RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 247/11

Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2011/C 247/06

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de modificare în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

CERERE DE MODIFICARE

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

CERERE DE MODIFICARE ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 9

„LANGRES”

NR. CE: FR-PDO-0217-0121-07.07.2009

IGP ( ) DOP ( X )

1. Rubrica din caietul de sarcini care face obiectul modificării:

—  Denumirea produsului — Descrierea produsului —  Aria geografică —  Dovada originii — Metoda de obținere — Legătura — Etichetarea —  Cerințele naționale —  Altele (de precizat)

2. Tipul modificării (modificărilor):

—  Modificare a documentului unic sau a fișei-rezumat — Modificare a caietului de sarcini al DOP sau al IGP înregistrate pentru care nu s-a publicat niciun document unic și nicio fișă-rezumat —  Modificare a caietului de sarcini care nu generează nicio modificare a documentului unic publicat [articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006] —  Modificare temporară a caietului de sarcini ca urmare a adoptării unor măsuri sanitare sau fitosanitare obligatorii de către autoritățile publice [articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

3. Modificare (modificări):

Obiectivul general al modificărilor solicitate este de a aduce toate precizările necesare pentru a consolida atât condițiile de producție a laptelui utilizat, cât și condițiile de obținere a produsului.

Modificările permit consolidarea legăturii produsului cu regiunea sa și conservarea mai bună a caracteristicilor produsului.

3.1. Punctul 2 din caietul de sarcini:

DESCRIEREA PRODUSULUI:

Descrierea produsului precizează anumite date tehnice specifice pentru a descrie brânza „Langres”.

Aspectul vizual al cojii și forma brânzeturilor: pe de o parte, este vorba despre o descriere mai precisă și, pe de altă parte, de adaptarea vocabularului utilizat la realitatea produsului, astfel cum este verificată în cadrul controalelor asupra produsului, în special la efectuarea testelor organoleptice. Modificările aduse nu antrenează nicio schimbare în ceea ce privește caracteristicile produsului.

Referirea la diametrul formelor și nu la diametrul brânzeturilor: aceasta aduce clarificări pentru controalele privind respectarea diametrelor brânzeturilor. Întrucât acestea se modifică ușor în funcție de durata și de condițiile de maturare, s-a considerat că este mai fiabil să se descrie formele.

Eliminarea referirii la înălțimea brânzeturilor și introducerea unei greutăți maxime: încadrarea în funcție de o greutate minimă și una maximă, pe de o parte, și un diametru minim și unul maxim, pe de altă parte, a fost considerată mai satisfăcătoare pentru caracterizarea brânzeturilor.

Introducerea formatului mediu: intermediar între formatul mic și formatul mare, acesta permite o mai bună identificare a diferitelor tipuri de formate de către consumator și asigură astfel un specific mai ferm al denumirii „Langres”. De asemenea, diminuarea diametrului formatului mic permite o diferențiere mai bună în raport cu formatul mediu.

3.2. Punctul 5 din caietul de sarcini:

DESCRIEREA METODEI DE OBȚINERE A PRODUSULUI:

Producerea laptelui

Vacile de lapte

Folosirea unor rase adaptate unui sistem de producție mai puțin intensiv permite produsului „Langres” să își afirme mai bine legătura cu regiunea.

Dispozițiile privind achiziționarea vacilor de lapte și hrana junincilor au scopul de a asigura că laptele destinat preparării brânzeturilor „Langres” provine de la animale a căror adaptare la regiune este susținută deoarece comportamentul și hrana lor respectă caietul de sarcini în cursul unei perioade care precede intrarea lor în producție.

Hrana vacilor de lapte

Autonomia alimentară din aria de producție a DOP „Langres” stabilită la un nivel ridicat (80 %) este unul dintre principalele criterii de consolidare a legăturii cu regiunea. Caracteristicile mediului natural și priceperea crescătorilor de animale, în special în ceea ce privește gestionarea pășunilor, își găsesc astfel expresia la nivelul hranei vacilor de lapte.

Dispozițiile privind hrana efectivului de vaci de lapte au scopul de a menține tradiția consumului de iarbă în aria de producție a brânzeturilor „Langres”, pe de o parte garantând o cotă minimă de iarbă în hrană și, pe de altă parte, conservând calitățile specifice ale ierbii provenite din pășuni, menținând o floră naturală diversificată și evitând adăugarea unor agenți de denaturare.

Astfel, faptul de a asigura o cotă semnificativă de iarbă în hrana animalelor (pășunat obligatoriu timp de 6 luni pe an, minimum 20 de ari de suprafață de iarbă per vacă de lapte, un procentaj de 30 % de iarbă în rația de iarnă) constituie un element important al legăturii cu regiunea. De asemenea, la această legătură contribuie și limitarea fertilizării minerale, deoarece aceasta permite respectarea biodiversității pășunilor, ținând sub control excesele de azot care conduc la acidificarea solurilor, inducând o prevalență a unor specii indezirabile, chiar concurente cu flora dorită.

Capacitatea de stocare a furajelor corespunzând la 130 % din nevoile pe perioada de iarnă este transpunerea unei practici vechi, răspândită pe arie largă și specifică regiunii. Aceasta permite crescătorului de animale să își realizeze obiectivele în materie de autonomie alimentară, asigurându-se împotriva unor fenomene climatice care pot conduce la recolte proaste. Pentru exploatațiile care nu respectă acest criteriu, se prevede o perioadă de adaptare.

Furajele grosiere și alimentele concentrate autorizate sunt definite sub forma unor liste pozitive. Caracteristicile acestor alimente, precum și modalitățile de stocare, de preparare și de distribuire a acestora sunt, de asemenea, precizate. Toate aceste noi dispoziții corespund unor practici tradiționale utilizate în regiunea de producție Langres. Acestea permit, în special, excluderea tipurilor de alimente sau a metodelor de conservare care ar avea o influență negativă în ceea ce privește caracterul specific al laptelui care poate fi prelucrat în brânzeturi „Langres”.

Lista acestor alimente a fost stabilită, de asemenea, în legătură cu obligația de autonomie alimentară a ariei de producție, în scopul de a se asigura cu privire la proveniența alimentelor distribuite și la originea locală a acestora.

În plus, limitarea alimentelor concentrate reprezintă un instrument pentru a stopa intensificarea producției și a favoriza legătura cu regiunea.

Prelucrarea brânzeturilor

Utilizarea prelucrărilor și a aditivilor pentru brânzeturi făcea obiectul unei reglementări generale. Se observă însă că anumite tehnici noi, dintre care unele privesc metodele de tratare și aditivii, cum ar fi microfiltrarea, concentrarea parțială a laptelui sau enzimele de maturare, pot avea consecințe asupra caracteristicilor brânzeturilor cu denumire de origine. Anumiți aditivi enzimatici par în mod special incompatibili cu menținerea caracteristicilor esențiale ale produselor care beneficiază de o denumire de origine protejată.

Prin urmare, a devenit necesară precizarea, la punctul 5, în caietele de sarcini ale fiecărei denumiri de origine, a practicilor actuale privind utilizarea metodelor de tratare și a aditivilor în lapte și la fabricarea brânzeturilor, pentru a se evita ca practici viitoare nedirijate să modifice caracteristicile brânzeturilor cu denumire de origine.

Pe de altă parte, în 1996, s-au introdus în caietul de sarcini criterii tehnice: durata și temperatura fazei de acidifiere și de scurgere, faptul că bucățile de brânză nu sunt întoarse în timpul fazei de scurgere, frecvența umezirilor în timpul maturării.

Criteriile tehnice definite în noua versiune a caietului de sarcini pentru operațiunile efectuate de la formarea coagulului până la maturarea brânzeturilor permit orientarea procesului de fabricație și asigurarea omogenității necesare exprimării caracteristicilor organoleptice specifice ale brânzeturilor „Langres”. De asemenea, aceste condiții de producție respectă obiceiurile care au adus renumele brânzeturilor „Langres” de-a lungul istoriei acestora.

Maturarea laptelui înainte de închegare și utilizarea de fermenți mezofili: permite garantarea caracterului lactic al coagulului, element esențial al procedeului de elaborare în ceea ce privește caracteristicile organoleptice ale produsului finit.

Durata închegării: detaliu foarte important în sensul în care aceasta permite garantarea caracteristicilor coagulului care vor conferi caracterul specific al brânzeturilor „Langres”.

Tăierea coagulului: permite realizarea unei prescurgeri în bazin care facilitează scurgerea ulterioară. În schimb, interzicerea prescurgerii în afara bazinului are scopul de a conserva integritatea coagulului.

Eliminarea interdicției de spălare și de malaxare a coagulului în momentul punerii în formă: aceste operațiuni fiind specifice produselor de tip „cheag”, interdicția a devenit inutilă din cauza limitării la 4,6 a pH-ului brânzeturilor la scoaterea din formă. Această limită, care garantează caracterul lactic al brânzeturilor, împiedică, de fapt, utilizarea spălării și a malaxării.

Definirea unei temperaturi de cel puțin 19 °C: permite favorizarea scurgerii spontane și permite menținerea activității enzimatice care facilitează acidifierea brânzeturilor.

Limitarea la două a numărului de întoarceri în timpul scurgerii: asigură formarea naturală a cavității pe fața superioară a brânzeturilor, ceea ce reprezintă o caracteristică esențială a produsului.

Maturarea brânzeturilor

Precizările aduse permit o verificare mai bună a fazei de maturare, în sensul larg (cuprinzând etapele de la uscare până la maturarea propriu-zisă), care este o fază esențială a producției brânzeturilor, deoarece le permite să își dezvolte toate potențialitățile.

Definirea condițiilor de temperatură și higrometrie (temperatura pentru faza de uscare, temperatura și higrometria pentru faza de maturare propriu-zisă)

Obligativitatea unor umeziri garantează controlul dezvoltării unor fermenți de maturare specifici care le conferă brânzeturilor „Langres” caracteristicile organoleptice deosebite.

Definirea unei durate minime de maturare de optsprezece zile corespunzând noului format mediu definit.

3.3. Punctul 6 din caietul de sarcini:

ELEMENTE CARE JUSTIFICĂ LEGĂTURA CU MEDIUL GEOGRAFIC:

Această parte din caietul de sarcini a fost rescrisă în conformitate cu planul extras din documentul unic (specificitatea ariei geografice/specificitatea produsului/legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului) și a fost completată ținând cont de precizările aduse cu privire la metoda de obținere: condițiile de producere a laptelui și de prelucrare a brânzei care contribuie la caracteristicile și la reputația brânzeturilor „Langres”.

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„LANGRES”

NR. CE: FR-PDO-0217-0121-07.07.2009

IGP ( ) DOP ( X )

1. Denumire:

„Langres”

2. Statul membru sau țara terță:

Franța

3. Descrierea produsului agricol sau alimentar:

3.1. Tip de produs:

Clasa 1-3 – Brânzeturi

3.2. Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1:

Este o brânză cu pasta moale și coaja spălată. Coaja sa, de la netedă până la ușor striată și acoperită cu un strat bacterian, are, după maturare, o culoare care variază de la galben-auriu la brun-roșcat.

Pasta, de culoare albă, maturându-se, capătă culoarea smântânii. Produsul are o formă cilindrică spre ușor tronconică, cu o cavitate în partea superioară (adâncime mai mare de 5 milimetri), cu trei dimensiuni:

— format mare, fabricat într-o formă cu un diametru variind de la 16 la 20 de centimetri, cu o greutate cuprinsă între 800 și 1 300 de grame;

— format mediu, fabricat într-o formă cu un diametru variind de la 9 la 10 centimetri, cu o greutate cuprinsă între 280 și 350 de grame;

— format mic, fabricat într-o formă cu un diametru variind de la 7 la 8 centimetri, cu o greutate cuprinsă între 150 și 250 de grame.

Conținutul de materie grasă după uscarea completă este de cel puțin 50 %.

Conținutul de materie uscată este mai mare de 42 %.

Produsul este fabricat exclusiv din lapte de vacă închegat, care, în prealabil, a fost supus unei perioade de maturare și a cărui durată de coagulare, cuprinsă între 2h30 și 5h30, garantează caracterul lactic al coagulului.

Fabricarea sa are la bază, în special, un număr de întoarceri limitat la 2 în timpul scurgerii, precum și umeziri în timpul maturării, care durează de la 15 la 21 de zile, în funcție de format.

3.3. Materii prime (numai pentru produsele prelucrate):

„Langres” este o brânză fabricată exclusiv din lapte de vacă închegat, neconcentrat și nereconstituit, provenit din aria geografică de producție definită la punctul 4. Este interzisă conservarea materiilor prime lactate prin menținere la o temperatură negativă.

3.4. Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală):

Cota medie anuală a alimentelor distribuite efectivului de vaci de lapte și provenite din aria denumirii de origine reprezintă cel puțin 80 % din materia uscată a rației totale a efectivului.

Efectivul de vaci de lapte are acces la pășune timp de cel puțin 6 luni pe an și, în această perioadă, dispune de o suprafață minimă de iarbă de 20 de ari pentru fiecare vacă.

Proporția de iarbă din rația de iarnă reprezintă cel puțin 30 % din furajele grosiere distribuite, din care cel puțin jumătate sub formă de fân sau iarbă deshidratată.

Sunt autorizate ca furaje grosiere:

— iarba din pășunile naturale, temporare sau artificiale, pășunată, distribuită verde, conservată sub formă de silozuri, silozuri în folie de polietilenă, fân sau deshidratată;

— porumbul ca plantă întreagă, distribuit verde, conservat sub formă de silozuri sau deshidratat;

— sfecla furajeră;

— cerealele, distribuite verzi, însilozate în folie de polietilenă sau conservate sub formă de silozuri;

— paiele de cereale.

În cazul hrănirii cu furaje verzi, furajul, recoltat curat, trebuie adus la fermă în stare proaspătă și nu trebuie să fie încălzit înainte de a fi dat vacilor de lapte. Intervalul maxim de consum nu trebuie să depășească două mulsuri după cosire.

Sfeclele furajere trebuie spălate cu grijă înainte de distribuire. Acestea trebuie distribuite întregi, curate și sănătoase. Atunci când sunt tăiate în bucăți, sfeclele trebuie pregătite în fiecare zi.

Furajele în silozuri în folie de polietilenă sunt produse din furaje uscate și au un procentaj de materie uscată de minimum 60 %.

Nutrețurile însilozate sunt autorizate cu condiția să fie stocate obligatoriu pe dale de beton; este necesară, de asemenea, o platformă de descărcare din beton, cu excepția cazului în care există un sistem alternativ de încărcare, curat.

Iarba însilozată este inițial uscată și prezintă un procentaj de materie uscată de minimum 30 %.

Fânul este păstrat, în mod obligatoriu, într-un hambar uscat.

Începând cu 1 ianuarie 2013, paiele sunt păstrate, în mod obligatoriu, într-un hambar uscat.

Concentratele și alte furaje uscate sunt păstrate într-un loc curat și la adăpost de umezeală. Furajele uscate sunt furaje care conțin mai mult de 85 % de materie uscată.

Adaosul de hrană concentrată este limitat la 7 kg în medie anuală per vacă de lapte în lactație și pe zi.

Furajele combinate concentrate, complete sau complementare, sunt constituite din:

— cereale sau subproduse din cereale;

— proteaginoase și oleaginoase;

— fibre vegetale;

— melasă;

— lucernă deshidratată;

— produse de origine lactată (zer);

— furaje minerale, eventual suplimentate cu vitamine.

Hrana concentrată poate fi „de fermă” (amestecul se realizează în exploatație din componente produse în exploatație) sau „din comerț”.

Concasarea cerealelor se realizează în mod strict mecanic.

Hrana lichidă este acceptată cu condiția ca compoziția acesteia să fie specificată clar și să respecte lista alimentelor autorizate.

Este interzisă utilizarea sodei pentru tratarea cerealelor destinate hranei efectivului de vaci de lapte.

Este interzisă adăugarea de metionină protejată și de amoniac.

3.5. Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:

Producția de lapte, fabricarea și maturarea brânzeturilor trebuie să aibă loc în aria geografică.

3.6. Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.:

—

3.7. Norme specifice privind etichetarea:

Etichetarea brânzeturilor care beneficiază de denumirea de origine „Langres” trebuie să includă numele denumirii de origine însoțit de mențiunea „Denumire de origine”, scrise cu caractere de dimensiune egală cu cel puțin două treimi din dimensiunea celor mai mari caractere care figurează pe etichetă.

Aplicarea logoului UE „DOP” este obligatorie.

4. Delimitarea concisă a ariei geografice:

Aria geografică se stabilește în jurul pășunilor din Bassigny și de pe podișul Langres.

Producția de lapte, prelucrarea brânzei și maturarea brânzeturilor trebuie să aibă loc pe teritoriul următor:

— în departamentul Côte d’Or: — comunele Chaugey, Cussey-lès-Forges, Foncegrive și Vernois-lès-Vesvres;

— în departamentul Haute-Marne: — districtele Chaumont și Langres;

— în departamentul Vosges: — cantonul Neufchâteau.

5. Legătura cu aria geografică:

5.1. Specificitatea ariei geografice:

Aria geografică se stabilește în jurul pășunilor din Bassigny și de pe podișul Langres.

Ansamblul are la bază un substrat din jurasic care dă soluri argilo-calcaroase mai mult sau mai puțin argiloase. Altitudinea medie se situează între 400 și 500 de metri.

Originea medievală a unei producții de brânzeturi puse în forme, destinate să fie scurse, uscate și apoi, probabil, maturate în zona rurală Langres este atestată de diverse scrieri (tranzacție privind drepturile senioriale, extras din conturile orașului Langres).

O referire la brânza denumită „Langres” se regăsește într-o carte a lui A. F. Pauriau din secolul al XIX-lea [„La laiterie, art de traiter le beurre, de fabriquer les beurres et les principaux fromages français et étrangers” („Lăptăria, arta tratării untului, a fabricării untului și principalelor brânzeturi franceze și străine”), 1874].

În această perioadă, producția se realizează exclusiv la fermă, iar comerțul cu brânzeturile fabricate în regiune trece în principal prin orașul Langres, în care paisprezece ateliere cumpără brânza proaspătă și realizează maturarea. Se pare că au existat diferite mărimi ale brânzeturilor, în funcție de perioadă și de obiectivele de comercializare. Cu toate acestea, se pot distinge brânzeturi de mărime mică, pentru cele destinate a fi consumate relativ tinere, și formate mai mari, adaptate mai bine unei conservări îndelungate și unei difuzări a produselor către destinații mai îndepărtate.

Încetul cu încetul, negustorii cu ridicata se instalează în împrejurimi. Aceștia se aprovizionează direct din sate și fac un comerț al cărui volum crește progresiv. Expedierile au ca destinație Parisul, Châlons, Bar-le-Duc, Nancy, departamentele din Corrèze și din Allier și, uneori, Geneva. În acest moment, reputația brânzeturilor „Langres” atinge apogeul.

Apoi, războiul din 1914-1918 marchează începutul declinului fermelor de producție din Langres, care va continua până la sfârșitul anilor ’40. În același timp, acestea sunt înlocuite treptat cu o producție de lactate provenind de la unitățile de producție a brânzei care apăruseră în regiune încă de la începutul secolului al XX-lea, dar care se îndreptaseră către alte producții de brânză, în special de tipul pastă presată fiartă.

Trebuie să vină anul 1950 pentru ca câțiva meșteșugari să reînceapă să producă „Langres” și să relanseze astfel producția acestui tip de brânză. În 1981, se creează sindicatul interprofesional al brânzeturilor Langres care, încă din 1986, își stabilește drept obiectiv să obțină o denumire de origine controlată, consacrând renumele brânzeturilor „Langres”.

5.2. Specificitatea produsului:

„Langres” este o brânză cu pasta moale și coaja spălată, a cărei culoare după maturare variază de la galben deschis la maro. Principala sa caracteristică este prezența unei cavități în partea superioară, numită fântână sau scobitură.

Produsul se prezintă în trei mărimi diferite, ale căror greutăți sunt cuprinse între 150 și 250 de grame pentru formatul mic, între 280 și 350 de grame pentru formatul mediu și între 800 și 1 300 de grame pentru formatul mare.

Fabricarea produsului este caracterizată în special prin două etape esențiale: o maturare lentă a laptelui care dă un coagul de tip lactic și spălări cu apă sărată în timpul maturării.

5.3. Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP):

Definirea ariei geografice este stabilită în funcție de zona tradițională de fabricare a brânzeturilor „Langres” și de creștere a vacilor din rasele care s-au impus de mult timp în regiune (în special Simmental). O producție de lapte provenită în majoritate de la aceste rase este impusă exploatațiilor producătoare de lapte. Această zonă este extinsă la sectoarele limitrofe în care factorii principali ai mediului natural sunt destul de similari cu cei din locul de origine al brânzei.

Solurile din regiune au permis instalarea unei producții de tip policultură – creșterea animalelor și, mai specific, creșterea animalelor în Bassigny, unde producția de iarbă este mai favorabilă. În hrana vacilor de lapte, procentajul important de iarbă provenită de pe pășunile din aria geografică de producție permite garantarea unei producții de lapte care exprimă caracteristicile mediului natural.

Practicile privind conduita șeptelului de vaci de lapte sunt adaptate constrângerilor mediului natural din aria geografică. Astfel, prezența în exploatație a unor stocuri importante de furaje tot timpul anului este o practică veche, larg răspândită în regiune. Aceasta asigură o hrană pe bază de iarbă pe care pășunea nu o permite decât parțial din cauza, pe de o parte, a secetelor estivale de pe podișul Langres și, pe de altă parte, a terenurilor relativ hidromorfe din Bassigny.

Condițiile de fabricație specifice, cum sunt o maturare îndelungată a laptelui și umezirile în timpul maturării brânzeturilor, reflectă meșteșugurile locale utilizate în mod tradițional.

La fel, limitarea numărului de întoarceri în cursul scurgerii este o practică a cărei utilizare datează cel puțin din secolul al XIX-lea. Aceasta permite formarea scobiturii pe fața superioară a brânzeturilor. Această caracteristică esențială este garantată prin metodele de fabricație care sunt impuse astăzi producătorilor din Langres.

Metodele de elaborare utilizate în prezent, care provin din obiceiurile tradiționale, permit brânzei Langres să aibă caracteristicile sale proprii care îi afirmă identitatea: pastă moale, coajă spălată, miros puternic și specific, prezentare în formate distincte.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini:

[Articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCLangres-avec-modification.doc

(1) JO L 93, 31.3.2006, p. 12.