În cele din urmă, în prezenta propunere de recomandare sunt abordate condițiile de muncă din sectorul ECEC. Persoanele care lucrează în acest sector, dintre care multe sunt femei, se confruntă adesea cu condiții de muncă dificile și cu perspective de carieră limitate. Îmbunătățirea condițiilor de muncă presupune un dialog social mai profund, salarii adecvate și oportunități de perfecționare și recalificare. Promovarea unor condiții de muncă echitabile pentru personalul din sectorul ECEC ar trebui să contribuie la atragerea și păstrarea lucrătorilor – atât bărbați, cât și femei – în acest sector și ar putea contribui, de asemenea, la combaterea segregării de gen în sector și la remedierea deficitului de personal cu care se confruntă multe țări. Promovarea unor astfel de condiții constituie, de asemenea, un aspect important în asigurarea calității îngrijirii. Investițiile și reformele realizate de statele membre în sectorul ECEC sunt sprijinite de UE prin diferitele sale instrumente de finanțare, în special prin Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european plus și Mecanismul de redresare și reziliență. Acest sprijin este deosebit de important pentru abordarea inegalităților teritoriale dintre statele membre și din interiorul acestora. UE oferă și sprijin tehnic direct pentru reforme, în cadrul instrumentului de sprijin tehnic. Comisia monitorizează punerea în aplicare a politicilor privind ECEC și evaluează progresele înregistrate în direcția atingerii obiectivelor de la Barcelona în cadrul semestrului european și va continua să facă acest lucru.

Pe lângă investițiile pe care le-au realizat în ECEC, multe state membre au introdus dreptul legal la un loc în structurile ECEC, în timp ce altele au introdus obligativitatea frecventării structurilor de ECEC, în special în ultimul an înainte de învățământul primar. Întrucât dreptul la un loc a devenit un drept legal, autoritățile publice trebuie să garanteze un loc pentru fiecare copil ai cărui părinți îl solicită (în intervalul de vârstă a copilului în care se aplică acest drept legal); în țările în care sistemul ECEC este obligatoriu, autoritățile publice trebuie să asigure un număr suficient de locuri preșcolare pentru toți copiii cu vârste situate în intervalul de vârstă prevăzut în lege. În majoritatea statelor membre există deja un astfel de drept legal, dar vârsta de la care se aplică acesta variază în mod semnificativ. În Europa, există diferențe semnificative în ceea ce privește vârsta de la care copiii au un loc garantat în structurile ECEC. Numai șapte state membre ale UE au introdus un drept legal la un loc în structurile ECEC pentru copiii cu vârste foarte mici (6-18 luni). Vârsta de la care se aplică acest drept legal concordă deseori cu încetarea concediului pentru îngrijirea copilului, deoarece, în mod ideal, nu ar trebui să existe perioade neacoperite între sfârșitul concediului din motive familiale, plătit în mod corespunzător, și dreptul legal la un loc în structurile ECEC. În ceea ce îi privește pe copiii cu vârste de cel puțin trei ani, dreptul este prevăzut deja în legislația a 13 state membre, iar unele state membre s-au angajat să îl introducă, în contextul planurilor lor naționale de redresare și reziliență.

Sprijinul din partea sectorului public pentru sectorul ECEC este o investiție socială care aduce beneficii multiple persoanelor, societății și economiei în ansamblu. Acest sprijin promovează participarea femeilor pe piața forței de muncă, stimulează încadrarea cu normă întreagă a femeilor în muncă, îmbunătățește dezvoltarea copiilor, consolidează incluziunea socială și echitatea și contribuie la întreruperea perpetuării ciclului sărăciei de la o generație la alta. În contextul deficitelor de forță de muncă și al disparităților persistente în materie de ocupare a forței de muncă, sporirea participării femeilor pe piața forței de muncă, inclusiv prin îmbunătățirea accesului la ECEC, reprezintă o oportunitate majoră de creștere durabilă și favorabilă incluziunii. Investițiile în ECEC au, de asemenea, un potențial semnificativ de creare de locuri de muncă. Conform unor studii recente efectuate de Organizația Internațională a Muncii (OIM), dacă în Europa s-ar investi în fiecare an 1,1 % din PIB în ECEC și 1,8 % din PIB în îngrijirea pe termen lung, s-ar crea, până în 2035, 26,7 milioane de locuri de muncă suplimentare.

Disponibilitatea serviciilor de ECEC este un factor-cheie al participării femeilor pe piața forței de muncă. Corelația dintre participarea mamelor pe piața forței de muncă și ratele de înscriere în cadrul structurilor ECEC este deosebit de puternică pentru mamele al căror cel mai mic copil are mai puțin de trei ani. Având în vedere acest lucru, obiectivele de la Barcelona privind îngrijirea copilului au fost stabilite de Consiliul European în 2002, cu scopul de a se spori participarea femeilor pe piața forței de muncă prin îmbunătățirea furnizării de servicii de ECEC. Consiliul European a stabilit două obiective, și anume o rată de participare de 90 % pentru copiii cu vârste cuprinse între trei ani și vârsta de școlarizare obligatorie și o rată de participare de 33 % pentru copiii cu vârste mai mici de trei ani. Deși obiectivele de la Barcelona au fost atinse în medie la nivelul UE, unele state membre au rămas semnificativ în urmă, iar diferențele persistă în special în cazul copiilor din gospodării cu venituri mai mici.

Există o coerență deplină între prezenta propunere și cadrul financiar multianual al UE pentru perioada 2021-2027, care oferă oportunități de finanțare din partea UE în cadrul unor instrumente precum Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european plus, inclusiv componenta acestuia pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală, Fondul pentru o tranziție justă și programele Orizont Europa și Europa digitală, toate acestea jucând un rol major în sprijinirea investițiilor realizate de statele membre în infrastructuri și servicii de ECEC de calitate și accesibile din toate punctele de vedere, inclusiv din punct de vedere financiar. Instrumentul de sprijin tehnic poate, de asemenea, sprijini reformele și investițiile. Propunerea este, de asemenea, pe deplin coerentă cu Regulamentul de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență în ceea ce privește reformele și investițiile eligibile pentru atenuarea impactului economic și social al pandemiei de COVID-19 și pentru mărirea nivelului de durabilitate și de reziliență a economiilor și societăților europene, precum și a gradului de pregătire a acestora la provocările și oportunitățile tranziției verzi și ale tranziției digitale în contextul obiectivului mecanismului.

Recomandarea Consiliului de instituire a unei Garanții europene pentru copii, adoptată la 14 iunie 2021, vizează prevenirea și combaterea excluziunii sociale și sprijinirea eforturilor statelor membre de a garanta accesul la servicii esențiale de înaltă calitate pentru copiii aflați în dificultate, inclusiv accesul gratuit și efectiv la ECEC. În UE, în 2019, aproximativ 27 % dintre copiii expuși riscului de sărăcie sau de excluziune socială cu vârste cuprinse între zero și doi ani au participat la ECEC. Deși această proporție denotă o creștere de aproximativ 11 puncte procentuale față de 2010, ea este substanțial mai mică decât rata de participare a populației totale de copii (35 %).

În comunicarea din 2020 intitulată „Realizarea Spațiului european al educației până în 2025”, incluziunea și egalitatea de gen constituie una dintre cele șase dimensiuni care trebuie consolidate. Pe baza comunicării respective, Consiliul a adoptat, la 19 februarie 2021, Rezoluția privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării în perspectiva realizării și dezvoltării în continuare a spațiului european al educației (2021-2030), care cuprinde un obiectiv la nivelul UE, conform căruia cel puțin 96 % dintre copiii cu vârsta cuprinsă între trei ani și vârsta de înscriere obligatorie în învățământul primar ar trebui să participe la ECEC. În rezoluție se subliniază, de asemenea, importanța îmbunătățirii calității, a echității, a incluziunii și a reușitei pentru toți în domeniul educației și formării. Pentru asigurarea consecvenței, prezenta propunere utilizează obiectivul SEE ca obiectiv revizuit de la Barcelona pentru categoria de vârstă cuprinsă între trei de ani și vârsta obligatorie de înscriere în învățământul primar.

Recomandarea din 2019 privind sisteme de înaltă calitate de educație și îngrijire timpurie a copiilor („Recomandarea privind ECEC”) are scopul de a sprijini statele membre în eforturile lor de a îmbunătăți accesul la sistemele proprii de ECEC, precum și calitatea acestor sisteme. Recomandarea privind ECEC include un cadru de calitate, având rolul de a oferi statelor membre orientări în ceea ce privește îmbunătățirea accesului la sistemele de ECEC și a calității acestor sisteme. Recomandarea oferă o interpretare comună a conceptului de calitate a serviciilor de ECEC. Prezenta propunere se bazează pe Recomandarea privind ECEC și pe cadrul de calitate, fiind puse în evidență elementele cu o relevanță deosebită pentru facilitarea participării femeilor pe piața forței de muncă și pentru promovarea încrederii părinților în ECEC, cum ar fi raportul personal-copii, calificările personalului și formarea profesională continuă, precum și guvernanța sistemului ECEC.

La 24 martie 2022, Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (EMPL) și Comisia pentru drepturile femeilor și egalitatea de gen (FEMM) din cadrul Parlamentului European au organizat o audiere comună în vederea pregătirii raportului din proprie inițiativă intitulat „Acțiuni europene comune în domeniul îngrijirii”. Deputații în Parlamentul European au salutat strategia europeană în domeniul îngrijirii și au subliniat în special potențialul de creare de locuri de muncă pe care îl are sectorul serviciilor de îngrijire, un sector în care în prezent nu există nici finanțare suficientă, nici personal suficient. Îmbunătățirea condițiilor de muncă poate contribui la egalitatea de gen, în timp ce educația și formarea joacă un rol esențial în asigurarea personalului calificat și a profesionalizării. A fost subliniată, de asemenea, necesitatea de a se monitoriza progresele înregistrate și de a se ține seama de competența statelor membre în acest domeniu de politică.

3.REZULTATE ALE EVALUĂRILOR EX POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI

Propunerea asigură faptul că acțiunea la nivelul UE are valoare adăugată. Propunerea reprezintă îndeplinirea angajamentului politic de a realiza progrese în ceea ce privește egalitatea de șanse pentru femei și bărbați și mai ales în ceea ce privește participarea femeilor pe piața forței de muncă, precum și de a promova drepturile, egalitatea de șanse și bunăstarea tuturor copiilor.

Deși responsabilitatea pentru politicile în care sunt abordate ECEC și participarea femeilor pe piața forței de muncă le revine statelor membre, UE are competența de a susține și de a completa acțiunile statelor membre.

În plus, punerea în aplicare a recomandării va fi monitorizată prin intermediul Raportului anual al Comisiei privind egalitatea de gen și al portalului de monitorizare a Strategiei privind egalitatea de gen.

Propunerea nu are implicații financiare asupra bugetului Uniunii.

În plus, un grup de experți format din 15 membri, printre care experți individuali și reprezentanți ai Agenției Executive Europene pentru Educație și Cultură (EACEA), EIGE, Eurofound, OIM, OCDE și UNICEF, a furnizat informații cu privire la situația actuală și la diferențele dintre țări în ceea ce privește modul în care sunt abordate ECEC, condițiile de ocupare a forței de muncă și calitatea serviciilor de ECEC. Grupul a furnizat, de asemenea, contribuții cu privire la măsurile de sporire a participării la ECEC, în special în rândul copiilor care provin din medii defavorizate, și cu privire la elementele relevante pentru consolidarea convergenței ascendente.

La 11 martie 2022, Comisia a organizat un dialog strategic cu peste 50 de organizații ale societății civile. Organizațiile societății civile au salutat revizuirea obiectivelor de la Barcelona și au fost de acord cu provocările identificate de Comisie. Ele au subliniat necesitatea de a se evalua obstacolele din calea participării: analizarea posibilității de defalcare suplimentară a ratelor de participare (de exemplu, copiii care provin dintr-un context de migrație, copiii cu handicap etc.), includerea copiilor și a dezvoltării lor sănătoase în centrul politicii, încurajarea investițiilor în sistemele de servicii de intervenție timpurie pentru copiii cu handicap, ca măsură de promovare a participării acestora la ECEC și, prin urmare, a participării mamelor lor la o muncă remunerată.

Pentru a spori disponibilitatea, amploarea și relevanța datelor pertinente la nivelul UE, statele membre sunt invitate, prin prezenta recomandare, să dezvolte sau să îmbunătățească colectarea datelor într-o serie de domenii legate de punerea în aplicare a recomandării. Statele membre ar trebui să îmbunătățească, în special, colectarea de date privind participarea copiilor la ECEC, inclusiv în ceea ce privește copiii care se află în situații vulnerabile sau provin din grupuri defavorizate. Pentru a oferi o imagine de ansamblu asupra stadiului punerii în aplicare a recomandării, Comisia va publica, în termen de cinci ani, un raport aprofundat, care se va baza pe obiectivele de la Barcelona și pe toate dimensiunile relevante și care va cuprinde și exemple de politici și de bune practici din statele membre.

2022/0263 (NLE)

Propunere de

RECOMANDARE A CONSILIULUI

privind revizuirea obiectivelor de la Barcelona cu privire la educația și îngrijirea timpurie a copiilor



CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 292, coroborat cu articolul 153 alineatul (1) litera (i),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

(1)Pentru a îndepărta factorii de descurajare a participării femeilor pe piața forței de muncă, Consiliul European a stabilit în 2002 obiectivele de la Barcelona cu privire la îngrijirea copiilor, care constau în două obiective: o rată de participare la educația și îngrijirea timpurie a copiilor (ECEC) de 33 % pentru copiii cu vârste mai mici de trei ani și de 90 % pentru copiii cu vârste cuprinse între trei ani și vârsta de școlarizare obligatorie. Deși aceste obiective au fost atinse în medie la nivelul Uniunii, continuă să existe diferențe semnificative între statele membre și în interiorul acestora, în special în cazul copiilor care provin din gospodării cu venituri mai mici și în cazul copiilor din cea mai mică grupă de vârstă.

(2)Obiectivul prezentei recomandări este de a încuraja statele membre să sporească participarea la ECEC pentru a facilita participarea femeilor pe piața forței de muncă și a consolida dezvoltarea socială și cognitivă a tuturor copiilor, în special a celor care se află în situații vulnerabile sau provin din medii defavorizate.

(3)Responsabilitățile de îngrijire a copiilor, în special a copiilor foarte mici, reprezintă o puternică restricție în calea participării femeilor pe piața forței de muncă. În ancheta privind forța de muncă (Labour Force Survey – LFS) din 2021, 27,9 % dintre femeile cu vârste cuprinse între 25 și 49 de ani și neîncadrate în muncă au indicat că îngrijirea copiilor sau a adulților cu nevoi de îngrijire a fost principalul motiv pentru necăutarea unui loc de muncă, comparativ cu doar 8,0 % dintre bărbați; în 2019, deci înainte de pandemie, aceste cifre erau de 32,6 % și, respectiv, 7,6 %. În același timp, rata de ocupare a persoanelor cu vârste cuprinse între 25 și 49 de ani și cu copii mai mici de șase ani a fost de 90,1 % în rândul bărbaților, față de 67,2 % în rândul femeilor. În Europa, responsabilitățile de îngrijire neremunerate împiedică aproximativ 7,7 milioane de femei, față de doar 450 000 de bărbați, să participe pe piața forței de muncă.

(4)De asemenea, este mai probabil ca femeile să își adapteze modelele de lucru la responsabilitățile de îngrijire, ceea ce are un impact de durată asupra carierei lor și contribuie la diferențele de remunerare și de pensii dintre femei și bărbați. Femeile încadrate în muncă petrec zilnic, în medie, cu 90 de minute mai mult decât bărbații încadrați în muncă pentru activități casnice și de îngrijire directă. Abordarea disparităților de gen în ceea ce privește ocuparea forței de muncă reprezintă un argument economic clar, deoarece contribuie la creșterea economică și este probabil să genereze efecte pozitive asupra productivității. În plus, abordarea disparităților de gen are efecte pozitive bine stabilite asupra reducerii sărăciei și a incluziunii sociale și constituie unul dintre răspunsurile la diminuarea forței de muncă.

(5)Disponibilitatea unor servicii de îngrijire accesibile financiar și de înaltă calitate are un puternic impact pozitiv asupra situației ocupării forței de muncă a îngrijitorilor, în special a femeilor. În vreme ce furnizarea de servicii de ECEC s-a intensificat la nivelul Uniunii, disparitatea de gen în ceea ce privește ocuparea forței de muncă a fost redusă de la 17,7 puncte procentuale în 2002 la 10,8 puncte procentuale în 2021. Aceste progrese au stagnat însă în ultimii ani.

(6)În Pilonul european al drepturilor sociale se pune în evidență importanța egalității de gen, a echilibrului dintre viața profesională și cea privată și a educației și îngrijirii timpurii a copiilor, acestea constituind obiective-cheie ale Uniunii. Pilonul european al drepturilor sociale prevede că egalitatea de tratament și de șanse între femei și bărbați trebuie asigurată și promovată în toate domeniile, inclusiv în ceea ce privește participarea pe piața forței de muncă, condițiile de angajare și evoluția carierei. Se recunosc, de asemenea, dreptul copiilor la servicii de ECEC accesibile din punct de vedere financiar și de bună calitate, dreptul copiilor la protecție împotriva sărăciei și dreptul copiilor care provin din medii defavorizate la măsuri specifice de sporire a egalității de șanse. Printre obiectivele principale ale Uniunii care sunt propuse în Planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale și care trebuie atinse până în 2030 se numără și obiectivul ca cel puțin 78 % din populația cu vârste cuprinse între 20 și 64 de ani să aibă un loc de muncă până în 2030. Pentru atingerea acestui obiectiv, în planul de acțiune este stabilit obiectivul de reducere cu cel puțin jumătate, față de 2019, a disparității de gen în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, inclusiv prin revizuirea obiectivelor de la Barcelona. În planul de acțiune se recunoaște că sporirea furnizării de servicii formale de ECEC ar sprijini o participare mai puternică a femeilor pe piața forței de muncă și echilibrarea mai bună a vieții profesionale cu cea privată. Prin prezenta recomandare, Uniunea își respectă angajamentul asumat în planul de acțiune.

(7)La nivelul Uniunii există mai multe recomandări și directive în domeniul egalității de gen și al condițiilor de muncă, în care se abordează anumite elemente cu relevanță pentru obiectivele de la Barcelona. Directiva (UE) 2019/1158 a Parlamentului European și a Consiliului creează un cadru pentru asigurarea echilibrului de gen în utilizarea concediilor din motive familiale și a formulelor flexibile de lucru, precum și a concediului de îngrijitor.

(8)Importanța ECEC pentru copii a fost pusă în evidență în mai multe inițiative ale Uniunii. Prezenta recomandare se bazează pe aceste inițiative de politică. Recomandarea Consiliului din 22 mai 2019 privind sisteme de înaltă calitate de educație și îngrijire timpurie a copiilor contribuie la îmbunătățirea de către statele membre a serviciilor de ECEC și subliniază faptul că astfel de servicii trebuie să fie incluzive, accesibile din toate punctele de vedere, inclusiv din punct de vedere financiar, și de înaltă calitate. Prin Strategia UE privind drepturile copilului se oferă un cadru pentru acțiunile desfășurate de UE în vederea unei mai bune promovări și protecții a drepturilor copiilor și se recunoaște că serviciile de ECEC au un rol benefic în dezvoltarea cognitivă și socială a copiilor. Prin Recomandarea Consiliului din 14 iunie 2021 de instituire a unei Garanții europene pentru copii se urmărește să se asigure accesul gratuit și efectiv la servicii esențiale, inclusiv la servicii de ECEC, pentru copiii expuși riscului de sărăcie sau de excluziune socială, în toate regiunile, inclusiv în zonele îndepărtate și rurale.

(9)Atunci când investesc în servicii de ECEC, statele membre ar trebui să țină seama nu doar de disponibilitatea locurilor, ci și de o serie de dimensiuni, cum ar fi intensitatea în timp a participării, rata de participare a copiilor expuși riscului de sărăcie sau de excluziune socială, precum și accesibilitatea din toate punctele de vedere, inclusiv din punct de vedere financiar, și calitatea serviciilor de îngrijire furnizate. Prin urmare, prezenta recomandare conține măsuri pentru abordarea acestor aspecte.