COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 25.7.2011 
SEC(2011) 938 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
Rezumatul evalu ării impactului 
care înso ţeşte documentul 
Propunere de 
 
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI 
de instituire a ordonan ței asiguratorii europene de indisponibilizare a conturilor 
bancare în vederea facilit ării recuper ării transfrontaliere a debitelor în materie civil ă și 
comercial ă 
{COM(2011) 445 final} 
{SEC(2011) 937 final}  
 
RO 1   RO 1. INTRODUCERE  
Prezenta ini țiativă are ca scop facilitarea recuper ării transfrontaliere a debitelor prin 
îmbunătățirea eficien ței și a accesului la procedurile de indisponibilizare a conturilor bancare 
în Uniunea European ă. Va contribui la consolidarea încreder ii mediului de afaceri – în special 
a IMM-urilor (întreprinderi mici și mijlocii), a consumatorilor și a familiilor pentru a 
valorifica pe deplin posibilit ățile oferite de pia ța unică. Inițiativa este consecvent ă cu 
abordarea integrat ă a Comisiei de consolidare a redres ării economiei europene, astfel cum a 
fost prezentat ă în Strategia Europa 2020 pentru cre ștere. 
1.1. Mandat politic și instrumente existente 
Programul de la Stockholm din 2009 prevede c ă „spațiul judiciar european trebuie s ă sprijine 
buna func ționare a activit ății economice în cadrul pie ței interne”. Prin urmare, „invit ă 
Comisia s ă prezinte propuneri corespunz ătoare de îmbun ătățire a eficacit ății execut ării 
hotărârilor în UE privin d conturile bancare și activele debitorilor”. Astfel, Planul de ac țiune al 
Comisiei pentru punerea în aplicare a Program ului de la Stockholm face trimitere la un 
„regulament privind poprirea conturilor bancare”.  Instrumentele existente în domeniul justi ției 
civile nu abordeaz ă aspectele legate de executare.  
1.2. Consultare și expertiz ă 
În pregătirea acestei ini țiative, Comisia a publicat, în 2003, un studiu comparativ și a efectuat, 
în octombrie 2006, o consultare public ă prin intermediul unei c ărți verzi. Un alt studiu extern 
și un sondaj al Grupului de consultare a întreprind erilor europene au permis colectarea de date 
empirice care au contribuit la elaborarea evalu ării impactului. Comi sia a organizat, de 
asemenea, o dezbatere public ă și mai multe reuniuni cu exper ții în aplicarea legii. Totodat ă, 
au fost formulate observa ții suplimentare de c ătre un grup interservici i din cadrul Comisiei. 
Prezenta evaluare a impactului a fost revizuit ă de către Comitetul de evaluare a impactului  
(CEI). În opinia CEI, recomand ările formulate au fost integrate în aceast ă versiune revizuit ă a 
raportului, dup ă cum urmeaz ă: (i) analiza problemei a fost consolidat ă prin explicarea mai 
clară a etapelor recuper ării transfrontaliere a debitelor și a problemelor care exist ă în 
continuare în acest domeniu, dup ă revizuirea Regulamentului Bruxelles I, fiind clarificate în 
special ipotezele care stau la baza estim ării efectelor economice ale m ăsurii; (ii) evaluarea 
scenariului de referin ță a fost detaliat ă, iar valoarea ad ăugată a opțiunii preferate a fost pus ă în 
evidență; (iii) evaluarea imp actului a fost îmbun ătățită, fiind analizate în special subop țiuni 
suplimentare care reflect ă elementele importante ale pro punerii legislative, cu accent în 
special pe termenele propuse în noua ini țiativă; (iv) în fine, concepte le juridice au fost 
clarificate și în anexă a fost inclus un glosar. 
1.3. Respectarea drepturilor fundamentale  
Impactul asupra drepturilor fundamentale a fost evaluat pentru a garanta faptul c ă schemele 
propuse respect ă pe deplin drepturile și principiile prezentate în Carta drepturilor 
fundamentale. Principalele dispozi ții vizate de ini țiativa Comisiei sunt urm ătoarele: dreptul la 
o cale de atac eficient ă (articolul 47 primul paragraf), drep tul la un proces echitabil (articolul 
47 al doilea paragraf), dr eptul la demnitatea uman ă (articolul 1), dreptul la proprietate 
(articolul 17), dreptu l la respectarea vie ții de familie (articolul 7) și dreptul la protec ția datelor 
(articolul 8). 
 
RO 2   RO 2. DEFINIREA PROBLEMEI  
2.1. Problema recuper ării transfrontaliere a debitelor  
În prezent, un creditor care dore ște să recupereze dintr-un alt stat membru debitul s ău se 
confruntă cu importante dificult ăți. Aceste dificult ăți survin atât în contextul a) ac țiunilor pe 
fond în care o instan ță emite o hot ărâre definitiv ă în baza analizei integrale a tuturor motivelor 
de fapt și a temeiurilor de drept ale cauzei, cât și în contextul b) ac țiunilor vizând adoptarea de 
măsuri provizorii prin care o instan ță emite o hot ărâre provizorie, de exemplu o ordonan ță 
asiguratorie de indisponibilizare a unui cont bancar pe baza unei analize sintetice a cauzei. 
Conform mandatului politic, prezenta ini țiativă se axează pe facilitarea metodelor de ob ținere 
a unor m ăsuri provizorii pentru indisponi bilizarea activelor unui debitor și pe îmbun ătățirea 
eficienței executării hotărârilor în Uniunea European ă. În prezent, pia ța internă permite unui 
debitor să transfere fondurile sa le dintr-un cont bancar în altu l aproape instantaneu, oferindu-i 
astfel posibilitatea  de a eluda cu u șurință executarea hot ărârii. Pe de alt ă parte, creditorul are 
puține șanse de a bloca, cu aceea și rapiditate, conturile bancare ale debitorului aflate în 
străinătate pentru a asigura plata crean ței sale. De asemenea, creditorul poate întâmpina 
dificultăți în identificarea coordonatelor bancare ale debitorului, în special în situa ții 
transfrontaliere. Drept urmare, mul ți creditori fie nu sunt în m ăsură să își recupereze crean țele 
în străinătate, fie nu consider ă că merită să inițieze proceduri în acest sens și renunță la 
creanțe. 
2.2. Etapele procedurii  
Diferitele etape ale ob ținerii și executării unei ordonan țe asiguratorii sunt il ustrate în figura de 
mai jos. 
 
 
RO 3   RO . 
În multe state membre, creditorul poate solicita o m ăsură provizorie de indisponibilizare a 
activelor debitorului chiar înainte de lansarea ac țiunii pe fond. În cazul în care m ăsura 
provizorie trebuie executat ă în alt stat membru decât cel în care a fost emis ă, creditorul 
trebuie să obțină o hotărâre de încuviin țare a execut ării (așa-denumita procedur ă exequatur ). 
În temeiul actualului Regulament Bruxelles I, procedura de exequatur  se aplică măsurilor 
provizorii emise în alt stat membru, cu excep ția cazului în care m ăsurile au fost emise f ără ca 
debitorul s ă fie audiat (a șa-numitele decizii ex parte).  Prin revizuirea Regulamentului 
Bruxelles I, cerin ța cu privire la exequatur  ar trebui eliminat ă, respectiv hot ărârile emise într-
un stat membru, inclusiv anumite decizii ex parte , vor fi executate în mod automat în alt stat 
membru. Cu toate acestea, executarea ordonan țelor asiguratorii va  fi în continuare 
reglementat ă în dreptul intern. 
2.3. Cauzele problemei actuale  
Problema 1: Condi țiile de emitere a ordonan țelor asiguratorii variaz ă în UE . Drept urmare, 
este mai greu pentru creditori s ă obțină o ordonan ță asiguratorie de indi sponibilizare în unele 
state membre, comparativ cu alte state membre. Diferen țele se refer ă, de exemplu, la nivelul 
probatoriu impus de instan ță pentru a emite ordonan ța (sau, de exemplu, la condi ția specific ă 
privind existen ța unui risc grav ca executarea final ă a hotărârii să fie imposibil de realizat).  
Problema 2: Dificult ăți în obținerea de informa ții cu privire la contul bancar al debitorului.  
În multe state membre, creditorul întâmpin ă greutăți atunci când încearc ă să obțină informații 
cu privire la coordonatele bancar e ale debitorului. De asemenea,  în unele state membre nu se 
poate obține un ordin prin care b ăncile să fie obligate s ă furnizeze informa ții referitoare la 
deținerea de c ătre debitor a unui cont ba ncar la acestea. Totu și, în alte state membre, 
autoritățile de aplicare a le gii au acces la registrele fiscale. În domeniul între ținerii familiei, 
Regulamentul privind obliga țiile de între ținere instituie un sistem de asisten ță administrativ ă 
pentru creditori, oferit ă de autorit ățile centrale, c ărora li se acord ă acces la informa țiile 
deținute de autorit ățile publice. 
Problema 3: Costurile ob ținerii unei ordonan țe asiguratorii sunt mai mari în cauzele 
transfrontaliere.  Revizuirea Regulamentului Bruxelles I va aduce creditorilor economii de 
aproximativ 2 000 € reprezentând costul mediu al procedurii de exequatur. Cu toate acestea, 
cauzele transfrontaliere implic ă, în prezent, costuri suplimentare. Este vorba, în primul rând, 
de necesitatea de a apela la un avocat  suplimentar, cu drept de practic ă în țara în care au loc 
procedurile. Este vorba apoi, de costurile legate de traducerea documentelor în limba oficial ă 
admisă de către instan ță sau de costurile legate de notif icarea sau comunicarea documentelor 
în străinătate.  
Problema 4: Diferen țe în sistemele na ționale privind executarea și durata procedurilor de 
executare în statele membre. Chiar și în cauzele interne, în  Europa, notificarea sau 
comunicarea unei hot ărâri judec ătorești cu privire la recuperarea debitului poate dura între o 
zi și peste 30 de zile. În situa ții transfrontaliere, termenele vor fi în general mai mari. 
Diferențele între sistemele na ționale de executare pot  avea, de asemenea, ca rezultat, întârzieri 
suplimentare în executare sau pot duce chiar la neexecutarea hot ărârilor. În unele state 
membre, executarea se realizeaz ă de către executori din afara sistemului judiciar, iar în alte 
state membre executarea ține de competen ța unei instan țe sau a unei agen ții administrative 
centrale.  
 
RO 4   RO 2.4. Amploarea problemei 
Problemele legate de rec uperarea transfrontalier ă a debitelor afecteaz ă în primul rând 
întreprinderile care efectueaz ă schimburi comerciale sau care furnizeaz ă servicii în alte state 
membre. Valoarea crean țelor incerte transfrontal iere care ar putea fi ev entual garantate poate 
fi estimat ă, pe baza diferitelor surse de date, între 1,12 și 2 miliarde €. Potrivit unor studii 
eurobarometru recente, consumatorii  sunt, în continuare, reticen ți în a face cump ărături în 
afara grani țelor. 14% din consumatorii care au f ăcut cump ărături la distan ță au întâmpinat 
probleme cu tranzac ția. Mai mult de jum ătate dintre ace știa consider ă că accesul la justi ția 
civilă î n  a l t  s t a t  m e m b r u  a l  U E  s e  o b ține cu dificultate. Valoarea monetar ă a creanțelor 
transfrontaliere „problematice” în materie de obliga ții de între ținere  poate fi estimat ă la 
maximum 268 milioane € pe an. Situa ția creditorilor obliga țiilor de între ținere se va 
îmbunătăți într-o oarecare m ăsură ca urmare a Regulamentului privind obliga țiile de 
întreținere. 
2.5. Necesitatea unei ac țiuni la nivelul UE  
Orice nou instrument european cu privire la in disponibilizarea conturilor bancare în cazurile 
transfrontaliere ar pune problema recunoa șterii și executării unei hot ărâri judec ătorești și ar 
elimina, de asemenea, obstacolele existente în func ționarea adecvat ă a procedurilor civile. 
Așadar, ar intra sub inciden ța articolului 81 literele (a) și (f) din TFUE care prevede, de 
asemenea, necesitatea adopt ării de m ăsuri atunci când acest lucru este necesar pentru 
funcționarea corect ă a pieței interne. În ceea ce prive ște subsidiaritatea, problemele (în 
principal costul proce durilor, dificultatea ob ținerii informa țiilor cu privire la bunurile 
debitorului și normele ineficiente în materie de procedur ă civilă) au, în mod evident, o 
dimensiune transfrontalier ă și nu pot fi rezolvate în mod adecvat numai de statele membre. 
3. OBIECTIVE  
Obiectivele generale ale ini țiativei sunt facilitarea recuper ării creanțelor transfrontaliere 
pentru cet ățeni și întreprinderi, în special  pentru IMM-uri, cre șterea încrederii comercian ților, 
sensibilizarea debitorilor în vederea realiz ării plății, reducerea riscurilor pe care le implic ă 
comerțul transfrontalier și îmbunătățirea eficien ței execut ării hotărârilor judec ătorești. 
Obiectivul specific este asigurarea unei mai mari eficien țe a procedurii de executare 
transfrontalier ă, permițând creditorilor s ă obțină ordonanțe asiguratorii de indisponibilizare 
sau poprirea conturil or bancare în acelea și condiții indiferent de țara în care î și are sediul 
instanța competent ă, permițând creditorilor s ă obțină informații cu privire la coordonatele 
bancare ale debitorilor lor, reducând co sturile în cazurile transfrontaliere și sensibilizând într-
o mai mare m ăsură opinia public ă cu privire la disponibilita tea unei proceduri europene. 
4. OPțIUNI DE POLITIC Ă REțINUTE  
Opțiunea A:  statu-quo dup ă revizuirea Regulamentului Bruxelles I. Conform acestei op țiuni, 
Comisia nu ar lua nicio ac țiune în afara propunerii de revizu ire a Regulamentului Bruxelles I, 
adoptată în decembrie 2010.  
Opțiunea B:  introducerea unei ordonan țe europene asiguratorii de indisponibilizare a 
conturilor bancare. Aceast ă opțiune ar crea o nou ă procedur ă european ă cu efect de protejare, 
care ar completa c ăile de atac existente în temeiul dreptului intern, f ără a fi necesar ca statele 
membre s ă modifice legisla ția națională privind procedura civil ă sau sistemele lor de 
 
RO 5   RO asigurare a respect ării legii. Procedura european ă ar reglementa procedura de emitere a 
ordonanțelor asiguratorii de indisponibil izare a conturilor bancare, precum și normele de 
executare de c ătre banca la care este deschis contul vizat. 
Opțiunea C:  armonizarea normelor na ționale în materie de indisponibilizare a conturilor 
bancare. Aceast ă opțiune ar armoniza normele na ționale ale procedurii civile pentru 
indisponibilizarea conturilor bancar e în cauzele transfrontaliere pr in intermediul unei directive 
europene. 
5. EVALUAREA OP țIUNILOR DE POLITIC Ă șI EVALUAREA IMPACTULUI  
5.1. Opțiunea A:  statu-quo dup ă revizuirea Regulamentului Bruxelles I (în cazul în 
care este adoptat ă) 
(a) Obiective de atins. Menținerea statu-quo-ului nu ar avea niciun efect asupra problemelor 
identificate și nu ar contribui la realizarea obiectivelor specifice de politic ă identificate 
anterior.  
(b) Impact economic. În situația de statu-quo, num ărul societ ăților comerciale care solicit ă 
măsuri provizorii de indisponibilizare a contului bancar al debitorului este cu 60% mai mare 
în cauzele interne decât în cauzele transfrontaliere1. Aceasta înseamn ă că societățile 
comerciale recurg mai pu țin la posibilitatea de a garanta pl ata debitelor lor prin intermediul 
ordonanțelor de indisponibilizare în opera țiunile transfrontaliere decât în cazurile interne și, 
drept urmare renun ță mai degrab ă la debitele transfrontaliere decât la debitele interne. 
Contravaloarea acestora poate fi cuantificat ă la o sumă cuprinsă între 441 milioane € și 800 de 
milioane €2. Ca urmare a dificult ăților în recuperarea transfrontalier ă a debitelor, societ ățile 
comerciale, în special IMM-urile și consumatorii manifest ă reticență în valorificarea pe deplin 
a oportunit ăților pieței unice. Ca urmare a revizuirii Regulamentului Bruxelles I, se estimeaz ă 
că numărul de societ ăți comerciale care vor recurge la ordonan țele asiguratorii de 
indisponibilizare în cazurile  transfrontaliere va cre ște cu aproximativ 10% comparativ cu 
situația actuală, ducând la o cre ștere a debitelor indisponibi lizate, corespunzând estim ării de 
68-120 de milioane €. 
(c) Drepturi fundamentale. Statu-quo-ul nu contravine cerin țelor Cartei drepturilor 
fundamentale a Uniunii Europene întrucât, c onform cartei, statele membre au doar obliga ția 
de a respecta drepturile prev ăzute de aceasta atunci când pun în aplicare dreptul Uniunii, iar 
procedura de executare a hot ărârilor civile nu face în prezent obiectul instrumentelor UE.  
(d) Punctele de vedere ale p ărților interesate. Nu a fost exprimat ă nicio cerere în sensul de 
a menține doar statu-quo-ul. 
                                                 
1 Diferen ța între 11,6% din societ ățile comerciale care solicit ă poprirea conturilor bancare în cauze 
transfrontaliere și 19,2% care solicit ă poprirea conturilor bancar e în cauzele interne.  
2 Estimarea pe baza e șantionului de institu ții bancare a fost de 1,12 miliarde € - 678 milioane €, rezultând 
440 milioane €, iar a doua estimare a fost de 2 miliar de € - 1,2 miliarde €, rezultând 800 milioane €. 
 
RO 6   RO 5.2. Opțiunea B:  ordonanța asiguratorie european ă de indisponibilizare a conturilor 
bancare  
(a) Eficacitatea în raport cu îndeplinirea obiectivelor de politic ă. Opțiunea B permite 
realizarea obiectivului general de politic ă de facilitare a recuper ării crean țelor 
transfrontaliere pentru cet ățeni și întreprinderi prin simplificarea procedurilor de ob ținere a 
unei ordonan țe de indisponibilizare care s ă garanteze recuperarea debi telor transfrontaliere. 
Prin aceast ă opțiune, se realizeaz ă într-o mare m ăsură obiectivele de politic ă specifice . În 
baza acestei op țiuni un creditor va putea s ă apeleze la o procedur ă european ă eficientă și 
uniformă în acelea și condiții în toate statele membre ale UE - de exemplu f ără audierea 
prealabilă a debitorului, garantâ nd astfel efectul surpriz ă al măsurii, pentru a ob ține informa ții 
cu privire la coordonatele bancare ale debitorului f ără a trebui s ă plătească pentru serviciile 
private de colectare a debitelo r sau pentru serviciile agen țiilor de investiga ții. Vor fi reduse 
costurile cu onorariile avoca ților și costurile legate de traducere. Se va ob ține o mai mare 
transparen ță în privința cheltuielilor aferente comisioanelor bancare și onorariilor executorilor 
ca urmare a obliga ției statelor membre de a fixa o tax ă unică pentru serviciile acestora. 
Creditorul va putea ob ține mai repede o ordonan ță asiguratorie de indisponibilizare, 
executarea realizându-se mai repe de, în urma introducerii de termene pentru anumite etape-
cheie ale procedurii.  
(b) Impact economic . Opțiunea B ar avea un impact economic pozitiv și ar contribui la 
reducerea, în general, a crean țelor incerte, în valoare de 55 miliarde €. Societ ățile comerciale 
ar putea s ă garanteze recuperarea unor creanțe incerte suplimentare cu o valoare cuprins ă 
între 373 milioane € și 600 milioane €  pe an, majorând astfel nivelul general al crean țelor 
incerte garantate  prin ordonan țe asiguratorii de indisponibili zare de la 679 milioane € - 1,2 
miliarde € la între 1,12 miliarde € și 2 miliarde € pe an , în timp. Estimarea economiilor în 
materie de costuri  pentru societ ățile comerciale care desf ășoară în prezent schimburi 
comerciale transfrontaliere se situeaz ă la un nivel cuprins între 81,9 milioane € și 149 
milioane € anual3. Opțiunea B va fi în special în folosul IMM-urilor și ar putea încuraja mai 
multe societ ăți comerciale și mai mul ți consumatori s ă valorifice pe deplin posibilit ățile 
oferite de pia ța unică. Existența unei sanc țiuni efective în caz de neplat ă (pe lângă majorarea 
sumei crean ței prevăzută deja în Directiva privind pl ățile efectuate cu întârziere) ar putea 
contribui, de asemenea, la ameliorarea comportamentului debitorului în privin ța efectuării 
plăților. Creșterea num ărului de ordonan țe asiguratorii ar putea avea un impact economic 
negativ asupra băncilor , în situa ția în care în prezent nu pot percepe un comision pentru 
aplicarea m ăsurii. 
(c) Impact social. Se estimeaz ă că opțiunea B, în corela ție cu aplicarea Regulamentului 
privind obliga țiile de între ținere, va permite creditorilor cu crean țe de întreținere să recupereze 
o parte semnificativ ă a creanțelor lor de la debitorii recalcitran ți.  
(d) Impactul asupra statelor membre. Costurile cu punerea în aplicare sunt mult mai reduse 
decât op țiunea alternativ ă de armonizare a normelor na ționale. Costurile legate de 
familiarizarea judec ătorilor și a executorilor cu schimb ările normative ar fi reduse și ar fi 
costuri unice. Statele membre ale c ăror sisteme judiciare sunt acum comparativ mai lente ar 
                                                 
3 Aceasta înseamn ă că societățile comerciale pot economisi în medie echivalentul a 10 or e de onorariu al 
avocaților pentru fiecare cauz ă transfrontalier ă, ceea ce reprezint ă, în medie, 2 410 € pentru fiecare 
cauză. Această sumă este înmul țită cu num ărul estimat de ordonan țe asiguratorii transfrontaliere 
existente într-un an, respectiv între 34 000 și 61 828.  
 
RO 7   RO putea suporta costuri de aplicare mai ridicate pe ntru a se conform termenelor procedurale. 
Prin opțiunea B se respect ă tradiția juridică a statelor membre. 
(e) Drepturi fundamentale. Opțiunea B ar contribui la consolidarea dreptului creditorului la 
executarea efectiv ă a debitelor sale. În acela și timp, noua procedur ă ar asigura faptul c ă 
drepturile debitorului sunt garantat e, respectându-se pe deplin cerin țele Cartei drepturilor 
fundamentale, în special  prin prevederea unor c ăi de atac prompte și adecvate împotriva 
ordonanței asiguratorii și prin asigurarea faptului c ă sumele necesare pentru traiul debitorului 
nu vor face obiectul execut ării. Instrumentul ar trebui s ă garanteze c ă datele cu caracter 
personal ale debitorului sunt prelucrate în mod echitabil și legal, că scopul prelucr ării acestor 
date se limiteaz ă strict la scopu l indisponibiliz ării valorii crean ței, că datele debitorului nu 
sunt păstrate mai mult decât este necesar și că debitorul are drept de recurs împotriva 
prelucrării datelor sale. 
(f) Punctele de vedere ale p ărților interesate.  Marea majoritate a p ărților interesate și 
Parlamentul European fac apel la elaborarea unui instrument europ ean specific pentru 
recuperarea transfrontalier ă a debitelor. 
5.3. Opțiunea C:  armonizarea normelor na ționale în materie de indisponibilizare a 
conturilor bancare .  
(a) Obiective de atins.  Prin aceast ă opțiune s-ar atinge, de asemenea, par țial, obiectivele de 
politică prezentate anterior, de și într-o m ăsură mai mică comparativ cu op țiunea B. Cu toate 
acestea, conform op țiunii C, procedurile na ționale și procedura „european ă” armonizat ă nu ar 
putea func ționa în paralel. 
(b) Impact economic. Opțiunea C ar avea un impact economic u șor diferit de op țiunea B. 
Deși ar alinia condi țiile de emitere a ordonan țelor asiguratorii, de exemplu garantând faptul c ă 
în Uniune, ordonan țele asiguratorii s-ar putea ob ține în acelea și condiții, ar putea exista în 
continuare diferen țe între proceduri dac ă instrumentul de armoni zare (de exemplu o directiv ă) 
nu ar aborda toate aspectele de taliate ale legii pro cedurale a statelor membre. În consecin ță, 
opțiunea C nu ar permite ob ținerea aceluia și grad de uniformizare co mparativ cu o procedur ă 
europeană de sine st ătătoare instituit ă prin intermediul unui regulament. Date fiind diferen țele 
care ar exista în continuare între sistemele procedurale na ționale și sistemele de executare din 
statele membre este posibil ca în continuare s ă fie necesar s ă se apeleze la un avocat cu drept 
de practic ă în fiecare stat membru în care ordonan ța asiguratorie trebuie ob ținută și/sau 
executată. Reducerea costurilor în cazul op țiunii C nu este la acela și nivel ca în cazul op țiunii 
B. Prin urmare, este probabil ca op țiunea C s ă aducă un beneficiu economic mai pu țin pozitiv 
pentru IMM-uri, care de cele mai mu lte ori nu au un departament juridic și care, în general, 
sunt mai sensibile la costurile juridice comparativ cu societ ățile mari. 
(c) Statele membre. Conform op țiunii C, statele membre ar trebui s ă transpun ă în dreptul 
intern normele armonizate prin directiv ă. Prin urmare, op țiunea C este mai costisitoare din 
punct de vedere al aplic ării și ar avea un impact mai mare asupra tradi țiilor juridice.  
(d) Drepturi fundamentale . Opțiunea C ar avea un impact pozitiv asupra dreptului 
creditorului la executarea efectiv ă. Este necesar, în egal ă măsură, să se respecte cerin țele 
cartei cu privire la protec ția pârâtului. 
 
RO 8   RO 6. COMPARAREA OP țIUNILOR  
Legendă: ++ = impact deosebit de pozitiv; 0= nici un impact sau impact neutru; - - = impact 
deosebit de negativ. 
Opțiuni de politic ă Eficacitatea 
în îndeplinirea obiectivelor Impact 
economic Impact asupra 
statelor membre Drepturi 
fundamentale 
Opțiunea A: statu-quo dup ă 
revizuirea Regulamentului Bruxelles I  0 0 0 0 
Opțiunea B: ordonan ța 
asiguratorie european ă de 
indisponibilizare a conturilor bancare  ++ 
++ 1) costuri cu punerea 
în aplicare - 
2) tradiții juridice 0  + 
Opțiunea C: armonizarea 
normelor na ționale în materie 
de ordonan țe asiguratorii de 
indisponibilizare + + 1) costuri cu punerea 
în aplicare - -  
2) tradiții juridice – –  + 
În concluzie, op țiunea A  nu răspunde în mod eficient obiectivului de politic ă, deoarece atât 
obstacolul existent al criteriilor divergente pentru ob ținerea ordonan țelor asiguratorii de 
indisponibilizare a conturilor bancare, cât și efectele acestora în  sistemele juridice na ționale se 
mențin în continuare. Op țiunea C  nu asigur ă aceleași avantaje economice și sociale ca 
opțiunea B și ar influen ța în mod inutil sistemele juridice na ționale. Op țiunea B ofer ă soluția 
cea mai cuprinz ătoare și, prin urmare, opțiunea B  este opțiunea preferat ă. 
S-au avut în vedere subopțiuni ale opțiunii B, conform celor prezentate în continuare. În 
primul rând, procedura european ă ar permite creditorului s ă obțină o ordonan ță asiguratorie în 
mod normal f ără audierea prealabil ă a debitorului ( ex parte ), garantând astfel efectul surpriz ă 
al măsurii. În al doilea rând, instan ța care are competen ță pe fond ar trebui s ă aibă, de 
asemenea, competen ța de a emite ordonan țe asiguratorii. Va trebui s ă se stabileasc ă dacă și 
alte instan țe au competen ța de a solu ționa obiec țiunile debitorului cu privire la ordonan ță - 
respectiv instan țele în circumscrip ția cărora debitorul î și are domiciliul. În al treilea rând, în 
temeiul dispozi țiilor, creditorul ar putea ob ține informa ții cu privire la co ordonatele contului 
bancar al debitorului: fie în baza unui ordin emis de instan ță cu privire la divulgarea 
informațiilor toate b ăncile cu sediul într-un anumit stat membru vor avea obliga ția de a 
verifica dac ă debitorul de ține un cont la acestea, fie instan ța sau autorit ățile de asigurare a 
respectării legii ar beneficia de acces direct la registrele publice existente care con țin 
informațiile necesare. În fine, în ceea ce prive ște termenele, procedura european ă ar 
presupune termene de punere în aplicare care s ă nu fie mai lungi decât termenele pentru 
măsurile naționale sau ar putea introduce termene sp ecifice, de exemplu pentru emiterea 
ordonanței, pentru notificarea sa u comunicarea acesteia b ăncii și debitorului sau pentru a 
decide cu privire la cererea de revizuire a debitorului.