[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 27.2.2008

COM(2008) 106 final

2008/0047 (COD)

Propunere de

DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI

de stabilire a unui program comunitar multianual privind protecţia copiilor care utilizează internetul şi alte tehnologii de comunicare

(prezentată de Comisie){SEC(2008) 242}{SEC(2008) 243}

EXPUNERE DE MOTIVE

1. Introducere

De la începuturile sale ca instrument de comunicare destinat în principal experţilor şi cercetătorilor, internetul, precum şi alte tehnologii de comunicare (denumite în continuare „tehnologii on-line” )[1] au ajuns acum să fie utilizate acasă, în şcoli, în cadrul firmelor şi al administraţiilor publice din cea mai mare parte a lumii. Aceste tehnologii au marcat profund sfârşitul de secol XX şi începutul de secol XXI.

În perioada care a trecut de la instituirea Planului de acţiune pentru un internet mai sigur (Safer Internet Action Plan) [2], atât tehnologiile cât şi utilizatorii acestora s-au schimbat în mod considerabil. Gradul de accesibilitate al tehnologiei în cauză a crescut în mod semnificativ, dezvoltarea instrumentelor şi a serviciilor a dus la apariţia unui evantai de utilizări, mai extinse şi mai variate decât se prevăzuse în momentul întocmirii planului de acţiune, iar copiii şi tinerii sunt deseori primii care se folosesc de noile oportunităţi. Tehnologiile şi aplicaţiile emergente oferă tuturor membrilor societăţii oportunităţi deosebite de participare, creativitate şi expresie.

Copiii sunt utilizatori activi ai tehnologiilor on-line, iar acest fenomen se amplifică. Posibilităţile de interacţiune şi participare din mediul on-line pot ameliora calitatea vieţii în cazul multor tineri. Însă aceasta înseamnă, de asemenea, că ar putea fi nevoiţi să facă alegeri pe care în mod normal nu ar fi necesar să le facă, în multe cazuri legate de propria siguranţă. Protejarea copiilor de conţinuturile şi comportamentele dăunătoare de pe internet şi reducerea gradului de diseminare a conţinuturilor cu caracter ilegal reprezintă o preocupare continuă pentru legislatori şi pentru factorii de decizie în materie de politică, pentru sectorul în cauză şi pentru utilizatorii finali, în special pentru părinţi, educatori şi persoanele care au grijă de copii.

Deşi copiii şi tinerii sunt utilizatori experimentaţi ai tehnologiilor on-line şi sunt conştienţi atât de riscuri, cât şi de metodele de abordare a acestora, nu toţi prezintă gradul de maturitate necesar pentru a evalua situaţiile cu care se confruntă şi posibilele consecinţe ale deciziilor pe care le iau. În acelaşi timp, ei îi fac rareori părtaşi la experienţele lor on-line pe părinţi sau pe persoanele care au grijă de ei şi apelează la aceştia doar în ultimă instanţă. Aceşti factori reprezintă o provocare pentru persoanele care sunt responsabile cu menţinerea siguranţei copiilor.

Printre cele mai serioase riscuri la care sunt supuşi copiii din perspectiva tehnologiilor on-line sunt cazurile în care copiii sunt afectaţi direct, ca victime ale abuzurilor sexuale în timpul cărora se fac fotografii, filmelor sau fişiere audio, care sunt transmise apoi pe internet (materiale pornografice cu minori); sau atunci când sunt contactaţi de persoane care se împrietenesc cu ei în scopul comiterii de abuzuri sexuale (manipulare psihologică); sau când sunt victimele hărţuirii în mediul on-line (hărţuire pe internet).

Uniunea Europeană a fost un pionier în domeniul protecţiei copiilor în mediul on-line încă din 1996, seria de programe Safer Internet (internet mai sigur)[3] reprezentând un element important al activităţii Comisiei în acest domeniu. Acestea constituie în prezent unica iniţiativă paneuropeană care abordează aspecte legate de protecţia copiilor în mediul on-line şi cuprinde mai multe acţiuni care şi-au dovedit eficacitatea.

Prin intermediul acestor programe s-au realizat următoarele:

- O reţea europeană de linii telefonice de contact – la care membrii publicului larg pot semnala conţinuturi cu caracter ilegal;

- O reţea europeană de informare (sporire a gradului de conştientizare) şi „Ziua siguranţei pe internet” ( Safer Internet Day ), coordonată de această reţea; în fiecare an s-a înregistrat participarea unui număr din ce în ce mai mare de ţări la aceasta, atât pe plan european, cât şi în întreaga lume;

- Informaţii pentru părinţi prin testarea independentă a eficacităţii programelor informatice de filtrare;

- Sprijin pentru iniţiativele din cadrul sectorului privind autoreglementarea în domeniul clasificării conţinutului şi al telefoanelor mobile.

Conform evaluării finale a Planului de acţiune pentru un internet mai sigur, Uniunea Europeană este percepută în prezent ca „un pionier care a identificat într-un stadiu timpuriu problema conţinutului ilegal şi dăunător de pe internet ca fiind o chestiune politică serioasă şi importantă de anvergură mondială”[4].

De asemenea, Comisia a adoptat şi o Comunicare privind punerea în aplicare a programului Safer Internet Plus în perioada 2005-2006[5]. Pentru pregătirea prezentei propuneri, în perioada aprilie-iulie 2007 s-a desfăşurat un proces de evaluare a impactului, care a inclus o consultare publică on-line, precum şi consultări specifice[6].

Toate acestea au confirmat că acţiunile întreprinse au fost eficace, subliniind, în acelaşi timp, necesitatea de a le adapta la noi nevoi. În special, protecţia copiilor în mediul on-line continuă să reprezinte o preocupare majoră şi problemele în acest sens sunt agravate şi mai mult de apariţia unor noi tehnologii şi servicii, care generează noi utilizări şi riscuri, în special pentru copii.

Noul program va facilita cooperarea şi schimburile de experienţe şi bune practici la toate nivelurile cu privire la unele aspecte legate de siguranţa copiilor în mediul on-line şi, de asemenea, ar putea să îşi sporească acest rol şi, astfel, să asigure o valoare adăugată la nivel european. Propunerea ţine seama în mod integral de aceste idei.

Sfera de aplicare a noului program nu va fi extinsă la noi obiecte, cum ar fi aspectele privind sănătatea, securitatea reţelelor şi protecţia datelor, dat fiind că acestea sunt deja incluse în alte politici şi iniţiative de finanţare comunitare. Totuşi, multe dintre aceste idei sunt incluse ca parte a mesajului de conştientizare şi prin realizarea unor trimiteri corespunzătoare la instrumentele existente.

Înainte de toate, programul este conceput astfel încât să poată ţine seama de evoluţiile viitoare din mediul on-line care nu sunt cunoscute în prezent şi de riscurile care decurg din acestea şi vor fi din ce în ce mai importante în anii următori. În perioada 2009-2013 va fi esenţial să se poată proiecta acţiuni adecvate vizând protejarea copiilor în mediul on-line.

2. Promovarea unei utilizări mai sigure a internetului Ş I A ALTOR TEHNOLOGII DE COMUNICARE

2.1. Contextul legislativ

Aspectele legate de protecţia copiilor în mediul on-line sunt complexe şi de ordin global: oricine poate genera un conţinut, care poate fi văzut de oricine altcineva, iar conţinutul poate fi accesat de oriunde din lume; producţia de materiale pornografice cu minori poate avea loc într-o ţară, mijlocul de distribuţie este găzduit în altă ţară, iar materialele pot fi descărcate de oriunde din lume; pe lângă aceasta, se cunosc cazuri când persoanele care intenţionau să abuzeze de copii au călătorit peste graniţe pentru a se întâlni cu copiii respectivi, după ce i-au cunoscut on-line.

Din punct de vedere juridic, trebuie să se facă o distincţie de esenţă între ce este ilegal , pe de o parte, şi ce este dăunător , pe de alta, deoarece aceste aspecte necesită metode, strategii şi instrumente diferite.

Noţiunea de caracter ilegal variază de la ţară la ţară, este definită de legislaţia naţională aplicabilă şi este tratată de organele care asigură respectarea legii, precum şi de alte organisme guvernamentale. În ciuda multor caracteristici comune, există diferenţe semnificative de detaliu între legislaţiile statelor membre şi cele ale ţărilor terţe unde conţinutul poate fi produs sau găzduit.

Conţinutul dăunător înseamnă un conţinut pe care părinţii, profesorii şi alte persoane adulte îl consideră dăunător pentru copii. Definiţia acestui conţinut variază de la ţară la ţară şi de la o cultură la alta şi poate însemna de la pornografie şi violenţă la rasism, xenofobie, muzică şi declaraţii care instigă la ură, sau site-uri despre auto-mutilare, anorexie şi sinucidere. Expunerea la conţinuturi cu caracter dăunător poate provoca traume psihologice copiilor şi poate duce la efecte negative de ordin fizic, în cazul în care un copil este incitat să facă rău altor copii sau sie însuşi. Statele membre prezintă diferenţe în ceea ce priveşte gradul de sensibilitate (expunerea nudităţii, a activităţilor sexuale, a violenţei etc) şi cât de serios este privită expunerea copiilor la conţinuturi potenţial dăunătoare. În unele ţări există dispoziţii legislative care limitează distribuirea de conţinut dăunător doar la adulţi, însă există, de asemenea, diferenţe de detaliu evidente între legislaţiile statelor membre şi cele ale unor ţări terţe.

Există o gamă variată de modalităţi prin care se poate aborda problema conţinutului dăunător , care trebuie folosite toate, împreună, pentru a li se spori eficacitatea: aplicarea dispoziţiilor legale, autoreglementare, instrumente de control pentru părinţi, acţiuni de educare şi de sporire a gradului de conştientizare - ca să enumerăm doar câteva.

În ambele domenii, responsabilitatea primară a furnizorilor de conţinut şi de servicii face încă, în general, obiectul legislaţiei naţionale. Cu toate acestea, au fost stabilite unele standarde la nivel european, care clarifică aspecte legislative prin intermediul unor recomandări şi directive diverse. Cele mai relevante pentru programul propus sunt:

Recomandarea privind protecţia minorilor şi a demnităţii umane în cadrul serviciilor audiovizuale şi de informare [7] (1998) conţine recomandări şi orientări cu privire la protecţia minorilor. Aceasta a fost urmată, în 2006, de Recomandarea privind protecţia minorilor şi a demnităţii umane, precum şi dreptul la replică [8], care ia în considerare evoluţiile tehnologice recente şi schimbările din peisajul mediatic.

Directiva privind serviciile media audiovizuale , adoptată în decembrie 2007. Această directivă modernizează directiva „televiziunii fără frontiere” şi îşi extinde sfera de aplicare dincolo de difuzarea programelor de televiziune, pentru a acoperi toate „serviciile media audiovizuale”, incluzând şi norme privind protecţia minorilor.

Convenţia Consiliului Europei asupra criminalităţii în ciberspaţiu [9] (2001) se referă la „infracţiunile legate de pornografia infantilă”. Această convenţie are ca scop facilitarea cooperării internaţionale pentru detectarea, investigarea şi urmărirea penală a infracţiunilor din ciberspaţiu şi exprimă necesitatea unei baze comune privind dreptul material şi procedural, precum şi jurisdicţia. Ea a fost urmată de Convenţia Consiliului Europei privind protecţia copiilor faţă de exploatarea şi abuzurile sexuale (iulie 2007), care defineşte forme de abuz sexual asupra copiilor ca fiind fapte penale: abuzul sexual, prostituţia infantilă, materialele pornografice cu minori, „manipularea psihologică” a copiilor în scopuri sexuale şi „turismul sexual”[10].

Decizia-cadru a UE privind pornografia infantilă [11] (2004) stabileşte cerinţe minime aplicabile statelor membre în ceea ce priveşte definirea infracţiunilor şi a sancţiunilor corespunzătoare pentru producerea, distribuirea, difuzarea, transmiterea, punerea la dispoziţie, precum şi achiziţionarea şi deţinerea de materiale pornografice cu minori.

Comunicarea Comisiei intitulată „Către o politică generală de luptă împotriva criminalităţii cibernetice” [12] (2007) vizează consolidarea cooperării între organele operative care asigură respectarea legii în ceea ce priveşte materialele pornografice cu minori din mediul on-line, îmbunătăţind cooperarea la nivel internaţional.

Comunicarea Comisiei intitulată „Către o strategie a Uniunii Europene privind drepturile copilului” [13] (2006) tratează în mod coerent politici interne şi externe privind drepturile copiilor, în deplină concordanţă cu programele şi planurile de acţiune comunitare deja existente. „Orientările Uniunii Europene pentru promovarea şi protecţia drepturilor copilului” [14] (2007) servesc drept cadru pentru protejarea drepturilor şi integrităţii copiilor în ţări terţe.

2.2. Legături cu alte ini ţiative comunitare

Punerea în aplicare a programului propus va ţine seama de acţiunile lansate în cadrul altor programe şi iniţiative, folosindu-se de rezultatele acestora şi completându-se, astfel încât să se evite duplicarea şi să se obţină un impact maxim. Printre acestea se numără:

- Prevenirea şi combaterea criminalităţii

- Programul Daphne III

- Educaţie mediatică

- Al şaptelea Program-cadru pentru cercetare şi dezvoltare tehnologică (2007-2013).

2.3. Evolu ţii viitoare

Evoluţiile din ultimii câţiva ani au fost greu de anticipat şi este la fel de greu să se prevadă evoluţiile viitoare. Cu toate acestea, sunt evidente unele tendinţe principale:

2.3.1. Peisajul tehnologic aflat în plină evolu ţie

Va avea loc o convergenţă digitală din ce în ce mai accentuată a reţelelor, mediilor, conţinutului, serviciilor şi dispozitivelor de comunicaţii. Echipamentele şi platformele deja „dialoghează”, conţinutul devine disponibil în noi şi variate formate şi, din ce în ce mai mult, poate fi livrat indiferent de locaţie sau oră, precum şi personalizat conform preferinţelor sau cerinţelor fiecărei persoane. Îmbunătăţirea reţelelor şi conexiunile în bandă largă mai rapide, împreună cu noi tehnici de compresie, creează canale de distribuţie noi şi mai rapide şi generează apariţia unor noi servicii şi formate pentru conţinut, precum şi a unor noi forme de comunicare.

Noile tehnologii emergente înglobează o putere de procesare şi o capacitate de stocare a computerelor care cresc în permanenţă, reţelele în bandă largă permit distribuirea de conţinuturi bogate, care necesită o bandă largă de transmitere, cum ar fi de exemplu transmisiile video, iar capacitatea sporită a ultimei generaţii de telefoane mobile „3G” permite difuzarea de conţinut video şi accesul la internet, aşa cum este şi cazul anumitor console de jocuri.

Copiii sunt deseori primii care adoptă şi utilizează noile tehnologii. Schimbările din mediul on-line vor însemna apariţia de noi utilizări ale tehnologiilor şi, prin urmare, modificarea riscurilor pentru copii şi tineri. Provocarea o reprezintă înţelegerea în timp util a acestor schimbări şi dezvoltarea de strategii de contracarare pe măsură ce apar noi riscuri.

În acelaşi timp, riscurile din mediul on-line şi cele din mediul off-line converg şi, deşi majoritatea copiilor şi tinerilor sunt conştienţi de riscurile potenţiale, precum şi de măsurile de precauţie, aceasta nu înseamnă neapărat că ei iau măsurile necesare sau că acţionează în cel mai sigur mod posibil atunci când comunică în mediul on-line. De exemplu, posibilul efect dăunător asupra copiilor care joacă jocuri (cum ar fi cele cu caracter violent sau sexual) va fi acelaşi, indiferent dacă jocurile sunt jucate on-line sau pe consolele de jocuri de acasă.

2.3.2. Sporirea volumului şi gravităţii conţinutului ilegal

Volumul de materiale ilegale care circulă on-line este în creştere, iar caracteristicile materialelor ilegale disponibile on-line devin din ce în ce mai grave. În Regatul Unit, numărul de site-uri cu materiale pornografice cu minori a crescut cu 1 500% în perioada 1997-2005[15], iar numărul materialelor care înfăţişau cele mai grave genuri de abuz a crescut de patru ori[16]. De asemenea, materialele produse de amatori tind să ia locul materialelor produse în scopuri comerciale. Pe lângă aceasta, vârsta copiilor care suferă abuzuri pentru ca aceste materiale să fie produse scade, iar numărul de copii care apar pentru prima oară în astfel de materiale este în creştere.

Consecinţele pentru copiii abuzaţi şi înfăţişaţi în aceste materiale sunt grave. Baza de date a Interpolului cu imagini privind abuzurile asupra copiilor conţine 550 000 de imagini înfăţişând 20 000 de copii diferiţi. Dintre aceştia, doar circa 500 au fost identificaţi şi salvaţi în timpul care s-a scurs de la înfiinţarea, în 2001, a acestei baze de date[17].

2.3.3. „Prăpastia dintre generaţii” persistă

Copiii şi tinerii sunt primii care adoptă noile oportunităţi şi evoluţii tehnologice. Ei sunt deseori utilizatori experimentaţi – pot fi mult mai avansaţi în acest domeniu decât părinţii sau profesorii lor – şi au tendinţa de a nu le cere acestora sfatul sau ajutorul, decât în cazurile cele mai grave[18]. Astfel, creşte prăpastia dintre generaţii între modul în care copiii şi tinerii utilizează noile tehnologii şi percep riscurile, pe de o parte, şi modul în care adulţii înţeleg utilizarea acestora, pe de alta. Aceasta constituie o provocare pentru legislatori, autorităţi şi sectorul în cauză, în încercarea acestora de a contribui la crearea unui mediu on-line sigur pentru copii, precum şi de a spori gradul de conştientizare, de a permite o utilizare în siguranţă a tehnologiilor de către copii şi tineri şi de a pune la dispoziţia părinţilor, profesorilor şi persoanelor care au grijă de copii mijloace pentru ca aceştia să poată oferi o îndrumare corespunzătoare, pe baza propriei experienţe.

2.4. Concluzie

Există o nevoie continuă de acţiune în ceea ce priveşte abordarea conţinuturilor ilegale din mediul on-line, promovarea unui mediu on-line mai sigur şi asigurarea unei conştientizări la nivel public a riscurilor şi a precauţiilor care trebuie luate în acest mediu – toate acestea fac parte din programul existent Safer Internet Plus . De asemenea, este necesar ca sfera de aplicare a programului să fie extinsă astfel încât: a) să se concentreze mai ales asupra protecţiei copiilor vulnerabili în mediul on-line, în special împotriva „manipulării psihologice” (cazul în care o persoană se împrieteneşte cu un copil în scopul comiterii de abuzuri sexuale asupra acestuia) şi împotriva hărţuirii; b) să ofere tuturor celor interesaţi mai multe informaţii privind modul în care copiii utilizează noile tehnologii.

3. Un nou program

3.1. Obiective şi mod de abordare

Obiectivul programului va fi să promoveze o utilizare mai sigură a internetului şi a altor tehnologii de comunicare, în special pentru copii, precum şi să combată conţinutul ilegal şi comportamentele dăunătoare din mediul on-line.

În comparaţie cu programul Safer Internet Plus , sfera de aplicare nu mai include acţiuni împotriva e-mail-urilor comerciale nesolicitate (spam), care reprezintă o problemă pentru toţi utilizatorii, indiferent de vârstă, şi face obiectul altor acţiuni ale Comisiei.

În vederea atingerii acestui obiectiv, programul va pune accentul pe asistenţa practică pentru utilizatorii finali, în special copii, părinţi, educatori şi persoanele care au grijă de copii.

Programul intenţionează să implice şi să reunească diverşii factori interesaţi a căror cooperare este esenţială, dar care nu intră neapărat întotdeauna în contact în afara cazului în care se instituie structurile corespunzătoare.

Printre aceştia se numără furnizorii de conţinut, furnizorii de servicii internet, operatorii de telefonie mobilă, organismele de reglementare, organismele de standardizare, organismele de autoreglementare din sectorul în cauză, autorităţile naţionale, regionale şi locale responsabile din domeniul industriei, al educaţiei, al protecţiei consumatorului, al familiei, al aplicării legii, al drepturilor şi protecţiei copilului, precum şi organizaţiile neguvernamentale care activează în domeniul protecţiei consumatorului, al familiei şi al drepturilor şi protecţiei copilului.

Prezenta decizie respectă drepturile fundamentale şi principiile reflectate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 7, 8 şi 24. Scopul său specific este protejarea integrităţii fizice şi psihice a copiilor şi tinerilor, în conformitate cu articolul 3 din cartă.

3.2. Ac ţiuni

Programul va cuprinde patru acţiuni: reducerea nivelului conţinutului ilegal şi atacarea problemei comportamentului dăunător din mediul on-line; promovarea unui mediu on-line mai sigur; asigurarea conştientizării la nivel public; şi stabilirea unei baze de cunoştinţe.

3.2.1. Ac ţiunea 1: Reducerea nivelului de conţinut ilegal şi atacarea problemei comportamentului dăunător din mediul on-line

Această acţiune se regăseşte deja în prima acţiune a programului Safer Internet Plus . Sfera sa de aplicare este extinsă în scopul includerii manipulării psihologice şi a hărţuirii pe internet.

Activităţile au ca scop reducerea volumului de conţinut ilegal care circulă on-line şi abordarea în mod adecvat a comportamentului dăunător din mediul on-line, punându-se accent în special pe distribuirea pe internet a materialelor pornografice cu minori, pe manipularea psihologică şi pe hărţuire. Se propune finanţarea unor puncte de contact care să faciliteze semnalarea conţinuturilor ilegale şi a comportamentelor dăunătoare din mediul on-line. Aceste puncte de contact ar trebui să fie strâns legate de alte acţiuni la nivel naţional, cum ar fi autoreglementarea sau sporirea gradului de conştientizare, şi să coopereze la nivel european pentru a rezolva problemele transfrontaliere şi a face schimb de bune practici.

Alte activităţi vor fi concepute pentru a stimula crearea şi aplicarea de soluţii tehnice vizând rezolvarea problemelor legate de conţinutul ilegal şi de comportamentele dăunătoare din mediul on-line şi pentru a promova cooperarea şi schimburile de bune practici între o gamă largă de factori interesaţi la nivel european şi internaţional.

Ar putea fi necesare mecanisme şi competenţe diferite pentru atacarea problemelor legate de comportamentele dăunătoare din mediul on-line precum hărţuirea sau manipularea psihologică. Programul ţinteşte atacarea aspectelor de ordin psihologic, sociologic şi tehnic legate de aceste probleme şi va avea ca scop stimularea cooperării între factorii interesaţi. Acţiunile privind aceste aspecte ar putea fi integrate şi în celelalte acţiuni.

3.2.2. Ac ţiunea 2: Promovarea unui mediu on-line mai sigur

Această acţiune reuneşte două acţiuni din cadrul programului Safer Internet Plus , dintre care una vizează punerea unor instrumente la dispoziţia părinţilor („responsabilizarea” utilizatorilor), iar cealaltă - încurajarea autoreglementării.

Activităţile din cadrul acestei acţiuni vor avea ca scop reunirea factorilor interesaţi în vederea găsirii unor modalităţi de promovare a unui mediu on-line mai sigur şi de protejare a copiilor împotriva conţinuturilor şi comportamentelor care le-ar putea dăuna. Acţiunea va cuprinde stimularea factorilor interesaţi în direcţia asumării responsabilităţii, precum şi a cooperării şi schimburilor de experienţă şi bune practici între factorii interesaţi la nivel european şi internaţional; de asemenea, va încuraja crearea şi implementarea de sisteme de autoreglementare şi va avea ca obiectiv dotarea utilizatorilor cu instrumente şi aplicaţii care să îi ajute în mod corespunzător la rezolvarea problemelor legate de conţinuturile cu caracter dăunător.

Un nou element îl constituie faptul că se va acorda o atenţie specială în ceea ce priveşte stimularea implicării copiilor şi tinerilor, cu scopul de a înţelege mai bine perspectivele acestora asupra utilizării tehnologiilor on-line, precum şi a experienţei aferente, şi pentru a beneficia de pe urma aportului acestora în momentul proiectării de acţiuni, instrumente, materiale şi politici de conştientizare.

3.2.3. Ac ţiunea 3: Asigurarea conştientizării la nivel public

Activităţile din cadrul acestei acţiuni vor avea ca scop sporirea gradului de conştientizare în rândul publicului, în special al copiilor, părinţilor, educatorilor şi persoanelor care au grijă de copii, cu privire la oportunităţile şi riscurile pe care le prezintă utilizarea tehnologiilor on-line, precum şi modalităţi de asigurare a siguranţei on-line.

Se vor întreprinde acţiuni în vederea promovării conştientizării la nivelul publicului, prin furnizarea de informaţii adecvate asupra posibilităţilor, riscurilor şi metodelor de rezolvare a acestora în mod consecvent în întreaga Europă şi prin punerea la dispoziţie a unor puncte de contact de unde părinţii şi copiii pot primi răspunsuri la întrebări privind modalităţi de asigurare a siguranţei în mediul on-line. Activităţile vor încuraja mijloacele rentabile de diseminare către un număr mare de utilizatori a informaţiilor vizând conştientizarea.

Această acţiune a reprezentat deja un element important în cadrul programului Safer Internet Plus . Pe baza experienţei obţinute, se vor face eforturi suplimentare pentru a încuraja transmiterea unui mesaj de conştientizare către copii, prin intermediul şcolilor.

Se va acorda o atenţie specială creării şi/sau identificării de instrumente şi metode eficace de sporire a gradului de conştientizare, care pot fi copiate la nivelul întregii reţele în mod rentabil. Alt obiectiv al acţiunilor va fi să asigure realizarea de schimburi de bune practici şi cooperarea transfrontalieră la nivel european.

3.2.4. Ac ţiunea 4: Stabilirea unei baze de cunoştinţe

Aceasta este o acţiune nouă, deşi unele dintre activităţile desfăşurate în cadrul programului Safer Internet Plus (sondaj Eurobarometru, reţeaua tematică on-line privind copiii din UE - EU Kids Online ) au contribuit deja la crearea bazei de cunoştinţe.

Schimbările din mediul on-line şi noile tendinţe privind utilizarea tehnologiilor survin cu rapiditate. Este necesar să se creeze şi să se dezvolte o bază de cunoştinţe care să servească la abordarea utilizărilor existente şi emergente, a riscurilor şi consecinţelor, precum şi la „cartografierea” aspectelor cantitative şi calitative în acest context. Cunoştinţele dobândite vor fi folosite la implementarea programului, precum şi la proiectarea unor acţiuni adecvate vizând garantarea siguranţei on-line pentru toţi utilizatorii.

Acţiunile vor avea ca scop coordonarea activităţilor de cercetare în domeniile relevante din cadrul şi din afara UE şi obţinerea de cunoştinţe privind modurile (în continuă schimbare) în care copiii utilizează tehnologiile on-line, riscurile aferente şi posibilele efecte dăunătoare pe care utilizarea tehnologiilor on-line le pot avea asupra acestora, inclusiv aspecte de ordin tehnic, psihologic şi sociologic. Studiile din cadrul acestei acţiuni ar putea, de asemenea, să vizeze metode şi instrumente de sporire a gradului de conştientizare, evaluarea schemelor de coreglementare şi autoreglementare, diverse soluţii tehnice sau non-tehnice, precum şi alte domenii emergente care prezintă relevanţă.

Acţiunile menţionate mai sus nu vor include activităţi de cercetare, care pot fi desfăşurate în cadrul celui de-al şaptelea program-cadru pentru cercetare şi dezvoltare tehnologică (2007-2013). Acesta din urmă include un domeniu privind modificarea modului de viaţă şi a obiceiurilor de consum în rândul tinerilor; aceasta ar permite realizarea de activităţi de cercetare în domeniul siguranţei pe internet pentru copii[19].

3.2.5. Cooperare interna ţională

Se va încuraja cooperarea internaţională ca parte integrantă a fiecărei acţiuni, în conformitate cu priorităţile care urmează să fie stabilite.

4. Temei juridic

Temeiul juridic va fi articolul 153 din Tratatul CE, privind protecţia consumatorilor, care a constituit temeiul juridic convenit de Parlamentul European şi de Consiliu pentru Planul iniţial de acţiune pentru un internet mai sigur din 1999[20], pentru prelungirea cu doi ani a planului de acţiune în 2003[21] şi pentru programul Safer Internet Plus [22].

2008/0047 (COD)

Propunere de

DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI

de stabilire a unui program comunitar multianual privind protecţia copiilor care utilizează internetul şi alte tehnologii de comunicare

(Text cu relevanţă pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunităţii Europene, în special articolul 153,

având în vedere propunerea Comisiei[23],

având în vedere avizul Comitetului Economic şi Social European[24],

după consultarea Comitetului Regiunilor,

hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat[25],

întrucât:

(1) Gradul de pătrundere a internetului şi utilizarea tehnologiilor de comunicare precum telefoanele mobile cunosc o creştere considerabilă pe teritoriul Comunităţii şi oferă oportunităţi deosebite, de exemplu de participare, interacţiune şi creativitate, pentru orice cetăţean. Riscurile în ceea ce priveşte copiii şi utilizarea în mod abuziv a tehnologiilor continuă să persiste şi, din cauza schimbărilor în domeniul tehnologic şi în cel al comportamentelor sociale, continuă să apară noi riscuri şi utilizări abuzive. Pentru a încuraja exploatarea oportunităţilor şi pentru a profita de avantajele oferite de internet şi de alte tehnologii on-line, sunt necesare, de asemenea, măsuri de promovare a utilizării în condiţii de siguranţă sporită a acestora.

(2) Strategia „i2010 – O societate informaţională europeană pentru creştere şi ocuparea forţei de muncă”[26], care dezvoltă strategia de la Lisabona, încearcă să realizeze o coerenţă la nivelul politicilor Comisiei cu privire la societatea informaţională şi media, în scopul consolidării contribuţiei majore a tehnologiilor de informare şi comunicare la performanţele economice ale statelor membre. Unul dintre obiectivele sale este crearea unui spaţiu informaţional european unic care oferă comunicaţii în bandă largă convenabile şi sigure, un conţinut bogat şi variat şi servicii digitale.

(3) Cadrul legislativ comunitar care tratează provocările pe care le reprezintă conţinutul digital în cadrul societăţii informaţionale cuprinde dispoziţii privind protecţia minorilor[27], protecţia vieţii private[28] şi responsabilitatea furnizorilor intermediari de servicii[29]. Decizia-cadru 2004/68/JAI a Consiliului din 22 decembrie 2003 privind combaterea exploatării sexuale a copiilor şi a pornografiei infantile[30] stabileşte cerinţe minime aplicabile statelor membre în ceea ce priveşte definirea infracţiunilor şi a sancţiunilor corespunzătoare. Pe baza Recomandării 98/560/CE a Consiliului din 24 septembrie 1998 privind dezvoltarea competitivităţii industriei europene a serviciilor audiovizuale şi de informare prin promovarea de cadre naţionale în scopul asigurării unui nivel comparabil şi eficace de protecţie a minorilor şi a demnităţii umane[31], Recomandarea Parlamentului European şi a Consiliului din 20 decembrie 2006 privind protecţia minorilor şi a demnităţii umane, precum şi dreptul la replică în legătură cu competitivitatea industriei europene de servicii de informare audiovizuale şi on-line[32] stabileşte orientări pentru crearea autoreglementării la nivel naţional, extinde sfera de aplicare pentru a include educaţia mediatică, cooperarea şi schimbul de experienţă şi bune practici între organisme de reglementare, coreglementare şi autoreglementare, precum şi acţiuni împotriva discriminării în toate mijloacele de informare.

(4) Vor fi în permanenţă necesare acţiuni atât în ceea ce priveşte conţinutul potenţial dăunător pentru copii, cât şi conţinutul cu caracter ilegal, în special materialele pornografice cu minori. Acelaşi lucru este valabil şi în cazul copiilor care au căzut victime comportamentelor dăunătoare şi ilegale generatoare de efecte negative la nivel fizic şi psihic, precum şi în cazul copiilor care sunt ispitiţi să imite acest gen de comportamente, făcându-şi rău lor şi altora.

(5) Atingerea unui acord internaţional cu privire la norme obligatorii din punct de vedere juridic este dezirabilă, dar nu se va realiza prea repede. Chiar şi în cazul în care se atinge un asemenea acord, acesta nu va fi suficient în sine pentru a garanta punerea în aplicare a normelor sau protejarea celor care sunt expuşi riscurilor.

(6) Decizia nr. 276/1999/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 25 ianuarie 1999 de adoptare a unui plan multianual de acţiune la nivel comunitar pentru promovarea unei utilizări în condiţii de siguranţă sporită a internetului şi a noilor tehnologii on-line prin combaterea conţinuturilor ilegale şi dăunătoare, în special în ceea ce priveşte protecţia copiilor şi a minorilor[33] (Planul de acţiune pentru un internet mai sigur 1998-2004)[34] şi Decizia nr. 854/2005/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 11 mai 2005 de instituire a unui program comunitar multianual de promovare a utilizării, în condiţii de mai mare siguranţă, a Internetului şi a noilor tehnologii on-line[35] (programul Safer Internet Plus 2005-2008) au furnizat finanţare comunitară care a încurajat, cu succes, o gamă variată de iniţiative şi a creat valoare adăugată la nivel european, după cum s-a demonstrat în evaluările programului prezentate Parlamentului European, Consiliului şi Comitetului Regiunilor[36].

(7) Pe lângă constatările din cadrul evaluărilor programelor precedente, o serie de sondaje Eurobarometru, precum şi o consultare publică, au identificat în mod clar necesitatea de menţinere a activităţilor vizând semnalarea conţinuturilor cu caracter ilegal şi sporirea gradului de conştientizare în statele membre.

(8) Evoluţiile tehnologice, schimbarea modurilor în care sunt folosite internetul şi alte tehnologii de comunicare de către adulţi şi copii şi mutaţiile suferite de comportamentele sociale duc la apariţia unor noi riscuri pentru copii. Baza de cunoştinţe care poate fi utilizată la proiectarea unor acţiuni eficiente trebuie să fie consolidată, pentru a se putea înţelege mai bine aceste schimbări. Mai multe măsuri şi acţiuni vor trebui combinate în mod pluriform şi complementar; aceasta va cuprinde, de exemplu, continuarea dezvoltării tehnologiilor de sprijin şi promovarea bunelor practici cu privire la coduri de conduită cuprinzând canoane comportamentale care fac obiectul unui consens general, sau cooperarea cu sectorul în cauză pentru realizarea unor obiective convenite de comun acord.

(9) Cooperarea internaţională este esenţială, dată fiind natura globală a problemei. Conţinutul ilegal poate fi produs într-o ţară, găzduit în alta, dar accesat şi descărcat de oriunde din lume. Cooperarea internaţională, care a fost stimulată prin intermediul structurilor comunitare de contact în reţea, va trebui să fie consolidată pentru a putea proteja mai bine copiii împotriva riscurilor transfrontaliere care implică ţări terţe. Un schimb de bune practici între organizaţii europene şi organizaţii din alte părţi ale lumii s-ar putea dovedi reciproc avantajos.

(10) Măsurile pe care Comisia este împuternicită să le adopte în cadrul competenţelor de punere în aplicare pe care i le conferă prezenta decizie sunt, în esenţă, măsuri de gestionare privind punerea în aplicare a unui program cu implicaţii bugetare substanţiale în sensul articolului 2 litera (a) din Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competenţelor de executare conferite Comisiei[37]. Prin urmare, trebuie adoptate asemenea măsuri în conformitate cu procedura de gestionare prevăzută la articolul 4 din decizia în cauză.

(11) Comisia ar trebui să asigure complementaritatea şi sinergia cu iniţiativele şi programele comunitare conexe.

(12) Prezenta decizie ar trebui să stabilească, pentru întreaga durată a programului, un cadru financiar care să constituie referinţa primară pentru autoritatea bugetară, în sensul punctului 37 din Acordul interinstituţional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu şi Comisie privind disciplina bugetară şi buna gestiune financiară[38].

(13) Deoarece obiectivele acţiunilor propuse nu pot fi îndeplinite în suficientă măsură de statele membre, dat fiind caracterul transnaţional al aspectelor implicate, şi, prin urmare, din motive de scală şi efecte la nivel european ale acţiunii, pot fi îndeplinite mai bine la nivel comunitar, Comunitatea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarităţii stabilit la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporţionalităţii, astfel cum este prevăzut la articolul menţionat, prezenta decizie nu depăşeşte ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective.

(14) Prezenta decizie respectă drepturile fundamentale şi principiile reflectate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 7, 8 şi 24,

DECID:

Articolul 1

Obiectivul programului

(1) Prezenta decizie stabileşte un program comunitar cu scopul de a promova o utilizare mai sigură a internetului şi a altor tehnologii de comunicare, în special pentru copii, precum şi de a combate conţinutul ilegal şi comportamentele dăunătoare din mediul on-line.

Acesta se intitulează „Programul pentru un internet mai sigur” (denumit în continuare „programul”).

(2) Pentru a se atinge scopul general al programului, se abordează următoarele linii de acţiune:

(a) reducerea nivelului conţinutului ilegal şi atacarea problemei comportamentului dăunător din mediul on-line;

(b) promovarea unui mediu on-line mai sigur;

(c) asigurarea conştientizării la nivel public;

(d) stabilirea unei baze de cunoştinţe.

Activităţile care urmează să fie desfăşurate în cadrul acestor linii de acţiune sunt stabilite în anexa I.

Punerea în aplicare a programului se face în conformitate cu anexa III.

Articolul 2

Participare

(1) Participarea la program este deschisă persoanelor juridice stabilite în statele membre.

(2) Programul este deschis spre participare şi următorilor:

(a) persoanelor juridice stabilite în ţări care fac parte din Asociaţia Europeană a Liberului Schimb (AELS) şi din Spaţiul Economic European (SEE), în conformitate cu condiţiile stabilite în Acordul SEE;

(b) persoane juridice stabilite în ţări în curs de aderare şi în ţări candidate care beneficiază de o strategie de preaderare, în conformitate cu principiile generale şi cu termenii şi condiţiile generale de participare a ţărilor în cauză la programele comunitare stabilite în acordurile-cadru şi deciziile consiliului de asociere aplicabile;

(c) persoane juridice stabilite în ţări din vestul Peninsulei Balcanice şi din vecinătatea Europei, în conformitate cu dispoziţiile care urmează să fie stabilite împreună cu ţările în cauză, în urma încheierii de acorduri-cadru privind participarea acestora la programe comunitare;

(d) persoane juridice stabilite într-o ţară terţă care este parte la un acord internaţional încheiat cu Comunitatea în condiţiile şi în temeiul căruia aduce o contribuţie financiară la program;

(e) organizaţii internaţionale şi persoane juridice stabilite în alte ţări terţe decât cele menţionate la literele (a), (b), (c) şi (d), în condiţiile stabilite în anexa III.

Articolul 3

Competenţele Comisiei

(1) Comisia este responsabilă cu punerea în aplicare a programului.

(2) Comisia întocmeşte un program de lucru pe baza prezentei decizii.

(3) Comisia acţionează în conformitate cu procedura menţionată la articolul 4 alineatul (2) în scopul:

(a) adoptării şi modificării programului de lucru, inclusiv stabilirea domeniilor prioritare pentru cooperarea internaţională;

(b) orice derogare de la regulile stabilite în anexa III;

(c) punerea în aplicare a măsurilor vizând evaluarea programului.

(4) Comisia informează comitetul prevăzut la articolul 4 cu privire la progresele realizate în ceea ce priveşte punerea în aplicare a programului.

Articolul 4

Comitetul

(1) Comisia este asistată de un comitet.

(2) În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolele 4 şi 7 din Decizia 1999/468/CE, cu respectarea dispoziţiilor articolului 8 din decizia menţionată.

Perioada prevăzută la articolul 4 alineatul (3) din Decizia 1999/468/CE este de trei luni.

(3) Comitetul îşi stabileşte regulamentul de procedură.

Articolul 5

Monitorizare şi evaluare

(1) Pentru a se asigura că ajutorul comunitar este utilizat în mod eficient, Comisia se asigură că acţiunile întreprinse în temeiul prezentei decizii sunt supuse unei evaluări prealabile, unor acţiuni de monitorizare şi unei evaluări ulterioare.

(2) Comisia monitorizează punerea în aplicare a proiectelor realizate în cadrul programului. Comisia evaluează modul în care au fost executate proiectele şi efectele punerii în aplicare a acestora, pentru a vedea dacă obiectivele iniţiale au fost îndeplinite.

(3) Comisia prezintă Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic şi Social European şi Comitetului Regiunilor un raport privind punerea în aplicare a liniilor de acţiune menţionate la articolul 1 alineatul (2), ce târziu la [doi ani şi jumătate de la data publicării].

La sfârşitul programului, Comisia prezintă un raport final de evaluare.

Articolul 6

Dispoziţii financiare

(1) Programul cuprinde o perioadă de cinci ani, începând de la 1 ianuarie 2009.

(2) Valoarea financiară de referinţă pentru punerea în aplicare a programului pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 şi 31 decembrie 2013 se stabileşte prin prezenta la 55 milioane EUR.

Sumele alocate anual pentru perioada 2009-2013 sunt autorizate de autoritatea bugetară în limitele perspectivei financiare.

(3) Anexa II cuprinde o defalcare orientativă a cheltuielilor.

Articolul 7

Prezenta decizie intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .

Adoptată la Bruxelles, […]

Pentru Parlamentul European Pentru Consiliu

Preşedintele Preşedintele

ANEXA I AC ŢIUNI

Introducere

Obiectivul programului este să promoveze o utilizare mai sigură a internetului şi a altor tehnologii de comunicare, în special pentru copii, precum şi să combată conţinutul ilegal şi comportamentele dăunătoare din mediul on-line.

În vederea atingerii acestui obiectiv, programul va pune accentul pe asistenţa practică pentru utilizatorii finali, în special copii, părinţi, educatori şi persoanele care au grijă de copii, prin încurajarea parteneriatelor între mai mulţi factori interesaţi.

Scopul global al programului este să promoveze o utilizare în condiţii de siguranţă sporită a internetului şi a altor tehnologii de comunicare (denumite în continuare „ tehnologii on-line ”), în special de către copii, să promoveze dezvoltarea unui mediu on-line sigur, să reducă volumul de conţinuturi ilegale diseminate on-line, să atace problema comportamentelor potenţial dăunătoare din mediul on-line şi să asigure conştientizarea la nivel public a riscurilor şi precauţiilor aferente mediului on-line.

Pentru a se asigura o abordare coerentă a riscurilor, în cazurile în care conţinutul şi serviciile pot fi accesate şi utilizate atât on-line cât şi off-line, cum este cel al jocurilor video, programul poate viza ambele tipuri de acces şi de utilizare.

Programul va fi pus în aplicare prin intermediul a patru linii generale de acţiune:

1. Reducerea nivelului de conţinut ilegal şi atacarea problemei comportamentului dăunător din mediul on-line

Activităţile au ca scop reducerea volumului de conţinut ilegal care circulă on-line şi abordarea în mod adecvat a problemei comportamentului dăunător din mediul on-line, punându-se accent în special pe distribuirea pe internet a materialelor pornografice cu minori, pe manipularea psihologică şi pe hărţuire. Principalele acţiuni cu caracter general planificate:

1. Punerea la dispoziţia publicului a unor puncte de contact unde pot semnala conţinuturile ilegale şi comportamentele dăunătoare din mediul on-line. Activităţile ar trebui să asigure faptul că aceste puncte de contact sunt eficace şi vizibile pentru public, se află în strânsă legătură cu alte acţiuni de la nivel naţional şi cooperează la nivel european pentru a rezolva problemele transfrontaliere şi a realiza schimburi de bune practici.

2. Atacarea problemei comportamentelor dăunătoare din mediul on-line, în special manipularea psihologică şi hărţuirea. Activităţile vor avea ca scop atacarea problemei pe care o reprezintă manipularea psihologică în mediul on-line - procesul prin care un adult se împrieteneşte cu un copil cu intenţia de a comite abuzuri sexuale asupra acestuia - precum şi hărţuirea. Acţiunile vor aborda aspecte de ordin tehnic, psihologic şi sociologic legate de aceste probleme şi vor promova cooperarea şi coordonarea între factorii implicaţi.

3. Stimularea utilizării de soluţii tehnice pentru a aborda în mod adecvat problemele pe care le reprezintă conţinutul ilegal şi comportamentele dăunătoare din mediul on-line. Activităţile ar trebui să încurajeze dezvoltarea sau adaptarea de instrumente tehnologice eficace pentru rezolvarea în mod adecvat a problemelor pe care le reprezintă conţinutul ilegal şi comportamentele dăunătoare din mediul on-line, care să fie utilizate de factorii interesaţi.

4. Promovarea cooperării şi schimburilor de informaţii, experienţă şi bune practici între factorii interesaţi la nivel naţional şi european. Activităţile vor avea ca scop îmbunătăţirea coordonării între factorii interesaţi implicaţi în combaterea distribuţiei de conţinut ilegal şi a comportamentelor dăunătoare din mediul on-line, precum şi încurajarea participării şi angajării acestor factori interesaţi.

5. Intensificarea cooperării şi schimburilor de informaţii şi experienţă la nivel internaţional pentru combaterea problemei conţinutului ilegal şi comportamentelor dăunătoare din mediul on-line. Activităţile vor avea ca scop îmbunătăţirea cooperării cu ţări terţe, armonizarea abordărilor folosite pentru rezolvarea problemelor pe care le reprezintă conţinutul ilegal şi comportamentele dăunătoare din mediul on-line la nivel internaţional şi încurajarea creării de abordări şi metode de lucru comune.

2. Promovarea unui mediu on-line mai sigur

Activităţile din cadrul acestei acţiuni vor avea ca scop reunirea factorilor interesaţi în vederea găsirii unor modalităţi de promovare a unui mediu on-line mai sigur şi de protejare a copiilor împotriva conţinuturilor care le-ar putea dăuna. Principalele acţiuni cu caracter general planificate:

1. Intensificarea cooperării şi a schimburilor de informaţii, experienţă şi bune practici între factorii interesaţi . Activităţile vor avea ca scop îmbunătăţirea cooperării, armonizarea abordărilor în ceea ce priveşte crearea unui mediu on-line mai sigur pentru copii, precum şi facilitarea schimburilor de bune practici şi metode de lucru. De asemenea, acţiunile vor viza dotarea factorilor interesaţi cu o platformă deschisă pentru discutarea aspectelor legate de promovarea unui mediu on-line mai sigur şi de metode privind protejarea copiilor împotriva conţinuturilor potenţial dăunătoare în contextul diferitelor platforme.

2. Încurajarea factorilor interesaţi în direcţia creării şi implementării unor sisteme adecvate de autoreglementare. Acţiunile vor încuraja crearea şi implementarea de iniţiative privind autoreglementarea şi, de asemenea, vor încuraja factorii interesaţi să ţină seama de protecţia copiilor în momentul în care creează noi tehnologii şi servicii.

3. Stimularea implicării copiilor şi tinerilor în crearea unui mediu on-line mai sigur. Acţiunile vor avea ca obiectiv implicarea copiilor şi tinerilor, cu scopul de a înţelege mai bine experienţele şi modul în care aceştia percep utilizarea tehnologiilor on-line, precum şi modul în care se poate promova un mediu on-line mai sigur pentru copii.

4. Sporirea gradului de informare cu privire la instrumentele adecvate pentru lupta împotriva conţinutului dăunător din mediul on-line. Activităţile vor avea ca scop sporirea gradului de informare cu privire la performanţele şi eficacitatea instrumentelor care servesc la combaterea conţinutului potenţial dăunător din mediul on-line şi dotarea utilizatorilor cu informaţii, instrumente şi aplicaţii adecvate, care să le fie de ajutor în combaterea conţinuturilor dăunătoare în contextul diferitelor platforme.

5. Asigurarea compatibilităţii între abordarea adoptată în Europa şi cea de la nivel internaţional. Activităţile vor promova cooperarea şi schimburile de informaţii, experienţă şi bune practici între factorii interesaţi la nivel naţional şi european.

3. Asigurarea conştientizării la nivel public

Activităţile vor avea ca scop sporirea gradului de conştientizare în rândul publicului, în special al copiilor, părinţilor, educatorilor şi persoanelor care au grijă de copii, cu privire la oportunităţile şi riscurile pe care le prezintă utilizarea tehnologiilor on-line, precum şi modalităţi de garantare a siguranţei on-line. Principalele acţiuni cu caracter general planificate:

1. Sporirea gradului de conştientizare la nivel public şi diseminarea de informaţii privind utilizarea în condiţii de siguranţă sporită a tehnologiilor on-line. Activităţile vor promova conştientizarea la nivel public, prin furnizarea, în mod coordonat în întreaga Europă, de informaţii adecvate în ceea ce priveşte posibilităţile, riscurile şi metodele de combatere a acestora. Activităţile vor încuraja mijloacele rentabile de diseminare către un număr mare de utilizatori a informaţiilor vizând conştientizarea.

2. Asigurarea unor puncte de contact unde părinţii şi copiii pot primi răspunsuri la întrebări privind navigarea pe internet în condiţii de siguranţă. Activităţile vor viza „responsabilizarea” utilizatorilor în direcţia realizării unor alegeri responsabile şi în cunoştinţă de cauză, oferindu-le acestora sfaturi cu privire la informaţii relevante şi măsuri de precauţie care trebuie luate pentru asigurarea siguranţei în mediul on-line.

3. Încurajarea dezvoltării unor metode şi instrumente eficiente şi rentabile de sporire a gradului de conştientizare. Acţiunile vor viza îmbunătăţirea metodelor şi instrumentelor relevante pentru sporirea gradului de conştientizare, pentru a le face mai eficiente şi mai rentabile pe termen lung.

4. Asigurarea schimburilor de bune practici şi a cooperării transfrontaliere la nivel european. Se vor întreprinde acţiuni în vedere asigurării unei cooperări transfrontaliere eficace la nivel european, precum şi a unor schimburi eficiente de bune practici, instrumente, metode, experienţă şi informaţii.

5. Asigurarea schimburilor de bune practici şi a cooperării la nivel internaţional. Acţiunile vor viza promovarea cooperării şi schimburilor de bune practici, instrumente, metode, experienţă şi informaţii la nivel internaţional pentru a încuraja adoptarea unor abordări şi metode de lucru comune şi sporirea eficacităţii, rentabilităţii şi gamei de iniţiative globale.

4. Stabilirea unei baze de cunoştinţe

Activităţile vor avea ca scop stabilirea unei baze de cunoştinţe pentru rezolvarea în mod adecvat a problemelor puse de utilizările existente şi emergente ale mediului on-line, precum şi a riscurilor şi consecinţelor relevante, în scopul proiectării unor acţiuni corespunzătoare vizând asigurarea siguranţei în mediul on-line pentru toţi utilizatorii. Principalele acţiuni cu caracter general planificate:

1. Încurajarea adoptării unei abordări coordonate în ceea ce priveşte cercetările din domeniile relevante. Acţiunile vor asigura un efort concertat vizând reunirea oamenilor de ştiinţă şi experţilor angajaţi în domeniul siguranţei copiilor în mediul on-line la nivel european, stimularea cooperării şi coordonării la nivel internaţional, precum şi stabilirea unor prezentări generale actualizate cu privire la activităţile de cercetare existente şi emergente.

2. Furnizarea de informaţii actualizate cu privire la utilizarea de către copii a tehnologiilor on-line. Se vor întreprinde acţiuni în vederea generării unor informaţii actualizate cu privire la utilizarea de către copii a tehnologiilor on-line şi la modul în care aceştia, precum şi părinţii lor şi persoanele care au grijă de copii, abordează atât oportunităţile, cât şi riscurile. Acţiunile vor cuprinde atât aspecte cantitative, cât şi calitative. De asemenea, acţiunile vor viza şi sporirea nivelului de cunoaştere a strategiilor proprii ale copiilor şi tinerilor privind abordarea riscurilor în mediul on-line, precum şi evaluarea eficacităţii acestor strategii.

3. Promovarea investigaţiilor cu privire la abuzurile săvârşite asupra copiilor în mediul on-line. Acţiunile vor viza investigarea aspectelor de ordin tehnic, psihologic şi sociologic legate de victimizarea copiilor în mediul on-line, inclusiv hărţuirea, manipularea psihologică, aspecte legate de materialele pornografice cu minori disponibile on-line şi forme emergente de comportament care pot prezenta riscul de a fi dăunătoare pentru copii.

4. Promovarea investigaţiilor cu privire la modalităţi de ameliorare a gradului de utilizare în siguranţă a tehnologiilor on-line. Acţiunile ar putea viza investigaţii şi încercări cu privire la metode şi instrumente de sporire a gradului de conştientizare, scheme reuşite de coreglementare şi autoreglementare, eficacitatea unor soluţii tehnice sau non-tehnice diverse, precum şi alte aspecte relevante.

5. Sporirea gradului de cunoaştere cu privire la efectele asupra copiilor şi tinerilor a utilizării tehnologiilor actuale şi emergente. Acţiunile vor avea ca scop sporirea gradului de înţelegere a efectelor la nivel psihologic, comportamental şi sociologic pe care utilizarea tehnologiilor on-line le are asupra copiilor şi tinerilor, de la efectul expunerii la conţinuturi şi comportamente dăunătoare la manipulare psihologică şi hărţuire, în contextul unor platforme diferite - de la computere şi telefoane mobile la console de jocuri şi alte tehnologii emergente.

ANEXA II DEFALCARE ORIENTATIVĂ A CHELTUIELILOR

Reducerea nivelului de conţinut ilegal şi atacarea problemei comportamentului dăunător din mediul on-line | 30-35% |

Promovarea unui mediu on-line mai sigur | 5-10% |

Asigurarea conştientizării la nivel public | 45-50% |

Stabilirea unei baze de cunoştinţe | 8-15% |

1. ANEXA IIIMETODE DE PUNERE ÎN APLICARE A PROGRAMULUI

(1) Comisia va pune în aplicare programul în conformitate cu specificaţiile tehnice din anexa I.

(2) Programul va fi pus în aplicare prin acţiuni care cuprind:

A. Acţiuni cu costuri partajate

1. Proiecte pilot şi acţiuni vizând bunele practici; proiecte ad hoc în domenii relevante pentru program, inclusiv proiecte care demonstrează bune practici sau care implică utilizări inovatoare ale tehnologiilor existente.

2. Reţele şi acţiuni naţionale care reunesc o gamă variată de factori interesaţi pentru a acţiona în întreaga Europă şi pentru a facilita activităţile de coordonare şi schimbul de cunoştinţe.

3. Cercetare realizată în mod similar la nivel european cu privire la modul în care adulţii şi copii utilizează tehnologiile on-line, riscurile aferente pentru copii şi efectele practicilor dăunătoare asupra copiilor, precum şi aspectele de ordin comportamental şi psihologic, cu accent pe abuzurile săvârşite asupra copiilor legate de utilizarea tehnologiilor on-line, cercetări privind situaţii de risc care urmează să apară în viitorul apropiat datorită evoluţiei comportamentelor sau tehnologiei etc.

4. Proiecte de implementare a tehnologiilor

B. Măsuri însoţitoare:

Măsurile însoţitoare vor contribui la punerea în aplicare a programului sau la pregătirea unor activităţi viitoare.

1. Analize comparative şi sondaje de opinie pentru obţinerea unor date fiabile cu privire la utilizarea tehnologiilor on-line în toate statele membre, colectate prin intermediul unor metodologii similare.

2. Evaluare tehnică a unor tehnologii, precum cele de filtrare, concepute pentru promovarea unei utilizări în condiţii de siguranţă sporită a internetului şi a noilor tehnologii on-line.

3. Studii vizând susţinerea programului şi a acţiunilor din cadrul acestuia.

4. Schimburi de informaţii prin intermediul unor conferinţe, seminarii, ateliere şi alte reuniuni, precum şi prin gestionarea activităţilor grupate.

5. Activităţi de diseminare, informare şi comunicare.

(3) În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) litera (e), organizaţiile internaţionale şi persoanele juridice stabilite în ţări terţe pot participa la acţiuni cu costuri partajate, cu sau fără finanţare comunitară, în următoarele condiţii:

(i) acţiunea trebuie să se încadreze ca prioritate pentru domeniul cooperării internaţionale, astfel cum este definit în programul de lucru. Aceste priorităţi pot fi definite pe domenii tematice de activitate şi/sau pe criterii geografice;

(ii) programul de lucru poate defini şi alte criterii şi condiţii care trebuie satisfăcute de organizaţiile internaţionale şi persoanele juridice stabilite în ţări terţe pentru ca acestea să poată beneficia de finanţare comunitară.

(4) Selectarea acţiunilor cu costuri partajate se va face pe baza cererilor de propuneri publicate pe pagina de internet a Comisiei în conformitate cu dispoziţiile financiare în vigoare.

(5) Solicitările de sprijin comunitar ar trebui să includă, dacă este cazul, un plan financiar care să enumere toate componentele de finanţare a proiectelor, inclusiv sprijinul financiar cerut din partea Comunităţii, precum şi orice alte solicitări sau acordări de sprijin din alte surse.

(6) Măsurile însoţitoare vor fi puse în aplicare prin invitaţii la licitaţie în conformitate cu dispoziţiile financiare în vigoare.

FI ŞĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ

1. DENUMIREA PROPUNERII:

Propunere de DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI de stabilire a unui program comunitar multianual privind protecţia copiilor care utilizează internetul şi alte tehnologii de comunicare.

2. CADRUL DE GESTIONARE PE ACTIVITĂ ŢI / ÎNTOCMIRE A BUGETULUI PE ACTIVITĂŢI

Sectoare vizate: Societatea informaţională

Activitate (activităţi): Politica în domeniul comunicaţiilor electronice şi securitatea reţelelor

3. LINII BUGETARE:

3.1. Linii bugetare [linii opera ţionale şi liniile conexe de asistenţă tehnică şi administrativă (fostele linii BA)], cuprinzând capitolele:

09 02 02

09 01 04 04

3.2. Durata ac ţiunii şi a impactului financiar:

2009 – 2013

Caracteristici bugetare ( adăugaţi rânduri, dacă este necesar )

Linie bugetară | Tip de cheltuieli | Noi | Contribuţie AELS | Contribuţia ţărilor candidate | Rubrica din perspectiva financiară |

09 02 02 | Neobligatorii | CD[39] | DA | DA | DA | Nr. 1A |

09 010 404 | Neobligatorii | CND[40] | DA | DA | DA | Nr. 1A |

4. SINTEZA RESURSELOR

4.1. Resurse financiare

4.1.1. Sinteza creditelor de angajament (CA) şi a creditelor de plată (CP)

milioane EUR (cu 3 zecimale)

Tip de cheltuieli | Secţiunea nr. | Anul n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 şi ulterior | Total |

Cheltuieli operaţionale[41] |

Credite de angajament (CA) | 8.1 | a | 10,7 | 10,7 | 10,7 | 10,7 | 10,7 | 53,5 |

Credite de plată (CP) | b | 5,08 | 6,61 | 9,55 | 10,05 | 22,21 | 53,5 |

Cheltuieli administrative incluse în suma de referinţă[42] |

Asistenţă tehnică şi administrativă (CND) | 8.2.4 | c | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 1,5 |

SUMA TOTALĂ DE REFERINŢĂ |

Credite de angajament | a+c | 11 | 11 | 11 | 11 | 11 | 55,0 |

Credite de plată | b+c | 0,3 | 5,38 | 6,91 | 9,85 | 10,35 | 22,21 | 55,0 |

Cheltuieli administrative care nu sunt incluse în suma de referinţă[43] |

Resurse umane şi costuri conexe (CND) | 8.2.5 | d | 1,249 | 1,249 | 1,249 | 1,249 | 1,249 | 1,249 | 7,494 |

Cheltuieli administrative, altele decât resursele umane şi costurile conexe, neincluse în suma de referinţă (CND) | 8.2.6 | e | 0,067 | 0,067 | 0,067 | 0,067 | 0,067 | 0,024 | 0,359 |

Costul financiar total estimativ al măsurii

TOTAL CA, inclusiv costul resurselor umane | a+c+d+e | 12,316 | 12,316 | 12,316 | 12,316 | 12,316 | 1,273 | 62,853 |

TOTAL CP, inclusiv costul resurselor umane | b+c+d+e | 1,616 | 6,696 | 8,226 | 11,166 | 11,666 | 23,483 | 62,853 |

Detalii privind cofinanţarea

Dacă propunerea presupune cofinanţare din partea statelor membre sau a altor organisme, se indică nivelul estimativ al acestei cofinanţări:

milioane EUR (cu 3 zecimale)

Organism de cofinanţare | Anul n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 şi ulterior | Total |

…………………… | f |

TOTAL CA cu cofinanţare | a+c+d+e+f |

4.1.2. Compatibilitatea cu programarea financiară

( Propunerea este compatibilă cu programarea financiară existentă.

( Propunerea necesită reprogramarea poziţiei corespunzătoare din perspectiva financiară.

( Propunerea poate necesita aplicarea dispoziţiilor acordului interinstituţional[44] (şi anume instrumentul de flexibilitate sau revizuirea perspectivei financiare).

4.1.3. Impactul financiar asupra veniturilor

( Propunerea nu are impact financiar asupra veniturilor

( Propunerea are impact financiar – efectul asupra veniturilor este următorul:

milioane EUR (cu o zecimală)

Anterior acţiunii [Anul n-1] | Situaţia după acţiune |

Total resurse umane | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 |

5. CARACTERISTICI ŞI OBIECTIVE

5.1. Realizări de îndeplinit pe termen scurt sau lung

Există o nevoie continuă de acţiune în ceea ce priveşte abordarea conţinuturilor ilegale şi a comportamentelor dăunătoare din mediul on-line, promovarea unui mediu on-line mai sigur şi asigurarea unei conştientizări la nivel public a riscurilor şi a precauţiilor care trebuie luate într-un mediu on-line aflat în schimbare. De asemenea, este necesar ca sfera de aplicare a programului să fie extinsă astfel încât să se concentreze mai ales asupra protecţiei copiilor vulnerabili în mediul on-line, în special în situaţia în care o persoană se împrieteneşte cu un copil în scopul comiterii de abuzuri sexuale asupra acestuia („manipulare psihologică”) şi în scopul hărţuirii acestuia, acţiuni care pot avea consecinţe grave şi pe termen lung asupra copilului respectiv. Pentru a putea aborda problemele descrise mai sus sunt necesare mai multe informaţii.

5.2. Valoarea adăugată a implicării comunitare, compatibilitatea propunerii cu alte instrumente financiare şi eventuala sinergie

Comunitatea va stimula adoptarea de bune practici în statele membre, oferind îndrumare şi sprijin pentru analize comparative şi contacte în reţea la nivel european, precum şi pentru aportul la îmbogăţirea bazei de cunoştinţe. Activităţile la nivel naţional vor contribui la crearea unui „efect de multiplicare”, în vederea unei diseminări mai eficace a bunelor practici. Reutilizarea instrumentelor, metodelor, strategiilor şi tehnologiilor verificate, sau accesul la date actualizate la nivel european vor spori rentabilitatea şi eficacitatea factorilor de acţiune la nivelul statelor membre.

Programul vizează maximizarea sinergiei cu activităţile naţionale, prin contacte în reţea şi iniţiative comunitare. Activităţile propuse se bazează în parte pe rezultatele obţinute în urma unor acţiuni anterioare şi vor veni în completarea acţiunilor lansate în cadrul altor programe şi iniţiative comunitare (mai precis, Prevenirea şi combaterea criminalităţii, Tineretul în acţiune, Daphne III), pentru a evita duplicarea eforturilor şi a obţine un impact maxim.

5.3. Obiectivele, rezultatele preconizate şi indicatorii aferenţi ai propunerii în cadrul gestionării pe activităţi (GPA)

Obiectivele vor fi:

2. Reducerea nivelului de conţinut ilegal şi atacarea problemei comportamentului dăunător din mediul on-line;

3. Promovarea unui mediu on-line mai sigur;

4. Asigurarea conştientizării la nivel public;

5. Stabilirea unei baze de cunoştinţe.

Obiectivele operaţionale indică ţinte care facilitează atingerea scopurilor de mai sus:

Obiective operaţionale | Indicatori |

Conţinut ilegal şi conţinut/comportamente dăunătoare |

Puncte de sesizare pentru public | Numărul punctelor de sesizare / acoperirea la nivelul statelor membre; numărul de sesizări primite, de acţiuni ale poliţiei, de pagini de internet retrase; gradul de conştientizare la nivelul publicului |

Comportamente dăunătoare din mediul on-line | Gradul de conştientizare la nivelul publicului |

Soluţii tehnice | Numărul de proiecte |

Promovarea unui mediu on-line mai sigur |

Angajarea sectorului în cauză | Numărul de reuniuni / conferinţe organizate/care s-au bucurat de participare. Numărul de operaţiuni de autoreglementare |

Cooperare între factorii interesaţi | Numărul de reuniuni / conferinţe organizate/care s-au bucurat de participare. Numărul de proiecte şi iniţiative |

Sporirea gradului de conştientizare |

Punerea la dispoziţia utilizatorilor a unor mijloace pentru navigarea în siguranţă pe internet | Gradul de conştientizare al utilizatorilor |

Eforturi coordonate pentru sporirea gradului de conştientizare şi pentru diseminarea de informaţii privind aspecte legate de siguranţă | Numărul punctelor de informare / acoperirea la nivelul statelor membre; numărul de personal implicat, de acţiuni de conştientizare, de factori interesaţi cu care s-a intrat în contact; vizibilitate; niveluri de conştientizare |

Metode şi instrumente pentru sporirea gradului de conştientizare | Numărul metodelor/instrumentelor care pot fi reproduse |

Implicarea copiilor în crearea unui mediu on-line mai sigur | Numărul de copii / de activităţi cu implicarea copiilor |

Stabilirea unei baze de cunoştinţe |

Investigaţii coordonate în întreaga Uniune Europeană | Numărul de teme tratate, de ţări abordate |

Bază de informaţii actualizate | Numărul de proiecte, de publicaţii |

Extinderea cunoştinţelor cu privire la propriile strategii folosite de copii împotriva riscurilor din mediul on-line | Numărul de proiecte, de publicaţii |

Studii privind exploatarea sexuala a copiilor legată de mediul on-line | Numărul de proiecte, de publicaţii |

Toate acţiunile |

Cooperare, schimburi de informaţii, experienţă şi bune practici între factorii interesaţi la nivel comunitar / internaţional. | Numărul de reuniuni / conferinţe organizate/care s-au bucurat de participare. |

5.4. Modalită ţi de punere în aplicare (cu titlu orientativ)

( Gestionare centralizată

( direct de către Comisie

Mecanismele de furnizare urmează abordarea comunitară obişnuită folosită în cazul ajutoarelor nerambursabile şi cofinanţării, precum şi al acţiunilor care sunt finanţate integral de Comunitate pe baza unei solicitări financiare detaliate. Finanţarea va fi acordată prin intermediul unor cereri de propuneri şi licitaţii.

6. MONITORIZARE ŞI EVALUARE

6.1. Sistemul de monitorizare

Punerea în aplicare şi monitorizarea programului intră în responsabilitatea funcţionarilor Comisiei. Monitorizarea se va baza pe:

- informaţii obţinute de la beneficiari (rapoarte de activitate şi rapoarte financiare);

- vizite de lucru la proiecte;

- feedback privind activităţile participanţilor la program;

- evaluare şi indicatori de performanţă integraţi în toate proiectele şi acţiunile.

Pentru proiectele cu caracter excepţional, cum ar fi seminariile şi conferinţele, se va realiza o monitorizare la faţa locului şi evaluări externe pe baza unor eşantioane aleatorii şi/sau a unor factori de risc.

6.2. Evaluare

6.2.1. Evaluare ex-ante

S-au realizat o evaluare cuprinzătoare a impactului şi o evaluare ex-ante , inclusiv o analiză cost-beneficii, pe baza unor cercetări teoretice, a unor sondaje, a unor studii comunitare şi externe şi a unor consultări publice.

6.2.2. Măsuri luate în urma unei evaluări intermediare/ex-post

Uniunea Europeană a fost un pionier al acestui domeniu încă din 1996. Activităţile precedente au fost evaluate de mai multe ori de experţi independenţi, care au subliniat contribuţia semnificativă a acestora la rezolvarea problemelor reprezentate de riscurile pentru copii, cu recomandarea că activităţile „ar trebui să continue”.

În aceste rapoarte de evaluare, precum şi în sondajele Eurobarometru s-au formulat recomandări. Aceste învăţăminte obţinute au fost luate în considerare în momentul definirii obiectivelor noului program şi a gamei sale de acţiuni.

6.2.3. Condi ţiile şi frecvenţa evaluărilor viitoare

La mijlocul perioadei va avea loc o evaluare interimară a programului. Aceasta va evalua eficacitatea şi eficienţa programului, va analiza logica de punere în aplicare a acestuia şi – dacă este cazul – va formula recomandări privind redirecţionarea acţiunilor programului.

La sfârşitul programului se va realiza o evaluare ex-post care va pune accentul pe impactul acţiunii.

7. Măsuri antifraudă

Deciziile şi contractele de finanţare încheiate între Comisie şi beneficiari prevăd realizarea de către Comisie şi Curtea de Conturi a unor verificări in situ la sediul beneficiarilor legată de finanţarea nerambursabilă acordată de Comisie şi conferă autoritatea de a solicita dovezi pentru orice plată realizată în temeiul unor asemenea contracte, acorduri şi angajamente juridice timp de cinci ani de la sfârşitul perioadei contractuale. Dacă se consideră că este necesar, se vor realiza audituri la faţa locului.

Beneficiarii au obligaţii legate de raportare şi de contabilitatea financiară. Acestea sunt analizate din perspectiva conţinutului şi a eligibilităţii cheltuielii în cauză, ţinându-se seama de principiile de economie şi gestiune financiară solidă.

La acordurile financiare sunt ataşate informaţii cu caracter administrativ şi financiar, destinate să precizeze tipurile de cheltuieli care sunt eligibile în cadrul unor asemenea acorduri. După caz, acoperirea de către Comunitate a anumitor elemente de cost se va limita la elemente care sunt reale, identificabile şi verificabile în contabilitatea beneficiarului, astfel încât să se faciliteze verificarea şi auditarea proiectelor care primesc finanţare.

În ceea ce priveşte achiziţiile publice şi în conformitate cu dispoziţiile Regulamentului Financiar (articolele 93-96), Comisia poate impune sancţiuni de ordin administrativ sau financiar candidaţilor sau ofertanţilor care se încadrează într-unul dintre cazurile de excluziune prevăzute.

8. DETALII PRIVIND RESURSELE

8.1. Obiectivele propunerii din perspectiva costurilor financiare

Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale)

Anul n | Anul n+1 | Anul n+2 | Anul n+3 | Anul n+4 | Anul n+5 |

Funcţionari sau agenţi temporari[48] (XX 01 01) | A*/AD | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 |

B*, C*/AST | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 |

Personal finanţat[49] prin articolul XX 01 02 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 |

Alte tipuri de personal[50] finanţat prin articolul XX 01 04/05 |

TOTAL | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 |

8.2.2. Descrierea sarcinilor care decurg din acţiune

- Gestionarea programului: cereri, program de lucru, proceduri ale Comisiei

- Gestionarea proiectelor: supervizarea proceselor de punere în aplicare, monitorizarea costurilor proiectelor, asistenţă tehnică

- Organizarea sau supervizarea unor conferinţe, ateliere şi seminarii, campanii de conştientizare, zile privind siguranţa pe internet ( Safer Internet Days ) şi a forumului pentru un internet mai sigur ( Safer Internet Forum )

- Punerea în aplicare a unor activităţi nefinanţate

- Cooperare cu serviciile relevante din cadrul Comisiei

8.2.3. Originea resurselor umane (statutare)

(În cazul în care se indică mai multe origini, vă rugăm să precizaţi numărul de posturi corespunzătoare fiecăreia)

( Posturi alocate în prezent pentru gestionarea programului care vor fi înlocuite sau prelungite

( Posturi pre-alocate în cadrul exerciţiului SPA/PPB pentru anul n

( Posturi de solicitat în cadrul următoarei proceduri SPA/PPB

( Posturi care vor fi redistribuite utilizându-se resursele existente în cadrul serviciului de gestionare (reorganizare internă)

( Posturi necesare pentru anul n, deşi nu au fost prevăzute în exerciţiul SPA/PPB pentru anul în cauză

8.2.4. Alte cheltuieli administrative incluse în suma de referin ţă (XX 01 04/05 - Cheltuieli de gestiune administrativă)

milioane EUR (cu 3 zecimale)

Linie bugetară (numărul şi rubrica) | Anul n | Anul n+1 | Anul n+2 | Anul n+3 | Anul n+4 | Anul n+5 şi ulterior | TOTAL |

Alte tipuri de asistenţă tehnică şi administrativă | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 1,5 |

- intra muros |

- extra muros |

Total asistenţă tehnică şi administrativă | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 1,5 |

8.2.5. Costul financiar al resurselor umane şi costuri conexe care nu sunt incluse în suma de referinţă

milioane EUR (cu 3 zecimale)

Tipul de resurse umane | Anul n | Anul n+1 | Anul n+2 | Anul n+3 | Anul n+4 | Anul n+5 şi ulterior |

Funcţionari şi agenţi temporari (XX 01 01) | 1,053 | 1,053 | 1,053 | 1,053 | 1,053 | 1,053 |

Personal finanţat în temeiul articolului XX 01 02 (personal auxiliar, END, agenţi contractuali etc.) (a se preciza linia bugetară) | 0,196 | 0,196 | 0,196 | 0,196 | 0,196 | 0,196 |

Costul total al resurselor umane şi costuri conexe (care NU sunt incluse în suma de referinţă). | 1,249 | 1,249 | 1,249 | 1,249 | 1,249 | 1,249 |

Calcul – Funcţionari şi agenţi temporari Se va face trimitere la punctul 8.2.1, după caz Funcţionari şi agenţi temporari: 9 funcţionari*117 000 EUR Personal finanţat în temeiul articolului XX 01 01:2 2 agenţi contractuali*63 000 EUR şi 1 END*70 000 EUR |

Calcul – Personal finanţat în temeiul articolului XX 01 02 Se va face trimitere la punctul 8.2.1, după caz |

8.2.6. Alte cheltuieli administrative care nu sunt incluse în suma de referinţă

milioane EUR (cu 3 zecimale)

Anul n | Anul n+1 | Anul n+2 | Anul n+3 | Anul n+4 | Anul n+5 şi ulterior | TOTAL |

XX 01 02 11 01 – Misiuni | 0,024 | 0,024 | 0,024 | 0,024 | 0,024 | 0,024 | 0,144 |

XX 01 02 11 02 – Reuniuni şi conferinţe |

XX 01 02 11 03 - Comitete[52] | 0,043 | 0,043 | 0,043 | 0,043 | 0,043 | 0,215 |

XX 01 02 11 04 – Studii şi consultări |

XX 01 02 11 05 – Sisteme informaţionale |

2 Total alte cheltuieli de gestiune (XX 01 02 11) |

3 Alte cheltuieli de natură administrativă (a se preciza, indicând linia bugetară) |

Total cheltuieli administrative, altele decât resursele umane şi costurile conexe (care NU sunt incluse în suma de referinţă) | 0,067 | 0,067 | 0,067 | 0,067 | 0,067 | 0,024 | 0,359 |

Calcul - Alte cheltuieli administrative care nu sunt incluse în suma de referinţă

Misiuni – 30 de misiuni/an pe teritoriul UE x 800 EUR

Comitete – 2 reuniuni anuale x 1 participant x 27 state membre x 800 EUR

[1] În sensul prezentei expuneri de motive, „tehnologii on-line” înseamnă tehnologiile folosite pentru accesarea internetului, precum şi alte tehnologii de comunicare. Pe lângă acestea, în unele cazuri, cum ar fi jocurile video, utilizarea conţinutului şi a serviciilor poate fi atât „on-line” cât şi „off-line”, ambele putând prezenta relevanţă în ceea ce priveşte siguranţa copiilor.

[2] Decizia nr. 276/1999/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 25 ianuarie 1999:

http://ec.europa.eu/information_society/activities/sip/docs/html/decision/276_1999_EC.htm.

[3] Planul de acţiune pentru un internet mai sigur 1999-2004, Safer Internet Plus 2004-2008.

[4] COM(2006) 663 şi Raport final de evaluare a planului de acţiune pentru un internet mai sigur (2003-2004), IDATE, mai 2006, p. 4 :http://ec.europa.eu/information_society/activities/sip/docs/prog_evaluation/final_evaluation_report_en_siap_06112006.pdf.

[5] COM(2006) 661

[6] http://ec.europa.eu/saferinternet.

[7] Recomandarea 98/560/CE a Consiliului din 24 septembrie 1998:http://europa.eu/scadplus/leg/en/lvb/l24030b.htm.

[8] Recomandarea 2006/952/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 20 decembrie 2006, (JO L 378, 27.12.2006).

[9] http://conventions.coe.int/Treaty/en/Treaties/Html/185.htm.

[10] Adoptată de Comitetul Miniştrilor la 12 iulie 2007, în cadrul celei de-a doua reuniuni a delegaţilor miniştrilor.Convenţia a fost deschisă spre semnare la Conferinţa Miniştrilor Europeni de Justiţie din 25 şi 26 octombrie 2007.

[11] Decizia-cadru a Consiliului din 20 ianuarie 2004 privind combaterea exploatării sexuale a copiilor şi a pornografiei infantile (2004/68/JAI).

[12] Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European şi Comitetul European al Regiunilor - COM(2007) 267, 22.5.2007.

[13] COM(2006) 367, 4.7.2006.

[14] Concluziile Consiliului 16457/07, 12 decembrie 2007.

[15] Comunicarea privind criminalitatea cibernetică, p. 9.

[16] http://www.iwf.org.uk/media/news.196.htm.

[17] http://www.interpol.int/Public/News/2007/ChildConf20070606.asp.

[18] Studiu Eurobarometru 2007: http://ec.europa.eu/information_society/activities/sip/docs/eurobarometer/qualitative_study_2007/summary_report_en.pdf.

[19] Activitatea 3 („Tendinţe principale în societate şi implicaţiile acestora”) din cadrul temei 8 („Ştiinţe socio-economice şi umaniste”).

[20] Decizia nr. 276/1999/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 25 ianuarie 1999 (JO L 33, 6.2.1999, p. 1).

[21] Decizia nr. 1151/2003/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 16 iunie 2003 (JO L 162, 1.7.2003, p. 1).

[22] Decizia nr. 854/2005/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 11 mai 2005 de instituire a unui program comunitar multianual de promovare a utilizării, în condiţii de mai mare siguranţă, a Internetului şi a noilor tehnologii on-line (JO L 149, 11.6.2005, p. 1).

[23] JO C , , p. .

[24] JO C , , p. .

[25] JO C , , p. .

[26] COM(2005) 229.

[27] COM(2007) 170. Propunere modificată de directivă a Parlamentului european şi a Consiliului de modificare a Directivei 89/552/CEE a Consiliului privind coordonarea anumitor acte cu putere de lege şi acte administrative ale statelor membre cu privire la desfăşurarea activităţilor de difuzare a programelor de televiziune.

[28] Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale şi protejarea confidenţialităţii în sectorul comunicaţiilor publice (JO L 201, 31.7.2002, p. 37).

[29] Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societăţii informaţionale, în special ale comerţului electronic, pe piaţa internă (JO L 178, 17.7.2000, p. 1).

[30] JO L 13, 20.1.2004, p. 44

[31] JO L 270, 7.10.1998, p. 48.

[32] JO L 378, 27.12.2006, p. 72.

[33] JO L 33, 6.2.1999, p. 1. Decizie modificată ultima dată prin Decizia nr. 1151/2003/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 16 iunie 2003.

[34] JO L 162, 1.7.2003, p. 1.

[35] JO L 149, 11.6.2005, p. 1

[36] COM(2001) 690; COM(2003) 653; COM(2006) 663.

[37] JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

[38] JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

[39] Credite diferenţiate.

[40] Credite nediferenţiate.

[41] Cheltuieli care nu intră sub incidenţa capitolului xx 01 din titlul xx în cauză.

[42] Cheltuieli care intră sub incidenţa articolului xx 01 04 din titlul xx.

[43] Cheltuieli care intră sub incidenţa capitolului xx 01, cu excepţia articolelor xx 01 04 sau xx 01 05.

[44] A se vedea punctele 19 şi 24 din acordul interinstituţional.

[45] A se adăuga coloane suplimentare, dacă este necesar, în cazul în care durata acţiunii depăşeşte 6 ani.

[46] În conformitate cu descrierea din secţiunea 5.3.

[47] În conformitate cu descrierea din secţiunea 5.3.

[48] Costurile aferente NU sunt acoperite de suma de referinţă.

[49] Costurile aferente NU sunt acoperite de suma de referinţă.

[50] Costurile aferente sunt incluse în suma de referinţă.

[51] Este necesar să se menţioneze fişa financiară legislativă care se referă în mod specific la agenţia executivă/agenţiile executive în cauză.

[52] A se preciza tipul de comitet şi grupul din care face parte.