Începând din 4 aprilie, când a început returnarea migranților aflați în situație neregulamentară, și în cadrul Declarației UE-Turcia, 462 de persoane care au intrat în mod neregulamentar după data de 20 martie și nu au solicitat azil ori și-au revocat în mod voluntar cererea de azil au fost returnate din Grecia în Turcia, inclusiv 31 de sirieni a căror returnare a fost voluntară. Printre celelalte naționalități se numără: pakistanezi, afgani, cetățeni din Bangladesh și iranieni, precum și persoane din Irak, India, Congo, Algeria, Sri Lanka, Maroc, Nepal, Somalia, Côte d’Ivoire, Egipt și Autoritatea Palestiniană. În total, în cursul anului 2016 au fost returnați din Grecia în Turcia 1 546 de migranți aflați în situație neregulamentară.

Ritmul returnărilor a fost mai lent decât s-a preconizat, din cauza timpului necesar pentru detașarea și formarea de experți în materie de azil și pentru crearea de spații de lucru necesare pentru prelucrarea cererilor de azil în cadrul hotspoturilor. Numărul cererilor de azil a crescut considerabil: aproape toți migranții care au sosit neregulamentar în insulele grecești începând din 20 martie au depus o cerere de azil. Comitetele de apel responsabile cu tratarea cererilor nesoluționate, însărcinate cu examinarea tuturor căilor de atac formulate împotriva hotărârilor privind inadmisibilitatea luate în primă instanță de către Serviciul elen pentru azil în cazul solicitanților de azil care au ajuns în insulele grecești după data de 20 martie 2016, au avut nevoie de timp pentru emiterea deciziilor – majoritatea acestora anulând hotărârile pronunțate în primă instanță privind inadmisibilitatea: din totalul hotărârilor emise până în prezent în urma unui apel, în legătură cu 70 de persoane, numai două au confirmat hotărârile primei instanțe privind inadmisibilitatea.

2.2 Măsuri juridice

Pentru a asigura respectarea deplină a dreptului UE și a dreptului internațional, atât Grecia, cât și Turcia au luat o serie de măsuri legislative și administrative. Autoritățile elene au convenit să își modifice în continuare legislația în vederea înființării noii autorități de apel și noilor comitete de apel responsabile cu reexaminarea deciziilor privind cererile de protecție internațională adoptate de Serviciul elen pentru azil.

Pe lângă asigurările date conform cărora tuturor sirienilor returnați li se va acorda protecție temporară la returnare, autoritățile turce au oferit Comisiei asigurări suplimentare, formulate în scris, potrivit cărora fiecare cetățean care nu este sirian și care solicită protecție internațională în Turcia va beneficia de protecție împotriva returnării, în conformitate cu standardele internaționale și cu respectarea Legii turce privind străinii și protecția internațională. Turcia a adoptat, de asemenea, un regulament privind permisele de muncă pentru persoanele care solicită protecție internațională și pentru persoanele care au statutul de protecție internațională. De asemenea, Turcia a început să pună în aplicare o foaie de parcurs care are drept obiectiv reducerea semnificativă (cu 12 000 - 13 000 pe lună) a cererilor încă nesoluționate de protecție internațională, ceea ce va accelera prelucrarea cererilor de azil depuse de către resortisanți care nu sunt sirieni. Cu aceste eforturi sporite, obiectivul este ca orice nouă cerere de protecție internațională să fie prelucrată în decurs de șase luni. De asemenea, Turcia a fost de acord să îi permită UE să monitorizeze cu regularitate situația resortisanților sirieni și a celor de altă cetățenie decât cea siriană care au fost returnați Turciei, inclusiv permițând accesul în taberele și centrele de refugiați, și a încheiat un acord cu UNHCR de a acorda accesul la centrele de cazare temporară în scopul monitorizării implementării procedurilor referitoare la protecția internațională. Primele vizite în aceste tabere și centre de retenție au avut loc deja. Parlamentul turc a aprobat intrarea în vigoare, de la 1 iunie, a dispozițiilor privind resortisanții țărilor terțe, prevăzute de acordul de readmisie dintre UE și Turcia. Legea relevantă a fost semnată de Cabinetul președintelui la 18 mai și a fost publicată în Jurnalul Oficial al Turciei la 20 mai. Sunt întrunite astfel toate condițiile pentru intrarea în vigoare anticipată a acordului de readmisie, inclusiv în ceea ce privește resortisanții din țări terțe. Cu toate acestea, înainte de a se realiza în mod efectiv readmisia resortisanților țărilor terțe, este nevoie și de o decizie a Consiliului de Miniștri turc pentru punerea în aplicare a legii.

În conformitate cu prevederile Declarației UE-Turcia, Comisia a continuat să sprijine Grecia, furnizându-i toate elementele pe baza cărora să poată concluziona că Turcia este o țară terță sigură și/sau o primă țară de azil în sensul Directivei privind procedurile de azil, în scopul de a returna Turciei migranții aflați în situație neregulamentară care au efectuat în mod neregulamentar traversarea către insulele grecești trecând prin Turcia, începând din 20 martie 2016.

Mai recent, la 5 mai 2016 Comisia a trimis autorităților elene o evaluare scrisă a măsurilor luate de Turcia. În opinia Comisiei, Turcia a luat toate măsurile legislative necesare, precum și alte măsuri indicate în comunicarea Comisiei din 16 martie 2016, astfel încât Grecia să fie în măsură să declare, pe baza evaluărilor individuale, inadmisibilitatea unei cereri de azil, în conformitate cu articolul 33 alineatul (2) litera (b) sau (c) din Directiva privind procedurile de azil, atât pentru solicitanții de azil sirieni, cât și pentru cei de altă cetățenie decât cea siriană care au trecut în mod neregulamentar în insulele grecești prin Turcia, începând din 20 martie 2016. În plus, în cadrul reuniunii Consiliului Justiție și Afaceri Interne din 20 mai 2016, statele membre au arătat că susțin această evaluare.

Declarația UE-Turcia a specificat foarte clar faptul că toate cererile de azil trebuie să fie tratate pe baza unei evaluări individuale, în conformitate cu legislația UE și cu dreptul internațional, inclusiv cu principiul nereturnării. Până la 12 iunie 2016, din totalul de 1 429 de cereri de azil depuse de persoane care au efectuat traversarea din Turcia către insulele grecești începând din 20 martie 2016, 267 au fost declarate inadmisibile de către Serviciul elen pentru azil. Toate cererile de azil au fost analizate în mod individual.

Până la 12 iunie 2016 au fost formulate 252 de căi de atac împotriva acestor decizii în fața comitetelor de apel din Grecia care au adoptat 70 de hotărâri de admitere a căii de atac și 2 hotărâri de respingere a căii de atac. Toate căile de atac au fost analizate în mod individual. Unul dintre cei doi resortisanți al căror recurs a fost respins a formulat o cale de atac la instanța administrativă elenă, solicitând efectul suspensiv al căii de atac (persoana în cauză trebuie să rămână în Grecia până la pronunțarea unei hotărâri privind recursul). Se așteaptă hotărârea Curții cu privire la efectul suspensiv al căii de atac.

Această experiență recentă demonstrează în mod clar că garanțiile oferite de Directiva privind procedurile de azil, astfel cum au fost enunțate în Comunicarea din 16 martie, sunt puse în aplicare și respectate. Sprijinul permanent (prin intermediul proiectelor finanțate în cadrul Instrumentului pentru refugiații din Turcia) și îmbunătățirea capacității de primire și de azil a Turciei va facilita și mai mult evaluarea individuală a cererilor de azil. Acest lucru ilustrează fragilitatea punerii în aplicare a declarației până în prezent.