Adiționalitatea este un element fundamental al garanției FEIS care trebuie să fie consolidat în procesul de selecție a proiectelor. Proiectele BEI care beneficiază de sprijin bugetar prin intermediul FEIS trebuie să fie „adiționale”, adică trebuie să indice o disfuncționalitate a pieței sau situații de investiții sub nivelul optim, ceea ce înseamnă că, în principiu, acestea nu ar fi fost finanțate în aceeași perioadă de BEI fără sprijin din partea FEIS sau nu ar fi fost finanțate în aceeași măsură. În acest scop, o serie de indicatori și de principii directoare sunt folosite de BEI și de Comitetul de investiții la evaluarea criteriilor de eligibilitate. Nivelul de risc este un element esențial de evaluare a adiționalității proiectelor sprijinite de garanția FEIS. Toate operațiunile aprobate de BEI până în prezent prezintă un risc ce corespunde așa-numitor activități speciale ale BEI. În consecință, BEI a reușit până în prezent să crească volumul portofoliului său de activități cu risc ridicat/speciale de la aproximativ 4 miliarde EUR la peste 20 de miliarde EUR pe an. De asemenea, Grupul BEI elaborează în prezent noi produse, axându-se pe noi modalități de colaborare cu băncile naționale de promovare, cu platformele de investiții și cu noi tipuri de beneficiari, pentru a răspunde nevoilor de finanțare din numeroase sectoare.

O asistență tehnică sporită și îmbunătățită. În viitor, platforma de consiliere va avea un rol vital în asigurarea unui acces simplificat pentru beneficiari, simplificând și grupând pachetele financiare pentru asistență tehnică și direcționându-i pe aceștia spre sprijinul cel mai adaptat la nevoile lor. Îmbunătățirea sinergiilor între actualele programe specifice de asistență tehnică la nivelul UE (de exemplu, MIE, Orizont 2020, JASPERS etc.) ar putea conduce la un acces mai bun al beneficiarilor și, în cele din urmă, poate oferi mai multă flexibilitate financiară și poate conduce la recomandări mai țintite, permițând o asistență îmbunătățită. În plus, platforma de consiliere ar trebui să fie simplificată în continuare pentru a oferi o consiliere și activități de informare mai specifice, pentru a spori sprijinul și a ajunge la un număr mai mare de potențiali promotori de proiecte acolo unde nevoile sunt cele mai mari. Există, de asemenea, un potențial neexploatat semnificativ care trebuie mobilizat pentru investiții în infrastructuri digitale, cum ar fi rețelele prin fibră optică în bandă largă și proiectele demonstrative pe scară largă. Se poate face mai mult pentru a facilita investițiile în alte soluții inovatoare și sustenabile care contribuie la dezvoltarea orașelor inteligente, oferind o mai bună integrare a infrastructurii TIC cu infrastructura de energie, transport, apă și deșeuri.

4.Îmbunătățirea mediului de investiții prin înlăturarea obstacolelor din calea investițiilor și asigurarea securității juridice

Pe lângă noua abordare privind finanțarea și furnizarea de asistență tehnică, au fost întreprinse acțiuni concrete pentru a elimina obstacolele financiare, administrative și de reglementare care frânează investițiile și a aprofunda piața unică. Îmbunătățirea și diversificarea surselor de finanțare este un element necesar, dar nu suficient. Europa trebuie să creeze un mediu de reglementare previzibil, care reduce sarcina administrativă și încurajează investițiile. Aceste eforturi la nivelul UE merg mână în mână cu angajamentul statelor membre de a continua reformele cu scopul de a elimina barierele administrative, financiare și sectoriale la nivel național, în contextul semestrului european și în afara acestuia.

a.Progresele înregistrate la nivelul UE: finalizarea pieței unice și simplificarea normelor sectoriale existente

Multe dintre inițiativele majore ale Comisiei sprijină aceste obiective. Astăzi, Comisia a publicat o comunicare privind activitatea sa referitoare la „Realizarea agendei pieței unice pentru locuri de muncă, creștere și investiții”. Acțiunile menționate în această comunicare sunt esențiale pentru realizarea și succesul pe termen lung al obiectivelor Planului de investiții pentru Europa. În plus, Strategia privind uniunea energetică are ca scop furnizarea unui cadru de reglementare stabil, bazat pe piață, care să sprijine tranziția către o economie cu emisii scăzute de carbon favorabilă investițiilor, în special în ceea ce privește generarea flexibilă și cu emisii scăzute de dioxid de carbon, concentrată asupra consumatorilor din UE. Măsurile legislative necesare pentru punerea în aplicare a unui cadru de reglementare stabil în sprijinul acestei tranziții vor fi propuse în cursul acestui an. În paralel, Agenda Comisiei pentru o mai bună reglementare are ca scop simplificarea cadrului juridic și reducerea sarcinii de reglementare.

Ca exemple concrete de obstacole în calea investițiilor abordate în contextul uniunii piețelor de capital, pot fi menționate reducerea cerințelor de capital aplicabile societăților de asigurare care investesc în proiecte de infrastructură eligibile și fondurilor europene de investiții pe termen lung necotate și intrarea în vigoare a noilor norme. Se are în vedere modificarea Directivei „Solvabilitate II” în ceea ce privește investițiile întreprinderilor de asigurare în entitățile de proiecte de infrastructură. Comisia va evalua dacă este oportună reducerea, într-un mod similar, a cerințelor de capital aplicabile băncilor pentru expuneri la infrastructură, având în vedere discuțiile purtate în cadrul forurilor internaționale relevante cu privire la tratamentul expunerilor băncilor. Pentru a facilita investițiile de capital de risc în Europa, împreună cu inițiativa privind fondul de fonduri paneuropene de capital de risc, Comisia va propune, de asemenea, unele modificări ale cadrului de reglementare aplicabil capitalului de risc. În curând vor fi lansate lucrări pregătitoare privind dezvoltarea piețelor europene pentru produsele de pensii personale, care pot deveni o rezervă importantă de capital pentru finanțarea investițiilor pe termen lung. Pentru a promova investițiile sustenabile, în conformitate cu angajamentele ferme asumate de UE prin Acordul de la Paris privind schimbările climatice, procesul de reflecție asupra modalităților de a dezvolta cadrul financiar global în favoarea finanțării ecologice ar trebui continuat pe baza lucrărilor în curs la nivel internațional.

Aceste inițiative sporesc sustenabilitatea investițiilor, ceea ce corespunde necesității de a redirecționa investițiile private pentru a sprijini tranziția către o economie cu emisii reduse de carbon și rezistentă la schimbările climatice, așa cum se prevede în Acordul de la Paris.

Totodată, Comisia ia măsuri într-o serie de domenii care au un impact direct asupra deciziilor de investiții în Europa:

În primul rând, în domeniul ajutoarelor de stat, Comisia a clarificat faptul că finanțarea din FEIS nu constituie ajutor de stat în sensul tratatului, iar finanțarea din partea Grupului BEI în cadrul FEIS nu trebuie să fie aprobată de Comisie în conformitate cu normele UE privind ajutoarele de stat. Proiectele sprijinite de FEIS pot beneficia, însă, și de cofinanțare din partea statelor membre. Cu excepția cazului în care se acordă în condițiile pieței sau în care intră sub incidența unei exceptări pe categorii, această cofinanțare constituie ajutor de stat, care trebuie să fie aprobat de Comisie. Pentru a sprijini implementarea rapidă a sprijinului FEIS, Comisia s-a angajat să evalueze cofinanțarea din partea statelor membre cu prioritate, finalizând această evaluare în termen de șase săptămâni de la primirea informațiilor solicitate. Pentru a oferi o mai mare securitate juridică investitorilor în ceea ce privește finanțarea infrastructurii, Comisia a furnizat orientări practice cu privire la ceea ce constituie ajutor de stat, sub forma unei comunicări referitoare la noțiunea de ajutor de stat. Comunicarea stabilește cazurile în care finanțarea publică a infrastructurii este, în principiu, exclusă din domeniul de aplicare al normelor privind ajutoarele de stat.

În al doilea rând, în domeniul contabilității publice, Eurostat consultă în mod activ statele membre pentru a se asigura că PPP, atât în cadrul FEIS, cât și la nivel general, sunt clasificate în conformitate cu principiile privind conturile naționale care stau la baza datelor utilizate pentru supravegherea bugetară, astfel încât acestea să poată fi structurate într-un mod care să asigure o utilizare optimă a resurselor publice. În cooperare cu statele membre, Eurostat a dezvoltat o metodologie statistică de clasificare a acestor proiecte. În plus, la cerere, Eurostat furnizează consultanță ex ante autorităților statistice ale statelor membre, cu scopul de a evalua dacă proiectele PPP se clasifică în cadrul sau în afara conturilor publice (există exemple pentru ambele situații), în cooperare cu BEI, dacă se consideră util. Această consultanță este disponibilă publicului cu titlu de orientări.

În viitor, vor fi depuse eforturi suplimentare pentru a angaja un dialog proactiv cu principalele părți interesate și cu promotorii publici de proiecte, asigurând, în același timp, independența Eurostat. Mai exact, va fi consolidată capacitatea de consiliere în materie de investiții care sunt cofinanțate cu fonduri UE, inclusiv FEIS. Pe lângă aceasta, Eurostat cooperează totodată cu Centrul european de expertiză în domeniul parteneriatelor public-privat (EPEC) al BEI în vederea clarificării anumitor aspecte ale contabilității naționale în ceea ce privește înregistrarea PPP, a explicării normelor contabile și a schimbului de experiență în domeniul PPP cu statele membre. În cursul verii vor fi publicate orientări specifice pentru părțile interesate care pregătesc contracte PPP. În cooperare cu celelalte servicii ale Comisiei, Eurostat va monitoriza îndeaproape impactul normelor de contabilitate publică asupra creării de PPP în diferite sectoare. Acolo unde este necesar, Eurostat își va revizui orientările în consultare cu statele membre, de exemplu pentru a lua în calcul specificitatea anumitor clauze contractuale, cum ar fi contractele de performanță energetică cu economii garantate.

În al treilea rând, în ceea ce privește achizițiile publice, care reprezintă o piață importantă în UE și oferă o sursă de economii potențial semnificative pentru finanțele publice, în 2014 a fost adoptat un nou cadru al UE, având termenul pentru transpunerea în legislația națională până la 18 aprilie 2016. Cadrul modificat, care include o marjă mai mare de negociere, norme mai clare în ceea ce privește modificările contractului pe durata executării acestuia și norme pentru proiectele transfrontaliere, va facilita promovarea proiectelor, în special a proiectelor cu finanțare din partea UE. Noile norme vor reduce atât timpul necesar pentru a obține finanțare din partea UE, cât și riscul de refuzare a plăților. Comisia încurajează totodată utilizarea mai largă a achizițiilor publice ecologice în vederea alinierii cheltuielilor publice cu obiectivele de dezvoltare durabilă. În viitor, Comisia intenționează să instituie, până în octombrie 2017, un mecanism de consultare ex ante voluntar care va ajuta autoritățile contractante să valorifice la maximum cadrul aplicabil achizițiilor publice.

În al patrulea rând, la un nivel mai general, conceperea și aprobarea proiectelor de investiții necesită adesea implicarea mai multor servicii ale Comisiei, care analizează proiectul din unghiuri diferite – de exemplu, finanțare din partea UE, norme de contabilitate publică, controlul ajutoarelor de stat, autorizațiile de mediu și achizițiile publice. În viitor, Comisia va aborda complexitatea percepută a normelor și a procedurilor UE, urmărind o mai mare convergență a calendarelor diferitelor proceduri. În acest scop, Comisia va crea un „ghișeu unic” pentru proiecte mari de infrastructură, în cadrul căruia verificările se vor efectua în paralel în vederea unei date de aprobare comune, reunind serviciile responsabile ale Comisiei într-o echipă unică pentru politica de investiții. Această abordare, care este aplicată deja, într-o anumită măsură, în domeniul energetic pentru proiectele de interes comun, ar trebui să fie extinsă la platformele de investiții majore care implică cofinanțare națională, precum și la proiectele de infrastructură de mare anvergură cu valoare adăugată a UE în alte sectoare economice, cum ar fi transporturile, inclusiv proiectele sprijinite de FEIS. Obiectivul de a reduce povara administrativă excesivă și durata obținerii aprobărilor și a evaluărilor necesare va fi, de asemenea, urmărit prin intermediul verificărilor permanente ale adecvării reglementărilor UE și prin noi mecanisme de cooperare cu statele membre. În aceeași ordine de idei, Comisia va explora posibilitatea de a elabora un cadru unic de autorizare la nivelul UE, care s-ar aplica în mod direct marilor proiecte cu o dimensiune transfrontalieră sau platformelor de investiții majore care implică o cofinanțare națională, cadru ce ar înlocui o gamă largă de proceduri de autorizare la nivelul UE și la nivel național.

b.Progrese înregistrate la nivel național: eliminarea barierelor din calea investițiilor în cadrul semestrului european

Statele membre pot, la rândul lor, să depună mai multe eforturi pentru a îmbunătăți condițiile-cadru pentru investiții la nivel național. Comunicarea din 18 mai 2016 oferă o imagine de ansamblu a principalelor obiective ale recomandărilor specifice fiecărei țări pentru 2016. Acolo unde acest lucru e posibil, statele membre ar trebui să profite de marja de manevră fiscală pe care o dețin pentru a spori investițiile publice în domenii favorabile creșterii, precum infrastructura, sănătatea, educația și cercetarea. În același timp, sunt necesare acțiuni suplimentare pentru a stimula investițiile private și statele membre sunt încurajate să accelereze adoptarea de reforme structurale pentru a elimina blocajele din calea investițiilor, cum ar fi barierele administrative și de reglementare, precum și procedurile de aprobare lungi și greoaie. În unele state membre, au fost identificate ineficiențe persistente în domeniul achizițiilor publice, al sistemelor de impozitare, al sistemelor judiciare și al cadrelor în materie de insolvență. Progresele înregistrate se referă, de asemenea, la identificarea unei rezerve stabile de proiecte și la asigurarea coordonării și a planificării de către toate nivelurile administrației naționale. În același spirit, Comisia, în colaborare cu statele membre, va defini și va continua eforturile pentru a înlătura obstacolele naționale nejustificate din calea liberei circulații a capitalurilor, care împiedică buna funcționare a uniunii piețelor de capital. Se va publica un raport până la sfârșitul anului 2016.

La 1 iulie 2015, Comisia Europeană a înființat Serviciul de sprijin pentru reforme structurale (SRSS) pentru a oferi asistență tehnică statelor membre, inclusiv asistență pentru consolidarea capacităților în vederea reformelor administrative și structurale care stimulează creșterea. SRSS lucrează împreună cu mai multe state membre asupra unor proiecte concrete de asistență tehnică pentru a identifica și a elimina barierele din calea investițiilor.

O legătură mai puternică între fondurile UE și punerea în aplicare a reformelor. Pentru ca fondurile ESI să pună un accent mai puternic pe sprijinirea reformelor economice și sociale esențiale în cadrul perioadei de programare 2014-2020, Comisia intenționează să consolideze legătura cu prioritățile cheie din recomandările specifice fiecărei țări. Pentru a facilita utilizarea și eficacitatea fondurilor ESI, aprobarea lor a fost condiționată de punerea în aplicare a unor reforme (condiționalități ex ante). Conform cadrului juridic care reglementează fondurile ESI, programele cofinanțate prin fondurile ESI trebuie să abordeze toate recomandările relevante specifice fiecărei țări. Până în 2017, Comisia va monitoriza și va comunica progresele înregistrate în vederea îndeplinirii obiectivelor convenite.

5.Perspective: un Plan de investiții consolidat și FEIS 2.0

După mai puțin de un an de când este complet operațional, FEIS are rezultate tangibile. Promotorii proiectelor au utilizat EIAH pentru a îmbunătăți calitatea proiectelor, iar investitorii au acum acces la numeroase oportunități de investiții pe EIPP. În plus, Comisia a prezentat o serie de inițiative care vor contribui la îmbunătățirea mediului de investiții și cooperează cu statele membre pentru eliminarea obstacolelor normative și administrative din calea investițiilor.

Utilizarea inovatoare a fondurilor UE este rentabilă datorită flexibilității FEIS, absenței birocrației și selectării independente a proiectelor pe baza viabilității lor tehnice și financiare.