Deși, astfel cum s-a menționat mai sus, nu a avut loc încă nicio evaluare ex post formală sau verificare a adecvării legislației UE existente în materie de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului, se pot face o serie de observații cu privire la elementele propunerii care vor continua simplificarea și vor îmbunătăți eficiența. În primul rând, înlocuirea anumitor norme ale unei directive cu norme mai armonizate și direct aplicabile ale unui regulament va elimina necesitatea unor lucrări de transpunere în statele membre și va facilita desfășurarea activității economice pentru entitățile transfrontaliere din UE. În plus, eliminarea din domeniul de aplicare al cadrului UE de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului a comercianților de bunuri, legată de interdicția propusă privind operațiunile în numerar de peste 10 000 EUR, îi va scuti pe acești comercianți de sarcina administrativă a aplicării cerințelor de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului în ceea ce privește operațiunile în numerar care depășesc 10 000 EUR. În fine, gradul mai mare de armonizare a normelor privind combaterea spălării banilor într-o serie de domenii specifice va facilita punerea în aplicare a politicilor interne, a controalelor și a procedurilor la nivel de grup în cadrul pieței interne.

(9)Persoanele care exercită profesii juridice liberale ar trebui să intre sub incidența prezentului regulament atunci când participă la tranzacții financiare sau la tranzacții între societăți comerciale, inclusiv atunci când furnizează consultanță fiscală, în cazul în care există riscul ca serviciile furnizate de profesiile juridice respective să fie folosite în mod abuziv, în scopul spălării produselor activității infracționale sau în scopul finanțării terorismului. Cu toate acestea, ar trebui să existe scutiri de la orice obligație de raportare a informațiilor obținute fie înaintea unei proceduri judiciare, în timpul acesteia sau după încheierea acesteia, fie în cursul evaluării situației juridice a unui client, care ar trebui să facă obiectul secretului profesional al avocatului. Prin urmare, consultanța juridică ar trebui în continuare să facă obiectul obligației privind secretul profesional, cu excepția cazurilor în care membrul profesiei juridice participă la spălarea banilor sau la finanțarea terorismului, consultanța juridică este furnizată în scopul spălării banilor sau al finanțării terorismului sau membrul profesiei juridice are cunoștință de faptul că intenția clientului este să obțină consultanță juridică în scopul spălării banilor sau al finanțării terorismului.

(83)Confidențialitatea în ceea ce privește raportarea tranzacțiilor suspecte și furnizarea altor informații relevante către unitățile de informații financiare este esențială pentru a permite autorităților competente să înghețe și să pună sub sechestru activele potențial legate de spălarea banilor, de infracțiunile premisă ale acesteia sau de finanțarea terorismului. O tranzacție suspectă nu este un indiciu al unei activități infracționale. Divulgarea faptului că a fost raportată o suspiciune poate dăuna reputației persoanelor implicate în tranzacție și poate pune în pericol efectuarea de analize și investigații. Prin urmare, entitățile obligate, precum și directorii și angajații acestora nu ar trebui să aducă la cunoștința clientului vizat sau unui terț faptul că informațiile sunt în curs de transmitere, au fost sau vor fi transmise către unitatea de informații financiare, fie direct, fie prin intermediul organismului de autoreglementare, sau că este în curs sau ar putea fi efectuată o analiză privind spălarea banilor sau finanțarea terorismului. Interzicerea divulgării nu ar trebui să se aplice în circumstanțe specifice, de exemplu în ceea ce privește divulgarea către autoritățile competente și către organismele de autoreglementare atunci când îndeplinesc funcții de supraveghere sau divulgarea în scopul aplicării legii sau atunci când divulgarea are loc între entități obligate care aparțin aceluiași grup.

29.„grup” înseamnă un grup de întreprinderi format dintr-o societate-mamă, filialele acesteia și entități în cadrul cărora societatea-mamă sau filialele acesteia dețin o participație, precum și întreprinderile legate între ele printr-o relație în sensul articolului 22 din Directiva 2013/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului;

30.„numerar” înseamnă valută, instrumente negociabile la purtător, mărfuri utilizate ca rezerve de valoare cu un grad ridicat de lichiditate și carduri preplătite, astfel cum este definit la articolul 2 alineatul (1) literele (c)-(f) din Regulamentul (UE) 2018/1672 al Parlamentului European și al Consiliului;

31.„autoritate competentă” înseamnă:

(a)o unitate de informații financiare;

(b)o autoritate de supraveghere, astfel cum este definită la punctul 33;

(c)o autoritate publică care are funcția de cercetare sau urmărire penală a spălării banilor, a infracțiunilor premisă sau a finanțării terorismului sau care are funcția de urmărire, punere sub sechestru sau înghețare și confiscare a activelor provenite din săvârșirea de infracțiuni;

(d)o autoritate publică căreia i-au fost desemnate responsabilități de combatere a spălării banilor sau a finanțării terorismului;

32.„supraveghetor” înseamnă organul căruia i s-au încredințat responsabilități menite să asigure respectarea de către entitățile obligate a cerințelor prezentului regulament, inclusiv Autoritatea pentru Combaterea Spălării Banilor și a Finanțării Terorismului (AMLA) în îndeplinirea sarcinilor care i-au fost încredințate la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul [a se introduce referința – Propunere de instituire a unei Autorități de combatere a spălării banilor – COM/2021/421 final];

33.„autoritate de supraveghere” înseamnă un supraveghetor care este un organism public sau autoritatea publică care supraveghează organismele de autoreglementare în exercitarea funcțiilor lor de supraveghere în temeiul articolului 29 din Directiva [a se introduce referința – Propunerea referitoare la A 6-a directivă privind combaterea spălării banilor – COM/2021/423 final];

34.„organism de autoreglementare” înseamnă un organism care reprezintă membrii unei profesii și care are un rol în reglementarea acestora, în îndeplinirea anumitor funcții de supraveghere sau de monitorizare și în asigurarea punerii în aplicare a normelor referitoare la aceștia;

35.„sancțiuni financiare specifice” înseamnă atât înghețarea activelor, cât și interdicțiile de a pune la dispoziție, direct sau indirect, fonduri sau alte active în beneficiul persoanelor și entităților desemnate în temeiul deciziilor Consiliului adoptate în baza articolului 29 din Tratatul privind Uniunea Europeană și al regulamentelor Consiliului adoptate în baza articolului 215 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

36.„sancțiuni financiare specifice legate de finanțarea proliferării” înseamnă sancțiunile financiare specifice menționate la punctul 35 care sunt impuse în temeiul Deciziei (PESC) 2016/849 a Consiliului și al Deciziei 2010/413/PESC a Consiliului, precum și în temeiul Regulamentului (UE) 2017/1509 al Consiliului și al Regulamentului (UE) nr. 267/2012 al Consiliului.

Secțiunea 2

Domeniu de aplicare

Articolul 3

Entități obligate

Următoarele entități sunt considerate entități obligate în sensul prezentului regulament:

1.instituțiile de credit;

2.instituțiile financiare;

3.următoarele persoane fizice sau juridice, în exercitarea activităților lor profesionale: