RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 398/1

În temeiul dispozițiilor articolului 287 alineatele (1) și (4) din TFUE, ale articolului 148 alineatul (1) și ale articolului 162 alineatul (1) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului, precum și ale articolelor 139 și 156 din Regulamentul (CE) nr. 215/2008 al Consiliului din 18 februarie 2008 privind regulamentul financiar aplicabil celui de Al zecelea fond european de dezvoltare

Curtea de Conturi a Uniunii Europene, în ședința sa din 4 septembrie 2014, a adoptat

RAPOARTELE ANUALE

privind exercițiul financiar 2013.

Rapoartele, însoțite de răspunsurile instituțiilor la observațiile Curții, au fost transmise autorităților responsabile de acordarea descărcării de gestiune, precum și celorlalte instituții.

Membrii Curții de Conturi sunt:

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA (preşedinte), Igors LUDBORŽS, Jan KINŠT, Kersti KALJULAID, Karel PINXTEN, Henri GRETHEN, Szabolcs FAZAKAS, Louis GALEA, Ladislav BALKO, Augustyn KUBIK, Milan Martin CVIKL, Rasa BUDBERGYTĖ, Lazaros S. LAZAROU, Hans Gustaf WESSBERG, Henrik OTBO, Pietro RUSSO, Ville ITÄLÄ, Kevin CARDIFF, Baudilio TOMÉ MUGURUZA, Iliana IVANOVA, George PUFAN, Neven MATES, Alex BRENNINKMEIJER, Danièle LAMARQUE, Nikolaos MILIONIS, Phil WYNN OWEN, Klaus-Heiner LEHNE, Oskar HERICS.

RAPORTUL ANUAL REFERITOR LA EXECUȚIA BUGETULUI

(2014/C 398/01)

CUPRINS

Introducere generală 7

Capitolul 1 — Declarația de asigurare și informații în sprijinul acesteia 9

Capitolul 2 — Veniturile 53

Capitolul 3 — Agricultură: susținerea pieței și sprijinul direct 77

Capitolul 4 — Dezvoltare rurală, mediu, pescuit și sănătate 105

Capitolul 5 — Politica regională, transporturi și energie 137

Capitolul 6 — Ocuparea forței de muncă și afaceri sociale 173

Capitolul 7 — Relații externe, ajutor și extindere 199

Capitolul 8 — Cercetare și alte politici interne 215

Capitolul 9 — Cheltuielile administrative și cheltuielile conexe 235

Capitolul 10 — Obținerea de rezultate pornind de la bugetul UE 253

INTRODUCERE GENERALĂ 0.1. Curtea de Conturi Europeană este instituția creată prin tratat cu scopul de a efectua auditul finanțelor Uniunii Europene (UE). În calitate de auditor extern al Uniunii Europene, Curtea joacă rolul de gardian independent al intereselor financiare ale cetățenilor Uniunii și contribuie la îmbunătățirea gestiunii financiare a UE. Mai multe informații cu privire la Curte sunt disponibile în raportul său anual de activitate. Acest raport este disponibil pe site-ul Curții (www.eca.europa.eu), alături de rapoartele speciale ale instituției privind programele de cheltuieli și veniturile UE și de avizele sale referitoare la acte legislative noi sau modificate. 0.2. Prezentul document este cel de al 37-lea raport anual al Curții cu privire la execuția bugetului UE și se referă la exercițiul financiar 2013. Pentru fondurile europene de dezvoltare, se publică un raport anual separat. 0.3. Bugetul general al Uniunii Europene se decide anual de către Consiliu și Parlamentul European. Raportul anual al Curții, alături de rapoartele speciale ale acesteia, furnizează o bază pentru procedura de descărcare de gestiune, prin care Parlamentul European examinează dacă Comisia și-a îndeplinit în mod satisfăcător responsabilitățile în materie de execuție a bugetului. Curtea transmite raportul său anual parlamentelor naționale, simultan cu transmiterea acestuia către Parlamentul European și către Consiliu. 0.4. Partea centrală a raportului anual o constituie declarația de asigurare a Curții („DAS”) cu privire la fiabilitatea conturilor consolidate ale Uniunii Europene și la legalitatea și regularitatea operațiunilor („regularitatea operațiunilor” ca termen generic în raport). Raportul începe cu prezentarea declarației de asigurare, restul raportului tratând, în cea mai mare parte, activitățile de audit subiacente acestei declarații. 0.5. Raportul este structurat după cum urmează: — capitolul 1 conține declarația de asigurare, la care se adaugă o sinteză a rezultatelor auditului Curții cu privire la fiabilitatea conturilor și la regularitatea operațiunilor, o examinare a raportului de sinteză și a rapoartelor anuale de activitate și o prezentare sintetică a gestiunii bugetare și financiare. Anexa 1.3 la capitolul 1 furnizează informații extrase din conturile consolidate aferente exercițiului 2013. Informații financiare mai detaliate cu privire la exercițiul 2013 sunt disponibile în conturile consolidate publicate și în raportul financiar elaborat de Comisia Europeană, aceste două documente putând fi consultate la adresa: http://ec.europa.eu/budget/biblio/documents/2013/2013_en.cfm — capitolele 2-9 prezintă constatările de audit în mod detaliat, sub forma unor „aprecieri specifice” privind veniturile și cheltuielile UE. Capitolul 2 se referă la partea de venituri a bugetului UE; capitolele 3-9 tratează șapte grupuri de domenii de politici, domenii corespunzând celor în cadrul cărora sunt autorizate și înregistrate cheltuielile de la bugetul UE. Aceste grupuri de domenii de politici corespund în linii mari rubricilor utilizate în cadrul financiar 2007-2013, care prezintă planurile generale multianuale de cheltuieli ale UE; — capitolul 10 analizează performanța și ia în discuție normele bugetare ale UE și accentul pus de acestea pe performanță; în cadrul acestui capitol, Curtea își prezintă observațiile cu privire la anumite aspecte ale rapoartelor în materie de performanță elaborate de Comisie, inclusiv cu privire la rapoartele adresate Parlamentului European și Consiliului, la al patrulea raport de evaluare și la rapoartele anuale de activitate întocmite de directorii generali din cadrul Comisiei. De asemenea, în acest capitol sunt descrise unele dintre temele majore abordate de rapoartele speciale din 2013 ale Curții care au fost consacrate auditului performanței. 0.6. Aprecierile specifice se bazează în principal pe rezultatele testelor efectuate de Curte cu scopul de a verifica regularitatea operațiunilor, precum și pe evaluarea eficacității principalelor sisteme de supraveghere și de control utilizate pentru veniturile sau pentru cheltuielile în cauză. 0.7. Răspunsurile Comisiei sau, după caz, ale altor instituții și organe ale UE la observațiile Curții figurează în prezentul document. Atunci când își formulează constatările și concluziile, Curtea ia în considerare răspunsurile relevante prezentate de entitatea auditată, însă este responsabilitatea Curții, în calitatea sa de auditor extern, de a-și face cunoscute constatările de audit, de a formula concluzii pe baza acestor constatări și de a furniza astfel o evaluare independentă și imparțială a fiabilității conturilor și a regularității operațiunilor.

CAPITOLUL 1 Declarația de asigurare și informații în sprijinul acesteia CUPRINS Declarația de asigurare a Curții prezentată Parlamentului European și Consiliului – Raportul auditorului independent I-XII Introducere 1.1-1.8 Constatările de audit privind exercițiul financiar 2013 1.9-1.40 Fiabilitatea conturilor 1.9-1.15 Prezentare generală a rezultatelor auditului privind regularitatea operațiunilor 1.16-1.24 Examinarea raportului de sinteză și a rapoartelor anuale de activitate 1.25-1.40 Gestiunea bugetară și financiară 1.41-1.50 Bugetele rectificative au mărit în mod semnificativ volumul plăților pe care Comisia a fost autorizată să le efectueze 1.42 Nivelurile globale ale cheltuielilor au fost aproape de valoarea maximă permisă de cadrul bugetar 1.43 În pofida nivelului ridicat al plăților, obligațiile viitoare de plată au continuat să crească 1.44-1.45 În mai multe domenii de cheltuieli, intervalul de timp cuprins între asumarea inițială a angajamentului și acceptarea cheltuielilor continuă să fie lung 1.46-1.47 Un volum semnificativ de fonduri au fost trase din buget, dar nu au fost plătite încă beneficiarilor finali 1.48 Întârzieri în înregistrarea veniturilor bugetare 1.49 Necesitatea realizării unor previziuni pe termen lung ale fluxurilor de numerar 1.50 Anexa 1.1 – Abordarea și metodologia auditului Anexa 1.2 – Situația acțiunilor întreprinse în urma observațiilor formulate cu privire la fiabilitatea conturilor exercițiilor anterioare Anexa 1.3 – Extrase din conturile consolidate aferente exercițiului 2013 DECLARAȚIA DE ASIGURARE A CURȚII PREZENTATĂ PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI CONSILIULUI – RAPORTUL AUDITORULUI INDEPENDENT I. În temeiul dispozițiilor articolului 287 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Curtea a auditat: (a) conturile consolidate ale Uniunii Europene, aprobate de Comisie la 30 iulie 2014, care cuprind situațiile financiare consolidate (1) și rapoartele agregate privind execuția bugetară (2) pentru exercițiul financiar încheiat la 31 decembrie 2013; și (b) legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente acestor conturi. Responsabilitatea conducerii II. În conformitate cu articolele 310-325 din TFUE și cu Regulamentul financiar, conducerea este responsabilă de întocmirea și de prezentarea conturilor consolidate ale Uniunii Europene pe baza standardelor de contabilitate pentru sectorul public acceptate la nivel internațional, precum și de legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente acestora. Această responsabilitate include conceperea, implementarea și menținerea controlului intern necesar pentru întocmirea și pentru prezentarea unor situații financiare care să nu fie afectate de denaturări semnificative, fie rezultate din acte de fraudă, fie rezultate din erori. Conducerea are, în egală măsură, responsabilitatea de a se asigura că activitățile, operațiunile financiare și informațiile reflectate în situațiile financiare sunt conforme cu dispozițiile care le reglementează. Responsabilitatea finală pentru legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente conturilor Uniunii Europene aparține Comisiei (articolul 317 din TFUE). Responsabilitatea auditorului III. Responsabilitatea Curții este de a furniza Parlamentului European și Consiliului, pe baza auditului pe care l-a desfășurat, o declarație de asigurare cu privire la fiabilitatea conturilor și la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente acestora. Auditul Curții a fost efectuat în conformitate cu standardele internaționale de audit și codul deontologic formulate de IFAC și cu standardele internaționale ale instituțiilor supreme de audit formulate de INTOSAI. Aceste standarde impun Curții să planifice și să efectueze auditul astfel încât să obțină o asigurare rezonabilă referitor la prezența sau la absența unor denaturări semnificative în cadrul conturilor consolidate ale Uniunii Europene și la conformitatea operațiunilor subiacente cu legile și reglementările în vigoare. IV. Auditul implică aplicarea unor proceduri în vederea obținerii de probe de audit privind sumele și informațiile prezentate în conturile consolidate și privind legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente acestora. Procedurile de audit sunt alese pe baza raționamentului auditorului, care include evaluarea riscului ca în cadrul conturilor consolidate să se regăsească denaturări semnificative sau ca la nivelul operațiunilor subiacente să existe neconformități semnificative cu cerințele din legislația Uniunii Europene, fie că aceste denaturări sau neconformități rezultă din acte de fraudă, fie că rezultă din erori. Atunci când se evaluează aceste riscuri, este analizat controlul intern referitor la întocmirea și la prezentarea fidelă a conturilor consolidate și la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente, scopul fiind însă acela de a defini proceduri de audit corespunzătoare în raport cu circumstanțele, și nu de a exprima o opinie cu privire la eficacitatea controlului intern. Auditul include, în egală măsură, aprecierea caracterului adecvat al politicilor contabile utilizate și a caracterului rezonabil al estimărilor contabile elaborate, precum și evaluarea prezentării globale a conturilor consolidate. V. În ceea ce privește veniturile, examinarea efectuată de Curte cu privire la resursele proprii bazate pe taxa pe valoarea adăugată și pe venitul național brut a avut drept punct de plecare agregatele macroeconomice relevante pe baza cărora acestea sunt calculate și a evaluat sistemele Comisiei de prelucrare a acestor agregate până la primirea contribuțiilor din partea statelor membre și înregistrarea acestora în conturile consolidate. În ceea ce privește resursele proprii tradiționale, Curtea examinează conturile autorităților vamale și analizează fluxul taxelor până la momentul încasării sumelor de către Comisie și până la momentul înregistrării lor în conturi. VI. În ceea ce privește cheltuielile, Curtea examinează operațiunile de plăți atunci când cheltuielile au fost suportate, înregistrate și acceptate. Examinarea acoperă toate categoriile de plăți (inclusiv plățile efectuate în vederea achiziționării de active), cu excepția plăților în avans la momentul la care sunt efectuate. Plățile în avans sunt examinate în momentul în care beneficiarul fondurilor furnizează justificarea pentru utilizarea lor corespunzătoare, iar instituția sau organismul acceptă această justificare prin închiderea și validarea plății în avans, indiferent dacă acest lucru are loc în același exercițiu sau ulterior. VII. Curtea consideră că probele de audit obținute sunt suficiente și adecvate pentru a sta la baza opiniilor sale. Fiabilitatea conturilor Opinia privind fiabilitatea conturilor VIII. În opinia Curții, conturile consolidate ale Uniunii Europene aferente exercițiului încheiat la 31 decembrie 2013 prezintă în mod fidel, sub toate aspectele semnificative, situația financiară a Uniunii la 31 decembrie 2013, precum și rezultatele operațiunilor acesteia, fluxurile sale de numerar și modificările în structura activelor nete pentru exercițiul încheiat la această dată, în conformitate cu dispozițiile Regulamentului financiar și cu normele contabile bazate pe standardele de contabilitate pentru sectorul public acceptate la nivel internațional. Legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente conturilor Veniturile Opinia privind legalitatea și regularitatea operațiunilor de venituri subiacente conturilor IX. În opinia Curții, operațiunile de venituri subiacente conturilor aferente exercițiului încheiat la 31 decembrie 2013 sunt conforme cu legile și reglementările în vigoare sub toate aspectele semnificative. Angajamentele Opinia privind legalitatea și regularitatea angajamentelor subiacente conturilor X. În opinia Curții, angajamentele subiacente conturilor aferente exercițiului încheiat la 31 decembrie 2013 sunt conforme cu legile și reglementările în vigoare sub toate aspectele semnificative. Plățile Argumentele care stau la baza exprimării opiniei contrare cu privire la legalitatea și regularitatea plăților subiacente conturilor XI. Toate grupurile de politici care acoperă cheltuieli operaționale sunt afectate de un nivel semnificativ de eroare. Potrivit estimării Curții, rata de eroare cea mai probabilă pentru plățile contabilizate cu titlu de cheltuieli, subiacente conturilor, este de 4,7 %. Sistemele de supraveghere și de control examinate erau parțial eficace în asigurarea legalității și regularității plăților subiacente conturilor. Opinie contrară cu privire la legalitatea și regularitatea plăților subiacente conturilor XII. În opinia Curții, având în vedere importanța aspectelor descrise la punctul care prezintă argumentele care stau la baza exprimării opiniei contrare cu privire la legalitatea și regularitatea plăților subiacente conturilor, plățile subiacente conturilor aferente exercițiului încheiat la 31 decembrie 2013 sunt afectate de un nivel semnificativ de eroare. 4 septembrie 2014 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA Președinte Curtea de Conturi Europeană 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBURG OBSERVAȚIILE CURȚII INTRODUCERE 1.1. Bugetul Uniunii Europene (UE) constituie instrumentul prin care sunt finanțate obiectivele politicilor UE. Cheltuielile pe care le efectuează Uniunea se ridică la aproximativ 1 % din venitul național brut al UE (aproximativ 290 de euro pentru fiecare cetățean european în 2013). Ele reprezintă aproximativ 2 % din totalul cheltuielilor publice efectuate de statele membre ale UE. În graficul 1.1 se realizează o comparație între bugetul total al UE executat în 2013 și cheltuielile publice (3) efectuate de statele membre ale UE în 2013. Graficul 1.1. – Totalul cheltuielilor administrațiilor publice efectuate în 2013 de statele membre ale Uniunii Europene și cheltuielile UE în 2013 (în milioane de euro) Sursa: Uniunea Europeană: Conturile anuale consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul 2013 – rezultatul execuției bugetului UE – Tabelul 1.1. Plăți (a se vedea tabelul 5 din anexa 1.3 ). Statele membre: Eurostat – Statistici privind finanțele publice – Veniturile și cheltuielile administrațiilor publice și agregate principale – Totalul cheltuielilor administrațiilor publice pe 2013 (http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/data/database). OBSERVAȚIILE CURȚII 1.2. Cheltuielile UE sunt dominate de două tipuri de cheltuieli: (a) programe pe bază de drepturi la plată, în cazul cărora plata se efectuează dacă sunt îndeplinite anumite condiții [sunt incluse în această categorie ajutoarele directe pentru fermieri (capitolul 3) și sprijinul bugetar direct (capitolul 7)]; și (b) sistemele de rambursare, în cazul cărora UE rambursează cheltuielile eligibile aferente activităților eligibile [sunt incluse în această categorie dezvoltarea rurală și regională (capitolele 4 și 5), programele de formare (capitolul 6), proiectele din domeniul dezvoltării (capitolul 7) și proiectele de cercetare (capitolul 8)]. 1.3. Misiunea Curții de Conturi Europene presupune: — aprecierea măsurii în care bugetul UE este utilizat în conformitate cu legile și reglementările aplicabile; — exprimarea unei opinii cu privire la fiabilitatea conturilor Uniunii Europene; — raportarea cu privire la examinarea economiei, eficienței și eficacității cheltuielilor UE; și — prezentarea unor avize cu privire la propunerile legislative care au un impact asupra gestiunii resurselor. Primele două dintre aceste responsabilități sunt îndeplinite prin publicarea declarației de asigurare (4) (a se vedea punctul 1.5). 1.4. În acest capitol al raportului anual, Curtea: — descrie contextul în care se furnizează declarația de asigurare și prezintă sintetic constatările de audit și concluziile subiacente acestei declarații; — furnizează informații privind gestiunea bugetului UE; — explică modul în care își desfășoară auditul privind fiabilitatea conturilor și auditul privind regularitatea operațiunilor (a se vedea anexa 1.1 ); și — prezintă acțiunile întreprinse de Comisie în urma observațiilor și a recomandărilor pe care le-a formulat în rapoartele anuale anterioare cu privire la fiabilitatea conturilor (a se vedea anexa 1.2 ). 1.5. Curtea de Conturi furnizează Parlamentului European și Consiliului o declarație de asigurare cu privire la fiabilitatea conturilor și la regularitatea operațiunilor subiacente. În completarea acestei declarații, ea prezintă aprecieri specifice pentru fiecare domeniu major de activități ale Uniunii Europene. Aceste aprecieri specifice nu constituie opinii de audit, ci prezintă anumite aspecte importante specifice diferitelor grupuri de politici. Concluzia fiecăreia dintre aceste aprecieri specifice se fundamentează pe ansamblul probelor de audit colectate la nivelul grupului de politici. 1.6. Obiectivul activităților de audit referitoare la fiabilitatea conturilor Uniunii Europene este de a se obține probe de audit suficiente și adecvate pentru a stabili în ce măsură au fost înregistrate în mod corespunzător veniturile, cheltuielile, activele și pasivele, precum și în ce măsură conturile consolidate (a se vedea extrasele din anexa 1.3 ) prezintă în mod corespunzător situația financiară la 31 decembrie 2013, precum și veniturile, cheltuielile, fluxurile de numerar și modificările în structura activelor nete pentru exercițiul încheiat la această dată (a se vedea punctele 1.9-1.11). 1.7. Obiectivul activităților de audit referitoare la regularitatea operațiunilor subiacente conturilor consolidate aferente exercițiului 2013 este de a se obține probe de audit suficiente și adecvate pentru a stabili în ce măsură aceste operațiuni sunt conforme cu reglementările sau cu prevederile contractuale aplicabile și în ce măsură sumele aferente au fost calculate corect (a se vedea punctele 1.16-1.24 pentru o trecere în revistă a rezultatelor și capitolele 2-9 pentru informații mai detaliate). 1.8. Obiectivul examinării rapoartelor anuale de activitate ale serviciilor Comisiei, precum și a raportului de sinteză aferent este de a se evalua măsura în care aceste documente furnizează o evaluare corectă a calității gestiunii financiare și de a contribui astfel la conturarea unei opinii privind fiabilitatea conturilor și privind regularitatea veniturilor și a cheltuielilor [a se vedea punctele 1.25-1.40 și observațiile conexe din cadrul secțiunii intitulate „Examinarea sistemelor de control selectate” din cuprinsul capitolelor 2-9 (5)]. OBSERVAȚIILE CURȚII RĂSPUNSURILE COMISIEI CONSTATĂRILE DE AUDIT PRIVIND EXERCIȚIUL FINANCIAR 2013 Fiabilitatea conturilor 1.9. Observațiile Curții se referă la conturile consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2013, întocmite de contabilul Comisiei, aprobate de Comisie în conformitate cu prevederile Regulamentului financiar (6) și primite de Curte, împreună cu scrisoarea cuprinzând declarațiile/luările de poziție ale acestuia, la 31 iulie 2014. Conturile consolidate cuprind: (a) situațiile financiare consolidate, care includ bilanțul (prezintă activele și pasivele la sfârșitul exercițiului), situația performanței financiare (în care sunt recunoscute veniturile și cheltuielile aferente exercițiului), situația fluxurilor de numerar (indică modul în care modificările produse în conturi afectează numerarul și echivalentele de numerar), situația modificărilor în structura activelor nete, precum și notele la aceste situații financiare; (b) rapoartele agregate privind execuția bugetară, care tratează veniturile și cheltuielile aferente exercițiului respectiv, precum și notele la aceste rapoarte. 1.10. În contextul auditului privind situațiile financiare aferente exercițiului 2013, Curtea a apelat la serviciile unui actuar independent pentru a examina calculul beneficiilor angajaților acoperite de sistemul de pensii al funcționarilor europeni și informațiile prezentate în legătură cu aceste beneficii. Această examinare vine să confirme concluzia generală a Curții cu privire la conturile consolidate aferente exercițiului 2013. Totuși, evaluarea realizată de actuar semnalează necesitatea de a se aduce îmbunătățiri de către Comisie la nivelul fiabilității datelor-sursă și de a se asigura că aceasta dispune de resursele tehnice adecvate necesare pentru evaluarea acestui element de pasiv. 1.10. Comisia ia act de evaluarea pozitivă și va continua să își îmbunătățească metodele în acest domeniu. 1.11. În urma auditului Curții cu privire la conturile consolidate aferente exercițiului 2013, s-a constatat că acestea nu conțin denaturări semnificative (a se vedea, de asemenea, anexa 1.2 ). Noi provocări în ceea ce privește prezentarea unor informații financiare fiabile 1.12. Evoluțiile în curs înregistrate în gestiunea financiară a UE includ utilizarea tot mai frecventă a corecțiilor financiare nete și a instrumentelor financiare. Acest lucru înseamnă că Comisia se va confrunta cu provocări din ce în ce mai mari în ceea ce privește prezentarea unor informații financiare fiabile. În rândul acestor provocări se pot enumera: 1.12. Corecțiile financiare nete utilizate din 1976 în cadrul politicii agricole comune vor fi de asemenea aplicate sistematic în cadrul politicii de coeziune pentru perioada de programare 2014-2020. (a) reflectarea în cadrul conturilor a utilizării pe scară largă a corecțiilor financiare nete în domeniul coeziunii, acestea trebuind să fie diferențiate de alte mecanisme corective, și furnizarea unor informații cu privire la impactul diferit pe care îl pot avea diversele mecanisme corective în comunicarea sa anuală cu privire la protecția bugetului UE (7) (a se vedea punctul 1.13); (a) Sumele rezultând din utilizarea extinsă a corecțiilor financiare nete în domeniul coeziunii se vor reflecta în conturi prin aplicarea unor proceduri contabile comune. Ca răspuns la solicitarea Parlamentului European, Comisia va include un capitol privind corecțiile financiare nete în comunicarea sa anuală privind protecția bugetului UE. (b) introducerea unor proceduri noi pentru înregistrarea în cadrul sistemelor contabile convenționale a funcționării tuturor mecanismelor corective prezentate în nota 6 și obținerea unei confirmări din partea organismelor vizate cu privire la momentul aplicării acestor mecanisme, la cauza aplicării lor și la natura lor (a se vedea punctul 1.14); (b) Comisia va revizui procedurile existente luând în considerare noile cerințe de raportare, însă consideră că operațiunile legate de înlocuirea proiectelor/cheltuielilor ineligibile cu altele eligibile de către statele membre trebuie înregistrate în primul rând în sistemele contabile naționale. În ceea ce privește noul cadru de reglementare privind corecțiile financiare nete, a se vedea răspunsul la punctul 1.12 litera (a). (c) finalizarea procesului de înregistrare și de evaluare a instrumentelor financiare și a instrumentelor de inginerie financiară în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate pentru sectorul public [așa cum se prevede la articolul 140 alineatul (11) din Regulamentul financiar], în special prin intermediul unor proceduri fiabile de identificare și de înregistrare a deprecierii; (c) Comisia utilizează un proces de raportare pentru instrumentele financiare bazat pe norma contabilă nr. 11 a UE, care este în conformitate cu IPSAS. Comisia a elaborat orientări privind conturile fiduciare, precum și cerințe detaliate de raportare la sfârșitul exercițiului pentru acordurile-cadru financiare și administrative cu BEI și FEI. Comisia analizează în prezent situația pentru instrumentele financiare anterioare anului 2014. Comisia subliniază că articolul 140 din Regulamentul financiar se aplică numai instrumentelor financiare din cadrul gestionării directe și indirecte. Instrumentele de inginerie financiară din cadrul gestiunii partajate sunt acoperite de Regulamentul privind dispozițiile comune și sunt contabilizate ca avansuri pentru statele membre în conformitate cu normele contabile ale UE. (d) obținerea de informații privind disponibilitățile bănești păstrate în așteptarea primei utilizări (a se vedea punctul 1.48); și (d) Comisia va examina împreună cu statele membre modalitățile de a îmbunătăți în continuare informațiile, conform sugestiilor Curții, fără a pierde din vedere aspectele legate de raportul costuri-beneficii. (e) garantarea faptului că toate serviciile Comisiei închid și validează plățile în avans numai pe baza cheltuielilor suportate pentru care există informații justificative fiabile furnizate de beneficiari (a se vedea punctul 7.25 recomandarea 1 din capitolul 7). (e) Normele contabile existente și orientările deja comunicate direcțiilor generale clarifică modalitățile corecte de tratare care trebuie urmate pentru închideri și validări. DG ELARG va institui o nouă procedură, în conformitate cu reglementările aplicabile. Furnizarea unor informații de mai bună calitate privind mecanismele corective 1.13. În nota 6 la conturile consolidate ale UE figurează cifre sintetizate referitoare la corecțiile financiare. Aceste cifre sunt prezentate în mod mai detaliat în comunicarea anuală a Comisiei privind protecția bugetului UE. Actualmente, nici nota 6, nici comunicarea anuală a Comisiei nu prezintă impactul diferit pe care îl pot avea diferitele tipuri de ajustări corective: 1.13. Comisia va examina posibilitatea de a prezenta aceste informații, având în vedere costurile și beneficiile unei astfel de abordări. (a) — respingerea cheltuielilor declarate de statele membre înainte de acceptarea lor de către Comisie; sau — ajustări realizate în cadrul cheltuielilor acceptate după rambursarea lor de către Comisie; (b) — ajustări la nivelul proiectelor; sau — corecții exclusiv la nivelul programului; (c) — corecții care reduc pachetul financiar pus la dispoziția statului membru în cauză (corecții financiare nete); sau — acorduri care permit înlocuirea cheltuielilor neconforme cu reglementările cu noi declarații. (c) A se vedea răspunsul la punctul 1.12 litera (a). 1.14. Informațiile prezentate în nota 6 se axează pe rolul de supraveghere al Comisiei și cuprind atât cifre calculate pe exerciții financiare, cât și cifre cumulative (8). Cu toate acestea, mecanismele care sunt prezentate sintetic în această notă: 1.14. (a) implică actori multipli din cadrul autorităților naționale și al serviciilor Comisiei; (a) Aceasta este natura/modul de organizare al sistemului de gestionare partajată. (b) necesită mai mulți ani până sunt finalizate (în special în cazul cheltuielilor din domeniul coeziunii, pentru care aproximativ patru cincimi din corecțiile efectuate în cursul anilor 2007-2013 se referă la programe operaționale aferente unor perioade de programare anterioare; a se vedea graficul 1.2 ), și (b) A se vedea răspunsul la punctul 1.18. (c) pentru domeniul coeziunii, sunt, în mare parte, înregistrate în afara sistemului contabil al Comisiei. (c) Comisia subliniază că informațiile sunt în parte înregistrate în afara sistemului contabil al Comisiei, în conformitate cu temeiul juridic relevant și cu faptul că operațiunile respective sunt operațiuni ale statului membru, nu ale Comisiei. A se vedea răspunsul la punctul 1.12 litera (b). 1.15. Prin urmare, este important să fie instituite de Comisie proceduri solide pentru a obține confirmarea statelor membre referitor la momentul aplicării acestor măsuri corective, la cauza aplicării lor și la cuantumul aferent, astfel încât aceste proceduri să ofere o mai mare asigurare privind exactitatea cifrelor prezentate în conturi și în comunicarea anuală privind protecția bugetului UE. 1.15. Comisia va analiza împreună cu statele membre modul în care sistemele de informații existente pot fi îmbunătățite în continuare pentru a ține seama de sugestiile Curții. Graficul 1.2. – Corecțiile financiare aplicate în domeniile agriculturii și coeziunii și raportate de către Comisie în cursul anilor 2007-2013, pe perioade de programare OBSERVAȚIILE CURȚII Prezentare generală a rezultatelor auditului privind regularitatea operațiunilor 1.16. Curtea prezintă rezultatele auditului său privind veniturile în cadrul capitolului 2 și rezultatele auditului privind cheltuielile în capitolele 3-9 (a se vedea tabelul 1.1 ). Tabelul 1.1. – Operațiuni care au făcut obiectul auditului pentru capitolele 3-9 din raportul anual (în milioane de euro) Capitol din raportul anual Plăți efectuate în 2013 Operațiuni care au făcut obiectul auditului în 2013 (A) (B) Capitolul 3 Agricultură: susținerea pieței și sprijinul direct 45 004 45 016 Capitolul 4 Dezvoltare rurală, mediu, pescuit și sănătate 14 780 15 581 Capitolul 5 Politica regională, transporturi și energie 45 084 45 477 Capitolul 6 Ocuparea forței de muncă și afaceri sociale 14 017 16 200 Capitolul 7 Relații externe, ajutor și extindere 6 180 6 019 Capitolul 8 Cercetare și alte politici interne 13 156 10 431 Capitolul 9 Cheltuielile administrative și cheltuielile conexe (40) 10 248 10 600 Total 1 48 469 1 49 324 „Operațiunile care au făcut obiectul auditului în 2013” (B) sunt constituite din „Plățile efectuate în 2013” (A), din care s-au scăzut plățile în avans efectuate în 2013 (în valoare totală de 16 763 de milioane de euro), dar la care s-au adăugat plățile în avans care au fost validate și închise în 2013 (pentru o valoare totală de 15 842 de milioane de euro), precum și plățile efectuate din instrumentele de inginerie financiară către beneficiarii finali (1 776 de milioane de euro). OBSERVAȚIILE CURȚII RĂSPUNSURILE COMISIEI 1.17. Potrivit rezultatelor auditului desfășurat cu privire la exercițiul 2013, veniturile aferente exercițiului (1 49 504 milioane de euro) și operațiunile din cadrul grupului de politici Cheltuielile administrative și cheltuielile conexe (10 600 de milioane de euro) nu au fost afectate de un nivel semnificativ de eroare, iar sistemele aferente de supraveghere și de control examinate erau eficace (a se vedea tabelul 1.2 și punctele 2.27 și 9.18). Toate grupurile de politici conținând cheltuieli operaționale au fost afectate de un nivel semnificativ de eroare (a se vedea punctele 3.44, 4.35, 5.61, 5.62, 6.39, 6.40, 7.22, 7.23, 8.33 și 8.34). Angajamentele nu au fost afectate de un nivel semnificativ de eroare. 1.17. Comisia înțelege că rata de eroare raportată de Curte reprezintă o estimare anuală care ține seama de corecțiile pentru cheltuielile proiectelor sau rambursările afectate de erori detectate și înregistrate înainte de auditul Curții. Comisia subliniază că este obligată să respecte Regulamentul financiar care prevede, la articolul 32 litera (e), că sistemul său de control intern ar trebui să asigure, printre altele, „buna gestionare a riscurilor legate de legalitatea și regularitatea tranzacțiilor aferente, avându-se în vedere caracterul multianual al programelor, precum și natura plăților”. Comisia va continua să își exercite rolul de supraveghere, în special prin aplicarea corecțiilor financiare și a recuperărilor la un nivel corespunzător nivelului neregulilor și deficiențelor identificate. Având în vedere cadrul juridic pentru protejarea intereselor financiare ale Uniunii, complexitatea procedurilor aferente și numărul nivelurilor de control implicate care caracterizează mai multe domenii, erorile sunt corectate abia după mai mulți ani de la producerea lor. În plus, Regulamentul financiar [articolul 80 alineatul (4)] prevede utilizarea unor corecții forfetare sau extrapolate, în conformitate cu normele sectoriale, în cazul în care cheltuielile nejustificate nu pot fi identificate în mod precis, situație care apare frecvent. Comisia a acționat în limita competențelor sale și în deplină conformitate cu reglementările existente, în vederea protejării bugetului UE. În conformitate cu abordarea Curții în materie de audit, ajustările sunt efectuate în măsura în care s-a stabilit o legătură cu operațiunile individuale. Comisia consideră că rata de eroare reprezentativă anuală a Curții ar trebui analizată în contextul caracterului multianual al intervențiilor UE (a se vedea, de asemenea, punctele 3.7, 3.44 prima liniuță, 4.6, 4.36 prima liniuță, 5.20, 5.21, 6.13). Comisia este de acord cu evaluarea Curții cu privire la erorile constatate, în afara numărului limitat de excepții descrise la punctele: 3.6 litera (b), 3.7, 3.13, 4.5 litera (b), 4.7, 4.15, 6.13. Tabelul 1.2. – Sinteza rezultatelor auditului privind regularitatea operațiunilor desfășurate cu privire la exercițiul 2013 Capitol din raportul anual Operațiuni care au făcut obiectul auditului (în milioane de euro) Rata de eroare cea mai probabilă (MLE) 2013 Intervalul de încredere (%) Rata de eroare cea mai probabilă (MLE) 2012 (%) Limita inferioară a ratei de eroare (LEL) Limita superioară a ratei de eroare (UEL) (%) Agricultură: susținerea pieței și sprijinul direct 45 016 3,6 1,7 5,5 3,8 Dezvoltare rurală, mediu, pescuit și sănătate 15 581 6,7 3,5 9,9 7,9 Politica regională, transporturi și energie 45 477 6,9 3,7 10,1 6,8 Ocuparea forței de muncă și afaceri sociale 16 200 3,1 1,5 4,7 3,2 Relații externe, ajutor și extindere 6 019 2,6 1,2 4,0 3,3 Cercetare și alte politici interne 10 431 4,6 2,6 6,6 3,9 Cheltuielile administrative și cheltuielile conexe 10 600 1,0 0,0 2,3 0 Total 1 49 324 4,7 3,5 5,9 4,8 Venituri 1 49 504 (41) 0 0 0 0 OBSERVAȚIILE CURȚII RĂSPUNSURILE COMISIEI 1.18. Curtea concluzionează că, per ansamblu, plățile (9) au fost afectate de un nivel semnificativ de eroare și că sistemele de supraveghere și de control examinate erau, în general, parțial eficace (a se vedea tabelul 1.2 ). 1.18. Comisia recunoaște că sistemele examinate sunt parțial eficace, astfel cum arată rata de eroare estimată de Curte la nivelul destinatarilor finali. Ca o consecință a activării sistemelor sale de supraveghere și de control, în 2013 Comisia a efectuat corecții financiare, corecții financiare nete și recuperări în valoare de 3 334 milioane EUR (sumă provizorie), echivalând cu un procent de 2,4 % în raport cu plățile efectuate (a se vedea tabelul 1.1). Pentru o defalcare a cifrelor în funcție de domeniile de politică, a se vedea mai jos: — Capitolul 3 – Agricultură – Susținerea pieței și sprijin direct: 637 de milioane EUR din corecții financiare și recuperări (1,4 % din plățile efectuate); — Capitolul 4 – Dezvoltare rurală, mediu, pescuit și sănătate: 476 de milioane EUR din corecții financiare și recuperări (3,2 % din plățile efectuate); — Capitolul 5 – Politica regională, energie și transporturi: 1 029 de milioane EUR din corecții financiare și recuperări efectuate (2,3 % din plățile efectuate); — Capitolul 6 – Ocuparea forței de muncă și afaceri sociale: 898 de milioane EUR (6,4 % din totalul plăților efectuate); — Capitolul 7 – Relații externe, ajutor și extindere: 93 de milioane EUR (1,5 % din totalul plăților efectuate); — Capitolul 8 – Cercetare și alte politici interne: 197 de milioane EUR (1,5 % din totalul plăților efectuate); și — Capitolul 9 – Cheltuieli administrative: 3 milioane EUR (0 % din plățile efectuate). Acest lucru nu înseamnă că toate recuperările, corecțiile financiare și corecțiile financiare nete efectuate în anul T pot fi deduse din erorile corespunzătoare anului T, însă implică faptul că, atunci când se evaluează eficacitatea sistemului global de control intern în ceea ce privește protecția bugetului UE pe o bază multianuală, trebuie să se ia în considerare atât ratele de eroare, cât și recuperările/corecțiile financiare/corecțiile financiare nete (a se vedea răspunsul la punctul 1.17). Analiza rezultatelor auditului 1.19. Rezultatele privind exercițiul 2013 indică un nivel de eroare semnificativ în majoritatea secțiunilor bugetului, care este apropiat de cel estimat pentru 2012. Rata de eroare globală estimată pentru exercițiul 2013 este de 4,7 %, ceea ce reprezintă o scădere cu 0,1 puncte procentuale. Unul dintre factorii care au jucat un rol important în exercițiul 2013 este impactul sporit al măsurilor corective puse în aplicare de statele membre și de Comisie. Dacă nu s-ar fi aplicat astfel de măsuri corective în cazul operațiunilor care au fost incluse în eșantionul Curții, nivelul de eroare estimat global ar fi fost mai ridicat cu 1,6 puncte procentuale. 1.19. A se vedea răspunsurile la punctele 1.17 și 1.18. 1.20. Aceste rezultate relativ stabile au fost obținute în cursul unui exercițiu în care cheltuielile din domeniul cel mai expus la erori (coeziunea) au cunoscut o creștere simțitoare. 1.21. Alți factori care au exercitat un impact asupra nivelului de eroare estimat pentru exercițiul 2013 sunt: 1.21. — diminuarea incidenței erorilor la nivelul achizițiilor publice (cu toate că acestea continuă să reprezinte o cincime din nivelul de eroare estimat, a se vedea punctul 1.22 și graficul 1.4 ); — sistemul de ecocondiționalitate, care, ca urmare a unui număr ridicat de erori (mai mult de un sfert din fermierii vizitați care făceau obiectul cerințelor în materie de ecocondiționalitate nu au respectat una sau mai multe dintre aceste cerințe) și a unui grad mai larg de acoperire al auditului acestui sistem, a contribuit la rata de eroare globală cu 0,2 puncte procentuale (în 2012: 0,1 puncte procentuale). Respectarea obligațiilor în materie de ecocondiționalitate nu constituie un criteriu de eligibilitate pentru plățile efectuate în cadrul PAC și, prin urmare, controalele efectuate cu privire la aceste cerințe nu vizează legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente. A se vedea răspunsurile la punctele: 3.6 litera (b), 3.7, 3.13, 4.5 litera (b), 4.7 și 4.15. Graficul 1.3. – Rata de eroare cea mai probabilă estimată de Curte (perioada 2007-2013) (10) OBSERVAȚIILE CURȚII RĂSPUNSURILE COMISIEI 1.22. Erorile privind eligibilitatea care afectează categoria cheltuielilor bazate pe rambursarea costurilor predomină în rândul erorilor detectate de Curte pentru exercițiul 2013. Includerea de costuri neeligibile în declarațiile de cheltuieli a contribuit cu 1,8 puncte procentuale la nivelul de eroare global (în 2012: 1,0), categoria proiectelor/activităților neeligibile și a beneficiarilor neeligibili a contribuit cu încă 1,1 puncte procentuale (în 2012: 1,1) la acest nivel global, iar încălcările grave ale normelor în materie de achiziții publice (legate, în cea mai mare parte a lor, de cheltuielile care se bazează pe rambursarea costurilor, dar afectând, de asemenea, o parte din cheltuielile administrative) au contribuit cu încă 1,0 puncte procentuale (în 2012: 1,4). Principala sursă de eroare la nivelul cheltuielilor care se bazează pe drepturi la plată a fost declararea incorectă de către fermieri, această sursă de eroare contribuind cu 0,6 puncte procentuale (în 2012: 0,8) la nivelul de eroare global (a se vedea graficul 1.4 ). 1.22. Comisia a identificat, de asemenea, probleme similare în cursul auditurilor pe care le-a efectuat. Comisia a depus eforturi considerabile în ultima perioadă pentru a descoperi cauza principală a problemelor și a aplica măsuri corective acolo unde este necesar. Graficul 1.4. – Contribuția la eroarea globală estimată, pe tipuri de eroare 1.23. Repartizarea pe capitole a ratei de eroare globale estimate arată că grupului de politici Politica regională, transporturi și energie (capitolul 5) îi corespund aproximativ două cincimi din rata de eroare globală estimată, grupului de politici Agricultură: susținerea pieței și sprijinul direct (capitolul 3) îi corespunde aproximativ un sfert, iar grupului de politici Dezvoltare rurală, mediu, pescuit și sănătate (capitolul 4) îi corespunde aproximativ o șeptime din această rată (a se vedea graficul 1.5 ). Nu există modificări semnificative în această repartizare față de exercițiul 2012. Graficul 1.5. – Contribuția la eroarea globală estimată, pe capitole din raportul anual OBSERVAȚIILE CURȚII 1.24. Potrivit calculelor Curții, rata de eroare estimată considerată în ansamblu pentru cheltuielile care fac obiectul gestiunii partajate este de 5,2 % (în 2012: 5,3 %), în timp ce rata de eroare pentru toate celelalte forme de cheltuieli operaționale (11) este de 3,7 % (în 2012: 4,3 %). Rata de eroare estimată pentru cheltuielile administrative este de 1 % în 2013 (în 2012: 0 %). Examinarea raportului de sinteză și a rapoartelor anuale de activitate Rapoartele anuale de activitate Directorii generali raportează anual cu privire la regularitate... 1.25. Comisia solicită directorilor generali (12) să furnizeze, în cadrul rapoartelor lor anuale de activitate (13), declarații de asigurare privind legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente (raportarea cu privire la performanță care este realizată în cadrul rapoartelor anuale de activitate este discutată la capitolul 10). Atunci când nu sunt în măsură să ofere asigurare cu privire la un segment semnificativ al cheltuielilor, directorii generali formulează o rezervă. Aceștia ar trebui să își însoțească asigurarea de rezerve: (a) atunci când a survenit un eveniment cu implicații grave pentru reputația Comisiei; sau (b) atunci când impactul nivelului estimat de eroare rămâne semnificativ și după scăderea corecțiilor financiare și a recuperărilor care au fost deja efectuate. 1.26. În 2013, Secretariatul General și DG Buget și-au actualizat orientările (14) privind elaborarea rapoartelor anuale de activitate și prezentarea informațiilor în cadrul acestora, precum și privind baza pentru formularea rezervelor. Rapoartele anuale de activitate vizează acum să transmită un mesaj coerent, prezentat pe trei niveluri de informații: 1. o sinteză; 2. descrierea realizărilor, a gestiunii și a evaluărilor; și 3. anexe detaliate. Un element nou în cadrul orientărilor prevede ca directorii generali să identifice domeniile în care nivelul de eroare este constant ridicat. Această instrucțiune a fost adoptată, printre altele, ca răspuns la cerința din Regulamentul financiar care impune Comisiei să adopte sau să propună măsuri adecvate în cazul în care nivelul de eroare este constant ridicat (15). OBSERVAȚIILE CURȚII RĂSPUNSURILE COMISIEI ... și au emis un număr mai mic de rezerve, în contextul scăderii nivelurilor plăților în cadrul anumitor programe care prezintă risc mai ridicat 1.27. Directorii generali au exprimat, în total, 17 rezerve cuantificate în 2013, în comparație cu 23 în 2012 (a se vedea tabelul 1.3 ). Cel mai important factor care a determinat diminuarea numărului rezervelor a fost reducerea nivelului plăților efectuate în cadrul celui de Al șaselea program-cadru (PC6) și în cadrul programelor operaționale aferente politicii de coeziune din perioada de programare 2000-2006 (16) (pentru care s-au exprimat cinci rezerve cuantificate (17) în 2012, însă niciuna în 2013). Există în continuare declarații de cheltuieli aferente acestor programe (18) care vor trebui să fie închise și validate de direcțiile generale competente. 1.28. Ținând seama de observațiile formulate de Curtea de Conturi (19) și de Serviciul de Audit Intern, directorul general al DG Agricultură și Dezvoltare Rurală a introdus două noi rezerve. Rezervele suplimentare și cuantificarea ajustată a rezervelor care au fost prelungite în cadrul raportului anual de activitate al DG Agricultură și Dezvoltare Rurală oferă o imagine mai realistă a acestui domeniu de politici în comparație cu exercițiul trecut. Curtea atrage totuși atenția asupra limitărilor pe care le prezintă abordarea urmată de direcția generală (a se vedea punctele 3.39-3.43). 1.28. DG AGRI a adoptat o abordare pe mai multe niveluri pentru consolidarea asigurării, recunoscând că oricare nivel de asigurare luat separat ar putea să nu fie suficient. Din acest motiv, Comisia a integrat toate informațiile disponibile pentru a face cea mai solidă estimare a ratei de eroare reziduală și a determina cazurile în care este necesar să se formuleze rezerve. Totuși, rapoartele anuale de activitate sunt încă în evoluție, ceea ce îngreunează comparația între diferitele exerciții financiare 1.29. Modificările care au fost introduse în 2013 la nivelul prezentării au ca implicație faptul că rapoartele anuale de activitate furnizează nu una, ci mai multe estimări ale „sumei expuse riscului” (concept în sine complex, a se vedea punctele 1.31 și 1.32). Rata de eroare pe care se bazează acest calcul se situează însă la limita inferioară a intervalului estimat de Curte. Deși ratele riscului existent în domeniul-cheie al politicii de coeziune sunt raportate sub forma unui interval de rezultate posibile (20), sinteza pune în evidență o cifră mai scăzută (21) (a se vedea punctul 3.42 din capitolul 3, punctele 5.46, 5.47, 5.51, 5.52 și 5.57 din capitolul 5 și punctele 6.34-6.38 din capitolul 6). 1.29. Comisia a luat măsuri în vederea armonizării și simplificării structurii rapoartelor anuale de activitate, pentru a îmbunătăți claritatea și consecvența. Comisia consideră că estimările sale sunt, în general, conforme cu cele ale Curții. În plus, estimarea ratei de eroare reziduale pentru capitolul 3 este apropiată mai curând de valoarea mediană decât de cifra mai scăzută a intervalului de încredere. 1.30. Două direcții generale (22) au făcut obiectul unei „examinări limitate”, iar alte trei au făcut obiectul unei examinări în scopul urmăririi acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor anterioare (23), examinări care au fost efectuate de către Serviciul de Audit Intern al Comisiei. În urma examinării limitate a ratei de eroare reziduală pentru DG Politică Regională și Urbană, s-a constatat că sistemul de verificare și corectare a ratelor de eroare ale statelor membre era relativ bine conceput, dar că existau totuși incertitudini și deficiențe semnificative la nivelul cifrelor. În ceea ce privește DG Agricultură și Dezvoltare Rurală, Serviciul de Audit Intern a constatat că, în comparație cu exercițiul 2012, directorul general dispune de o bază mai solidă pentru furnizarea asigurării. Cu toate acestea, este în continuare necesar să se aducă îmbunătățiri mecanismelor de colectare, prelucrare și raportare a informațiilor. 1.30. Continuă acțiunile deja inițiate în 2012 de DG AGRI în scopul de a automatiza colectarea și prelucrarea datelor, realizând astfel îmbunătățirile suplimentare recomandate de IAS. Pentru acest exercițiu, Comisia prezintă două calcule ale „sumei expuse riscului” 1.31. Tabelul 1.3 prezintă două valori ale „sumei expuse riscului” preluate din rapoartele anuale de activitate. Valoarea mai mare, în cuantum total de 4 179 de milioane de euro (24), este suma care este menționată în secțiunea 4.1 din raportul de sinteză (a se vedea punctul 1.35). Prezentarea acestei cifre reprezintă un progres în comparație cu anul 2012 (a se vedea punctul 1.36). Valoarea mai mică (2 437 de milioane de euro) este constituită de cuantificarea rezervelor exprimate de directorii generali în rapoartele anuale de activitate. 1.31. Comisia observă că raportul de sinteză cuprinde o definiție a „sumei expuse riscului”, un tabel de rezerve cuantificate și o estimare a sumelor expuse riscului pentru cheltuielile care nu fac obiectul unor rezerve. Deși abordarea „clasică” (bazată pe sumele expuse riscului din activitățile care fac obiectul unor rezerve) a rămas principala metodă de estimare a sumelor expuse riscului, direcțiile generale care își desfășoară activitatea în cadrul gestiunii partajate au prezentat în rapoartele lor anuale de activitate și metoda alternativă (scenariul maxim), cu includerea domeniilor având o rată de eroare relativ scăzută și care nu fac obiectul unor rezerve. 1.32. În opinia Curții, este posibil ca unele rapoarte anuale de activitate să subestimeze „suma expusă riscului”. Prin urmare, este posibil ca aprecierea Comisiei cu privire la diferitele domenii de cheltuieli și identificarea domeniilor în care nivelul de eroare este constant ridicat să nu fie suficient de solide (a se vedea punctul 1.29). 1.32. În opinia Comisiei, evaluarea sa privind diferitele domenii de cheltuieli și identificarea domeniilor în care nivelul de eroare este constant ridicat sunt suficient de solide, ca urmare a aplicării unor măsuri de remediere a deficiențelor identificate în trecut. Tabelul 1.3. – Rezervele cuantificate în rapoartele anuale de activitate ale Comisiei (în milioane de euro) Capitol DG/Serviciu (42) Justificarea rezervei Totalul plăților pentru activități relevante în 2013 Suma totală expusă riscului Totalul plăților care au făcut obiectul unei rezerve, efectuate către entități pentru activități relevante în 2013 Suma expusă riscului (rezerve) 3 AGRI Deficiențe în ceea ce privește legalitatea și regularitatea plăților aferente intervențiilor pe piețele agricole în nouă state membre. 3 193,2 237,4 670,8 198,3 Deficiențe în ceea ce privește legalitatea și regularitatea plăților directe efectuate către fermieri în șase state membre. 41 658,3 973,9 18 997,5 652,2 4 AGRI Planurile de acțiune elaborate de 31 de agenții de plăți din 19 state membre nu au încercat să soluționeze toate deficiențele care au fost identificate în ceea ce privește legalitatea și regularitatea operațiunilor. 13 151,8 673,90 9 591,5 598,8 Deficiențe în ceea ce privește evaluarea caracterului rezonabil al costurilor în cazul măsurilor de investiții într-un stat candidat. 47,6 2,60 26,0 2,60 MARE Cazuri în care raportul de audit de la nivel național a evidențiat rate de eroare mai mari de 2 % din cheltuielile declarate (patru state membre), precum și cazuri în care raportul respectiv nu era fiabil sau nu exista (două state membre). 566,4 10,8 91,3 7,6 SANCO Rezervă exprimată cu privire la rata de eroare reziduală legată de exactitatea declarațiilor de cheltuieli depuse de statele membre în cadrul programelor de eradicare și de monitorizare a bolilor la animale din domeniul de politici privind alimentele și hrana pentru animale (programe anuale). 229,1 4,5 229,1 4,5 5 REGIO Deficiențe grave la nivelul sistemelor de gestiune și de control instituite pentru 73 de programe operaționale aferente Fondului european de dezvoltare regională/Fondului de coeziune pentru perioada de programare 2007-2013 din 15 state membre și pentru două programe aferente Instrumentului de asistență pentru preaderare. 43 392,8 1 152,7 5 636,0 440,2 6 EMPL Deficiențe semnificative în sistemele de gestiune și de control instituite pentru 36 de programe operaționale aferente Fondului social european (2007-2013) din 11 state membre. 13 763,8 330,3 2 159,4 123,2 7 DEVCO (43) Frecvență semnificativă a erorilor în cadrul operațiunilor subiacente (cifră globală pentru direcția generală). 6 730,8 225,5 225,5 225,5 8 RTD CNECT ENTR ENER MOVE Erori în declarațiile de cheltuieli depuse pentru granturile acordate în cadrul celui de Al șaptelea program-cadru (PC7). 3 664,4 107,5 3 664,4 107,5 1 533,0 31,8 1 533,0 31,8 403,2 1,2 403,2 1,2 143,7 5,3 143,7 5,3 65,3 0,8 65,3 0,8 REA Erori în declarațiile de cheltuieli depuse pentru granturile acordate în cadrul PC7 pentru domeniile spațiului și securității. 250,8 6,3 250,8 6,3 Erori în declarațiile de cheltuieli depuse pentru granturile acordate în cadrul PC7 întreprinderilor mici și mijlocii. 230,4 27,1 230,4 27,1 EACEA Erori în cadrul plăților de granturi efectuate în cadrul Programului de învățare pe tot parcursul vieții (2007-2013). 124,4 3,7 124,4 3,7 Totalul aferent cuantificării rezervelor 1 29 149,0 3 795,3 50 547,6 2 436,6 HOME Sumă expusă riscului pentru programul „Solidaritatea și gestionarea fluxurilor migratorii”. 11,7 Totalul „sumei expuse riscului” prezentate în anexa 1 la raportul de sinteză 1 29 149,0 3 807,0 50 547,6 2 436,6 OBSERVAȚIILE CURȚII RĂSPUNSURILE COMISIEI Raportul de sinteză Raportul de sinteză este un instrument care permite să se răspundă pentru actul de gestiune atât pe plan intern, cât și în fața părților terțe 1.33. Raportul de sinteză (25) a fost adoptat de către Comisie la 11 iunie 2014. Acesta a fost conceput inițial ca un element al mecanismelor interne de răspundere pentru actul de gestiune instituite de Comisie, dar el este transmis și Parlamentului European și Consiliului și este făcut public (26) (răspundere pentru actul de gestiune în fața părților terțe). 1.34. Așa cum s-a atras atenția în Raportul anual pe 2012 (27), raportul de sinteză nu face obiectul auditului Curții. Finalizarea acestui raport are loc în conformitate cu calendarul stabilit în Regulamentul financiar, dar prea târziu pentru a mai putea aduce o contribuție utilă la activitățile Curții. Comentariile prezentate în continuare se referă la observațiile Curții care au fost formulate în Raportul anual pe 2012 și la raportul cost-eficacitate al procedurilor de control. În acest raport, Comisia admite că cheltuielile sunt afectate de un nivel semnificativ de eroare... 1.35. Raportul de sinteză privind exercițiul 2013 oferă o descriere și o imagine de ansamblu a sumelor expuse riscului (comparabilă cu tabelul 1.3 ). În raport, se menționează că, în comparație cu 2012, acoperirea financiară a rezervelor formulate de către directorii generali a crescut. Suma totală expusă riscului (a se vedea punctele 1.29-1.32) corespunde unui procent de 2,8 % (28) din toate cheltuielile efectuate (atât de la bugetul UE, cât și de la Fondul european de dezvoltare). Comisia admite, așadar, că cheltuielile sunt afectate de un nivel semnificativ de eroare. În cazul anumitor domenii de cheltuieli esențiale, Comisia își bazează evaluarea pe estimări realizate de directorii generali care sunt mai scăzute decât nivelul de eroare estimat de Curte. În opinia Curții, diferențele în nivelul de eroare detectată constituie principala cauză care explică discrepanțele dintre cifrele pe care le prezintă Curtea pentru nivelul estimat de eroare și „suma expusă riscului” care este indicată de Comisie. 1.35. În general, Comisia completează suma anuală expusă riscului prin rata de eroare reziduală multianuală care ține seama de corecțiile financiare și de recuperări. Comisia consideră că rata de eroare reziduală multianuală reflectă în mod corect măsura în care bugetul UE continuă să fie afectat de cheltuielile neconforme cu legislația, după activarea sistemelor de supraveghere și control. ... și încearcă să explice conceptul de „sumă expusă riscului”, așa cum este el înțeles de Comisie 1.36. Raportul de sinteză este însoțit de o anexă de o pagină, în care este prezentat calculul sumei expuse riscului. În această anexă, se explică faptul că „suma expusă riscului” reprezintă valoarea corespunzând acelei părți din operațiuni care este estimată a nu fi pe deplin conformă cu prevederile reglementare și contractuale aplicabile, după ce au fost aplicate toate controalele (măsurile corective) destinate să reducă riscurile existente pentru conformitate. Ar fi util pentru cititorii externi dacă s-ar oferi informații privind natura și impactul financiar al acestor „măsuri corective”. Curtea va lua în considerare posibilitatea de a examina, în cadrul activităților sale viitoare de audit, și calculul sumei expuse riscului, ținând seama de activitatea Serviciului de Audit Intern al Comisiei. 1.36. Comisia va furniza informații privind natura și impactul financiar al acestor măsuri corective în comunicarea sa actualizată privind protecția bugetului UE. Raportul de sinteză analizează, pentru prima dată, raportul cost-eficacitate al procedurilor de control 1.37. Raportul cost-eficacitate al sistemelor de control este examinat în cadrul secțiunii 3.4 a raportului de sinteză. Abordarea acestui aspect răspunde unei noi cerințe apărute ca urmare a revizuirii din 2012 a Regulamentului financiar. Analiza care este prezentată în corpul raportului este una provizorie (29), fiind preconizate actualizări suplimentare ale metodologiei, însă rezumatul conține o serie de concluzii ferme. În ceea ce privește gestiunea directă, concluzia Comisiei este următoarea: „controalele mai detaliate sunt costisitoare și [...] ar trebui să fie efectuate controale suplimentare numai în cazul în care se poate demonstra că beneficiile potențiale sunt mai mari decât costurile pentru Comisie și pentru beneficiari”. În ceea ce privește gestiunea partajată, Comisia concluzionează că „autoritățile din statele membre ar trebui să utilizeze la maximum toate instrumentele disponibile pentru a preveni erorile”. 1.37. În conformitate cu noul Regulament financiar, numărul și amploarea controalelor trebuie adaptate la nivelul de risc, ținând seama de raportul cost-eficacitate. Scopul principal al evaluării raportului cost-eficacitate pentru controale este de a sprijini procesul decizional al conducerii în ceea ce privește conceperea sistemelor de control și alocarea aferentă a resurselor. Acest lucru este valabil și pentru controalele efectuate de statele membre în legătură cu fondurile UE. În 2013, direcțiilor generale din cadrul Comisiei li s-a cerut să revizuiască strategiile și sistemele de control, pentru a se asigura că acestea sunt eficiente din punctul de vedere al costurilor și proporționale cu riscurile. Această revizuire poate determina schimbări structurale majore ale proceselor de gestiune financiară. Comisia se angajează să pună în aplicare în mod eficace noile cerințe. 1.38. Raportul nu cuprinde informații privind costurile care să vină în sprijinul concluziilor pe care le prezintă în ceea ce privește gestiunea directă (referitor la care se afirmă că „controalele mai detaliate sunt costisitoare”) și în ceea ce privește gestiunea partajată (referitor la care statelor membre li se recomandă „utilizarea la maximum a tuturor instrumentelor disponibile”). Raportul de sinteză nu abordează problema programelor care prezintă un nivel de eroare constant ridicat (a se vedea punctul 1.26). Evaluare globală 1.39. Curtea așteaptă cu interes viitoare îmbunătățiri ale raportului de sinteză în anii următori. În special, Comisia ar trebuie să analizeze posibilitatea de a clarifica calculul sumei expuse riscului și de a explica impactul estimat pe care îl au mecanismele corective asupra acestei cifre. Clarificarea acestor aspecte va contribui la formularea unor concluzii de către Comisie cu privire la domeniile care se confruntă cu un nivel constant ridicat de eroare și care necesită o reexaminare mai aprofundată (a se vedea punctul 1.26). 1.39. Comisia va examina modul în care raportul de sinteză poate fi îmbunătățit în continuare, în special în ceea ce privește sumele anuale expuse riscului și impactul estimat al mecanismului corectiv asupra ratelor de eroare reziduală multianuale. Detaliile pot fi deja consultate în rapoartele anuale de activitate. Comisia intenționează să utilizeze aceste informații în contextul articolului 32 alineatul (5) din Regulamentul financiar, care îi cere să adopte sau să propună măsuri adecvate în cazul în care nivelul de eroare este constant ridicat. 1.40. O parte dintre domeniile identificate de Curte în 2012 ca necesitând îmbunătățiri continuă să prezinte relevanță. Prezentarea raportului de sinteză în conformitate cu calendarul stabilit la articolul 66 din Regulamentul financiar înseamnă că acest raport este prea tardiv pentru a exercita un impact semnificativ asupra concluziilor Curții. În plus, deși raportul prezintă acum informații mai clare privind impactul semnificativ al neregularităților, acesta nu conține o declarație explicită (30) de tipul celor formulate în alte domenii și nici nu există o obligație în sensul includerii unei astfel de declarații. 1.40. Comisia consideră că raportul de sinteză depășește în mod semnificativ cerințele din Regulamentul financiar, care, la articolul 66, prevede următoarele: „Comisia înaintează Parlamentului European și Consiliului, până la data de 15 iunie a fiecărui an, un rezumat al rapoartelor anuale de activitate pentru exercițiul anterior.” Raportul de sinteză este rezumatul rapoartelor anuale de activitate și reprezintă documentul prin care Colegiul își asumă responsabilitatea politică în temeiul articolului 317 din TFUE. Acesta cuprinde o analiză a rezervelor formulate și a motivelor care stau la baza acestora și oferă serviciilor instrucțiuni cu privire la modalitățile de remediere a deficiențelor rămase. Comisia consideră că, prin combinarea rapoartelor anuale de activitate și a raportului de sinteză, se îndeplinesc obiectivele de responsabilitate internă și externă definite de Curte. Rapoartele anuale de activitate sunt finalizate în timp util pentru a putea fi luate în considerare de Curte și conțin o declarație explicită comparabilă cu cea din alte domenii. GESTIUNEA BUGETARĂ ȘI FINANCIARĂ 1.41 Printre caracteristicile cele mai importante ale gestiunii bugetare și financiare ale UE în 2013, se pot număra: (a) o creștere semnificativă a volumului plăților pe care Comisia a fost autorizată să le efectueze; (b) niveluri globale ale cheltuielilor care au fost aproape de valoarea maximă permisă de cadrul juridic privind bugetul; (c) creșterea continuă a obligațiilor viitoare de plată; OBSERVAȚIILE CURȚII (d) un interval de timp care continuă să fie lung între asumarea inițială a angajamentului și acceptarea cheltuielilor, în mai multe domenii de cheltuieli; (e) existența unui volum semnificativ de fonduri care sunt trase din buget, dar care nu au fost plătite încă beneficiarilor finali; (f) întârzieri în înregistrarea cu titlu de venituri bugetare a fondurilor restituite. Bugetele rectificative au mărit în mod semnificativ volumul plăților pe care Comisia a fost autorizată să le efectueze 1.42. Bugetul inițial pentru 2013 a stabilit un prag maxim pentru plăți, fixat la 132,8 miliarde de euro. În cursul exercițiului, au fost aprobate nouă bugete rectificative. În special, bugetele rectificative 2 și 8 (31) au adăugat 11,2 miliarde de euro la cheltuielile autorizate pentru exercițiul respectiv. În total, bugetele rectificative și ajustările operate în urma reportărilor au determinat creșterea creditelor pentru plăți în bugetul anual până la 145,5 miliarde de euro (32) (cu 6,3 % mai mult decât în 2012). Bugetul suplimentar pentru politica de coeziune (de 9,2 miliarde de euro, rubrica 1b) a reprezentat o creștere de 17 % în raport cu exercițiul precedent. Nivelurile globale ale cheltuielilor au fost aproape de valoarea maximă permisă de cadrul bugetar 1.43. Cadrul financiar multianual a stabilit un nivel maxim de 153,3 miliarde de euro pentru angajamentele care puteau fi înscrise în buget pentru 2013 și un nivel maxim de 144,6 miliarde de euro pentru plăți (33). Bugetul definitiv a stabilit o limită apropiată de pragul maxim permis de cadrul financiar (99,3 % din pragul maxim fixat pentru angajamente și 99,9 % din pragul maxim fixat pentru plăți). Rezultatele finale, atât pentru angajamente, cât și pentru plăți, au fost, la rândul lor, apropiate de limitele prevăzute în bugetul anual – și, deci, de cele prevăzute în cadrul financiar –, plățile atingând un nivel de 98,8 % din plafonul fixat în cadrul financiar. În pofida nivelului ridicat al plăților, obligațiile viitoare de plată au continuat să crească 1.44. Rezultatul bugetar al exercițiului a fost pozitiv, întrucât veniturile (în principal, resurse proprii primite de la statele membre) au depășit plățile cu 1,0 miliarde de euro în 2013 (așa cum s-a întâmplat și în 2012). Acest excedent bugetar va contrabalansa resursele proprii care urmează să fie solicitate din partea statelor membre în 2014. În schimb, rezultatul economic (determinat pe baza principiilor contabilității de angajamente) este negativ, reflectând o creștere cu 5,4 miliarde de euro a datoriilor nete (a se vedea tabelele 1 și 6 din anexa 1.3 ). Factorul principal care a determinat această situație a fost creșterea înregistrată la nivelul cheltuielilor angajate și la nivelul provizioanelor. 1.45. Considerând în ansamblu angajamentele restante și datoriile neachitate încă, suma care urmează a fi finanțată din bugetele viitoare a crescut de la 313 miliarde de euro la 31 decembrie 2012 la 322 de miliarde de euro la 31 decembrie 2013. Dintre cele 322 de miliarde de euro, 222 de miliarde de euro reprezintă angajamente bugetare restante, iar 99 de miliarde de euro (34) corespund datoriilor care figurează în bilanț și care nu sunt acoperite de angajamente restante. Angajamentele restante aferente politicii de coeziune (rubrica 1b) reprezintă 61,6 % din total (a se vedea graficul 1.6 ). Graficul 1.6. – Evoluția angajamentelor restante acumulate aferente domeniului coeziunii OBSERVAȚIILE CURȚII RĂSPUNSURILE COMISIEI În mai multe domenii de cheltuieli, intervalul de timp cuprins între asumarea inițială a angajamentului și acceptarea cheltuielilor continuă să fie lung 1.46. Intervalul de timp care se scurge până la momentul în care un angajament dă naștere unei plăți este, în medie, de peste doi ani. Lichidarea unui angajament printr-o plată nu înseamnă neapărat încheierea procesului de înregistrare a cheltuielilor aferente. Comisia înregistrează cheltuielile finale prin închiderea și validarea prefinanțărilor. Aceasta poate fi întreprinsă doar atunci când activitățile în cauză au fost efectuate, au fost raportate Comisiei și au fost acceptate de aceasta. Tabelul 1.4 indică nivelul plăților de prefinanțare a căror utilizare finală dată de către beneficiari nu a fost încă acceptată și validată de Comisie. Valoarea brută a prefinanțărilor s-a ridicat la 79,4 miliarde de euro la sfârșitul exercițiului 2013. 1.46. Serviciile Comisiei trebuie să închidă și să valideze prefinanțările numai pe baza cheltuielilor suportate și în sprijinul cărora destinatarii furnizează informații fiabile, validate și acceptate [a se vedea punctul 1.12 litera (e)]. Tabelul 1.4. – Prezentare defalcată a angajamentelor bugetare restante și a prefinanțărilor Comisiei (în milioane de euro) Angajamente bugetare restante (44) Rubrică < 2007 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Total Ani de angajamente (2) (45) 1 Creștere durabilă (46) 4 097 337 859 3 760 12 112 28 399 51 867 65 263 1 66 694 2,3 2 Resurse naturale 479 46 95 139 219 2 571 9 496 15 383 28 428 1,7 3 Cetățenie, libertate, securitate și justiție 6 16 50 144 214 398 728 1 522 3 078 1,1 4 UE ca actor mondial 956 415 823 1 237 2 375 3 845 5 923 7 738 23 312 2,5 5 Administrație — — — — — 1 3 339 343 0,0 Total 5 538 814 1 827 5 280 14 920 35 214 68 017 90 245 2 21 855 (47) 2,2 Prefinanțări (48) Rubrică < 2007 (49) 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Total Ani de plăți (50) 1 Creștere durabilă (46) 1 776 6 947 11 888 12 476 3 710 4 743 6 867 8 746 57 153 0,8 2 Resurse naturale 805 3 826 2 723 158 93 121 205 346 8 277 0,1 3 Cetățenie, libertate, securitate și justiție 3 2 69 154 224 697 1 421 1 455 4 025 2,4 4 UE ca actor mondial 214 128 174 591 908 1 488 2 409 3 982 9 894 1,5 5 Administrație — — — — — — 1 5 6 0,0 Total (valoarea brută a prefinanțărilor) 2 798 10 903 14 854 13 379 4 935 7 049 10 903 14 534 79 355 0,6 Notă: La compararea acestor cifre cu cele aferente exercițiului 2012, trebuie să se țină cont de majorarea bugetului, care determină reducerea numărului anilor de plăți indicat în ultima coloană. OBSERVAȚIILE CURȚII RĂSPUNSURILE COMISIEI 1.47. Din tabelul 1.4 reiese că durata medie cea mai lungă dintre momentul contractării angajamentului și cel al acceptării cheltuielilor s-a înregistrat pentru rubrica 4 (UE ca actor mondial), unde, pentru o operațiune standard, procesul cuprins între momentul contractării angajamentului și momentul la care Comisia înregistrează cheltuielile finale aferente durează patru ani. Un volum semnificativ de fonduri au fost trase din buget, dar nu au fost plătite încă beneficiarilor finali 1.48. Conform celui mai recent raport al Comisiei (35) privind instrumentele de inginerie financiară cofinanțate de fondurile structurale (datând din septembrie 2013), care descrie situația de la sfârșitul anului 2012, numai 37 % din sumele care au fost transferate către instrumentele de inginerie financiară au fost apoi plătite beneficiarilor finali. Până la sfârșitul anului 2012, UE contribuise cu 8,4 miliarde de euro la aceste fonduri. Având în vedere presiunea exercitată asupra bugetului disponibil pentru plăți și prevederile Regulamentului financiar de la articolul 140 alineatul (7), conform cărora soldurile excesive ar trebui evitate în cazul instrumentelor financiare, Comisia ar trebui să analizeze cu un ochi critic fluxul de plăți către aceste instrumente. De asemenea, sumele deținute în conturi fiduciare ar trebui să fie menținute la cel mai scăzut nivel care este compatibil cu necesarul de flux de numerar preconizat pentru exercițiul următor. 1.48. Comisia este conștientă de limitele cadrului legislativ aplicabil în cursul CFM 2007-2013: în conformitate cu articolul 78 alineatul (6) din regulamentul general aplicabil politicii de coeziune pentru perioada 2007-2013 [Regulamentul (CE) nr. 1083/2006], statele membre pot solicita imediat Comisiei plata a 100 % din sumele pe care le-au plătit instrumentelor financiare din perioada 2007-2013. Ca și în cazul tuturor celorlalte cereri de plată, Comisia trebuie să le achite în termen de două luni, sub rezerva disponibilității fondurilor (articolul 87). Comisia subliniază că a luat măsuri pentru a remedia soldurile excesive. Acestea includ efectuarea de audituri și evaluări suplimentare, precum și furnizarea de îndrumări detaliate și structuri de asistență. În plus, actualul cadru legislativ a fost consolidat în mod semnificativ, atât pentru gestiunea directă și cea indirectă [articolul 140 alineatul (7) din Regulamentul financiar], cât și pentru gestiunea partajată [articolul 41 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013], în scopul de a evita problema imobilizării fondurilor (parking of funds). În special, articolul 41 prevede faptul că în perioada 2014-2020 statele membre pot include în cererile de plată transmise Comisiei numai plăți pentru instrumente de inginerie financiară eșalonate în mai multe tranșe procentuale (de maximum 25 % și depinzând de valoarea plății efective). Experiența din perioada anterioară, astfel cum observă Curtea, a fost inclusă în mod corespunzător în noul regulament. Comisia a indicat deja, în cadrul diferitelor rapoarte către Parlament și Consiliu, rata scăzută de implementare la începutul perioadei de programare. Cu toate acestea, Comisia nu se concentrează exclusiv pe absorbția fondurilor, ci și pe obținerea rezultatelor prin investițiile cofinanțate. Prin urmare, aceasta ar putea accepta o absorbție mai scăzută atunci când este asigurată calitatea investițiilor. Comisia observă, de asemenea, că la sfârșitul lui 2012 rata medie a plăților pentru instrumentele de inginerie financiară era de 40 %. Această medie reflectă faptul că majoritatea instrumentelor de inginerie financiară au fost instituite în 2009 sau ulterior. Între 2011 și 2012, numărul instrumentelor financiare a crescut cu 60 %, iar valoarea contribuției programelor la instrumentele de inginerie financiară a crescut cu 14 %. Aceasta confirmă faptul că în 2012 a fost instituit un număr semnificativ de instrumente de inginerie financiară, având un impact asupra ratelor medii ale plăților (a se vedea răspunsul la punctul 5.35). Întârzieri în înregistrarea veniturilor bugetare 1.49. Până la 31 decembrie 2013, sumele restituite (36) în legătură cu împrumuturile acordate și operațiunile cu capital de risc derulate în cadrul MEDA (37), în valoare de 259 de milioane de euro, fuseseră acumulate într-un cont fiduciar la BEI și au fost menținute în acesta, în loc să fie tratate ca venituri bugetare. Inițial, aceste restituiri de fonduri erau transferate în mod regulat Comisiei de către BEI. Cu toate acestea, la solicitarea Comisiei (38), transferul la bugetul UE al sumelor restituite a fost suspendat în 2008. Drept rezultat, sumele care au fost restituite după această dată nu au mai fost returnate la bugetul UE cu titlu de venituri. 1.49. S-au produs întârzieri din cauza unei discuții în curs cu privire la cea mai bună modalitate de a reutiliza fondurile respective. Această situație a fost soluționată prin Decizia nr. 466/2014/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 aprilie 2014 de acordare a unei garanții a UE Băncii Europene de Investiții pentru pierderile rezultate din operațiuni de finanțare care sprijină proiecte de investiții în afara Uniunii ( JO L 135, 8.5.2014, p. 1 ), care prevede următoarele: — 110 milioane EUR vor fi utilizate pentru consolidarea Fondului de garantare ECFIN (pentru BEI). Situația în momentul de față este că BEI i s-a cerut să returneze aceste fonduri Comisiei; — BEI a plătit deja soldul restituirilor (151 de milioane EUR), care a fost returnat bugetului general. Necesitatea realizării unor previziuni pe termen lung ale fluxurilor de numerar 1.50. Creșterea continuă a sumelor care vor trebui să fie finanțate din bugetele viitoare (a se vedea punctul 1.45), în ciuda intensificării nivelului plăților în 2013, constituie un alt argument care vine în sprijinul opiniei exprimate de Curte în Raportul său anual pe 2012. Conform acestei opinii, Comisia ar trebui să elaboreze și să publice anual previziuni pe termen lung ale fluxurilor de numerar (39). Aceste previziuni ar trebui să ajute factorii interesați să evalueze cerințele viitoare în materie de plăți și prioritățile bugetare. De asemenea, ele ar trebui să permită Comisiei să ia deciziile necesare pentru a se asigura că plățile esențiale pot fi efectuate din bugetele anuale aprobate. 1.50. Comisia acceptă recomandarea și va prezenta aceste estimări în Raportul contabilului Comisiei [articolul 150 alineatul (4) din Regulamentul financiar] din septembrie 2014 către autoritatea care acordă descărcarea de gestiune. Cu toate acestea, Comisia dorește să menționeze că deține deja informații detaliate cu privire la necesitățile sale bugetare pe termen lung, care sunt utilizate în contextul procesului de întocmire a bugetului și al monitorizării CFM. (1) Situațiile financiare consolidate cuprind bilanțul, situația performanței financiare, situația fluxurilor de numerar, situația modificărilor în structura activelor nete, precum și o sinteză a principalelor politici contabile, alături de o serie de alte note explicative (inclusiv raportarea pe segmente). (2) Rapoartele agregate privind execuția bugetară cuprind rapoartele agregate (propriu-zise) privind execuția bugetară, precum și note explicative. (3) Definite ca fiind „totalul cheltuielilor administrațiilor publice”: principala definiție statistică utilizată de Eurostat (Sistemul european de conturi 1995, punctul 8.99). (4) A se vedea articolul 287 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). (5) Capitolul 10 analizează rapoartele anuale de activitate din perspectiva eficienței, a eficacității și a economiei în cheltuirea fondurilor UE. (6) Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (JO L 298, 26.10.2012, p. 1) prevede transmiterea conturilor finale înainte de data de 31 iulie a următorului exercițiu financiar (a se vedea articolul 148). (7) Raportul privind protecția bugetului UE, care trebuie prezentat, în conformitate cu articolul 150 alineatul (4) din Regulamentul financiar (UE, Euratom) nr. 966/2012, autorităților bugetare în luna septembrie [pentru 2012: COM(2013) 682 final/2]. (8) În cadrul notei 6, Comisia prezintă informații cumulative care se referă la mai multe exerciții financiare, spre deosebire de alte note la conturile consolidate care se concentrează pe informații relevante pentru exercițiul financiar dat și, în scopuri comparative, pe informații relevante pentru exercițiul precedent. (9) Plățile sunt examinate de Curte atunci când cheltuielile au fost suportate, înregistrate și acceptate. (10) Cele două rezultate indicate pentru exercițiul 2012 reprezintă rata de eroare cea mai probabilă (most likely error – MLE) estimată de Curte pentru 2012 (4,8 %, a se vedea tabelul 1.2 din Raportul anual pe 2012) și o estimare a ratei de eroare celei mai probabile care s-ar fi obținut în cazul în care Curtea ar fi ajuns la aceleași constatări pentru un eșantion care ar fi fost extras în conformitate cu procedura aplicată în exercițiile anterioare (4,5 %, a se vedea punctele 1.14 și 1.15 din Raportul anual pe 2012). Limita superioară și cea inferioară a ratei de eroare (upper error limit – UEL și lower error limit – LEL) pentru exercițiul 2012 se bazează pe abordarea în materie de eșantionare aplicabilă începând cu acel exercițiu. (11) Constituite, în principal, din cheltuielile acoperite de capitolele 7 și 8 și, de asemenea, din anumite părți ale cheltuielilor discutate în capitolele 4, 5 și 6. Nivelul de eroare extrapolat pentru cheltuielile care fac obiectul gestiunii partajate se bazează pe examinarea a 699 de operațiuni (extrase dintr-o populație de 119,6 miliarde de euro), în timp ce extrapolarea pentru alte forme de cheltuieli operaționale se bazează pe examinarea a 342 de operațiuni (extrase dintr-o populație de 19 miliarde de euro). (12) Termenul de „director general” este utilizat în prezentul raport pentru a desemna toate persoanele care semnează declarații. Declarațiile sunt semnate de secretarul general al Comisiei, de 36 de directori generali, de opt directori și de patru șefi de serviciu, precum și de directorul general administrativ al Serviciului European de Acțiune Externă. (13) Rapoartele anuale de activitate ale diverselor servicii ale Comisiei sunt disponibile pe site-ul web al acesteia: http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm (14) Instrucțiunile permanente privind rapoartele anuale de activitate pe 2013 [SEC(2013) 584]. (15) Articolul 32 alineatul (5) din Regulamentul financiar. (16) Programele operaționale aferente Fondului european de dezvoltare regională (FEDR), Fondului de coeziune și Fondului social european (FSE). (17) Directorul general al DG Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune și cel al DG Afaceri Maritime și Pescuit, precum și șeful serviciului Instrumente de Politică Externă nu au prelungit o rezervă emisă în 2012 asupra unor cheltuieli care au fost efectuate în 2012, în cuantum de 58,5 milioane de euro, 2,4 milioane de euro și, respectiv, 25,9 milioane de euro. (18) Riscurile legate de închiderea programelor operaționale aferente perioadei de programare 2000-2006 fac în prezent obiectul a două rezerve necuantificate (legate de reputația Comisiei), care au fost emise de directorul general al DG Politică Regională și Urbană și de cel al DG Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune. Două alte rezerve necuantificate au fost emise de directorul general al DG Politici Climatice (pentru Schema UE de comercializare a certificatelor de emisii) și de cel al DG Resurse Umane și Securitate (pentru o posibilă fraudă la o școală europeană). (19) A se vedea punctele 4.38 și 4.44 (recomandarea 3) din Raportul anual pe 2012 al Curții. (20) În raportul anual de activitate al DG Politică Regională și Urbană (DG REGIO) (p. 6), se precizează că rata medie estimată a riscului aferent plăților efectuate în 2013 din FEDR și Fondul de coeziune se situează între 2,8 % și 5,3 %, iar în raportul anual de activitate al DG Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune (DG EMPL) (p. 44), se raportează o rată medie a erorii aferente FSE care se situează între 2,6 % și 3,5 % pentru programele operaționale aferente perioadei de programare 2007-2013. (21) Indicatorul-cheie de performanță 5 este de 1,2 % pentru DG Politică Regională și Urbană (DG REGIO) și de 1,1 % pentru DG Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune (DG EMPL). (22) Direcția Generală Politică Regională și Urbană (DG REGIO) și Direcția Generală Rețele de Comunicare, Conținut și Tehnologie (DG CNECT). (23) Direcția Generală Agricultură și Dezvoltare Rurală (DG AGRI), Direcția Generală Dezvoltare și Cooperare – EuropeAid (DG DEVCO) și Direcția Generală Cercetare și Inovare (DG RTD). (24) „Suma expusă riscului” indicată în anexa 1 la raportul de sinteză (în cuantum de 3 807 milioane de euro), la care se adaugă 372 de milioane de euro reprezentând cheltuieli care nu fac obiectul niciunei rezerve (secțiunea 4.1 din raportul de sinteză). (25) Titlul complet al documentului este „Sinteza realizărilor Comisiei în materie de gestiune în 2013”, folosit aici cu denumirea prescurtată de „raport de sinteză”. (26) Sinteza se publică pe site-ul web al Comisiei: http://ec.europa.eu/atwork/pdf/synthesis_report_2013_en.pdf, însoțită de anexa la aceasta http://ec.europa.eu/atwork/pdf/synthesis_report_2013_ annex_en.pdf (27) Punctul 1.45 din Raportul anual pe 2012 al Curții. (28) Secțiunea 4.1 din raportul de sinteză, p. 14. (29) La secțiunea 3.4 din raportul de sinteză (p. 12), se precizează următoarele: „sunt necesare eforturi suplimentare pentru a utiliza mai bine aceste informații, cu scopul de a modula intensitatea și frecvența controalelor în funcție de riscuri. Diferențe semnificative sunt vizibile în ceea ce privește elaborarea indicatorilor privind eficacitatea controalelor”. (30) De exemplu, declarația conducerii care trebuie pusă la dispoziție de organismele desemnate din statele membre [articolul 59 alineatul (5) litera (a) din Regulamentul financiar] și declarația privind guvernanța corporativă prevăzută la articolul 46a din A patra directivă 78/660/CEE a Consiliului din 25 iulie 1978 în temeiul articolului 54 alineatul (3) litera (g) din tratat, privind conturile anuale ale anumitor forme de societăți comerciale (JO L 222, 14.8.1978, p. 11). (31) Bugetul rectificativ nr. 2 (JO L 327, 6.12.2013, p. 1) și Bugetul rectificativ nr. 8 (JO L 49, 19.2.2014, p. 13). (32) Conturile consolidate ale UE, tabelul 3.1, coloanele 7 şi 8 și sumele reportate, în cuantum de 1 miliard de euro, din coloana 9. (33) Aceste valori includ 0,8 miliarde de euro pentru angajamente și 0,3 miliarde de euro pentru credite de plată aferente unui număr de patru fonduri care nu intră sub incidența plafonului din cadrul financiar multianual (Rezerva pentru ajutoare de urgență, Fondul de solidaritate al Uniunii Europene, Instrumentul de flexibilitate și Fondul european de ajustare la globalizare). (34) Cu excepția notabilă a împrumuturilor acordate, majoritatea datoriilor din bilanțul contabil se vor transforma în final în cereri de plată care vor trebui onorate de la buget. Din datoriile în valoare de 143 de miliarde de euro care nu reprezintă credite primite, doar 44 de miliarde de euro sunt deja acoperite de angajamente. (35) Referința documentului: COCOF_13-0093-00-EN. (36) Plata dobânzilor și rambursarea împrumuturilor, dividendele și rambursările de capital. (37) Principalul instrument de cooperare economică și financiară în cadrul Parteneriatului euro-mediteraneean. (38) Pe baza unei propuneri legislative de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1638/2006, care nu a fost adoptată. (39) A se vedea punctele 1.58 și 1.59 din Raportul anual pe 2012 al Curții. (40) Acest capitol acoperă, de asemenea, o serie de cheltuieli care sunt clasificate ca operaționale în cadrul bugetului, dar care sunt totuși de natură administrativă – precum cheltuielile cu clădirile și cele cu salariile din cadrul direcțiilor generale cu responsabilități operaționale. (41) Auditul a presupus examinarea, la nivelul Comisiei, a unui eșantion de ordine de recuperare, care acoperă toate tipurile de venituri (a se vedea punctul 2.4). (42) Pentru lista completă a direcțiilor generale (DG)/serviciilor din cadrul Comisiei, vă rugăm să consultați site-ul: http://publications.europa.eu/code/ro/ro-390600.htm (43) Cifrele indicate pentru Direcția Generală Dezvoltare și Cooperare – EuropeAid (DG DEVCO) includ, în cazul coloanelor respective, sumele de 2 963,0 milioane de euro și, respectiv, de 99,3 milioane de euro aferente fondurilor europene de dezvoltare (FED). Sursa: Rapoartele anuale de activitate ale direcțiilor generale, serviciilor și agențiilor executive și raportul de sinteză. (44) Sursa: Tabelul 3.5 din Conturile anuale ale Comisiei Europene pentru 2013. (45) Sursa: Raportul privind gestiunea bugetară și financiară – Exercițiul financiar 2013 – secțiunea A.6.3. (46) Rubrica 1 „Creștere durabilă” este formată din rubrica 1a „Competitivitate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă” și rubrica 1b „Coeziune pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă”. (47) Angajamentele bugetare restante nu cuprind suma de 557 de milioane de euro de la alte instituții. (48) Prefinanțările acordate de alte instituții și agenții se ridică la 257 de milioane de euro. (49) O parte din prefinanțările plătite înainte de 2007 au fost alocate rubricii corespunzătoare din cadrul financiar în funcție de direcția generală responsabilă, întrucât informațiile privind linia bugetară nu erau disponibile în sistemul informațional al Comisiei. (50) Prefinanțările plătite până la 31.12.2013 împărțite la plățile efectuate din creditele aferente exercițiului. ANEXA 1.1. ABORDAREA ȘI METODOLOGIA AUDITULUI 1. Abordarea de audit a Curții este prezentată în Manualul de audit financiar și audit de conformitate. Acest manual este disponibil pe pagina de internet a Curții. Pentru a planifica activitatea de audit și pentru a determina amploarea testelor de fond, Curtea recurge la un model de asigurare de audit. Acesta comportă o evaluare a riscului de producere a unor erori în cadrul operațiunilor (riscul inerent), precum și o evaluare a riscului ca sistemele de control să nu reușească să prevină producerea unor astfel de erori sau să nu reușească să le detecteze și să le corecteze (riscul de control). PARTEA 1 – Abordarea și metodologia auditului în ceea ce privește fiabilitatea conturilor 2. Pentru a evalua în ce măsură conturile consolidate, care sunt constituite din situațiile financiare consolidate și din rapoartele agregate privind execuția bugetară, prezintă în mod adecvat, sub toate aspectele semnificative, situația financiară a Uniunii Europene la sfârșitul exercițiului, rezultatele operațiunilor și fluxurile de numerar ale acesteia, precum și modificările în structura activelor nete aferente exercițiului încheiat, auditul presupune următoarele: (a) o evaluare a mediului de control contabil; (b) verificarea funcționării principalelor proceduri contabile și a procesului de închidere a exercițiului; (c) verificări analitice (coerența și verosimilitatea) ale principalelor date contabile; (d) analize și reconcilieri ale conturilor și/sau ale soldurilor; (e) teste de fond efectuate cu privire la angajamente, plăți și posturi specifice din bilanț, pe baza unor eșantioane reprezentative; și (f) în măsura posibilului și în conformitate cu standardele internaționale de audit, utilizarea activității altor auditori. Acest lucru este valabil, în special, în ceea ce privește auditul cu privire la activitățile de împrumut și de creditare gestionate de Comisie, la Fondul de garantare pentru acțiuni externe și la Fondul BUFI pentru amenzile încasate provizoriu, pentru care sunt disponibile certificate de audit extern. PARTEA 2 – Abordarea și metodologia auditului în ceea ce privește regularitatea operațiunilor 3. Auditul regularității operațiunilor subiacente conturilor presupune: (a) teste directe efectuate pe operațiuni (a se vedea tabelul 1.1 și tabelul 1.2 ), cu scopul de a stabili dacă acestea sunt în conformitate cu normele și reglementările aplicabile; și (b) examinarea sistemelor de control selectate. În completarea acestor acțiuni, se recurge, de asemenea, la probele furnizate în urma activităților desfășurate de alți auditori (acolo unde este cazul) și la o analiză a informațiilor și a asigurărilor furnizate de Comisie. Cum testează Curtea operațiunile? 4. Testele directe pe operațiuni pentru fiecare apreciere specifică (capitolele 2-9) se efectuează pe baza unui eșantion reprezentativ de încasări (în cazul veniturilor) și de operațiuni din cadrul grupului de politici în cauză (1). În urma acestor teste, se obține o estimare a gradului de neregularitate a operațiunilor din cadrul populației în cauză. 5. Testele efectuate pe operațiuni presupun examinarea fiecărei operațiuni selectate pentru a determina dacă cererea de plată sau plata au fost efectuate în scopurile aprobate de buget și prevăzute în legislația aplicabilă, dacă au fost corect calculate și dacă sunt conforme cu normele și reglementările aplicabile. Aceasta presupune urmărirea parcursului operațiunii de la nivelul conturilor bugetare până la nivelul beneficiarului final (de exemplu, un fermier, un organizator de cursuri de formare, un promotor al unui proiect derulat în cadrul asistenței pentru dezvoltare), verificându-se respectarea condițiilor aplicabile la fiecare nivel. În cazul în care o operațiune (indiferent la ce nivel) este calculată incorect sau nu este conformă cu o cerință normativă sau cu prevederile contractuale, se consideră că operațiunea respectivă conține o eroare. 6. În ceea ce privește veniturile, auditul desfășurat de Curte cu privire la resursele proprii bazate pe taxa pe valoarea adăugată (TVA) și pe venitul național brut (VNB) ia drept punct de plecare agregatele macroeconomice relevante pe baza cărora acestea sunt calculate și examinează apoi sistemele de control ale Comisiei pentru prelucrarea acestor agregate până la primirea contribuțiilor din partea statelor membre și înregistrarea acestora în conturile consolidate. În ceea ce privește resursele proprii tradiționale, Curtea examinează conturile autorităților vamale și fluxul taxelor până la momentul încasării sumelor de către Comisie și până la momentul înregistrării lor în conturi. 7. În ceea ce privește cheltuielile, Curtea examinează plățile atunci când cheltuielile au fost suportate, înregistrate și acceptate („plăți contabilizate cu titlu de cheltuieli”). Examinarea acoperă toate categoriile de plăți (inclusiv plățile efectuate în vederea achiziționării de active), cu excepția plăților în avans la momentul la care sunt efectuate. Plățile în avans sunt examinate în momentul în care beneficiarul final al fondurilor UE (de exemplu, un fermier, un institut de cercetare, o societate care furnizează lucrări sau servicii contractate prin achiziție publică) furnizează justificarea pentru utilizarea corespunzătoare a sumelor, iar Comisia (ori o altă instituție sau un alt organism care gestionează fonduri ale UE) acceptă că utilizarea finală a fondurilor este justificată, prin închiderea și validarea plății în avans. 8. Eșantionul de audit al Curții a fost astfel constituit pentru a furniza o estimare cu privire la nivelul de eroare existent în ansamblul populației auditate. Curtea nu examinează operațiunile din fiecare stat membru, din fiecare țară beneficiară și/sau din fiecare regiune beneficiară în fiecare an. Exemplele din raportul anual sunt furnizate cu titlu ilustrativ, arătând tipurile de erori identificate cel mai des. Faptul că în exemple sunt nominalizate anumite state membre, țări și/sau regiuni beneficiare nu înseamnă că respectivele cazuri nu pot apărea și în altă parte. Exemplele ilustrative prezentate în acest raport nu pot constitui o bază pentru formularea unor concluzii cu privire la statele membre, țările și/sau regiunile beneficiare în cauză (2). Cum evaluează și prezintă Curtea rezultatele testelor efectuate pe operațiuni? 9. Cauzele care determină producerea erorilor în cadrul operațiunilor sunt diverse. Erorile pot lua un număr de forme diferite, în funcție de norma sau de obligația contractuală nerespectată și de natura acestei nerespectări. Diferitele operațiuni pot fi afectate de eroare parțial sau în totalitate. Erorile detectate și corectate anterior controalelor efectuate de Curte și independent de acestea sunt excluse din calculul nivelului de eroare și din determinarea frecvenței erorilor, întrucât ele constituie o dovadă că sistemele de control funcționează în mod eficace. Curtea analizează dacă erorile identificate sunt cuantificabile sau necuantificabile, ținând seama de gradul în care este posibil să se măsoare proporția afectată de eroare din suma auditată. 10. Numeroase erori se produc la punerea în aplicare a legislației privind achizițiile publice. Pentru a garanta principiile de bază ale concurenței prevăzute în legislația UE, este necesar, printre altele, să se îndeplinească cerința privind publicitatea procedurilor care implică sume semnificative și să se evalueze ofertele în raport cu criterii anume definite, iar contractele nu pot fi divizate artificial pentru a se obține valori mai mici decât pragurile stabilite pentru organizarea procedurilor de atribuire. 11. În scopul auditului, Curtea atribuie diferite valori nerespectării uneia sau a alteia dintre cerințele prevăzute de legislația în materie de achiziții publice. Curtea: (a) cuantifică (sau, dacă este cazul, extrapolează) impactul încălcărilor grave ale normelor în materie de achiziții publice (3), considerându-le ca fiind eroare cuantificabilă 100 % atunci când afectează valoarea integrală a plății aferente contractului (4); (b) nu cuantifică erorile mai puțin grave care nu afectează rezultatul procedurii de atribuire (erori necuantificabile) (5). 12. Modul în care Curtea cuantifică aceste abateri poate fi diferit de abordarea utilizată de Comisie sau de statele membre atunci când iau decizii cu privire la acțiunile care ar trebui întreprinse ca urmare a aplicării incorecte a normelor de achiziții publice. Rata de eroare estimată (rata de eroare cea mai probabilă) 13. Pe baza erorilor pe care le-a cuantificat, Curtea estimează rata de eroare cea mai probabilă (most likely error – MLE) pentru fiecare apreciere specifică și pentru cheltuielile bugetului în ansamblu. Procentajul aferent MLE reprezintă o estimare statistică a procentului probabil de eroare care afectează populația (încălcări cuantificabile ale normelor și ale reglementărilor aplicabile, ale prevederilor contractuale și ale condițiilor de acordare a finanțărilor) (6). De asemenea, Curtea estimează limita inferioară a ratei de eroare (lower error limit – LEL) și limita superioară a ratei de eroare (upper error limit– UEL) (a se vedea ilustrația prezentată în continuare). 14. Procentajul zonei colorate de sub curbă indică gradul de probabilitate ca rata de eroare care afectează populația să fie situată între LEL și UEL. 15. Atunci când își planifică activitățile de audit, Curtea urmărește să inițieze proceduri care să îi permită să compare rata de eroare estimată care afectează populația cu un prag de semnificație, stabilit în faza planificării, de 2 %. Curtea evaluează rezultatele de audit în funcție de acest prag de semnificație și ține cont, atunci când își formulează opinia de audit, de natura și de contextul erorilor, precum și de sumele corespunzătoare acestora. Frecvența erorilor 16. Curtea indică frecvența cu care se produc erorile, precizând care este proporția din eșantion care este afectată de erori cuantificabile sau necuantificabile. Cum examinează Curtea sistemele de control și cum raportează rezultatele? 17. Comisia și alte instituții sau organisme ale UE, precum și autoritățile statelor membre, țările și/sau regiunile beneficiare instituie sisteme de control în vederea gestionării riscurilor la care este expus bugetul, inclusiv regularitatea operațiunilor. Examinarea sistemelor de control este deosebit de utilă pentru identificarea recomandărilor în vederea unor îmbunătățiri. 18. Pentru fiecare grup de politici, inclusiv veniturile, funcționează mai multe sisteme diferite. În fiecare an, Curtea selectează un eșantion de sisteme în vederea evaluării. Rezultatele evaluărilor sistemelor de supraveghere și de control sunt prezentate sub forma unui tabel care figurează în anexele x.2 care însoțesc capitolele 2-9. Sistemele examinate sunt clasificate ca fiind eficace în reducerea riscului de eroare la nivelul operațiunilor, parțial eficace (atunci când există un număr de deficiențe care afectează eficacitatea operațională) sau ineficace (atunci când deficiențele sunt generalizate și, prin urmare, subminează în totalitate eficacitatea operațională). Cum ajunge Curtea la opiniile pe care le exprimă în declarația de asigurare? 19. Curtea își formulează opinia cu privire la regularitatea operațiunilor subiacente conturilor consolidate ale Uniunii Europene, care este prezentată în declarația de asigurare, bazându-se pe toate activitățile sale de audit, așa cum sunt descrise în capitolele 2-9 din prezentul raport, precum și pe o evaluare a caracterului generalizat al erorii. Pe baza activităților pe care le-a efectuat, Curtea poate evalua în ce măsură deține asigurarea că erorile din cadrul populației depășesc sau nu pragul de semnificație. Suma totală a cheltuielilor aferente exercițiului 2013 este afectată de o rată de eroare de 4,7 %, conform celei mai bune estimări realizate de Curte. Curtea are în proporție de peste 95 % certitudinea că rata de eroare din cadrul populației auditate este semnificativă. Rata de eroare estimată variază în funcție de diversele domenii de politici, după cum se arată în capitolele 3-9. Conform evaluării Curții, nivelul de eroare este generalizat, atingând majoritatea domeniilor de cheltuieli. Curtea exprimă o opinie globală privind regularitatea angajamentelor bazându-se pe un eșantion orizontal suplimentar. Fraudă 20. În cazul în care are motive să suspecteze activități frauduloase, Curtea informează în acest sens OLAF, oficiul anti