerare viitoarele pierderi de credit. Calculul include toate taxele și unitățile plătite sau primite între părțile la contract care fac parte integrală din rata dobânzii efective, costurile de tranzacție și alte prime sau actualizări.

În cazul creditelor acordate din fonduri împrumutate, metoda dobânzii efective nu poate fi aplicată separat împrumuturilor și creditelor, pe baza considerațiilor de importanță relativă. Costurile tranzacțiilor suportate de Comunitățile Europene și apoi imputate beneficiarului creditului sunt înscrise direct în contul rezultatului economic.

Odată ce un activ financiar sau un grup de active financiare similare a fost diminuat ca urmare a unei pierderi din depreciere, venitul din dobânzi este recunoscut folosind rata dobânzii utilizată pentru actualizarea fluxurilor de numerar viitoare în scopul evaluării pierderii din depreciere.

Venituri din dividende

Veniturile din dividende sunt recunoscute când se stabilește dreptul de a primi plata.

1.6.2 Cheltuieli

Cheltuielile de schimb datorate achiziționării de produse sunt recunoscute când acestea sunt livrate și acceptate de Comunitățile Europene. Ele sunt evaluate la costul original din factură.

Cheltuielile neprovenite din schimb sunt specifice Comunităților Europene și reprezintă majoritatea cheltuielilor acestora. Ele sunt aferente transferurilor către beneficiari și pot fi de trei tipuri: creanțe, transferuri conform contractului și subvenții, contribuții și donații discreționare.

Transferurile sunt recunoscute drept cheltuieli în perioada în care au loc evenimente care duc la transfer, atâta vreme cât tipul de transfer este permis de regulament (Regulamentul financiar, Statutul Funcționarilor sau alt regulament) sau a fost semnat un contract care autorizează transferul, orice criterii de eligibilitate au fost întrunite de beneficiar și se poate face o estimare rezonabilă a sumei respective.

Când orice cerere de plată sau creanță privind costul este primită și întrunește criteriile de recunoaștere, aceasta este recunoscută drept cheltuială pentru suma eligibilă. La încheierea exercițiului, cheltuielile eligibile deja datorate beneficiarilor dar neraportate încă sunt estimate și înregistrate drept cheltuieli cumulate.

1.7 ACTIVE ȘI PASIVE CONTINGENTE

Active contingente

Un activ contingent este un activ potențial care apare ca urmare a unor evenimente anterioare și a cărui existență va fi confirmată doar de apariția sau neapariția unuia sau mai multor evenimente viitoare nesigure, care nu sunt în totalitate controlate de Comunitățile Europene. Un activ contingent este prezentat în cazul în care este probabilă o intrare de beneficii economice sau potențial de serviciu.

Activele contingente sunt evaluate continuu pentru a asigura reflectarea corespunzătoare în situațiile financiare a modificărilor survenite. Dacă o intrare de beneficii economice sau potențial de serviciu a devenit aproape sigură și valoarea activului poate fi evaluată în mod fiabil, activul și venitul aferent sunt recunoscute în situațiile financiare aferente perioadei în care a survenit modificarea.

Pasive contingente

Un pasiv contingent este o obligație potențială care apare ca urmare a unor evenimente anterioare și a cărui existență va fi confirmată doar de apariția sau neapariția unuia sau mai multor evenimente viitoare nesigure, care nu sunt în totalitate controlate de Comunitățile Europene, sau a unei obligații prezente care apare ca urmare a unor evenimente anterioare dar nu este recunoscută deoarece: nu este probabil ca pentru stingerea obligației să fie necesară o ieșire de resurse încorporând beneficii economice sau potențial de serviciu, sau, în cazuri extrem de rare în care nu poate fi făcută o estimare suficient de credibilă a valorii obligației.

Un pasiv contingent este prezentat cu excepția cazului în care posibilitatea unei ieșiri de resurse încorporând beneficii economice sau potențial de serviciu este redusă.

Pasivele contingente sunt evaluate continuu pentru a determina dacă a devenit probabilă o ieșire de resurse care încorporează beneficii economice sau potențial de serviciu. Dacă devine probabil că va fi necesară o ieșire de resurse care încorporează beneficii economice sau potențial de serviciu pentru un element care a fost tratat ca pasiv contingent, este recunoscut un provizion în situațiile financiare ale perioadei în care are loc modificarea probabilităților.

Angajamente pentru finanțări viitoare

Un angajament pentru finanțări viitoare reprezintă un angajament juridic sau implicit, în general contractual, încheiat de Comunitățile Europene și care poate necesita o ieșire viitoare de resurse.

Garanții

Garanțiile sunt active sau obligații potențiale care apar ca urmare a unor evenimente anterioare și a căror existență va fi confirmată de apariția sau neapariția obiectului garanției. Astfel garanțiile se califică drept active sau pasive contingente. O garanție este stinsă atunci când nu mai există obiectul garanției și se materializează când sunt îndeplinite condițiile de solicitare a unei plăți de la garant.

1.8 FOLOSIREA ESTIMĂRILOR

În conformitate cu principiile contabile general acceptate, situațiile financiare includ neapărat sume bazate pe estimări și ipoteze ale conducerii pe baza celor mai fiabile informații disponibile. Estimările semnificative includ, dar nu se limitează la sumele pentru pensii, provizioanele pentru cheltuieli viitoare, evaluarea stocurilor de publicații, riscul financiar al stocurilor și creanțelor, veniturile și cheltuielile cumulate, activele și pasivele contingente și gradul de depreciere a imobilizărilor. Rezultatele reale pot fi diferite de estimări. Modificările estimărilor sunt reflectate în perioada în care devin cunoscute.

2. NOTE LA BILANȚ

I. ACTIVE IMOBILIZATE

2.1 IMOBILIZĂRI NECORPORALE

Imobilizările necorporale sunt active nemonetare identificabile fără suport material. Pentru a fi introduse în secțiunea de active a bilanțului, acestea trebuie să fie controlate de entitate și să genereze beneficii economice viitoare pentru Comunitățile Europene.

Imobilizări necorporale

Milioane EUR Valoare Valoare contabilă brută la 31 decembrie 2005 65 Adaosuri în cursul exercițiului 15 Cesionări (3) Transferuri între rubrici (5) Alte modificări 10 Valoare contabilă brută la 31 decembrie 2006 82 Amortizare cumulată la 31 decembrie 2005 38 Cheltuieli cu amortizarea în exercițiu 11 Cesionare 0 Transferuri între rubrici (2) Alte modificări (2) Amortizare cumulată la 31 decembrie 2006 45 VALOAREA CONTABILĂ NETĂ LA 31 DECEMBRIE 2006 37

2.2 IMOBILIZĂRI CORPORALE

2.2.1 Terenuri și clădiri

În unele țări valoarea terenului ocupat de Delegații nu poate fi separată de valoarea clădirii. Comisia intenționează să evalueze în fiecare țară proprietățile de acest tip pentru a defini valoarea terenului, care nu este amortizat.

Cele mai semnificative adaosuri pentru Comisie se refereau la două clădiri achiziționate în Bruxelles, totalizând 201 milioane EUR (inclusiv terenuri de 47 milioane EUR) și un teren în Tokyo care a costat 34 milioane EUR. Patru clădiri ale Comisiei, ale căror valori de achiziție totalizează 300 milioane EUR au fost transferate la această rubrică (de la rubrica leasing financiar) deoarece Comisia a exercitat dreptul de achiziție pentru acestea și, prin urmare nu mai sunt considerate active închiriate. În plus, Parlamentul a achiziționat în 2006 trei clădiri în Strasbourg la un cost de 143 milioane EUR.

Incluse la linia „alte cheltuieli” sunt active care aparțin celor două noi agenții consolidate, Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne și Oficiul Comunitar pentru Soiuri de Plante.

2.2.2 Instalații și echipamente

Ca parte a integrării tranzacțiilor delegațiilor direct în sistemul central de contabilitate, toate cele 132 de Delegații au încărcat informațiile lor privind imobilizările în sistemul central de contabilitate al Comisiei până la data de 31.12.2006. Dezvoltările viitoare ale tehnologiei informaționale în 2007 vor permite un mai bun control al calității și caracterului exhaustiv al acestor informații.

Modificările efectuate ca rezultat direct al proiectului de Active folosind contabilitatea de angajamente și a stocurilor aferente ale activelor delegației sunt prezentate în tabel la rubrica „alte modificări”. Sunt incluse pe această linie și active care aparțin celor două noi agenții consolidate, Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne și Oficiul Comunitar pentru Soiuri de Plante.

2.2.3 Leasing financiar (și drepturi similare)

Clădirea principală ocupată de Oficiul pentru Publicații nu este inclusă în bilanț deoarece este clasificată ca leasing operațional. Deși Oficiul are o opțiune de cumpărare (valabilă din octombrie 2006 până în 2010) cu valori bazate pe valoarea pieței, nu se consideră că riscurile și avantajele aferente dreptului de proprietate a activului sunt transferate în mare parte către Oficiu. A fost făcută o analiză a achiziției, dar nu s-a luat încă nici o decizie.

Parlamentul a ocupat o nouă clădire în leasing în Bruxelles în 2006, cu o valoare de 34 milioane EUR.

2.2.4 Imobilizări în construcție

În martie 2003, Consiliul a semnat un contract pentru construirea și achiziționarea clădirii LEX din Bruxelles printr-un leasing financiar. Din 2003 până în 2006 Consiliul a plătit mai multe rate în avans, care au fost garantate prin garanții bancare a căror valoare capitalizată era de 224 milioane EUR la 31 decembrie 2006 (2005: 123 milioane EUR). La 1 februarie 2007 Consiliul a semnat un contract pentru achiziționarea clădirii LEX pentru un preț contractual provizoriu de achiziționare de 262 milioane EUR. La această dată Consiliul a plătit diferența dintre acest preț contractual provizoriu de achiziționare și valoarea capitalizată a ratelor plătite în avans. Prețul costului final va fi stabilit în 2007.

În octombrie 2004 Parlamentul a semnat un leasing financiar cu o opțiune de cumpărare a unui complex de clădiri în Bruxelles a cărui construcție a început în 2004. În noiembrie 2004 a fost plătită prima rată în avans în valoare de 40 milioane EUR. Până la semnarea raportului de aprobare provizorie, Parlamentul are dreptul să plătească alte rate în avans; la 31 decembrie 2006 au fost plătite 253 milioane EUR, reflectând lucrările efectuate până la această dată (la 31 decembrie 2005 fuseseră plătite 196 milioane EUR).

Imobilizări corporale

Milioane EUR Terenuri și clădiri Instalații și echipamente Mobilă și vehicule Echipamente informatice Alte imobilizări corporale Leasing financiar și drepturi similare Active în construcție TOTAL Valoare contabilă brută la 31 decembrie 2005 2 823 317 136 367 105 2 189 343 6 280 Adaosuri în cursul exercițiului 423 32 13 56 14 37 156 731 Cesionări (2) (14) (7) (35) (2) 0 0 (60) Transferuri între rubrici 300 (2) 1 4 3 (300) (1) 5 Alte modificări 36 (2) 38 35 (10) 0 (15) 82 Valoare contabilă brută la 31 decembrie 2006 3 580 331 181 427 110 1 926 483 7 038 Amortizare cumulată la 31 decembrie 2005 1 150 256 92 258 64 319 2 139 Cheltuieli cu amortizarea în exercițiu 124 26 14 62 13 70 309 Venituri din amortizare 0 (1) 0 (2) 0 0 (3) Cesionări (2) (13) (7) (31) (2) 0 (55) Depreciere 0 0 0 0 0 0 0 Venituri din depreciere 0 0 0 0 0 0 0 Transferuri între rubrici 77 (2) 1 1 2 (77) 2 Alte modificări 5 (1) 30 26 0 0 60 Amortizare cumulată la 31 decembrie 2006 1 354 265 130 314 77 312 2 452 VALOAREA CONTABILĂ NETĂ LA 31 DECEMBRIE 2006 2 226 66 51 113 33 1 614 483 4 586

Taxele care sunt încă de plată cu privire la leasing-urile financiare și creanțele similare sunt prezentate la pasivele pe termen lung și termen scurt din bilanț și se defalchează după cum urmează:

Leasing-uri financiare și drepturi similare

Milioane EUR Descriere Taxe cumulate (A) Sume viitoare de plată Valoare totală Valoarea de achiziție a lucrărilor Valoarea activului Amortizare Valoarea contabilă netă =A+B+C+E < 1 an > 1 an > 5 ani Pasive totale (B) A+B (C) A+B+C (E) Terenuri și clădiri 304 28 142 1 391 1 561 1 865 60 1 925 (312) 1 613 Alte imobilizări corporale 0 0 1 0 1 1 0 1 0 1 Total la 31.12.2006 304 28 143 1 391 1 562 1 866 60 1 926 (312) 1 614

2.3 INVESTIȚII

Această rubrică include investițiile făcute în vederea stabilirii de legături permanente și/sau care se consideră că susțin activitățile Comunităților Europene. Include, de asemenea, și activele nete ale Fondului de Garantare.

Investiții

Milioane EUR Sold la 31.12.2006 Sold la 31.12.2005 Investiții în societăți asociate: FEI 208 186 Interese în asociații în participațiune: Galileo 62 141 Fondul de Garantare 1 371 1 309 Active disponibile pentru vânzare 495 211 Active deținute pentru tranzacționare 21 27 Investiții totale 2 157 1 874

2.3.1 Investiții în societăți asociate și interese în asociații în participațiune

Societăți asociate și asociații în participațiune

Milioane EUR Investiții în societăți asociate: FEI Interese în asociații în participațiune: Galileo Valoare la 31 decembrie 2005 186 141 Achiziții 0 212 Cesionări și retrageri 0 (12) Cotă din profit/(pierdere) 14 (279) Ajustare datorată tranziției FEI la IFRS recunoscută la rezultatul raportat 7 0 Modificările valorii juste recunoscute la capitaluri proprii 6 0 Alte mișcări de capitaluri proprii (dividende) (5) 0 Valoare la 31 decembrie 2006 208 62

Fondul European de Investiții (FEI)

FEI este instituția financiară a Uniunii Europene specializată în capital de risc și garanții acordate IMM-urilor. Conform Deciziei Consiliului din 6 iunie 1994, Comunitățile Europene, reprezentate de Comisie, au subscris la un total de 600 milioane ECU din capitalul FEI, reprezentând 600 de acțiuni. Această sumă reprezintă 30 % din capitalul FEI. Comisia a plătit tot capitalul solicitat, care se ridică la 20 %. Plățile restante din capitalul nesolicitat (80 %) totalizează 480 milioane EUR.

Conform unui acord între Comisie și Banca Europeană de Investiții (BEI) semnat în 2005, Comisia are dreptul să vândă BEI acțiunile sale în orice moment la prețul care corespunde evaluării FEI împărțit la numărul total de acțiuni emise. Valoarea opțiunii de cumpărare este aproape de zero deoarece formula folosită pentru determinarea prețului de vânzare al acțiunilor este asemănătoare celei folosite pentru determinarea capitalului propriu net al FEI.

Metoda punerii în echivalență este folosită pentru evaluarea cotei Comunităților în FEI, în conformitate cu normele contabile. Participarea este astfel evaluată la 30 % din propriul capital al FEI, care la 31 decembrie 2006 era de 208 milioane EUR (2005: 186 milioane EUR), din care 14 milioane EUR sunt aferente rezultatului pe 2006. În 2006 s-a primit un dividend de 5 milioane EUR aferent exercițiului financiar 2005.

FEI a raportat pentru prima dată folosirea standardelor IFRS cu un bilanț la deschidere la 1.1.2005. Impactul tranziției a fost recunoscut de FEI în bilanțul său la deschidere prin rezultatul reportat. Comunitățile au recunoscut cota lor din această sumă (7 milioane EUR) prin rezultatul reportat la 31.12.2006. Modificările valorii juste recunoscute la capitaluri proprii sunt aferente portofoliului disponibil pentru vânzare al FEI. A fost făcută o evaluare a deviațiilor dintre normele contabile ale CE și standardele contabile curente ale FEI. Impactul este considerat a fi nesemnificativ.

Programul Galileo

Pentru punerea în aplicarea a fazei de dezvoltare a programului Galileo, a fost inițiată o întreprindere comună, în sensul articolului 171 al Tratatului, prin Regulamentul 876/2002 al Consiliului pe o perioadă de 4 ani (din 2002 până în 2006). Scopul acestei persoane juridice este asigurarea unității administrației și controlului financiar al programului Galileo în dezvoltarea acestuia și mobilizarea în acest scop a fondurilor alocate acestui program. Membrii fondatori sunt Comunitățile Europene, reprezentate de Comisie și Agenția Europeană Spațială (AES). Prin subvențiile acordate din bugetul rețelelor transeuropene (RTE), Comisia pune la dispoziția întreprinderii comune Galileo (ICG) fondurile cerute pentru cofinanțarea activităților aferente din faza de dezvoltare.

Comisia a subscris și a vărsat 650 milioane EUR din capitalul acestei entități la 31 decembrie 2006. Chiar înainte de încheierea exercițiului, o sumă de 12 milioane EUR a capitalului vărsat a fost rambursată Comunităților Europene. Această sumă a reprezentat o parte din transferul de numerar de 70 milioane EUR către agenția GNSS și o parte din transferul activităților ICG către această agenție GNSS. La 1 ianuarie 2007 ICG a intrat în lichidare. În 2007 activele și pasivele ICG vor fi transferate către agenția GNSS, care va continua proiectul.

Galileo este contabilizat folosind metoda punerii în echivalență. În 2006 cota Comisiei din pierderea întreprinderii comune a fost de 279 milioane EUR. Astfel valoarea investiției la 31 decembrie 2006 a fost de 62 milioane EUR, reprezentând investiția a 637 milioane EUR minus cota cumulată din pierderi de 575 milioane EUR.

2.3.2 Fondul de Garantare

Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2728/94 al Consiliului din 31 octombrie 1994 a inițiat un Fond de Garantare pentru activitățile externe pentru a plăti creditorii Comunităților în caz de neachitare de către beneficiari a împrumuturilor acordate sau garantate de Comunități. Această facilitate acoperă creditele garantate de Comunitățile Europene ca urmare a Deciziei Consiliului, în special operațiunile de creditare ale Băncii Europene de Investiții (BEI) din afara Uniunii Europene și a creditelor din cadrul asistenței macrofinanciare (creditele AMF) și creditele Euratom din afara Uniunii Europene.

În conformitate cu articolul 6 din Regulament, Comisia a încredințat gestiunea financiară a Fondului către BEI conform unui acord semnat între Comunități și BEI la 23 noiembrie 1994 la Bruxelles și la 25 noiembrie 1994 la Luxemburg.

Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2728/94 privind Fondul de Garantare, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1149/1999 al Consiliului din 25 mai stipulează că începând cu 1 ianuarie 2000, Fondului îi sunt acordate plăți din bugetul general al Comunităților echivalente cu 9 % din valoarea de capital a operațiunilor, încasările din dobânda pe investiții efectuate din activele Fondului și sumele recuperate de la debitorii rău platnici pentru care Fondul a trebuit să își utilizeze garanția. Același Regulament stabilește suma țintă la 9 %. În conformitate cu Regulamentul, „dacă la încheierea unui exercițiu se depășește suma țintă, excedentul va fi rambursat într-o rubrică specială în situația veniturilor din bugetul general al Comunităților Europene.”

Acordul inter-instituțional din 6 mai 1999 cu privire la disciplina bugetară și ameliorarea procedurilor bugetare prevede că bugetul general al Comunităților Europene trebuie să includă o rezervă de garantare pentru acoperirea creditelor acordate țărilor terțe. Această rezervă are ca scop acoperirea cerințelor Fondului de Garantare și, atunci când a fost necesar, a utilizat garanțiile care au depășit suma disponibilă în Fond, pentru ca aceste sume să poată fi imputate în buget.

Această rezervă de 1 253 milioane EUR corespunde valorii țintă (9) a Fondului de Garantare calculată pe baza soldului de la 31 decembrie 2006. Înregistrarea în secțiunea de active a bilanțului Comisiei a 1 379 milioane EUR înainte de eliminarea titlurilor de creanță AMF reprezintă activele nete ale Fondului la 31 decembrie 2006. Diferența dintre valoarea Fondului prezentată în secțiunea de active și valoarea rezervei corespunde excedentului de rambursat la buget, respectiv 126 milioane EUR.

Active nete ale Fondului de Garantare

Milioane EUR Sold la 31.12.2006 Sold la 31.12.2005 Active circulante 1 380 1 325 După eliminare 1 372 1 310 Investiții pe termen scurt: Active disponibile pentru vânzare 940 1 009 După eliminare 932 994 Numerar și echivalente de numerar 440 316 Pasive circulante (1) (1) Active nete 1 379 1 324 După eliminare 1 371 1 309

Fondul de Garantare deține două bilete cu rată variabilă emise de Comunitățile Europene pentru o sumă de 8 milioane EUR, inclusiv dobânda cumulată; la 31.12.2006 (2005: 15 milioane EUR) aceste obligațiuni erau emise de instrumentul nebugetar AMF. Din punct de vedere contabil, atât activele (FG) cât și pasivele (AMF) trebuie eliminate la nivelul Comunităților. Modificările valorii juste a portofoliului titlurilor de împrumut disponibile pentru vânzare au fost recunoscute la capitaluri proprii în 2006 cu o valoare de (32) milioane EUR. Valoarea corespondentă din 2005 a fost de (11) milioane EUR.

Politicile privind gestiunea riscului ale Fondului de Garantare sunt descrise la secțiunea E 6.

2.3.3 Alte investiții

2.3.3.1 Active disponibile pentru vânzare

Această rubrică include investițiile și participările achiziționate pentru a ajuta beneficiarii la dezvoltarea activităților comerciale.

Active pe termen lung disponibile pentru vânzare

Milioane EUR BERD OCR Constituirea FEFP EFSE Altele Total Valori la 31.12.2005 157 0 48 0 6 211 Transferuri 0 224 0 0 0 224 Achiziții 0 15 24 46 1 86 Cesionări/retrageri 0 (17) (8) 0 (2) (27) Transferul surplusului/(deficitului) de reevaluare la capitalurile proprii 0 (4) 11 3 0 10 Pierderi din depreciere 0 (7) (1) 0 (1) (9) Valori la 31.12.2006 157 211 74 49 4 495

Investiție în Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD)

BERD i-a fost acordat un capital inițial de 10 miliarde EUR, din care 3 % a fost subscris de Comunități. Proporția acestui capital solicitat este de 30 %. La 15 aprilie 1996, la adunarea generală anuală, guvernatorii Băncii au decis să dubleze suma capitalului autorizat. Conform acestei decizii, Comunitățile au subscris la încă 30 000 acțiuni cu o valoare nominală de 10 000 EUR fiecare. Această operație implică acțiunile solicitate și acțiunile răscumpărabile în următoarele proporții: 22,5 % din acțiunile subscrise reprezintă numărul de acțiuni solicitate și restul sunt acțiuni răscumpărabile.

La data bilanțului, subscrierea Comisiei la capitalul BERD totaliza 157 milioane EUR, din care 151 milioane EUR au fost solicitate și plătite parțial. Plățile restante din capitalul solicitat (6 milioane EUR) sunt înregistrate la pasive pe termen lung și contabilizate la costul amortizat. Plățile restante din capitalul nesolicitat totalizează 443 milioane EUR și sunt incluse ca pasive contingente în afara bilanțului.

Deoarece BERD nu este cotată la nici o bursă de valori și în vederea restricțiilor contractuale incluse în statutul BERD cu privire, printre altele, la vânzarea intereselor de participare plafonate la costul de achiziție și autorizate doar acționarilor existenți, participarea de 3 % a Comunităților Europene la BERD este evaluată la cost minus diminuarea din depreciere.

Operațiuni cu capital de risc

În cadrul operațiunilor cu capital de risc sumele se acordă intermediarilor financiari pentru a finanța investițiile în capitaluri proprii. Aceste contracte de finanțare nu au caracteristicile de bază și constituente ale unui credit deoarece nu există un program fix de rambursare și nici o rată a dobânzii convenită pentru contraprestația de capital și prin urmare sunt asimilate în investițiile indirecte în capitaluri proprii. S-a decis ca pentru anul 2006 și pentru situațiile financiare viitoare să fie prezentate ca investiții la acest capitol — anterior au fost prezentate la credite, a se vedea nota E 2.4.1 de mai jos.

Ele sunt deținute la costul istoric minus provizioane pentru depreciere, deoarece nu există prețuri cotate pe piață disponibile pe o piață activă și valoarea justă a acestora nu poate fi evaluată în mod fiabil în prezent. Provizioanele pentru depreciere la data bilanțului sunt bazate pe reducerile de valoare provizorii sau definitive așa cum sunt comunicate de contrapartidele financiare.

Facilitate pentru constituirea FEFP (Fondul European pentru Formare Profesională)

Programul Creștere și ocuparea forței de muncă și programul MAP, sub tutela FEI, sprijină crearea și finanțarea constituirii IMM-urilor prin investiții în fonduri specializate cu capital de risc corespunzătoare.

„Metoda valorii juste” a fost aplicată pentru prima dată investițiilor facilității de constituire a FEFP în 2006. Dacă ar fi fost aplicată și la 31 decembrie 2005, soldul s-ar fi ridicat la 70 milioane EUR (în loc de 48 milioane EUR). Mișcările de reevaluare a surplusului/(deficitului) în 2006 includ atât ajustarea valorii cât și mișcările valutare din rezerva de valoare justă.

Fondul European pentru Europa de Sud-Est (EFSE)

Fondul European pentru Europa de Sud-Est a fost creat în 2005 cu un capital în acțiuni inițial de 147 milioane EUR. Este structurat ca o companie de investiții cu un capital în acțiuni variabil (SICAV). Obiectivul general al EFSE este susținerea dezvoltării economice și a prosperității în Europa de Sud-Est prin oferirea durabilă de finanțări suplimentare de dezvoltare, în principal sectorului întreprinderilor mici și micro și căminelor particulare prin intermediari financiari locali.

Comunitățile Europene au obținut o cotă de 17,9 % (drepturi de vot) din fondul EFSE.

2.3.3.2 Active deținute pentru tranzacționare

Comunitățile Europene folosesc instrumente derivate sub forma swap-urilor valutare și pe rata dobânzii sau pentru acoperirea riscurilor. Swap-urile valutare și pe rata dobânzii sunt angajamente de schimbare a unui set de flux de numerar cu un altul. Operațiunile swap rezultă într-un schimb economic de valută sau rate ale dobânzii (de exemplu, a ratei fixe cu rata variabilă) sau o combinare a tuturor (de ex. swap-uri cu rata dobânzii în valute diferite). Operațiunile swap, așa cum este detaliat mai jos, sunt folosite pentru a corela fluxurile de numerar ale creditelor cu fluxurile de numerar ale împrumuturilor aferente.

Aceste instrumente derivate devin favorabile (active) sau nefavorabile (pasive) ca urmare a fluctuațiilor ratelor dobânzii de pe piață sau a cursului de schimb valutar aferente termenilor acestora. Măsura în care instrumentele sunt favorabile sau nefavorabile, și deci valorile juste ale activelor și pasivelor financiare derivate, poate fluctua semnificativ din când în când.

CECO în lichidare (CECO) a semnat un contract swap pe rata dobânzii și o combinație atât a contractului de swap pe rata dobânzii cât și a contractului de swap cu rata dobânzii în valute diferite. Valoarea justă acestor swap-uri pe rata dobânzii a fost obținută prin actualizarea fluxurilor nete de numerar fixe folosind ratele swap cu cupon zero la data bilanțului. Această valoare justă (inclusiv interesele cumulate) ale operațiunilor swap cu scadență finală mai mare de un an de la data bilanțului este detaliată mai jos:

Active deținute pentru tranzacționare

Milioane EUR Derivate Sold la 31.12.2006 Sold la 31.12.2005 Operațiuni swap ale CECO în lichidare 21 27

2.4 CREDITE

Această rubrică acoperă sumele de credite datorate Comunităților Europene cu scadență mai mare de un an de zile.

2.4.1 Credite acordate din bugetul Comunităților Europene și CECO în lichidare

Această linie acoperă creditele cu condiții speciale acordate în cadrul cooperării cu țările nemembre, precum și creditele ipotecare acordate de CECO în lichidare din propriile fonduri. Toate sumele sunt scadente la peste 12 luni de la încheierea exercițiului.

Credite acordate din bugetul Comunităților Europene și CECO în lichidare

Milioane EUR Credite cu condiții speciale Operațiuni cu capital de risc CECO în lichidare Total Total la 31.12.2005 170 224 44 438 Transferuri 0 (224) 0 (224) Noi credite 0 0 0 0 Rambursări (26) 0 (8) (34) Diferențe de schimb 0 0 0 0 Modificări ale valorii contabile 17 0 3 20 Pierderi din depreciere 0 0 0 0 Total la 31.12.2006 161 0 39 200

Credite cu condiții speciale

Creditele cu condiții speciale sunt creditele acordate la rate preferențiale. Rata dobânzii efective a acestor credite variază între 7,39 % și 12,36 %.

Operațiuni cu capital de risc

Aceste sume au fost transferate la rubrica active disponibile pentru vânzare — a se vedea nota E 2.3.3.1 de mai sus.

Credite ipotecare ale CECO în lichidare (CECO)

Creditele ipotecare sunt credite acordate de CECO din propriile fonduri în conformitate cu articolele 54 și 54.2 ale Tratatului CECO. Aceste credite sunt acordate la o rată fixă de 1 % și în consecință sunt considerate drept credite la rate preferențiale. Ratele dobânzii efective pentru aceste credite sunt 2,806 %-22,643 %.

2.4.2 Credite acordate din fonduri împrumutate

Conform Tratatelor Comunităților, Consiliul, acționând în unanimitate, are puterea de a adopta garanții sau programe de împrumut în cazul în care consideră că acest lucru este necesar pentru atingerea obiectivelor Comunităților. Împrumuturile Comunităților reprezintă angajamente directe ale Comunităților și nu ale unui stat membru individual. Această rubrică include creditele acordate prin asistența macrofinanciară (AMF), Euratom și CECO în lichidare.

Conform politicii contabile descrise la nota E 1.5.4, creditele sunt recunoscute inițial la valoarea justă și apoi evaluate la costul amortizat. Valoarea justă a unui instrument financiar la înregistrarea inițială reprezintă în mod normal prețul tranzacției. Totuși, dacă o parte din contraprestația acordată sau primită nu este destinată instrumentului financiar, valoarea justă a instrumentului financiar este estimată folosind o tehnică de evaluare.

Credite acordate din fonduri împrumutate

Milioane EUR Asistență macrofinanciară (AMF) Credite Euratom CECO în lichidare Total Total la 31.12.2005 1 086 389 508 1 983 Noi credite 19 51 0 70 Rambursări (130) 0 (2) (132) Diferențe de schimb 0 0 (4) (4) Modificări ale valorii contabile 2 2 (3) 1 Pierderi din depreciere 0 0 0 0 Total la 31.12.2006 977 442 499 1 918 Sumă scadentă < 1 an 20 0 75 95 Sumă scadentă > 1 an 957 442 424 1 823

Credite de tip asistență macrofinanciară (AMF)

AMF este un instrument financiar politic de asistență la redresarea balanței de plăți și/sau asistență bugetară acordată țărilor terțe partenere care sunt apropriate geografic de teritoriul UE. Este sub formă de credite pe termen mediu/lung sau subvenții sau o combinație a amândurora și complementează în general finanțarea oferită în contextul unei ajustări și al unui program de reformă susținute de FMI.

Pe baza considerațiilor de importanță relativă, metoda ratei dobânzii efective nu este aplicată separat creditelor și împrumuturilor. Costurile tranzacției sunt înscrise drept cheltuieli în contul rezultatului economic.

Credite Euratom

Euratom este o persoană juridică separată de Uniunea Europeană reprezentată de Comisia Europeană. Obiectivul financiar al acestei entități este acordarea de credite statelor membre și statelor nemembre precum urmează:

— Creditele Euratom sunt acordate statelor membre cu scopul de a finanța proiecte de investiții în statele membre aferente producției industriale de electricitate în stații de energie nucleară și instalațiilor industriale ale ciclului combustibilului.

— Creditele Euratom sunt acordate statelor nemembre pentru a îmbunătăți nivelul de siguranță și eficiență al stațiilor de energie nucleară și al instalațiilor din ciclul de combustibili nucleari care sunt în service sau în construcție.

Pe baza considerațiilor de importanță relativă, metoda ratei dobânzii efective nu este aplicată separat creditelor și împrumuturilor. Costurile tranzacției sunt înscrise drept cheltuieli în contul rezultatului economic.

Credite ale CECO în lichidare

Această rubrică include în principal credite acordate de CECO în lichidare fondurilor împrumutate în conformitate cu articolele 54 și 56 ale Tratatului CECO, precum și două titluri de împrumut necotate la bursă emise de Banca Europeană de Investiții (BEI) pentru a înlocui un debitor rău platnic. Aceste titluri de împrumut vor fi deținute până la scadența finală (2017 și 2019) pentru a acoperi utilitatea împrumuturilor aferente.

Modificările valorii contabile corespund cu modificarea dobânzilor acumulate plus amortizarea primelor plătite în exercițiu și costul tranzacției de la deschidere, calculate conform metodei ratei dobânzii efective. Ratele dobânzii efective (exprimate ca o gamă de rate ale dobânzii) au fost după cum urmează:

Ratele dobânzii efective ale creditelor acordate din fonduri împrumutate

Împrumuturi 31.12.2006 31.12.2005 Asistență macrofinanciară (AMF) 3.222 % - 4.54 % 2.039 % - 4.54 % Euratom 3.372 % - 5.76 % 2.224 % - 5.76 % CECO în lichidare 3.064 % - 12.077 % (10) 2.241 % - 12.077 % (10)

2.5 PREFINANȚARE PE TERMEN LUNG

Prefinanțarea reprezintă plata unei sume destinate să ofere beneficiarului un avans de numerar, de ex. un fond de trezorerie. Acesta poate fi împărțit într-un număr de rate pe o perioadă definită în acordul respectiv de prefinanțare. Fondul de trezorerie sau avansul este ori folosit în scopul pentru care a fost acordat pe perioada definită în contract, ori rambursat — dacă beneficiarul nu are cheltuieli eligibile, acesta are obligația să returneze avansul de prefinanțare Comunităților Europene. Astfel, prefinanțarea plătită nu este o cheltuială definitivă până când nu sunt întrunite condițiile contractuale și este astfel înregistrată ca activ în bilanț în momentul în care este făcută plata inițială. Suma activului de prefinanțare este redusă (în totalitate sau parțial) prin acceptarea costurilor eligibile și a sumelor returnate. Când o sumă de prefinanțare este acceptată total sau parțial de Comunități ca urmare a analizei eligibilității unei creanțe primite privind costul, atunci suma acceptată a cheltuielilor eligibile este eliminată din bilanț și reluată drept cheltuială în contul rezultatului economic. Astfel, plățile intermediare sau finale au ca scop rambursarea cheltuielilor făcute de beneficiar pe baza unei situații privind cheltuielile. Aceasta poate compensa suma de prefinanțare în totalitate sau parțial.

Prefinanțarea este evaluată la valoarea recuperabilă estimată. Comunitățile examinează prefinanțările cu privire la „reducerile de valoare” atunci când evenimente, modificări ale circumstanțelor sau informații indică posibilitatea nerecuperării valorii contabile a activului. Această evaluare ia în considerare existența unei garanții aferente legate de prefinanțare. Prefinanțarea nerecuperabilă estimată, sau suma a cărei recuperare nu mai este probabilă, este recunoscută ca reducere de valoare sau cheltuială în contul rezultatului economic. Suma corespunzătoare este recunoscută ca o scădere a valorii contabi