Consiliul pentru Administrarea Instanțelor are un rol important în determinarea resurselor pentru sistemul judiciar și a contribuit la acțiunile de răspuns la pandemia de COVID-19. Consiliul pentru Administrarea Instanțelor, un organism nepermanent format în majoritate din judecători, are un rol important în gestionarea sistemului de justiție. Printre atribuțiile sale se numără aprobarea hărții judiciare, a numărului de judecători pentru fiecare instanță, precum și numirea și revocarea președinților de instanță. În plus, acesta emite avize cu privire la bugetele instanțelor și la candidații pentru funcția de judecător la Curtea Supremă. Consiliul nu funcționează în mod permanent și se întrunește în sesiune ordinară de patru ori și în sesiune extraordinară ori de către ori este necesar. De exemplu, consiliul a luat în discuție răspunsul sistemului de justiție la pandemia de COVID-19, inclusiv dezvoltarea ulterioară a comunicațiilor electronice în cadrul instanțelor, pentru a asigura funcționarea acestora . Ministerul Justiției oferă consiliului sprijin organizatoric, dar nu poate interveni în activitatea și în procesul decizional al consiliului. Consiliul trebuie să aprobe cele mai importante decizii luate de Ministerul Justiției în legătură cu instanțele . De asemenea, acesta emite un aviz privind aspecte financiare, bugetare și anumite chestiuni de resurse umane . În special, consiliul este implicat în procesul de stabilire a alocării de resurse către instanțe și emite un aviz referitor la propunerea formulată de Ministerul Justiției în consultare cu președinții instanței. În cadrul procesului de prezentare de către consiliu a avizului său referitor la buget, se elaborează o propunere de compromis, care implică pe deplin sistem judiciar.

Sistemul de control și echilibru din Estonia este bine dezvoltat, beneficiind de un proces favorabil incluziunii pentru adoptarea legilor, care este îmbunătățit în continuare. Camera de revizuire a Constituției a Curții Supreme exercită un control ex ante și ex post al constituționalității, inclusiv prin intermediul sesizărilor directe privind controlul constituționalității. Cancelarul pentru justiție are un rol important în sistemul de control și echilibru, iar acordarea statutului A conform principiilor ONU este în desfășurare (întârziată din cauza pandemiei de COVID-19).

Nu există în prezent nicio dispoziție legală specifică ce impune dezvăluirea informațiilor privind proprietatea. Cu toate acestea, sunt puse la dispoziția publicului, sub formă electronică, informații generale despre antreprenoriat, iar accesul la datele Registrului Comerțului este gratuit . Lipsa de informații despre proprietatea asupra mass-mediei a dat naștere anumitor îngrijorări . Cu toate acestea, proiectul de lege actual de transpunere a DSMAV include o nouă dispoziție care reglementează datele disponibile publicului larg referitoare la structura și transparența proprietății asupra mass-mediei, bazată pe dispoziția relevantă din DSMAV . În prezent, acționariatului efectiv al societăților de mass-media nu este disponibil publicului în toate cazurile. Având în vedere acest aspect, instrumentul de monitorizare a pluralismului mass-mediei pentru anul 2020 (Media Pluralism Monitor – MPM 2020) a considerat că situația privind transparența proprietății asupra mass-mediei din Estonia prezintă un risc mediu. În același timp, indicatorul pluralității piețelor arată un risc ridicat din cauza creșterii concentrării orizontale și verticale a proprietății asupra mass-mediei. Acest lucru se aplică în special mass-mediei regionale, care are o tradiție îndelungată în regiune. O misiune de informare din 2018 a Centrului european pentru libertatea presei și a mijloacelor de informare în masă a prezentat concentrarea mass-mediei ca motiv de îngrijorare . În ceea ce privește mass-media locală, MPM 2020 a scos în evidență riscul mediu legat de independența politică a mass-mediei, ca urmare a lipsei de reguli care să reglementeze conflictul de interese dintre proprietarii mass-mediei și partidele și politicienii aflați la guvernare .

Au fost introduse dispoziții pentru a reglementa conceptul de „uși turnante”. Legea privind funcția publică conține dispoziții potrivit cărora un funcționar care este eliberat din funcție nu poate să devină, în termen de un an de la data eliberării sale din funcție, o persoană legată de o persoană juridică de drept privat, asupra căreia funcționarul a exercitat o supraveghere directă și constantă în ultimul an.

Competențele în prevenirea și combaterea actelor de corupție sunt partajate între diferite instituții. Parchetul supraveghează și coordonează procedurile penale prealabile procesului privind infracțiunile de corupție și reprezintă procuratura în instanță . Numărul infracțiunilor de corupție înregistrate a scăzut în 2019 cu 81 % în comparație cu anul 2018 . Aproximativ 40 % dintre cazurile de corupție se înregistrează la nivel local . Conform Parchetului, resursele bugetare sunt considerate satisfăcătoare . Biroul pentru combaterea infracțiunilor de corupție (BCIC) din cadrul Poliției judiciare naționale este o unitate specializată, responsabilă de efectuarea anchetelor în cazurile de corupție. Printre atribuțiile BCIC se numără atât prevenirea, cât și anchetarea penală preliminară a infracțiunilor, sub supravegherea și coordonarea Parchetului, precum și soluționarea delictelor din cauzele de corupție . În plus, Serviciul de securitate internă are atribuții în ceea ce privește anchetarea penală a infracțiunilor și prelucrarea delictelor din cauzele de corupție. În fiecare minister există un funcționar care coordonează activitățile de prevenire a corupției și care se asigură că activitățile strategiei naționale anticorupție sunt puse în aplicare în sectorul relevant. De asemenea, coordonatorii activităților de prevenire a corupției raportează ministrului respectiv în cazul existenței unor suspiciuni de corupție sau a unor riscuri de corupție. În cazul în care există dovezi în legătură cu săvârșirea unor acte de corupție, coordonatorii raportează acest lucru poliției . Comisia parlamentară restrânsă pentru combaterea corupției exercită controlul parlamentar asupra punerii în aplicare a măsurilor anticorupție și pune în discuție și evaluează potențialele fapte de corupție care implică funcționari, menționate în Legea privind combaterea corupției . Comisia pentru supravegherea finanțării partidelor politice supraveghează finanțarea partidelor politice și legalitatea obținerii și cheltuirii fondurilor de către partidele politice, coalițiile electorale și candidații independenți care participă la alegeri .

Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2020), 2020 Media pluralism monitor [Centrul pentru pluralism și libertate în mass-media (2020), Instrumentul de monitorizare a pluralismului mass-mediei 2020]. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 .

Modificările aduse au lărgit mandatul instituției Cancelarului pentru justiție (Avocatul Poporului). Cancelarul este un membru asociat neacreditat al Rețelei europene a instituțiilor naționale pentru drepturile omului. În ianuarie 2019, a intrat în vigoare o nouă lege privind această instituție, care a lărgit mandatul cancelarului, pentru a-i permite să acționeze ca instituție națională pentru drepturile omului din Estonia. Cancelarul pentru justiție are un mandat larg și solid, acționând inclusiv ca mecanism național de prevenție în temeiul Convenției ONU împotriva torturii și ca organ de monitorizare în temeiul Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap. De asemenea, acționează și ca Avocat al Poporului pentru copii. Cancelarul a solicitat recent acreditare din partea Global Alliance of National Human Rights Institutions (Alianța mondială a instituțiilor naționale pentru drepturile omului) și face, în prezent, obiectul procesului de acreditare.

Controlul constituțional se exercită de către Camera de revizuire a Constituției a Curții Supreme. Curtea Supremă îndeplinește atât rolul de instanță de al treilea și cel mai înalt grad de jurisdicție, cât și de instanță de control constituțional. Camera de revizuire a Constituției verifică constituționalitatea legilor și a altor acte normative de aplicare generală în conformitate cu Legea privind procedura instanței de control constituțional . Instanțele, Președintele Republicii, Cancelarul pentru justiție, un consiliu din administrația locală sau Parlamentul pot iniția diferite tipuri de proceduri de control constituțional. Președintele poate depune o petiție pentru declararea unei legi care a fost adoptată fără nicio modificare de către Parlament a doua oară ca fiind contrară Constituției, după refuzul inițial al Președintelui de a promulga respectiva lege (control constituțional ex ante). De asemenea, Cancelarul pentru justiție (Avocatul Poporului) joacă un rol-cheie în sistemul de control constituțional al legilor, în special în temeiul dreptului de a solicita un control de constituționalitate abstract ex post . În conformitate cu jurisprudența Curții Supreme, în anumite situații excepționale, Curtea permite reclamantului să depună sesizări individuale direct la Curtea Supremă, înainte de epuizarea căilor de atac în fața instanțelor inferioare, și anume în situații în care nu există nicio cale de atac eficientă pentru protecția drepturilor fundamentale ale reclamantului .

Estonian Civil Society Development Plan 2015–2020 (Planul de dezvoltare a societății civile din Estonia pentru 2015–2020), https://www.siseministeerium.ee/sites/default/files/elfinder/article_files/estonian_cs_dev_plan_2015-2020_extract.pdf

GRECO (2013), Fourth Evaluation Round – Evaluation Report on Estonia on corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors (Runda a patra de evaluare - Raport de evaluare privind Estonia referitor la prevenirea corupției cu privire la membrii Parlamentului, judecători și procurori).

GRECO (2015), Fourth Evaluation Round – Compliance Report on Estonia on corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors (Runda a patra de evaluare - Raport de conformitate privind Estonia referitor la prevenirea corupției cu privire la membrii Parlamentului, judecători și procurori).

GRECO (2017), Fourth Evaluation Round – Second Compliance Report on Estonia on corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors (Runda a patra de evaluare - Al doilea raport de conformitate privind Estonia referitor la prevenirea corupției cu privire la membrii Parlamentului, judecători și procurori).

GRECO (2018), Fifth Evaluation Round – Evaluation Report on Estonia on preventing corruption and promoting integrity in central governments (top executive functions) and law enforcement agencies [Runda a cincea de evaluare - Raport de evaluare privind Estonia referitor la prevenirea corupției și la promovarea integrității în administrațiile centrale (funcții executive de conducere) și în agențiile de aplicare a legii].

Guvernul Estoniei (2013), Strategia anticorupție pentru 2013-2020. https://www.korruptsioon.ee/sites/www.korruptsioon.ee/files/elfinder/dokumendid/korruptsioonivastane_strateegia_2013-2020_1.pdf .

Guvernul Estoniei (2020), Contribuție la Raportul privind statul de drept pentru anul 2020.

Guvernul Estoniei (2020), Planul de punere în aplicare a strategiei anticorupție pentru 2013-2020 pentru 2017-2020. https://www.korruptsioon.ee/sites/www.korruptsioon.ee/files/elfinder/dokumendid/lisa_2_rakendusplaan_2018-2020.pdf .

Guvernul Estoniei, Sistemul de informații pentru politici. http://eelnoud.valitsus.ee/main#ANx6shIc .

Ministerul Justiției (2019), Criminalitatea în Estonia – 2019. https://www.kriminaalpoliitika.ee/kuritegevuse-statistika/korruptsioon.html .

Ministerul Justiției (2019), Infracțiunile înregistrate în 2003-2018. https://www.kriminaalpoliitika.ee/sites/krimipoliitika/files/elfinder/dokumendid/registreeritud_kuriteod_2003-2018.xlsx .

Ministerul Justiției (2020), Formare privind combaterea corupției și conflictul de interese în Estonia – pagina web de YouTube. https://www.youtube.com/playlist?list=PL5JI001vz8bOi09N3PabBK2ogjrf0k03V .

Norme privind buna practică legislativă și elaborarea de legi. https://www.riigiteataja.ee/en/eli/508012015003/consolide .

Pagina de internet a Comisiei restrânse pentru combaterea corupției. https://www.riigikogu.ee/en/parliament-of-estonia/committees/anti-corruption-select-committee/ .

Recomandarea Consiliului privind Programul național de reformă al Estoniei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Estoniei pentru 2020, ST 8177/20 - COM(2020) 506 final.

Reporters without borders (Reporteri fără Frontiere) (2020), Does crisis at leading daily mean end to investigative journalism in Estonia? (Criza de la cotidianul cel mai important din țară va duce la sfârșitul jurnalismului de investigație în Estonia?) https://rsf.org/en/news/does-crisis-leading-daily-mean-end-investigative-journalism-estonia .

Rețeaua europeană a instituțiilor naționale pentru drepturile omului – ENNHRI (2020), The rule of law in the European Union (Statul de drept în Uniunea Europeană): Rapoarte ale instituțiilor naționale pentru drepturile omului.

Vizită virtuală în Estonia în contextul Raportului privind statul de drept pentru anul 2020.





Anexa II: Vizita de țară în Estonia