2009
PRIVIND MODUL ÎN CARE COMISIA 
GESTIONEAZĂ IMPLICAREA ACTORILOR 
NESTATALI  ÎN COOPERAREA CU COMUNITATEA 
EUROPEANĂ ÎN SCOPUL DEZVOLTĂRIICURTEA DE CONTURI 
EUROPEANĂ
Raportul special   nr. 4
RO
ISSN 1831-0966

PRIVIND MODUL ÎN CARE 
COMISIA GESTIONEAZĂ IMPLICAREA ACTORILOR NESTATALI ÎN COOPERAREA CU COMUNITATEA EUROPEANĂ ÎN SCOPUL DEZVOLTĂRIIRaportul special  nr. 4   2009
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ[prezentat în temeiul articolului 248 alineatul (4) al doilea paragraf, CE]
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării2
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBOURG
Telefon +352 4398-45410
Telefax +352 4398-46430
E-mail: euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
Raportul special  nr. 4  2009
Numeroase alte informaţii despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa 
(http://europa.eu).
O fișă bibliografică figurează la sfârșitul prezentei publicaţii.Luxemburg: Oficiul pentru Publicaţii Oficiale ale Comunităţilor Europene, 2009ISBN 978-92-9207-288-9
© Comunităţile Europene, 2009
Reproducerea textului este autorizată cu condiţia menţionării sursei
Printed in Belgium
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării3
CUPRINS
Puncte
 LISTA ABREVIERILOR
I–VII  SINTEZĂ
1–12  INTRODUCERE
1–4  CONTEXTUL AUDITULUI
5–6  IMPORTANŢA BUGETARĂ
7–9  CADRUL JURIDIC
10–12  DOCUMENTELE-CHEIE
10 CONSENSUL EUROPEAN PRIVIND DEZVOLTAREA11–12 COMUNICĂRI ȘI LINII DIRECTOARE
13–17  SFERA ȘI ABORDAREA AUDITULUI
18–83  OBSERVAŢII
18–35   COMISIA SE ASIGURĂ ÎN SUFICIENTĂ MĂSURĂ DE IMPLICAREA EFICACE A ANS-URILOR ÎN PROCESUL 
DE COOPERARE PENTRU DEZVOLTARE?
20–29 ELABORAREA DOCUMENTELOR DE STRATEGIE DE ŢARĂ
30–35 PROGRAMUL TEMATIC PRIVIND ROLUL ACTORILOR NESTATALI ȘI AL AUTORITĂŢILOR LOCALE ÎN PROCESUL DE DEZVOLTARE
36–68   SISTEMELE DE GESTIONARE ALE COMISIEI POT GARANTA ÎN MOD EFICIENT CĂ ACTIVITĂŢILE IMPLEMENTATE 
DE ANS-URI SUNT PERTINENTE ȘI ÎN MĂSURĂ SĂ GENEREZE REZULTATELE DORITE?
37–41 PROCEDURILE DE SELECŢIE
42–50 PROCEDURILE DE CONTROL ȘI DE SUPRAVEGHERE
51–62 MONITORIZAREA, INCLUSIV INSTRUMENTELE DE MONITORIZARE ȘI EVALUĂRILE EFICACITĂŢII ACTIVITĂŢILOR ANS-URILOR
63–68 PERSPECTIVELE DE SUSTENABILITATE
69–83   COMISIA ASIGURĂ ÎN MOD SATISFĂCĂTOR FURNIZAREA CĂTRE ANS-URI A SPRIJINULUI 
DE DEZVOLTARE A CAPACITĂŢILOR?
70–74 STRATEGIA DE DEZVOLTARE A CAPACITĂŢILOR ANS-URILOR
75–83 PROGRAMELE PRIVIND DEZVOLTAREA CAPACITĂŢILOR ANS-URILOR
84–92  CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI
 ANEXA I –  SUMELE CONTRACTATE CU ANS-URILE
 ANEXA II –  PRINCIPALELE DISPOZIŢII ALE ACORDULUI DE LA COTONOU REFERITOARE LA ANS-URI ANEXA III –  LISTA PROGRAMELOR, A PROIECTELOR ȘI A CERERILOR DE PROPUNERI LOCALE EXAMINATE ANEXA IV –  ACTORII IMPLICAŢI ÎN COOPERAREA PENTRU DEZVOLTARE VIZITAŢI LA FAŢA LOCULUI
 RĂSPUNSURILE COMISIEI
 
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării5
LISTA ABREVIERILOR
ACP : Africa, Caraibe și Pacific (grupul de state din ~)
ALA : (din) Asia și America Latină [ Asia(n) and Latin America(n) ]
ANS : Actor nestatal
ANS-uri din emisfera sudică : ANS-uri din ţările beneficiare (din emisfera sudică)
CE: Comunitatea Europeană
CONCORD : European NGO Confederation for Relief and Development  (Confederaţia Europeană 
a ONG-urilor pentru Ajutor Umanitar și Dezvoltare)
CRIS : Sistemul comun de informaţii RELEX (aplicaţie informatică)
DST : Document de strategie de ţară
EuropeAid : Oficiul de Cooperare al Comisiei Europene
FED : Fondurile europene de dezvoltare
ICD : Instrumentul de finanţare a cooperării pentru dezvoltare
IEDDO : Iniţiativa europeană pentru democraţie și drepturile omului
IEVP : Instrumentul european de vecinătate și parteneriat
Logframe : Matricea cadrului logic
ONG : Organizaţie neguvernamentală
ONGE : ONG european
OSC : Organizaţie a societăţii civile
PADOR : Serviciu de înregistrare online a datelor solicitanţilor potenţiali (aplicaţie 
informatică)
RELEX : Direcţia Generală Relaţii Externe
UE: Uniunea Europeană
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării6
SINTEZĂ
I.
Termenul „actori nestatali” (ANS-uri), astfel 
cum este utilizat în cuprinsul prezentului  
raport, acoperă toate acele elemente ale  
societăţii care nu fac parte din sectorul pri-
vat sau care nu sunt de stat, printre care și 
organizaţiile neguvernamentale (ONG-uri)1. 
Acordul de la Cotonou încheiat cu grupul  de state ACP, precum și legislaţia UE prevăd 
posibilitatea asumării de către acești actori 
nestatali a unor roluri multiple în cadrul  
cooperării pentru dezvoltare, în special par-ticiparea la dialogul politic și la implemen-tarea de proiecte. Pentru a asista ANS-urile 
în executarea acestor roluri, este prevăzută acordarea unui sprijin în vederea dezvoltă-rii capacităţilor. Fondurile comunitare atri-buite în mod direct ANS-urilor în 2007 s-au 
ridicat la aproximativ 915 milioane de euro, 
reprezentând 10 % din totalul ajutorului  vărsat ţărilor în curs de dezvoltare (atât de 
la bugetul general, cât și prin intermediul  
FED-urilor).
II.
Auditul desfășurat de Curte a analizat cele două roluri principale ale ANS-urilor și a exa-minat dacă Comisia:
se asigură în suficientă măsură de impli- –
carea eficace a ANS-urilor în procesul de 
cooperare pentru dezvoltare;
dispune de sisteme de gestionare efici- –
ente care să garanteze că acţiunile imple-
1 În Acordul de la Cotonou, definiţia actorilor nestatali 
include, de asemenea, sectorul privat. Prezentul 
raport preia însă sensul care a fost dat acestui termen 
în Regulamentul privind Instrumentul de finanţare 
a cooperării pentru dezvoltare (ICD) [Regulamentul 
(CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al 
Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a unui 
instrument de finanţare a cooperării pentru dezvoltare (JO L 378, 27.12.2006, p. 41)], care exclude organizaţiile 
cu scop lucrativ. Articolul 24 alineatul (2) din respectivul 
regulament oferă o listă mai cuprinzătoare a tipurilor 
de organizaţii. Deși există un evident consens larg cu 
privire la care trebuie să fie caracteristicile tipice ale unui 
ONG, nu există o singură definiţie uniformă a ONG-urilor 
(Organizaţia Naţiunilor Unite și Banca Mondială și-au publicat amândouă propriile definiţii de lucru). O astfel 
de definiţie nu a fost însă necesară în scopul efectuării 
acestui audit, întrucât, în domeniul dezvoltării, este mai util 
să se aplice conceptul mai larg de ANS-uri (echivalent cu 
societatea civilă în ansamblu). 
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării7
mentate de ANS-uri sunt pertinente și în 
măsură să genereze rezultatele dorite;
asigură în mod satisfăcător furnizarea   –
către ANS-uri a sprijinului de dezvoltare 
a capacităţilor.
III.
Curtea a constatat că, în ciuda eforturilor  
Comisiei de a implica ANS-urile în procesul 
de cooperare pentru dezvoltare, implica-rea acestora s-a dovedit a fi limitată și nu  a reușit să conducă la dialogul susţinut și  
structurat avut în vedere de legislaţia UE și de propriile linii directoare ale Comisiei (a se vedea punctele 18–35).
IV.
În general, sistemele de gestionare puse în aplicare de Comisie sunt de natură să garan-
teze că proiectele implementate de ANS-uri 
sunt pertinente și susceptibile să producă  
rezultatele scontate. Cu toate acestea, pro-
cedura cererii de propuneri nu asigură întot-
deauna finalizarea la termen a procesului de 
concepere a proiectelor, ANS-urilor nu li se pun la dispoziţie orientări suficiente privind 
punerea în practică a normelor financiare  
și există inconsecvenţe în ceea ce privește 
interpretarea și aplicarea procedurilor. Moni-
torizarea este deficitară, iar perspectivele de sustenabilitate sunt pesimiste, unul dintre 
motive fiind durata redusă a proiectelor (a 
se vedea punctele 36–68).
V.
În majoritatea ţărilor ACP s-au elaborat pro-grame de dezvoltare a capacităţilor, care  se înscriu în cadrul unei strategii și care,  în temeiul Acordului de la Cotonou, sunt  implementate în cooperare cu guvernele  
partenere. Există însă un dezechilibru semni-
ficativ între această abordare și cea care pre-valează în ţările beneficiare din Asia și din 
America Latină, pentru care nu s-au elaborat 
încă strategii (a se vedea punctele 69–74).
VI.
Programele de dezvoltare a capacităţilor din prima serie s-au dovedit a fi extrem de per-tinente pentru nevoile ANS-urilor din ţările 
beneficiare. Cu toate acestea, programele  
nu și-au atins potenţialul maxim, în special 
deoarece procedurile de gestionare au cau-SINTEZĂ
zat întârzieri care au deteriorat perspec-tivele de eficacitate și de sustenabilitate.  
De asemenea, programele se confruntă cu  
o contradicţie inerentă, care constă în faptul 
că obiectivul lor este de a sprijini dezvolta-
rea capacităţilor ANS-urilor care au cel mai 
mult nevoie, prin intermediul unei proceduri (cererea de propuneri) concepute să selec-
teze, însă, ANS-urile cu cele mai bune per-
formanţe (a se vedea punctele 75–83).
VII.
Principalele recomandări pe care Curtea le adresează Comisiei în prezentul raport sunt următoarele:
consolidarea procedurilor care vizează   –
implicarea ANS-urilor în procesul de coo-
perare pentru dezvoltare și furnizarea  mai multor orientări cu privire la aceste 
proceduri;
continuarea măsurilor aflate deja în curs  –
destinate să îmbunătăţească procedura 
cererii de propuneri;
îmbunătăţirea selecţionării elementelor  –
vizate de monitorizare și de asistenţa  
furnizată de delegaţii;
furnizarea către personalul delegaţiilor  –
și al ANS-urilor a unui număr suficient  de orientări pe tema indicatorilor de  performanţă;
analizarea posibilităţii de a utiliza, în   –
cadrul colaborării cu ANS-uri, și o com-
binaţie de instrumente (nu numai  proiecte), cu scopul de a îmbunătăţi  
sustenabilitatea;
elaborarea unei strategii pentru dezvol- –
tarea capacităţilor ANS-urilor din ţările ALA și reexaminarea dezechilibrului exis-
tent între abordarea pentru ţările ACP și 
cea pentru ţările ALA;
analizarea unor modalităţi suplimentare  –
de îndeplinire a obiectivelor politicii de dezvoltare a capacităţilor, cum ar fi utili-zarea acordurilor de parteneriat, a finan-ţării cu donatori multipli și a subvenţiilor 
„în cascadă”, pentru a asigura o mai bună 
penetraţie până la organizaţiile locale.
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării8
INTRODUCERE
CONTEXTUL AUDITULUI
 1.  Reflectând consensul internaţional aflat în permanentă evoluţie, abor-
darea Uniunii Europene cu privire la cooperarea pentru dezvoltare 
a suferit o serie de schimbări în ultimii zece ani, atât la nivel de  
politică, cât și în ceea ce privește finanţarea. În prezent, politica  
comunitară implică, în măsuri diferite, o serie de parteneri, ale căror 
caracteristici și roluri au evoluat progresiv. Comisia lucrează din ce în ce mai mult în parteneriat cu o gamă largă de organisme, inclusiv cu 
actori nestatali sau cu organizaţii care reprezintă actori nestatali.
 2.  Termenul „actori nestatali” (ANS-uri) acoperă toate acele elemente ale 
societăţii care nu fac parte din sectorul privat sau care nu sunt de stat. 
În domeniul cooperării pentru dezvoltare, actorii nestatali pot fi, de exemplu, organizaţii neguvernamentale (ONG-uri) și, de asemenea, 
organizaţii la nivel de comunitate, asociaţii ale producătorilor agri-
coli, asociaţii patronale sau asociaţii profesionale, grupări ecologiste, 
universităţi, organizaţii sindicale, camere de comerţ și fundaţii, pre-
cum și biserici sau comunităţi religioase. Termenul „actori nestatali” 
este adesea înţeles ca un sinonim pentru organizaţiile societăţii civile 
(OSC) și cu acest sens va fi utilizat în cuprinsul prezentului raport  (a se vedea, de asemenea, nota de subsol 1 din sinteză). În trecut,  
principalele ANS-uri partenere ale Uniunii Europene erau constituite 
de ONG-uri, în special de ONG-uri europene
2. În prezent se pune însă 
un accent puternic pe implicarea ANS-urilor din ţările partenere sau 
beneficiare (numite adeseori „ANS-urile din emisfera sudică”).
 3.  ANS-urile îndeplinesc o gamă largă de funcţii în domeniul cooperării 
UE pentru dezvoltare în ansamblu, principalele două roluri fiind  
următoarele:
dialogul politic, care cuprinde toate funcţiile de reprezentare,  (a) 
de apărare a intereselor și de supraveghere pe lângă guverne și 
donatori;
implementarea programelor și a proiectelor de dezvoltare, care (b) 
furnizează în mod direct asistenţă populaţiei sărace.
 4.  Legislaţia prevede trei modalităţi principale prin care Comisia poate 
coopera cu ANS-urile: intensificarea rolului acestora în dialogul politic 
prin implicarea lor în activităţile sale de cooperare pentru dezvoltare; finanţarea programelor și a proiectelor de dezvoltare implementate 
de ANS-uri și sprijinirea dezvoltării capacităţilor
3, în principal pentru 
ANS-urile din emisfera sudică, cu scopul de a le ajuta să își îndepli-nească cele două roluri menţionate anterior. În prezent, ca urmare a procesului de deconcentrare, delegaţiile Comisiei sunt cele care  joacă rolul principal în relaţiile cu ANS-urile și gestionează aproxi-mativ 80 % din numărul programelor și al proiectelor în cauză.2 Unul dintre principalele motive 
era că ONG-urile europene 
dispuneau de capacităţi mai 
bune pentru a face faţă cerinţelor 
impuse de Comisie decât ANS-urile 
din ţările beneficiare, care în trecut erau puţine ca număr și dispuneau 
de capacităţi și de mijloace 
limitate. 
3 Dezvoltarea capacităţilor este 
procesul prin care diversele 
persoane sau organizaţii își formează și își consolidează, în 
timp, capacitatea de a executa 
sarcini și de a produce rezultate, 
de a identifica și de a rezolva 
probleme și de a lua decizii în 
cunoștinţă de cauză. 
1 000
800600400200
0
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării9
4 A se vedea punctul 52. 
5 Cu alte cuvinte, fără a lua în 
considerare ajutorul umanitar și 
ajutorul de urgenţă (a se vedea 
punctul 17) și subvenţiile acordate 
organizaţiilor internaţionale 
(care pot, în ultimă instanţă, să apeleze la ONG-uri/ANS-uri pentru 
implementarea acţiunilor). 
6 Programele tematice au ca 
obiect anumite teme sau anumite tipuri de activităţi de dezvoltare, 
fiind în mod special prevăzute de 
legislaţie și planificate separat de 
programele geografice. Aceste 
programe se pot referi la probleme 
precum: dezvoltarea socială și 
umană, mediul și gestionarea sustenabilă a resurselor naturale, 
inclusiv a energiei, actorii nestatali 
și autorităţile locale, securitatea 
alimentară, migraţia și azilul. 
7 Programele geografice vizează 
cooperarea în cadrul activităţilor 
de dezvoltare cu ţări și regiuni 
partenere, selectate pe bază 
geografică. IMPORTANŢA BUGETARĂ
 5.  Deoarece Comisia nu dispune de date complete4, trasabilitatea fondurilor 
comunitare canalizate prin ANS-uri este dificil de asigurat. Cu toate 
acestea, fondurile destinate dezvoltării atribuite direct ANS-urilor, 
fără intermediar5, au crescut progresiv în ultimii zece ani, atingând 
în 2007 nivelul de aproximativ 10 % din totalul ajutorului combinat, 
acordat atât de la bugetul general, cât și prin Fondul european de dezvoltare (FED), ţărilor în curs de dezvoltare (a se vedea graficul 1  
și anexa I ).
 6.  În mod tradiţional, ajutorul comunitar acordat ANS-urilor s-a furnizat în 
principal prin intermediul liniilor bugetare tematice6 și într-o mai mică 
măsură prin intermediul liniilor bugetare geografice7 și al FED-ului 
(anexa I ). Principala sursă de finanţare a fost reprezentată de progra-
mul de „cofinanţare cu organizaţiile neguvernamentale” (limitat, la 
momentul respectiv, la ONG-urile europene), care, creat în 1976, când 
a dispus de 2,5 milioane de euro, a atins în jur de 200 de milioane 
de euro pe an la mijlocul anilor ’90, ajungând să reprezinte 23 % din 
totalul finanţării acordate ANS-urilor de către Comisie în 2007.
EVOLUŢIA PLĂŢILOR EFECTUATE CĂTRE ANS-URI* 
ÎN PERIOADA 2000-2007GRAFICUL 1
* Fonduri UE vărsate direct ANS-urilor de dezvoltare în calitate de primi beneficiari ai plăţii.
Sursa : Serviciile Comisiei.Aniîn milioane de euro
Total FED Buget
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării10
CADRUL JURIDIC
 7.  Timp de mulţi ani, Comisia a finanţat iniţiativele proprii ale ONG-urilor 
europene (în conformitate cu procedurile de cofinanţare), dar a apelat 
în același timp la acestea și pentru a implementa ajutoarele acordate 
de UE. Regulamentul (CE) nr. 1658/988 al Consiliului stabilește normele 
de cofinanţare cu ONG-urile europene a acţiunilor în domeniile de 
interes pentru ţările în curs de dezvoltare.
 8.  În ceea ce privește grupul de state din Africa, Caraibe și Pacific (ACP), 
Acordul de la Cotonou, semnat în iunie 2000, a introdus o reorien-tare substanţială în relaţia dintre UE și ANS-uri. Ţările ACP și Comu-nitatea Europeană s-au angajat juridic să implice ANS-urile în toate fazele procesului de cooperare (formulare, implementare, examinare și evaluare) și să furnizeze fonduri pentru consolidarea capacităţilor ANS-urilor, astfel încât să le permită acestora să își îndeplinească  noul rol de parteneri în cooperarea pentru dezvoltare (a se vedea  anexa II ).
 9.  Pentru celelalte ţări, Instrumentul de finanţare a cooperării pentru dez-
voltare (ICD)9 și Instrumentul european de vecinătate și parteneriat 
(IEVP)10, care au înlocuit din ianuarie 2007 reglementările existente 
anterior, cuprind dispoziţii speciale privind rolul ANS-urilor în dezvol-
tare. De asemenea, ICD include un nou program tematic pentru actorii 
nestatali și autorităţile locale care activează în domeniul dezvoltării, al cărui obiectiv principal este de a asigura dezvoltarea capacităţilor 
(înlocuind programul anterior de „cofinanţare cu ONG-urile” – a se 
vedea punctul 6).8 JO L 213, 30.7.1998, p. 1. 
9 Regulamentul (CE) 
nr. 1905/2006. 
10 Regulamentul (CE) nr. 1638/2006 
al Parlamentului European și al 
Consiliului din 24 octombrie 2006 
de stabilire a dispoziţiilor generale 
privind instituirea unui instrument 
european de vecinătate și de 
parteneriat (JO L 310, 9.11.2006, 
p. 1). 
„CONSENSUL EUROPEAN PRIVIND DEZVOLTAREA” – 
PARTICIPAREA SOCIETĂŢII CIVILE
„UE sprijină participarea pe scară largă a tuturor factorilor interesaţi la procesul de dezvoltare a ţărilor și încurajează 
toate sectoarele societăţii să ia parte la acest proces. Societatea civilă, inclusiv partenerii economici și sociali precum 
organizaţiile sindicale, organizaţiile patronale și sectorul privat și, în special, ONG-urile și alţi actori nestatali din ţări le 
partenere, joacă un rol esenţial în calitate de promotori ai democraţiei, ai justiţiei sociale și ai drepturilor omului. Uniune a 
Europeană își va intensifi  ca sprijinul acordat construirii capacităţilor actorilor nestatali pentru a le consolida poziţia în 
procesul de dezvoltare și pentru a promova dialogul politic, social și economic. De asemenea, se va acorda recunoașterea necesară rolului important al societăţii civile europene; în acest scop, Uniunea Europeană va acorda o atenţie specială educaţiei în materie de dezvoltare și sensibilizării cetăţenilor UE.”CASETA 1
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării11
DOCUMENTELE-CHEIE
CONSENSUL EUROPEAN PRIVIND DEZVOLTAREA
 10.  În decembrie 2005, odată cu adoptarea „Consensului european privind 
dezvoltarea”, Uniunea Europeană a formulat o declaraţie politică la 
nivel înalt, care recunoaște și consolidează principiul participării  
 ANS-urilor la procesul de dezvoltare a ţărilor, și și-a luat angajamen-tul de a sprijini dezvoltarea capacităţilor ANS-urilor pentru ca acestea 
să își poată îndeplini acest rol
11.
COMUNICĂRI ȘI LINII DIRECTOARE
 11.  În mai 2003, Consiliul a adoptat12 o serie de principii de bază pe care 
trebuie să le respecte serviciile Comisiei astfel încât să se asigure un nivel adecvat de consultare și de participare a ANS-urilor:
promovarea implicării ANS-urilor în lucrările de pregătire a strategiei (a) 
naţionale de dezvoltare sau a documentelor în care se formulează stra-
tegia de combatere a sărăciei, desfășurate de autorităţile naţionale;
consultarea sistematică a ANS-urilor pe toată durata procesului (b) 
de programare;
reprezentarea tuturor domeniilor de interes în cadrul  (c) 
consultărilor;
necesitatea furnizării unor informaţii clare și complete ANS-urilor, în (d) 
timp util, pentru a le permite să pregătească o participare eficace;
rolul esenţial al dezvoltării capacităţilor, care este necesară pen- (e) 
tru a le permite ANS-urilor să joace un rol constructiv în procesul 
de dezvoltare;
intensificarea coordonării cu statele membre și cu alţi donatori; (f) 
continuarea încurajării de către Comunitatea Europeană a parti- (g) 
cipării ANS-urilor la implementarea proiectelor și a programelor de cooperare;
menţinerea de către Comunitatea Europeană a relaţiilor pe care le (h) 
are deja cu ANS-urile în calitatea acestora de parteneri de implemen-
tare și de organizaţii de implementare a propriilor lor iniţiative.
 12.  În noiembrie 2004, Comisia a publicat linii directoare adresate tuturor 
delegaţiilor sale cu privire la implicarea ANS-urilor în procesul de  dezvoltare, care vin în completarea celor deja formulate în atenţia delegaţiilor ACP. Aceste linii directoare se aplică documentelor de strategie de ţară pentru perioada 2007-2013.11 După cum s-a explicat la 
punctul 2, termenul „ANS-uri” 
este utilizat aici ca sinonim pentru 
societatea civilă. 
12 Aceste principii de bază sunt 
formulate în concluziile din cadrul 
Comunicării Comisiei privind 
participarea actorilor nestatali la 
politica comunitară de dezvoltare 
[COM(2002) 598 final]. 
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării12
SFERA ȘI ABORDAREA AUDITULUI
 13.  Auditul desfășurat de Curte a vizat gestionarea de către Comisie a impli-
cării ANS-urilor în cooperarea pentru dezvoltare, ţinând seama de  
cele două roluri principale ale acestora, acela de parteneri la coo-perarea comunitară pentru dezvoltare și acela de actori implicaţi în 
implementare (a se vedea punctul 3). Auditul a abordat această temă 
încercând să răspundă la următoarele trei întrebări:
Comisia se asigură în suficientă măsură de implicarea eficace  (a) 
a ANS-urilor în procesul de cooperare pentru dezvoltare?
Sistemele de gestionare ale Comisiei pot garanta în mod efici- (b) 
ent că activităţile implementate de ANS-uri sunt pertinente și în măsură să genereze rezultatele dorite?
Comisia asigură în mod satisfăcător furnizarea către ANS-uri a spri- (c) 
jinului de dezvoltare a capacităţilor?
 14.  Curtea a luat drept punct de plecare principiile de bază și liniile direc-
toare menţionate anterior la punctele 11 și 12. Acestea constituie  
o bază convenită pentru punerea în aplicare a politicii Uniunii Euro-
pene care are ca scop asigurarea participării ANS-urilor la cooperarea 
comunitară pentru dezvoltare și, prin urmare, pot servi drept criterii de audit generale în cadrul prezentului raport.
 15.  Principalele activităţi de audit efectuate pentru a răspunde la aceste 
întrebări au fost următoarele:
examinarea documentaţiei legate de politica și programarea  (a) 
comunitară privind ANS-urile, precum și a rapoartelor privind  
implementarea (a se vedea punctul 24);
misiuni la faţa locului la sediile delegaţiilor Comisiei din Bangla- (b) 
desh, Etiopia, Peru și Africa de Sud, în vederea examinării procedu-rilor și a activităţilor Comisiei, inclusiv cinci programe de sprijinire 
a dezvoltării capacităţilor, șapte cereri de propuneri desfășurate 
la nivel local și 16 proiecte distincte (a se vedea anexa III );
verificări documentare care au vizat două programe de sprijinire (c) 
a dezvoltării capacităţilor desfășurate în Mali și în Uganda;
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării13
interviuri cu peste 60 de ANS-uri locale și internaţionale, cu auto- (d) 
rităţi centrale și locale din ţările partenere, cu unităţi de asistenţă 
tehnică și alţi donatori, precum și cu o serie de platforme și de reţele de ANS-uri europene, pentru a strânge informaţii cu privire 
la nivelul de participare a ANS-urilor la procesul de cooperare  
pentru dezvoltare, precum și cu privire la experienţa acestora  
legată de procedurile Comisiei de sprijinire a acestei participări 
(a se vedea anexa IV );
compararea performanţelor cu cele ale agenţiilor de asistenţă  (e) 
pentru dezvoltare din Ţările de Jos și din Suedia.
  Auditul a acoperit și consultarea ANS-urilor desfășurată cu începere 
din anul 2000 (data semnării Acordului de la Cotonou), precum și  
un eșantion de proiecte și de programe aflate în curs de desfășurare 
în 2007.
 16.  De asemenea, au fost luate în considerare rezultatele auditurilor recent 
efectuate de Curte care au cuprins observaţii privind ANS-urile  
care activează în cooperarea pentru dezvoltare13, precum și auditul 
recent desfășurat de Serviciul de Audit Intern al Comisiei cu privire la 
 ONG-urile din cadrul EuropeAid și urmărirea acţiunilor întreprinse în urma observaţiilor acestui audit. Auditul desfășurat de Curte a ţinut 
seama și de faptul că Comisia este în curs de a evalua modalităţile 
de furnizare a ajutorului comunitar prin intermediul organizaţiilor  
societăţii civile. În conformitate cu termenii de referinţă, evaluarea se 
axează pe rolul de organizaţii de implementare al ANS-urilor (acela de canalizare a ajutorului comunitar). Auditul desfășurat de Curte a exa-
minat problema mai largă a implicării de către Comisie a ANS-urilor 
în toate fazele cooperării comunitare pentru dezvoltare.
 17.  Auditul s-a axat pe rolurile ANS-urilor doar în domeniul cooperării pentru 
dezvoltare, neincluzând ajutorul umanitar și de urgenţă, deoarece  acestea constituie un domeniu separat și sunt însoţite de o strategie 
și de sisteme de gestionare specifice. De asemenea, auditul nu a vizat 
o comparare din prisma eficienţei și a eficacităţii a diverselor forme 
de canalizare a ajutorului (sectorul privat, ONU, sistemele bancare), 
și nici o analiză comparativă a impactului acţiunilor ANS-urilor în  diverse sectoare de intervenţie.13 Ultimele trei rapoarte anuale 
ale Curţii referitoare la execuţia 
bugetului (2007: capitolul 8, 
Ajutorul extern, dezvoltarea și extinderea; 2006 și 2005: 
capitolul 8, Acţiuni externe) și 
cele referitoare la activităţile 
finanţate de Fondurile europene 
de dezvoltare (privind exerciţiile financiare 2005, 2006 și 2007), 
precum și Raportul special 
nr. 10/2008 – Ajutorul pentru 
dezvoltare acordat de Comunitatea 
Europeană în domeniul serviciilor 
de sănătate în Africa Subsahariană 
(http://www.eca.europa.eu). 
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării14
COMISIA SE ASIGURĂ ÎN SUFICIENTĂ MĂSURĂ 
DE IMPLICAREA EFICACE A ANS-URILOR ÎN PROCESUL DE COOPERARE PENTRU DEZVOLTARE?
 18.  Este un lucru general recunoscut faptul că implicarea sistematică  
a  ANS-urilor în cooperarea pentru dezvoltare reprezintă o modalitate 
de promovare a implicării și a participării actorilor locali, principii 
care stau la baza politicii comunitare de dezvoltare, precum și o cale de acces către cunoștinţele și experienţele practice de la nivel local, 
care pot fi utilizate ca o contribuţie la activitatea de programare.  Acestea se reflectă în politică în forma în care au fost formulate în „Consensul european privind dezvoltarea” (a se vedea caseta 1 ).
 19.  Pentru a evalua dacă implicarea ANS-urilor de către Comisie este adec-
vată, Comisia a examinat două procese fundamentale de consultare legate de:
elaborarea documentelor de strategie de ţară pentru ţările ACP, (a) 
precum și pentru ţările din Asia și din America Latină (ALA);
elaborarea documentului de strategie pentru noul program tema- (b) 
tic destinat ANS-urilor și autorităţilor locale care activează în  
domeniul dezvoltării.
ELABORAREA DOCUMENTELOR DE STRATEGIE DE ŢARĂ
 20.  Curtea a verificat dacă există un dialog susţinut și structurat, dacă liniile 
directoare privind consultarea ANS-urilor sunt exhaustive (punctul 12) 
și în ce măsură sunt respectate aceste linii directoare, precum și  principiile generale și principiile de bază ale Comisiei referitoare la consultarea părţilor interesate
14:
existenţa unor mecanisme instituţionale clare; (a) 
includerea ANS-urilor pertinente; (b) 
acordarea de timp suficient pentru a permite participarea  (c) 
 ANS-urilor;
caracterul adecvat al procesului de pregătire; (d) 
furnizarea unui feedback clar cu privire la rezultatele obţinute în (e) 
urma dialogului;
existenţa unor resurse comunitare suficiente pentru asigurarea (f) 
unui dialog eficace.OBSERVAŢII
14 Comunicarea Comisiei intitulată 
General principles and minimum 
standards for consultation 
of interested parties by the Commission  (Principii generale 
și principii de bază minime 
referitoare la consultarea părţilor 
interesate de către Comisie), 
COM(2002) 704 final, 11.12.2002. 
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării15
IMPLICAREA  ANS- URILOR  ÎN ELABORAREA  DOCUMENTELOR  DE STRATEGIE  
DE ŢARĂ  NU ESTE CONFORMĂ  LINIILOR  DIRECTOARE
 21.  Deși politica comunitară prevedea deja consultarea ANS-urilor15, în trei 
din cele patru ţări auditate (excepţia fiind Africa de Sud), nu s-au  
identificat decât puţine elemente probante care să ateste implicarea 
ANS-urilor în elaborarea documentelor de strategie de ţară (DST) pen-
tru perioada 2002-2006, motivul fiind faptul că delegaţiile Comisiei nu ţineau evidenţe adecvate. În Africa de Sud s-a recurs la consultarea 
ANS-urilor, dar pe scară redusă. După trecerea acestei perioade, s-au constatat eforturi concrete în cazul Etiopiei, manifestate mai întâi cu ocazia examinărilor anuale comune, realizate cu începere din 2004, 
ale strategiei și continuate cu ocazia elaborării documentului de  
strategie de ţară pentru perioada 2007-2013, de a stabili un dialog 
tripartit, susţinut și structurat, între guvern, Comunitatea Europeană și reprezentanţii ANS-urilor (a se vedea caseta 2 ).
 22.  În schimb, în Bangladesh și în Peru – și, ca și înainte, în Africa de Sud – 
delegaţiile nu au implicat în mod sistematic ANS-urile în procesul de 
programare pentru perioada 2007-2013 decât cu ocazia unor consul-
tări ad-hoc. De regulă, acestea nu luau forma unui dialog susţinut, ci mai degrabă a unor seminarii de o zi, în cadrul cărora se făceau  
prezentări și se culegeau idei din partea ANS-urilor prezente. Mai  
mult, în Peru și în Africa de Sud, nu au fost identificate elemente  
probante care să ateste integrarea rezultatelor acestor consultări în 
documentele de strategie de ţară. Auditul a semnalat și alte deficienţe în procesul de consultare: absenţa unor mecanisme clare pentru ges-
tionarea consultaţiilor (de exemplu absenţa unui plan de acţiune cu 
un calendar de consultări stabil și previzibil), întârzieri în distribuirea 
documentelor, invitaţii tardive, consultări într-o etapă prea avansată 
a procesului de programare, varietatea restrânsă a ANS-urilor, difi-cultatea ANS-urilor de a face comentarii la propuneri și insuficienţa feedbackului către ANS-uri cu privire la rezultatele consultărilor.15 COM(2000) 212 final, 
The European Community’s 
Development Policy  (Politica 
de dezvoltare a Comunităţii 
Europene), punctul 5.2. 
EXEMPLU DE ABORDARE OPTIMĂ PENTRU STRUCTURAREA DIALOGULUI ÎNTRE 
GUVERN, COMUNITATEA EUROPEANĂ ȘI ANS-URI
Etiopia: Cotonou Task Force (Grupul operativ Cotonou)
În 2003, un grup de ONG-uri și reţele naţionale și internaţionale care operează în Etiopia s-au organizat în așa-numitul 
Cotonou Task Force  (CTF) cu scopul de a iniţia un dialog cu delegaţia Comisiei și cu guvernul pe tema cooperării comu-
nitare pentru dezvoltare. Delegaţia și guvernul s-au angajat într-un dialog și o consultare activă cu Cotonou Task Force , 
în special în ceea ce privește examinările anuale comune organizate cu începere din 2004 și elaborarea noului document de strategie de ţară pentru cel de al zecelea FED.CASETA 2
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării16
 23.  În toate cele patru delegaţii auditate, implicarea ANS-urilor în procesul 
de dezvoltare s-a limitat la definirea strategiei globale și, prin urmare, 
nu s-a extins (deși liniile directoare o prevedeau) la consultări cu  privire la strategii sectoriale sau la implicarea ANS-urilor în imple-
mentarea, monitorizarea și evaluarea proiectelor în fiecare domeniu 
de dezvoltare.
 24.  În plus, Curtea a analizat o serie de informaţii deţinute de serviciile cen-
trale ale Comisiei16, care au evidenţiat deficienţe similare și în alte 
delegaţii. Deși consultări s-au ţinut într-un fel sau altul în aproape toate ţările ACP, serviciile centrale ale Comisiei au considerat că  implicarea ANS-urilor s-a dovedit a fi satisfăcătoare în raport cu lini-
ile directoare (cu alte cuvinte, implicarea a depășit cadrul simplelor 
consultări ad-hoc) în doar jumătate dintre acestea
17. În mod similar, 
în cazul celor 24 de ţări ALA analizate, Curtea a constatat că, per  ansamblu, exista o anumită formă de consultare, dar că implicarea 
ANS-urilor nu a depășit cadrul simplelor consultări ad-hoc decât în 
patru dintre ţările din America Latină și în niciuna dintre ţările din 
Asia.
 25.  În ţările ACP, care intră sub incidenţa Acordului de la Cotonou – în 
temeiul căruia ANS-urile au dreptul de a fi implicate – s-a constatat 
o implicare mai intensă a ANS-urilor decât în ţările ALA. Înainte de 
noul Instrument de finanţare a cooperării pentru dezvoltare din 2007, 
regulamentul anterior referitor la ţările ALA18 nu prevedea obligati-
vitatea implicării ANS-urilor în politicile și strategiile de cooperare.
 26.  Personalul Comisiei a întâmpinat dificultăţi de ordin practic în ceea ce 
privește colaborarea cu ANS-urile. Curtea a constatat, printre altele, 
următoarele: (i) implicarea ANS-urilor depinde într-o foarte mare  măsură și de poziţia guvernului ţării partenere; (ii) este dificil să  
se determine ANS-urile pertinente cu care să se colaboreze; (iii) pe 
durata colaborării cu ANS-urile (fie individual, fie în cadrul unei plat-
forme), se pot ridica probleme de genul reprezentativităţii sau al  
responsabilităţii acestora; (iv) multe ANS-uri nu dispun de capaci-
tăţile și/sau de resursele necesare pentru a se angaja în procesul de 
cooperare pentru dezvoltare și , în consecinţă, nu vor participa la  acest proces în cazul în care consideră că au puţine șanse de a primi 
fonduri; (v) ANS-urile nu apără întotdeauna interesele grupurilor celor 
mai marginalizate.
 27.  Chiar și în cazurile în care s-au depus eforturi considerabile pentru 
a implica ANS-uri, rezultatele nu au fost întotdeauna satisfăcătoare din cauza problemelor legate de implementare (a se vedea caseta 3 ).16 Inclusiv informaţiile referitoare 
la cazul excepţional al Guatemalei 
(a se vedea caseta 3). 
17 Această evaluare este 
coroborată de rezultatele unui 
exerciţiu de consultare desfășurat 
de Comitetul Economic și Social 
European cu privire la participarea ANS-urilor și a autorităţilor locale 
la elaborarea, în cadrul celui de 
al zecelea FED, a documentelor de 
strategie de ţară pentru ţările ACP. 
18 Regulamentul (CEE) nr. 443/92 
al Consiliului din 25 februarie 1992 privind asistenţa financiară și 
tehnică și cooperarea economică 
cu ţările în curs de dezvoltare din 
Asia și America Latină 
(JO L 52, 27.2.1992, p. 1). 
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării17
ESTE NECESARĂ  DEZVOLTAREA  ÎN CONTINUARE  A CURSURILOR  DE FORMARE  SPECIALIZATE  ȘI 
A LINIILOR  DIRECTOARE  DETALIATE  PRIVIND  MODALITĂŢILE  DE IMPLICARE  A ANS- URILOR
 28.  Implicarea adesea limitată a ANS-urilor și deficienţele constatate pe 
scară largă care au afectat calendarul și modul de organizare a con-
sultărilor relevă că transpunerea în practică a obiectivului ambiţios 
de implicare a ANS-urilor la toate nivelurile de cooperare comuni-
tară pentru dezvoltare rămâne o provocare majoră. Pentru o mare  parte a personalului delegaţiilor, implicarea ANS-urilor se limitează, 
în general, la prestarea de servicii de către acestea sau la consultări punctuale în anumite momente ale ciclului de programare. Comisia încă nu a investit suficient timp și suficiente resurse în vederea unei 
colaborări reale la toate nivelurile între personalul delegaţiilor și  
 ANS-uri. De asemenea, este necesară dezvoltarea în continuare a cur-
surilor de formare specializate.
 29.  Liniile directoare utilizate de Comisie la data auditului (a se vedea 
punctul 12) admit existenţa multora dintre aceste probleme, însă,  
cu excepţia recomandării privind elaborarea unui studiu cartografic 
cu ajutorul căruia să se identifice ANS-urile pertinente și să se eva-
lueze reprezentativitatea acestora, nu oferă instrucţiuni detaliate,  de exemplu în ceea ce privește probleme importante precum rolul  
ANS-urilor în planul de acţiune pentru eficacitatea ajutorului sau  
participarea ANS-urilor la definirea strategiilor sectoriale, inclusiv  
a sprijinului bugetar.
EXEMPLU DE DIFICULTĂŢI ÎNTÂMPINATE ÎN LEGĂTURĂ CU IMPLICAREA ANS-URILOR 
ÎN PROCESUL COMUNITAR DE COOPERARE PENTRU DEZVOLTARE
Guatemala: „Mesodiálogo”
Mesodiálogo a fost lansat în 2000 cu participarea delegaţiei Comisiei, a statelor membre, a guvernului, a ONG-urilor 
europene și a ANS-urilor guatemaleze. Acest dialog avea ca obiectiv sprijinirea implementării documentului de strategie 
de ţară pentru perioada 2002-2006, prin implicarea directă în identifi  carea, implementarea și monitorizarea programe-
lor prevăzute de acest document. În jur de 150 de organizaţii și de 800 de persoane, organizate în grupuri de lucru, au 
participat la acest proces, care a inclus redactarea de documente de strategie, participarea la misiuni de identifi  care și 
de formulare a proiectelor/programelor, crearea de reţele regionale etc. Cu toate acestea, sarcina organizatorică lăsată 
exclusiv în seama delegaţiei, sentimentul că Mesodiálogo își depășea rolul intervenind în subiecte care ţineau exclusiv de 
competenţa CE, absenţa unei asumări clare a responsabilităţii la nivel de guvern local și lipsa garanţiilor de sustenabilitate au condus la declinul progresiv al procesului, care a luat defi  nitiv sfârșit în 2005.
Surse : RELEX/L3 Working document on involvement of NSAs in the programming process in the countries of Asia and 
Latin America  (Documentul de lucru al RELEX/L3 privind implicarea ANS-urilor în procesul de programare pentru 
ţările din Asia și din America Latină); EC aid to Guatemala – Background Country Study Paper  (Ajutorul comunitar 
în Guatemala – studiu privind contextul naţional), decembrie 2006, și Desk Study (Studiu documentar), august 2006, 
comandat de CIDSE ( Coopération Internationale pour le Développement et la Solidarité / International Cooperation for 
Development and Solidarity  – Cooperare Internaţională pentru Dezvoltare și Solidaritate) și de Caritas Europa.CASETA 3
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării18
19 Unul dintre programele 
prevăzute de Instrumentul de 
finanţare a cooperării pentru 
dezvoltare (a se vedea punctul 9). 
20 Articolul 20 alineatul (2) din 
Regulamentul (CE) nr. 1905/2006. 
21 European NGO Confederation 
for Relief and Development  
(CONCORD) (Confederaţia 
Europeană a ONG-urilor pentru 
Ajutor Umanitar și Dezvoltare) a fost creată în ianuarie 2003 
pentru a îndeplini rolul de 
reprezentant și interlocutor 
avut în vedere de Regulamentul 
(CE) nr. 1658/98 de stabilire a programului de cofinanţare cu 
ONG-urile. Confederaţia participă 
cu regularitate la dialogul cu 
instituţiile UE și coordonează 
cooperarea între ONG-uri. 
Cele 22 de asociaţii naţionale 
(„platforme”) și cele 20 de reţele tematice internaţionale din cadrul 
acesteia reprezintă peste 1 600 de 
ONG-uri. 
22 Acesta a fost, de asemenea, 
transmis în mod direct 
confederaţiei CONCORD, 
Comitetului Economic și Social 
European, Comitetului Regiunilor 
și Consiliului Municipalităţilor și 
Regiunilor Europene, în vederea 
difuzării în rândul membrilor. 
23 Consultarea a fost lansată la 
31 iulie 2006 și s-a încheiat la 
11 septembrie. Acest interval este 
mai scurt decât cele 8 săptămâni prevăzute ca perioadă minimă 
pentru consultare. PROGRAMUL TEMATIC PRIVIND ROLUL ACTORILOR NESTATALI 
ȘI AL AUTORITĂŢILOR LOCALE ÎN PROCESUL DE DEZVOLTARE
 30.  Acest nou program19 succede programelor anterioare de cofinanţare cu 
ONG-urile europene și de cooperare descentralizată și, ca și acestea, reprezintă una dintre cele mai importante și mai stabile surse de  finanţare comunitară a activităţilor ANS-urilor și de sprijinire a iniţi-
ativelor proprii ale acestora.
 31.  Pentru elaborarea documentelor de strategie pentru astfel de programe 
tematice, Comisia are obligaţia de a se consulta, într-un stadiu tim-
puriu al procesului de programare, cu alţi actori implicaţi în dezvol-
tare, inclusiv cu reprezentanţi ai ANS-urilor și ai autorităţilor locale20. 
Prin tradiţie, ONG-urile europene (ONGE) au fost activ implicate, prin intermediul CONCORD
21, în dialogul pe tema gestionării programului 
de cofinanţare cu ONG-urile. Noul program este, în egală măsură,  
deschis ANS-urilor și autorităţilor locale din ţările partenere, care ar 
trebui, de asemenea, implicate în consultări.
 32.  După redactarea documentului de strategie pentru acest program, ser-
viciile centrale ale Comisiei au solicitat delegaţiilor să elaboreze, pe 
baza unor alte consultări cu ANS-urile locale, note explicative menite 
să evalueze pertinenţa programului pentru ţările partenere și să jus-
tifice nivelul corespunzător al fondurilor care să fie alocate. Curtea 
a examinat eficacitatea ambelor faze de consultare, utilizând și de 
această dată criteriile formulate în comunicarea Comisiei din 2002 (a se vedea punctul 20).
 33.  Pentru elaborarea strategiei globale, Comisia a desfășurat o consul-
tare publică online, care s-a adresat atât ANS-urilor europene, cât și celor din ţările partenere (ANS-urile din emisfera sudică), realizată 
prin intermediul unui chestionar publicat pe site-ul Comisiei și trimis 
delegaţiilor
22. La nivel european, plasată în contextul consultărilor 
regulate între Comisie și CONCORD, această metodă de consultare s-a dovedit a fi eficace. În schimb, consultarea ANS-urilor din emisfera sudică nu a fost organizată în mod eficace. Chestionarul a fost trimis delegaţiilor din ţările ACP, care trebuiau să informeze ANS-urile în 
legătură cu organizarea consultării și să le transmită chestionarul.  
Cu toate acestea, intervalul prevăzut pentru consultare – în perioada 
de vârf a concediilor personalului delegaţiilor – a fost inoportun și 
prea scurt pentru a putea fi respectat
23 (delegaţiile ACP vizitate cu 
ocazia acestui audit, Etiopia și Africa de Sud, nu au fost în măsură să consulte ANS-urile în termenul scurt acordat). În plus, această soli-
citare de a comunica ANS-urilor informaţiile cu privire la procesul  
de consultare aflat în derulare nu a fost transmisă și delegaţiilor din 
ţările ALA, astfel încât ANS-urile din aceste ţări nu au fost informate 
de desfășurarea consultării.
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării19
24 În cazul Etiopiei și al Africii 
de Sud, delegaţiile Comisiei din 
aceste ţări au optat să nu participe la acest program. 
25 În ceea ce privește 
sustenabilitatea în practică, a se 
vedea punctele 63–68.  34.  În ceea ce privește cea de a doua fază, din cauza întârzierilor de adoptare 
a Regulamentului privind ICD și a documentului de strategie, dele-
gaţiile nu au avut la dispoziţie decât o lună pentru a elabora notele explicative și majoritatea nu au reușit să implice ANS-urile într-o  
manieră structurată. În Bangladesh s-a organizat un atelier ad-hoc  
la care au fost invitate ANS-uri. În schimb, în Peru delegaţia nu s-a consultat cu ANS-urile
24, iar analiza unui eșantion de note explicative 
(Angola, Chile, Malawi, Namibia și Nepal) a demonstrat, de asemenea, inexistenţa consultărilor cu ANS-uri pentru acest program.
 35.  În opinia Curţii, Comisia nu a acordat suficientă atenţie metodelor de 
consultare cu ANS-urile din emisfera sudică. Pe lângă metoda pasivă 
de publicare a unui chestionar pe internet, în multe ţări este evident 
necesară o încurajare foarte activă din partea delegaţiilor, lucru care a fost parţial avut în vedere (pentru ţările ACP), dar care nu a fost pe deplin pus în aplicare în niciuna dintre ţări. Mai mult, nu s-a acordat atenţie eventualelor limitări care ar fi putut surveni în consultarea 
beneficiarilor potenţiali de subvenţii cu privire la domeniile priori-
tare, în condiţiile în care este greu de conceput că aceștia nu ar fi  
fost interesaţi de o astfel de consultare. De asemenea, nu au fost  
explorate soluţii alternative, cum ar fi reţele, organizaţii-umbrelă și organisme regionale.
SISTEMELE DE GESTIONARE ALE COMISIEI POT 
GARANTA ÎN MOD EFICIENT CĂ ACTIVITĂŢILE 
IMPLEMENTATE DE ANS-URI SUNT PERTINENTE ȘI ÎN MĂSURĂ SĂ GENEREZE REZULTATELE DORITE?
 36.  Curtea a auditat sistemele de gestionare pentru contractele de sub-
venţionare încheiate cu ANS-uri, atât la sediul serviciilor centrale  Comisiei, cât și, la faţa locului, la sediile a patru delegaţii, și a exa-
minat 16 proiecte distincte (a se vedea anexa III ). Auditul a vizat  
procedurile de selecţie a proiectelor, mecanismele de control și de 
supraveghere, monitorizarea efectuată și instrumentele utilizate în acest scop, precum și aspectul sustenabilităţii.
PROCEDURILE DE SELECŢIE
 37.  Auditul procedurilor de selecţie avea drept obiectiv să determine în ce 
măsură procedurile aplicate asigurau selecţia unor proiecte perti-nente, oportune și sustenabile
25.
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării20
PROCEDURA  CERERII  DE PROPUNERI  PROMOVEAZĂ  O CONCURENŢĂ  ECHITABILĂ , 
DAR SE POATE  DOVEDI  DIFICIL  DE PUS ÎN PRACTICĂ  ȘI NU ASIGURĂ  FINALIZAREA  
ÎN TIMP  UTIL A FAZEI  DE CONCEPŢIE  A PROIECTULUI
 38.  Din 2000, procedura standard de selecţie a fost cererea de propuneri. 
Cu toate că se recunosc meritele procedurii, și anume faptul că per-mite o concurenţă echitabilă în rândul ANS-urilor și, în consecinţă, șanse mai mari de selectare a unor proiecte pertinente, ea continuă 
să reprezinte o provocare de ordin administrativ atât pentru Comi-sie, cât și pentru ANS-urile solicitante. Cererile de propuneri suscită 
într-o mare măsură interesul ANS-urilor, astfel încât, în mod curent, 
numărul cererilor de finanţare depășește cu mult fondurile disponi-
bile
26. Această situaţie a condus la proceduri de durată și la necesi-
tatea apelării la experţi externi. De asemenea, cererile de propuneri organizate în cadrul programului de cofinanţare cu ONG-uri au fost prea generale, neaxându-se pe obiective precise, ceea ce a crescut riscul de a fi depuse cereri de finanţare mai puţin pertinente. Nu în 
ultimul rând, implementarea procedurilor detaliate se poate dovedi 
un proces greoi pentru ANS-urile de mici dimensiuni.
 39.  Deși cererile de propuneri care au făcut obiectul auditului au condus în 
general la selectarea unor proiecte pertinente, în cazul proiectelor 
auditate s-a constatat că intervalul mediu între depunerea propu-
nerilor și semnarea efectivă a contractelor era de peste un an, ceea 
ce îngreuna realizarea unei planificări eficace de către ANS-uri. De 
asemenea, Curtea a constatat că metodele utilizate pentru a da publi-
cităţii cererile de propuneri (în principal prin intermediul internetului și al presei scrise) nu au fost întotdeauna cele mai indicate pentru a le 
face cunoscute în rândul ANS-urilor pertinente de la nivel local
27.
 40.  Curtea felicită Comisia pentru măsurile întreprinse în 2006 și 2007 vizând 
îmbunătăţirea eficienţei procedurii cererii de propuneri, cu toate că 
încă nu este posibilă evaluarea efectelor depline ale acestora. Printre 
aceste măsuri se numără:
introducerea procedurii restrânse, care permite o primă selecţie (a) 
a solicitanţilor pe baza unei scurte note explicative, urmând ca propunerea completă (care include și conceptul proiectului) să  fie depusă în a doua etapă a selecţiei;
gruparea bugetelor pe doi ani într-o singură cerere de  (b) 
propuneri;26 Pentru un buget de 284 de 
milioane de euro alocat pentru 
cererile de propuneri 2007-2008 
din cadrul programelor tematice 
gestionate la nivel central de către EuropeAid, s-au primit 4 565 de 
cereri de finanţare, corespunzând 
unui total de fonduri solicitate de 
3 650 de milioane de euro. După 
o primă selecţie pe baza unei 
note explicative, au fost admise, 
pentru a doua etapă a selecţiei, 1 088 de cereri de finanţare, 
corespunzând unei sume totale de 
989 de milioane de euro, în final 
fiind selectate doar 212 cereri de 
finanţare. 
27 De exemplu, deoarece se 
utilizează numai limbi europene 
sau deoarece presa scrisă nu este 
difuzată în timp util în regiunile 
îndepărtate. 
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării21
EXEMPLU DE CONCEPŢIE NECORESPUNZĂTOARE A UNUI PROIECT
Promovarea integrării în sistemul de muncă oficial a femeilor mici întreprinzători 
și a unităţilor economice familiale – Peru
ONG-ul partener local a implementat acest proiect în patru regiuni, printre care și Junín, regiune vizitată de Curte în 
februarie 2008 și în care ONG-ul în cauză nu a avut o prezenţă în trecut. Cu toate că un exerciţiu de monitorizare ori-entată spre rezultate efectuat recent, în 2007, nu preconizase o problemă de acest gen, Curtea nu a găsit probe care să 
ateste că ONG-ul a implicat autorităţile publice pertinente în concepţia activităţilor proiectului. De asemenea, ONG-ul 
nu s-a coordonat cu reţelele și organizaţiile prezente în regiune care sprijină micile întreprinderi. În faza de implementare 
a proiectului, ONG-ul partener local a trebuit să apeleze la una dintre aceste reţele pentru a efectua studii preliminare 
în vederea identifi  cării benefi  ciarilor potenţiali și a oportunităţilor economice. Concepţia proiectului se baza pe ideea 
reproducerii și a extinderii acestuia de către autorităţile publice. Curtea a constatat însă că autorităţile pertinente fi  e 
nu erau deloc implicate în proiect, fi  e nu își îndeplineau atribuţiile așa cum ar fi   trebuit sau nu dispuneau de resurse 
fi nanciare și umane sufi  ciente pentru a prelua activităţile proiectului.CASETA 4introducerea unui serviciu de înregistrare online (PADOR), ceea ce (c) 
ar reduce duplicarea eforturilor depuse de către solicitanţi;
utilizarea din ce în ce mai mult a unor cereri de propuneri locale (d) 
și personalizate, în cazul cărora obiectivele au fost adaptate la  
situaţia locală și organizaţiile de la nivel local au mai multe șanse de a fi selectate.
 41.  Cu toate acestea, problemele legate de concepţia proiectelor, care pot 
afecta considerabil eficacitatea și sustenabilitatea, rămân genera-lizate. În cazul mai multor proiecte auditate, dată fiind pregătirea  insuficientă a formulării activităţilor, primul an din durata proiectelor a trebuit să fie consacrat fazei de concepţie (efectuarea de diagnos-tice, identificarea beneficiarilor, studii), ceea ce a micșorat timpul  disponibil pentru implementarea efectivă, determinând ca proiectul să fie mai vulnerabil la întârzieri și reducând perspectivele de sustena-bilitate. Exemplul furnizat în caseta 4  este prezentat pentru a ilustra 
această situaţie.
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării22
PROCEDURILE DE CONTROL ȘI DE SUPRAVEGHERE
 42.  Auditul procedurilor de control și de supraveghere ale Comisiei a avut 
drept obiectiv să determine în ce măsură au asigurat acestea imple-
mentarea optimă a activităţilor proiectelor ANS-urilor. Deși nume-roase evaluări au evidenţiat faptul că factorii interesaţi consideră  procedurile ca fiind greoaie
28, situaţie considerată preocupantă și de 
către Parlament29, Curtea recunoaște eforturile depuse de Comisie  
pentru remedierea acestei probleme. Iniţiativele luate la nivel înalt de către Comisie includ înfiinţarea unui comitet interservicii însăr-
cinat cu simplificarea procedurilor, intensificarea dialogului dintre 
Comisie și CONCORD pe tema aspectelor financiare și contractuale 
(care a avut drept rezultat un manual privind contractele de subven-
ţionare standard) și publicarea unor ghiduri practice noi și a unor  formulare și documente simplificate. De asemenea, deconcentrarea programelor tematice a permis, în general, îmbunătăţirea dialogului între Comunitatea Europeană și ANS-uri.
 43.  Procedurile de control și de supraveghere au funcţionat corect din mai 
multe puncte de vedere, dar persistă o serie de probleme specifice care antrenează erori
30.
ORIENTĂRILE  PUSE  LA DISPOZIŢIA  ANS- URILOR  CU PRIVIRE  LA MODALITĂŢILE  
DE PUNERE  ÎN PRACTICĂ  A NORMELOR  S-AU DOVEDIT  A FI INSUFICIENTE
 44.  Orientările practice privind modalităţile de aplicare a normelor financiare 
și contractuale ale Comunităţii Europene trebuie să ţină seama de  rata de rotaţie a personalului delegaţiilor Comisiei și de cunoștinţele limitate pe care le au ANS-urile în legătură cu aceste norme. Printre metodele utilizate pentru îmbunătăţirea cunoștinţelor se numără  cursuri de formare organizate de delegaţii și destinate atât perso-nalului acestora, cât și beneficiarilor și aprobarea unui ghid practic redactat în colaborare cu CONCORD (manualul privind contractele de subvenţionare standard).
 45.  Cursurile de formare sunt utile, dar cele destinate beneficiarilor constau 
în cea mai mare parte din ateliere cu durata de o zi și sunt organizate 
după încheierea cererilor de propuneri. Curtea consideră că această 
metodă nu este suficientă pentru a asigura „instituţionalizarea” de 
către ANS-uri a cunoștinţelor necesare pentru a aplica normele corect pe durata unei perioade normale de implementare a unui proiect.28 Această problemă a fost ridicată 
și într-o scrisoare adresată de 
CONCORD comisarului Nielson, 
din 17 martie 2004, referitoare 
la impactul asupra ONG-urilor 
al Regulamentului financiar și al 
documentelor și procedurilor care decurg din acesta. 
29 În descărcarea de gestiune 
acordată pentru exerciţiul 2004, 
Parlamentul European a declarat 
următoarele: „ regrets [ … ] the 
vastly increased complexity of the new procedures, which are 
cumbersome and take far too 
long to implement, points out 
the need for real simplification, 
while not losing sight of the original objective ” („deplânge 
[…] complexitatea considerabil 
crescută a noilor proceduri, care 
sunt greoaie și necesită un interval 
prea lung pentru a fi puse în 
aplicare, și subliniază necesitatea 
unei reale simplificări, fără a pierde din vedere obiectivul original”) 
[Rezoluţia Parlamentului European 
conţinând observaţiile care fac 
parte integrantă din decizia 
privind descărcarea de gestiune pentru execuţia bugetului general 
al Uniunii Europene aferent 
exerciţiului financiar 2004, 
secţiunea III – Comisia 
(JO L 340, 6.12.2006, p. 5), 
punctul 185]. 
30 Constatări similare au fost 
făcute și în urma auditurilor DAS 
ale Curţii: a se vedea Raportul 
anual al Curţii referitor la 
execuţia bugetului exerciţiului financiar 2007, punctul 8.9, 
precum și Raportul anual al Curţii 
referitor la Fondurile europene de 
dezvoltare (FED) privind exerciţiul 
financiar 2007, punctul 22. 
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării23
 46.  Nu s-au identificat, în urma auditului, suficiente probe care să ateste 
că manualul a fost utilizat de către personalul delegaţiilor sau de  
către ANS-urile beneficiare. Faptul că nu este obligatoriu din punct de vedere juridic poate să fi reprezentat unul dintre motivele pentru 
care personalul delegaţiilor a optat să nu utilizeze acest manual ca 
document de referinţă standard.
 47.  Atunci când se aduc modificări Ghidului practic (Ghidul practic a fost 
modificat de cinci ori în ultimii șapte ani) și condiţiilor contractuale, acestea nu sunt comunicate sistematic beneficiarilor subvenţiilor. Mai 
mult, au existat diferenţe de interpretare a normelor, astfel încât au 
existat cazuri în care Comisia a solicitat unor beneficiari să respecte 
condiţii noi, deși acestea nu erau aplicabile retrospectiv.
AUDITURILE  DE PROIECT  NU AU AVUT  ÎNTOTDEAUNA  O CALITATE  SUFICIENT  DE BUNĂ
 48.  În cazul unora dintre proiectele examinate cu ocazia acestui audit, s-au 
constatat deficienţe în ceea ce privește calitatea auditurilor de pro-iect, și anume, acestea nu au reușit să detecteze în mod eficace erorile 
care afectau eligibilitatea operaţiunilor la nivel de beneficiar și de 
partener în implementare. Aprecierile specifice care au avut ca obiect 
FED-urile și acţiunile externe și care au fost realizate în contextul  
rapoartelor anuale ale Curţii
31 au evidenţiat deficienţe similare în  
auditurile de proiect.
 49.  În efortul de a remedia aceste deficienţe și pentru a garanta exhaustivita-
tea activităţilor de audit, Comisia a elaborat noi termeni de referinţă, care au devenit obligatorii pentru contractele aferente proiectelor începând cu februarie 2006. În cazul proiectelor auditate, era prea devreme pentru a evalua impactul acestor modificări.
DIFERENŢELE  DE INTERPRETARE  ȘI DE APLICARE  A PROCEDURILOR  AU GENERAT  
SARCINI  ADMINISTRATIVE  INUTILE  PENTRU  ANS- URI
 50.  În urma auditului, s-a constatat că anumite probleme administrative de 
ordin practic continuă să existe în gestionarea contractelor de sub-
venţionare, printre care:
diferenţele în interpretarea regulilor de origine pentru furnitu- (a) 
rile achiziţionate în baza contractelor cu finanţare de la CE, care 
este posibil să fi creat sarcini inutile pentru ANS-uri (exemplu în 
caseta 5 );31 De exemplu, punctul 8.24 
din capitolul 8 al Raportului 
anual al Curţii privind exerciţiul financiar 2007 
(JO C 286, 10.11.2008, p. 182). 
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării24
dificultăţile întâmpinate de ANS-uri în obţinerea scutirilor fiscale (b) 
sau în recuperarea taxelor în anumite ţări partenere;
obligativitatea de a utiliza un curs de schimb comunicat de CE  (c) 
(în locul cursului de schimb obţinut efectiv), fapt care ar putea 
penaliza unele proiecte în anumite circumstanţe;
întârzierile în aprobarea de către Comisie a cererilor de plată, care (d) 
ar putea antrena întârzieri ale proiectelor;
cerinţe suplimentare impuse într-o manieră inconsecventă pentru (e) 
anumite proiecte de către delegaţii, antrenând sarcini adminis-
trative inutile pentru ANS-uri, cum ar fi: (i) rapoarte periodice sau 
rapoarte de audit suplimentare; (ii) utilizarea de conturi bancare 
separate pentru fiecare proiect și de conturi create special pentru fiecare subvenţie acordată; (iii) modalităţi de plată diferite de cele stabilite în condiţiile generale (de exemplu rate mai mici).
EXEMPLU DE DIFERENŢE ÎN INTERPRETAREA REGULILOR DE ORIGINE
Achiziţionarea de motociclete – Cazul Etiopiei
De regulă, ONG-urile din Etiopia preferă vehiculele japoneze pentru calitatea lor fi  abilă raportat la condiţiile locale. 
Cu toate acestea, delegaţia a invitat ONG-urile implicate în proiecte legate de securitatea alimentară să aibă în vedere achiziţionarea și de vehicule chinezești, printre altele, deoarece a considerat că pentru vehiculele japoneze era necesară 
o derogare, în timp ce pentru cele chinezești nu ar fi   fost cazul.
Respectând supoziţiile delegaţiei cu privire la regulile de derogare, un ONG a achiziţionat zece motociclete chinezești 
fără a solicita derogare. Întrucât o parte dintre acestea s-au defectat, ONG-ul a solicitat, la 14 decembrie 2006, aprobare și derogare de la regulile de origine pentru a achiziţiona alte două motociclete mai rezistente, de fabricaţie japoneză, 
solicitare respinsă în primă fază de delegaţie. La 11 septembrie 2007, delegaţia a acceptat în cele din urmă solicitarea, 
după ce a fost depusă din nou cu o cerere de modifi  care a bugetului.
În același timp, Curtea a constatat că delegaţia se consultase cu serviciile centrale ale Comisiei în aprilie 2007, în urma 
acestei consultări ambele părţi căzând de acord că nu exista obligativitatea obţinerii unei derogări pentru produse japo-neze achiziţionate în Etiopia în cadrul unei linii bugetare tematice, în timp ce o astfel de obligativitate exista și a existat  
dintotdeauna pentru produsele de origine chineză.
Cu toate acestea, se pare că regulile rămân în continuare deschise la interpretări diferite
32.CASETA 5
32 În conformitate cu regulamentele Consiliului privind accesul la asistenţa externă a Comunităţii, în special articolul 3 
alineatele (2) și (3), articolul 5 și anexa II, proiectele finanţate prin programe tematice în Etiopia pot beneficia, din 
28 decembrie 2005, de produse originare din Japonia sau din China fără să fie necesară o derogare, întrucât Etiopia este 
clasificată ca ţară cel mai puţin dezvoltată. În schimb, pentru produsele originare din China este necesară o derogare în 
cazul contractelor de subvenţionare finanţate prin FED. Regulamentul privind FED permite, de asemenea, achiziţionarea de 
produse de pe piaţa locală, indiferent de originea acestora, până la suma de 30 000 de euro. 
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării25
33 Abordarea cadrului logic 
(Logical Framework Approach ) și 
matricea cadrului logic ( Logical 
Framework Matrix – Logframe ) 
reprezintă instrumente analitice și 
de gestiune utilizate pe scară largă 
în cooperarea pentru dezvoltare de donatori și de guvernele partenere. 
În general, în conceperea unui 
cadru logic ( Logframe ) sunt 
incluse sarcini precum formularea 
de indicatori SMART ( Specific, 
Measurable, Achievable, Relevant 
and Timed  – precis, măsurabil, 
realizabil, pertinent și delimitat 
în timp), identificarea unor surse 
de verificare adecvate, stabilirea 
unor obiective realiste pentru 
fiecare indicator și colectarea unor valori de referinţă pentru 
măsurarea ulterioară a progreselor 
și a rezultatelor obţinute. Un 
sistem adecvat de monitorizare 
a performanţei ar trebui deci 
să includă colectarea periodică 
a datelor privind rezultatele reale. De asemenea, ANS-urile sunt 
uneori invitate să colecteze date 
și să raporteze nu numai cu privire 
la resurse, procese și realizări, ci și 
la efectele pe termen mediu și la impactul pe termen lung. MONITORIZAREA, INCLUSIV INSTRUMENTELE DE MONITORIZARE 
ȘI EVALUĂRILE EFICACITĂŢII ACTIVITĂŢILOR ANS-URILOR
 51.  O monitorizare eficace reprezintă o parte esenţială a gestionării pro-
iectelor, Comisia utilizând în acest scop o serie de instrumente și de 
proceduri. Obiectivul auditului Curţii a fost de a stabili dacă, având în vedere procedurile existente ale Comisiei: (i) sistemele informatice furnizează informaţiile de gestiune necesare pentru procesul decizi-
onal și pentru monitorizarea activităţilor ANS-urilor; (ii) este imple-
mentat un sistem de raportare privind gestiunea/sistem de informaţii de gestiune; (iii) delegaţiile asigură o monitorizare adecvată a proiec-
telor, primesc feedback suficient în urma monitorizărilor și a evaluă-
rilor externe și întreprind acţiuni pe baza acestora; (iv) se utilizează 
instrumente adecvate pentru evaluarea realizărilor și a rezultatelor 
generate de activităţi; (v) se utilizează instrumente adecvate pentru evaluarea impactului pe termen lung al activităţilor.
SISTEMUL  DE INFORMAŢII  COMPUTERIZAT  AL COMISIEI , CRIS, 
NU A FOST  EXPLOATAT  LA POTENŢIALUL  MAXIM
 52.  După cum s-a menţionat la punctul 5, EuropeAid nu dispune în pre-
zent de surse de date ușor accesibile privind finanţarea ANS-urilor în 
domeniul cooperării pentru dezvoltare. Datele existente în Sistemul 
comun de informaţii RELEX ( Common RELEX Information System  – CRIS) 
sunt incomplete, iar identificarea operatorilor nu prezintă fiabilitate. 
Sistemul nu furnizează informaţii suficiente, de exemplu sub formă de analize sau de sinteze, cu privire la stadiul curent al proiectelor 
în curs sau finalizate, și nici sub formă de evaluări sau de concluzii. Raportul de punere în aplicare din cadrul CRIS, un instrument de  monitorizare, nu răspunde pe deplin nevoilor utilizatorilor și adesea este utilizat în mod necorespunzător.
RAPOARTELE  DE PROIECT  NU FURNIZEAZĂ  ÎNTOTDEAUNA  
O EVALUARE  EXACTĂ  A STADIULUI  DE IMPLEMENTARE
 53.  ANS-urile care beneficiază de subvenţii trebuie să prezinte rapoarte 
tehnice și financiare, care ar trebui să permită o comparaţie între  propunerea de proiect și ceea ce s-a realizat efectiv în perioada aco-perită de raport. În cazul a jumătate dintre proiectele auditate, aceste rapoarte nu furnizau o evaluare completă a stadiului de implementare. În general, rapoartele aveau tendinţa de a minimaliza problemele cele mai dificile și de a se concentra pe realizările pozitive.
 54.  Conform procedurilor în vigoare, ANS-urile trebuie să aplice un cadru 
logic, inclusiv indicatori de performanţă cantitativi33. Cu toate aces-
tea, în cazul a 13 dintre cele 16 proiecte auditate, rapoartele tehnice 
nu furnizau o comparaţie directă, utilizând cadrul logic, între rezulta-
tele dorite și cele obţinute efectiv. Astfel încât, în cazul a mai multor 
proiecte auditate, cadrul logic și-a pierdut progresiv pertinenţa ca 
instrument de monitorizare a proiectului.
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării26
 55.  Cu ocazia exerciţiului său de analiză comparativă, Curtea a observat că 
unele agenţii aplică un mecanism de asigurare a calităţii în ceea ce 
privește cadrele logice, inclusiv indicatori de performanţă cantitativi și calitativi.
PERSONALUL  COMISIEI  NU A EFECTUAT  SUFICIENTE  VIZITE  
PE TEREN  PENTRU  MONITORIZAREA  PROIECTELOR
 56.  O monitorizare corespunzătoare a proiectelor de către delegaţii presu-
pune contacte directe și periodice cu ANS-urile partenere, precum și 
discuţii care să abordeze problemele de implementare ce afectează 
performanţa proiectului. Auditul a examinat în ce măsură a efectuat Comisia inspecţii fizice pe teren ale proiectelor, care să fi inclus veri-ficarea contabilităţii și a documentelor justificative aferente pro-iectelor la sediile beneficiarilor de subvenţii și ale partenerilor de  
implementare ai acestora. Curtea a constatat că nivelul controalelor 
pe teren era insuficient.
 57.  De asemenea, mai multe ANS-uri au deplâns absenţa unei asistenţe pe 
teren din partea delegaţiilor. Răspunsurile ANS-urilor au lăsat să se 
înţeleagă că multe erori legate de normele financiare și contractuale 
ar fi putut fi evitate dacă ar fi avut loc verificări pe teren la momentul 
oportun, întrucât practicile incorecte ar fi fost descoperite și ar fi  
putut fi rectificate.
 58.  Șase dintre cele 16 proiecte auditate nu au fost vizitate deloc de perso-
nalul delegaţiilor. În cazul celor vizitate, vizitele nu urmau în general un tipar sistematic. Uneori vizitele s-au efectuat cu ocazia unor eve-nimente organizate de ANS-uri, alteori s-au efectuat în cadrul unor misiuni de monitorizare externă. În unele cazuri, existau într-adevăr planuri specifice și concrete stabilite pentru efectuarea vizitelor pe teren în diverse stadii ale duratei proiectului. Cu toate acestea, din cauza lipsei de resurse, în niciunul dintre aceste cazuri nu au fost  pe deplin respectate planurile. Delegaţiile vizitate de Curte nu ela-boraseră niciun model standard pentru rapoartele de monitorizare. Înainte de decembrie 2007, personalul nu dispunea de linii directoare operaţionale pentru monitorizarea proiectelor.
 59.  Proiectele mai pot fi selectate pentru monitorizare externă și prin inter-
mediul misiunilor efectuate de Comisie în cadrul sistemului de moni-torizare orientată spre rezultate. Această tehnică nu compensează  
însă absenţa monitorizării la nivel operaţional: majoritatea proiectelor 
în care sunt implicate ANS-uri primesc o contribuţie comunitară mai 
mică de 1 milion de euro, or, în cadrul sistemului de monitorizare ori-
entată spre rezultate sunt selectate în vederea monitorizării numai în 
jur de 10 % dintre proiectele cu o valoare inferioară acestei sume.
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării27
34 Ultima generaţie de contracte 
de subvenţionare semnate în 
Peru prevăd deja acest gen de 
monitorizare. EVALUĂRILE  EXTERNE  NU AU PERMIS  O MĂSURARE  ADECVATĂ  
A IMPACTULUI  PROIECTELOR  REALIZATE  DE ANS- URI
 60.  În contractele de subvenţionare încheiate cu ANS-urile sunt, în general, 
prevăzute evaluări externe la încheierea proiectului și/sau la jumăta-tea duratei acestuia. Termenii de referinţă standard pentru evaluări nu sunt obligatorii pentru acest tip de evaluare, și, în plus, există  
riscul unui conflict de interese, întrucât, conform practicii actuale, 
contractarea evaluatorilor se efectuează de către beneficiarii înșiși. În exerciţiul său de analiză comparativă, Curtea a observat că anu-
mite agenţii de dezvoltare aplică un mecanism de asigurare a calităţii 
pentru evaluările comandate de ANS-urile beneficiare.
 61.  Evaluările efectuate, precum și celelalte instrumente de măsurare și de 
raportare utilizate în mod curent (rapoartele întocmite de ANS-uri, vizitele pe teren și rapoartele de monitorizare orientată spre rezul-tate) nu permit o măsurare adecvată a impactului diverselor proiecte ale ANS-urilor. Cauzele unei astfel de situaţii sunt fie formularea prea generală a obiectivelor, astfel încât acestea nu pot fi însoţite de indi-catori de impact măsurabili, fie mijloacele de verificare inadecvate sau prea costisitoare.
 62.  Comisia se reorientează spre o gestionare axată pe rezultate, punând mai 
mult accent pe măsurarea impactului și a rezultatelor și pe evaluarea 
valorii adăugate produse de activităţile sale de cooperare pentru  
dezvoltare. În acest fel, ANS-urile sunt constrânse să instituie sis-teme pentru monitorizarea nu numai a realizărilor, ci și a efectelor și 
a impactului
34. De asemenea, devine necesar ca serviciile Comisiei să 
pună la dispoziţie mai multe orientări practice, astfel încât cadrele logice și indicatorii de performanţă să fie adecvaţi și să rămână  pertinenţi.
PERSPECTIVELE DE SUSTENABILITATE
 63.  Procesul de selecţie a proiectelor cuprinde și evaluarea sustenabilităţii, 
cu alte cuvinte a perspectivelor ca rezultatele proiectului să se per-manentizeze. Comisia a introdus recent un sistem de monitorizare  orientată spre rezultate, efectuată ex post , care urmărește sustena-
bilitatea și impactul la nivel de proiect.
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării28
 64.  Cu toate că cele 16 proiecte auditate au obţinut sau sunt pe cale să obţină 
rezultate bune pe termen scurt, perspectivele de sustenabilitate ale 
acestora erau mult mai puţin pozitive. La data efectuării auditului  Curţii, sustenabilitatea era incertă în cazul a 12 dintre proiecte, fie 
din cauza lipsei fondurilor după încheierea proiectelor, fie din cauza 
unor mecanisme instituţionale inadecvate, ca în exemplul furnizat în 
caseta 6 .
 65.  Pentru celelalte patru proiecte, perspectivele de sustenabilitate erau 
bune, nu pentru că proiectele ar fi fost intrinsec sustenabile, ci mai 
degrabă pentru că erau realizate de ONG-uri internaţionale cu un  
angajament pe termen lung, care sunt în măsură să obţină finanţare 
și din alte surse decât Uniunea Europeană.
 66.  Angajamentul și finanţarea pe termen lung, precum și necesitatea de 
a asigura mecanisme instituţionale care să permită preluarea activi-
tăţilor de către factorii interesaţi pertinenţi constituie elemente esen-
ţiale care pot garanta sustenabilitatea. În urma auditului desfășurat 
de Curte, s-a constatat că durata unui proiect era în general insufi-
cientă pentru a asigura sustenabilitatea, chiar și după acordarea de prelungiri
35. În plus, perioada efectivă de implementare este adesea 
redusă în practică din cauza întârzierilor de demarare a activităţilor 
(a se vedea punctul 41).
 67.  De asemenea, abordarea actuală privind proiectele se confruntă cu poten-
ţiala situaţie contradictorie de a recurge la intervenţii pe termen scurt pentru a remedia probleme structurale care necesită un angajament pe termen lung. Sustenabilitatea reprezintă o problemă în special  
pentru acel aspect al proiectelor legat de dezvoltarea capacităţilor, 
deoarece acesta necesită de regulă schimbări sociale și de mentali-
tate, care au nevoie de mult mai mult timp decât permit în general termenele acordate pentru implementarea proiectelor.35 Durata medie a proiectelor 
auditate era de 37 de luni, 
incluzând prelungirile. 
SPRIJIN ACORDAT ACTIVITĂŢILOR POLIŢIENEȘTI DE COMBATERE 
A INFRACŢIUNILOR ÎMPOTRIVA FEMEILOR ȘI A COPIILOR ÎN PROVINCIA EASTERN CAPE (AFRICA DE SUD) – CENTRE DE ÎNTRAJUTORARE A VICTIMELOR
Deși autorităţile poliţienești sud-africane erau în măsură să acopere în continuare, după încheierea proiectului, costu-
rile de funcţionare ale centrelor de întrajutorare a victimelor violenţei, exista riscul ca în viitor să nu mai fi  e disponibili 
voluntari care să lucreze în aceste centre, deoarece ministerul protecţiei sociale ( Social Welfare Department ) încă nu își 
asumase responsabilitatea pentru supravegherea și instruirea acestora, așa cum era prevăzut în conceptul proiectului.CASETA 6
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării29
 68.  În cadrul exerciţiului său de analiză comparativă, Curtea a remarcat că alte 
agenţii de dezvoltare evită unele dintre problemele legate de con-
cepţia necorespunzătoare a proiectelor și de durata scurtă a acestora, apelând, pe lângă proiecte specifice, la o gamă de instrumente, de 
exemplu la acorduri-cadru de parteneriat pe termen lung cu  ANS-uri 
selectate în urma unei proceduri de concurs
36.
COMISIA ASIGURĂ ÎN MOD SATISFĂCĂTOR FURNIZAREA 
CĂTRE ANS-URI A SPRIJINULUI DE DEZVOLTARE A CAPACITĂŢILOR?
 69.  Prezenta secţiune urmărește să stabilească dacă Comisia a tradus cerin-
ţele juridice și declaraţiile politice referitoare la sprijinul acordat  
ANS-urilor pentru dezvoltarea capacităţilor într-o strategie în toate 
ţările și regiunile beneficiare și dacă a pus în aplicare această stra-
tegie prin intermediul unor activităţi pertinente și implementate în 
mod eficace.
STRATEGIA DE DEZVOLTARE A CAPACITĂŢILOR ANS-URILOR
 70.  Dezvoltarea capacităţilor urmărește consolidarea rolului ANS-urilor atât 
de parteneri în procesul de dezvoltare, cât și de actori implicaţi în implementare
37. Pentru a sprijini această dezvoltare în mod eficace 
și pentru a asigura coerenţa și complementaritatea cu alte programe și cu alţi donatori, Comisia trebuie să elaboreze o strategie pentru fiecare ţară, în care să se stabilească ANS-urile, sectoarele și temele 
care ar trebui vizate, precum și metodele de lucru care ar trebui  
întrebuinţate.
 71.  Curtea a verificat dacă exista o astfel de strategie pentru ţările ACP (în 
cazul cărora furnizarea către ANS-uri a sprijinului pentru dezvoltarea 
capacităţilor este prevăzută prin lege) și pentru ţările ALA, în cazul 
cărora fostul regulament care acoperea aceste ţări nu făcea nicio  
menţiune referitor la dezvoltarea capacităţilor. Curtea a examinat, de 
asemenea, dacă intrarea în vigoare în ianuarie 2007 a Instrumentu-lui de finanţare a cooperării pentru dezvoltare (ICD), care a abrogat 
Regulamentul privind ţările ALA și care menţionează furnizarea către 
ANS-uri a unui sprijin pentru dezvoltarea capacităţilor, a antrenat  
eventuale schimbări în strategiile existente.36 Mai multe agenţii de dezvoltare 
utilizează acorduri-cadru de 
parteneriat cu o durată de obicei de la patru la opt ani. 
37 Sprijinul acordat ANS-urilor 
pentru dezvoltarea capacităţilor 
urmărește consolidarea rolului 
acestora de parteneri în 
cooperarea pentru dezvoltare (a se vedea punctul 8 și caseta 1), 
dar include, de asemenea, cursuri 
de formare în domeniul gestionării 
proiectelor cursuri destinate să 
îmbunătăţească calitatea acestora și să sporească capacitatea 
ANS-urilor de a solicita și de 
a strânge fonduri de la donatori. 
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării30
EXISTENŢA  A DOUĂ  ABORDĂRI  DIFERITE
 72.  După semnarea Acordului de la Cotonou (a se vedea punctul 8), în majo-
ritatea ţărilor ACP s-au elaborat strategii și s-au instituit programe 
pentru dezvoltarea capacităţilor ANS-urilor, finanţate de către UE38. 
Pentru ţările ALA, nu există nici strategii specifice pentru dezvoltarea capacităţilor ANS-urilor cu finanţare de la UE, nici programe de acest gen
39. Această diferenţă nu a rezultat în urma unei evaluări globale 
a nevoilor, ci reflectă în principal faptul că furnizarea către ANS-uri de sprijin pentru dezvoltarea capacităţilor este prevăzută prin legislaţie 
pentru ţările ACP, dar nu și pentru ţările ALA.
 73.  ICD, aplicabil din 2007 pentru ţările ALA, prevede dezvoltarea capacită-
ţilor ANS-urilor în acele domenii de cooperare acoperite de programe 
geografice și stabilește ca principiu fundamental faptul că aceste  
programe trebuie să constituie principalul instrument de furnizare 
a sprijinului, deoarece se bazează pe evaluarea nevoilor și pe par-
teneriate strategice cu guvernele. Programele tematice, pe de altă 
parte, nu trebuie utilizate decât dacă programele geografice nu sunt 
adecvate, de exemplu în ţări cu parteneriate dificile40 sau cu grupuri 
de populaţie care nu au acces la servicii și la resurse de bază și care 
sunt excluse din procesul de elaborare a politicilor. În ciuda aces-
tui principiu clar stabilit, nu s-a schimbat nimic în modul în care se 
finanţează sprijinul pentru dezvoltarea capacităţilor în ţările ALA de la 
intrarea în vigoare a Instrumentului de finanţare a cooperării pentru dezvoltare, astfel încât sprijinul care se acordă în prezent continuă să fie finanţat prin programul tematic (actori nestatali și autorităţi locale care activează în domeniul dezvoltării).
 74.  Lipsa unei strategii specifice este subliniată și de faptul că, pentru ţările 
ALA, unde fondurile pentru dezvoltarea capacităţilor ANS-urilor sunt mai limitate, posibilităţile de integrare a implicării ANS-urilor și a spri-
jinului acordat acestora în principalele programe sectoriale finan-
ţate în aceste ţări (de exemplu în domeniul sănătăţii sau în cel al  
educaţiei) nu au fost totuși exploatate la maximum. Comisia se află 
în curs de elaborare a unui document
41 cu scopul de a publica linii 
directoare destinate delegaţiilor, menite să le ajute să remedieze  
această problemă.38 În ţările ACP, există în jur de 
46 de programe de dezvoltare 
a capacităţilor în 43 de ţări, 
atingând suma totală de 
226 de milioane de euro. 
39 Există o serie de excepţii, 
care se datorează de obicei 
circumstanţelor deosebit 
de specifice, de exemplu în 
Bangladesh, unde sectorul ONG 
este foarte dezvoltat (206 000 de organizaţii) sau în Columbia, din 
cauza conflictului armat intern. 
40 Situaţiile de parteneriat dificil 
sunt definite ca fiind cele în 
care, dintr-unul dintre motivele 
menţionate în continuare, nu se poate apela pe deplin la 
instrumentele obișnuite de 
cooperare pentru a sprijini 
iniţiative întreprinse de alţi factori 
interesaţi decât administraţiile centrale: (1) ţări în care cooperarea 
a fost suspendată; (2) ţări în care 
autorităţile nu s-au angajat să 
respecte obiectivele de reducere 
a sărăciei sau alte principii de 
bază ale politicii de dezvoltare, 
de exemplu buna guvernare sau participarea ANS-urilor și 
a autorităţilor descentralizate; 
(3) ţări în care dialogul pe tema 
abordărilor participative în materie 
de dezvoltare este foarte limitat. 
41 The participation of NSAs in 
poverty reduction strategies, 
sector approaches and monitoring 
of project implementation 
(Participarea ANS-urilor la strategii 
de reducere a sărăciei, abordările sectoriale și monitorizarea 
implementării proiectelor) 
(proiect de document al EuropeAid 
E.4, august 2008). 
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării31
PROGRAMELE PRIVIND DEZVOLTAREA 
CAPACITĂŢILOR ANS-URILOR
 75.  Curtea a examinat șapte programe, a căror sumă totală se ridică la 
72,1 milioane de euro ( anexa III ), pentru a evalua pertinenţa acestora 
și eficienţa cu care au fost implementate42. Aceste programe combină 
activităţile de dezvoltare a capacităţilor cu finanţarea unei serii de 
proiecte de mică amploare.
 76.  Curtea a examinat dacă programele au fost demarate la timp, dacă au 
fost implementate în termene rezonabile și dacă procedurile de ges-
tionare au fost suficient de flexibile și adaptate la realităţile locale, în 
special în cazul organizaţiilor mici și al celor care operează în cadrul colectivităţilor.
PROGRAMELE  SUNT  PERTINENTE , ÎN CIUDA  LIPSEI  DE EVALUĂRI  DETALIATE  
ALE SITUAŢIILOR  DIN ŢĂRILE  ALA
 77.  Curtea a apreciat că programele examinate erau pertinente și că răspun-
deau nevoilor și priorităţilor evidente ale ANS-urilor. Liniile directoare 
ale Comisiei recomandă delegaţiilor să efectueze o evaluare detaliată 
a situaţiei („studiu cartografic”) pentru a identifica în fiecare ţară  
 ANS-urile reprezentative și pentru a le evalua capacităţile, constrân-gerile și potenţialul, precum și activitatea altor donatori. Cu toate  acestea, în ţările ALA, unde programele tematice sunt, în practică,  principalul instrument prin care se furnizează ANS-urilor sprijin de 
dezvoltare a capacităţilor, se acordă mai puţină importanţă studiilor 
cartografice. În cazul celor șase ţări analizate
43, numai delegaţiile  
din ţările ACP (Etiopia, Mali și Uganda) realizaseră studii cartografice 
exhaustive, însă calitatea acestora variază.
ÎNTÂRZIERILE  AU UN EFECT  NEGATIV  ASUPRA  EFICIENŢEI  ȘI A EFICACITĂŢII  PROGRAMELOR
 78.  Anumite caracteristici inerente programelor, ale căror efecte nu fuseseră 
suficient de bine preconizate, au condus la întârzieri considerabile în șase din cele șapte programe examinate. Cea mai importantă cauză 
a fost efectul cumulat al lungilor proceduri de gestionare necesare 
mai întâi pentru contractarea asistenţei tehnice internaţionale, apoi 
pentru pregătirea de către asistenţii tehnici a cererilor de propuneri 
și, în final, pentru evaluarea propunerilor și semnarea contractelor de subvenţionare. Un al doilea factor a fost reprezentat de struc-
tura tripartită de gestionare, care a implicat guvernul, ANS-urile și 
delegaţiile Comisiei. Deși este extrem de importantă pentru asigu-
rarea implicării la nivel local, această structură presupune dezbateri și negocieri îndelungate atât pentru a se ajunge la un consens iniţial 
între părţile în cauză, cât și pentru a fi implementată.42 Din cauza întârzierilor de 
demarare a programelor, era în 
general prea devreme pentru a le 
evalua eficacitatea. 
43 Bangladesh, Etiopia, Mali, Peru, 
Africa de Sud și Uganda. 
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării32
44 În cazul programului Ariane din 
Mali, durata de viaţă a proiectelor 
pentru ultimele două cereri de propuneri a trebuit să fie redusă la 
numai șase luni. 
45 De exemplu, în Etiopia, dintre 
cei 208 solicitanţi care au candidat 
la prima cerere de propuneri au 
fost selectaţi numai 11 (5 %), toţi fiind fie ONG-uri internaţionale, fie 
ONG-uri bazate în capitală.  79.  Aceste întârzieri limitează efectiv perioada de implementare a activi-
tăţilor, mai ales în cazul beneficiarilor, conducând la dezangajarea 
fondurilor și la anularea activităţilor și în special la reducerea duratei de viaţă a proiectelor, ceea ce dăunează perspectivelor de sustena-
bilitate
44 [a se vedea punctul 83 litera (b)].
PUNEREA  ÎN APLICARE  A CERERILOR  DE PROPUNERI  NU FAVORIZEAZĂ  ÎNTOTDEAUNA  
ANS- URILE  CARE  AU CEL MAI MULT  NEVOIE  DE DEZVOLTAREA  CAPACITĂŢILOR
 80.  Dat fiind că dezvoltarea capacităţilor ANS-urilor este obiectivul princi-
pal al acestor programe, procesul de selecţie a proiectelor trebuie  
să îi vizeze pe acei beneficiari care, tocmai pentru că nu dispun de anumite capacităţi organizatorice, pot avea dificultăţi în respectarea 
multora dintre cerinţele prescrise în procedurile comunitare. Cur-
tea a constatat că, deși cererile de finanţare primite erau în număr 
mare, cererile de propuneri aveau tendinţa să favorizeze în cele din 
urmă organizaţiile bazate în principal în orașe și cu cele mai multe 
resurse, în detrimentul organizaţiilor bazate în mediul rural și cu  
puţine resurse
45.
 81.  Lecţiile învăţate de delegaţii din aceste prime experienţe în cadrul imple-
mentării programelor geografice, și pe care acestea le-ar putea pune 
în aplicare pentru următoarele cereri de propuneri, sunt următoarele: (i) încurajarea parteneriatelor între ANS-uri mai slab dezvoltate și cele mai bine dezvoltate; (ii) finanţarea unor ANS-uri bine dezvoltate, cu scopul de a le permite să instruiască și să îndrume grupuri mai largi 
de ANS-uri mai puţin dezvoltate; (iii) selectarea unor regiuni înde-
părtate; (iv) alocarea fondurilor în funcţie de repartizarea geografică. 
Cu toate acestea, acţiunea Comisiei nu tratează toate problemele  
relevate iniţial în comunicarea și în orientările acesteia (a se vedea punctele 11 și 12), care menţionează obiectivul de a se adresa unei 
părţi cât mai mari a populaţiei și care subliniază că se va acorda  
o atenţie deosebită organizaţiilor locale și celor de mici dimensiuni, 
în special în ţările care se întind pe o suprafaţă geografică mare și 
în care există multe grupuri și zone care sunt izolate de procesul de 
consultare și de cel decizional.
ESTE PREA  DEVREME  PENTRU  A EVALUA  EFICACITATEA  MAJORITĂŢII  PROGRAMELOR  
DE DEZVOLTARE  A CAPACITĂŢILOR
 82.  Din cauza întârzierilor de demarare a programelor, în general era prea 
devreme pentru a le evalua eficacitatea. În cazurile în care se efectua-
seră evaluări intermediare, s-au raportat rezultate bune în general.
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării33
46 Dat fiind că rezultă dintr-o 
strategie coerentă, programele 
de dezvoltare a capacităţilor din ţările ACP prezintă caracteristici 
organizatorice comune, de 
exemplu recurgerea la asistenţa 
tehnică. În schimb, puţinele 
programe ALA au fost create 
ad-hoc și variază ca structură. 
47 În Mali, Curtea a constatat 
că echipa de asistenţă tehnică 
duplicase activităţile aferente 
cererii de propuneri și procedurilor 
de control al proiectelor. Astfel că s-a încheiat un contract pentru 
o asistenţă externă suplimentară 
pentru evaluarea propunerilor, 
ulterior echipa de asistenţă tehnică 
reevaluând ea însăși evaluările 
deja realizate. Motivul din spatele 
acestei acţiuni a fost acela că echipa de asistenţă tehnică a dorit 
să evite un risc financiar (întrucât 
a trebuit să furnizeze o garanţie 
financiară pentru gestionarea 
programului). 
48 În conformitate cu articolul 4 
din Acordul de la Cotonou, actorii 
nestatali trebuie „să primească 
sprijin pentru consolidarea 
capacităţii în domenii critice în 
vederea creșterii competenţelor acestor actori, în special în 
ceea ce privește organizarea, 
reprezentarea și instituirea 
mecanismelor de consultare, 
inclusiv schimburile și dialogul, 
precum și pentru promovarea 
alianţelor strategice”.  83.  Cu toate acestea, pentru programele ACP examinate46, Curtea a relevat 
o serie de indicaţii potrivit cărora Comisia ar trebui să acorde o atenţie 
specială următoarelor aspecte:
dat fiind că programele combină activităţile de dezvoltare a capa- (a) 
cităţilor cu finanţarea unei serii de proiecte de mică amploare,  
echipele de asistenţă tehnică specializate, care dispun de compe-tenţe speciale în domeniul dezvoltării capacităţilor, trebuie să se ocupe, de asemenea, de gestionarea administrativă curentă a pro-iectelor
47. În ceea ce privește dezvoltarea capacităţilor, echipele 
s-au concentrat mai curând pe formarea în materie de gestionare 
a proiectelor decât pe îmbunătăţirea competenţelor ANS-urilor în 
materie de analiză politică, de apărare a intereselor, de funcţii de 
supraveghere, de promovare a drepturilor omului și de încurajare 
a creării de reţele etc., nepunând astfel suficient accent pe rolul ANS-urilor în dialogul politic [a se vedea punctul 3 litera 0], care 
figurează în platforma privind dezvoltarea capacităţilor definită 
în Acordul de la Cotonou
48;
Curtea a constatat că programele nu abordau într-o măsură sufici- (b) 
entă aspectele legate de impact și de sustenabilitate. Finanţarea 
globală a fost prea redusă și, în unele cazuri, dispersată în prea multe proiecte de mică amploare pentru a avea un impact sem-
nificativ. Durata proiectelor era scurtă, de la doar 6 luni până la 
maxim 24 de luni. Or, Curtea consideră că este necesară o peri-
oadă de implementare mai lungă, având în vedere că dezvoltarea 
capacităţilor este un proces pe termen lung.
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării34
CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI
COMISIA NU SE ASIGURĂ ÎN MOD ADECVAT 
DE IMPLICAREA EFICACE A ANS-URILOR ÎN PROCESUL 
DE COOPERARE PENTRU DEZVOLTARE
 84.  Prin intermediul delegaţiilor, Comisia a încercat să implice ANS-urile în 
elaborarea documentelor de strategie de ţară în aproape toate ţările beneficiare. Cu toate acestea, în multe cazuri, implicarea ANS-urilor s-a limitat mai degrabă la seminarii de o zi , în loc să ia forma dialogu-
lui susţinut și structurat avut în vedere de legislaţia UE și de propriile linii directoare ale Comisiei. Procedurile detaliate de consultare sunt 
afectate pe scară largă de deficienţe.
 85.  În ceea ce privește noul program tematic pentru ANS-uri, ANS-urile din 
emisfera sudică nu au fost implicate într-o măsură suficientă nici în strategiile globale, nici în cele locale, deși programul este în esenţă 
conceput pentru acești actori.
RECOMANDĂRI PRIVIND IMPLICAREA ANS-URILOR
Comisia ar trebui să depună mai multe eforturi pentru a intensifica  
implicarea ANS-urilor pertinente în procesul său de cooperare pen-
tru dezvoltare. Această implicare ar trebui să meargă mai departe de 
simpla definire a strategiei de ţară și să includă strategii și proiecte 
sectoriale.
Comisia ar trebui să ia următoarele măsuri în vederea consolidării  
acestui proces:
să identifice ANS-urile pertinente; –
să stabilească calendare clare și previzibile pentru consultări, atât  –
pentru documentele de strategie geografice, cât și pentru cele  
tematice;
să pună la dispoziţia ANS-urilor documentaţia necesară și să le   –
acorde suficient timp pentru a se pregăti în mod corespunzător și să furnizeze feedback cu privire la rezultatele acestor consultări;
să elaboreze orientări suplimentare și să prevadă mai multe cursuri  –
de formare pentru personalul delegaţiilor.
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării35
ÎN GENERAL SISTEMELE DE GESTIONARE ALE COMISIEI 
GARANTEAZĂ CĂ ACTIVITĂŢILE IMPLEMENTATE DE 
ANS-URI SUNT PERTINENTE ȘI ÎN MĂSURĂ SĂ GENEREZE REZULTATELE DORITE, DAR PREZINTĂ DEFICIENŢE
 86.  Procedura cererii de propuneri se poate dovedi în continuare greoaie 
și, în practică, nu asigură acordarea unui grad suficient de atenţie  concepţiei proiectului și nici finalizarea în timp util a acestei faze.
 87.  ANS-urilor nu li s-au pus la dispoziţie orientări sau cursuri de formare 
suficiente privind aplicarea normelor financiare; în plus, persistă  
neconcordanţe în interpretare, precum și alte probleme practice  
specifice.
 88.  Există deficienţe în ceea ce privește monitorizarea și evaluarea.
 89.  Perspectivele de sustenabilitate pe termen lung sunt pesimiste, printre 
motivele principale numărându-se durata redusă a proiectelor, lipsa finanţării pe termen lung și mecanismele instituţionale inadecvate.
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării36
RECOMANDĂRI PRIVIND GESTIONAREA ACTIVITĂŢILOR  
IMPLEMENTATE DE ANS-URI
Procedurile de selecţie
Măsurile aflate deja în curs și destinate îmbunătăţirii punerii în apli- –
care a procedurii cererii de propuneri ar trebui continuate, punând un accent deosebit pe aspectele care ar putea garanta o concepţie adecvată a proiectelor.
Procedurile de control și de supraveghere
Pe lângă soluţionarea problemelor nerezolvate, Comisia ar trebui să  –
se asigure că orientările și asistenţa oferită cu privire la proceduri 
vor deveni mai accesibile pentru beneficiarii potenţiali.
Curtea ar dori să reamintească faptul că, în opinia sa, este posibilă  –
prevenirea erorilor legate de normele financiare și contractuale prin 
îmbunătăţirea selecţionării elementelor vizate de monitorizare și 
de asistenţa furnizată de delegaţii.49
Monitorizarea
Având în vedere intenţia sa de reorientare spre o gestionare axată  –
pe rezultate, Comisia ar trebui să se asigure că atât delegaţiilor, cât 
și ANS-urilor, li se pun la dispoziţie resurse, orientări și cunoștinţe 
de specialitate suficiente pentru a putea elabora și aplica indicatori 
de performanţă cantitativi și calitativi și pentru a-i monitoriza și 
a raporta cu privire la aceștia.
Sustenabilitatea
Pentru a îmbunătăţi sustenabilitatea, Comisia ar trebui să analizeze  –
posibilitatea ca, în cadrul colaborării cu ANS-uri, să se utilizeze, pe lângă proiecte, și o combinaţie de instrumente.
După implementarea proiectelor ANS-urilor, Comisia ar trebui să  –
realizeze selectiv evaluări ale sustenabilităţii și ale impactului pe 
termen lung.49 Punctul 8.18 din capitolul 8 al 
Raportului anual al Curţii privind 
exerciţiul financiar 2007.
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării37
ÎN ŢĂRILE ACP EXISTĂ O STRATEGIE PENTRU 
DEZVOLTAREA CAPACITĂŢILOR ANS-URILOR, 
NU ÎNSĂ ȘI ÎN MAJORITATEA ŢĂRILOR ALA
 90.  Pentru majoritatea ţărilor ALA nu există încă o strategie. Spre deose-
bire de ţările ACP, unde se utilizează programe geografice, ţările  ALA depind într-o măsură prea mare de programul tematic privind ANS-urile pentru finanţarea dezvoltării capacităţilor acestora. Curtea 
consideră această dependenţă ca fiind necorespunzătoare, deoarece este contrară principiului menţionat în Regulamentul privind ICD,  
conform căruia ar trebui să se recurgă, în măsura posibilului, la pro-
grame geografice.
RECOMANDĂRI PRIVIND ELABORAREA UNEI STRATEGII
Comisia ar trebui să elaboreze strategii pentru dezvoltarea capacită-
ţilor ANS-urilor din ţările ALA și să stabilească în aceste strategii care 
sunt ANS-urile, sectoarele și temele care ar trebui vizate, care sunt  
metodele de lucru care vor fi întrebuinţate, precum și modalităţile  prin care se va asigura coerenţa cu alte programe. Comisia ar trebui 
să reexamineze dezechilibrul existent între abordarea pentru ţările  
ACP și cea pentru ţările ALA.
DEȘI PROGRAMELE DE DEZVOLTARE A CAPACITĂŢILOR 
SUNT PERTINENTE, ACESTEA NU ȘI-AU ATINS POTENŢIALUL MAXIM
 91.  Programele care au făcut obiectul auditului au fost considerate ca fiind 
extrem de pertinente, cu toate că în ţările ALA nu se realizaseră eva-
luări ale nevoilor sub forma „studiilor cartografice”. Cu toate acestea, 
programele nu și-au atins potenţialul maxim, în special deoarece  
procedurile și structurile lor de gestionare sunt ele în sine complexe. Consecinţele acestei situaţii nu au fost suficient de bine estimate de la bun început, astfel încât întârzierile rezultate au avut un impact direct, reducând timpul disponibil pentru durata activă a proiectelor 
și deteriorând, prin urmare, perspectivele acestora de eficacitate și 
de sustenabilitate.
 92.  Aceste programe se confruntă cu o potenţială contradicţie, care constă 
în faptul că obiectivul lor este de a sprijini dezvoltarea capacităţilor ANS-urilor care au cel mai mult nevoie, prin intermediul unei proce-
duri (cererea de propuneri) concepute să selecteze, însă, ANS-urile 
cu cele mai bune performanţe.
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării38
RECOMANDĂRI PRIVIND IMPLEMENTAREA  
PROGRAMELOR DE DEZVOLTARE A CAPACITĂŢILOR
În planificarea acestor programe, Comisia ar trebui să ţină seama pe 
deplin de complexitatea inerentă acestora. De asemenea, ar trebui  
să ia în considerare interacţiunea dintre structurile inevitabil com-plexe și cadrul juridic și să aloce resurse pentru analizarea modalită-ţilor prin care s-ar putea atinge obiectivele politice în ciuda acestor 
constrângeri.
Ar trebui să se exploreze soluţii alternative la procedurile actuale,  
pentru a permite o abordare mai strategică (cum ar fi o mai bună  
utilizare a capacităţilor de asistenţă tehnică, utilizarea acordurilor de 
parteneriat, a finanţării cu donatori multipli) și pentru a asigura o mai 
bună penetraţie până la organizaţiile locale (cum ar fi subvenţiile „în 
cascadă”).
  Prezentul raport a fost adoptat de Curtea de Conturi la Luxemburg, în 
ședinţa sa din 18 și 19 martie 2009.
  Pentru Curtea de Conturi
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Președinte
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării39
SUMELE CONTRACTATE CU ANS-URILE
Potrivit EuropeAid, sumele contractate cu ANS-urile în 2006 și în 2007 
pot fi estimate la 836,43 și, respectiv, la 915,26 milioane de euro (fără a lua în considerare ajutorul umanitar
1), după cum urmează:
(milioane de euro)
DOMENIU Anul 2006 Anul 2007
Programe tematice 555,04 430,11
Cofi nanţare cu ONG-urile 200,10 207,89
Cooperare descentralizată 6,30 0,18
Drepturile omului și democraţie 97,28 40,72
Mediu înconjurător 59,14 21,08
Securitate alimentară 74,84 109,26
Egalitatea de șanse între femei și bărbaţi 2,90 0,85
Sănătate 91,64 25,60
Mine terestre antipersonal 4,99 8,97Migraţie și azil 16,28 15,56
Droguri ilicite 1,57 0,00
Reabilitare/Refugiaţi 17,02 21,64
Alte programe 0,45 18,1
Programe geografi  ce 73,92 164,00
Asia 19,62 116,93
America Latină 3,55 4,26
Spaţiul mediteraneean 45,49 6,85
Tacis 5,26 35,96
Total buget general 646,43 633,85
Fondul european de dezvoltare 190,00 281,41
TOTAL 836,43 915,26ANEXA I
1 ONG-urile cooperează în 
mod activ la implementarea 
acţiunilor de ajutor umanitar 
încă din anii ‘90. DG ECHO 
a încheiat acorduri-cadru de 
parteneriat pe termen lung cu o serie de ONG-uri. În jur de 
50 % din finanţarea furnizată de 
DG ECHO este alocată ONG-urilor 
(aproximativ 353 de milioane 
de euro în 2007).
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării40
ANEXA II
PRINCIPALELE DISPOZIŢII ALE ACORDULUI 
DE LA COTONOU REFERITOARE LA ANS-URI
Articolul 4:
… părţile recunosc rolul complementar și potenţialul contribuţiilor 
actorilor non-statali și ale autorităţilor locale descentralizate la pro-cesul de dezvoltare. În acest scop, … actorii non-statali și autorităţile 
locale descentralizate, după caz:
sunt informaţi și implicaţi în consultarea privind politicile și stra- –
tegiile de cooperare, precum și privind priorităţile cooperării,  în special în domenii care îi privesc sau care îi afectează direct, precum și privind dialogul politic;
primesc resurse financiare … în vederea susţinerii proceselor de  –
dezvoltare locală;
sunt implicaţi în punerea în aplicare a proiectelor și a programelor  –
de cooperare în domenii care îi privesc sau în care au un avantaj 
comparativ;
primesc sprijin pentru consolidarea capacităţii în domenii critice  –
în vederea creșterii competenţelor acestor actori, în special în  
ceea ce privește organizarea, reprezentarea și instituirea meca-
nismelor de consultare, inclusiv schimburile și dialogul, precum și pentru promovarea alianţelor strategice.
Articolul 6:
1. Actorii cooperării includ:
 – actorii nestatali:  (a)  sectorul privat;  (b)  parteneri economici și sociali, inclusiv organizaţii  
sindicale;
  (c)  societatea civilă sub toate formele sale, conform caracte-
risticilor naţionale.
2. Recunoașterea de către părţi a actorilor neguvernamentali depinde 
de modul în care aceștia răspund nevoilor populaţiei, de compe-
tenţele lor specifice și de caracterul democratic și transparent al 
modului lor de organizare și gestiune.
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării41
Articolul 7: Dezvoltarea capacităţilor
Contribuţia societăţii civile la procesul de dezvoltare poate fi mărită 
prin consolidarea organizaţiilor comunitare și a organizaţiilor negu-
vernamentale nonprofit … Aceasta necesită:
încurajarea și sprijinirea creării și a dezvoltării acestor   –
organizaţii;
crearea de mecanisme pentru implicarea respectivelor organiza- –
ţii în elaborarea, punerea în aplicare și evaluarea strategiilor și 
a programelor de dezvoltare.
Articolul 10
prevede că la acest dialog politic trebuie să se adauge participarea 
sporită a organizaţiilor societăţii civile.
Articolul 19: Principii și obiective
1. …
2. …
3. Guvernele și actorii neguvernamentali din fiecare ţară ACP iniţiază 
consultări privind strategiile de dezvoltare a ţării și susţinerea  din partea comunităţii.
Articolul 33: Dezvoltarea instituţională și consolidarea capacităţilor
[…] Cooperarea urmărește, în toate domeniile și sectoarele sale, să favorizeze apariţia de noi actori neguvernamentali și dezvoltarea  capacităţilor lor, precum și consolidarea structurilor de informare,  de dialog și de consultare dintre acești actori și autorităţile publice, 
inclusiv la nivel regional.ANEXA II
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării42
Articolul 57:
… Fără a aduce atingere dispoziţiilor anterioare, actorii neguverna-
mentali eligibili pot avea, de asemenea, responsabilitatea de a pro-
pune și de a pune în aplicare programe și proiecte în domeniile care îi privesc …
Articolul 58: Eligibilitatea pentru finanţare
… Actorii non-statali din statele ACP și din Comunitate care au  
caracter local sunt eligibili pentru sprijinul financiar oferit în teme-
iul prezentului acord, în conformitate cu modalităţile convenite în programele indicative naţionale și regionale.
Articolul 4 din anexa IV:
Proiectul de program indicativ conţine: … tipurile participanţilor fără caracter statal care îndeplinesc condiţiile necesare pentru finanţare, 
în conformitate cu criteriile stabilite de Consiliul de Miniștri, resur-
sele alocate actorilor non-statali și tipul de activităţi sprijinite, care 
trebuie să fie nonprofit;
Articolul 5 din anexa IV:
… [examinarea anuală comună] conţine, în special, evaluarea: … folo-sirii de resurse rezervate actorilor neguvernamentali.ANEXA II
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării43
LISTA PROGRAMELOR, A PROIECTELOR ȘI A CERERILOR 
DE PROPUNERI LOCALE EXAMINATE
LISTA PROGRAMELOR DE SPRIJINIRE A DEZVOLTĂRII CAPACITĂŢILOR ANS-URILOR
Domeniul Descrierea proiectului Ţara/RegiuneaContribuţia UE 
(euro)
ALA UE și Comunitatea Andină în acţiune împreună cu societatea 
civilă din ţările andineComunitatea Andină 4 100 000
ALA Iniţiative de mică amploare puse în aplicare de ONG-uri 
locale inovatoare (Small Initiatives by Local Innovative NGOs – SMILING)Bangladesh 8 000 000
FED Fondul societăţii civile Etiopia 10 000 000
FED Sprijin și consolidarea iniţiativelor actorilor nestatali 
(Appui et Renforcement des Initiatives des Acteurs Non Etatiques – ARIANE)Mali 7 000 000
Africa de Sud Sprijin pentru Programul de apărare a intereselor societăţii 
civile (Civil Society Advocacy Programme – CSAP)Africa de Sud 10 000 000
Africa de Sud Fundaţia pentru drepturile omului (Foundation for Human 
Rights – FHR) din Africa de SudAfrica de Sud 25 000 000
FED Programul de consolidare a capacităţilor societăţii civile Uganda 8 000 000
SUMA TOTALĂ 72 100 000
LISTA PROIECTELOR ANS-URILOR
Domeniu Descrierea proiectului Ţara/RegiuneaContribuţia UE 
(euro)
IEDDO Promovarea drepturilor omului pentru populaţiile autohtone 
din Bangladesh – ONG IPDSBangladesh 88 587
ONG Proiectul de educaţie pregătitoare pentru copii defavorizaţi – 
ONG: Secours catholiqueBangladesh 253 179
ONG Consolidarea capacităţilor rurale în Haor (ARCH) – 
ONG: Concern World WideBangladesh 471 970
Securitatea 
alimentarăConsolidarea securităţii alimentare prin promovarea 
drepturilor și prin cursuri de formare în materie de mijloace de subzistenţă sustenabile (FOSHOL) – ONG: Action AidBangladesh 2 322 170
Securitatea 
alimentarăConservarea resurselor agricole și îmbunătăţirea securităţii 
alimentare pentru familiile rurale vulnerabile din Damot Gale și Kachira Bira – ONG: Inter AideEtiopia 700 000
ONG Consolidarea capacităţilor woredelor – ONG: Farm Africa Etiopia 1 096 597
Securitatea 
alimentarăConsolidarea capacităţilor de securitate alimentare în 
woredele Shashogo și Alaba – ONG: LVIAEtiopia 630 500
IEDDO Integrarea socială a minorităţilor etnice Menja din woredele 
Chena și Gimbo – ONG: ActionAidEtiopia 90 000
IEDDO Promovarea practicilor care favorizează respectarea și 
apărarea drepturilor omului în vederea reducerii torturii și în vederea reabilitării victimelor violenţei politice – ONG: CAPSPeru 94 415ANEXA III
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării44
Egalitatea de 
șansePromovarea integrării în sistemul de muncă ofi  cial a femeilor 
mici întreprinzători și a unităţilor economice familiale – ONG: Mișcarea Manuela RamosPeru 665 458
ONG Integrarea în circuitele dinamice ale pieţelor locale și 
regionale a micilor întreprinzători cu potenţial competitiv și afl aţi în difi  cultate economică – ONG: Oxfam NovibPeru 1 500 000
ONG Consolidarea capacităţilor instituţionale și promovarea 
economiei locale în vederea combaterii sărăciei în departamentul Junín – ONG: Frères des HommesPeru 715 780
ONG Accesul la drepturile de securitate socială în Africa de Sud – 
ONG: DanChurchAfrica de Sud 587 820
ONG Proiectul salezian de consolidare a capacităţilor tineretului – 
ONG: Coop. Mission au DéveloppementAfrica de Sud 400 000
Africa de Sud Sprijin acordat activităţilor poliţienești de combatere 
a infracţiunilor împotriva femeilor și a copiilor în provincia Eastern Cape – ONG: FAMSAAfrica de Sud 59 204
Africa de Sud Sprijin acordat activităţilor poliţienești de combatere 
a infracţiunilor împotriva femeilor și a copiilor în provincia Eastern Cape – ONG: NICRO – Victim SupportAfrica de Sud 85 435
SUMA TOTALĂ 9 761 115
LISTA CERERILOR DE PROPUNERI LOCALE
Domeniul Descrierea cererii de propuneri Ţara/RegiuneaContribuţia UE 
(euro)
Securitatea 
alimentarăCererea de propuneri privind securitatea alimentară 2003 Bangladesh 4 500 000
IEDDO Cererea de propuneri privind Iniţiativa europeană pentru 
democraţie și drepturile omului (IEDDO) – microproiecte Bangladesh – 2006Bangladesh 525 000
IEDDO Programul de microproiecte din 2006 din cadrul Iniţiativei 
europene pentru democraţie și drepturile omului (IEDDO) pentru campania „Promovarea procesului democratic”Etiopia 975 000
Securitatea 
alimentarăProgramul de securitate alimentară 2005 – Alocările către 
ONG-uriEtiopia 5 000 000
IEDDO Programul de microproiecte din 2005 din cadrul Iniţiativei 
europene pentru democraţie și drepturile omului (IEDDO)Peru 575 000
IEDDO Programul de microproiecte din 2006 din cadrul Iniţiativei 
europene pentru democraţie și drepturile omului (IEDDO)Peru 380 000
Africa de Sud Sprijin acordat activităţilor poliţienești de combatere 
a infracţiunilor împotriva femeilor și a copiilor în provincia Eastern CapeAfrica de Sud 750 000
SUMA TOTALĂ 12 705 000ANEXA III
LISTA PROIECTELOR ANS-URILOR
Domeniul Descrierea proiectului Ţara/RegiuneaContribuţia UE 
(euro)
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării45
ACTORII IMPLICAŢI ÎN COOPERAREA PENTRU 
DEZVOLTARE VIZITAŢI LA FAŢA LOCULUI
Ţara*Organisme 
statale (inclusiv 
autorităţi locale)ONG-uri
Alte ANS-uri Alţi donatori
Emisfera nordică Emisfera sudică
Etiopia Ministerul Finanţelor și Dezvoltării Economice
Ministerul 
Dezvoltării Capacităţilor
Birourile de 
dezvoltare a resurselor de apă și de dezvoltare a resurselor naturale din woreda  (districtul) 
Alaba și din woreda  (districtul) 
Dale GaleInter Aid
LVIA
CAFOD/TrocaireOxfam GB
CISP
German Agro 
ActionAcord
Hundee
Farm AfricaCotonou Task Force
EOC-DIDAC
ARRD-AFMAsociaţia de 
Dezvoltare a Districtului (woredei) din Konso
Asociaţia de 
Dezvoltare a Populaţiei din) Derashe
Cooperativa pentru 
Irigaţii din Bedene, woreda  Alaba
Kebele  Iddirs din 
woreda  Dale GaleCanada (CIDA)
Suedia (SIDA)
Irlanda (Irish Aid)Regatul Unit 
(DFID)
Bangladesh Biroul Cenzorului și Auditorului General
Ministerul 
Afacerilor Externe
Ministerul 
Finanţelor (Divizia relaţiilor economice)
Biroul afacerilor 
privind ONG-urileActionAid 
Bangladesh
Caritas 
Bangladesh
Concern 
Worldwide
Save the Children 
USBRAC
Serviciile de 
dezvoltare a populaţiei autohtone
Societatea de 
Dezvoltare Rurală din districtul Noakhali
Private Rural 
Initiative Programme (PRIP Trust) (Programul de iniţiativă privată în mediul rural)Federaţia 
ONG-urilor din Bangladesh
Asociaţia de 
gestionare a unităţilor de învăţământ din Defuliapar
Asociaţia de 
gestionare a unităţilor de învăţământ din Bhubankura
Grupul fermierilor 
din East Barahipur
Grupul fermierilor 
din Ramkrishnopur
Centrul de servicii 
pentru șeptel din EwajsbaliaAustralia (AusAID)
Canada (CIDA)
Ţările de Jos
Regatul Unit 
(DFID)
UNDP ( United 
Nations Development Programme  – 
Programul pentru Dezvoltare al Organizaţiei Naţiunilor Unite)
Programul 
alimentar mondial
* A se vedea anexa III  pentru informaţii detaliate privind proiectele și cererile de propuneri examinate.ANEXA IV
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării46
ANEXA IV
Ţara*Organisme 
statale (inclusiv 
autorităţi locale)ONG-uri
Alte ANS-uri Alţi donatori
Emisfera nordică Emisfera sudică
Peru Administraţia regională a muncii și promovării ocupării forţei de muncă Junín
Consiliul 
provinciei Huancayo
Consiliul local 
Tarma
Consiliul local 
PalcaOxfam Novib,
Assoc. Frères des 
Hommes
German Agro 
ActionCAPS
Mișcarea Manuela 
Ramos
IdesiAdec/Atc
Action for the 
Children  (Acţiune 
pentru copii)Copeme
Coremype JunínCamera de Comerţ 
Junín
Două asociaţii ale 
femeilor din Puente Piedra
Asociaţia fermierilor 
din Huallquin
Asociaţia artizanilor 
Huancayo
Asociaţia cizmarilor 
Huancayo
Comitetul 
comunitar San Juan Lurigancho
Asociaţia 
comunitară PaucamarcaBelgia
Spania (AECI)Programul pentru 
Dezvoltare al Organizaţiei Naţiunilor Unite
Africa de Sud Programul de apărare a intereselor societăţii civile (CSAP)
Comisia pentru 
egalitatea șanselor între femei și bărbaţi (CGE)
Comisia sud-
africană pentru drepturile omului (SAHRC)
Politica statală din 
Port Elisabeth
Ministerul 
Finanţelor (Departamentul pentru cooperarea internaţională pentru dezvoltare)
Ministerul 
Justiţiei (unitatea responsabilă de coordonarea donatorilor) din PretoriaCentrul salezian, 
Cape Town
Black Sash 
National
FAMSA
NICRO
Centrul de 
întrajutorare a victimelor, Port Elisabeth
Foundation for 
Human Rights (Fundaţia pentru Drepturile Omului) (FHR)Southern Africa 
AIDS Trust
Institutul African din 
Africa de Sud
Centrul de Studii 
Poliţienești
Institutul de Studii 
privind Securitatea
Grupul de sprijin 
Khulumani
Lawyers for Human 
Rights (Avocaţii pentru apărarea drepturilor omului)
Institutul sud-african 
pentru afaceri internaţionale
SOSTsogang SechabaFranţa
GermaniaGrecia
Irlanda
Ţările de JosRegatul Unit 
(DFID)
Biroul pentru 
droguri și infracţiuni al ONU
* A se vedea anexa III  pentru informaţii detaliate privind proiectele și cererile de propuneri examinate.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării47
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
SINTEZĂ
I.
Contextul în continuă schimbare la care  
 Curtea face referire în mod întemeiat trebuie 
totuși luat în considerare în toate aspectele sale.
Există, într-adevăr, evoluții în abordările dis-
cutate în cadrul comunității internaționale a donatorilor și, într-o anumită măsură, cu 
guvernele beneficiare, însă există și schimbări 
foarte importante în ceea ce privește numă-
rul și calitatea ANS-urilor – internaționale și 
locale – prezente în domeniul dezvoltării (a se vedea și punctul 18 de mai jos).
Comisia constată că nu există o definiție  
agreată a termenului de organizații negu-
vernamentale și este pregătită să discute  
acest aspect cu Parlamentul European, în  
conformitate cu cererea acestuia (punctul  19, descărcare de gestiune pentru exercițiul 
2006).
Cadrele legale diferite ale FED și ale bugetu-
lui general trebuie, de asemenea, să fie luate 
în considerare în legătură cu dispozițiile pri-
vind activitățile care trebuie puse în aplicare de către ANS uri.
III.
Interacțiunea dintre delegațiile Comisiei și ANS-urile locale s-a îmbunătățit semnifica-tiv ca urmare a descentralizării programelor 
relevante și, în special, ca urmare a gestio-
nării de către delegații a cererilor de propu-
neri la nivel local.
Trebuie menționați o serie de alți factori  
care influențează implicarea ANS-urilor în  procesul de cooperare pentru dezvoltare:
diferențele dintre programele geogra- •
fice (buget și FED) și tematice;
prioritățile guvernelor partenere și gra- •
dul de responsabilitate;
agenda privind eficacitatea ajutoarelor; •
schimbări în ceea ce privește ANS-urile  •
(număr, calitate și tip).
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării48
IV.
Procedurile de selecție aplicate de către  
Comisie au ca scop identificarea acelor pro-puneri care ar maximiza eficacitatea gene-
rală a programului luând în considerare, pe 
lângă criteriile menționate de către Curte,  fezabilitatea și raportul cost-eficiență al  acțiunilor propuse, precum și capacitatea  
financiară și operațională a solicitanților și 
a partenerilor.
Mecanismul cererii de propuneri are ca rezul-
tat publicarea la scară largă, transparența, 
orientări clare și interpretarea consecventă 
a procedurilor și a normelor financiare.
Mai multe evaluări ex-post  și exerciții de  
monitorizare efectuate de către Comisie  
analizează în egală măsură și viabilitatea  
acestor acțiuni la nivel de proiect.
V.
Conform observațiilor Curții, aspectul  
implicării ANS-urilor este tratat în diferite  
moduri în temeiul Acordului de la Cotonou 
în comparație cu regulamentele aplicabile  
țărilor din afara ACP. Acest lucru este vala-bil și în ceea ce privește disponibilitatea  
finanțării pentru construirea capacităților  ANS-urilor la nivel național. Astfel, finanțarea pentru construirea capacităților ANS-urilor în țările din afara ACP este în principal limi-tată la programul tematic.
În limitele menționate anterior, s-a inițiat  
o activitate importantă de promovare  
 într-un mod mai sistematic a interacțiunii cu 
ANS-urile, iar serviciile centrale au efectuat o evaluare în ceea ce privește implicarea  ANS-urilor (raport înaintat Curții).VI.
În ciuda faptului că fostul regulament ALA 
nu a prevăzut în mod oficial sprijinul pen-tru construirea capacității ANS-urilor, se  
desfășoară în prezent mai multe studii și  
programe referitoare la acest aspect atât în America Latină, cât și în Asia.
Un număr semnificativ de proiecte/programe 
în Asia și Asia Centrală care sunt/vor fi puse în aplicare prin organizații neguvernamen-
tale au fost adoptate în 2007 și 2008. În timp 
ce obiectivul lor principal este contribuția 
la eradicarea sărăciei, îmbunătățirea acce-
sului la serviciile sociale și îmbunătățirea  guvernanței și statului de drept, ele spri-jină actorii nestatali în atingerea acestor  obiective.
VII.
Comisia întărește implicarea ANS-urilor  prin:
gestionarea mai bună a cunoștințelor   •
prin PADOR și o mai bună difuzare  
a cunoștințelor prin CISOCH;
lansarea unor studii cartografice pilot,   •
elaborate dacă este posibil, în strânsă  cooperare cu guvernul;
îmbunătățirea previzibilității și   •
transparenței proceselor de consultare.
Comisia va continua simplificarea cererilor de propuneri, reducerea procedurii și pro-
movarea punerii în aplicare la nivel local.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării49
Comisia consideră că sistemul de control în 
vigoare asigură o monitorizare financiară și 
contractuală solidă.
Personalul delegației și al ANS-urilor va con-
tinua să fie format, inclusiv în ceea ce privește 
folosirea indicatorilor de performanță.
Este luată în considerare o combinație de  
instrumente, având în vedere cadrul de  
reglementare creat prin regulamentele  
financiare, FED, ICD, IEDDO și IEVP.
Dezvoltarea capacității ar trebui, de  
preferință, să fie canalizată prin programe  
geografice, principiul alinierii ajutoarelor  
solicitând guvernelor țărilor partenere să  
definească strategiile, sectoarele și temele 
în cadrul acestui context. Comisia va conti-nua să promoveze implicarea ANS-urilor.
Interacțiunea este organizată preponde-
rent din punct de vedere structural între  
diferitele instrumente și programe, pentru a facilita o mai mare complementaritate cu 
activitățile sprijinite de contextul bilateral, tematic și regional. În plus, Comisia parti-cipă activ la mecanismele de coordonare ale donatorilor. Comisia consideră că trebuie să se țină seama și de alte canale ca de exemplu 
extinderea subcontractării subvențiilor.INTRODUCERE
2.Comisia menționează că nu există o definiție 
agreată a termenului organizații neguver-
namentale și este pregătită să discute acest aspect cu Parlamentul European, în con-formitate cu cererea acestuia (punctul 19,  
descărcarea de gestiune pentru exercițiul  
2006).
5.
A se consulta răspunsul la punctul 52.
SFERA ȘI ABORDAREA AUDITULUI
OBSERVAȚII
18.
De la început, Comisia a susținut rolul  
 ANS-urilor în dezvoltare și a elaborat poli-tici de sprijin și activități de finanțare pen-
tru facilitarea implicării acestora. Textele  
de referință precum comunicările și liniile  
directoare menționate de către Curte demon-
strează în mod clar această importanță.
„Consensul european privind dezvoltarea”, 
pe care Curtea îl readuce în atenție în mod întemeiat, trebuie totuși luat în considerare în toate aspectele sale.
Se înregistrează, într-adevăr, o evoluție  
a abordărilor (alinierea la prioritățile guver-
nelor partenere, gradul de responsabilitate, 
armonizarea …) însă există și schimbări  
importante în ceea ce privește numărul  și calitatea ANS-urilor – internaționale și  locale – prezente în domeniul dezvoltării.
Această evoluție este esențială pentru  
înțelegerea posibilităților și limitelor impli-cării ANS-urilor în procesul de cooperare  
pentru dezvoltare.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării50
Mai mult, metodele diferă semnificativ atunci 
când ne referim la un context bilateral în  raport cu metodele de activitate folosite în 
cadrul programelor tematice.
21.
Deși nu are o obligație juridică în acest sens, Comisia confirmă că, în măsura posibilităților, a încercat întotdeauna să consulte ANS-urile, acesta reprezentând un obiectiv de politică atunci când condițiile locale au condus la  astfel de consultări.
CE a intensificat eforturile de consultare  
cu societatea civilă în cursul exercițiului  
de programare 2007-2013 comparativ cu  
exercițiile precedente. Mai mult, necesitatea 
unei strânse consultări cu societatea civilă 
a fost reiterată în liniile directoare pentru  
analiza intermediară a documentelor de  
 strategie 2007-2013.
În momentul elaborării DST pentru perioada 
2002-2006, nu exista o obligație juridică cu 
caracter general privind implicarea ANS-uri-
lor în programare în Asia și America Latină, iar procesul de descentralizare era la înce-
put. Delegațiile vizitate de către Curte au  fost descentralizare în trei etape (în primul rând – Africa de Sud și Mali, în al doilea  rând – Etiopia și Peru, iar în al treilea rând – Bangladesh) și așadar pentru unele dintre  
ele, elaborarea DST era în general efectuată sub coordonarea serviciilor centrale.
A se vedea și răspunsul la punctul 22.22.
Nivelul de implicare al diferiților factori  
interesați în procesul de programare depinde foarte mult de situația specifică a fiecărei  
țări și de cadrul legal de cooperare aplicabil. 
În cadrul cooperării bilaterale și în confor-mitate cu concluziile Declarației de la Paris și ale Consensului european, atunci când  
este posibil guvernele partenere ar trebui  
să preia comanda și ar trebui să își asume din ce în ce mai mult decizia de a organiza con-
sultări cu diferiții factori interesați. Evident, 
Comisia sprijină orice proces de consultare, 
însă obiectivele și prioritățile finale trebuie 
asumate de țara parteneră și nu trebuie să fie impuse.
Procesul de consultare a ANS-urilor efec-
tuat în vederea elaborării DST pentru Peru 
a reprezentat prima încercare de abordare  
structurată, într-un moment în care, în con-
formitate cu regulamentul principal pri-vind ALA de la acea dată, nu se impunea în 
mod oficial o consultare. Această abordare 
va fi consolidată în exercițiile viitoare de  
programare.
23.
Liniile directoare sunt documente orien-tative. Acestea trebuie puse în aplicare,  atunci când este posibil, în mod pragma-tic,  luându-se în considerare contextul  specific.
24.
Situația țărilor ACP și cea a țărilor ICD nu  
este comparabilă, deoarece contextul-cadru 
legal și politic sunt foarte diferite. Pe de  o parte, există un acord reciproc al tuturor țărilor ACP și UE în ceea ce privește aspec-tele referitoare la implicarea ANS-urilor și, pe de altă parte, un regulament ICD asupra 
căruia deciziile sunt luate exclusiv de către UE.
25.
Acest lucru este compatibil cu temeiul  juridic și cerințele în vigoare la momentul  
respectiv.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării51
26.
Comisia este de acord și ar dori să sublini-
eze că următoarele considerente esențiale ar trebui avute în vedere în cadrul raportului:
Comisia semnalează, în special, că în   –
ciuda dificultăților în vederea implicării ANS-urilor, delegațiile au depus eforturi, în mod sistematic pentru a iniția dialogul 
cu ANS-urile.
Toate aceste dificultăți sunt puncte   –
slabe inerente ale comunității ANS-uri-
lor, care nu reprezintă un bloc omogen, 
fără organizare și reprezentare. Acești  factori – corelați cu aspectele legisla-
tive și de reglementare naționale din  
țările partenere reprezintă un alt obsta-
col important care împiedică implicarea 
comunității ANS-urilor „ca un tot unitar” 
în cooperarea pentru dezvoltare a CE.
27.A se vedea răspunsurile la punctele 24–26
Exemplul Guatemalei ilustrează dificultățile 
și nevoia de stabilire a unei definiții pentru limitările de natură juridică ale unui proces 
susținut de consultare cu societatea civilă.
28.
Transpunerea obiectivelor ambițioase de  implicare a ANS-urilor în cooperarea pen-tru dezvoltare reprezintă o provocare impor-tantă. Aceasta trebuie totuși să fie înțeleasă ca o „provocare politică” importantă, mai  degrabă decât un angajament pentru asi-gurarea implicării fiecărui ANS dintr-o anu-mită țară.
Comisia ar dori să sublinieze că, în ceea ce 
privește ANS-urile, nu există o abordare  
universală pentru formare, deoarece „arhi-tectura” ANS-urilor variază foarte mult de  
la țară la țară.Din mai 2004, EuropeAid a oferit orientări  
specializate în amonte în timpul fazei de  prezentare de instrucțiuni din cadrul pro-
gramelor pentru ANS-uri și în aval în timpul 
fazei de punere în aplicare. De asemenea,  delegațiile au primit orientări operaționale: în primul rând prin intranet, unde sunt  
incluse orientări și exemple de bune prac-
tici; în al doilea rând prin seminare regionale ocazie cu care se consolidează cunoștințele 
cu privire la angajamentul de dialogare cu 
ANS-urile și schimburile cu colegii și, în cele 
din urmă, prin studii.
În plus, EuropeAid a organizat în 2008 mai 
multe seminare cu scopul de a oferi formare 
delegațiilor și OSC-urilor în materie de ges-
tionare a operațiunilor tematice și de con-
sultare a OSC (cost total 900 000 €):
formări interne CE – : 3 seminare (Bruxelles, 
Tbilisi și Addis-Abeba) reunind în total 
185 de reprezentanți din aproximativ 70 
de delegații + 4 sesiuni de formare orga-
nizate la Bruxelles (120 de reprezentanți 
ai delegațiilor și ai serviciului central);
formări CE pentru OSC –  (deschise  
reprezentanților OSC europene și  locale): 3 seminare regionale (Porto-Alegre, Yaoundé, Manila) reunind 49 de 
reprezentanți din 28 de delegații și 193 
de reprezentanți ai OSC-urilor europene și locale.
Aceste evenimente au permis atât servici-
ilor centrale, cât și delegațiilor să revitali-zeze „rețeaua de puncte focale ale societății civile” utilizată pentru diseminarea instru-mentelor metodologice la nivel intern.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării52
În 2009, pe lângă organizarea altor 5 semi-
nare regionale, EuropeAid va efectua inau-gurarea operațională a biroului de asistență 
„Societatea civilă” (CISOCH) înființat la  
sfârșitul anului 2008 și intenționează să dez-volte un instrument online care va întări atât coordonarea diferitelor servicii ale Comisiei, 
cât și diseminarea „bunelor practici” în ceea 
ce privește ANS-urile.
29.
Implicarea ANS-urilor în eficacitatea ajutoa-
relor nu era pe agenda politică internațională 
atunci când au fost elaborate liniile direc-toare, în 2004. Ținând seama de impactul  
acestei evoluții recente asupra societății  
civile și asupra practicii Comisiei, EuropeAid 
a elaborat un proiect de document orien-
tativ privind participarea societății civile la 
noile metode de ajutor, inclusiv sprijinul de 
la bugetul general și programele sectoriale puse în aplicare prin ajutoare bugetare (a se 
vedea punctul 74 în care Curtea ia, de ase-
menea, în considerare această evoluție).
31.
Procesul de consultare este foarte greoi și  de lungă durată. Pentru respectarea terme-nelor limită trebuie instituit un instrument tehnic centralizat și accesibil pentru a oferi acces rapid și comun la același „spațiu” de 
discuție. „Biroul de asistență Societatea  
civilă (CISOCH)” va oferi o parte din soluție sub forma unei baze de date documentare  
(„wiki”).
33.
A se vedea răspunsurile la punctele 21 și  69.34.
Acesta este, într-adevăr, rezultatul adoptării 
cu întârziere a regulamentului, lucru care  nu se va mai repeta, cu condiția ca țările  
partenere să fie dispuse să participe în mod 
activ la acest proces.
În urma auditului Curții, majoritatea  
delegaților (inclusiv Peru) au consultat  
 ANS-urile, iar această procedură va continua în următorii ani.
35.
Obiectivul fundamental a fost asigurarea  
celei mai largi acoperiri a țărilor care intră sub incidența programului tematic.
În plus, a se vedea răspunsurile la punctele: 
21, 22, 31, 84 și 85.
38.
De la 1.1.2003, regulamentele financiare  impun, ca o condiție prestabilită, utiliza-
rea „cererii de propuneri” pentru atribuirea 
contractelor de subvenționare. Insuficiența 
bugetului avut la dispoziție este, pe de  
o parte, un semn al succesului și, pe de altă parte, inevitabilă având în vedere defici-
tul de resurse financiare pentru ajutoare  externe. Referitor la vechiul program de  cofinanțare a ONG-urilor, la cererea expresă a Parlamentului European a fost necesară  accelerarea caracterului inclusiv și promo-
varea dreptului ONG-urilor la inițiativă și nu a putut exista, prin urmare, o abordare axată 
pe obiective (a se vedea răspunsul la punctul 
35). Am putea concluziona că procedurile  
detaliate sunt dificile, însă avem obligația de a respecta cadrul de reglementare obligato-riu pentru a promova gestionarea financiară solidă. Deși nu există o definiție clară a unui „ ONG de mici dimensiuni”, datele existente 
arată că la cererile de propuneri participă   ONG-uri de diferite dimensiuni atât în cali-
tate de solicitant (lider), cât și de partener. 
Această afirmație este cu atât mai adevă-
rată cu cât, din 2006, de la data introducerii notelor preparatorii, nivelul cerințelor pri-
vind depunerea de propuneri în prima etapă 
a procedurii s-a redus.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării53
39.
Termenele limită sunt impuse prin cadrul  
de reglementare și deși sunt în cadrul mar-jei de flexibilitate permise, s-au adus mai  
multe îmbunătățiri importante. În timp ce  
proiectele auditate de către Curte se referă la o perioadă anterioară, perioada curentă  medie dintre depunerea propunerii și sem-
narea efectivă a contractelor este acum mai 
mică de un an.
Trebuie reamintit, de asemenea, că pentru 
publicarea cererilor de propuneri, cadrul de 
reglementare existent se referă la cerințele 
legale minime; astfel, imaginația creativă  a actorilor operaționali poate fi utilă în  
ceea ce privește mijloacele suplimentare de 
publicitate. În consecință, pe lângă cerințele 
legale, informațiile cu privire la cererile de 
propuneri sunt, în mod normal canalizate,  
prin intermediul buletinelor sau prin alte  
mijloace de către platformele ONG-urilor.  În plus, de peste un an, EUROPEAID a trimis 
în mod sistematic e-mailuri organizațiilor  
umbrelă în scopul difuzării informațiilor.
Este o mare provocare să se ajungă la  
 ANS-urile de la nivel local. Cererile de pro-puneri la nivel local publicate de către  delegații începând cu 2007 vor contribui la abordarea acestei provocări.
Cu toate acestea, deși își adaptează instru-
mentele pentru a asigura aplicarea cerințelor de publicitate, Comisia afirmă că posibili-
tatea ca serviciile sale să ajungă la toate  
ANS-urile de la nivel local este limitată și  
se întreabă dacă acesta este rolul Comisiei.40.
Comisia salută aprecierea pozitivă a Curții  
cu privire la măsurile adoptate în vederea  îmbunătățirii eficienței procedurilor privind 
cererea de propuneri.
Experiența arată că prin această nouă  (a) 
metodă s-au obținut, în general, rezul-tate bune (a se vedea punctul 39). Într-adevăr, procedura restrânsă simplifică  deja procedura de selecție.
Acest sistem oferă un interval de timp  (b) 
mai mare și mai ușor de gestionat pentru 
toate părțile. Acest lucru mărește posibi-litatea de previzionare a acțiunilor, atât 
în ceea ce privește utilizarea de către  
Comisie la nivel intern a resurselor, cât 
și pentru ANS-uri în vederea planificării 
strategiei acestora și a investițiilor pen-
tru depunerea propunerii.
PADOR (serviciul de înregistrare online (c) 
a datelor solicitanților potențiali) simpli-
fică și reduce timpul necesar procesului 
de selecție.
Într-adevăr, posibilitatea de adaptare  (d) 
a cererilor de propuneri mărește eficiența procesului de selectare a  ANS-urilor  relevante, fapt demonstrat de primele  experiențe în materie de cereri de pro-puneri la nivel local.
41.Atunci când selectează propunerile, evalu-
atorii verifică atent existența anumitor ele-
mente ale cadrului logic în cererea completă (elemente pregătitoare, factori interesați  și analiza problemelor, precum și analiza  obiectivelor și strategiilor propunerii de  proiect).
Pentru anumite tipuri de proiecte, efectu-
area de diagnostice, identificarea benefi-
ciarilor sau studiile pot reprezenta o parte 
inerentă a proiectului în sine: de exemplu, cu scopul împuternicirii organizațiilor locale 
și asumării responsabilității într-o măsură  
mai mare.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării54
Comisia dorește să menționeze că acest  
proiect a fost monitorizat în 2007 de către un evaluator extern independent, ca parte 
a exercițiului de monitorizare orientată spre 
rezultate, concluziile fiind diferite în ceea ce privește „concepția proiectului”.
Proiectul a fost încadrat ca foarte relevant 
și având o concepție adecvată („b” = bun). De asemenea, potențiala sustenabilitate  
este încadrată la a (= foarte bună); alianța  
cu Ministerul Muncii și Ocupării Forței de  
Muncă este menționată ca una dintre rea-
lizările importante ale proiectului, precum și ca o adevărată apropiere de autoritățile  locale și regionale.
Exercițiul de monitorizare orientată spre  
rezultate este unul dintre cele mai utile  
instrumente de lucru ale delegațiilor în ceea 
ce privește sarcinile de monitorizare. În plus, proiectul a fost monitorizat în 2006, la înce-
putul acțiunii.
42.
Comisia se asigură că manualele CON-
CORD sunt publicate pe pagina de intranet 
a  EUROPEAID și că sunt comunicate tuturor ordonatorilor de credite delegați printr-o  
notă separată.
43.
Comisia acordă cea mai mare atenție  îmbunătățirii continue a sistemelor sale de 
control și a introdus în ultimii ani o serie de 
măsuri pentru a le consolida, printre care  
noii termeni de referință pentru verificarea obligatorie a cheltuielilor pentru contrac-tele de subvenționare (februarie 2006) și  pentru auditurile lansate de către Comisie  
( octombrie 2007).44.
Diferitele puncte de vedere ale  
reprezentanților ANS-urilor și delegațiilor  trebuie să fie analizate din perspectiva rolu-
rilor diferite. Considerentele referitoare la  
gestionarea ratei de rotație a personalului din delegații în contextul descentraliză-rii nu țin de ANS-uri însă sunt monitori-
zate îndeaproape de către Comisie pentru  
a se asigura continuitatea funcționării și  menținerea nivelului de calitate. Cu toate  
acestea, creșterea zero în politica de per-
sonal corelată cu creșterea fondurilor și  
deschiderea de noi delegații cauzează stres 
organizațional.
EUROPEAID organizează în fiecare trimestru 
cursuri de formare în Bruxelles pentru per-
sonal (nivel de bază și avansat) cu privire  
la procedurile de subvenționare. Formarea 
și atelierele de lucru sunt, de asemenea,  
incluse cu regularitate în seminarele regi-onale (la Bruxelles și în țară). În 2009 se va 
elabora un curs de e-learning (nivel de bază), 
astfel încât la formare să aibă acces mai  
mulți membri ai personalului delegațiilor.  
EUROPEAID a publicat recent o serie de  întrebări frecvente pe intranet, care se  
referă și la subvenții. Se prevede organiza-rea de seminare comune cu membrii Concord („formarea formatorilor”), organizarea unor zile de informare cu ocazia multor cereri de propuneri.
45.
De cele mai multe ori, programele geogra-
fice oferă ANS-urilor capacități specifice cu 
privire la normele de punere în aplicare în cadrul unei strategii globale de constru-ire a capacității. Prin urmare, construirea  capacităților în aceste aspecte se realizează preponderent periodic și conform unei vizi-
uni pe termen mai lung.
În ceea ce privește formarea, a se consulta 
punctul 28 (seminare și biroul de asistență 
„Societatea civilă”, CISOCH).
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării55
46.
Comisia consideră că natura neobligatorie  
din punct de vedere juridic a manualului nu este în mod necesar motivul pentru care nu 
este utilizat. Comisia publică manualele CON-
CORD pe pagina de intranet a  EUROPEAID,  acestea fiind comunicate tuturor ordonato-rilor de credite delegați.
Cu toate acestea, este evident că evaluarea 
constatărilor factuale și a deciziilor în cazu-rile individuale rămân în responsabilitatea ordonatorului de credite responsabil.
De asemenea, Comisia dezvoltă noi instru-
mente care au ca scop să pună la dispoziție 
un „ghișeu unic” pentru întrebările frecvente 
și alte necesități de comunicare (CISOCH).
47.
Comunicările au fost întotdeauna furnizate 
în timp util și în mod corespunzător și, în  majoritatea cazurilor, au fost implemen-
tate modificări pentru a răspunde cererii  
făcute de către ANS-uri prin intermediul  
CONCORD.
Ghidul practic (PRAG) trebuie adaptat ori de 
câte ori legiuitorul aduce modificări la teme-iul juridic (buget/FED) sau la cadrul juridic financiar (RF & RA) (de exemplu, revizuirea independentă a RA din 08/06, noile temeiuri juridice din 2007, RF & RA revizuite în 2007, 
noua anexă IV la FED din 2008).
Orice modificări sunt difuzate pe o scară  
cât mai largă și sunt întotdeauna făcute  
publice prin intermediul internetului (și prin mesaje importante, fișe tehnice și liste de  modificări).
Cu toate acestea, chiar și în cazul actualiză-
rilor la PRAG, pe baza principiului pacta sunt  
servanda , contractele încheiate (și condițiile 
generale aplicabile anexate la acestea) se  
aplică în continuare conform înțelegerii  
inițiale, iar interpretarea lor respectă nor-mele aplicabile la momentul încheierii lor.Noi norme au fost prezentate și clarifi-
cate împreună cu CONCORD în mod siste-matic, de exemplu în contextul elaborării  
manualelor.
În anumite cazuri, la cererea ANS-urilor,  
Comisia a autorizat aplicarea unor norme  mai flexibile atunci când acestea nu se apli-cau în mod automat retroactiv (de exemplu, nota 22238 din 16.8.2005 privind cursul de schimb de referință).
48.
În rapoartele anuale, Curtea a observat  îmbunătățiri în ceea ce privește sistemul de 
audit ca urmare a noilor măsuri introduse de 
către Comisie. În același timp, majoritatea  
rapoartelor de audit revizuite de către Curte 
în cadrul DAS (declarației de asigurare) 2007 
se refereau la contracte semnate înainte de 
februarie 2006. Prin urmare, noii termeni de referință stabiliți de către EuropeAid pentru 
verificarea cheltuielilor aferente contractelor 
de subvenționare și puși în aplicare pentru 
noile contracte semnate de la această dată 
nu se aplicau în cazurile analizate. Obiectivul acestor noi termeni de referință este în mod 
specific acela de a identifica erori de tipul celor menționate de către Curte. Comisia  estimează că efectele acestor îmbunătățiri vor deveni mai vizibile.
49.
Noii termeni de referință pentru „auditurile 
financiare” externe (respectiv, convenite în 
urma procedurii de verificare a cheltuielilor) 
emiși de către beneficiari în conformitate  cu cerințele subvenției CE se aplică pen-tru toate noile contracte standard semnate începând cu februarie 2006 (astfel cum se  precizează mai sus la punctul 48). Noii ter-
meni de referință pentru auditurile lansate de către Comisie se aplicau din octombrie  
2007. În timp ce utilizarea primilor termeni 
de referință depinde de data semnării con-
tractului, ceilalți s-au aplicat imediat.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării56
50.
(a)Ordonatorul de credit responsabil – teme-iurile juridice actuale nu lasă loc pentru  astfel de neînțelegeri deoarece contextul  juridic cu privire la regulile de origine este acum mult mai stabil și practic pentru uti-lizator. Anexa A2 la ghidul practic enumeră în mod practic pentru utilizator toate țările care sunt eligibile în conformitate cu fiecare temei juridic.
(b)
Normele aplicabile sunt cuprinse în temeiu-rile juridice și sunt transpuse în acorduri de finanțare standard (după caz).
Regulamentele ICD și IEDDO interzic  
finanțarea taxelor și impozitelor legale din 
fonduri UE și astfel, în contextul revizuirii  
intermediare a temeiurilor juridice, Comisia 
propune un proiect care prevede o mai mare flexibilitate în aspectele legate de taxe și  
impozite.
De asemenea, serviciile delegațiilor încearcă 
să ofere asistență la nivel local în materie  de scutiri fiscale prin luarea unor măsuri  
corespunzătoare pentru țara beneficiară,  
oricând acest lucru este permis de cadrul  
juridic local (de exemplu, statutul ANS-urilor 
locale nu permite, de multe ori, proceduri  
de scutire).
(c)
Sistemul cursului de schimb, prin natura sa, poate să genereze pierderi sau venituri din diferențele de curs. Natura specială a con-
tractului de subvenționare presupune nece-
sitatea unei surse fiabile și accesibile pentru 
cursul de schimb de referință atunci când în contract se stabilește o referință.
Pentru Comisie, sarcina administrativă  
aferentă aplicării practice și calculelor în  cazurile în care beneficiarii subvențiilor  utilizează astfel de sisteme de schimb valu-tar este minoră în comparație cu claritatea, 
transparența și efectul de prevenire a frau-
delor oferit de un sistem de acest tip.(d)
Aprobarea plății intermediare face obiec-tul analizării și aprobării rapoartelor și/sau documentelor în conformitate cu regula-mentele financiare.
(e)
Pe de o parte, a existat o armonizare a pro-
cedurilor financiare și contractuale; pe de  
altă parte, există aprecierea ordonatorului de credite responsabil în ceea ce privește  
gestionarea financiară solidă.
În special:în ceea ce privește rapoartele periodice sau 
rapoartele de audit suplimentare, mediul  specific al gestionării proiectelor ar putea  necesita informări mai frecvente sau mai în 
detaliu; în ceea ce privește utilizarea unui  
cont bancar specific separat (foarte apreciat 
în vederea înlesnirii activităților de urmă-rire a fondurilor în cazul auditului și identi-
ficării dobânzilor care revin CE), condițiile  
generale relevante permit beneficiarului să 
aibă un cont sau un subcont care identifică fondurile plătite de către autoritatea con-
tractantă și permit calcularea dobânzilor  
generate de aceste fonduri. Dacă opțiunile 
de plată diferă de standardele prevăzute  
de condițiile generale, mediul de lucru spe-
cific sau proiectul specific poate necesita  
o reducere a fondurilor de prefinanțare de 
către ordonatorul de credite responsabil  în vederea unui control mai bun al riscuri-
lor și gestionării financiare solide. În rea-litate, ordonatorul de credite responsabil  poate fi obligat să reducă sumele plăților  
de prefinanțare și/sau să obțină informații/
clarificări suplimentare înainte de autoriza-
rea acestora, în conformitate cu prevederile condițiilor generale.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării57
52.
Activitatea este în derulare în vederea  îmbunătățirii:
calității datelor din CRIS cu un dicționar  –
de date și cu fluxul datelor;
calității și numărului de rapoarte, liste și  –
statistici prin instrumentul instrumentu-
lui DataWareHouse.
Se introduc noi module pentru completarea CRIS:
PADOR și date administrative pentru a-i  –
cunoaște mai bine pe partenerii noștri și pentru a obține o abordare „orizontală”;
Modul de audit; –
Modul de prospectare: înregistrarea   –
online a propunerilor, evaluarea și  monitorizarea;
Publicare: acces online la toate apelurile  –
lansate de EuropeAid.
În 2008, Comisia a publicat lista benefici-arilor finali pentru 2007, iar acest lucru va continua.
53.
Monitorizarea proiectelor este întărită prin 
formare și linii directoare; formatul standard al rapoartelor este disponibil în contract.  
Informațiile din rapoarte sunt completate cu alte surse de informații, cum ar fi rapoartele de monitorizare orientată spre rezultate și 
vizitele pe teren.
54.
În opinia Comisiei, abordarea cadrului logic 
reprezintă o parte importantă a celor mai  multe proiecte.
Cu toate acestea, cuantificarea rezultatelor 
este un mecanism costisitor, de multe ori  
disproporționat în cazul proiectelor la scară mică.55.
Indicatorii de performanță au făcut obiec-tul numeroaselor studii efectuate nu  doar de către Comisie, ci și de diferitele  ANS-uri, centre de cercetare, organizații  internaționale și alți donatori și este foarte dificil să fie definiți în mod consensual și să se efectueze o analiză comparativă general recunoscută.
Cu toate acestea, pentru anumite domenii  
foarte specifice, se poate efectua o analiză 
comparativă. În timpul verificării calității  programelor și proiectelor, EuropeAid eva-luează relevanța indicatorilor cantitativi  și calitativi cuprinși în cadrul logic al pro-gramelor ANS-urilor. O listă a indicatorilor cantitativi și calitativi a fost publicată pe  
intranet pentru a ghida delegațiile în pro-
cesul de elaborare sau verificare a cadrelor 
logice.
56.
Multe activități de sprijin și control se  
desfășoară de serviciile centrale și de  
delegații
1, printre care vizitele pe teren.  
Toate aceste mecanisme reprezintă ele-mente importante în ansamblul procesului 
de control și sprijin al proiectelor puse în  
aplicare de către ONG-uri/ANS-uri.
Vizitele pe teren trebuie analizate din per-
spectiva interacțiunii lor cu alte activități de 
monitorizare și control, precum și în contex-tul disponibilității resurselor umane, ținând 
seama de varietatea și numărul foarte mare de organizații ale societății civile cu care  lucrează EUROPEAID.
1 Printre altele, acestea includ verificări ale capacităților 
de gestiune internă a partenerilor de implementare înainte 
de semnarea contractelor, [dezvoltarea unei serii de ghiduri și manuale standardizate care să fie utilizate de către 
acești parteneri], verificări ex-ante  și/sau ex-post  cu privire 
la tranzacțiile efectuate de aceștia, misiuni periodice de 
monitorizare și vizite pe teren, verificarea cheltuielilor 
de către auditorii externi înainte de a se efectua plata finală, sesiuni de formare și răspunsuri la orice cerere de 
consultare sau informații.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării58
57.
Personalul din delegații este la dispoziție  pentru întrebările pe care le pot avea  organizațiile locale cu privire la normele în vigoare în momentul încheierii de contracte cu CE. De asemenea, pentru personalul din delegație se pun la dispoziție manuale și  materiale de formare.
Vizitele la fața locului efectuate de către per-
sonalul din delegații pot îmbunătăți situația. 
Cu toate acestea, se efectuează controale  
specifice, cum ar fi auditurile financiare și  de sistem, pentru tratarea eficientă a proble-melor financiare, de contabilitate și legate de documentarea cheltuielilor.
58.
Liniile directoare pentru monitorizarea  
internă a proiectelor au fost întocmite,  
publicate și comunicate delegațiilor în  
decembrie 2007.
59.
Metodologia de monitorizare orientată spre 
rezultate, care este unul dintre elementele sistemului de control, include eșantionarea 
proiectelor descentralizate, precum și  
eșantionarea celor gestionate la nivel cen-
tral care, de cele mai multe ori, au o valoare 
contractuală mai mare.
Misiunile anuale de monitorizare orientată 
spre rezultate includ întotdeauna proiecte ale ANS-urilor. Lista de proiecte care urmează 
a fi monitorizate este convenită în urma  consensului dintre EuropeAid, delegație și monitorii care efectuează monitorizarea ori-
entată spre rezultate.
EuropeAid lucrează la consolidarea metodo-
logiei sale de monitorizare și consultă alți  
donatori cu privire la posibilitatea de a ela-bora o metodologie comună de monitorizare pe baza declarațiilor de la Paris și Accra.60.
Pe site-ul internet al EuropeAid s-au pus  la dispoziție termenii de referință pentru  evaluări, acești termeni oferind îndrumare  pentru evaluările intermediare, finale și  ex-post . Comisia solicită serviciilor să res-
pecte structura documentului. Comisia  reamintește că, pentru evaluări, elementul decisiv trebuie să fie calitatea și profesiona-lismul entității recrutate pentru îndeplinirea 
sarcinii. Aceasta trebuie să asigure evaluări 
obiective.
61.
Impactul este unul dintre cele cinci crite-rii CAD care corespund pe deplin cerințelor CE în materie de evaluare a proiectelor și  programelor. De asemenea, impactul este  
luat în considerare în timpul monitoriză-
rii operațiunilor CE. EuropeAid a dezvoltat 
o metodologie pentru monitorizarea orien-
tată spre rezultate ex-post , care are ca scop 
măsurarea impactului și sustenabilității  
tuturor proiectelor finanțate de CE.
Într-adevăr, proiectele tematice sunt, în mod 
normal, de dimensiuni mult mai mici și, une-ori, mijloacele de verificare (date inițiale și 
date ex-post ) sunt prea costisitoare compa-
rativ cu costul acțiunii în sine. Cu toate aces-
tea, în ceea ce privește IEDDO spre exemplu, 
evaluările efectuate în prezent acoperă de 
multe ori un grup de proiecte și întotdeauna 
încearcă să includă recomandări pentru  fiecare proiect, chiar și atunci când sunt  
ex-post , deoarece pot servi ca învățăminte  
pentru acțiunile viitoare.
62.
În ceea ce privește liniile directoare privind 
cadrele logice și indicatorii de performanță, vă rugăm să consultați punctele 54 și 55.
63.
Comisia este de acord cu faptul că sustena-bilitatea trebuie să fie verificată ex ante  și  
ex post . Prin urmare, monitorizarea orientată 
spre rezultate ex-post  se efectuează la 2 ani 
de la finalizarea proiectelor. (Consultați și  
punctele 64 și 65.)
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării59
Un studiu calitativ pe baza proiectelor moni-
torizate prin sistemul de monitorizare orien-tată spre rezultate a fost întocmit în 2008  și a identificat 17 aspecte fundamentale în privința performanței proiectelor. Studiul va fi publicat în 2009.
64.
Chiar dacă sustenabilitatea proiectelor  este esențială, Comisia recunoaște că unele 
ANS-uri de la nivel local nu au întotdeauna 
capacitatea de a asigura această sustena-bilitate. Comisia subliniază nevoia de a se  asigura, în același timp, sustenabilitatea  proiectelor noastre și principalul obiectiv  de consolidare a ANS-urilor locale. Din acest motiv, Comisia încurajează parteneriatele  
veritabile între ANS-urile europene (relativ 
puternice) și actorii locali (relativ slabi).
65.
Un avantaj real al ONG-urilor internaționale 
este diversificarea finanțărilor acestora.  
Cu toate acestea, o posibilă modalitate de  
corectare a acestei situații este încurajarea parteneriatelor veritabile între ONG-urile  
puternice (internaționale) și ONG-uri rela-
tiv slabe (locale). În procedura EuropeAid cu 
privire la cererile de propuneri, există posi-
bilitatea ca solicitanții să creeze „consorții” 
care implică un lider și organizații partenere. 
ANS-urile (în special cele internaționale) ar 
trebui să poată și să dorească să favorizeze transferul reciproc de cunoștințe.
66.
Regulamentele financiare impun un  
mecanism al cererii de propuneri pentru  
subvenționarea acțiunilor, în timp ce limi-
tează la un an subvențiile de funcționare:  angajamentul pe lungă durată și finanțarea 
în raport cu cadrul de reglementare. Având în vedere acestea, regulamentele financiare nu impun limite de timp în cazul proiectelor.67.
O matrice de instrumente este utilizată pe baza posibilităților oferite de cadrul de  reglementare și de funcționare, în timp ce  în cazul ANS-urilor se folosește cel mai frec-vent abordarea proiectului.
În ceea ce privește perioadele de punere  
în aplicare, este nevoie de flexibilitate.  
Această afirmație este valabilă în cazul pro-movării drepturilor omului, unde proiectele 
pe termen scurt pot contribui la modificări 
structurale.
68.
Procesele de evaluare utilizate de către  Comisie trebuie să asigure faptul că proiec-tele selectate sunt bine concepute. Cu toate 
acestea, într-o anumită măsură și în anumite 
contexte specifice, proiectele pot să nu fie 
întotdeauna sustenabile. Acesta este moti-
vul pentru care EuropeAid, printr-o mai bună cunoaștere a partenerilor prin intermediul  
PADOR completează abordarea de tip pro-
iect cu abordarea de tip parteneri.
69.
Chestiunea implicării ANS-urilor este tratată 
în mod diferit în baza Acordului de la Coto-
nou în comparație cu regulamentele aplica-
bile țărilor din afara ACP. Acest lucru este  
valabil și în cazul disponibilității finanțării 
pentru construirea capacității ANS-urilor la 
nivel național. Astfel, finanțarea pentru con-struirea capacităților ANS-urilor în țările din 
afara ACP este în esență limitată la programe tematice.
În limitele menționate anterior, s-a inițiat  
o activitate importantă de promovare  
 într-un mod mai sistematic a interacțiunii  cu ANS-urile, iar serviciile centrale au între-
prins un exercițiu de evaluare în ceea ce  privește implicarea ANS-urilor (raport îna-intat Curții).
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării60
70.
Comisia este de acord cu faptul că trebuie elaborate strategii regionale și naționale de sprijinire a ANS-urilor. Evaluarea efectuată recent cu privire la „societatea civilă ca mod de canalizare a ajutoarelor” a ajuns la o con-cluzie similară. În acest sens, mai multe studii și seminare regionale în materie de societate civilă (America Centrală, regiunile vecine din est și sud, Africa de Est și Asia Centrală) care se vor desfășura în 2009 vor pune un accent special pe acest aspect, într-o perioadă în  care va avea loc revizuirea intermediară  a instrumentelor și programelor.
Cu toate acestea, elaborarea strategiilor  
specifice pentru fiecare țară (cartografiere) depinde de buget și de resursele umane  disponibile.
72.
În ciuda faptului că fostul regulament ALA nu prevedea în mod oficial sprijinul pentru 
construirea capacităților ANS-urilor, în Ame-
rica Latină, și în Asia se desfășoară mai multe 
studii și programe pe această temă.
Asia: în 2007 și 2008 s-au adoptat mai multe 
proiecte/programe în Asia și Asia Centrală  
care sunt/vor fi puse în aplicare prin inter-
mediul organizațiilor neguvernamentale.  
În timp ce obiectivul principal al acestora  
este să contribuie la eradicarea sărăciei,  
îmbunătățirea accesului la serviciile sociale și îmbunătățirea guvernanței și statului de 
drept, ele sprijină actorii nestatali în urmă-rirea acestor obiective. Aceasta este situația în special în Afganistan, China, Pakistan, Kîr-
gîzstan și Tadjikistan.America Latină: serviciile EuropeAid au sen-
sibilizat recent toate delegațiile din America Latină cu privire la importanța cartografie-rilor. În plus, va fi elaborată o notă meto-dologică cu privire la modul de alimentare a dialogului și cooperării prin instrumente geografice și tematice.
ACP: recent, s-a lansat un studiu pentru  
a lămuri mai bine acest aspect și pentru FED 
(Etude de capitalisation des programmes  
d’appui au renforcement des capacités des acteurs non-étatiques sous le 9
e FED).
73.
Nu este posibil a îndeplini toate obiectivele principale ale ICD în termen de doi ani. Cu toate acestea, așa cum s-a explicat mai sus 
(72), într-adevăr se pun în aplicare mai multe 
programe de sprijinire a ANS-urilor în anu-
mite țări ALA. Și aceasta deoarece finanțarea construirii capacităților ANS-urilor prin pro-
gramele geografice ale ICD este posibilă  
numai dacă este identificată – în urma dia-
logului cu țara parteneră – ca sector prioritar pentru programul de cooperare cu CE.
74.
Conform celor menționate anterior, servi-
ciile EuropeAid au elaborat un proiect de  
document cu privire la chestiunea partici-
pării societății civile la noile modalități de 
ajutor. Acest document cuprinde recoman-dări operaționale referitoare la punctele de 
intrare pentru implicarea societății civile în programele macroeconomice și sectoriale,  instrumentele care trebuie utilizate în funcție 
de contextul în care programul va funcționa 
și de tipul de construire a capacităților nece-
sar participării efective a societății civile.  Acest document va fi elaborat ulterior în  
2009. A doua fază va avea ca scop detalie-rea metodologiei propuse și oferirea unor  practici operaționale adecvate.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării61
77.
Necesitatea elaborării unei cartografii  depinde în mare măsură de contextul din  țara respectivă. În cazul Bangladeshu-lui, de exemplu, având în vedere numărul   ANS- urilor, cartografierea oficială nu este  posibilă, însă delegația cunoaște foarte bine ANS-urile locale și capacitatea acestora.
78.
Pe lângă intervalul de timp determinat de  
cadrul de reglementare și pe lângă crearea 
structurii sociale a proiectului, se acordă și se va acorda o atenție mai mare gestionă-rii procedurilor în termene. Comisia poate  continua eforturile de formare și de îndru-mare, însă numai pentru etapele pe care le controlează.
79.
Implementarea acțiunilor poate fi întot-
deauna prelungită înainte de finalizare, dacă este necesar. În cazul anumitor situații deli-
cate, extinderea duratei de implementare  
este necesară și posibilă în vederea gestio-
nării financiare solide a proiectului. Efectul dezangajării fondurilor de la bugetul gene-
ral și de la FED nu este același.
80.
Este important de reținut că organizațiile  
care participă la cererile de propuneri tre-
buie să poată, de asemenea, să pună în  
aplicare componenta operațională și cea  financiară a contractului care ar putea fi  
atribuit ulterior.Prin urmare, pentru garantarea interese-
lor financiare ale instituției, Comitetele de evaluare trebuie să analizeze capacitatea  financiară și operațională a solicitanților și a partenerilor în raport cu mărimea, dome-niul și bugetul acțiunii propuse. Posibilita-tea oferită în temeiul cererilor de propuneri lansate în contextul noilor instrumente de  cooperare, și anume de a depune propu-neri de proiecte pentru sume mici, chiar  și de 20 000 €, a contribuit la creșterea  posibilității organizațiilor bazate în mediul rural de mici dimensiuni de participare cu  succes la respectivele cereri de propuneri.
Este foarte dificil să se ajungă la organizațiile 
rurale, însă această sarcină a fost îndeplinită 
de o serie de delegații prin sesiuni de infor-
mare descentralizate sau prin publicații pe 
site-uri internet, în ziare etc. Este adevărat 
că cererile de propuneri nu sunt adecvate  la organizațiile mici și la cele locale, însă  
procedura este obligatorie în temeiul actu-
alului regulament financiar. Mai mult, există 
și limite în ceea ce privește necesitatea și  capacitatea Comisiei de a ajunge la acest  
tip de entități.
În prezent, posibilitățile existente, însă foarte 
limitate de subcontractare a subvențiilor  
permit să se ajungă la unele din aceste  
organizații locale și, contribuie, de aseme-
nea, la construirea capacităților.
Această dificultate a fost întâlnită și în cazul 
programelor geografice, unde cererile de  propuneri fac parte, de obicei, dintr-o stra-tegie globală de construire a capacităților. Cu toate acestea, în opinia Comisiei, trebuie luate în considerare și alte canale, cum ar  fi extinderea subcontractării subvențiilor,  astfel cum se propune în raportul Curții de Conturi.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării62
81.
Comunicările și liniile directoare adresate  
personalului la care face trimitere Curtea  conțin obiective politice și nu angajamente. Totuși, prin lansarea cererilor de propuneri 
la nivel local și a noilor valuri de programe 
de construire a capacității în contextul pro-gramelor regionale, s-au înregistrat deja  
progrese importante pentru o mai bună  
implicare a ANS-urilor locale.
Organizațiile locale au nevoie de timp pentru 
a se familiariza cu noile programe și proce-duri geografice, evitându-se astfel erorile și neînțelegerile. De asemenea, îmbunătățirile 
sunt legate și de noile sarcini extinse ale  
delegațiilor în cadrul noilor instrumente.
Comisia se întreabă dacă poate implica în  
mod efectiv majoritatea organizațiilor locale 
și din cadrul comunităților, chiar dacă acest 
lucru ar fi relevant pentru dezvoltarea pro-
cesului de cooperare. Comisia insistă ca  guvernele țărilor partenere să îndeplinească 
un rol principal în promovarea implicării  
active a ANS-urilor în chestiunile legate de 
dezvoltare.
83.
(a)
Noua strategie centrală a EuropeAid cu pri-vire la „Cooperarea tehnică și unitățile de  
implementare a proiectelor” promovează  o mai bună diferențiere, în ceea ce privește proiectarea cooperării tehnice, între sarci-
nile de gestionare și oferirea de expertiză  
tematică, lucru care necesită diferite profi-
luri de experți. Astfel, se acordă o mai mare atenție calității acestora din urmă.
(b)
A se vedea răspunsurile la punctele 63–68.CONCLUZII 
ȘI RECOMANDĂRI
84.
Comisia este de acord cu principiul conform 
căruia ANS-urile trebuie să fie pe deplin  implicate în procesul de cooperare pentru  dezvoltare, însă acest nivel de implicare  
diferă în funcție de diferitele temeiuri juri-
dice luate în considerare. În cadrul Acordului de la Cotonou, necesitatea consultărilor este 
convenită și obligatorie din punct de vedere 
juridic atât pentru Comisie, cât și pentru sta-tele partenere. Pentru țările ICD, Comisia  aplică un regulament UE: eforturile UE de  a consulta în mod eficient ANS-urile trebuie să corespundă disponibilității autorităților naționale de a face același lucru.
De asemenea, în opinia Comisiei, aceste  
texte trebuie să țină seama și de contextul 
noilor realități, cum ar fi alinierea la guver-nele partenere și asumarea responsabilității. 
Acțiunea CE în sprijinul ANS-urilor ia, într-
adevăr, în considerare realitatea duală  
a sprijinirii dreptului organizațiilor societății civile la inițiativă și apariția nevoii de asi-
gurare a unei „alinieri” la prioritățile guver-
nelor partenere.
A se vedea și răspunsurile la punctele 24–26.85.
În faza de programare a noului program  ANS&AL, Comisia Europeană a consultat în 
mod corespunzător delegațiile prin inter-mediul notelor preparatorii. Consultarea  restrânsă a ANS-urilor din emisfera sudică  
se explică prin doi factori principali aflați  
în strânsă legătură:
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării63
noua „deschidere” către ANS-urile din   •
sfera sudică a presupus, în mod evi-dent, adaptarea rapidă a delegațiilor  (care trebuiau să colaboreze cu un nou 
tip de factori interesați) însă în special 
a ANS-urilor locale;
întârzierile în aprobarea ICD care nu țin  •
de responsabilitatea Comisiei au împie-dicat organizarea unor consultări verita-bile și relevante în cadrul delegațiilor în primul an de aplicare.
În viitorul foarte apropiat (în cadrul revizuirii 
intermediare și al viitoarelor cereri de propu-
neri la nivel local), Comisia va depune toate 
eforturile pentru îmbunătățirea consultări-
lor. Cu toate acestea, Comisia ar dori să sub-linieze faptul că nu este fezabil să se ajungă 
la toți factorii interesați de pe plan local.  
De exemplu, ar trebui să recunoaștem că nu 
pot fi implicate majoritatea organizațiilor  locale și a celor la nivelul comunităților în 
mod eficient de către Comisie, chiar dacă  
acestea ar fi foarte relevante pentru proce-
sul de cooperare pentru dezvoltare.
Recomandări cu privire la implicarea 
ANS-urilor.
Comisia reiterează faptul că includerea  ANS-urilor este una din principalele pietre 
de temelie ale acțiunii sale. Cu toate acestea, implicarea trebuie să corespundă cooperării cu statele suverane. Includerea ANS-urilor va 
beneficia de un sprijin solid, însă acest lucru 
nu poate fi impus de către Comisie.În viitorul apropiat, Comisia va consolida  
implicarea ANS-urilor prin:
o mai bună cunoaștere a ANS-urilor   •
pertinente prin lansarea de studii car-
tografice pilot concepute, dacă este  posibil, în strânsă cooperare cu guver-
nul (autoritățile naționale ar trebui să  
rămână principalii factori interesați care răspund de elaborarea cartografierii  socio-politice de acest tip);
îmbunătățirea previzibilității și   •
transparenței în legătură cu procesul  
de consultare prin elaborarea, ori de  
câte ori este posibil, a unor calendare  
specifice și a unor materiale de comuni-
care în vederea facilitării interacțiunii  cu ANS-urile.
De asemenea, Comisia intenționează să  îmbunătățească orientările adresate perso-nalului delegațiilor odată cu lansarea birou-lui de asistență „Societatea civilă” (CISOCH): 
un instrument online de capitalizare și de  
difuzare conceput pentru a oferi servicii-
lor Comisiei (delegații și servicii centrale)  
și ANS-urilor informații clare și coerente cu 
privire la și pentru societatea civilă. De ase-
menea, vă rugăm să consultați punctul 28 cu privire la orientările specifice, seminarele și 
formările planificate.
86.
Comisia recunoaște că, în special pentru  
ANS-urile locale, cererile de propuneri pot 
fi greoaie. Cu toate acestea, prezenta proce-dură este, în temeiul regulamentului actual, 
singurul sistem posibil din punct de vedere juridic iar utilizarea sa este obligatorie în  ceea ce privește atribuirea contractului de subvenționare. Sistemul este necesar pen-tru asigurarea atât a gestionării financiare 
solide a operațiunilor, precum și a egalității de tratament între candidați.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării64
Pentru a ajunge cu mai mare ușurință la  
organizațiile locale, Comisia a simplificat  această procedură, a introdus, de asemenea, 
baza de date PADOR care contribuie la redu-
cerea întârzierilor între lansarea apelurilor și semnarea contractelor.
87.
Comisia depune toate eforturile în privința formării și elaborării liniilor directoare spe-
cifice. De asemenea, Comisia va asigura  
difuzarea optimă a instrumentelor practice 
care au fost puse la dispoziția delegațiilor. În 
plus, odată cu lansarea biroului de asistență „Societatea civilă” (utilizând un instrument 
web interactiv), Comisia va pune la dispoziția 
factorilor interesați o sinteză ușor de utilizat 
a instrumentelor sale juridice și financiare. 
(A se vedea punctele 28, 31 și 46).
88.
În ultimii ani, Comisia a delegat delegațiilor 
responsabilitățile privind implementarea  
proiectelor pentru a asigura o mai bună capa-
citate de monitorizare și evaluare în țara în 
care se desfășoară proiectul. De asemenea, Comisia este singurul donator care comple-
tează capacitatea sa internă de monitorizare prin șapte contractanți regionali externi de monitorizare orientată către rezultate.
Pentru a îmbunătăți pe mai departe imple-
mentarea și monitorizarea, Comisia a luat  inițiativa de a consulta alți donatori cu pri-
vire la dezvoltarea unui sistem comun de  
monitorizare bazat pe Declarația de la Paris 
și pe Agenda de acțiune Accra.
Evaluarea este o caracteristică standard pen-
tru toate proiectele/programele. CE dezvoltă, de asemenea, o bază de date informatică  pentru evaluarea proiectelor sale, în vede-rea consolidării difuzării experienței dobân-dite și a bunelor practici pentru o mai bună implementare și pentru viitoare concepție  a proiectelor.89.
Așa cum s-a menționat la punctul 64, Comisia 
este de acord că sustenabilitatea proiecte-lor este esențială și recunoaște complexi-
tatea care derivă din asigurarea simultană  
a sustenabilității acțiunilor finanțate și  a consolidării ANS-urilor locale. Abordările integrate și pe termen lung sunt implemen-
tate prin programe geografice concepute  
în strânsă colaborare cu statul partener (în special în cadrul Acordului de la Cotonou). 
În ceea ce privește programele și instru-
mentele tematice, Comisia ar dori să subli-
nieze valoare adăugată specifică a acestora. 
Operațiunile tematice au fost create și spriji-nite de către Parlamentul European în urmă-
toarele scopuri:
pentru a permite UE să funcționeze   •
chiar și în cazul unor parteneriate foarte 
dificile;
pentru a aborda un aspect specific la   •
nivel internațional, comparativ cu abor-
darea la nivel regional sau național.
Acest lucru ilustrează dorința UE de a pro-mova politicile comune/valorile strategice în lume (protecția drepturilor omului, protecția mediului etc.).
Comisia va continua noua practică   –
a cererii de propuneri la nivel local. De 
asemenea, Comisia va extinde utilizarea PADOR ca un instrument de gestionare 
a cunoștințelor.
Pentru a îmbunătăți accesibilitatea,   –
coerența, transparența și standardiza-rea procedurilor, în prezent se lucrează la dezvoltarea unui instrument numit  „CISOCH” în vederea asigurării unor mai bune orientări și sprijin. Ar fi necesare  resurse umane suplimentare pentru  delegații în cazul în care sistemul de  control va fi modificat și în funcție de  vizitele la fața locului efectuate de către personalul Comisiei.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării65
Comisia consideră că sistemul de control în 
vigoare asigură o monitorizare financiară și contractuală solidă.
Personalul delegației și al ANS-urilor va con-
tinua să fie format, inclusiv în ceea ce privește utilizarea indicatorilor de performanță. Cu toate acestea, Comisia subliniază faptul că 
formarea tuturor ANS-urilor potențial inte-resate să participe la programele CE este un 
obiectiv care, în mod evident, nu poate fi  
atins.
Este luată în considerare o combinație   –
de instrumente în perspectiva cadrului de reglementare creat de regulamentele 
financiare, FED, ICD, IEDDO și IEVP.
Comisia a dezvoltat o metodologie   –
pentru monitorizarea orientată spre  
rezultate ex-post  în scopul măsurării  
impactului proiectelor.
90.
Situația în cazul ACP este foarte diferită de 
cea a țărilor ALA unde implicarea oficială  
a ANS-urilor este mai recentă.
Mai mult, ca în marea majoritate a țărilor  
ICD, autoritățile naționale nu au identifi-cat construirea capacităților ANS-urilor ca  o prioritate. Programele geografice nu pot fi 
utilizate în acest sens, programele tematice reprezentând astfel singura opțiune.
În conformitate cu declarația Curții conform 
căreia dezvoltarea capacității trebuie, de  preferință, să fie direcționată prin programe geografice, principiul alinierii ajutorului  presupune ca guvernele țărilor partenere  
să definească strategii, sectoare și teme în 
acest context (în conformitate cu Declarația 
de la Paris privind eficacitatea ajutoarelor  
și Consensul european pentru dezvoltare și 
concluzia ACCRA). Comisia va continua, fără îndoială, promovarea implicării ANS-urilor.91.
Comisia salută recunoașterea Curții cu pri-
vire la relevanța semnificativă a proiectelor finanțate.
92.
Cele două aspecte nu sunt în contradicție: selectarea celor mai potrivite ANS-uri pentru implementarea acțiunii nu exclude sprijinul 
pentru necesitățile specifice de dezvoltare a capacităților, care se pot referi la aceeași 
entitate sau o altă entitate, în vederea  
îmbunătățirii timpilor.
Cu programele geografice, care sunt com-
plementare programelor tematice, este posi-
bil, de asemenea, să se ajungă la ANS-uri  
mai puțin eficiente, de exemplu în ceea ce 
privește construirea capacității.
Comisia cunoaște foarte bine complexita-
tea. Din ce în ce mai mult, interacțiunea este organizată structural, de exemplu prin impli-
carea și împuternicirea direcției geografice 
în pregătirea și desfășurarea programelor  
tematice pentru a permite o mai bună com-
plementaritate cu activitățile sprijinite de  contexte bilaterale și regionale. În timp ce 
există o dorință politică de asigurare a inclu-derii organizațiilor locale, există limite clare, care țin de:
respectarea structurii organizaționale  (i) 
a statelor suverane;respectarea gestionării financiare  (ii) 
solide în conformitate cu regulamentul 
financiar;
disponibilitatea resurselor umane; (iii) 
constrângerile de timp; (iv) 
numărul foarte mare de actori potențiali. (v) 

RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 4/2009 – Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunit atea Europeană în scopul dezvoltării67
Curtea de Conturi Europeană
Raportul special nr. 4/2009
Privind modul în care Comisia gestionează implicarea actorilor nestatali în cooperarea cu Comunitatea Europeană în scopul dezvo ltării
Luxemburg: Oficiul pentru Publicaţii Oficiale ale Comunităţilor Europene2009 — 65 p. — 21 × 29,7 cmISBN 978-92-9207-288-9

Cum vă puteți procura publicațiile Uniunii Europene?
Publicații de vânzare:
• prin EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);• de la librăria pe care o frecventați, menționând titlul, editura și/sau numărul ISBN;•  contactând direct unul dintre agenții noștri de vânzări. Puteți obține datele de 
contact ale acestora vizitând http://bookshop.europa.eu sau trimițând un fax la +352 2929-42758.
Publicații gratuite:• prin EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);•  la reprezentanțele sau delegațiile Comisiei Europene. Puteți obține datele 
de contact ale acestora vizitând http://ec.europa.eu/ sau trimițând un fax la +352 2929-42758.
ÎN CADRUL ACESTUI RAPORT SPECIAL, CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ 
ANALIZEAZĂ MODALITATEA ÎN CARE COMISIA EUROPEANĂ SE ASIGURĂ DE FAPTUL CĂ ACTORII NESTATALI (ANS-URI) PARTICIPĂ LA PROCESUL 
DE COOPERARE PENTRU DEZVOLTARE, LUÂND ÎN CONSIDERARE 
ROLURILE PE CARE LE JOACĂ ACEȘTIA ÎN DIALOGUL POLITIC ȘI ÎN CALITATE DE ORGANIZAŢII DE IMPLEMENTARE A PROIECTELOR DE DEZVOLTARE.
RAPORTUL A PUS ÎN LUMINĂ O SERIE DE ASPECTE, LEGATE  
DE GESTIONAREA ȘI PROCEDURILE COMISIEI, CARE NECESITĂ ÎMBUNĂTĂŢIRI. ÎN CADRUL RAPORTULUI S-AU FORMULAT O SERIE DE RECOMANDĂRI MENITE SĂ SPOREASCĂ IMPLICAREA EFICACE 
A ANS-URILOR ÎN PROCESUL DE COOPERARE PENTRU DEZVOLTARE, 
SĂ GARANTEZE CĂ ACTIVITĂŢILE IMPLEMENTATE DE ANS-URI SUNT PERTINENTE ȘI ÎN MĂSURĂ SĂ GENEREZE REZULTATELE DORITE ȘI SĂ INTENSIFICE FURNIZAREA DE SPRIJIN PENTRU DEZVOLTAREA 
CAPACITĂŢILOR CĂTRE ANS-URILE CARE AU CEL MAI MULT NEVOIE 
DE ACEST SPRIJIN.
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂQJ-AB-09-004-RO-C
ISBN 978-92-9207-288-9