RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 9.1.2007 
COM(2006) 871 final 
  
COMUNICARE A COMISIEI 
Dezvoltarea unei politici comunitare privind avia ţia civilă către Canada 
 
RO 2   RO 1. INTRODUCERE  
1.1 În mod tradi ţional, transportul aerian interna ţional este reglementat prin acorduri 
bilaterale între state.  Cu toate acestea, a şa-numitele hot ărâri „cer deschis” din 5 
noiembrie 2002 ale Cur ţii Europene de Justi ţie au marcat începutul unei politici de 
aviaţie externe la nivel comunitar. 
După cum se subliniaz ă în Comunicarea Comisiei Europene intitulat ă „Dezvoltarea 
agendei pentru politica de avia ţie externă a Comisiei”1, acordurile avute în vedere 
între Comunitatea European ă şi anumite ţări terţe vor avea valoarea ad ăugată 
substanţială de a crea noi oportunit ăţi economice prin deschiderea de noi pie ţe şi 
promovarea oportunit ăţilor de investi ţie. Mai mult, acordurile de acest fel vor fi cel 
mai bun mod de a asigura concuren ţa loială şi standarde înalte de siguran ţă, 
securitate şi protecţie a mediului prin promovarea cooper ării şi convergen ţei în 
reglementare. 
Prin urmare, Comisia European ă a propus lansarea unor negocieri atent direc ţionate, 
căutând să realizeze acorduri globale privind avia ţia în principalele regiuni ale lumii, 
cu scopul de a înt ări perspectivele promov ării industriei europene şi de a asigura o 
concurenţă loială, căutând, în acela şi timp, să producă o reform ă a aviaţiei civile 
internaţionale.  
1.2 Având o politic ă economic ă şi de transport cu orientare spre pia ţă şi standarde înalte 
de reglementare, Canada este un candidat credibil pentru încheierea unui nou tip de 
acord privind transportul aerian cu Comunitatea European ă. Traficul aerian între UE 
şi Canada s-a dublat între 2000 şi 2005, iar Canada es te un partener principal al UE 
în domeniul avia ţiei. În 2005, 8,5 milioane de pasageri au c ălătorit între UE şi 
Canada.2 
1.3 Noul guvern canadian şi-a arătat disponibilitatea pentru începerea unor negocieri cu 
Uniunea European ă, în vederea liberaliz ării relaţiilor de avia ţie, care se bazeaz ă în 
prezent pe acorduri bilaterale privind se rviciile aeriene între statele membre şi 
Canada. 
Un acord privind liberalizarea transportulu i aerian cu Canada ar aduce beneficii 
economice transportatorilor aerieni, aeropo rturilor, pasagerilo r, expeditorilor, 
industriei turismului şi economiei în sens larg, atât în  interiorul Uniunii Europene, 
cât şi în Canada. Conform unui studiu economic lansat de c ătre Comisie, se 
estimează că peste nou ă milioane de pasageri suplimentari ar putea întreprinde 
călătorii cu condi ţia deschiderii pie ţelor. Mai mult, este probabil ca un spa ţiu de 
aviaţie deschis s ă genereze beneficii pentru consumatori de cel pu ţin 72 milioane de 
euro. Acordul ar înt ări mai mult leg ăturile economice transatlantice şi ar completa 
acordul privind avia ţia dintre SUA şi Uniunea European ă. Pe lângă aceasta, şi la fel 
de important, va fi o piatr ă de hotar pentru reali zarea unei reforme interna ţionale a 
cadrului de reglementare sectorul transportului aerian. 
                                                 
1 COM (2005) 79 final, 11.3.2005. 
2 Conform datelor comunicate de Eurostat. 
 
RO 3   RO 1.4 Prin aceast ă Comunicare, Comisia recomand ă, prin urmare, autorizarea sa de c ătre 
Consiliu s ă negocieze, în numele Comunit ăţii Europene, un acord global privind un 
spaţiu de avia ţie deschis cu Canada. Acesta  ar combina deschiderea pie ţei cu un 
proces paralel de cooperare şi convergen ţă în reglementare în special în domeniile 
prioritare, precum siguran ţa aviaţiei, securitatea, protec ţia mediului, protec ţia 
pasagerilor şi aplicarea regulilor concuren ţei asigurând un câmp de ac ţiune uniform 
şi condiţii oneste şi egale pentru concuren ţă. 
2. CADRUL DE REGLEMENTARE EXISTENT PENTRU SERVICIILE AERIENE ÎNTRE 
COMUNITATEA EUROPEAN Ă ŞI CANADA  
Acorduri bilaterale privind servici ile aeriene între statele membre UE şi Canada 
2.1 La ora actual ă, transportul aerian între Canada şi UE este reglementat prin 17 
acorduri bilaterale privind serviciile aeriene. În prezent, nu exist ă nici un acord 
privind serviciile aeriene între Canada şi celelalte 8 state membre UE.3 
Acordurile privind serviciile aeriene existente între Canada şi statele membre UE nu 
permit liniilor aeriene, pasagerilor şi expeditorilor s ă profite pe deplin de avantajele 
pieţelor deschise. Mai mult, exist ă o variaţie considerabil ă în aceste acorduri, care 
instituie un cadru dezechilibrat pentru serviciile aeriene între UE şi Canada, întrucât 
nu toate acordurile sunt la fel de permisive cu privire la libert ăţi şi la capacit ăţile 
disponibile. Unele acorduri prev ăd încă determin ări de capacitate pentru leg ăturile 
directe între Canada şi UE. O serie de acorduri bilaterale restric ţionează încă numărul 
liniilor aeriene care pot fi desemnate şi includ prevederi restrictive privind tarifele. 
Aceste diferen ţe între acordurile bilaterale privind serviciile aeriene ale statelor 
membre cu Canada duc la inegalit ăţi de şanse pentru transportatorii aerieni din 
Comunitate. Articolele cu privire la tarife  din acordurile cu Cana da sunt printre cele 
mai detaliate şi mai complexe din lume. Canada este una dintre relativ pu ţinele ţări 
care men ţin încă un control strâns al pre ţurilor călătoriilor aeriene, ceea ce are ca 
rezultat costuri mai ridica te pentru liniile aeriene şi consumatori. 
2.2 Ca majoritatea acordurilor bi laterale privind se rviciile aeriene, aco rdurile bilaterale 
privind serviciile aeriene între statele membre UE şi Canada con ţin restric ţii cu 
privire la na ţionalitate care au fost declarate ilegale de c ătre Curtea European ă de 
Justiţie. Orice acord între UE şi Canada trebuie s ă permită oricărei linii aeriene din 
UE să efectueze zboruri c ătre Canada din orice stat membru în care este stabilit ă. 
Negocierile ar trebui s ă urmărească, într-o prim ă etapă, restabilirea certitudinii 
juridice pentru serviciile aeriene între Canada şi UE. 
Cadrul pentru transportul aerian în Canada 
2.3 Canada are în vedere de câtva timp liberalizarea politicii sale privind avia ţia. În 
ultimele luni, Canada a trecut la o politic ă mai deschis ă privind avia ţia pentru a 
promova c ălătoriile, comer ţul şi turismul. Acorduri în direc ţia liberaliz ării serviciilor 
aeriene au fost încheiate cu cele mai importante dou ă pieţe internaţionale, SUA şi 
Regatul Unit. Noul acord ne gociat cu Regatul Unit în  aprilie 2006 a eliminat 
                                                 
3 Cipru, Estonia, Letonia, Lituania, Luxemburg, Malta, Republica Slovac ă şi Slovenia nu au încheiat 
acorduri bilaterale privind serviciile aeriene cu Canada. 
 
RO 4   RO restricţiile existente cu privire la tarife pentru a r ăspunde mai bine cererii pie ţii şi a 
deschis opera ţiuni de libertatea  a cincea pentru ţări terţe. Declara ţii recente ale 
industriei liniilor aeriene arat ă că aceasta prive şte liberalizarea mult mai favorabil 
decât în urm ă cu câţiva ani. Exist ă opinia larg r ăspândită că un spaţiu de avia ţie 
transatlantic deschis f ără participarea Canadei nu ar servi intereselor transportatorilor 
canadieni.4 
2.4. Cel mai important partener de avia ţie interna ţional al Canadei îl reprezint ă, nu în 
mod surprinz ător, Statele Unite ale Americii.  Conform datelor furnizate de 
autorităţile canadiene, 18,6 milioane de persoane au c ălătorit anul trecut între cele 
două ţări. În 2005 Canada şi SUA au l ărgit acordurile existente între ele cu privire la 
serviciile aeriene şi au deschis mai mult pia ţa. Acordul nu oferea totu şi drepturi de 
cabotaj (efectuarea de trafic între dou ă puncte din cealalt ă ţară), nici drepturi la 
operaţiuni de libertatea a şaptea (servicii autonome între dou ă ţări în afara ţării de 
provenien ţă). 
2.5 Pia ţa liniilor aeriene din Canada este dominat ă de Air Canada, întrucât acesta a 
funcţionat mult timp ca transportator na ţional şi monopol de stat. Dup ă fuziunea cu 
Canadian Airlines în 1999, Ai r Canada a devenit în 2004 a şaptesprezecea dintre cele 
mai mari linii aeriene, dup ă numărul de pasageri transporta ţi. Air Canada este 
membră a Star Alliance şi este deţinută de Air Canada Gr oup, un holding care de ţine, 
de asemenea, alte filiale Air Canada, precum Air Canada Jazz şi Air Canada Ground 
Handling. Air Canada are în ve dere o modernizare substan ţială a flotei. Al doilea 
transportator ca m ărime din Canada este compania low cost  WestJet, care de ţine 33% 
din piaţa internă din Canada şi care este activ ă, de asemenea, pe pia ţa 
transfrontalier ă. Pe piaţa internaţională, transportatorul charter Air Transat a început 
zboruri regulate c ătre UE şi oferă 48 de zboruri s ăptămânale c ătre Europa de pe 
diferite aeroporturi canadiene. 
2.6. Conform Canada Transportation Act (Actul  privind transportul în Canada), cel pu ţin 
75% din drepturile de vot ale unei companii de avia ţie trebuie s ă fie deţinute şi 
controlate de c ătre canadieni. Un procent mai mic poate fi specificat de un 
regulament guvernamental. Mai mu lt, orice companie trebuie s ă fie controlat ă „în 
fapt” de c ătre canadieni. Cu toate acestea, în Canada continu ă discuţiile cu privire la 
diminuarea restric ţiilor asupra propriet ăţii şi controlului str ăin. 
2.7. Aeroportul principal pe ntru Air Canada, aeropo rtul Toronto, dirijeaz ă peste 28,6 
milioane de pasageri pe an. Taxele de aeroport în Toronto sunt foarte mari şi fac ca 
acesta să fie unul dintre cele mai scumpe aeroporturi din lume. Alte aeroporturi 
importante sunt Ottawa , Montreal, Calgary şi Vancouver. Aeroporturile canadiene 
sunt administrate în b aza acordurilor de închiriere pe termen lung de c ătre autorit ăţile 
aeroportuare şi trebuie s ă plătească rente guvernului federal în  schimbul dreptului de 
a colecta venituri. 
2.8 Industria aerospa ţială canadian ă are o veche tradi ţie şi în 2002 avea 79 000 de 
angajaţi. Cel mai cunoscut produc ător de avioane din Canada  este Bombardier, care 
                                                 
4 Raportul McGill/Concordia privind politica de avia ţie interna ţională pentru Canada, Montreal, 2005, p. 
298. 
 
RO 5   RO include fosta LearJet Corporation, devenit ă unul dintre cei doi principali produc ători 
la nivel mondial de avioane cu reac ţie destinate zborurilor regionale .  
2.9 Autoritatea de reglementare a avia ţiei în Canada este Ministerul Transporturilor 
(Transport Canada), sprijinit de agen ţia naţională de transporturi a Canadei (CTA), 
care răspunde de emiterea licen ţelor. Transport Canada este responsabil de rela ţii 
internaţionale, siguran ţă, securitate şi reglement ări privind mediul legate de 
transport. Serviciile de trafic aerian sunt furnizate de c ătre Nav Canada, un furnizor 
de servicii în proprietate privat ă. Canadian Competition Bureau (Biroul canadian 
pentru concuren ţă) funcţionează în domeniul concuren ţei, sub supravegherea 
Ministerului Industriei. 
3. ÎNTĂRIREA SUPLIMENTAR Ă A RELA ŢIILOR DINTRE UNIUNEA EUROPEAN Ă ŞI 
CANADA  
3.1 Canada are un parteneriat strâns şi de durat ă cu Uniunea European ă. Relaţia dintre 
Uniunea European ă şi Canada se caracterizeaz ă prin valori comune şi obiective 
globale convergente.  
3.2 În 1976, Comunitatea Economic ă European ă şi Canada au semnat un Acord-cadru 
privind cooperarea economic ă, primul acord oficial de acest fel între CE şi o ţară 
parteneră industrializat ă. UE şi Canada sunt hot ărâte să contribuie la stimularea 
creşterii economice globale şi au încheiat un nou tip de acord comercial, un Acord de 
intensificare a comer ţului şi a investi ţiilor, în vederea elimin ării obstacolelor de 
reglementare şi îmbunătăţirii investi ţiilor în pie ţele fiecăreia. În Declara ţia politică 
comună şi Planul de ac ţiune anexat adopta te în 1996, ambele p ărţi au convenit la 
sporirea cooper ării în domeniile siguran ţei aeriene şi gestionării traficului aerian.  
3.3 În 2005, Comunitatea European ă şi Canada au ini ţiat un Acord privind siguran ţa 
aviaţiei civile care prevede acceptarea reciproc ă a aprobărilor şi testărilor cu privire 
la capacitatea de zbor, protec ţia mediului, amenaj ările pentru între ţinerea avioanelor 
şi menţinerea navigabilit ăţii aeriene. 
4. BENEFICII ECONOMICE ALE UNUI ACORD GLOBAL PRIVIND TRANSPORTUL AERIAN 
ÎNTRE COMUNITATEA EUROPEAN Ă ŞI CANADA  
4.1 Aproximativ 8,5 milioane de pasageri au fost transporta ţi în 2005 între Uniunea 
European ă şi Canada, cu 9% mai mult decât în 2004. Aceasta face din Canada una 
dintre cele mai mari pie ţe de transport aerian pe distan ţă lungă pentru Uniunea 
European ă. În ce prive şte capacitatea de locuri oferit ă, Canada este a cincea dintre 
cele mai mari pie ţe de avia ţie pentru transportatorii din CE, dup ă SUA, Elve ţia, 
Turcia şi Norvegia. Pentru Canada, UE este a doua dintre cele mai importante pie ţe 
internaţionale de avia ţie, după SUA. În timp ce traficul transfrontalier al SUA 
reprezintă aproape jum ătate din traficul aerian total înspre şi dinspre Canada, ţările 
europene reprezint ă în jur de 27% din traficul interna ţional canadian total. Acesta 
include traficul european via Statele Unite. Al ţi parteneri importan ţi sunt Australia, 
Japonia, Coreea de Sud şi China. Traficul interna ţional (în afara SUA) este în 
creştere începând din 1991 cu un procent de 5% pe an şi are rate de cre ştere mai mari 
decât traficul transf rontalier (trafic c ătre SUA) şi traficul intern. Pie ţele se bazeaz ă în 
 
RO 6   RO principal pe turism (intern şi extern), o alt ă influenţă important ă reprezentând-o 
legăturile puternice de afaceri şi de comer ţ între ambele p ărţi. Aproximativ 47% din 
călătorii interna ţionali înspre şi dinspre Canada sunt turi şti; traficul UE-Canada 
cuprinde un num ăr semnificativ de pasageri pentru zborurile charter în perioada de 
vară. 
4.2 Regatul Unit (3,6 milioane de pasageri în 2005), Germania şi Franţa (1,5 milioane de 
pasageri fiecare) şi Ţările de Jos (750 000 pasageri) s unt cele mai importante pie ţe 
naţionale din UE pentru Canada. Aceste patru pie ţe reprezint ă aproximativ 74% din 
traficul total UE-Canada. Într e 2000-2005, aproape s-a dublat frecven ţa deplasărilor 
între Canada şi UE. Noile servicii, îndreptate în special spre noile state membre şi 
spre Europa Central ă şi serviciile spre pie ţele în prealabil puternice din Regatul Unit, 
Germania şi Franţa aproape s-au dublat. Ruta L ondra Heathrow-Toronto este a noua 
dintre cele mai aglomerate din lume. Au fost ad ăugate legături suplimentare între mai 
multe aeroporturi secundare din Canada şi UE, în beneficiul acestor aeroporturi şi al 
consumatorilor.  
Beneficiile şi valoarea sporit ă ale unei abord ări comunitare  
4.3 Având un cadru de reglementare modern şi o politic ă economic ă şi de transport cu 
orientare spre pia ţă, Canada este un candidat evident pentru adâncirea rela ţiilor cu 
Comunitatea într-un spa ţiu de avia ţie deschis – atât în ceea ce prive şte accesul la 
piaţă, cât şi cooperarea şi convergen ţa în reglementare. Cooperarea intensificat ă 
dintre UE şi Canada în reglementarea acestui do meniu ar facilita servicii aeriene 
suplimentare între cele dou ă părţi. Canada, ca şi UE, are standarde foarte înalte de 
siguranţă şi de securitate. Exist ă multe similitudini în abordarea reglement ării care – 
dacă sunt unite într-un acor d global – ar trebui s ă ducă la creşteri de eficien ţă pentru 
industrie. În domeniul organiz ării şi reglement ării gestion ării traficului aerian, 
sistemul canadian este apropiat de cel european. În ce prive şte siguran ţa şi securitatea 
aviaţiei, standardele ri dicate ale ambelor p ărţi ar trebui s ă permită o cooperare 
efectivă. Acordul bilateral privind siguran ţa avut în vedere între Comunitate şi 
Canada subliniaz ă disponibilitatea celor dou ă părţi de a-şi recunoa şte reciproc 
procedurile şi standardele. În domeniul securit ăţii aviaţiei, cooperarea cu Autoritatea 
canadiană pentru securitatea transportu lui aerian ar trebui stimulat ă printr-un acord. 
4.4 Liberalizarea traficul ui aerian între Canada şi UE ar crea beneficii semnificative 
pentru pie ţele care sunt înc ă reglementate prin acorduri restrictive privind serviciile 
aeriene între statele membre şi Canada. Ar putea elimina restric ţiile existente cu 
privire la capacitate şi preţuri, creând, prin urmare, oportunit ăţi pentru industrie şi 
consumatori. Înl ăturarea restric ţiilor geografice existente (un num ăr limitat de 
puncte) ar putea spori mai mult num ărul serviciilor între UE şi Canada. Ar trebui 
înlăturate în special restric ţiile privind coasta de vest (Vancouver) şi la câteva state 
membre UE. În cele din urm ă, vor apărea noi pie ţe, în special în Europa de Est, între 
Canada şi acele state membre care nu au înc ă un acord privind se rviciile aeriene. 
4.5 Posibile avantaje clare ale unui acord privind spa ţiul de avia ţie deschis cu Canada au 
fost confirmate într-un studiu economic recent desf ăşurat de consultan ţi 
independen ţi. Rezultatele acestui studiu arat ă că, pe parcursul a cinci ani de la 
deschiderea pie ţei, se pot a ştepta mai mult de 9 milioane de pasageri suplimentari – 
acordul ar declan şa o creştere cu 20% a num ărului de pasageri pe parcursul acelei 
perioade. În primul an, este probabil ca num ărul de pasageri s ă crească cu 500 000. 
 
RO 7   RO În plus, un spa ţiu de avia ţie deschis ar putea genera be neficii pentru consumatori de 
cel puţin 72 milioane euro şi ar putea crea 3 700 de locuri de munc ă încă din primul 
an. Studiul a confirmat despre cadrul de reglementare şi de politic ă pentru transportul 
aerian din Canada c ă ar permite Comunit ăţii să realizeze un acord model cu Canada 
care ar duce la niveluri  mai mari de convergen ţă în reglementare şi la oportunit ăţi noi 
pentru industria şi utilizatorii din UE. Un spa ţiu de avia ţie deschis cu Canada ar spori 
competitivitatea liniilor aeriene din UE pe pia ţa nord-atlantic ă. Acesta ar duce la o 
creştere a zborurilor directe între UE şi Canada şi la o mai bun ă distribuire a 
traficului aerian. Mai mult, studiul a subliniat c ă un spaţiu de avia ţie deschis ar 
permite liniilor aeriene s ă stabileasc ă relaţii mai apropiate cu transportatorii celeilalte 
părţi şi să facă investiţii strategice, prin eliminarea constrângerilor asupra 
investiţiilor. Astfel de investi ţii ar oferi şansa dezvolt ării unor noi economii de scal ă 
şi o sferă de aplicare care ar permite transportatorilor din CE s ă abordeze pie ţe care 
altfel nu ar fi viabile din punct de vedere comercial.  
4.6 Datorit ă avantajelor economice ale liberaliz ării transportului aerian în general, 
diferite p ărţi interesate au subliniat adesea importan ţa reformei cadrului de 
reglementare pentru transportul aerian, inclusiv Asocia ţia Interna ţională a 
Transportatorilor Aerieni (IATA)5, care reprezint ă interesele liniilor aeriene 
internaţionale şi Camera de Comer ţ Internaţională (ICC)6, care reprezint ă interesele 
comunităţii de afaceri. 
4.7 Cu totul aparte de problemele juridice care ar r ămâne nerezolvate, men ţinerea status 
quo-ului ar respinge op ortunitatea de cre ştere a pie ţei UE-Canada observat ă în alte 
pieţe care au trecut la liberalizarea transp ortului aerian. Efectele negative continue 
ale acordurilor bilaterale mai re strictive, inclusiv asupra pre ţurilor, ar stânjeni 
dezvoltarea unui anumit num ăr de transportatori şi astfel ar crea deform ări ale pieţei 
interne din UE. Pia ţa UE-Canada ar putea, de asemenea, s ă sufere pierderi reale pe 
măsură ce alte pie ţe insistă asupra liberaliz ării pentru a exploata structura de re ţea a 
aviaţiei interna ţionale. 
4.8 În special, liniile aeriene di n UE ar putea fi dezavantajate fa ţă de transportatorii din 
SUA şi Canada dac ă piaţa UE-Canada nu este deschis ă în aceea şi măsură ca şi 
pieţele SUA-Canada şi UE-SUA. În urma recentului ac ordul „cer deschis” dintre 
Canada şi SUA, transportatorii din SUA se vor  bucura de acces semnificativ la pia ţa 
UE-Canada, prin drepturile la libertatea a cincea şi a şasea. Pozi ţia competitiv ă a 
transportatorilor din UE ar fi considerabil înt ărită dacă ar putea s ă se bucure nu 
numai de acces nelimitat la pia ţa UE-Canada, ci şi de acces la pia ţa SUA-Canada. 
Acordul UE-SUA privind transportul aerian avut în vedere ar acorda liniilor aeriene din UE drepturi la liber tatea a cincea între SUA şi Canada, dar aceste drepturi 
trebuie, de asemenea, s ă fie obţinute şi din partea Canadei, pentru ca liniile aeriene 
din UE s ă poată profita de aceste oportunit ăţi. Dată fiind integrarea în continu ă 
dezvoltare dintre pie ţele aviaţiei din UE şi SUA, pe de o parte şi dintre pie ţele din 
Canada şi SUA, pe de alt ă parte, ar fi logic ă extinderea acestei integr ări şi la piaţa 
UE-Canada. 
                                                
 
5 Comunicat global de pres ă, IATA, 14 decembrie 2004: „Transportatorii au nevoie de libertatea s ă facă 
afaceri unde exist ă pieţe.” 
6 A se vedea Recomand ările ICC privind negocierile dintre Statele Unite şi Uniunea European ă de 
deschidere a pie ţelor de avia ţie. 
 
RO 8   RO 5. CONCLUZII : VALOAREA SUBSTAN ŢIALĂ SPORIT Ă A UNUI VIITOR ACORD UE-
CANADA PRIVIND TRANSPORTUL AERIAN  
5.1 Canada s-a ar ătat recent interesat ă de începerea negocierilo r asupra unui acord global 
privind transportul aerian  cu Comunitatea European ă. UE ar trebui s ă răspundă 
favorabil şi să încerce s ă valorifice interesul Canadei. Pentru a elimina problemele 
juridice în acordurile bilaterale privind serviciile aeriene, ar trebui negociat în mod prioritar un acord orizontal. 
Un cadru modernizat pentru tr ansportul aerian dintre UE şi Canada ofer ă oportunit ăţi 
noi semnificative pentru înt ărirea transportului aerian pe  baza unui teren competitiv 
şi uniform. În plus, ar înt ări mai mult rela ţiile comerciale şi politice deja excelente 
dintre UE şi Canada.  
Modelul unui parteneriat privind tran sportul aerian între Uniunea European ă şi 
Canada este inspirat de ambi ţia de a duce mai departe o agend ă pentru reform ă la 
nivel interna ţional. Acordul rezultat privind liberalizarea transportului aerian între 
Comunitatea European ă şi Canada ar înlocui acordurile bilaterale privind serviciile 
aeriene existente între Canada şi statele membre UE şi ar institui un cadru modern 
pentru serviciile aeriene dintre UE şi Canada, cu accesul la pia ţă cât mai deschis 
posibil şi cu standarde de reglementare cât ma i înalte posibil. Ar putea astfel s ă fie 
modelul pentru un parteneriat extins privind transportul aerian cu alte ţări terţe. În 
vederea cre ării spaţiului de avia ţie deschis dorit între SUA şi UE, rela ţ
iile în 
domeniul avia ţiei dintre Canada şi UE ar trebui, de asemenea, modernizate pentru a 
înlocui amestecul de acorduri bilaterale par ţial restrictive cu o abordare pe deplin 
integrată. 
5.2 Negocierea unui acord cu  Canada privind spa ţiul de avia ţie deschis ar avea ca scop 
deschiderea atât a accesului la pia ţă, cât şi de noi oportunit ăţi de investi ţie. 
Deschiderea reciproc ă a accesului la pia ţă cu Canada a fost deja implementat ă de 
unele state membre. Unele acorduri sunt totu şi destul de restrictive înc ă. Acest cadru 
dezechilibrat a dus la inegalit ăţi în oportunit ăţile transportatorilor aerieni din 
Comunitate, inegalit ăţi care nu sunt concordante cu oportunit ăţile egale pentru to ţi 
transportatorii aerieni din Comunitate pe pia ţa unică. Beneficiile economice a şteptate 
ale unui acord de acest fel au fost ar ătate într-un studiu recent. Un acord global 
privind transportul aerian la nivel comunitar ar face ca rela ţiile din domeniul avia ţiei 
cu Canada s ă fie coerente şi ar acorda drepturi şi oportunit ăţi egale tuturor 
transportatorilor aerieni din Comunitate pentru serviciile aeriene c ătre Canada.  
În plus, ar crea noi oportunit ăţi de piaţă pentru transportatorii aerieni din acele state 
membre care la ora actual ă nu au niciun fel de drepturi  privind transportul aerian 
dinspre şi înspre Canada.  
5.3 Un acord între Uniunea European ă şi Canada ar trebui s ă menţină şi să consolideze 
standarde înalte de siguran ţă, securitate şi protecţie a mediului pentru toate serviciile. 
În domeniul siguran ţei aviaţiei, a fost deja negociat un acord specific. 
Cu privire la problemele de mediu, acordul trebuie s ă fie concordant cu 
angajamentele UE privi nd dezvoltarea durabil ă. În afară de beneficiile economice 
subliniate mai sus, cre şterea aşteptată a traficului aerian are, de asemenea, efecte 
secundare nedorite, mai ales asupra calit ăţii aerului şi nivelurilor de zgomot din jurul 
 
RO 9   RO aeroporturilor şi prin contribu ţia sa la schimbarea climei globale. Este important ca 
acordul să nu restric ţioneze capacitatea UE de a aplica instrumente de reglementare 
sau economice pentru a atenua aceste efecte adverse. 
Protecţia concuren ţei loiale este un alt aspect cheie al pie ţelor de avia ţie deschise. 
Prin atingerea unor niveluri mai ridicate de convergen ţă în reglementare, un acord 
global cu privire la transportul aerian între Comunitate şi Canada ar asigura condi ţii 
egale pentru to ţi participan ţii, pentru a evita deform ările concuren ţei. 
Convergen ţa în reglementare poate fi realizat ă doar la nivel comunitar. Canada şi 
Comunitatea au f ăcut deja primii pa şi spre un nivel înalt de convergen ţă în 
reglementare şi acest parteneriat poate fi de zvoltat progresiv spre un spa ţiu aerian 
deschis între Comunitatea European ă şi Canada. Rezultatul noul ui parteneriat propus 
ar trimite un semnal clar altor ţări terţe pentru a se al ătura tendin ţei către un cadru 
internaţional mai flexibil privind transportul aerian. 
5.4 Având în vedere cele men ţionate mai sus, Comisia European ă recomand ă, prin 
urmare, autorizarea sa de c ătre Consiliu s ă deschidă negocierile cu Canada în vederea 
încheierii unui acord global cu privire la transportul aerian.  
5.5 Comisia va coopera strâns cu statele membre şi cu toate p ărţile interesate relevante 
pentru a dezvolta mai mult şi a atinge obiectivele stabilite în directivele de negociere.