[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 6.11.2007

COM(2007) 663 final

COMUNICAREA COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CONSILIU

Strategia de extindere și principalele provocări 2007-2008

{SEC(2007) 1429}{SEC(2007) 1430}{SEC(2007) 1431}{SEC(2007) 1432}{SEC(2007) 1433}{SEC(2007) 1434}{SEC(2007) 1435}{SEC(2007) 1436}

COMUNICAREA COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CONSILIU

Strategia de extindere și principalele provocări 2007-2008

1. INTRODUCERE

Extinderea este unul dintre cele mai puternice instrumente politice ale UE. Ea servește interesele strategice ale UE de stabilitate, de securitate și de prevenire a conflictelor. Ea a contribuit la mai multă prosperitate și la oportunități de creștere, precum și la asigurarea unor coridoare de transport și energetice vitale. Agenda de extindere actuală cuprinde statele din Balcanii de Vest și Turcia, cărora li s-a oferit perspectiva de a deveni membri ai UE odată ce vor îndeplini condițiile necesare.

Anul care urmează va fi unul crucial pentru consolidarea procesului de tranziție în Balcanii de Vest. Țările însele vor prelua responsabilitatea Pactului de Stabilitate pentru promovarea cooperării regionale, care joacă un rol esențial în procesul de reconciliere și de stabilire a unor relații de bună vecinătate. Negocierile de aderare cu Croația avansează într-un ritm bun și intră într-o fază decisivă. Acest lucru demonstrează regiunii în ansamblu faptul că perspectiva aderării la UE este o realitate. În anul următor, se estimează că acordurile de stabilizare și asociere, care creează o legătură mai strânsă între partenerii din regiune și UE, se vor apropia de finalizare.

În același timp, regiunea însăși se confruntă cu probleme majore, începând cu nevoia de a ajunge la o soluționare a statului Kosovo. Perspectiva europeană a Serbiei, construcția statală în Bosnia și Herțegovina cu preluarea în mâini proprii a responsabilității, o mai bună guvernanță în Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Albania și Muntenegru vor constitui puncte principale de pe agendă. Mai multe dintre aceste țări se confruntă cu provocări importante în domeniul guvernanței și al îndeplinirii unor condiții specifice referitoare la procesul de stabilizare și asociere. UE va trebui să fie pregătită să își ofere sprijinul în anul următor și să răspundă evoluțiilor printr-o folosire deplină a instrumentelor sale politice.

Este important ca, în urma alegerilor parlamentare și prezidențiale, Turcia să continue să avanseze într-un ritm susținut în reformele esențiale care sunt necesare pentru consolidarea drepturilor și libertăților fundamentale. Negocierile de aderare cu Turcia trebuie să continue, într-un ritm care să reflecte ritmul reformelor din această țară, precum și îndeplinirea de către Turcia a condițiilor corespunzătoare.

În acest cadru, punerea în aplicare cu perseverență a consensului reînnoit definit de Consiliul European din decembrie 2006 este mai important ca niciodată. Consensul are la bază principiile de consolidare a angajamentelor, condiții juste și riguroase și o mai bună comunicare cu publicul, combinate cu capacitatea UE de a integra noi membri. Ritmul în care un stat candidat sau un stat potențial candidat se apropie de UE reflectă ritmul reformelor politice și economice ale acestuia, dar și capacitatea sa de a își asuma pe deplin drepturile și obligațiile de membru al UE. Comisia îmbunătățește calitatea procesului de extindere, concentrându-se din timp asupra reformei administrației publice și sistemului judiciar, precum și asupra luptei împotriva corupției, prin utilizarea deplină a obiectivelor de referință și prin sporirea transparenței acestui proces. Comisia pregătește primele studii de impact, analizând efectul aderării unui stat candidat asupra unor anumite domenii ale politicii comunitare.

Temeiul juridic pentru extindere este articolul 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană[1], conform căruia: „ orice stat european care respectă principiile enunțate la articolul 6 alineatul (1) poate solicita să devină membru al Uniunii. (…)”[2].

Concluzia Consiliului European din decembrie 2006 a fost că „extinderea reprezintă o reușită, atât pentru Uniunea Europeană, cât și pentru Europa în ansamblu. Aceasta a ajutat la depășirea divizării Europei și a contribuit la pacea și stabilitatea pe continent. A inspirat reforme și a consolidat principiile comune ale libertății, democrației, respectării drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și al economiei de piață. Extinderea pieței interne și a cooperării economice a dus la creșterea nivelului de prosperitate și de competitivitate, ceea ce a permis Uniunii Europene extinse să reacționeze mai bine în fața provocărilor globalizării. Extinderea a contribuit și la creșterea importanței UE pe plan mondial, aceasta devenind un partener internațional puternic.”

Cele douăsprezece state membre care au făcut parte din cea de-a cincea extindere prezintă un nivel bun de conformitate cu legislația UE. Acest lucru demonstrează valoarea eforturilor riguroase de reformă combinate cu presiunea și disciplina partenerilor din UE. Datorită pregătirilor temeinice, UE continuă să funcționeze în mod adecvat după extindere.

Statele membre din întreaga UE au beneficiat de niveluri mai ridicate de creștere economică. Slovenia a adoptat moneda euro în ianuarie 2007; Cipru și Malta vor face același lucru în 2008. Pregătirile temeinice realizate de țările în cauză și de Comisie, împreună cu creșterea fluxurilor comerciale și investiționale au ajutat noile state membre să se apropie treptat de nivelul de trai mediu din UE. Între 1998 și 2006, PIB-ul celor douăsprezece state membre noi care au aderat în cea de-a cincea extindere a crescut cu o medie anuală de 4,3%, comparativ cu rata de 2,2% atinsă în cele 15 state membre vechi[3]. Schimburile comerciale între statele membre vechi și cele noi au crescut în mod remarcabil în ultimii zece ani. Exporturile și importurile între cele zece state membre noi care au aderat în 2004 și cele 15 state membre vechi au crescut de patru ori între 1995 și 2006, în timp ce schimburile comerciale totale între ele s-au dublat în acea perioadă. Asimilarea în cadrul pieței interne a unui număr de 12 economii dinamice de 100 milioane de consumatori cu o putere de cumpărare în ascensiune sporește competitivitatea și importanța Uniunii în economia mondială. La zece luni după aderare, Bulgaria și România generează în continuare creștere economică și investiții. Prognozele de creștere în 2007 pentru România și Bulgaria depășesc cu mult rata medie de creștere la nivelul UE. Comisia a adoptat măsuri de salvgardare la sfârșitul anului 2006 pentru a lua în considerare anumite deficiențe ale ambelor țări. În iunie, Comisia a emis primele sale rapoarte privind mecanismul de cooperare și verificare în domeniul justiției și afacerilor interne, precum și privind clauzele de salvgardare[4]. Comisia va analiza progresele în acest domeniu și va prezenta un raport în prima parte a anului 2008.

În ceea ce privește problema cipriotă, liderii comunităților cipriotă greacă și cipriotă turcă trebuie să își intensifice eforturile de relansare a negocierilor privind o soluție globală sub auspiciile ONU. Comisia pune în aplicare instrumentul de sprijin financiar pentru încurajarea dezvoltării economice a comunității cipriote turce, facilitând reunificarea viitoare a insulei. Extinderea utilizării regulamentului privind linia verde, care prevede circulația persoanelor și a mărfurilor în Cipru, va servi interesele ambelor comunități. Regulamentul privind schimburile comerciale directe cu partea de nord a Ciprului, propus de Comisie pentru a reduce și mai mult izolarea comunității cipriote turce, rămâne să fie adoptat de către Consiliu.

În țările angajate în cadrul actual de extindere – Balcanii de Vest și Turcia, influența UE contribuie la stabilitate și încurajează reforme politice și economice importante. Cu toate acestea, ele se confruntă în continuare cu provocări serioase. Menținerea vizibilității și credibilității perspectivelor de aderare ale acestor țări este crucială, la fel cum este și asigurarea susținerii pentru extindere în statele membre.

Comisia va continua să amelioreze calitatea procesului de extindere. Politica de extindere va pune un accent mai mare pe aspectele fundamentale, și anume construcția statală, buna guvernanță, reforma administrației și a sistemului judiciar, statul de drept, reconcilierea, cooperarea cu Tribunalul Penal Internațional pentru fosta Iugoslavie (TPI) și dezvoltarea societății civile. Contactele interpersonale trebuie promovate; în special, este momentul potrivit pentru a iniția un dialog privind liberalizarea vizelor pentru cetățenii țărilor din Balcanii de Vest. Dezvoltarea cooperării regionale în Balcanii de Vest ar trebui continuată, în special asumarea pe plan local a inițiativelor în acest domeniu.

UE va continua, în toate țările incluse în procesul de extindere, să folosească deplin toate instrumentele sale de preaderare pentru a face față principalelor provocări. Acumularea de rezultate în punerea în aplicare a angajamentelor, în special în temeiul acordurilor de asociere, au o importanță deosebită pentru parcurgerea etapelor pe drumul spre integrarea în UE și sunt monitorizate în mod riguros. Comisia stabilește în acest document mai multe măsuri ce vizează mai buna cunoaștere a legislației și politicilor UE și pregătirea pașilor următori în cadrul procesului de extindere.

Comisia ajustează instrumentele de preaderare la provocările actuale ale politicii de extindere. Din ianuarie 2007, Comisia folosește un nou instrument financiar, și anume instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA). În programarea asistenței IPA, punerea unui accent mai puternic pe prioritățile de reformă va reflecta stadiul de evoluție a fiecărui partener în procesul de tranziție. Comisia propune în prezent o revizuire a parteneriatelor de aderare și europene, care vor servi ca principale elemente de referință în stabilirea priorităților. De asemenea, ea propune un Cadru financiar indicativ multianual pentru IPA, care acoperă perioada 2009-2011. Comisia va introduce un instrument de sprijinire a dezvoltării societății civile, în special prin proiecte de construire a capacităților și de schimburi. Va pune un accent sporit pe programele care sprijină construcția statală, buna guvernanță, reforma instituțională și capacitatea administrativă.

Se va urmări un efect de amplificare maximă a subvențiilor acordate dezvoltării sectorului privat și investițiilor în infrastructură, prin intensificarea cooperării cu Banca Europeană de Investiții (BEI), Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD) și alte instituții financiare internaționale (IFI). Comisia va asigura o coordonare mai strânsă cu alți donatori în întreaga lor gamă de activități și îi va încuraja pe aceștia să fie activi în domeniile prioritare identificate în prezenta comunicare. De asemenea, punerea în aplicare va fi raționalizată după transferul responsabilităților de la Agenția Europeană pentru Reconstrucție către delegațiile și birourile Comisiei.

Statele Membre sunt cele mai în măsură să își asume responsabilitatea de a comunica publicului faptul că extinderea este în interesul UE. Comisia va continua să își îndeplinească rolul, prin promovarea unui flux mai bun de informații concrete despre aspectele extinderii. Pornind de la strategia actuală a UE, prezenta comunicare analizează provocările majore întâmpinate în procesul integrării în UE. Ea descrie o abordare de ajustare a instrumentelor politicii de extindere și de asigurare a unei concentrări mai mari pe aspectele care necesită progrese urgente, ținând seama și de experiența acumulată în extinderile anterioare.

2. PROVOCăRILE ACTUALE DIN Ț ăRILE CANDIDATE

Țărilor din Balcanii de Vest și Turciei li s-a oferit perspectiva de a deveni membri ai UE odată ce vor îndeplini condițiile stabilite. În situația actuală a pregătirilor din aceste țări, se estimează că aderarea lor s-ar putea produce într-un termen mediu spre lung. Accentul cade în prezent pe pregătiri temeinice care să asigure că țările angajate în procesul de extindere soluționează problemele fundamentale economice și de guvernare, precum și aspecte privind legislația și politicile UE.

2.1. Balcanii de Vest

Angajamentul UE față de țările din Balcanii de Vest, prin procesul de stabilizare și asociere, în perspectiva unei posibile aderări la UE, a adus o contribuție crucială la progresele realizate de țările din regiune în ultimii ani.

Stabilitatea a fost menținută, iar reconstrucția după războaiele din anii 1990 este aproape încheiată. În întreaga regiune există guverne alese în mod democratic. Creșterea economică s-a accelerat, stabilitatea macroeconomică s-a îmbunătățit și nivelul de trai a crescut. Se află în curs reforme importante în vederea consolidării statului de drept și modernizării structurilor economice și sociale. Cooperarea regională s-a amplificat, inclusiv în domeniile comerțului, energiei, transporturilor și mediului. Țările din Balcanii de Vest se implică tot mai mult în inițiativele regionale.

Toate țările din Balcanii de Vest s-au apropiat de UE, deși cu viteze diferite. Croația se află în negocieri de aderare cu UE, iar Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei a obținut statutul de țară candidată. UE se află în procesul încheierii unor acorduri de stabilizare și asociere cu țările din regiune și integrarea economică cu UE este destul de avansată. Țările din Balcanii de Vest au semnat cu UE acorduri de facilitare a eliberării vizelor și de readmisie.

Aceste rezultate trebuie acum să fie consolidate și să devină ireversibile. În continuare, trebuie soluționate provocări majore. Într-o serie de țări, procesul general de reformă a încetinit. Construcția statală, precum și îmbunătățirea guvernării, rămân principalele elemente de preocupare într-un număr important de țări din Balcanii de Vest. Situația din Kosovo[5] continuă să necesite o prezență internațională semnificativă. Statutul prezent al Kosovo nu este viabil; el trebuie rezolvat fără întârziere pentru a permite dezvoltarea politică și economică a Kosovo și pentru a asigura stabilitatea regională. În Bosnia și Herțegovina, retorica naționalistă a unor lideri politici importanți contestă înțelegerile stabilite prin acordul de pace Dayton/Paris și a blocat reformele . Reformele foarte necesare ale poliției și cadrului constituțional nu au continuat. Bosnia și Herțegovina trebuie să își asume pe deplin responsabilitatea pentru guvernanța proprie, care în prezent necesită o prezență internațională semnificativă . În alte țări din această regiune, cadrul constituțional trebuie definitivat sau pus integral în aplicare.

Este necesar un dialog mai intens, precum și un spirit de toleranță mai mare în toată regiunea Balcanilor de Vest, în special în privința aspectelor etnice. În Kosovo, relațiile dintre albanezi și sârbi rămân încordate. În plus, sârbii din Kosovo nu au participat, în cea mai mare măsură, la instituții și la administrație. Funcționarea instituțiilor statului Bosnia și Herțegovina continuă să fie compromisă de diviziunile etnice. În Serbia, în pofida victoriei forțelor democratice în alegerile parlamentare și a formării unui guvern reformist, partidele extremiste și retorica naționalistă rămân în continuare puternice, afectând negativ climatul politic general. Forțele democratice sunt fragile. În Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, tensiunile frecvente și cooperarea insuficientă între actorii politici au afectat funcționarea normală a instituțiilor și au încetinit reformele. Disputa între guvern și un partid de opoziție pe o temă constituțională a dus la boicotarea parlamentului de către acel partid. Climatul politic foarte tensionat din Albania și procesul îndelungat de adoptare a unei constituții în Muntenegru indică alte provocări în calea construirii unor democrații moderne. Croația trebuie să facă eforturi suplimentare pentru promovarea toleranței față de minorități.

S-au înregistrat progrese semnificative în cooperarea cu Tribunalul Penal Internațional pentru fosta Iugoslavie (TPI), o condiție esențială a procesului de stabilizare și asociere. Croația și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei cooperează deplin cu Tribunalul. Cooperarea Muntenegrului cu Tribunalul este satisfăcătoare. Progresele realizate de Serbia în acest domeniu au permis reluarea și încheierea tehnică a negocierilor Acordului de stabilizare și asociere (ASA). Bosnia și Herțegovina a realizat, la rândul său, progrese în cooperarea cu TPI. Cu toate acestea, Serbia și Bosnia și Herțegovina trebuie să ajungă la o cooperare deplină cu Tribunalul, care să ducă la arestarea acuzaților aflați încă în libertate. Kosovo a realizat unele progrese în cooperarea cu TPI, însă intimidarea martorilor în Kosovo continuă să fie preocupantă.

S-au înregistrat progrese limitate în privința repatrierii refugiaților. Mulți refugiați și persoane strămutate intern trăiesc în condiții foarte dificile. De asemenea, s-au înregistrat unele progrese în îmbunătățirea reprezentării grupurilor minoritare în serviciile publice. Cu toate acestea, romii continuă să fie cea mai vulnerabilă minoritate din regiune. Toate țările trebuie să încurajeze un spirit de toleranță față de minorități și să adopte măsurile adecvate pentru protecția persoanelor care ar putea fi supuse discriminării, ostilității sau violenței. Este esențial să se obțină o reconciliere și o stabilitate durabilă.

Punerea în aplicare a principiilor statului de drept, în special prin reforma sistemului judiciar, și lupta împotriva corupției și criminalității organizate reprezintă principalele priorități. În majoritatea țărilor s-au adoptat măsuri de îmbunătățire a organizării și funcționării sistemului judiciar. Sunt în curs eforturi de intensificare a luptei împotriva criminalității organizate, care au produs primele rezultate. Se dezvoltă legislația și instituțiile în vederea luptei împotriva corupției; în mai multe țări se desfășoară investigații și au fost inițiate mai multe urmăriri penale. Cu toate acestea, sistemele judiciare necesită o îmbunătățire considerabilă în întreaga regiune. Trebuie realizate reforme de anvergură, într-un ritm susținut, pentru a asigura independența, eficiența și responsabilitatea sistemului judiciar. Corupția rămâne larg răspândită și adânc înrădăcinată în societate. În toate țările din Balcanii de Vest, măsurile adoptate sunt insuficiente în raport cu dimensiunile problemei. Este necesară o voință politică puternică pentru eradicarea corupției și trimiterea în justiție a celor care comit astfel de infracțiuni, inclusiv în cazurile de corupție la nivel înalt. Criminalitatea organizată rămâne foarte preocupantă. Rețelele criminale cuprind diferite sectoare socio-economice și mediul politic. Ele beneficiază adesea de insuficienta transparență a achizițiilor, planificării și privatizărilor din domeniul public. Regiunea este loc de origine și de tranzit pentru traficul de persoane, precum și pentru traficul de droguri. Sunt necesare eforturi considerabile și susținute în acest domeniu.

Capacitatea administrativă este un aspect crucial pentru îndeplinirea criteriilor de aderare de la Copenhaga cu privire la capacitatea de asumare a obligațiilor asociate calității de stat membru, astfel cum a stabilit Consiliul European de la Madrid din 1995. Reforma administrației publice continuă în întreaga regiune cu unele rezultate pozitive cum ar fi strategii și legislație cadru. Croația a demonstrat că dispune de o capacitate administrativă considerabilă pentru punerea în aplicare a Acordului de stabilizare și asociere (ASA). Serbia dispune și ea de o capacitate administrativă considerabilă pentru punerea în aplicare a ASA. Aceste țări trebuie acum să folosească aceste capacități și să le modernizeze în vederea alinierii la normele și politicile UE. În celelalte țări, capacitatea administrativă rămâne insuficientă și afectează punerea în aplicare a reformelor și alinierea la UE; sunt necesare eforturi suplimentare în acest domeniu. Este necesar un angajament mai puternic, în fiecare țară, pentru a avea o administrație publică eficientă, stabilă și responsabilă, atât la nivel central, cât și local. În mai multe țări, recrutarea, promovarea și destituirea funcționarilor publici nu are la bază criterii obiective și transparente. Standardele de etică din cadrul funcției publice trebuie consolidate. Reformele vizând poliția și serviciile de securitate trebuie puse în aplicare în Bosnia și Herțegovina și în alte țări.

Societatea civilă este un element important al vieții publice europene. Țările din Balcanii de Vest au depus eforturi pentru adoptarea legislației și strategiilor care sunt mai favorabile pentru dezvoltarea societății civile. Au avut loc câțiva primi pași către o democrație mai participativă. Cu toate acestea, societatea civilă rămâne fragilă în regiune. Războaiele și tulburările etnice au adus grave prejudicii țesutului social al regiunii. ONG-urile locale au nevoie de pregătire pentru a se adapta condițiilor prezente. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru adâncirea libertății de asociere, instituirea unor cadre de reglementare și stimulente publice pentru dezvoltarea organizațiilor societății civile.

În general, creșterea economică a rămas la un nivel relativ ridicat în regiune și salariile medii au crescut. Nivelul inflației este modest și stabil. Majoritatea țărilor din regiune a aplicat politici fiscale și monetare prudente. Sistemele financiare au continuat să se dezvolte. Sistemele de gestiune a finanțelor publice s-au îmbunătățit. Au fost adoptate măsuri de ameliorare a climatului de afaceri. Toate țările din Balcanii de Vest își restructurează și își deschid în continuare economiile. Nivelul integrării economice cu UE este deja ridicat și pe un trend ascendent. Acordurile de stabilizare și asociere și noul Acord Central European de Liber Schimb (CEFTA) creează împreună un cadru favorabil schimburilor comerciale și investițiilor în Balcani, așa cum s-a întâmplat și în Europa Centrală și de Est în anii 1990. Mai multe țări au planuri ambițioase de modernizare a infrastructurii fizice și a sistemelor de securitate socială.

Creșterea competitivității, reducerea nivelurilor mari ale șomajului și promovarea dezvoltării umane și a infrastructurilor constituie provocări majore în întreaga regiune. Persistă riscuri semnificative, iar dezechilibrele externe sunt importante în mai multe țări. Progresele în privința creării de locuri de muncă sunt inegale, unele țări din regiune având rate ale șomajului de peste 35% și dezechilibrul dintre competențele disponibile și cele necesare fiind în creștere. Piețele muncii continuă să aibă o combinație neadecvată între flexibilitate și securitate pentru lucrători și angajatori, iar impozitele pe salarii pentru societățile înregistrate sunt relativ mari. Economiile rurale necesită mai multă diversificare. Consolidarea fiscală și restructurarea întreprinderilor trebuie continuate. Planurile de privatizare ale diferitelor țări trebuie puse în aplicare. Investițiile și creșterea IMM-urilor trebuie stimulate în continuare, inclusiv prin îmbunătățirea accesului la surse de finanțare. Guvernele trebuie să continue ameliorarea mediului de afaceri și stimularea ocupării forței de muncă. Ele trebuie să reducă birocrația, să consolideze statul de drept, să asigure un cadastru fiabil și proceduri de privatizare transparente. În anumite țări, cadrul legal care asigură buna funcționare a piețelor trebuie completat și pus în aplicare. Regimurile vamale trebuie simplificate. Acest lucru va stimula activitatea economică și va reduce nivelul ridicat al economiei subterane. De asemenea, este nevoie de măsuri pentru facilitarea accesului la finanțări și utilizarea tehnologiilor electronice.

Turcia

Din decembrie 1999, dată la care Consiliul European a acordat Turciei statutul de țară candidată, această țară a realizat schimbări majore. Perspectiva europeană s-a dovedit a fi unul dintre principalele stimulente pentru reforma sistemului politic și juridic, precum și pentru economia Turciei. Pedeapsa cu moartea a fost abolită, atribuțiile și componența Consiliului Național de Securitate au fost modificate pentru a spori controlul civil asupra armatei, iar o serie de amendamente constituționale au îmbunătățit libertățile democratice. S-au realizat progrese în domenii precum drepturile femeii, copilului și lupta împotriva torturii, cu o scădere generală a cazurilor raportate de tortură și rele tratamente.

În termeni economici, după criza financiară gravă din 2001, politicile macroeconomice solide și reformele structurale vizând viabilitatea pe termen lung a economiei au permis o recuperare rapidă în plan economic și o îmbunătățire a climatului investițional. Acest lucru a generat o creștere ridicată a PIB-ului, care a atins 6,1% în 2006. Inflația a scăzut din 2001 și lira turcească a rămas o monedă puternică. Cu toate acestea, dezvoltarea Turciei este încă puternic influențată de tendințele financiare internaționale. De la realizarea Uniunii Vamale în 1995, valoarea în prețuri curente a comerțului cu Uniunea Europeană s-a triplat. Acest lucru reflectă o cerere puternică de produse și servicii UE combinată cu rezultate bune ale industriei exportatoare turcești. De asemenea, nivelul investițiilor străine directe a atins un nou record de 16 miliarde de euro în 2006, adică 4,9% din PIB-ul Turciei, provenind în principal din Uniunea Europeană.

Aceste reforme și importanța strategică a relației UE cu Turcia au condus la inițierea negocierilor de aderare în octombrie 2005. Un principiu central al acestui proces este acela că ritmul negocierilor depinde de ritmul reformelor în Turcia.

Punerea în aplicare a reformelor a fost inegală și a încetinit din 2005. În ultimul an, Turcia a trecut printr-o criză constituțională legată de alegerea președintelui republicii, care a dus la alegeri parlamentare anticipate. Armata a făcut declarații publice care depășesc mandatul său. Cu toate acestea, în perioada premergătoare alegerilor au avut loc dezbateri deschise privind mai multe aspecte în mod tradițional sensibile, iar o societate civilă viguroasă și-a proclamat atașamentul față de democrație și statul de drept. Alegerile pentru Marea Adunare Națională s-au desfășurat cu respectarea deplină a standardelor democratice și statului de drept. Noul parlament este reprezentativ pentru diversitatea politică a țării. Președintele republicii a fost ales în conformitate cu normele constituționale, iar democrația a avut întâietate în relațiile dintre civili și militari. Guvernul a început să lucreze la o nouă constituție.

Turcia trebuie acum să reînnoiască impulsul reformelor politice. Sunt necesare eforturi suplimentare de amploare, în special privind libertatea de expresie și drepturile comunităților religioase nemusulmane. Sunt necesare progrese suplimentare, în special privind lupta împotriva corupției, reforma sistemului judiciar, drepturile sindicale și drepturile femeii și copilului, iar responsabilitatea administrației publice trebuie întărită. În sud-estul țării, Turcia trebuie de asemenea să creeze condițiile pentru ca populația locală predominant kurdă să beneficieze de drepturi și libertăți depline. Comisia va continua să monitorizeze îndeaproape procesul de reformă politică, inclusiv controlul civil asupra forțelor de securitate.

Ca reacție la o serie de atacuri armate ale PKK soldate cu multiple victime , parlamentul a adoptat în octombrie 2007 o moțiune prin care autorizează guvernul să intervină militar în partea de nod a Irakului. Președinția UE a reiterat la 22 octombrie condamnarea totală de către Uniune a violențelor teroriste ale PKK în Turcia. Ea a declarat în continuare că „comunitatea internațională, în special principalele părți interesate din regiune, trebuie să acorde sprijin Turciei în eforturile acesteia de apărare a populației sale și de combatere a terorismului, respectând în același timp statul de drept, menținând pacea și stabilitatea pe plan internațional și regional și abținându-se de la orice măsuri militare disproporționate”.

Sunt necesare reforme economice structurale suplimentare și consolidare fiscală pentru a face față riscurilor rămase care amenință stabilitatea macroeconomică. Provocările majore includ slăbiciunile și rigiditățile structurale ale pieței muncii, calitatea competențelor forței de muncă , ratele de ocupare scăzute, în special pentru femei, un sector subteran de mari dimensiuni și reformele sistemului de securitate socială și sectorului energiei . Diversificarea economiei rurale rămâne limitată. Trebuie soluționată problema vulnerabilității romilor. Turcia trebuie să elaboreze o abordare globală a dezvoltării economice și sociale în partea de sud-est .

Relațiile de bună vecinătate rămân esențiale. Turcia trebuie, de asemenea, să asigure punerea în aplicare integrală și nediscriminatorie a protocolului adițional la acordul de asociere.

3. STRATEGIA DE EXTINDERE: SOLU Ț IONAREA PUNCTELOR DE PE AGENDA ACTUALă

3.1. Consensul reînnoit privind extinderea

Procesul de extindere al UE contribuie la pace și stabilitate, la reforme și la promovarea valorilor europene. Eficacitatea condiționalității în ce privește stimularea reformelor depinde de menținerea unei perspective credibile de aderare la Uniune în viitor. Acest lucru trebuie să fie chiar și mai vizibil pentru populația din țările în cauză. Perspectiva aderării nu a fost niciodată mai importantă pentru a ajuta țările să depășească momentul de criză, deficiențele de la nivelul statului și obstacolele din calea democrației.

Impunerea unor condiții riguroase în toate fazele procesului de extindere sprijină consolidarea reformelor în toate țările candidate și potențial candidate și pregătește viitoarele state membre să-și îndeplinească obligațiile după aderare. Progresul fiecărei țări spre Uniunea Europeană depinde de eforturile individuale ale acesteia pentru îndeplinirea criteriilor de la Copenhaga și, pentru Balcanii de Vest, a condițiilor impuse de procesul de stabilizare și asociere.

O atenție deplină este acordată capacității de integrare a UE în etapele esențiale ale procesului de aderare. Îmbunătățirea calității procesului de extindere, hotărâte la Consiliul European din decembrie 2006, garantează faptul că progresul statelor candidate și al statelor potențial candidate spre aderarea la UE este determinat de succesul acestora în îndeplinirea principalelor condiții. Obiectivele specifice pentru deschiderea și închiderea capitolelor de negociere, evaluările impactului asupra principalelor politici UE în principalele etape ale procesului de extindere și legăturile cu reforma politică joacă un rol tot mai important în procesul respectiv.

3.2. Concentrarea pe aspectele esențiale

Provocările identificate mai sus fac necesară o concentrare mai mare pe prioritățile esențiale ale reformelor, și anume cele privind construcția statală, guvernanță și reformele socio-economice. Comisia propune acum parteneriate pentru aderare și parteneriate europene revizuite care reflectă aceste priorități. Parteneriatele orientează țările pe parcursul lor european și stabilesc priorități pentru sprijinul financiar de preaderare. Ele vor acorda o mai mare prioritate, dintr-un stadiu incipient, aspectelor de bază ale guvernanței, inclusiv construcția instituțională, reforma judiciară și administrativă și prevenirea criminalității organizate și corupției. Se va pune un accent mai puternic pe aceste aspecte dificile, în special în contextul dialogurilor politice și economice. Este necesară o cooperare mai amplă între țările din Balcanii de Vest, instituțiile și agențiile UE și statele membre în vederea combaterii criminalității transnaționale. Aspectele legate de punerea în aplicare a normelor și politicilor UE trebuie eșalonate în funcție de capacitățile țărilor și de progresele realizate în aplicarea unor reforme de bază.

Mecanismul de supraveghere fiscală pentru preaderare care, din 2006, cuprinde și țările potențial candidate, va continua să sprijine reformele economice în toate țările candidate și potențial candidate.

Cooperarea regională și relațiile de bună vecinătate rămân esențiale pentru integrarea europeană. Progresele în aceste domenii consolidează încrederea și aduc beneficii concrete prin stabilitate regională, legături transfrontaliere mai bune și o infrastructură îmbunătățită. Ele aduc, de asemenea, beneficii economice sub forma unei creșteri mai rapide și a unor investiții străine directe mai mari.

Cunoașterea și înțelegerea reciprocă necesită dezvoltarea în continuare a societății civile și a dialogului între cetățenii statelor membre UE și cei ai țărilor candidate. Din 2005, Comisia a acordat sprijin financiar proiectelor de dialog cu și între țările din Balcanii de Vest, precum și cu Turcia. Sprijinirea societății civile este esențială pentru înțelegerea reciprocă și consolidarea bazei democratice în întreaga societate. Comisia va adopta acum măsuri suplimentare de promovare a dezvoltării societății civile și a dialogului prin utilizarea instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA).

3.3. Progresul negocierilor de aderare

Negocierile de aderare cu Croația și Turcia au fost deschise în octombrie 2005, pe baza hotărârii unanime a statelor membre, ca urmare a unei serii de reforme politice și juridice majore. Procesul de negociere aduce ambele țări mai aproape de UE și servește intereselor strategice ale acesteia. Negocierile se desfășoară în cadrele riguroase stabilite de Consiliu. Ele avansează simultan cu progresele reformei politice și economice, precum și cu cele înregistrate în transpunerea și punerea în aplicare a normelor UE.

Consiliul European din decembrie 2006 a adoptat hotărâri cu privire la desfășurarea și calitatea procesului de aderare. Au fost adoptate măsuri semnificative pentru punerea în aplicare a concluziilor Consiliului European. Comisia a folosit pe deplin posibilitatea de a propune obiective de referință pentru determinarea condițiilor de deschidere și de închidere a negocierilor pe capitole în lumina progreselor realizate la fața locului. Ea emite primele sale studii de impact pe măsură ce capitolele cele mai importante sunt aduse în prim-planul negocierilor. În toamnă, Comisia va emite un studiu de impact referitor la intrarea viitoare a Croației în sectorul de cabotaj rutier al UE. În funcție de progresele înregistrate în cadrul negocierilor, anul viitor vor fi prezentate studii de impact suplimentare despre libertatea de circulație a lucrătorilor - referitor la Croația, și despre energie - referitor la Turcia. Uniunea este angajată în dialoguri politice și economice intense, ale căror rezultate sunt încorporate în procesul de negociere. În acest context, o atenție deosebită este acordată rezolvării aspectelor bilaterale curente între candidați și statele membre, precum și dezvoltării unor relații de bună vecinătate. Chestiunile legate de sistemul judiciar și drepturile fundamentale sunt tratate în mod detaliat într-un capitol de negocieri specific. Trebuie reamintit că negocierile pot fi suspendate în cazul unei încălcări grave și persistente a principiilor de bază ale Uniunii - libertatea, democrația, respectul pentru drepturile și libertățile fundamentale ale omului și statul de drept.

Progresele Croației pe calea aderării trimit un semnal puternic altor țări din Balcanii de Vest cu privire la propriile lor perspective de aderare, odată ce îndeplinesc condițiile necesare. Procesul aderării Croației contribuie la rezolvarea aspectelor bilaterale și regionale și încurajează reconcilierea. Acesta servește interesele strategice ale UE de securitate și prevenire a conflictelor într-o regiune care se învecinează cu state membre.

Stadiul actual al negocierilor de aderare în capitolele de politică specifice ale UE necesită rezolvarea unor aspecte tehnice legate de aliniere. Comisia a prezentat Consiliului toate rapoartele de screening pentru Croația. Atenția se îndreaptă acum către îndeplinirea de către Croația a obiectivelor de referință pentru deschiderea capitolelor relevante. Dacă obiectivele specifice sunt îndeplinite, în anul viitor este posibil un progres substanțial în privința negocierilor de aderare cu Croația. Croația trebuie să realizeze în continuare progrese în domeniul reformelor judiciare și administrative, drepturilor minorităților și repatrierii refugiaților, precum și în restructurarea industriilor grele.

Continuarea angajamentului Turciei față de reformă prezintă o importanță strategică majoră pentru securitatea și stabilitatea UE. Turcia este o interfață unică între Occident și lumea musulmană. Acest lucru a fost subliniat clar de inițiativa „Alianța Civilizațiilor” pentru încurajarea dialogului sub auspiciile ONU. Aderarea Turciei la UE, bazată pe o transformare democratică profundă, este urmărită cu interes în Orientul Mijlociu și în întreaga lume musulmană. Turcia sprijină, de asemenea, procesul de pace din Orientul Mijlociu și dialogul cu Iranul asupra problematicii nuclear. Deține capacități de securitate importante și le-a pus la dispoziție în mai multe misiuni UE și NATO, din Balcanii de Vest în Republica Democrată Congo și din Darfur în Afganistan. Turcia are potențialul de a deveni o rută majoră de transport al energiei între UE și cele mai mari rezerve de petrol și gaz ale lumii, devenind astfel un actor esențial în asigurarea securității aprovizionării cu energie a Europei. Alinierea sa la politicile UE va aduce beneficii în special în domenii precum controlul migrației și mediul înconjurător. Turcia înregistrează în mod constant o creștere economică ridicată și solidă și se numără printre principalii parteneri comerciali și de investiții ai UE.

Aceste considerații strategice au existat de la originile relației dintre UE și Turcia, în 1959. Perspectiva de aderare la UE a Turciei datează din 1963, când Turcia a semnat un acord de asociere cu Comunitatea Economică Europeană. Acest acord ia aderarea în considerare în mod explicit, atât în preambul cât și la articolul 28. Acest lucru reflectă rolul strategic major al Turciei încă de la punerea primelor baze ale Uniunii Europene. Turcia este acum singura țară cu care UE a stabilit o uniune vamală, convenită în 1995. Ea a primit statutul de țară candidată în 1999. Obiectivul comun al negocierilor este aderarea, astfel cum au convenit toate statele membre în octombrie 2005. Negocierile cu Turcia sunt un proces deschis, a cărui finalizare nu poate fi garantată dinainte. Progresul în cadrul negocierilor merge în paralel cu progresele în domeniul punerii în aplicare a reformelor și alinierii la normele și politicile UE.

Este esențial ca Uniunea Europeană să-și onoreze angajamentele și să mențină calendarul procesului de negociere, deschizând capitolele de îndată ce sunt îndeplinite condițiile tehnice, în conformitate cu cadrul de negociere din octombrie 2005 și decizia Consiliului din 11 decembrie 2006. Procesul de examinare analitică privind Turcia a ajuns în faza finală, iar Comisia, până la sfârșitul anului, își va fi înaintat majoritatea rapoartelor către Consiliu. Turcia trebuie să depună eforturile necesare pentru a îndeplini obiectivele de referință pentru deschiderea capitolelor definite de Consiliu pentru majoritatea dintre acestea. Energia reînnoită depusă de Turcia în procesul reformei politice va avea un impact direct asupra ritmului negocierilor de aderare. Dacă obiectivele specifice sunt îndeplinite, în anul viitor este posibil un progres în privința negocierilor de aderare cu Turcia.

Relațiile de bună vecinătate rămân esențiale. În conformitate cu declarația UE din 21 septembrie 2005 și concluziile Consiliului din 11 decembrie 2006, Turcia trebuie să-și îndeplinească obligația de punere în aplicare deplină și nediscriminatorie a protocolului adițional la Acordul de la Ankara și să înlăture toate obstacolele din calea liberei circulații a mărfurilor, inclusiv restricțiile privind mijloacele de transport față de Republica Cipru. De asemenea, se așteaptă progrese din partea Turciei cu privire la normalizarea relațiilor bilaterale cu Republica Cipru.

3.4. Ameliorarea perspectivei europene a Balcanilor de Vest și promovarea cooperării regionale

Toate țările din Balcanii de Vest împărtășesc perspectiva unei aderări la UE. Viitorul Balcanilor de Vest este în Uniunea Europeană. Procesul de Stabilizare și Asociere și Agenda de la Salonic din 2003 continuă să formeze cadrul politicii UE cu privire la această regiune. Cooperarea regională aduce beneficii concrete pentru cetățenii Balcanilor de Vest și ajută la promovarea reformei și reconcilierii.

UE va continua să aplice condiții stricte în legătură cu progresele țărilor din Balcanii de Vest spre aderarea la UE. Rezultatele satisfăcătoare, în special în ceea ce privește punerea în aplicare a obligațiilor asumate prin Acordurile de stabilizare și asociere (ASA), inclusiv a prevederilor legate de comerț, constituie un element esențial pe calea spre țelul aderării. Existența unor instituții solide este vitală pentru punerea în aplicare a prevederilor ASA, precum și pentru buna funcționare a diferitelor instituții comune.

Comisia continuă să sprijine toate țările din Balcanii de Vest pe parcursul lor european, în măsura în care înregistrează progrese în conformitate cu foaia de parcurs stabilită în 2005. Va acorda o prioritate absolută stabilității Kosovo și perspectivei sale europene.

Summit-ul din mai 2007 al Procesului de Cooperare în Europa de Sud-Est (SEECP), în Zagreb, a marcat evoluția spre asumarea pe plan local a procesului de cooperare regională. Pactul de Stabilitate și-a îndeplinit în mare măsură misiunea și va fi înlocuit de un nou Consiliu de Cooperare Regională (RCC) legat de SEECP. A fost numit un secretar general al RCC, iar orașul Sarajevo a fost desemnat ca sediu al secretariatului. Sub președinția bulgară, a fost semnat acordul privind țara gazdă cu Bosnia și Herțegovina și secretariatul se află în curs de constituire. Se estimează că ultima adunare a Mesei Regionale a Pactului de Stabilitate și prima adunare a RCC vor avea loc la Sofia în prima parte a anului 2008, ocazie cu care coordonatorul special al Pactului de Stabilitate își va preda atribuțiile către secretarul general al RCC. Noile structuri trebuie să devină operaționale în scurt timp, în special secretariatul și biroul său de legătură din Bruxelles. SEECP și RCC vor oferi un cadru general pentru cooperarea regională. Comisia va participa în cadrul RCC și încurajează toate părțile interesate să joace un rol activ. Folosind experiența în materie acumulată în cadrul Pactului de Stabilitate, Comisia intenționează să coopereze cu SEECP și RCC cu privire la punerea în aplicare a Inițiativei CE de reducere a riscurilor de catastrofă, precum și cu privire la Inițiativa de pregătire împotriva catastrofelor și de prevenire a acestora (DPPI) lansată sub egida Pactului de Stabilitate. De asemenea, Comisia intenționează să asocieze pe mai departe țările Balcanilor de Vest la eforturile legate de Mecanismul comunitar de protecție civilă, utilizat în situații de urgență precum inundații, incendii de pădure sau seisme.

În iulie a intrat în vigoare noul Acord Central European de Liber Schimb (CEFTA). S-a încheiat de curând ratificarea acestuia de către toți semnatarii și această zonă de liber schimb regională este acum operațională în întreaga regiune. Comisia Europeană intenționează să sprijine CEFTA, atât prin asistență tehnică, cât și prin finanțarea inițială, timp de trei ani, a secretariatului CEFTA. Toate țările cooperează în cadrul Cartei europene pentru întreprinderi mici. Punerea în aplicare a Tratatului de instituire a Comunității Energiei a înregistrat progrese. Ratificarea spațiului aerian comun european este în curs. Semnatarii care încă nu au efectuat ratificarea acestor instrumente, trebuie acum să demareze acest proces. Aceste acorduri permit integrarea din timp în piața internă a energiei și aviației din UE. Au fost elaborate foi de parcurs și planuri de acțiune detaliate cu privire la energie electrică și gaz.

Pentru a spori nivelul de informare publică despre normele și politicile UE, biroul TAIEX[6] al Comisiei va organiza sesiuni de informare tehnică în țările candidate potențiale, destinate părților interesate din administrația publică, sectorul privat și societate. Școala Regională de Administrație Publică va contribui la consolidarea capacității administrative din Balcanii de Vest. Fondurile UE au fost mobilizate pentru transformarea rețelei existente într-o școală situată în regiunea Balcanilor de Vest.

Este necesar ca cetățenii Balcanilor de Vest să perceapă îmbunătățiri concrete rezultate din integrarea europeană a țărilor lor. Acest lucru este esențial pentru ei, în vederea asumării locale a reconcilierii și a reformelor necesare. Trebuie maximizate contactele interpersonale între cetățenii statelor membre și țările din regiune, precum și în interiorul regiunii.

Facilitarea călătoriilor către Uniunea Europeană constituie un aspect de cea mai mare importanță pentru populațiile și guvernele țărilor din Balcanii de Vest. La Salonic, UE a recunoscut acest fapt și s-a angajat să adopte o serie de măsuri pentru atingerea acestui obiectiv. Seria de măsuri pentru liberalizarea călătoriilor trebuie să ia în considerare interesele UE în domeniul securității interne și migrației. Funcționează de mai mulți ani un regim de călătorie fără vize cu Croația. Comisia a negociat recent acorduri de facilitare a eliberării vizelor împreună cu acorduri de readmisie cu celelalte țări din regiune. Ele au fost semnate în septembrie și se estimează că vor fi aprobate de Consiliu în scurt timp, putând astfel să intre în vigoare la 1 ianuarie 2008. Acordurile vor îmbunătăți în mod substanțial condițiile de obținere a vizelor de călătorie către UE. Este importantă punerea în aplicare adecvată a acestor acorduri de către statele membre.

Acordurile de facilitare a eliberării vizelor reprezintă un pas important către liberalizarea completă a regimului de vize. Comisia consideră că este acum momentul pentru o evoluție progresivă către liberalizarea vizelor cu țările din Balcanii de Vest prin etape concrete suplimentare. În acest scop, Comisia propune inițierea unui dialog cu fiecare dintre țările în cauză, în scopul de a stabili o foaie de parcurs privind condițiile ce trebuie realizate. Acestea ar acoperi punerea în aplicare eficientă a acordurilor de readmisie, precum și progresele în domenii esențiale precum gestiunea frontierelor, securitatea documentelor sau lupta împotriva criminalității organizate. Aceste foi de parcurs vor permite țărilor în cauză să-și concentreze mai bine eforturile de reformă, consolidând în același timp vizibilitatea angajamentului UE față de popoarele din regiune.

Măsurile care vizează îmbunătățirea contactelor interpersonale includ, de asemenea, amplificarea cooperării în domeniul educației și al posibilităților de mobilitate pentru studenții care urmează studii universitare și postuniversitare în cadrul programelor Tempus și Erasmus-Mundus. Un număr suplimentar de 100 de studenți din regiune pot participa la studii postuniversitare în UE în 2007/2008. Din 2008, un număr de până la 500 studenți care urmează studii universitare vor beneficia anual de programele de schimburi între statele membre UE și țările din regiune. Comisia va explora, împreună cu statele membre și alți donatori bilaterali, perspectivele unor posibilități de acordarea de burse în viitor. Va fi pus la dispoziție sprijin financiar de preaderare și pentru participarea tinerilor din Balcanii de Vest, a organizațiilor de tineret, a operatorilor culturali, a organizațiilor societății civile și a cercetătorilor la programele UE. Comisia va încuraja inițiative și proiecte legate de Anul european 2008 pentru dialogul intercultural. Vor fi adoptate măsuri, în noul cadru al Comisiei pentru societatea civilă, vizând sprijinirea creării de rețele și a schimburilor între grupurile societății civile și omologii acestora din regiune și de la nivel european.

Pentru ca țările să poată avansa pe parcursul lor european, este vitală implicarea activă a parlamentelor. Cooperarea parlamentară s-a dezvoltat în continuare, atât în Balcanii de Vest, cât și cu UE. În cooperare cu Parlamentul European, Comisia va încuraja activitățile care se concentrează pe integrarea europeană.

3.5. Consolidarea sprijinului pentru reforme

La 1 ianuarie a fost lansat instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA). Scopul acestuia este de a oferi un cadru unitar de asistență pentru țările candidate și potențial candidate. Comunitatea va continua să sprijine aceste țări în eforturile lor de consolidare a instituțiilor democratice și a statului de drept, de reformă a administrație publice și de instituire a unor economii de piață funcționale. Sprijinul va lua forma unor proiecte de construcție instituțională și cooperare transfrontalieră, precum și, în funcție de gradul de pregătire al țărilor, sprijin pentru măsurile regionale, de resurse umane și de dezvoltare rurală.

Au fost înregistrate progrese în pregătirea unei tranziții line privind punerea în aplicare a ajutoarelor de la Agenția Europeană pentru Reconstrucție (AER) către delegațiile și birourile Comisiei din Belgrad, Podgorica, Pristina și Skopje. Procesul va fi încheiat până la sfârșitul anului 2008. Agenția a avut o contribuție la furnizarea către țări a unei asistențe de reconstrucție după conflict. Odată cu introducerea IPA, autoritățile beneficiare se implică într-o măsură mai mare în programarea asistenței de preaderare. Ele trebuie să se pregătească să preia responsabilitatea gestiunii fondurilor UE.

Kosovo merită o atenție deosebită. Necesitățile sale importante de finanțare externă vor trebui acoperite, în mare măsură, de donatori. UE și statele membre vor trebui să preia inițiativa în comunitatea internațională, în conformitate cu rolul crucial al UE în Kosovo după intrarea în vigoare a statutului.

IPA va ajuta beneficiarii să-și consolideze capacitățile prin construcția instituțională, buna guvernanță, dezvoltarea IMM-urilor. Se va acorda o atenție deosebită reformei administrative și judiciare și statului de drept. Se vor depune eforturi în vederea ameliorării gestionării finanțelor publice ale partenerilor, precum și capacității acestora de a folosi pe deplin sprijinul de preaderare. TAIEX oferă asistență rapidă din partea funcționarilor din sectorul public către instituțiile publice ale țărilor candidate. Pe baza rezultatelor obținute de SIGMA[7] și TAIEX, proiectele de înfrățire instituțională între administrații publice va oferi asistență pe termen mediu pentru guvernanță, în plus față de proiectele de înfrățire tradiționale, legate de reglementări sau politici UE.

Comisia va stabili un nou cadru de finanțare în contextul IPA pentru promovarea dezvoltării societății civile și a dialogului. Proiectele naționale și cele cu mai mulți beneficiari vor fi programate în mod coordonat pentru a stimula dezvoltarea societății civile în fiecare țară. Obiectivul va fi consolidarea organizațiilor societății civile și a rolului lor în procesul politic, ameliorarea capacității organizațiilor societății civile de dezvoltare a unor proiecte și rețele transfrontaliere, precum și familiarizarea reprezentanților societății civile și a liderilor de opinie cu afacerile Uniunii Europene. Acest cadru va îmbunătăți capacitatea organizațiilor locale ale societății civile de mobilizare civică, promovare a chestiunilor de interes, realizare și gestionare de proiecte pentru încurajarea creării de rețele, și va sprijini dialogul acestora cu organismele corespunzătoare din UE. Sectoarele vizate vor cuprinde drepturile omului, egalitatea între bărbați și femei, incluziunea socială, sănătatea, mediul, promovarea și reprezentarea intereselor mediului de faceri, precum și protecția consumatorilor. Cadrul va promova cooperarea și transferul de experiență între organizațiile comerciale, sindicale și profesionale din țările partenere și organizațiile corespunzătoare de la nivelul UE. Va fi realizat un program de vizite pentru a familiariza principalii lideri de opinie activi la nivel național și local în politică, religie, presă, sindicate și asociațiile patronale cu afacerile Uniunii Europene, precum și pentru a le permite să se întâlnească cu omologii lor din UE.

Coordonarea mai atentă a donatorilor este un element important al noului regulament IPA, în special din cauza restricțiilor bugetare. Comisia va coordona îndeaproape sprijinul IPA cu cel al instituțiilor financiare internaționale și al altor donatori, pentru a rezolva necesitățile de bază ale dezvoltării economice și sociale. Comisia instituie un cadru pentru infrastructură, finanțat de IPA din 2008, care va ajuta la pregătirea proiectelor de infrastructură. Sectoarele vizate vor cuprinde infrastructura de transport, energie și mediu, dar și investiții în sectorul social, precum sănătatea, educația, locuințele și refugiații. Alte inițiative includ Fondul European pentru Europa de Sud-Est (EFSE), destinat dezvoltării sectorului privat, și cadrul privind eficiența energetică. Astfel, sprijinul IPA va căuta să realizeze combinația cea mai eficientă de subvenții și împrumuturi. Acest efort concertat va implica în special BEI, precum și BERD și alte instituții financiare internaționale ca Banca Mondială și Banca Consiliului Europei.

3.6. Asigurarea sprijinirii de către publicul larg a extinderii

Comunicarea este un element crucial al strategiei europene de extindere. Avantajele și provocările extinderii trebuie comunicate mai bine publicului. Opinia publică din UE referitoare la extinderile viitoare este influențată de modul în care au fost percepute extinderile anterioare. Este esențial ca cetățenii să fie ascultați, să se răspundă îngrijorărilor acestora și să li se pună la dispoziție mai multe informații. UE trebuie să prezinte mai multe informații concrete despre extindere, astfel încât publicul să poată vedea clar avantajele și provocările asociate acestora.

UE se confruntă cu dificultăți în comunicarea extinderii, atât în statele membre cât și în țările candidate și potențial candidate.

În statele membre , principalele provocări constau în furnizarea informațiilor faptice despre cea de-a cincea extindere, în special impactul acesteia în termeni de succese economice și consolidarea rolului UE la nivel mondial, și în sublinierea avantajelor și provocărilor procesului de extindere actual. Instituțiile UE și statele membre trebuie să pună la dispoziția publicului UE informații despre țările candidate și potențial candidate și să explice cum funcționează extinderea ca proces gradual și gestionat cu atenție. Trebuie să promovăm dezbateri la toate nivelurile societății asupra aspectelor legate de extindere.

În țările candidate și potențial candidate, principalele provocări sunt reprezentate de sublinierea angajamentului Uniunii față de perspectiva europeană a acestor țări și explicarea condițiilor de îndeplinit pentru înaintarea fiecăreia dintre țări către UE, fiecare dintre ele fiind evaluată pe baza meritelor proprii. Oamenii trebuie să vadă că progresele pe calea spre UE depind de ritmul reformelor în fiecare țară. Cu cât este mai rapid și mai eficient procesul de reformă din aceste țări, cu atât mai rapidă va fi înaintarea lor pe calea către aderare și către toate beneficiile asociate acesteia. UE trebuie să susțină eforturile guvernelor acestor țări de explicare a naturii UE și să demonstreze modul în care cetățenii lor sunt avantajați de relațiile mai apropiate cu UE pe parcursul pregătirilor de aderare. Cetățenii trebuie să știe mai multe despre beneficii precum asistența financiară și asistența tehnică de preaderare, facilitarea eliberării vizelor și bursele.

Pentru a contribui la o comunicare mai eficientă privind extinderea, Comisia invită guvernele statelor membre și țările candidate și potențial candidate să elaboreze planuri de comunicare. Aceste planuri trebuie să vizeze formatorii de opinie din politică, media, mediul universitar, mediul de afaceri, organizații ale partenerilor sociali și tineret. Noul cadru al Comisiei de promovare a dezvoltării societății civile și a dialogului va contribui, de asemenea, la acest efort.

Statele membre trebuie să preia inițiativa explicării și apărării politicilor pe care le-au convenit, promovând dialogul și explicând avantajele extinderii. Membrii Parlamentului European și parlamentelor naționale, precum și autoritățile regionale și locale și societatea civilă au de jucat un rol crucial. Acești actori, care sunt cel mai aproape de public, au un rol esențial în lansarea unor dezbateri informate despre extindere.

Comisia va completa aceste eforturi prin comunicări despre politica de extindere a UE, inclusiv despre asistența de preaderare. Ea va clătina miturile prin fapte. Își va utiliza în mod deplin reprezentanțele din statele membre și delegațiile din țările candidate. Comisia va urmări să se angajeze într-un dialog pe tema extinderii cu principalii formatori de opinie și va folosi experiența câștigată în 2007 în cadrul mai multor proiecte reușite de comunicare, în special cele realizate cu camerele de comerț și cu organizațiile studențești.

4. CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI

Pe baza analizei anterioare, Comisia emite următoarele concluzii:

1) Extinderea a contribuit la pacea, democrația și stabilitatea pe întregul continent și a adus beneficii concrete sub forma amplificării schimburilor comerciale, investițiilor și creșterii economice. Uniunea este acum mai competitivă și mai capabilă să facă față provocărilor globalizării. Extinderea a sporit influența UE în lume.

2) Procesul de extindere al UE este gestionat cu atenție, în conformitate cu consensul reînnoit definit de Consiliul European din decembrie 2006. Consensul are la bază principiile de consolidare a angajamentelor, condiții juste și riguroase și o mai bună comunicare cu publicul, combinate cu capacitatea UE de integrare a unor noi membri. Agenda de extindere actuală cuprinde Balcanii de Vest și Turcia, cărora li s-a oferit perspectiva aderării la UE odată ce vor îndeplini condițiile.

3) Comisia a luat măsuri pentru ameliorarea calității procesului de extindere. Aspecte dificile ale reformei sunt acum tratate într-un stadiu timpuriu, care ține seama de rezultatele dialogurilor politice și economice. În negocierile de aderare se utilizează acum pe deplin obiectivele de referință, care constituie condiții pentru deschiderea și închiderea capitolelor. Comisia promovează o mai mare transparență, de exemplu prin punerea la dispoziția publicului a rapoartelor de screening , și pregătește primele studii de impact. Fiecare țară avansează de la o etapă la următoarea pe calea sa spre aderarea la UE, atunci când îndeplinește condițiile necesare, în conformitate cu foaia de parcurs 2005 pentru Balcanii de Vest.

4) Țările candidate se confruntă în continuare cu provocări majore. Este vital să fie menținute vizibilitatea și credibilitatea perspectivelor lor de aderare. Fiecare țară va fi evaluată pe baza meritelor proprii. Rămân mai multe de făcut pentru rezolvarea aspectelor fundamentale, cum ar fi construcția statală, statul de drept, reconcilierea, reforma administrativă și judiciară, precum și lupta împotriva corupției și criminalității organizate. Relațiile de bună vecinătate rămân esențiale.

5) Negocierile de aderare cu Croația avansează într-un ritm bun și intră într-o fază decisivă. Acest lucru demonstrează regiunii, în ansamblu, că perspectiva europeană este reală. Croația trebuie să realizeze în continuare progrese, în special în domeniul reformei judiciare și administrative, drepturilor minorităților și repatrierii refugiaților, precum și în restructurarea industriilor siderurgice și a construcției de nave.

6) Turcia a introdus reforme majore din 1999, când a devenit țară candidată. Anul trecut, Turcia a trecut printr-o criză constituțională care a dus la alegeri parlamentare anticipate. Acestea au fost libere și corecte, iar noul parlament este reprezentativ pentru diversitatea politică a țării. Președintele republicii a fost ales în conformitate cu normele constituționale și democrația a avut întâietate în relațiile dintre civili și militari. Turcia trebuie acum să dea un nou impuls reformelor sale politice. Sunt necesare în continuare eforturi semnificative, fără întârziere, în special cu privire la libertatea de expresie (articolul 301 din codul penal și alte norme aplicabile) și drepturile comunităților religioase nemusulmane. De asemenea, sunt necesare îmbunătățiri suplimentare cu privire la reforma judiciară, lupta împotriva corupției, consolidarea drepturilor femeii, copilului și sindicatelor, drepturile culturale, precum și controlul civil asupra forțelor de securitate.

Turcia nu a îndeplinit obligația sa de punere în aplicare deplină și nediscriminatorie a protocolului adițional la Acordul de asociere și nici nu a realizat progrese pe calea normalizării relațiilor bilaterale cu Republica Cipru. Comisia va continua raportarea în următoarele sale rapoarte anuale, în conformitate cu concluziile Consiliului din 11 decembrie 2006, aprobate de Consiliul European.

7) Trebuie să se ajungă cât mai curând posibil la o clarificare privind statutul Kosovo. Unitatea UE este esențială în această privință. Comisia sprijină în întregime eforturile troicii. Este necesară o soluție durabilă care să asigure un Kosovo democratic și multietnic și să contribuie la stabilitatea regională.

8) Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei a înregistrat progrese dar trebuie încă să accelereze ritmul reformelor în domenii esențiale. Albania și Muntenegru au înregistrat progrese în mai multe domenii, dar încă se confruntă cu provocări majore. Bosnia și Herțegovina încă nu a asumat deplin, pe plan local, guvernanța proprie și trebuie să continue reformele, în special cea a poliției. Serbia a arătat că dispune de capacitatea administrativă necesară pentru progrese substanțiale în direcția realizării perspectivei sale europene. Acest lucru a fost dovedit prin participarea sa eficientă la negocierile tehnice privind Acordul de stabilizare și asociere. Cu toate acestea, pentru a putea semna ASA, Serbia are nevoie să realizeze o cooperare deplină cu TPI. Regiunea în ansamblu trebuie să avanseze pe calea construirii unor democrații moderne și a dezvoltării unei culturi politice a dialogului și toleranței.

În consecință:

(a) Comisia estimează că se vor înregistra progrese substanțiale în negocierile de aderare cu Croația în cursul anului viitor, care vor duce la deschiderea unui număr semnificativ de capitole și la închiderea provizorie a câtorva capitole, cu condiția ca țara să mențină ritmul necesar al reformelor și să îndeplinească obiectivele de referință.

(b) Comisia estimează progrese în negocierile de aderare cu Turcia în cursul anului. Capitolele pentru care au fost încheiate pregătirile tehnice ar trebui deschise în conformitate cu procedurile stabilite.

Ritmul negocierilor depinde de rezultatele reformelor din Turcia. Progresele Turciei s-ar putea amplifica dacă aceasta reușește să îndeplinească obiectivele de referință.

Comisia a propus Consiliului ca revizuirea prevederilor privind libertatea de expresie din codul penal al Turciei (articolul 301 și alte articole relevante) să constituie un obiectiv de referință pentru deschiderea unor capitole cheie privind sistemul judiciar și drepturile fundamentale.

Turcia trebuie să îndeplinească angajamentele privind punerea în aplicare deplină și nediscriminatorie a protocolului adițional la Acordul de asociere în conformitate cu concluziile Consiliului din 11 decembrie 2006, iar, până în momentul în care Turcia efectuează acest lucru, opt capitole nu vor fi deschise.

(c) UE este pregătită să acorde sprijin suplimentar pentru stabilitate în Kosovo și în regiune și să răspundă evoluțiilor printr-o folosire deplină a instrumentelor sale politice.

(d) În cazul în care condițiile sunt îndeplinite, Acordurile de stabilizare și asociere pot fi încheiate cu toate țările din Balcanii de Vest în 2008, fie prin semnarea, fie prin intrarea în vigoare a acestora.

(e) Țările din Balcanii de Vest vor prelua responsabilitatea pentru cooperarea regională odată cu tranziția de la Pactul de Stabilitate la noul Consiliu de Cooperare Regională în cadrul Procesului de cooperare pentru Europa de Sud-Est. UE va continua să sprijine asumarea pe plan local a inițiativelor în cooperarea regională.

(f) O atenție prioritară va fi acordată promovării contactelor interpersonale între Balcanii de Vest și UE. Comisia va iniția un dialog cu privire la liberalizarea vizelor pentru cetățenii țărilor din Balcanii de Vest, ca etapă ulterioară facilitării eliberării vizelor și acordurilor de readmisie.

(g) La începutul anului 2008, Comisia va adopta o comunicare prin care va face bilanțul progreselor înregistrate și va indica etapele următoare pentru realizarea obiectivelor stabilite în agenda de la Salonic și comunicarea de la Salzburg privind promovarea parcursului Balcanilor de Vest spre UE.

(h) Comisia propune acum parteneriate pentru aderare și parteneriate europene revizuite care stabilesc prioritățile de reformă actualizate. Aspectele fundamentale privind construcția statală, guvernanța și reforma administrativă și judiciară trebuie tratate într-o etapă timpurie.

(i) Aceste priorități vor fi reflectate în programarea asistenței financiare în cadrul noului instrument de asistență pentru preaderare (IPA). De asemenea, Comisia va stabili în contextul IPA un cadru de finanțare destinat promovării dialogului și dezvoltării societății civile, în special prin proiecte de construire a capacităților și de schimburi. Ea va asigura o coordonare mai strânsă cu alți donatori, intensificând cooperarea cu BEI, precum și cu BERD și alte instituții financiare internaționale.

(j) Asigurarea susținerii publice pentru extindere rămâne esențială. Este esențial ca cetățenii să fie ascultați și să se răspundă îngrijorărilor acestora prin punerea la dispoziție a unor informații clare și obiective. Comunicarea extinderii este o responsabilitate împărtășită. Ea necesită participarea activă a statelor membre. Comisia va continua să joace rolul care îi revine, împreună cu Parlamentul European, autoritățile naționale, regionale și locale și societatea civilă.

ANEXĂ

Concluzii privind Albania, Bosnia și Herțegovina, Croația, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru, Serbia, Kosovo[8], Turcia

Albania

Din punctul de vedere al criteriilor politice , Albania a realizat unele progrese în ceea ce privește democrația și statul de drept. Albania a continuat să joace un rol pozitiv în menținerea stabilității regionale. Cu toate acestea, cultura democratică și în special dialogul constructiv între partide trebuie dezvoltate pentru a permite funcționarea eficientă și transparentă a sistemului politic. Parlamentul trebuie facă în continuare progrese importante pentru a impulsiona reforma. Combaterea corupției și a criminalității organizate reprezintă o provocare majoră.

Au fost realizate unele progrese în ceea ce privește democrația și statul de drept . Parlamentul Albaniei și-a îndeplinit rolul constituțional alegând un nou președinte. Cu toate acestea, lipsa dorinței de cooperare a partidelor politice a continuat să frâneze reformele, în special în domeniul electoral și judiciar. Albania a realizat unele progrese în ceea ce privește consolidarea structurilor guvernamentale pentru a-și putea respecta angajamentele asumate față de UE și pentru a răspunde necesităților sale de dezvoltare. Coordonarea și capacitatea rămân deficitare, iar planificarea strategică are nevoie de îmbunătățiri. Rotația funcționarilor în cadrul administrației publice a Albaniei a fost insuficientă. Cu toate acestea, este nevoie de eforturi susținute pentru a asigura eficiența și imparțialitatea, inclusiv prin punerea în aplicare integrală a legii privind funcția publică. Autoritatea Departamentului de Administrație Publică trebuie întărită. Persistă deficiențe generalizate în gestionarea resurselor umane în administrația publică.

S-au înregistrat progrese limitate în reforma sistemului judiciar . Procedurile de evaluare a judecătorilor au fost îmbunătățite, sistemul de instanțe raționalizat, iar executarea hotărârilor judecătorești a fost ușor accelerată. Cu toate acestea, puterea judecătorească a continuat să funcționeze defectuos datorită corupției și lipsei de independență, transparență și eficiență. Adoptarea actelor legislative menite să soluționeze aceste probleme suferă întârzieri.

Guvernul adoptă o abordare mai strategică a luptei împotriva corupției , care constituie o prioritate esențială a Parteneriatului european. Legislația în domeniul achizițiilor publice s-a îmbunătățit. Anchetele anticorupție au condus la arestarea a numeroși funcționari de rang înalt. Cu toate acestea, corupția este răspândită și constituie o problemă foarte serioasă. Este nevoie de continuarea eforturilor cu privire la toate aspectele acestei probleme, inclusiv la răspunderea juridică și la transparența finanțării partidelor politice.

S-au realizat unele progrese în ceea ce privește drepturile omului și protecția minorităților . Albania a abolit pedeapsa cu moartea în toate situațiile. O nouă lege îi vizează pe cei care instigă la vendete. Instrucțiunile oficiale adresate procurorilor și poliției judiciare au subliniat necesitatea respectării drepturilor omului în procesele penale. Condițiile de detenție sunt în continuare precare. Au fost aduse unele îmbunătățiri condițiilor din centrele de detenție și majoritatea deținuților reținuți în așteptarea procesului au fost transferați în noi secțiuni speciale din închisori. Cu toate acestea, închisorile sunt în continuare suprapopulate. Este încă nevoie de o îmbunătățire considerabilă a aplicării drepturilor omului și de o urmărire penală sistematică a responsabililor de comiterea de abuzuri. Legislația privind asigurarea asistenței juridice gratuite este în continuare inadecvată.

Albania a făcut unele progrese în ceea ce privește libertatea de expresie , o prioritate esențială a Parteneriatului european. A fost convenit un plan de acțiune privind elaborarea unei noi legislații privind serviciile de radiodifuziune. Comitetul director al radioului și televiziunii publice include în prezent reprezentanți ai societății civile. Concurența în acest sector a fost întărită. Cu toate acestea, deciziile guvernului privind acordarea de licențe media și legislația fiscală au fost acuzate de imparțialitate. Este necesară o reformă mai consensuală și coordonată, în special privind radiodifuziunea și transparența proprietății de media. Este necesară o mai bună punere în aplicare a legislației existente .

Există un cadru juridic favorabil organizațiilor societății civile. Cu toate acestea, grupurile societății civile sunt în continuare lipsite de putere, nu sunt implicate suficient în procesul de elaborare a politicilor și le lipsesc resursele, capacitatea organizațională, competențele în materie de sensibilizare a publicului și legăturile la nivel regional.

S-au realizat progrese în consolidarea drepturilor femeilor . Noile acte legislative au abordat problema violenței domestice și au permis crearea unei secțiuni în cadrul unui minister dedicată aspectelor legate de egalitatea de șanse între femei și bărbați. Cu toate acestea, protecția femeilor împotriva tuturor formelor de violență este în continuare insuficientă. Legislația în domeniu trebuie întărită și pusă în aplicare integral. S-au realizat progrese în ceea ce privește drepturile copiilor . Administrarea justiției în cazul minorilor, monitorizarea drepturilor copiilor și educația primară au fost întărite. Realizarea de progrese suplimentare este împiedicată de întârzieri în adoptarea unor acte legislative esențiale, în special privind înregistrarea nașterilor, precum și de insuficiența resurselor. Serviciile sociale s-au îmbunătățit într-o oarecare măsură, existând mai multe resurse pentru oameni. Cu toate acestea, măsurile de sprijinire a persoanelor vulnerabile din punct de vedere social și a persoanelor cu handicap rămân limitate. O mai bună coordonare a agențiilor guvernamentale ar conduce la îmbunătățirea rezultatelor.

S-au înregistrat progrese în ceea ce privește consolidarea drepturilor de proprietate , o prioritate esențială a Parteneriatului social. Guvernul a adoptat o strategie care realizează o legătură între procesele de înregistrare inițială a bunului imobiliar, de restituire, compensare și legalizare a clădirilor construite fără autorizație. O mai bună gestionare a restituirii și compensării a accelerat întrucâtva procesarea revendicărilor, însă procesul este în continuare unul lent. Este necesară coordonarea corespunzătoare a înregistrării, restituirii, compensării și legalizării și accelerarea suplimentară a gestionării revendicărilor conexe.

Albania a luat măsuri pentru a-și îndeplini angajamentele cu privire la protecția minorităților , în special pentru a sprijini utilizarea limbilor minorităților și a toponimelor tradiționale. Îmbunătățirile suplimentare sunt frânate de lipsa unor date fiabile privind numărul și situația minorităților. Au fost întreprinse demersuri pentru îmbunătățirea situației populației rome , însă impactul acestor măsuri a fost limitat. Minoritatea romă continuă să se confrunte cu condiții foarte dificile de viață și cu discriminarea, în special în domeniul educației, al protecției sociale, al asistenței medicale, al locuințelor și în muncă.

În ceea ce privește aspectele regionale și obligațiile internaționale , Albania a continuat să aibă relații bune cu alte țări din Balcanii de Vest și cu țările vecine din UE, atât la nivel multilateral, cât și bilateral. Țara participă în continuare activ la cooperarea regională, inclusiv la Procesul de Cooperare în Europa de Sud-Est (SEECP) și la Consiliul de Cooperare Regională (RCC), precum și la Acordul Central European de Liber Schimb (CEFTA), în forma sa modificată. Albania și-a menținut poziția constructivă privind statutul provinciei Kosovo, fapt ce a contribuit la stabilitatea regiunii. În ceea ce privește Curtea Penală Internațională, acordul bilateral privind imunitatea încheiat cu Statele Unite nu este conform cu poziția comună și principiile directoare ale UE în această privință.

Economia Albaniei a continuat să se dezvolte puternic. Stabilitatea macroeconomică globală a fost menținută, însă deficitele externe s-au accentuat și mai mult, în principal datorită crizei din sectorul energetic. Punerea în aplicarea defectuoasă a statului de drept împiedică în continuare buna funcționare a economiei de piață și afectează climatul de afaceri. Infrastructura deficitară și precaritatea aprovizionării cu energie au continuat să frâneze dezvoltarea economică.

În ceea ce privește criteriile economice , Albania a realizat progrese în direcția unei economii de piață funcționale. Sunt necesare în continuare reforme de amploare pentru a-i permite să facă față pe termen lung presiunii concurențiale și forțelor pieței din Uniune.

Consensul politic privind elementele fundamentale ale politicii economice a fost, în general, menținut. Stabilitatea macroeconomică a fost, în mare măsură, menținută. Creșterea economică a fost, în continuare, puternică, în ciuda crizei energetice. Politica monetară a rămas credibilă, asigurând o rată a inflației foarte scăzută. Nivelul șomajului, conform datelor oficiale, deși în continuare ridicat, și-a menținut tendința de descreștere. Rata rentabilității veniturilor fiscale a corespuns în linii marii obiectivelor stabilite, iar executarea bugetului s-a îmbunătățit. Reforma finanțelor publice a înregistrat progrese suplimentare, persistă însă unele riscuri fiscale. În general, dozajul politicilor macroeconomice a fost adecvat. În urma întârzierilor importante din 2006, privatizarea a cunoscut o perioadă de vârf în 2007. Sectorul bancar privat se dezvoltă și este, în general, solid. Expansiunea creditului s-a menținut la cote ridicate. Cadrul de reglementare pentru supravegherea sectorului bancar este bine dezvoltat. Integrarea comercială cu UE a rămas destul de ridicată.

Cu toate acestea, deficitele externe au crescut și mai mult, în principal datorită dificultăților din sectorul energetic. S-au realizat unele progrese în ceea ce privește executarea hotărârilor judecătorești și stabilirea drepturilor de proprietate, însă disfuncționalitățile din sistemul judiciar și punerea în aplicare a legislației afectează climatul de afaceri. În timp ce procedurile de înregistrare a societăților comerciale au continuat să se îmbunătățească, ineficiența administrativă împiedică intrarea și ieșirea de pe piață. S-au realizat unele progrese în ceea ce privește supravegherea actorilor financiari, alții decât băncile, însă aceasta poate fi întărită suplimentar, în special în sectorul pensiilor. Persistă șomajul structural. Criza personalului calificat și infrastructura deficitară frânează dezvoltarea sectorului privat, care poate contribui în mod susținut la dezvoltarea țării. Sectorul economiei subterane, de mari dimensiuni, alimentat de slăbiciuni persistente la nivelul aplicării legii și al cadrului de reglementare, reduce baza de impozitare, restrânge capacitatea guvernului de a aplica politicile economice și afectează negativ mediul de afaceri.

Albania a făcut progrese în alinierea legislației, politicilor și capacității sale la standardele europene și pune în aplicare angajamentele comerciale care decurg din Acordul interimar. În anumite domenii, cum ar fi vama, concurența și combaterea criminalității organizate, progresele realizate în anii anteriori au fost continuate. În alte domenii, precum cel energetic, al transporturilor și al drepturilor de proprietate intelectuală, progresele înregistrate au fost limitate. Impulsionarea reformei în domenii precum controlul veterinar și fitosanitar este o necesitate vitală pentru a putea beneficia integral de dispozițiile Acordului de stabilizare și asociere (ASA). Capacitatea administrativă pentru dispozițiile nelegate de comerț ale ASA și punerea în aplicare eficientă a legilor constituie provocări din punctul de vedere al obținerii unor rezultate durabile în punerea în aplicare a ASA.

S-au înregistrat progrese în unele sectoare ale pieței interne , însă sunt necesare eforturi suplimentare pentru a îndeplini obligațiile care decurg din ASA. S-au realizat progrese în adoptarea standardelor și în ceea ce privește acreditarea. Capacitățile în materie de metrologie și de monitorizare a pieței au fost întărite, însă sunt necesare îmbunătățiri legislative. Sunt necesare îmbunătățiri în domeniul protecției consumatorilor în ceea ce privește soluționarea plângerilor și a diferendelor. Incertitudinile legate de drepturile de proprietate descurajează stabilirea societăților . Se aplică în continuare anumite restricții privind circulația capitalurilor .

Au fost realizate progrese în ceea ce privește informatizarea sistemului vămilor . Acest lucru a ajutat Albania să pună în aplicare mai eficient dispozițiile legate de comerț ale ASA. Veniturile provenite din taxele vamale au continuat să crească. Albania a aplicat reducerile tarifare prevăzute de Acordul interimar. Cu toate acestea, sunt necesare îmbunătățiri la nivelul infrastructurii și al alinierii la practicile UE. Administrarea fiscală a fost raționalizată și s-au realizat progrese cu privire la informatizarea sistemului și la gestionarea recursurilor contribuabililor. Cu toate acestea, veniturile provenite din perceperea impozitelor rămân scăzute. Este nevoie de o strategie globală de percepere și control al impozitelor și de aliniere suplimentară la legislația și practicile UE.

S-au înregistrat progrese în domeniul concurenței . Autoritatea în domeniul concurenței (ACA) a fost consolidată. Aceasta a evaluat câteva notificări de concentrări economice și a aplicat amenzi pentru încălcarea normelor în materie de concurență. Cu toate acestea, sunt necesare eforturi suplimentare pentru a asigura formarea personalului ACA. Albania a realizat progrese în sensul îndeplinirii obligațiilor sale din cadrul ASA privind ajutoarele de stat. Departamentul privind Ajutoarele de Stat beneficiază acum de independență față de Ministerul Economiei în ceea ce privește raportarea. Departamentul privind Ajutoarele de Stat a continuat să evalueze și să actualizeze inventarul sistemelor de ajutor de stat.

A fost aprobată o nouă legislație privind achizițiile publice , care este mai adaptată la standardele UE. Este în curs consolidarea Agenției pentru Achiziții Publice, însă capacitatea sa administrativă trebuie modernizată pentru ca aceasta să poate pune în aplicare noua legislație în mod corespunzător. Trebuie garantată imparțialitatea procedurilor de atacare a deciziilor. În ceea ce privește drepturile de proprietate intelectuală , biroul pentru drepturile de autor a devenit funcțional, iar Albania a ratificat instrumente internaționale privind înregistrarea modelelor industriale. Cu toate acestea, aplicarea drepturilor de proprietate intelectuală este în continuare precară. Atât Direcției Generale Brevete și Mărci de Comerț, cât și biroului pentru drepturile de autor le lipsesc resursele și expertiza corespunzătoare. Este nevoie de o nouă legislație privind proprietatea intelectuală, conformă cu standardele europene. Sunt necesare eforturi suplimentare susținute pentru a îndeplini obligațiile privind drepturile de proprietate intelectuală care decurg din Acordul interimar.

S-au realizat unele progrese cu privire la standardele europene privind politica în domeniul ocupării forței de muncă și politica socială . Au fost instituite programe pentru a promova angajarea categoriilor vulnerabile, iar cadrul instituțional și de reglementare a fost îmbunătățit o dată cu adoptarea unei legi privind inspecția muncii. Cu toate acestea, capacitatea inspectoratului muncii rămâne limitată, iar sănătatea și securitatea în muncă rămân deficitare. Existența unor sisteme informatice și administrative deficiente împiedică diagnosticarea situației dezvoltării sociale și a ocupării forței de muncă, precum și dezvoltarea strategiilor adecvate de ocupare a forței de muncă și de incluziune socială. Au fost făcute unele progrese în ceea ce privește standardele europene privind educația . Fondurile bugetare destinate educației au fost suplimentate considerabil. A început punerea în aplicare a strategiilor naționale pentru învățământul preuniversitar și formarea profesională și a fost aprobată o nouă lege privind învățământul superior.

Au putut fi constatate progrese cu privire la anumite politici sectoriale . În ceea ce privește industria și IMM-urile , a fost înființat un Centru Național de Înregistrare pentru a facilita înregistrarea întreprinderilor. A fost aprobată o strategie de promovare a competitivității IMM-urilor. Există un plan de acțiune actualizat menit să combată economia subterană și să îndepărteze barierele administrative în calea investițiilor. Au fost instituite fonduri pentru garanții la export. A fost elaborat un plan de acțiune actualizat pentru eliminarea barierelor administrative în calea investițiilor. Cu toate acestea, sunt necesare progrese suplimentare pentru a combate economia subterană și a îmbunătăți mediul de afaceri. Progresele în domeniul agriculturii au fost limitate. Au fost introduse o serie de stimulente pentru creșterea producției, însă competitivitatea sectorului agricol rămâne scăzută. Rămâne insuficientă conformitatea cu standardele veterinare și fitosanitare ale UE, necesare pentru a beneficia de concesiile comerciale prevăzute în ASA și în Acordul interimar. S-au înregistrat unele progrese în domeniul controlului și inspecției pescuitului, deși continuă exploatarea abuzivă și pescuitul ilegal.

În ceea ce privește mediul , s-au înregistrat progrese în ceea ce privește legislația orizontală, însă punerea în aplicare rămâne în continuare inadecvată. Sunt necesare eforturi suplimentare în domeniul gestionării deșeurilor și al calității apei. Trebuie întărită capacitatea administrativă pentru a pune în aplicare legislația transpusă deja. Progresele înregistrate în domeniul transporturilor au fost limitate. Albania a ratificat Acordul privind spațiul aerian european comun și lucrează la punerea în aplicare a primei sale etape de tranziție. Albania participă activ la dezvoltarea rețelei de transport regional de bază și a Observatorului în domeniul Transporturilor în Europa de Sud-Est, în special prin aprobarea celui de-al doilea plan continuu multianual cincinal pentru perioada 2007-2011 (MAP). Sunt necesare îmbunătățiri substanțiale cu privire la siguranța transportului maritim.

În sectorul energetic , Albania nu a reușit să asigure securitatea aprovizionării cu energie electrică. Sunt necesare eforturi considerabile pentru a îndeplini cerințele Tratatului de instituire a Comunității Energiei. Ca parte la acest tratat, Albania este obligată să pună în aplicare legislația UE relevantă, în special privind energia, începând cu luna iulie 2007. În ciuda unor progrese constatate, inclusiv adoptarea unei noi legislații privind concesiunile hidroelectrice și o creștere modestă a recuperării facturilor, sectorul energetic rămâne într-o stare critică. Acest lucru împiedică dezvoltarea socială și economică a țării.

Progresele în îndeplinirea angajamentelor Albaniei privind societatea informațională și media conținute în ASA sunt lente. Liberalizarea pieței în domeniul comunicațiilor electronice și al tehnologiilor informației este încă într-un stadiu incipient. Cadrul de reglementare nu este deocamdată conform cu acquis -ul, iar organismul de reglementare în domeniul telecomunicațiilor trebuie să își dezvolte capacitatea. În ceea ce privește controlul financiar , a fost adoptată o nouă lege privind auditul intern. Trebuie creat în viitor un serviciu de inspecție corespunzător. S-au înregistrat progrese modeste în domeniul statistic . Principalele clasificări statistice sunt deja, în mare măsură, folosite și sunt conforme cu standardele UE.

Au fost înregistrate unele progrese cu privire la anumite aspecte din domeniul justiției, libertății și securității . Sunt necesare îmbunătățiri suplimentare în ansamblu. A fost îmbunătățită tehnologia utilizată pentru eliberarea vizelor și pentru securitatea pașapoartelor diplomatice și de serviciu. A fost semnat un acord privind facilitarea regimului de vize între UE și Albania. Trebuie eliberate pașapoarte biometrice, în conformitate cu standardele UE. Sunt necesare modificări suplimentare la Legea privind străinii în vederea asigurării conformității acesteia cu standardele UE.

O nouă infrastructură, extinderea legăturilor IT și o mai bună cooperare polițienească între agenții și transfrontalieră au îmbunătățit controlul frontierelor . Guvernul a adoptat o strategie de gestionare integrată a frontierei. Infrastructura aferentă punctelor de trecere a frontierei rămâne necorespunzătoare din punct de vedere al standardelor UE. Legile privind azilul sunt conforme cu standardele internaționale, însă nu există încă o strategie coerentă în domeniul azilului, iar punerea în aplicare rămâne insuficientă. A fost înființată o unitate care să supravegheze punerea în aplicare a strategiei naționale în domeniul migrației . Controalele migrației la frontiere sunt în prezent ceva mai eficiente, însă sunt necesare încă îmbunătățiri importante. Albania a semnat un protocol de readmisie cu Austria în cadrul Acordului de readmisie din 2006 dintre CE și Albania. Cu toate acestea, se impun o gestionare mai eficientă a datelor și o mai bună cooperare cu țările vecine. Încadrarea de personal pentru poliția de frontieră trebuie să devină mai stabilă, în special pentru a putea pune în aplicare în mod corespunzător Acordul de readmisie între CE și Albania.

Sistemul bancar este utilizat mai eficient pentru combaterea spălării banilor ; majoritatea salariilor din administrația publică este plătită în prezent prin bănci. Manipularea mărfurilor furate constituie, în prezent, o infracțiune penală. O unitate comună de anchetă face legătura între Ministerul de Interne și al Finanțelor, Biroul Procurorului General și Serviciul de Informații de Stat. Cu toate acestea, rezultatele concrete în combaterea spălării banilor rămân modeste. Trebuie îmbunătățite legislația, resursele și expertiza necesare pentru derularea anchetelor, asistența tehnologică și cooperarea interinstituțională.

Se face apel tot mai mult la grupurile interservicii de luptă anti- drog . Cooperarea cu partenerii străini se îmbunătățește. Sunt în curs de construire infrastructuri corespunzătoare de depozitare a capturilor de droguri. Cu toate acestea, traficul de droguri rămâne foarte preocupant. Au fost capturate cantități importante de droguri , dar acestea sunt în continuare nesemnificative în comparație cu cantitățile care se presupune că sunt traficate prin Albania. Este nevoie de mai multă hotărâre și de o cooperare îmbunătățită între poliție și puterea judiciară pentru a-i aduce în fața justiției pe traficanții de droguri suspectați și pe funcționarii acuzați de corupție sub capete de acuzare corespunzătoare. Măsurile și echipamentul de detecție la frontiere trebuie îmbunătățit.

A fost adoptată o nouă lege privind poliția statului, care ar trebui să contribuie la depolitizarea poliției. Convenția de cooperare polițienească în Europa de Sud-Est, în prezent ratificată, și un acord strategic cu Europol prevăd relații de cooperare intensificate. Cu toate acestea, personalul de poliție a fost redus fără a se acorda atenție menținerii capacității și continuității unităților cheie. Succesele în ceea ce privește anchetele și aducerea în fața justiției sunt în continuare limitate de comunicarea defectuoasă între poliție și procurori. Structurile de gestionare a poliției și de control intern trebuie consolidate.

Criminalitatea organizată rămâne foarte preocupantă. Au fost efectuate arestări ale unor membri proeminenți ai rețelelor de crimă organizată. Răspunsul poliției la infracțiuni grave s-a îmbunătățit. Au fost introduse noi echipamente tactice și de anchetă. Cooperarea cu Interpol s-a îmbunătățit, permițând executarea unui număr de mandate de arest internațional. Cu toate acestea, nu s-a dat curs multor cereri internaționale de arestare. Eforturile de combatere a criminalității organizate sunt frânate de corupție și de slaba protecție a martorilor. Problemele informatice împiedică utilizarea informațiilor penale. Cu toate că s-a constatat o îmbunătățire a cooperării cu țările vecine privind furtul de vehicule, cooperarea între agențiile naționale este slabă și ineficientă.

Albania a continuat să ancheteze și să urmărească cu fermitate în justiție traficul de persoane . Controalele la frontieră au devenit ceva mai eficiente, iar cooperarea internațională s-a îmbunătățit. Cu toate acestea, Albania este în continuare o țară importantă de tranzit, iar nivelul traficului sexual pe teritoriul țării a crescut. Puține victime sunt dispuse să depună mărturie împotriva traficanților, din cauza protecției inadecvate a martorilor. Coordonarea defectuoasă împiedică punerea în aplicare a strategiei naționale de combatere a traficului.

Structurile de combatere a terorismului din cadrul poliției și serviciului de informații cooperează în prezent mai bine. Cooperarea cu actorii internaționali a fost bună . Albania a adoptat o lege privind controlul exporturilor de echipament militar, care este conformă cu acquis -ul. Cu toate acestea, echipamentele destinate analiștilor și anchetatorilor din domeniul combaterii terorismului și formarea acestora sunt în continuare insuficiente.

Legea privind protecția datelor cu caracter personal este în curs de a fi revizuită în vederea asigurării conformității sale cu standardele europene. Cu toate acestea, nu există încă o autoritate independentă de control al protecției datelor, care să aibă suficiente competențe și resurse.

Bosnia și Herțegovina

În ceea ce privește criteriile politice , progresele realizate de Bosnia și Herțegovina au înregistrat un ritm mai scăzut. Dispozițiile instituționale complexe, nerespectarea acordului de pace Dayton/Paris și retorica naționalistă au subminat programul de reforme al țării. Nu au fost încă abordate priorități esențiale ale Parteneriatului european. Liderii politici ai Bosniei și Herțegovinei nu au reușit să reformeze poliția. Faptul că nu s-au înregistrat progrese în această privință și referitoare la alte aspecte importante întârzie încheierea Acordului de stabilizare și asociere (ASA).

Progrese limitate au fost realizate în domeniul democrației și al statului de drept . Sistemul de guvernare al Bosniei și Herțegovinei continuă să presupună o prezență internațională semnificativă. Biroul Înaltului Reprezentant/Reprezentantului Special al UE a lucrat îndeaproape cu Comisia Europeană pentru a aduce Bosnia și Herțegovina mai aproape de UE. Cu toate acestea, autoritățile din Bosnia și Herțegovina nu au demonstrat capacitatea unei mai mare implicări și responsabilități politice. Se impun măsuri urgente pentru a asigura funcționarea eficientă a instituțiilor statale. Consiliul de Aplicare a Păcii a hotărât să amâne închiderea Biroului Înaltului Reprezentant până la 30 iunie 2008 și să reanalizeze situația în februarie 2008.

Alegerile din octombrie 2006 au fost în general conforme cu standardele internaționale. Guvernul Republicii Srpska a fost format în noiembrie, însă guvernul central și cel al Federației Bosniei și Herțegovinei au avut nevoie de peste patru luni pentru a fi constituite. S-au înregistrat unele progrese în îmbunătățirea resurselor tehnice și umane ale adunării parlamentare naționale, însă comitete importante precum comitetul pentru integrare europeană trebuie consolidate suplimentar. Nu s-au realizat progrese în sensul unei mai bune coordonări între stat și diferitele entități. Performanțele globale ale executivului și legislativului au rămas slabe. Nu au avansat discuțiile privind reforma constituțională .

S-au realizat unele progrese în domeniul administrației publice , însă se impun eforturi suplimentare importante. Biroul coordonatorului reformei administrației publice a fost consolidat și au fost întreprinse primele demersuri pentru punerea în aplicare a strategiei de reformă a administrației publice, o prioritate absolută a Parteneriatului european. A fost înființat un fond susținut de UE destinat reformei administrației publice. Agențiile publice și-au îmbunătățit eficiența și s-au luat măsuri suplimentare pentru dotarea corespunzătoare a ministerelor și instituțiilor naționale, în special din punctul de vedere al personalului și al spațiilor de birouri. Sunt necesare eforturi susținute pentru a asigura punerea în aplicare corespunzătoare a strategiei naționale pentru administrația publică și a pentru a face progresele necesare către o administrație publică eficientă, profesionistă, stabilă, transparentă și responsabilă.

În ceea ce privește sistemul judiciar , Bosnia și Herțegovina a realizat progrese în reducerea dependenței de comunitatea internațională prin înlocuirea judecătorilor și procurorilor internaționali cu unii locali. Cu toate acestea, fragmentarea sistemului judiciar și disparitățile cadrului juridic continuă să blocheze funcționarea puterii judecătorești. Independența și eficiența sistemului judiciar trebuie întărite suplimentar. Secțiunea tribunalului național responsabilă de judecarea crimelor de război a continuat să funcționeze eficient. Cu toate acestea, autorii infracțiunilor trebuie urmăriți în justiție cu mai multă fermitate la nivel de entitate.

Bosnia și Herțegovina a realizat progrese limitate în combaterea corupției , care este generalizată și constituie o problemă gravă. Strategia națională anticorupție nu a fost pusă în aplicare în mod corespunzător. Sunt necesare acțiuni mai ferme împotriva corupției.

S-au realizat progrese limitate în ceea ce privește drepturile omului și protecția minorităților . Trebuie îmbunătățită punerea în aplicare generală a convențiilor internaționale privind drepturile omului ; încă nu a fost asigurată compatibilitatea deplină a legislației Bosniei și Herțegovina cu Convenția Europeană a Drepturilor Omului. Pot fi aduse încă îmbunătățiri în ceea ce privește prevenirea tratamentului inuman din partea organismelor de aplicare a legii și lupta împotriva impunității, precum și accesul la justiție și egalitatea în fața legii. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a aborda funcționarea sistemului penitenciar în general, inclusiv condițiile precare de viață ale deținuților. Intoleranța religioasă este în continuare o problemă. În domeniul libertății de expresie și al media, nu a fost adoptată legea federală privind radiodifuziunea publică, necesară pentru a îndeplini o prioritate esențială prevăzută în Parteneriatul european. Bosnia și Herțegovina a realizat progrese în rezolvarea numărului mare de cazuri nesoluționate legate de respectarea drepturilor omului, însă hotărârile instanțelor nu au fost întotdeauna executate în mod corespunzător.

Cadrul juridic al Bosniei și Herțegovina include dispoziții privind protejarea drepturilor femeilor, copiilor și grupurilor vulnerabile din punct de vedere social , însă în general punerea în aplicare este inadecvată. Nu există o lege cuprinzătoare privind lupta împotriva discriminării . Nu s-au înregistrat progrese în ceea ce privește înregistrarea confederației sindicale . Sistemul complex de guvernare și fragmentarea legislației pe cuprinsul țării constituie în continuare piedici în calea dialogului social. S-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește sprijinul acordat de autorități dezvoltării societății civile , cu toate că sectorul rămâne în general slab dezvoltat.

În domeniul protecției minorităților sunt necesare eforturi suplimentare pentru combaterea intoleranței și discriminării etnice, precum și pentru a asigura o mai bună punere în aplicare a legislației privind minoritățile. Consiliul Minorităților Naționale ca organism național și organismele corespunzătoare la nivel de entitate nu sunt operaționale. Mulți refugiați și persoane strămutate intern nu beneficiază de o pensie minimă și de o asistență medicală de bază. Integrarea socioeconomică a refugiaților continuă să reprezinte o problemă. Minoritatea romă continuă să se confrunte cu condiții foarte dificile de viață și cu discriminarea, în special în domeniul educației, al protecției sociale, al asistenței medicale, al locuințelor și în muncă. Se impun acțiuni concrete pentru a pune în aplicare strategia națională pentru comunitatea romă.

S-au realizat unele progrese cu privire la chestiunile regionale și la obligațiile internaționale . Bosnia și Herțegovina participă activ la cooperarea regională și a acordat sprijin Procesului de Cooperare în Europa de Sud-Est (SEECP) și Consiliului de Cooperare Regională (RCC). A încheiat o serie de acorduri regionale, inclusiv Acordul Central European de Liber Schimb (CEFTA), care trebuie în prezent să fie pus în aplicare în mod corespunzător. Cooperarea Bosniei și Herțegovina cu Tribunalul Penal Internațional pentru fosta Iugoslavie (TPI) s-a îmbunătățit și se află în prezent la un nivel în general satisfăcător. Cu toate acestea, cooperarea deplină cu TPI este în continuare necesară pentru semnarea ASA și pentru îndeplinirea unei priorități esențiale a Parteneriatului european. Cu toate că Bosnia și Herțegovina a îndeplinit majoritatea cerințelor post-aderare ale Consiliului Europei, punerea lor în aplicare suferă întârzieri. În ceea ce privește Curtea Penală Internațională, acordul bilateral privind imunitatea încheiat cu Statele