Raportul special Raportul privind situația 
din 2014 a acțiunilor 
întreprinse în urma 
rapoartelor speciale ale 
Curții de Conturi EuropeneRO 2016  nr. 02
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa (http://europa.eu).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2016
Print  I SBN 978-92-872-3962-4  I SSN 1831-0966  d oi:10.2865/485976  Q J-AB-15-026-RO-C
PDF  I SBN 978-92-872-3953-2  I SSN 1977-5806  d oi:10.2865/279412  Q J-AB-15-026-RO-N
EPUB  I SBN 978-92-872-3975-4  I SSN 1977-5806  d oi:10.2865/2974  Q J-AB-15-026-RO-E
© Uniunea Europeană, 2016
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Raportul privind situația 
din 2014 a acțiunilor 
întreprinse în urma 
rapoartelor speciale ale 
Curții de Conturi Europene
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) 
al doilea paragraf TFUE]Raportul specialRO 2016  nr. 02
02
 Echipa de audit
Rapoartele speciale ale Curții de Conturi Europene prezintă rezultatele unor audituri de conformitate sau ale unor audi -
turi ale performanței care au ca obiect domenii specifice ale bugetului sau aspecte specifice legate de gestiune. Curtea 
selectează și concepe aceste sarcini de audit astfel încât impactul lor să fie maxim, luând în considerare riscurile existente 
la adresa performanței sau a conformității, nivelul de venituri sau de cheltuieli implicat, schimbările preconizate și intere -
sul existent în mediul politic și în rândul publicului larg.
Acest audit al performanței a fost efectuat de Camera CEAD (Coordonare, Evaluare, Asigurare și Dezvoltare), – condusă de 
domnul Igors Ludboržs, membru al Curții de Conturi Europene.
Auditul a fost condus de John Sweeney, manager principal, și de Csaba Hatvani, coordonator, beneficiind de sprijin 
și contribuții din partea următorilor: Neil Usher, director; Philippe Froidure, director; Paul Stafford, manager principal; 
Emmanuel Rauch, manager principal; Jukka Nurmio, Elisabeth Türk-Saggel, Eddy Struyvelt, Katja Mattfolk, Hubert Deville, 
Stéphane Clot, Ivo Koppelmaa, Ramona Bortnowschi, Carlos Sanchez Rivero, Jesús Nieto Muñoz, Maciej Szymura, Niels 
Sorensen, Alison Ballantine-Smith, Danielle Pottier, Gediminas Macys și Shane Enright.
Membrul raportor responsabil de această sarcină a fost domnul Kevin Cardiff, membru al Curții de Conturi Europene.
De la stânga la dreapta:  K. Cardiff, J. Sweeney, H. Deville, C. Hatvani, J. Nurmio.
03
 Cuprins
Puncte
 Acronime
I-VI Sinteză
1-4 Introducere
5-8 Sfera și abordarea
9-12  Punerea în aplicare de către Comisie a celor 44 de recomandări
9 -11  Introducere
12 Punerea în aplicare a recomandărilor a condus la îmbunătățiri la nivelul gestiunii financiare, dar 
persistă anumite dificultăți pentru evoluțiile viitoare
13-23  Auditul sistemelor și al procedurilor prin care Comisia dă curs recomandărilor
13-15  Introducere
16-18  Mecanismele de control intern ale Comisiei
19 Comisia a adus unele îmbunătățiri sistemului și procedurilor prin care dă curs recomandărilor, dar 
există în continuare neajunsuri
20 Caracterul adecvat și fiabilitatea informațiilor de gestiune
21-23  Monitorizarea recomandărilor puse în aplicare parțial
24-25  Cele mai bune practici în ceea ce privește alte sisteme și proceduri
26-29  Concluzii și recomandări
04 Cuprins  
 
 Anexa I — Imagine de ansamblu a recomandărilor care au fost examinate de către Curte
 Anexa II — Agricultură: instrumentele de gestionare a pieței laptelui și produselor lactate
 Anexa III  — Agricultură: reforma pieței zahărului
 Anexa IV —  Agricultură: măsuri specifice în favoarea regiunilor ultraperiferice și a insulelor 
din Marea Egee
 Anexa V —  Coeziune: finanțările acordate prin Fondul social european pentru lucrătorii în 
vârstă
 Anexa VI — Acțiuni externe: contribuțiile canalizate prin organizațiile ONU
 Anexa VII — Acțiuni externe: securitatea alimentară
 Anexa VIII — Acțiuni externe: CRIS
 Anexa IX — Politici interne: ajutoarele de stat
 Anexa X —  Criterii generale pentru un sistem eficace de urmărire a situației acțiunilor 
întreprinse în urma recomandărilor
 Răspunsul Comisiei
05
 Acronime
ABAC : sistemul contabil al Comisiei, bazat pe contabilitatea de angajamente
CRIS : Sistemul informațional comun pentru relațiile externe
FED : Fondul european de dezvoltare
IAS: Serviciul de Audit Intern al Comisiei
PETRA : aplicație utilizată pentru raportarea timpului de lucru dedicat unui anumit proiect ( Project Expense Time 
Reporting Application )
POSEI : Programme d’options spécifiques à l’éloignement et l’insularité  – Program de opțiuni specifice pentru zonele 
îndepărtate și insulare. Regiunile ultraperiferice ale UE beneficiază de programele POSEI în sectorul agricol.
RAD : Recommendations, Actions, Discharge  (recomandări, acțiuni, descărcarea de gestiune) – instrument informatic 
de monitorizare
RS: raport special
SARI : State Aid Reporting Interface  (Interfața de raportare a ajutoarelor de stat)
TFUE : Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene
06
 Sinteză
I
Acest raport prezintă rezultatele celei de a patra examinări de către Curte a modului în care Comisia pune în aplicare 
recomandările pe care Curtea le-a formulat în cadrul unor rapoarte speciale anterioare. După rapoartele consolidate 
pe aceeași temă privind situația din 2011 (Raportul special nr. 19/2012) și din 2012 (Raportul special nr. 19/2013), 
rezultatele examinării din 2013 au fost sintetizate la punctele 10.53-10.55 din raportul anual.
II
Curtea a examinat dacă serviciile Comisiei au luat măsurile necesare pentru a gestiona și a urmări în mod adecvat 
situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor formulate de Curte. În acest sens, Curtea a vizat să răspundă 
la următoarele două întrebări subordonate: „A tratat Comisia în mod adecvat recomandările de audit formulate în 
rapoartele de audit selectate?” și „Sistemul implementat de Comisie pentru urmărirea situației acțiunilor întreprinse 
este solid?”
III
Examinarea Curții a inclus o analiză a modului în care Comisia a pus în aplicare un eșantion de 44 de recomandări 
formulate în opt rapoarte speciale publicate de Curte în perioada 2009-2012. Curtea a analizat stadiul actual al 
punerii în aplicare a recomandărilor din acest eșantion, precum și informațiile conexe de gestiune de care dispune 
Comisia.
IV
Examinarea realizată de Curte a arătat că 60 % din recomandările sale fuseseră puse în aplicare integral de Comisie, 
29 % fuseseră puse în aplicare în majoritatea privințelor, 8 % fuseseră puse în aplicare în anumite privințe, iar 3 % nu 
fuseseră puse în aplicare.
V
Comisia a adus unele îmbunătățiri sistemului și procedurilor prin care dă curs recomandărilor, în special în ceea ce 
privește concepția, informațiile, asigurarea conformității și ușurința de utilizare a aplicației informatice destinate 
urmăririi situației acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor. Cu toate acestea, sistemul nu asigură, deocamdată, 
pe deplin o pistă de audit suficientă a acțiunilor întreprinse și nici nu prevede realizarea unei evaluări interne 
a caracterului adecvat al acestora sau monitorizarea recomandărilor care au fost puse în aplicare doar parțial.
VI
Având în vedere deficiențele identificate în actualul sistem al Comisiei de urmărire a acțiunilor întreprinse și faptul 
că aceasta a recunoscut în trecut necesitatea de a se aduce îmbunătățiri, Comisia ar trebui să procedeze la realizarea 
îmbunătățirilor necesare (Raportul special nr. 19/2013) astfel încât să își alinieze practicile la standardele de control 
intern relevante.
07
 Introducere
01 
Conform standardelor internaționale de audit, urmărirea situației acțiunilor între -
prinse în urma rapoartelor de audit reprezintă etapa finală din ciclul de audit al 
performanței, ciclu care cuprinde planificarea, executarea și urmărirea. Urmărirea 
acțiunilor întreprinse ca răspuns la rapoartele elaborate în urma auditurilor per -
formanței constituie un element indispensabil în ciclul asigurării răspunderii de 
gestiune și încurajează punerea în aplicare eficace de către Comisie a recomandă -
rilor formulate de Curte.
02 
Prezentul raport constituie cel de al treilea raport consolidat elaborat de Curte cu 
privire la situația acțiunilor întreprinse în urma rapoartelor speciale. Observațiile 
formulate în urma exercițiului din 2013 de urmărire a acțiunilor întreprinse în 
urma rapoartelor speciale au fost publicate în formă sintetizată în Raportul anual 
pe 2013.
03 
Primul raport de urmărire a acțiunilor întreprinse în urma rapoartelor speciale 
elaborat de Curte în 2012 (Raportul special nr. 19/2012) a remarcat că era necesar 
să se consolideze modul în care Comisia pune în aplicare recomandările pe care 
le formulează Curtea în urma auditurilor sale. Cel de al doilea raport de urmărire, 
din 2013 (Raportul special nr. 19/2013), a recomandat Comisiei să își amelioreze 
aplicația informatică utilizată pentru monitorizarea punerii în aplicare a recoman -
dărilor de audit, aplicația RAD (recomandări, acțiuni, descărcarea de gestiune), 
astfel încât aceasta să poată reflecta mai bine recomandările care au fost puse în 
aplicare doar parțial.
04 
Raportul de față prezintă rezultatele examinării realizate în 2014 cu privire la 
acțiunile întreprinse de Comisie în urma recomandărilor formulate în rapoartele 
speciale anterioare ale Curții, precum și cu privire la modificările aduse aplicației 
RAD.
08
 Sfera și abordarea
05 
Obiectivul Curții a fost dublu: (a) pe de o parte, să realizeze o examinare limitată 
a acțiunilor întreprinse de Comisie pentru a da curs unui eșantion de recoman -
dări formulate de Curte în rapoarte speciale; și (b), pe de altă parte, să efectueze 
un audit cu scopul de a evalua soliditatea sistemelor (tehnice și procedurale) 
ale Comisiei de urmărire a acțiunilor întreprinse, verificând caracterul adecvat 
și fiabilitatea sistemului actual și identificând domeniile în care sunt necesare 
îmbunătățiri.
06 
Auditul sistemului Comisiei a examinat modificările aduse sistemului (RAD) de la 
ultima examinare, realizată de Curte în 2012. Curtea a comparat, de asemenea, 
operațiunile și caracteristicile sistemului RAD cu cele ale altor sisteme de urmărire 
a acțiunilor întreprinse, existente în cadrul serviciilor Comisiei, cu scopul de a se 
identifica bune practici.
07 
Scopul examinării realizate de Curte cu privire la acțiunile întreprinse ca răspuns 
la recomandările sale anterioare a fost de a se verifica stadiul punerii lor în aplica -
re și promptitudinea cu care au fost puse în aplicare și de a se identifica eventu -
alele probleme relevante nesoluționate și/sau noi (dacă este cazul) care trebuie 
să fie rezolvate. Au fost selectate opt rapoarte speciale, luându-se în considerare 
două criterii: în primul rând, dacă au trecut cel puțin doi ani de la publicarea 
rapoartelor, astfel încât Comisia să fi avut timp suficient să acționeze pentru a da 
curs recomandărilor, și, în al doilea rând, dacă recomandările prezintă în conti -
nuare relevanță. Rapoartele care au făcut obiectul examinării sunt prezentate în 
tabelul 1 .
08 
Curtea recurge la următoarele categorii de clasificare atunci când evaluează 
stadiul punerii în aplicare a recomandărilor: „pusă în aplicare integral”, „pusă în 
aplicare în majoritatea privințelor”, „pusă în aplicare în anumite privințe”, „nepusă 
în aplicare”, „nu a putut fi verificată”, „nu mai prezintă relevanță”.
09 Sfera și abordarea  
 
Lista rapoartelor speciale selectate
Nr. 
crt.Numărul 
raportuluiTitlul
1 14/2009 Și-au atins instrumentele de gestionare a pieței laptelui și produselor lactate principalele obiective?
2 6/2010 Au fost îndeplinite obiectivele principale ale reformei pieței zahărului?
3 10/2010 Măsurile specifice în favoarea agriculturii din regiunile ultraperiferice și insulele mici din Marea Egee
4 25/2012S-au instituit instrumente în vederea monitorizării eficacității finanțării acordate prin Fondul social european pentru lucrătorii în 
vârstă?
5 3/2011 Eficiența și eficacitatea contribuțiilor UE canalizate prin organizații ONU în țări afectate de conflicte
6 1/2012 Eficacitatea ajutorului pentru dezvoltare în domeniul securității alimentare acordat de Uniunea Europeană în Africa Subsahariană
7 5/2012 Sistemul informațional comun pentru relațiile externe (CRIS)
8 15/2011 Procedurile Comisiei asigură o gestionare eficace a controlului ajutoarelor de stat?Tabelul 1
10
 Punerea în aplicare  
de către Comisie a celor 
44 de recomandări
Introducere
09 
Această secțiune prezintă rezultatele examinării de către Curte a punerii în 
aplicare de către Comisie a unui eșantion de 44 de recomandări formulate în 
cele opt rapoarte speciale selectate, publicate de Curte în perioada 2009-2012. 
Anexa I  prezintă rezultatul evaluării pentru fiecare dintre cele 44 de recomandări 
examinate, în timp ce anexele II -IX fac un scurt rezumat al auditurilor în cauză, 
al recomandărilor care au fost formulate, al acțiunilor subsecvente întreprinse de 
Comisie în vederea punerii în aplicare și al eventualelor probleme care au rămas 
nesoluționate.
10 
Dintre cele 44 de recomandări examinate, trei recomandări nu mai prezentau 
relevanță1, iar acțiunile care trebuiau întreprinse pentru a da curs altor trei re -
comandări nu au putut fi verificate, întrucât probele necesare erau disponibile 
exclusiv sau în cea mai mare parte la nivelul statelor membre2.
11 
În ceea ce privește celelalte 38 de recomandări care au putut fi evaluate, Curtea 
a constatat că 60 % din recomandările sale fuseseră puse în aplicare integral de 
Comisie3, 29 % fuseseră puse în aplicare în majoritatea privințelor, 8 % fuseseră 
puse în aplicare în anumite privințe, iar 3 % nu fuseseră puse în aplicare.
Punerea în aplicare a recomandărilor a condus la 
îmbunătățiri la nivelul gestiunii financiare, dar 
persistă anumite dificultăți pentru evoluțiile viitoare
12 
În continuare se prezintă câteva exemple de îmbunătățiri obținute, precum și 
provocările rămase care decurg din acțiunile întreprinse în urma recomandărilor 
de audit formulate de Curte. Caseta 1Ameliorări la nivelul reglementării și al monitorizării (a se vedea anexele II  și III)
În sectorul laptelui și în cel al zahărului, au fost remarcate îmbunătățiri la nivelul reglementării și o monitoriza -
re mai riguroasă. Pe piața laptelui, dereglementarea progresivă, în combinație cu supravegherea exercitată de 
Comisie și cu un set de măsuri puse la dispoziția statelor membre, a permis producției de lapte din cadrul UE 
să răspundă mai bine cererii de pe piață și a contribuit la evitarea recreerii unei situații de producție exceden -
tară structurală subvenționată. Totuși, pe termen scurt, este posibil ca producătorii de lapte să se confrunte în 
continuare cu volatilitatea cererii și a prețurilor. Comisia continuă să monitorizeze îndeaproape prețurile din 
sectorul zahărului și din cel al laptelui, însă influența sa asupra lor este limitată.1 În ceea ce privește 
recomandarea 1 din Raportul 
special nr. 6/2010, regimul 
cotelor de zahăr va lua sfârșit 
în 2016/2017, în ceea ce 
privește recomandarea 3 din 
Raportul special nr. 5/2012, 
Comisia a adoptat o nouă 
strategie diferită în domeniul 
informaticii, iar în ceea ce 
privește recomandarea 1 din 
același raport, sistemul CRIS va 
fi înlocuit cu sistemul contabil 
ABAC.
2 Recomandarea 3 din Raportul 
special nr. 10/2010 și 
recomandările 5 și 6 din 
Raportul special nr. 6/2010.
3 În rândul acestora se numără 
o recomandare 
(recomandarea 11 formulată în 
Raportul special nr. 15/2011) 
care a fost inițial respinsă de 
Comisie.
11 Punerea în aplicare de către Comisie    
a celor 44 de recomandări Caseta 2 Caseta 3Îmbunătățirea calității datelor
(a) Punerea la dispoziție a unor informații și a unor cursuri de formare suficiente pentru funcționarii din 
cadrul ONU și al Comisiei care sunt responsabili de programe ale UE este esențială. De exemplu, în pre -
zent, în urma recomandărilor Curții, diverși actori relevanți din domeniul măsurilor privind securitatea 
alimentară sunt informați și instruiți cu regularitate cu privire la chestiuni legate de combaterea foametei 
(a se vedea anexa VII ). În plus, acum se furnizează, de asemenea, informații privind costurile suportate ca 
urmare a canalizării fondurilor prin organizații ale ONU în țări afectate de conflicte, astfel încât să se per -
mită evaluarea raportului costuri-eficacitate al canalelor de finanțare, în vederea implementării acțiunilor 
viitoare (a se vedea anexa VI ).
(b) Gestionarea datelor prezintă o importanță din ce în ce mai mare pentru gestionarea politicilor și a progra -
melor UE. De exemplu,
(i) în ceea ce privește Sistemul informațional comun pentru relațiile externe (CRIS), care este un sistem 
informațional creat de Comisie pentru a sprijini gestionarea acțiunilor externe, controalele de calitate 
a datelor au fost consolidate și responsabilitățile în materie de gestionare a securității datelor au fost 
clarificate (a se vedea anexa VIII );
(ii) domeniul controlului ajutoarelor de stat beneficiază în prezent într-o mai mare măsură de sisteme 
informatice, printre care se pot enumera PETRA, aplicație utilizată pentru raportarea timpului de 
lucru dedicat unui anumit proiect ( Project Expense Time Reporting Application ) și pentru raportarea 
către conducere, și SARI, interfața de raportare a ajutoarelor de stat (State Aid Reporting Interface ), ca 
instrument de comunicare între statele membre și Comisie, care a devenit operațională în 2012 (a se 
vedea anexa IX ).
Informații îmbunătățite în ceea ce privește performanța
(a) Unele sisteme de gestionare a performanței pentru programele POSEI/destinate insulelor din Marea Egee, 
pentru programele destinate lucrătorilor în vârstă aflați în șomaj și pentru programele din domeniul secu -
rității alimentare au fost îmbunătățite în mod semnificativ prin utilizarea unor indicatori de performanță 
obligatorii în rapoartele anuale ale statelor membre.
 Cu toate acestea, furnizarea de date suficiente și constant fiabile continuă să pună probleme statelor 
membre (a se vedea anexele IV , V și VII).
(b) În domeniul securității alimentare (a se vedea anexa VII ), există în prezent 50 de profiluri de țară detaliate 
care oferă o imagine de ansamblu pentru fiecare țară, cu indicatori din contextul securității alimentare. 
În plus, în cazul programelor ce vizează nevoile lucrătorilor în vârstă (a se vedea anexa V ), Comisia și-a 
îmbunătățit documentarea controalelor pe care le realizează, prin introducerea unor liste de verificare 
nou create pentru perioada 2014-2020, ameliorând în acest fel documentarea și gradul de acoperire 
a acțiunilor;
(c) Curtea a recomandat aducerea unor îmbunătățiri în ceea ce privește obligațiile de raportare cu privire la 
contribuțiile UE canalizate prin organizații ONU, de exemplu, prin specificarea unor indicatori SMART, prin 
rapoarte comparative, prin planuri detaliate de activitate și prin întocmirea unor bugete detaliate și ușor 
de înțeles. Toate acestea sunt în prezent prevăzute în „orientările comune” publicate în 2011 (a se vedea 
anexa VI ).
12
 Auditul sistemelor și al 
procedurilor prin care Comisia 
dă curs recomandărilor
Introducere
13 
În conformitate cu standardele de control intern ale Comisiei4, conducerea aces -
teia are obligația de a pune în aplicare măsuri de supraveghere pentru a se asigu -
ra că desfășurarea activităților sale are loc în mod eficient și eficace, cu respecta -
rea totodată a dispozițiilor aplicabile (standardul nr. 9, intitulat „Supravegherea 
exercitată de conducere”). Sunt incluse aici următoarele cerințe:
(a) Conducerea are obligația de a urmări evoluția principalelor probleme și 
situația acțiunilor întreprinse pentru a da curs recomandărilor de audit și de 
alt tip acceptate. Supravegherea de gestiune pe care o exercită acoperă atât 
aspectele privind legalitatea și regularitatea, cât și performanța operaționa -
lă, și include supravegherea organismelor externe cărora li se încredințează 
sarcini de execuție bugetară.
(b) Directorii generali informează comisarul responsabil cu privire la orice aspec -
te potențial importante legate de controlul intern și de audit, precum și cu 
privire la problemele bugetare și financiare semnificative care ar putea avea 
un impact asupra bunei gestiuni a creditelor bugetare sau ar putea împiedica 
atingerea obiectivelor stabilite.
14 
De asemenea, standardul identifică, printre altele, următoarele criterii pe care 
conducerea ar putea dori să le aibă în vedere la evaluarea eficacității controlului:
(a) dacă există o urmărire sistematică a problemelor semnificative identificate în 
urma activităților de supraveghere;
(b) în cazul în care întreprinderea anumitor acțiuni intră în responsabilitatea 
organismelor de implementare (de exemplu, astfel de organisme din statele 
membre sau agențiile), dacă serviciul responsabil al Comisiei a exercitat o su -
praveghere adecvată sau a procedat la urmărirea acțiunilor întreprinse.
15 
Standardele internaționale pentru practica profesională a auditului intern5 pre -
văd, de asemenea, în orientările lor în materie de practică de audit, că auditorii 
interni trebuie să evalueze caracterul adecvat, eficacitatea și promptitudinea 
acțiunilor întreprinse de conducere în urma observațiilor și a recomandărilor 
raportate, inclusiv cele formulate de auditori externi și de alții.4 Controlul intern constituie 
procesul conceput în scopul 
obținerii unei asigurări 
rezonabile cu privire la 
îndeplinirea obiectivelor din 
punctul de vedere al 
eficacității și al eficienței 
operațiunilor, al fiabilității 
raportării financiare și al 
respectării legilor și 
a reglementărilor aplicabile. 
http://www.coso.org/
resources.htm  (Committee of 
Sponsoring Organisations of the 
Treadway Commission  – 
Comitetul Organizațiilor de 
Sponsorizare a Comisiei 
Treadway). Standardele de 
control intern ale Comisiei și 
cadrul subiacent acestora 
figurează în următorul 
document: Communication on 
the revision of the Internal 
Control Standards and 
Underlying Framework — 
Strengthening Control 
Effectiveness  (Comunicare 
privind revizuirea standardelor 
de control intern și a cadrului 
subiacent – Consolidarea 
eficacității controlului) 
[SEC(2007) 1341].
5 Standardele internaționale 
pentru practica profesională 
a auditului intern 
(standardele). Standardul 
conex primar 2500.A 1 și 
Orientarea în materie de 
practică 2500.A 1.1: Procesul 
de urmărire a acțiunilor 
întreprinse. Serviciul de Audit 
Intern (IAS) al Comisiei își 
desfășoară activitatea în 
conformitate cu aceste 
standarde.
13 Auditul sistemelor și al procedurilor   
prin care Comisia dă curs recomandărilor
Mecanismele de control intern ale Comisiei
16 
Monitorizarea recomandărilor Curții în conformitate cu prevederile Standardului 
de control intern nr. 9 este, în primul rând, de competența însăși a conducerii. 
Informațiile privind urmărirea punerii în aplicare a recomandărilor formulate de 
Curte și a solicitărilor înaintate de autoritatea responsabilă de descărcarea de 
gestiune sunt introduse de serviciile Comisiei în aplicația RAD, aceste informații 
servind drept bază pentru elaborarea secțiunii din raportul anual de activitate6 
dedicate urmăririi acțiunilor întreprinse pentru a se da curs recomandărilor și 
solicitărilor.
17 
Comisia elaborează, de asemenea, un raport anual privind solicitările înaintate 
de Parlamentul European și de Consiliu7 în rolul lor de autoritate responsabilă de 
descărcarea de gestiune pentru bugetul Uniunii Europene. Mai multe servicii ale 
Comisiei8 dispun, de asemenea, de propriile aplicații locale pe care le utilizează 
în scopul monitorizării recomandărilor de audit și a constatărilor de audit din 
domeniile lor de competență (a se vedea punctele 24-25). Aceste diverse module 
de aplicații locale contribuie la facilitarea gestionării (inclusiv a planificării, a mo -
nitorizării și a raportării) și la punerea în aplicare a acțiunilor întreprinse ca reacție 
la recomandările și la solicitările formulate de actori relevanți (Serviciul de Audit 
Intern, Curtea de Conturi Europeană, Parlamentul European, Consiliul), întrucât 
pun respectivele informații și planuri de acțiune la dispoziția direcțiilor generale 
și a altor servicii într-un singur depozit de date. Ele sprijină, de asemenea, acti -
vitățile de control intern (legate de standardele de control intern) și de control 
ex post .
18 
Până în luna martie 2015, fiecare direcție generală dispunea de o capacitate de 
audit intern și de un coordonator al controlului intern, printre atribuțiile căruia se 
numărau informarea conducerii direcției generale cu privire la caracterul adecvat 
al acțiunilor întreprinse pentru punerea în aplicare a recomandărilor Curții și la 
progresele înregistrate în punerea lor în aplicare. În luna noiembrie 2014, Comisia 
a luat decizia de a-și centraliza funcția de audit intern și, în consecință, structurile 
de audit intern au fost desființate, iar Serviciul de Audit Intern a devenit unica 
funcție de audit intern din cadrul Comisiei și al agențiilor sale executive9.6 http://ec.europa.eu/atwork/
key-documents/index_ro.htm
7 Articolul 166 alineatul (2) din 
Regulamentul (UE, Euratom) 
nr. 966/2012 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
25 octombrie 2012 privind 
normele financiare aplicabile 
bugetului general al Uniunii și 
de abrogare a Regulamentului 
(CE, Euratom) nr. 1605/2002 al 
Consiliului (Regulamentul 
financiar) (JO L 298, 26.10.2012, 
p. 1).
8 Printre care Serviciul de Audit 
Intern, DG Agricultură și 
Dezvoltare Rurală, 
DG Vecinătate și Negocieri 
privind Extinderea și 
DG Cercetare și Inovare.
9 http://ec.europa.eu/dgs/
internal_audit/about/history/
index_en.htm
14 Auditul sistemelor și al procedurilor   
prin care Comisia dă curs recomandărilor
Comisia a adus unele îmbunătățiri sistemului și 
procedurilor prin care dă curs recomandărilor, dar 
există în continuare neajunsuri
19 
Un sistem de informații de gestiune bine administrat, care înregistrează reco -
mandările de audit și acțiunile întreprinse pentru a se da curs acestora, ar trebui 
să faciliteze răspunderea de gestiune atât pentru părțile interesate externe, cât 
și pentru cele interne, și ar trebui să monitorizeze îmbunătățirile aduse gestiunii 
financiare. Informațiile înregistrate ar trebui să fie fiabile, ar trebui să fie specifi -
cate prioritățile de acțiune și ar trebui să existe o pistă de audit care să furnizeze 
dovezi privind acțiunile care au fost întreprinse sau să indice situațiile în care acți -
unile întreprinse au fost limitate sau inexistente, precum și motivele care explică 
astfel de situații, cu scopul de a permite conducerii să ia decizii în cunoștință de 
cauză privind asumarea riscului pe care îl presupune nepunerea în aplicare a re -
comandărilor. Acest sistem de informații de gestiune ar trebui, de asemenea, să 
permită conducerii să își formeze în timp util o imagine de ansamblu a probleme -
lor semnalate de auditori (atât interni, cât și externi), care să reliefeze riscurile și 
deficiențele identificate și acțiunile recomandate, și ar trebui să faciliteze acțiuni -
le întreprinse de către superiorii ierarhici de resort, precum și procesul ulterior de 
monitorizare și verificare a acestor acțiuni.
Caracterul adecvat și fiabilitatea informațiilor de 
gestiune
20 
Informațiile de gestiune furnizate de RAD erau în general fiabile. Cu toate aces -
tea, în cazul a 11 dintre cele 24 de criterii ( anexa X ) care au fost utilizate de Curte 
pentru a evalua eficacitatea sistemului de urmărire a acțiunilor întreprinse, au 
fost identificate deficiențe. Printre acestea se numărau următoarele:
(a) În ceea ce privește exhaustivitatea pistelor de audit, Curtea a observat 
numai câteva cazuri în care documentele justificative (de exemplu, planuri 
de acțiune privind sarcinile care trebuie să fie executate pentru a se da curs 
recomandării) erau incluse în baza de date. Aceste informații sunt importante, 
deoarece este posibil ca răspunsurile Comisiei publicate împreună cu rapoar -
tele speciale să indice sau să nu indice acțiuni concrete care trebuie să fie 
întreprinse pentru a se da curs recomandărilor.
(b) Deși recomandările adresate statelor membre sunt, în general, incluse în RAD, 
fiind clasificate ca „acceptate” sau „respinse”, ele nu sunt urmărite de către 
Comisie. În conformitate cu Standardul de control intern nr. 9, Supravegherea 
exercitată de conducere, în cazurile în care întreprinderea anumitor acțiuni 
pentru a da curs recomandărilor Curții intră în responsabilitatea statelor 
membre sau a agențiilor, serviciile responsabile ale Comisiei ar trebui să 
exercite o supraveghere adecvată sau să procedeze la urmărirea acțiunilor 
întreprinse.
(c) Informațiile cuprinse în RAD pot să supraestimeze gradul în care sunt puse 
în aplicare recomandările în cauză10. De exemplu, dintre cele 39 de recoman -
dări clasificate în RAD ca fiind puse în aplicare integral („îndeplinite”), Curtea 10 Această discrepanță dintre 
evaluarea Comisiei și cea 
a Curții poate fi explicată 
parțial prin faptul că RAD 
conținea numai patru 
categorii de evaluare înainte 
de 2015. În consecință, 
recomandările puse în aplicare 
parțial nu puteau fi 
recunoscute în cadrul 
sistemului.
15 Auditul sistemelor și al procedurilor   
prin care Comisia dă curs recomandărilor
a considerat că 14 (36 %) erau puse în aplicare doar parțial („puse în aplicare 
în majoritatea privințelor” sau „puse în aplicare în anumite privințe”).
(d) Cu excepția informațiilor de nivel general conținute în rapoartele anuale de 
activitate11 ale direcțiilor generale, nu se elaborează rapoarte și nu există 
indicatori care să ofere informații concrete cu privire la caracterul adecvat, la 
eficacitatea sau la promptitudinea acțiunilor întreprinse pentru a se da curs 
recomandărilor de audit formulate de Curte, așa cum o recomandă standar -
dele de audit intern.
Monitorizarea recomandărilor puse în aplicare parțial
21 
Comisia a luat mai multe măsuri pentru a îmbunătăți capacitatea de monitorizare 
a sistemului, printre care și elaborarea unor planuri anuale pentru a monitoriza 
progresele. În 2014, a fost introdus un nou stadiu al recomandărilor, și anume 
„pusă în aplicare parțial”. Utilizarea acestei categorii de către serviciile Comisiei 
rămâne totuși limitată.
22 
Recomandările care au fost evaluate ca fiind „parțial puse în aplicare” de către 
Curte, dar care sunt înregistrate în aplicația RAD ca fiind „îndeplinite” nu sunt 
ulterior redeschise și reclasificate de către Comisie. În plus, nu există nicio pro -
cedură pentru a se evalua dacă recomandările restante vechi din baza de date 
mai prezintă relevanță. În consecință, stadiul nu a fost modificat în aplicația RAD 
pentru niciuna dintre cele 86 de recomandări din 21 de rapoarte speciale care au 
fost evaluate de Curte ca fiind „puse în aplicare parțial”.
23 
În răspunsurile sale la raportul din 2013 al Curții de urmărire a situației acțiunilor 
întreprinse în urma rapoartelor speciale (Raportul special nr. 19/2013), Comisia 
recunoscuse deja că era necesar să se analizeze posibilitatea armonizării catego -
riilor de evaluare a punerii în aplicare utilizate de Comisie și a celor utilizate de 
Curtea de Conturi Europeană, precum și că era necesar să se dezvolte în conti -
nuare aplicația RAD, în scopul îmbunătățirii informațiilor oferite structurilor de 
conducere. Din păcate, din cauza altor priorități, Comisia nu a fost în măsură să 
realizeze progrese în ceea ce privește satisfacerea acestor necesități.11 Și, începând din luna 
iunie 2015, în rapoartele 
Business Objects din RAD.
16
 Cele mai bune practici 
în ceea ce privește alte sisteme și proceduri
24 
În vederea identificării de bune practici, Curtea a efectuat o comparație siste -
matică a modului în care recomandările formulate de Curtea de Conturi și de Serviciul de Audit Intern sunt tratate de o serie de direcții generale din cadrul Comisiei. Exercițiul a presupus o examinare a sistemelor și a procedurilor de urmărire a acțiunilor întreprinse pentru un eșantion de recomandări formulate în 
rapoarte de audit și aplicabile unui număr de șase direcții generale: DG Agricultu -
ră și Dezvoltare Rurală, DG Cooperare Internațională și Dezvoltare, DG Ocuparea 
Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune, DG Vecinătate și Negocieri privind Extinderea, DG Politică Regională și Urbană și DG Cercetare și Inovare, în vederea comparării funcționalităților sistemelor
12. O imagine de ansamblu a funcționalită -
ților acestor sisteme este prezentată în caseta 4 .
25 
Aceste diverse sisteme de urmărire a acțiunilor întreprinse care sunt utilizate în 
cadrul Comisiei au fost concepute pentru a se ține seama de nevoile individu -
ale și specifice ale direcțiilor generale în cauză. Examinarea diferitelor sisteme 
a evidențiat multe caracteristici pozitive pe care acestea le posedă, în comparație cu aplicația RAD, în vederea sprijinirii unei răspunderi de gestiune de calitate și pentru a satisface cerințele în materie de guvernanță. Caseta 4Exemple de alte sisteme de urmărire a acțiunilor întreprinse utilizate în cadrul 
serviciilor Comisiei
(a) Aplicația utilizată de Serviciul de Audit Intern al Comisiei pentru urmărirea acțiunilor întreprinse, denumită 
GRC Issue Track, este un sistem solid, în care sunt înregistrate toate problemele semnalate și este urmărită în 
permanență situația acțiunilor întreprinse pentru remedierea lor. Raportarea are loc trimestrial, punându-se accentul pe problemele restante cu grad ridicat de risc. Planurile de acțiune și toate documentele justifi -
cative sunt disponibile și ușor accesibile în sistem. Există mai multe rapoarte, printre care raportul anual al auditorului intern, raportul anual de activitate al Serviciului de Audit Intern și rapoartele Comitetului de mo -
nitorizare a auditurilor. În cadrul sarcinii de urmărire a acțiunilor întreprinse, se reevaluează riscul rezidual și importanța recomandării poate fi retrogradată. Problemele rămase nesoluționate sunt în mod constant rea -
duse la cunoștința entităților auditate, garantându-se un nivel ridicat de vizibilitate și o urmărire regulată.
(b) C omisia (DG Agricultură și Dezvoltare Rurală) utilizează instrumentul de gestionare a controlului intern, 
Internal Control Management (ICM), care este un spațiu de lucru colaborativ. Acest instrument permite transferul lunar al anumitor date selectate din RAD. El prezintă mai multe avantaje în comparație cu RAD, 
printre care ușurința de utilizare (atât pentru auditori, cât și pentru manageri), gestionarea planurilor de 
acțiune și a acțiunilor conexe, documentarea stadiului de către entitatea auditată și de către auditor și o serie de rapoarte-tip pentru recomandările care expiră și pentru cele a căror punere în aplicare înre -
gistrează întârzieri. ICM permite entităților auditate să redacteze planuri de acțiune clare, realizabile și delimitate în timp. El include, de asemenea, rapoarte care ilustrează stadiul punerii în aplicare a recoman -
dărilor formulate de structurile de audit intern, de Serviciul de Audit Intern și de Curte, precum și a soli -
citărilor adresate de Parlamentul European și de Consiliu. Aceste rapoarte sunt actualizate zilnic în mod 
automat, astfel încât ele conțin în permanență cele mai recente informații.
(c) S istemul „ASUR” utilizat de DG Cercetare și Inovare și sistemul „ARGO” utilizat de DG Vecinătate și 
Negocieri privind Extinderea dispun de o serie de funcționalități în plus față de cele ale aplicației RAD. 
De exemplu, este obligatoriu să se elaboreze un plan de acțiune standard, iar termenele de realizare și documentele justificative sunt bine gestionate. Fiecare dintre aceste două sisteme cuprinde un modul de 
planificare și de analiză a riscurilor și ambele sunt flexibile și ușor adaptabile.12 D oar instrumentul Internal 
Control Management  (ICM) din 
cadrul DG Agricultură și 
Dezvoltare Rurală conține recomandările Curții, existând un transfer lunar de date din RAD.
17
 Concluzii și recomandări
26 
Examinarea realizată de Curte cu privire la urmărirea de către Comisie a situației 
acțiunilor întreprinse pentru a da curs unui număr de 44 de recomandări formula -
te în rapoarte speciale a arătat că 60 % din recomandările Curții fuseseră puse în 
aplicare integral de Comisie, în timp ce 29 % fuseseră puse în aplicare în majori -
tatea privințelor și 8 % fuseseră puse în aplicare în anumite privințe, și că acest 
lucru a contribuit la îmbunătățirea gestiunii financiare în mai multe domenii ale 
bugetului UE (a se vedea punctul 12 și anexele II -IX).
27 
Auditul Curții cu privire la caracterul adecvat și fiabilitatea aplicației RAD a Co -
misiei a demonstrat că informațiile conținute în această aplicație erau în general 
fiabile. Totuși, ea continuă să prezinte o serie de neajunsuri, precum absența unor 
informații concrete privind acțiunile întreprinse [punctul 20 litera (a)], lipsa unei 
supravegheri adecvate sau a urmăririi acțiunilor întreprinse în cazul în care reali -
zarea acestora intră în responsabilitatea statelor membre [punctul 20 litera (b)], 
precum și lipsa monitorizării ulterioare și a reexaminării recomandărilor care au 
fost puse în aplicare doar parțial [punctul 20 litera (c)].
28 
În conformitate cu standardul de control intern care îi este aplicabil și cu orientă -
rile care promovează cele mai bune practici în domeniul auditului intern, Comisia 
trebuie să dispună de o imagine de ansamblu a acțiunilor întreprinse pentru 
remedierea deficiențelor identificate de Curte și de autoritatea responsabilă de 
descărcarea de gestiune, entitățile care sunt implicate în activitatea de control și 
supraveghere. Așa cum Comisia a recunoscut anterior, categoriile utilizate pentru 
evaluarea suficienței acțiunilor întreprinse trebuie să fie armonizate, iar aplicația 
RAD trebuie să fie dezvoltată în continuare în scopul îmbunătățirii informațiilor 
oferite structurilor de conducere. În completare, este nevoie de un sistem mai 
bun de urmărire a acțiunilor întreprinse, care să rezulte într-o raportare îmbu -
nătățită cu privire la caracterul adecvat și la promptitudinea acțiunilor corective 
întreprinse, iar Comisia ar trebui să desemneze un serviciu care să efectueze 
această activitate. Dacă se va atinge acest obiectiv, un sistem ameliorat de urmă -
rire va fi capabil să furnizeze informații suficiente, fiabile și pertinente cu privire 
la îmbunătățirile determinate de recomandările de audit formulate de Curte, 
contribuind astfel la buna gestiune financiară a bugetului UE.
18 Concluzii și recomandări  
 
29 
Având în vedere deficiențele identificate în actualul sistem al Comisiei de urmă -
rire a acțiunilor întreprinse și faptul că aceasta a recunoscut în trecut necesitatea 
de a se aduce îmbunătățiri (Raportul special nr. 19/201313), Curtea recomandă 
Comisiei să procedeze la realizarea îmbunătățirilor necesare (la nivelul sistemelor 
sale) astfel încât să își alinieze practicile la standardul de control intern relevant. 
Printre altele, Comisiei i se recomandă:
(a) să explice și/sau să documenteze stadiul acțiunilor întreprinse în urma 
recomandărilor;
(b) să examineze acțiunile întreprinse de statele membre și de agenții pentru 
a da curs recomandărilor de audit formulate de Curte;
(c) să asigure o raportare mai completă, în rapoartele anuale de activitate sau 
în alte rapoarte, cu privire la acțiunile întreprinse pentru punerea în aplicare 
a recomandărilor;
(d) să examineze recomandările care au fost evaluate ca fiind parțial puse în apli -
care de către Curte pentru a reflecta stadiul lor efectiv de punere în aplicare.
Prezentul raport a fost adoptat de Camera CEAD, condusă de domnul Igors 
LUDBORŽS, membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 
19 ianuarie 2016.
 Pentru Curtea de Conturi
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Președinte
13 A se vedea punctul VI din 
sinteză.
19
 Anexe Anexa IImagine de ansamblu a recomandărilor care au fost examinate de către Curte
Raportul 
specialNumărul 
recomandării 
în cadrul 
respectivului 
auditPunctul RADPusă în 
aplicare 
integralPusă în aplicare
Nepusă în 
aplicareNu a putut fi 
verificatăNu mai 
prezintă 
relevanțăPusă în 
aplicare în 
majoritatea 
privințelorPusă în 
aplicare în 
anumite 
privințe
RS 14/2009
Lapte1 66 Îndeplinită X
2 67 Îndeplinită X
3 69 Îndeplinită X
4 72 Îndeplinită X
RS 6/2010
Zahăr1 99/1 Îndeplinită X
2 99/2 Îndeplinită X
3 101 Îndeplinită X
4 102 Îndeplinită X
5 108 Respinsă X
6 108 Respinsă X
RS 10/2010
Regiuni 
periferice1 80 Îndeplinită X
2 81 Îndeplinită X
3 82 Îndeplinită X
4 83 Îndeplinită X
5 84 Îndeplinită X
RS 25/2012
Lucrători în 
vârstă1 62 Îndeplinită X
2 62 Îndeplinită X
3 63 Îndeplinită X
4 64 Îndeplinită X
5 64 Îndeplinită X
RS 3/2011
ONU1 48 Îndeplinită X
2 50 Îndeplinită X
3 52 Îndeplinită X
RS 1/2012
Securitatea 
alimentară1 68 Îndeplinită X
2 68 Îndeplinită X
3 68 Îndeplinită X
4 68 Îndeplinită X
5 68 Îndeplinită X
6 68 Îndeplinită X
RS 5/2012
CRIS1 76 Îndeplinită X
2 79 Îndeplinită X
3 80 Anulată X
4 81 Îndeplinită X
20 Anexe  
 Anexa IRaportul 
specialNumărul 
recomandării 
în cadrul 
respectivului 
auditPunctul RADPusă în 
aplicare 
integralPusă în aplicare
Nepusă în 
aplicareNu a putut fi 
verificatăNu mai 
prezintă 
relevanțăPusă în 
aplicare în 
majoritatea 
privințelorPusă în 
aplicare în 
anumite 
privințe
RS 15/2011
Ajutoare de stat1 96a Îndeplinită X
2 96b Îndeplinită X
3 96c Îndeplinită X
4 98a Respinsă X
5 98b Îndeplinită X
6 98c Îndeplinită X
7 98d Îndeplinită X
8 98e Îndeplinită X
9 98f Îndeplinită X
10 100a Îndeplinită X
11 100b Respinsă X
TOTAL 44 44 23 11 3 1 3 3
EVALUATE 38 60 % 29 % 8 % 3 %
21 Anexe  
 Anexa IIAgricultură: instrumentele de gestionare a pieței laptelui și produselor lactate
1. Raportul special nr. 14/2009 a urmărit să răspundă la întrebarea dacă instrumentele de gestionare 
a pieței laptelui și a produselor lactate și-au îndeplinit principalele obiective.
„Laptele ocupă o poziție importantă în economia agricolă a Uniunii Europene. Peste un milion de produ -
cători furnizează anual 148 de milioane de tone de lapte, cu o valoare aproximativă de 41 000 de milioane 
de euro la prețul de producție. În activitatea de prelucrare a laptelui (care produce în principal brânzeturi, 
unt și lapte de consum) sunt angajate aproximativ 400 000 de persoane, generându-se o cifră de afaceri de 
120 000 de milioane de euro.”
(Sursa:  Comunicatul de presă ECA/09/63.)
2. În acest raport special, Curtea de Conturi Europeană examinează eficacitatea gestionării de către Comisia 
Europeană a pieței laptelui și produselor lactate de la introducerea, în 1984, a cotelor de lapte, în raport cu 
principalele obiective ale politicii UE în domeniul laptelui. Raportul subliniază, de asemenea, cele mai impor -
tante probleme care trebuie luate în considerare în ceea ce privește dereglementarea progresivă a sectorului 
laptelui, care a fost demarată în 2003.
3. Politica UE în domeniul laptelui a fost concepută în vederea realizării unei game complexe de obiective, în 
special: (a) atingerea echilibrului pieței, (b) stabilizarea prețurilor laptelui și produselor lactate, (c) asigurarea 
unui nivel de trai echitabil producătorilor și (d) îmbunătățirea competitivității.
22 Anexe  
 Anexa IIRecomandările Curții
RecomandareStadiul punerii 
în aplicareEvaluarea Curții
(1)  Comisia trebuie să supravegheze în continuare evoluția pieței 
laptelui și produselor lactate, aplicând măsurile necesare pentru 
a se evita ca dereglementarea sectorului să ducă la recrearea unei 
situații de producție excedentară. În caz contrar, obiectivul Comi -
siei de a menține un nivel minim de reglementare, de tip plasă de 
siguranță, ar putea să se dovedească rapid imposibil de respectat.Pusă în aplicare 
integralObiectivele de dereglementare a pieței și de adoptare a unei 
abordări orientate către piață, urmărite de Comisie, au permis 
producției de lapte din cadrul UE să răspundă mai bine cererii 
de pe piață și au contribuit astfel la îndeplinirea obiectivului 
Comisiei de stabilizare a pieței laptelui și produselor lactate și 
de evitare a recreerii unei situații de producție excedentară, în 
special a unei situații permanente de producție excedentară 
structurală și subvenționată.
(2)  Curtea recunoaște caracterul deosebit de complex al procesului 
de formare a prețurilor în sectorul alimentar, însă consideră că 
acest proces trebuie să facă obiectul unei monitorizări regulate 
din partea Comisiei. Comisia și statele membre trebuie să se 
asigure că o concentrare a întreprinderilor de prelucrare și de 
distribuție nu îi plasează pe producătorii de lapte în situația de 
a accepta orice preț ( price-takers ) și nu limitează posibilitatea 
consumatorilor finali de a beneficia în mod echitabil de scăderi de 
prețuri.Pusă în aplicare 
în majoritatea 
privințelorÎn ceea ce privește monitorizarea, Observatorul pieței laptelui, 
creat recent, constituie o sursă cuprinzătoare, ușor accesibilă și 
utilă de date privind sectorul laptelui, care poate fi utilizată de 
toate părțile interesate în scopul monitorizării și al analizării și 
în scopul unor intervenții potențiale pe piață. Producătorilor de 
lapte li s-a pus la dispoziție un set de măsuri (de exemplu, înfi -
ințarea de organizații ale producătorilor) pentru a-și consolida 
poziția în lanțul de aprovizionare din sectorul laptelui, astfel 
încât să exercite un impact mai puternic asupra prețurilor de 
producător. Primele exemple pozitive de valorificare a acestor 
posibilități au fost deja remarcate (de exemplu, în raportul 
privind punerea în aplicare a „Pachetului privind laptele”).
Cu toate acestea, în opinia Curții, Comisia ar putea să fie mai 
activă în ceea ce privește promovarea măsurilor incluse în 
„Pachetul privind laptele” care sunt orientate către consolidarea 
poziției producătorilor de lapte în lanțul de aprovizionare din 
sectorul laptelui, întrucât gradul în care sunt utilizate în prezent 
aceste măsuri rămâne limitat. O altă problemă o reprezintă 
influența foarte limitată pe care o are Comisia asupra prețurilor 
de consum, ca urmare a unui număr de motive, cum ar fi politica 
de orientare a pieței, complexitatea stabilirii prețurilor în acest 
sector, în special în ceea ce privește produsele lactate, și gradul 
limitat de repartiție echitabilă a prețurilor între prețul producă -
torilor de lapte și prețurile de consum al produselor lactate.
(3)  În ceea ce privește sectorul laptelui, atât vechea politică de 
susținere a prețurilor, cât și politica actuală de ajutoare directe la 
venituri sunt în practică politici care nu dispun de vreun obiectiv 
specific, cu caracter teritorial sau social. Având în vedere impor -
tanța producției de lapte în economia agricolă și impactul acesteia 
asupra organizării spațiului rural, Curtea recomandă Comisiei să 
aprofundeze reflecția asupra strategiilor care trebuie aplicate, 
pentru a face față:
 ο problemelor specifice din regiunile în care producția de lapte este 
mai vulnerabilă, mai ales în zonele montane;
 ο consecințelor de mediu ale concentrării geografice a producției 
de lapte.Pusă în aplicare 
în majoritatea 
privințelorDe la publicarea Raportului special nr. 14/2009 al Curții, Comisia 
a pus accent pe zonele defavorizate în agricultură și pe aspectele 
de mediu ale politicii agricole. Comisia a menținut și a dezvoltat 
cadrul legislativ al UE care conține un set de instrumente legis -
lative la care pot apela statele membre (în special „componenta 
de ecologizare”).
Cu toate acestea, având în vedere (a) numărul mare de ferme 
producătoare de lactate care sunt situate în zone defavorizate și 
consecințele nedorite grave pe care le pot avea ajustările structu -
rale actuale și viitoare ce afectează acest sector și (b) faptul că 
utilizarea setului de măsuri a fost lăsată de Comisie la latitudinea 
statelor membre, Curtea a constatat că riscurile care au fost iden -
tificate la punctul 69 din Raportul special nr. 14/2009 rămân de 
actualitate și cadrul actual al politicii ar putea să nu fie suficient 
pentru a menține producția în zonele defavorizate.
(4)  În ceea ce privește sectorul european al laptelui, piața mondială va 
rămâne o piață secundară, la care acesta nu va putea avea acces 
decât în perioadele în care prețurile mondiale vor fi ridicate. Doar 
producătorii de brânzeturi și de alte produse cu valoare adăugată 
mare își vor putea revendica procente de piață stabile. Este deci 
indispensabil pentru Comisie și statele membre să își continue efor -
turile în vederea reorientării producției de lapte, cu prioritate către 
satisfacerea nevoilor pieței interne europene și, complementar, 
către producția de brânzeturi și de alte produse cu valoare adăugată 
mare, care să poată fi exportate fără sprijin bugetar.Pusă în aplicare 
integralDe la publicarea Raportului special nr. 14/2009, ca urmare 
a creșterii cererii pe piața mondială și a adoptării de către Uniune 
a unor politici de orientare către piață, UE a devenit, între timp, 
unul din cei mai mari exportatori mondiali de produse lactate 
fără restituiri la export.
23 Anexe  
 Anexa IIIAgricultură: reforma pieței zahărului
1. Raportul special nr. 6/2010 a vizat reforma pieței zahărului.
„În 2006, Uniunea Europeană a lansat o reformă majoră a sectorului zahărului pentru a avea o orientare mai 
accentuată spre piață și pentru a stabiliza piața, respectând totodată angajamentele internaționale. Curtea 
de Conturi Europeană a efectuat un audit al acestei reforme și concluzionează că, deși obiectivul inițial a fost 
acela de a stimula renunțarea la cote din partea fabricanților de zahăr cu cea mai redusă productivitate, 
multe din renunțările la cote au venit și din partea unor întreprinderi care erau competitive. Gradul de de -
pendență de importuri a sporit, există îndoieli cu privire la transmiterea către consumatorii finali a scăderilor 
prețului zahărului și persistă întârzieri în implementarea măsurilor de diversificare și a celor de mediu. Curtea 
atrage atenția, de asemenea, asupra riscului crescând de delocalizare a unităților de producție. Reforma pie -
ței zahărului a implicat o scădere a prețurilor, precum și o reducere de 30 % a cotelor de producție, măsură 
care s-a soldat cu închiderea a 80 de fabrici. Au fost introduse un fond de restructurare și un ajutor pentru 
diversificare, menite să atenueze impactul social și economic al acestor măsuri. Prin intermediul auditului 
Curții s-a evaluat măsura în care obiectivele reformei au fost îndeplinite până în prezent.”
(Sursa:  Comunicatul de presă ECA/10/30.)
Recomandările Curții
2. Curtea a emis două recomandări în ceea ce privește asigurarea competitivității, alte două în ceea ce privește 
stabilizarea piețelor și garantarea unei aprovizionări corespunzătoare și ultimele două în ceea ce privește 
abordarea problemelor legate de adaptare și atenuarea efectelor acestora.
24 Anexe  
 Anexa IIIRecomandare Stadiul punerii în aplicare Evaluarea Curții
(1)  Din cauza presiunilor externe existente, Comisia s-ar 
putea vedea nevoită să propună noi ajustări ale produc -
ției interne. În cazul în care va fi nevoie de un asemenea 
demers, Curtea recomandă ca instrumentele și măsurile 
puse în practică să fie concepute în așa fel încât să se 
asigure o coerență de ansamblu și, de asemenea, ca aceste 
instrumente și măsuri să se bazeze pe evaluări tehnice 
riguroase ale necesităților, precum și pe criterii obiective și 
nediscriminatorii.Nu mai prezintă relevanțăRecomandarea 1 prevedea că ar fi necesară propunerea 
de către Comisie a unor noi ajustări ale producției inter -
ne, din cauza presiunilor externe. După reformă, Comisia 
nu a propus însă noi ajustări semnificative în ceea ce 
privește producția internă și cotele. Cu toate acestea, 
recomandarea nu va mai prezenta relevanță odată cu 
încetarea, în 2017 , a regimului de cote de zahăr.
(2)  Având în vedere importanța producției de zahăr în cadrul 
economiei agricole, Curtea recomandă Comisiei propu -
nerea unor măsuri care să vizeze eliminarea rigidităților 
și a constrângerilor din sistemul actual de cote, care au 
un impact negativ asupra competitivității cultivatorilor și 
a producătorilor.Pusă în aplicare integralPropunerea din 2011 a Comisiei de a pune capăt siste -
mului de cote, eliminând totodată toate rigiditățile și 
constrângerile aferente acestuia, a fost aprobată.
(3)  Curtea recomandă ca eventualele decizii viitoare cu impact 
asupra producției de zahăr a Uniunii Europene să ia în 
considerare nivelul de producție internă considerat necesar 
pentru acest produs având în vedere obiectivul de garanta -
re a unei aprovizionări corespunzătoare, specificat în tratat.Pusă în aplicare în majoritatea 
privințelorRegulamentul (UE) nr. 1308/2013 conferă Comisiei 
autoritatea legislativă și instrumentele necesare pentru 
a interveni pe piață în cazul în care există o ofertă de 
zahăr excedentară sau, dimpotrivă, insuficientă pe piață. 
O serie de rapoarte recente dovedesc faptul că Comisia 
monitorizează cu regularitate producția și consumul 
de zahăr, importurile și exporturile, stocul inițial și cel 
final de zahăr, cu scopul de a garanta aprovizionarea 
corespunzătoare cu zahăr pe piața UE în conformitate 
cu obiectivele tratatului. Cu toate acestea, dependența 
semnificativă a UE de importul de zahăr a fost identifica -
tă ca fiind principalul factor care poate afecta aprovizio -
narea corespunzătoare cu zahăr și stabilitatea pieței din 
UE. În prezent, UE continuă să fie un importator net și 
produce aproximativ 83 %-88 % din consumul UE.
(4)  Curtea recunoaște caracterul deosebit de complex al 
procesului de formare a prețurilor în sectorul alimentar, 
însă consideră că acest proces trebuie să facă obiectul unei 
monitorizări regulate din partea Comisiei. Comisia și statele 
membre trebuie să vegheze la aplicarea corespunzătoare 
a dreptului concurenței în acest sector, asigurându-se 
astfel îndeplinirea obiectivului specificat în tratat cu privire 
la garantarea unor prețuri rezonabile în aprovizionarea 
consumatorilor.Pusă în aplicare în majoritatea 
privințelorComisia monitorizează lunar prețul zahărului. Nu 
există probleme evidente în ceea ce privește caracterul 
rezonabil al prețului zahărului sau aprovizionarea 
corespunzătoare. În plus, Comisia a lansat un studiu 
privind transmiterea prețului în sectorul zahărului. Cu 
toate acestea, Comisia ar fi putut să ia mai multe măsuri, 
în cadrul sferei sale de competență, pentru a se asigura 
că este respectată legislația în materie de concurență, de 
exemplu, urmărind nivelurile neobișnuit de scăzute sau 
de ridicate ale prețului zahărului, evaluând concentrarea 
producătorilor de zahăr și impactul acesteia asupra 
normelor în materie de concurență sau reflectând la 
o strategie în vederea îmbunătățirii transmiterii pe linie 
verticală a prețului, astfel încât consumatorii să poată 
beneficia de o parte rezonabilă din orice reduceri care 
pot apărea în prețurile de producător.
(5)  Curtea recomandă ca la nivelul Comisiei și al statelor 
membre să se ia urgent măsuri astfel încât măsurile de 
diversificare să devină rapid operaționale și să producă 
impactul vizat, și anume promovarea de alternative la culti -
varea sfeclei de zahăr și la producerea zahărului.Nu a putut fi verificatăComisia a respins recomandările 5 și 6 pe motiv că res -
ponsabilitatea pentru (a) punerea în aplicare a măsurilor 
de diversificare și pentru (b) asigurarea respectării 
obligațiilor de mediu în urma închiderii fabricilor revine 
statelor membre, în conformitate cu principiul subsidia -
rității. Stadiul punerii în aplicare a acestor recomandări 
nu a putut fi verificat, dată fiind sfera limitată, în ceea ce 
privește statele membre, a examinării situației acțiunilor 
întreprinse.(6)  Curtea recomandă ca serviciile Comisiei, precum și statele 
membre să aibă o implicare mai activă în ceea ce privește 
asigurarea respectării pe deplin, de către fabricile care fac 
obiectul închiderii, a obligațiilor de mediu asumate.Nu a putut fi verificată
25 Anexe  
 Anexa IVAgricultură: măsuri specifice în favoarea regiunilor ultraperiferice și a insulelor din 
Marea Egee
1. Raportul special nr. 10/2010 privea punerea în aplicare a măsurilor specifice în favoarea agriculturii 
din regiunile ultraperiferice ale Uniunii și insulele din Marea Egee.
2. „Măsurile specifice în favoarea agriculturii din regiunile ultraperiferice ale Uniunii și insulele mici din Marea 
Egee au fost instituite pentru a răspunde situației structurale, sociale și economice din aceste regiuni.
3. Curtea de Conturi Europeană a evaluat eficacitatea acestor măsuri specifice după reforma lor din 2006.
4. Reforma a presupus o participare regională sporită, favorizarea descentralizării și mai multă flexibilitate în 
luarea deciziilor, pe baza unor programe prezentate de statele membre în vederea aprobării de către Comisia 
Europeană.”
(Sursa:  Comunicatul de presă ECA/10/39.)
Recomandările Curții
5. Curtea a formulat două recomandări privind satisfacerea nevoilor specifice, două recomandări privind pune -
rea în aplicare a reformei din 2006 și o recomandare privind monitorizarea.
26 Anexe  
 Anexa IVRecomandare Stadiul punerii în aplicare Evaluarea Curții
(1)  În perspectiva demersurilor viitoare de programare în 
domeniul măsurilor specifice, Comisia ar trebui să ofere 
asistență statelor membre în elaborarea programelor 
lor prin publicarea de bune practici și prin definirea unui 
cadru de indicatori armonizat în vederea monitorizării 
performanței programelor. Indicatorii ar trebui să includă 
cel puțin informații referitoare la evoluția economică (de 
exemplu, valoarea producției, valoarea adăugată) și socială 
(de exemplu, numărul de locuri de muncă create sau 
menținute).Pusă în aplicare în majoritatea 
privințelorÎn contextul asistenței oferite statelor membre, 
Comisia a definit un cadru de indicatori comuni pentru 
monitorizarea performanței programelor și, în 2014, 
a integrat lista indicatorilor de performanță în legislația 
comunitară.
Actualele regulamente de punere în aplicare conțin 
indicatori comuni de performanță armonizați pentru 
obiectivele programelor POSEI/destinate insulelor din 
Marea Egee. Utilizarea acestora este obligatorie în 
raportarea anuală a statelor membre către Comisie cu 
privire la implementarea programelor (rapoartele anuale 
de implementare).
Cu toate acestea, statele membre au întâmpinat 
dificultăți în ceea ce privește furnizarea de date sufici -
ente pentru toți indicatorii, iar conținutul rapoartelor 
anuale de implementare nu respectă în toate cazurile 
cerințele Comisiei în această privință. În general, nu s-a 
putut identifica o documentare formală a altor acțiuni 
întreprinse de Comisie pentru diseminarea celor mai 
bune practici.
(2)  Comisia ar trebui să reanalizeze data -limită de 1 august n-1 
prevăzută pentru procedura formală de aprobare a modi -
ficărilor programelor astfel încât statele membre să poată 
dispune, în momentul elaborării modificărilor, de informații 
fiabile referitor la cheltuielile anului precedent.Pusă în aplicare integralStatele membre pot acum să propună modificări prin 
intermediul unei proceduri flexibile, fie prin amânarea, 
fie prin eliminarea completă a datei-limită anterioare de 
1 august n-1.
(3)  Statele membre ar trebui să modifice măsurile vizate 
pentru a putea remedia deficiențele menționate la 
punctele 44-67 , prin aplicarea unei abordări ascendente în 
consultare cu părțile implicate la fața locului. Raportul de 
evaluare al Comisiei ar trebui de asemenea să servească la 
identificarea măsurilor a căror eficacitate este scăzută și al 
căror mod de concepere ar trebui ameliorat.Nu a putut fi verificatăRecomandarea nr. 3, care era adresată în principal 
statelor membre, nu a putut fi verificată în cadrul exa -
minării limitate, la nivelul Comisiei, a situației acțiunilor 
întreprinse. Cu toate acestea, raportul de evaluare 
elaborat de Comisie a identificat unele măsuri care nu își 
ating obiectivele (punctul 4.3.1) și a propus aducerea de 
către statele membre a unor îmbunătățiri (capitolul 8) în 
conformitate cu recomandarea Curții.
(4)  Statele membre ar trebui să conceapă proceduri de control 
adaptate la fiecare tip de măsură. Acestea trebuie în special 
să se asigure că sistemul lor de identificare a parcelelor 
agricole este actualizat în mod regulat. Comisia ar trebui să 
se asigure că aceste proceduri de control funcționează în 
mod eficace.Pusă în aplicare în majoritatea 
privințelorNoul program multianual al Comisiei pentru perioada 
2014-2017 prevede efectuarea anuală a cel puțin două 
audituri privind programele POSEI/destinate insulelor 
din Marea Egee, cuprinde noile orientări care prescriu 
prezentarea de către statele membre într-un mod mai 
transparent a statisticilor privind controalele și prevede 
derularea de către Comisie a unui exercițiu de colectare 
de informații și de efectuare a unei examinări documen -
tare a procedurilor de control pentru programul POSEI și 
pentru programele destinate insulelor din Marea Egee. 
Cu toate acestea, auditurile efectuate de Comisie nu au 
fost suficient de frecvente în ultimii ani și uneori nu au 
acoperit cele mai relevante domenii și/sau măsuri.
(5)  Comisia ar trebui să utilizeze informațiile furnizate de 
statele membre pentru a monitoriza anual performanța 
programelor, inclusiv informațiile care există deja și cele 
care urmează să fie completate.Pusă în aplicare în majoritatea 
privințelorDe la introducerea indicatorilor comuni pentru 
programele POSEI/programele destinate insulelor mici 
din Marea Egee, Comisia analizează anual informațiile 
furnizate de către statele membre în rapoartele anuale 
de implementare. Cu toate acestea, gradul în care statele 
membre utilizează acești indicatori în rapoartele lor anu -
ale variază de la un stat la altul, iar conținutul acestora 
necesită îmbunătățiri.
27 Anexe  
 Anexa VCoeziune: finanțările acordate prin Fondul social european pentru lucrătorii în vârstă
1. Raportul special nr. 25/2012 a vizat Fondul social și a evaluat dacă s-au instituit instrumente în vede -
rea monitorizării eficacității cheltuielilor.
2. Fondul social european (FSE) este un instrument important destinat să sprijine statele membre în eforturile 
lor de a îndeplini obiectivele UE în materie de politică de ocupare a forței de muncă. Acest instrument vi -
zează să promoveze integrarea pe piața muncii a șomerilor și a persoanelor defavorizate, în primul rând prin 
activități de formare.
3. Scopul auditului a fost de a verifica dacă și în ce măsură statele membre și Comisia au dezvoltat și au utilizat 
instrumentele necesare pentru a evalua dacă au fost îndeplinite obiectivele planificate. Curtea a selectat în 
acest sens unul dintre principalele grupuri defavorizate, și anume lucrătorii în vârstă.
28 Anexe  
 Anexa VRecomandările Curții
Recomandare Stadiul punerii în aplicare Evaluarea Curții
(1)  Comisia ar trebui să solicite statelor membre să își conceapă 
programele operaționale în așa fel încât să poată fi posibilă 
măsurarea performanței finanțării care se acordă prin FSE. 
Categoriile-țintă de populație ar trebui să fie definite în -
tr-un mod lipsit de ambiguitate și ar trebui să se elaboreze 
obiective operaționale cuantificate și indicatori relevanți 
pentru a măsura realizările, rezultatele și impacturile 
specifice la nivelul grupului-țintă de populație. Ar trebui să 
se stabilească jaloane intermediare și o ierarhie a valori -
lor-țintă. Obiectivele în materie de rezultate și de impacturi 
specifice fixate pentru programele operaționale ar trebui 
să fie încorporate la nivelul proiectelor, întrucât acest lucru 
ar facilita atingerea valorilor-țintă ale programelor opera -
ționale și ar face posibilă corelarea plăților cu performanța 
obținută.Pusă în aplicare în majoritatea 
privințelor
Aceste două recomandări au fost puse în aplicare în 
majoritatea privințelor. Măsurarea performanței se 
află în centrul preocupărilor regulamentului aplicabil 
perioadei de programare 2014-2020 și indicatorii comuni 
de realizare și de rezultat au devenit obligatorii pentru 
politicile mai comune. Cu toate acestea, cu excepția tine -
rilor șomeri, încă nu se pune accentul pe grupurile-țintă 
asistate și nici pe măsurarea eficacității acțiunilor la 
nivelul grupurilor-țintă. Comisia încă nu a dovedit că 
monitorizează rezultatele la nivelul proiectelor sau că 
procedează la evaluări contrafactuale.(2)  Comisia ar trebui să solicite statelor membre să își 
proiecteze sistemele de monitorizare și de evaluare în așa 
fel încât să se poată măsura la timp, la intervale corespun -
zătoare și de manieră accesibilă, progresele realizate în 
direcția îndeplinirii tuturor valorilor-țintă fixate, fapt ce ar 
permite luarea de măsuri corective și desprinderea unor 
învățăminte pentru procesele decizionale viitoare. O astfel 
de proiectare presupune colectarea la timp a unor date 
pertinente și verificabile, funcționarea corespunzătoare 
a sistemelor electronice de prelucrare a datelor, efectuarea 
unor evaluări permanente, inclusiv la nivelul grupurilor-țin -
tă, precum și, în cazul acțiunilor derulate în cadrul FSE în 
scopul creșterii ratei de ocupare, măsurarea efectului net 
asupra ocupării forței de muncă.Pusă în aplicare în majoritatea 
privințelor
(3)  Pentru a putea prezenta date adecvate privind mijloacele 
mobilizate și rezultatele obținute de FSE, Comisia trebuie să 
obțină informații coerente și fiabile de la statele membre. 
Mai precis, Comisia ar trebui să prescrie indicatori comuni 
care să fie incluși în mod obligatoriu de statele membre în 
programele lor operaționale; temele prioritare ale Uniunii 
Europene ar trebuie să fie în acord cu strategiile UE, iar 
conținutul lor ar trebui să fie definit cu claritate de organele 
legislative.Pusă în aplicare integralFondul social european pentru perioada 2014-2020 
a fost aliniat cu Strategia Europa 2020 și au fost introduși 
indicatori comuni de realizare și de rezultat obligatorii.
(4)  Comisia ar trebui să analizeze în profunzime aspectele 
legate de performanță atunci când organizează evaluarea 
sistemelor de gestiune și de control.Pusă în aplicare integralAuditurile planificate pentru datele referitoare la perfor -
manță și orientările elaborate în atenția auditorilor in -
dică o schimbare în direcția asumării răspunderii pentru 
existența unui sistem fiabil de colectare, înregistrare și 
stocare a datelor referitoare la performanță.
(5)  Comisia ar trebui să aducă îmbunătățiri modului în care do -
cumentează verificările pe care le realizează, asigurându-se 
în acest mod că există o pistă de audit care să permită 
aprecierea amplorii și a consecvenței acestor verificări.Pusă în aplicare integralListele de verificare nou create pentru perioada 
2014-2020 aduc îmbunătățiri în ceea ce privește docu -
mentarea și gradul de acoperire a acțiunilor.
29 Anexe  
 Anexa VIAcțiuni externe: contribuțiile canalizate prin organizațiile ONU
1. Raportul special nr. 3/2011 a vizat eficiența și eficacitatea contribuțiilor UE canalizate prin organizații 
ONU în țări afectate de conflicte.
2. Comisia Europeană și-a intensificat cooperarea cu Organizația Națiunilor Unite în cadrul angajamentului pe 
care și l-a asumat în vederea unei mai bune coordonări a ajutorului. Volumul fondurilor acordate de Euro -
peAid și canalizate prin organizații ONU a crescut de la 144 de milioane de euro în 2001 la 935 de milioane 
de euro în 2009, atingând un nivel maxim de peste 1 miliard de euro în 2006.
3. Acest raport este rezultatul celei de a doua părți a unui audit care a fost desfășurat în două faze. Cea de 
a doua fază evaluează îndeplinirea obiectivelor.
4. Întrebarea generală de audit viza să stabilească dacă Comisia a reușit o optimizare a resurselor ca urmare 
a deciziei de a canaliza fonduri prin Organizația Națiunilor Unite.
30 Anexe  
 Anexa VIRecomandările Curții
5. Curtea a recomandat Comisiei să aducă următoarele schimbări la nivelul concepției proiectelor, la nivelul 
eficacității și al sustenabilității, precum și la nivelul eficienței:
Recomandare Stadiul punerii în aplicare Evaluarea Curții
(1)  Comisia ar trebui să aducă următoarele schimbări la nivelul 
concepției proiectelor:
 ο ar trebui să se asigure că se stabilesc obiective clare și 
realiste pentru proiectele pentru care se angajează fonduri. 
Obiectivele ar trebui să fie cuantificate acolo unde acest 
lucru este posibil, pentru a facilita execuția și monitorizarea 
proiectelor și pentru a furniza un feedback util Comisiei. Ar 
trebui să se specifice în mod clar care este legătura dintre 
activitățile proiectelor, obiectivele acestora și obiectivele 
mai largi;
 ο calendarul stabilit în acordul privind contribuția financiară 
ar trebui să fie mai bine adaptat circumstanțelor în care se 
derulează proiectul, pentru se a evita în acest fel prelun -
girea într-un stadiu ulterior a perioadei de implementare, 
fapt care atrage pierderi financiare și de timp;
 ο întrucât nivelul de detaliere din cadrul bugetului stă la baza 
rapoartelor întocmite ulterior, acesta ar trebui să cuprindă 
toate informațiile necesare care să permită evaluarea în 
special a eficienței activităților finanțate.Pusă în aplicare integralNoile linii directoare comune din 2011 cu privire la 
obligațiile în materie de raportare în temeiul Acordu -
lui-cadru financiar și administrativ:
 ο au reiterat cerința ca indicatorii să fie SMART și ca 
rapoartele să permită comparații cu toate aspecte -
le care figurează în descrierea inițială a acțiunii și 
să ofere un feedback util (gestionarea cunoștințe -
lor) Comisiei cu privire la acțiunile de același tip;
 ο au subliniat importanța planurilor detaliate de 
activitate și au stabilit principiile pentru asigurarea 
actualizării acestora;
 ο au definit principii și proceduri pentru a se asigura 
că fiecare detaliu din cadrul bugetului este înțeles 
în același mod de către organizațiile ONU și de către 
Comisie și că nivelul de detaliu al informațiilor 
este suficient pentru a se permite comparația cu 
descrierea acțiunii.
Liniile directoare sunt reamintite în cadrul fiecărui curs 
de formare organizat în comun de către UE și ONU. 
Cerințele sunt explicate și în timpul sesiunilor periodice 
de formare.
(2)  Comisia ar trebui să aducă următoarele schimbări la nivelul 
eficacității și al sustenabilității:
 ο ar trebui să insiste să primească rapoartele necesare la timp 
și ar trebui să depună în continuare eforturi pentru a se 
asigura că aceste rapoarte furnizează toate informațiile de 
care are nevoie pentru a putea evalua progresele și reușita 
proiectelor;
 ο urmărirea pe care o asigură Comisia ar trebui să fie promptă 
și sistematică, ar trebui să fie susținută în mod clar cu probe 
și ar trebui să acopere toate aspectele pe toată durata 
derulării proiectului;
 ο în urma fiecărui proiect implementat, ar trebui să 
desprindă învățămintele care pot să prezinte utilitate 
pentru intervențiile viitoare, punând accentul în special pe 
aspectul sustenabilității.Pusă în aplicare integralLiniile directoare:
 ο au subliniat importanța de a se furniza în timp util 
rapoarte bazate pe planuri detaliate de activitate 
și au stabilit principii pentru a se asigura că aceste 
rapoarte nu înregistrează întârzieri, că Comisia 
este informată și că rapoartele oferă toate detaliile 
necesare pentru evaluarea punerii în aplicare 
a acțiunilor;
 ο au definit principii și proceduri pentru a se asigura 
că Comisiei îi sunt transmise informațiile necesare 
în timp util, cu analize relevante și cu soluții pentru 
rezolvarea oricăror dificultăți, în eventualitatea în 
care acestea apar;
 ο cuprindeau (în cea mai recentă versiune a mode -
lului de document pentru acțiuni) o subrubrică 
obligatorie consacrată lecțiilor învățate și sustena -
bilității acțiunii.
31 Anexe  
 Anexa VIRecomandare Stadiul punerii în aplicare Evaluarea Curții
(3)  Comisia ar trebui să aducă următoarele schimbări la nivelul 
eficienței:
 ο ar trebui să se efectueze o evaluare sistematică a costurilor, 
iar rezultatele acesteia ar trebui să fie consemnate în mod 
adecvat în documente. Ar trebui să se pună mai mult accent 
pe eficiență, iar evaluarea costurilor nu ar trebui să se 
limiteze doar la aspectele legate de eligibilitate;
 ο acolo unde este posibil, ar trebui să se identifice valori de 
referință pentru elementele de cost comune astfel încât să 
se faciliteze evaluarea costurilor cuprinse în propunerile de 
proiecte și în rapoartele financiare;Primul punct –  
pus în aplicare integral
Al doilea punct –  
pus în aplicare în anumite 
privințeLiniile directoare au stabilit principii și proceduri pentru 
a se asigura că nivelul de detaliu al informațiilor este 
suficient pentru a se permite aprecierea eligibilității 
și, de asemenea, măsura în care costurile propuse sunt 
necesare, precum și pentru a se permite o comparație cu 
descrierea acțiunii.
Punctul 2 al recomandării 3, referitor la identificarea unor 
valori de referință pentru elementele de cost comune 
(recomandare pusă în aplicare în anumite privințe).
Comisia a instruit ordonatorii de credite să evalueze 
caracterul rezonabil al costurilor atunci când acordă 
finanțare unor proiecte. Unele delegații ale UE realizează 
comparații ale costurilor pe baza unor studii economice 
locale. În plus, Comisia solicită ordonatorilor de credite 
să justifice, în momentul înregistrării finanțărilor neram -
bursabile și a contractelor în sistemul CRIS, motivele pe 
baza cărora s-a ales opțiunea de a se încheia un contract 
cu o organizație internațională.
Totuși, Comisia nu evaluează în mod direct caracterul 
rezonabil al costurilor proiectelor, ci se bazează pe 
cunoștințele de piață ale organizațiilor internaționale cu 
care a încheiat un contract.
Sintagma „acolo unde este posibil” din textul recoman -
dării trebuie înțeleasă ca însemnând „în cazul în care 
există cazuri similare și informații care să fie accesibile 
în mod rezonabil”. Un cost final se poate calcula pe 
baza cantităților și a costurilor unitare. În cazul în care 
acestea din urmă nu sunt cunoscute, se poate realiza cel 
puțin o comparație a cantităților cu cele din cadrul unor 
acțiuni similare finanțate în trecut, pentru a se evalua 
caracterul rezonabil al unei noi acțiuni avute în vedere 
pentru finanțare. În caz contrar, Comisia se bazează pe 
declarația unor terți fără a proceda la nicio verificare, 
deși are la dispoziție documentație relevantă pentru 
a realiza acest lucru.
32 Anexe  
 Anexa VIIAcțiuni externe: securitatea alimentară
1. Raportul special nr. 1/2012 a vizat eficacitatea ajutorului pentru dezvoltare în domeniul securității 
alimentare acordat de Uniunea Europeană țărilor din Africa Subsahariană.
2. Securitatea alimentară este o problemă majoră în Africa Subsahariană, unde 30 % din populație este afectată 
de foamete.
3. Curtea a examinat dacă ajutorul pentru dezvoltare în domeniul securității alimentare acordat de Uniunea 
Europeană (UE) în Africa Subsahariană a fost eficace, evaluând dacă acesta a fost relevant pentru nevoile și 
prioritățile țărilor și dacă intervențiile UE au fost eficace.
4. Auditul s-a concentrat asupra ajutorului direct pentru dezvoltare acordat de UE pentru cele trei dimensiuni 
ale securității alimentare, și anume disponibilitatea alimentelor, accesul la alimente și utilizarea alimentelor 
(nutriție). Nu s-a analizat însă dacă securitatea alimentară a fost integrată în toate domeniile relevante ale 
cooperării cu UE, precum sănătatea, educația sau alimentarea cu apă și instalațiile sanitare.
33 Anexe  
 Anexa VIIRecomandările Curții
Recomandare Stadiul punerii în aplicare Evaluarea Curții
(1)  Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă ar trebui 
să efectueze o evaluare structurată a situației securității 
alimentare în fiecare țară și să analizeze în mod sistematic 
posibilitățile de a acorda ajutor din partea UE în această 
zonă (pentru perioada de programare de după 2013).Pusă în aplicare integralAceastă evaluare a avut drept rezultat elaborarea a 50 de 
fișe informative de țară detaliate în materie de securi -
tate alimentară, pe baza unor indicatori internaționali 
proveniți în principal de la agenții ale ONU (FAO, UNICEF 
etc.) și de la ONG-uri. Aceste fișe informative oferă 
o imagine de ansamblu pentru fiecare țară, conținând 
indicatori calculați pentru fiecare țară, și acoperă întreg 
contextul securității alimentare, cum ar fi indicele de 
dezvoltare a țării, situația în materie de nutriție, situația 
de mediu și situația agricolă.
(2)  Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă ar trebui 
să analizeze, eventual împreună cu alți parteneri de dez -
voltare, fezabilitatea unui instrument permanent pentru 
finanțarea măsurilor urgente și suplimentare care ar putea 
fi necesare pentru a aborda consecințele unor eventuale 
crize alimentare viitoare în țările în curs de dezvoltare.Pusă în aplicare integralServiciile Comisiei au elaborat un mecanism și o metodo -
logie de securitate alimentară, cu un buget indicativ de 
525 de milioane de euro (pentru perioada 2014-2020), 
pe baza unei analize tehnice a insecurității alimentare și 
nutriționale, mecanism care urmează să fie aplicat anual 
cu scopul de a se identifica acele țări care au nevoie de 
ajutor și de a se propune finanțări. Acest mecanism ar 
trebui să conducă la obținerea unor rezultate foarte 
asemănătoare cu cele ale unui instrument permanent.
(3)  Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă ar trebui 
să acorde o prioritate adecvată alimentației în cadrul proce -
selor de definire a strategiei de cooperare, de identificare 
și de elaborare a intervențiilor și în cadrul dialogului politic 
purtat cu guvernele partenere, cu precădere în cadrul 
programelor de sprijin bugetar.Pusă în aplicare integralComisia a oferit un semnal politic clar atunci când 
a anunțat un sprijin financiar în valoare de 3,5 miliarde 
de euro, însoțit de obiective specifice urmărite în cadrul 
luptei împotriva subnutriției. Planul de acțiune pentru 
nutriție oferă detalii cu privire la modul în care va fi pus 
în aplicare acest sprijin financiar.
(4)  În plus, Comisia ar trebui: să stabilească obiective ale in -
tervențiilor care să fie suficient de precise și de măsurabile 
prin indicatori de performanță și ar trebui să se asigure că 
obiectivele pot fi atinse printr-o mai bună evaluare a ris -
curilor și a presupozițiilor privind implementarea cu succes 
a intervențiilor.Pusă în aplicare integralDocumentele de referință prevăd ca obiectivele să fie 
măsurabile, iar indicatorii să fie specifici, și conțin, de 
asemenea, metodologia aferentă pentru punerea în 
aplicare a acestora. Aceste documente prezintă, în egală 
măsură, prioritățile strategice, pe baza unei analize 
a riscurilor și a dificultăților.
Sunt organizate cu regularitate mai multe activități care 
vizează informarea și formarea actorilor relevanți din 
domeniul combaterii foametei.
(5)  Comisia ar trebui să sprijine mai bine sustenabilitatea 
financiară a programelor agricole și a celor de prestații so -
ciale. În acest context, Comisia ar trebui să pună un accent 
sporit pe dezvoltarea unor servicii eficace de informare 
și educare agricolă, a unei infrastructuri post-recoltare și 
a unui sistem de credit rural.Pusă în aplicare integralComisia contribuie la forumuri și la organizații consa -
crate serviciilor specifice pentru agricultori. [Aceasta 
este recomandarea 5 litera (a) din Raportul special 
nr. 1/2012.]
(6)  Comisia ar trebui să sprijine mai bine sustenabilitatea 
financiară a programelor agricole și a celor de prestații 
sociale. În acest context, Comisia ar trebui să se asigure 
că programele de prestații sociale furnizează un sprijin 
adecvat în vederea dezvoltării capacităților beneficiarilor 
de a câștiga un venit.Pusă în aplicare integralDocumentul de referință „Prestațiile sociale în lupta 
împotriva foametei” stabilește metodologii, priorități, 
obiective, ținte și indicatori-cheie bine definiți. Acest 
document face referire la documente practice pentru 
fiecare aspect al procesului.
Se organizează cu regularitate activități de informare și 
de formare a actorilor relevanți. [Aceasta este recoman -
darea 5 litera (b) din Raportul special nr. 1/2012.]
34 Anexe  
 Anexa VIIIAcțiuni externe: CRIS
1. Raportul special nr. 5/2012 privea Sistemul informațional comun pentru relațiile externe (CRIS).
2. CRIS este sistemul informațional instituit de Comisie pentru a sprijini gestionarea acțiunilor externe.
3. CRIS furnizează date privind diferitele etape de gestionare, de la programare până la elaborare și monitoriza -
re, acoperind atât aspecte operaționale, cât și aspecte financiare ale acțiunilor în cauză. În plus, CRIS transmi -
te date financiare către sistemul contabil al Comisiei, ABAC.
4. În Raportul special nr. 5/2012, Curtea de Conturi Europeană a evaluat dacă sistemul CRIS răspundea sau nu în 
mod eficace necesităților informaționale ale Comisiei. În special, Curtea a evaluat dacă sistemul CRIS fusese 
conceput astfel încât să poată răspunde cu eficacitate necesităților Comisiei și dacă informațiile furnizate de 
sistem erau fiabile.
35 Anexe  
 Anexa VIIIRecomandările Curții
5. Curtea a formulat următoarele patru recomandări:
Recomandare Stadiul punerii în aplicare Evaluarea Curții
(1)  Ar trebui să se enunțe în mod clar rolul atribuit sistemului 
informațional CRIS, în special în raport cu sistemul contabil 
al Comisiei, ABAC. Comisia ar trebui, în special, să depună 
eforturi pentru a reduce gradul de duplicare a funcțiilor 
ABAC în sistemul CRIS.Nu mai prezintă relevanțăRolul atribuit sistemului CRIS ca sistem informațional, în 
special în raport cu sistemul contabil al Comisiei, ABAC, 
încă nu a fost definit.
(2)  Modul de organizare a listelor de coduri folosite pentru 
datele din sistemul CRIS ar trebui eficientizat, pentru a se 
garanta că nu există liste duplicate și că valorile din cadrul 
listelor nu se suprapun. De asemenea, mecanismele actuale 
de control al calității datelor (verificări, procese) ar trebui 
revizuite și consolidate, astfel încât să existe instrumente 
eficace de garantare a fiabilității datelor. Aceste măsuri 
ar trebui să vizeze, în special, asigurarea eficacității și 
a eficienței sistemului CRIS în ceea ce privește furnizarea 
de informații agregate pe țări beneficiare, pe domenii de 
politici și pe instrumente financiare.Pusă în aplicare în majoritatea 
privințelorUn număr de inițiative erau în curs de desfășurare în 
cadrul Direcției Generale Cooperare Internațională 
și Dezvoltare în vederea eficientizării modului de 
organizare a listelor de coduri folosite pentru datele 
din sistemul CRIS (dezvoltarea unui sistem de date de 
referință, eficientizarea codurilor pentru date și crearea 
unui dicționar de date). Totuși, inițiativele de eficientiza -
re a codurilor folosite pentru datele din sistemul CRIS nu 
sunt încă finalizate.
Controalele privind calitatea datelor din sistemul CRIS au 
fost consolidate: de exemplu, au fost elaborate o strate -
gie privind calitatea datelor și un plan general de calitate 
a datelor și a fost desemnată o echipă responsabilă de 
calitatea datelor.
(3)  În cadrul proiectelor viitoare de dezvoltare a sistemului 
CRIS, ar trebui să se acorde atenția cuvenită creșterii 
ușurinței de utilizare a sistemului, luându-se în considerare 
numărul mare al utilizatorilor CRIS și diversitatea acestora.Nu mai prezintă relevanțăMajoritatea proiectelor vizând creșterea ușurinței de 
utilizare a sistemului CRIS au fost întrerupte la începutul 
anului 2013, în așteptarea adoptării și a punerii în 
aplicare de către DG Cooperare Internațională și 
Dezvoltare a unei noi strategii în materie de tehnologie 
a informației.
(4)  Ar trebui să se stabilească în mod clar responsabilitățile 
în materie de gestionare a securității datelor CRIS și să se 
efectueze o evaluare globală a riscurilor legate de tehnolo -
gia informației. Ar trebui să se aplice măsurile necesare de 
precauție, în special în ceea ce privește protecția datelor cu 
caracter personal și a celor financiare.Pusă în aplicare în anumite 
privințeResponsabilitățile în materie de gestionare a securității 
datelor din sistemul CRIS au fost clarificate.
În perioada 2012-2014, s-au derulat anumite activități 
de analiză limitată a riscurilor din domeniul tehnologiei 
informației, dar încă nu s-a realizat o evaluare globală 
a acestor riscuri în cadrul DG Cooperare Internațională 
și Dezvoltare. În lipsa unei astfel de analize, nu exista 
o imagine de ansamblu clară cu privire la riscurile legate 
de protecția datelor cu caracter personal și a datelor 
financiare în cadrul sistemelor informatice ale Direcției 
Generale Cooperare Internațională și Dezvoltare.
36 Anexe  
 Anexa IXPolitici interne: ajutoarele de stat
1. Raportul special nr. 15/2011 a urmărit să răspundă la întrebarea dacă procedurile Comisiei asigură 
o gestionare eficace a controlului ajutoarelor de stat.
2. Ajutoarele de stat (care sunt definite la articolul 107 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene) și 
controlul acestora reprezintă instrumente importante pentru garantarea funcționării pieței interne. Res -
ponsabilitatea de ansamblu în materie de control al ajutoarelor de stat revine Comisiei. Pentru a garanta că 
ajutoarele de stat acordate de statele membre sunt compatibile cu piața internă a Uniunii Europene, statele 
membre ale UE au obligația ca mai întâi să notifice Comisiei măsurile de ajutor de stat pe care intenționează 
să le pună în aplicare și să nu acorde ajutoarele de stat până ce nu obțin aprobarea Comisiei.
3. Raportul special al Curții a examinat dacă procedurile implementate de Comisie permiteau gestionarea efica -
ce a controlului ajutoarelor de stat. Auditul s-a axat pe organizarea existentă la nivelul Comisiei și pe proce -
sele decizionale și de monitorizare din cadrul acesteia, pentru perioada 2008-2010.
37 Anexe  
 Anexa IXRecomandările Curții
4. Curtea a recomandat Comisiei să reexamineze modul în care sunt alocate și utilizate resursele aferente activi -
tăților sale de coordonare a ajutoarelor de stat, astfel încât să poată întreprinde următoarele măsuri:
Recomandare Stadiul punerii în aplicare Evaluarea Curții
(1)  Să adopte un rol mai proactiv în relația cu statele membre 
și să își intensifice eforturile vizând informarea și sensi -
bilizarea cu privire la normele aplicabile ajutoarelor de 
stat, prin diseminarea de bune practici și prin punerea la 
dispoziție a mai multor îndrumări practice.Pusă în aplicare integralDG Concurență a lansat o serie de inițiative, printre care 
crearea unei rețele de puncte de contact naționale, 
organizarea de sesiuni de formare și de reuniuni la nivel 
înalt cu statele membre, publicarea de orientări privind 
conceptul de ajutor de stat și crearea unei platforme prin 
intermediul căreia statele membre pot pune întrebări cu 
privire la interpretarea și punerea în aplicare a ajutoare -
lor de stat.
(2)  Să își amplifice activitățile de monitorizare, atât în ceea ce 
privește dimensiunea eșantioanelor, cât și în ceea ce priveș -
te sfera acestor activități.Pusă în aplicare integralComisia și-a amplificat progresiv activitățile de monitori -
zare, atât în ceea ce privește dimensiunea eșantioanelor, 
cât și în ceea ce privește implicarea unităților de tratare 
a dosarelor.
(3)  Să organizeze investigațiile ex officio  într-un mod mai 
sistematic și mai precis direcționat, în vederea detectării 
ajutoarelor ilegale.Pusă în aplicare integralAdoptarea și utilizarea unor instrumente juridice noi de 
anchetă fiscală, care au dus la deschiderea mai multor 
investigații aprofundate.
(4)  Curtea a mai formulat următoarele recomandări: în vederea 
unei mai mari transparențe și a accelerării procesului 
decizional, Comisia ar trebui să se angajeze în mod ferm să 
închidă examinările preliminare – fie prin luarea unei deci -
zii, fie prin lansarea unei proceduri oficiale de investigare – 
în termen de un an de la primirea notificării inițiale.Nepusă în aplicareDeși Curtea salută creșterea atenției acordate de condu -
cere investigațiilor preliminare aflate în curs de mai mult 
de nouă luni, cadrul juridic actual permite în continuare 
Comisiei să continue investigația preliminară atât timp 
cât consideră că notificarea este incompletă și să amâne 
deschiderea unei proceduri oficiale de investigare mai 
transparente.
(5)  Comisia ar trebui să reducă cât mai mult posibil numărul 
solicitărilor de informații transmise statelor membre, limi -
tându-se la solicitările care sunt strict necesare în cadrul 
procesului său decizional.Pusă în aplicare integralCa urmare a raportării constante cu privire la dosarele 
restante către directorul general adjunct responsabil 
de ajutoarele de stat și a obligativității de a se obține 
aprobarea acestuia atunci când se solicită informații 
suplimentare pentru a treia oară, a fost introdusă limi -
tarea cerută de Curte a numărului de solicitări transmise 
statelor membre.
(6)  Pentru a asigura un nivel mai ridicat de securitate juridică 
pentru toate părțile interesate, Comisia ar trebui să claseze 
în mod prompt plângerile identificate drept nefondate.Pusă în aplicare în majoritatea 
privințelorFiltrele introduse grație articolului 20 din noul 
regulament de procedură ar trebui să reducă în mod 
semnificativ numărul plângerilor nefondate. Cu toate 
acestea, impactul acestei modificări nu se face încă 
simțit pe deplin.
(7)  Comisia ar trebui să informeze periodic reclamanții, 
statele membre și beneficiarii cu privire la evoluția (sau la 
stagnarea) cazurilor în care sunt implicați și cu privire la 
rezultatele investigațiilor aferente.Pusă în aplicare integralCu scopul de a informa periodic reclamanții, statele 
membre și beneficiarii cu privire la evoluția cazurilor 
în care sunt implicați, se procedează în prezent la 
transmiterea unor scrisori de informare, în conformitate 
cu recomandarea.
38 Anexe  
 Anexa IXRecomandare Stadiul punerii în aplicare Evaluarea Curții
(8)  Comisia ar trebui să reflecteze la posibilele învățăminte 
care pot fi desprinse din modul în care a răspuns crizei 
financiare, în vederea unei eventuale îmbunătățiri a meto -
delor sale normale de lucru.Pusă în aplicare integralDG Concurență a acordat atenția cuvenită învățămintelor 
care au fost desprinse în urma modului în care au fost 
gestionate măsurile adoptate în contextul crizei financi -
are. Principala lecție învățată a fost necesitatea de a se 
accelera procesul de analiză și cel decizional. În cadrul 
proiectului său de modernizare a ajutoarelor de stat, 
DG Concurență a luat o serie de măsuri pentru a accelera 
procesul de analiză și cel decizional în cazul dosarelor 
care nu sunt legate de criză.
(9)  Comisia ar trebui să implementeze un sistem mai perfor -
mant de înregistrare a timpului de lucru și de informații 
de gestiune, pentru a putea monitoriza în mod eficace 
timpul dedicat fiecărui dosar și volumul de lucru al fiecărui 
responsabil de dosare și pentru a optimiza, astfel, utilizarea 
resurselor.Pusă în aplicare integralDG Concurență a introdus un sistem performant 
(PETRA – Project Expense Time Reporting Application , 
aplicație utilizată pentru raportarea timpului de lucru 
dedicat unui anumit proiect) pentru înregistrarea timpu -
lui de lucru și raportarea către conducere.
(10)  Curtea a mai formulat următoarele recomandări: Comisia 
ar trebui să crească gradul de eficiență și de fiabilitate 
a activităților sale de colectare de date.Pusă în aplicare în anumite 
privințeSARI ( State Aid Reporting Interface ), Interfața de rapor -
tare a ajutoarelor de stat, ca instrument de comunicare 
între statele membre și Comisie, a devenit operațională 
la sfârșitul anului 2012, deși există în continuare îmbu -
nătățiri în ceea ce privește fiabilitatea sistemului care 
încă nu au fost introduse, de exemplu, (a) regulile de 
validare pentru a se evita introducerea unor informații 
incomplete de către statul membru, (b) înregistrarea 
diferitelor acțiuni de validare ale utilizatorilor și (c) 
îmbunătățirea funcționalităților de căutare.
(11)  Comisia ar trebui să evalueze în mod regulat impactul 
ex post  al ajutoarelor de stat și al controlului acestor 
ajutoare asupra întreprinderilor, a piețelor și a economiei în 
ansamblul ei.Pusă în aplicare integralMăsurile luate în domeniul evaluării ex post  a impactului 
ajutoarelor de stat includ publicarea unei metodologii 
comune pentru evaluarea ajutoarelor de stat și 
introducerea în noile orientări privind ajutoarele de stat 
a posibilității de a solicita evaluări.
Notă: această recomandare a fost inițial respinsă de 
Comisie.
39 Anexe  
 Anexa XCriterii generale pentru un sistem eficace de urmărire a situației acțiunilor 
întreprinse în urma recomandărilor
Întrebări CerințeRAD
Îndeplinită 
integralÎndeplinită 
parțialNeîndepli -
nită
1.  Este conceput sistemul de 
așa manieră încât să ofere 
informațiile necesare?(a)  Rolul sistemului în arhitectura sistemelor informaționale ale 
Comisiei este definit, documentat și aprobat. X
(b)  Nevoile în materie de informații sunt identificate, analizate și 
documentate în mod sistematic. X
(c)  Arhitectura și concepția sistemului sunt documentate și reflectă 
nevoile identificate. X
2.  Este conceput acest sistem de 
așa manieră încât să respecte 
cerințele de documentare 
pentru sistemele de informa -
re financiară?(a)  Documentația tehnică a sistemului include o descriere a conținu -
tului fiecărui câmp de date. X
(b)  Documentația tehnică a sistemului include o descriere a modului 
în care sistemul tratează fiecare operațiune. X
(c)  Sistemul garantează existența unei piste de audit complete 
pentru fiecare operațiune. X
3.  Este conceput sistemul de 
așa manieră încât să respecte 
cerințele în materie de confi -
dențialitate, disponibilitate și 
integritate a informațiilor?(a)  Măsurile tehnice și organizatorice necesare pentru a se asigura 
confidențialitatea sunt identificate și documentate, luând în 
considerare costul punerii lor în aplicare și riscurile reprezentate 
de prelucrarea și natura datelor din sistem. X
(b)  Procedurile pentru alocarea, menținerea și anularea drepturilor 
de acces sunt aprobate și documentate. X
(c)  Sunt stabilite, aprobate și documentate obiective pentru nivelul 
de disponibilitate al sistemului. X
(d)  Disponibilitatea este monitorizată și face obiectul raportării și se 
iau măsuri adecvate pentru îndeplinirea obiectivelor. X
(e)  Există un plan aprobat și documentat pentru salvarea unei copii 
de siguranță a datelor; acest plan este pus în aplicare și testat cu 
regularitate. X
(f)  Există un plan aprobat și documentat de recuperare în caz de 
dezastru. X
(g)  După caz, sistemul impune aplicarea unor reguli aferente orga -
nizației (controale automate privind datele introduse) pentru 
a îmbunătăți calitatea datelor referitoare la operațiuni. Acestea 
sunt completate de controale „manuale” adecvate. X
(h)  Sunt create categorii de date relevante și se furnizează orientări 
pentru a se facilita și a se asigura consecvența la înregistrare, 
extragerea, analiza statistică și raportarea datelor de către 
utilizatori. X
(i)  Calitatea datelor se monitorizează periodic la nivelul sistemului 
și se iau măsurile adecvate în vederea corectării în mod controlat 
a deficiențelor identificate.Nu se aplică1
(j)  Rapoartele destinate conducerii și indicatorii care se bazează pe 
datele din acest sistem fac obiectul unor proceduri adecvate de 
control al calității. X
1 Nu s-au putut verifica aceste criterii, pe baza informațiilor disponibile.
40 Anexe  
 Anexa XÎntrebări CerințeRAD
Îndeplinită 
integralÎndeplinită 
parțialNeîndepli -
nită
4.  Este conceput sistemul de așa 
manieră încât să fie ușor de 
utilizat?(a)  Sunt disponibile pentru utilizatori o documentație sau fișiere de 
ajutor complete și actualizate. X
(b)  Satisfacția utilizatorilor face obiectul unei monitorizări regulate și 
feedbackul din partea utilizatorilor este luat în considerare. X
(c)  Există instrumente de căutare eficace a datelor și de raportare 
a acestora la dispoziția utilizatorilor pentru a le permite acestora să 
obțină informațiile dorite. X
5.  Sunt complete informațiile 
furnizate de sistem?(a)  Toate operațiunile sunt înregistrate doar o singură dată. X
(b)  Toate câmpurile relevante de date sunt completate. X
6.  Sunt consecvente informațiile 
furnizate de sistem?Acelorași date nu li se atribuie valori diferite în alte părți ale sistemului 
informațional (consecvență internă la nivelul sistemului IT).X
7.  Sunt corecte informațiile 
furnizate de sistem?Informațiile înregistrate în sistem reflectă situația reală (conform dosaru -
lui în format hârtie sau așa cum e observată aceasta direct la fața locului).X
8.  Sunt actualizate informațiile 
furnizate de sistem?Informațiile sunt înregistrate la timp în sistem. X
41 Răspunsul  
Comisiei
Sinteză
IV
Comisia s-a angajat să garanteze că recomandările formulate de Curte în rapoartele sale speciale și acceptate de 
Comisie sunt puse în aplicare sistematic și că în urma acestor recomandări se întreprind acțiuni în mod regulat.
Comisia subliniază că cele 3 % din recomandări care au fost evaluate drept „ nepuse în aplicare ” se referă la o sin -
gură recomandare din raportul special nr. 15/2011, care a fost respinsă de către Comisie.
V
Procedurile din cadrul aplicației RAD (recomandări, acțiuni, descărcarea de gestiune) au fost instituite și sunt docu -
mentate și disponibile. Datele sunt codificate sub responsabilitatea direcțiilor generale și a serviciilor relevante, 
respectând norme clare privind fluxurile de lucru relevante aferente consultărilor interservicii, validării și aprobării 
la nivelul ierarhic corespunzător. Direcțiile generale și serviciile au posibilitatea de a încărca documente justificative 
pentru răspunsurile lor. Aplicația RAD oferă, de asemenea, posibilitatea de a indica stadiul de evoluție al măsurilor 
luate de Comisie. Noul stadiu pentru recomandări, și anume „puse în aplicare parțial”, a fost instituit și este ope -
rațional. Cu toate acestea, Comisia și Curtea pot ajunge la concluzii diferite privind punerea în aplicare efectivă 
a recomandărilor.
Comisia raportează cu privire la acțiunile întreprinse în urma recomandărilor Curții adresate Comisiei în rapoartele 
anuale de activitate ale direcțiilor generale și serviciilor și în raportul anual al Comisiei către Parlamentul European și 
Consiliu privind acțiunile întreprinse în urma descărcării de gestiune pentru exercițiul financiar relevant.
VI
Comisia consideră că mecanismele sale de control sunt conforme cu standardele și cu cele mai bune practici inter -
naționale în materie de control.
Cu toate acestea, Comisia se angajează să abordeze și provocările rămase referitoare la sistemul și procedurile afe -
rente acțiunilor întreprinse în urma descărcării de gestiune.
Răspunsul Comisiei 42
Introducere
03
Comisia s-a angajat să garanteze că recomandările formulate de Curte în rapoartele sale speciale și acceptate de 
Comisie sunt puse în aplicare sistematic și că în urma acestor recomandări se întreprind acțiuni în mod regulat. Noul 
stadiu pentru recomandări, și anume „puse în aplicare parțial”, a fost elaborat și pus la dispoziție de către furnizorul 
de sistem din cadrul Comisiei și este disponibil.
Punerea în aplicare de către Comisie a celor 44 de recomandări
09
Sistemul și procedurile Comisiei aferente acțiunilor întreprinse în urma descărcării de gestiune acoperă toate 
rapoartele speciale publicate de Curte care sunt relevante pentru Comisie.
11
Comisia s-a angajat să garanteze că recomandările formulate de Curte în rapoartele sale speciale și acceptate de 
Comisie sunt puse în aplicare sistematic și că în urma acestor recomandări se întreprind acțiuni în mod regulat.
Comisia subliniază că cele 3 % din recomandări care au fost evaluate drept „nepuse în aplicare” se referă la o singură 
recomandare din raportul special nr. 15/2011, care a fost respinsă de către Comisie.
Caseta 1 – Ameliorări la nivelul reglementării și al monitorizării (a se vedea anexele II și 
III)
Influența limitată a Comisiei asupra prețurilor este consecința logică a abordării orientate către piață și a trecerii, în 
cadrul politicii agricole comune (PAC), de la sprijinul acordat prețurilor la sprijinul acordat veniturilor, astfel cum au 
decis Parlamentul European și Consiliul.
Monitorizarea prețurilor la zahăr reprezintă doar un aspect al evaluării globale a pieței zahărului, care vizează atin -
gerea atât a obiectivelor PAC, cât și a obiectivelor reformei din 2006 a sectorului zahărului. Aceste obiective nu se 
referă la influențarea prețurilor.
Răspunsul Comisiei 43
Auditul sistemelor și al procedurilor prin care Comisia dă curs recomandărilor
Răspunsul comun al Comisiei la punctele 13 și 14
Cadrul Comisiei pentru controlul intern și mecanismele de control aferente au fost elaborate în mod specific pentru 
mediul Comisiei. Acestea se bazează pe bunele practici de la nivel internațional și au drept model cadrul Comitetu -
lui Organizațiilor de Sponsorizare a Comisiei Treadway (COSO).
Cadrul Comisiei pentru controlul intern conferă în mod clar conducerii responsabilitatea acțiunilor sistemice între -
prinse în vederea abordării problemelor importante identificate prin activitățile de supraveghere.
15
Comisia subliniază faptul că ghidurile practice reprezintă orientări cu caracter de recomandare în conformitate cu 
cadrul internațional de practici profesionale (IPPF) emis de Institutul Auditorilor Interni.
A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la punctul 28.
18
A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 28.
20
Aplicația RAD a fost concepută pentru nevoile și finalitățile procedurii descărcării de gestiune. Aceasta oferă infor -
mații fiabile, relevante și pertinente care demonstrează stadiul acțiunilor întreprinse de către Comisie în cadrul 
acțiunilor întreprinse în urma descărcării de gestiune. Aplicația a fost îmbunătățită în mod constant, printre altele 
pe baza recomandărilor formulate de Curte și a solicitărilor serviciilor Comisiei. Atunci când va decide cu privire la 
evoluțiile viitoare ale RAD, Comisia va continua să țină seama de recomandările formulate de Curte.
20 (a)
Procedurile din cadrul aplicației RAD, inclusiv linkurile către rapoartele speciale publicate de Curte și către serviciile 
Comisiei responsabile pentru punerea în aplicare a recomandărilor, sunt instituite, documentate și disponibile. Toate 
datele sunt codificate sub responsabilitatea direcțiilor generale și a serviciilor relevante, respectând norme clare pri -
vind fluxurile de lucru relevante aferente consultărilor interservicii, validării și aprobării la nivelul ierarhic corespun -
zător. Direcțiile generale și serviciile au posibilitatea de a încărca documente justificative pentru răspunsurile lor.
20 (b)
În conformitate cu propriul cadru de control intern și cu mecanismele de control aferente și pentru cazurile specifice 
de gestiune partajată în care are un rol de supraveghere, Comisia va reexamina în mod corespunzător aspectele 
semnificative cu statele membre. Grupul de lucru comun al Comisiei și al Curții are ca obiectiv explorarea modali -
tăților prin care să se realizeze o mai bună monitorizare, punere în aplicare și raportare cu privire la acțiunile între -
prinse în urma recomandărilor Curții.
Răspunsul Comisiei 44
20 (c)
Comisia și Curtea pot ajunge la concluzii diferite privind punerea în aplicare efectivă a recomandărilor acceptate 
din rapoartele speciale. Aplicația RAD oferă posibilitatea de a indica stadiul de evoluție al acțiunilor întreprinse de 
serviciile Comisiei, inclusiv în ceea ce privește data prevăzută pentru finalizare.
20 (d)
Comisia raportează cu privire la acțiunile întreprinse în urma recomandărilor Curții adresate Comisiei în rapoartele 
anuale de activitate ale direcțiilor generale și serviciilor și în raportul anual al Comisiei către Parlamentul European și 
Consiliu privind acțiunile întreprinse în urma descărcării de gestiune pentru exercițiul financiar relevant.
Comisia recunoaște însă că se mai pot obține îmbunătățiri în ceea ce privește raportarea.
21
Prin nota din 16 octombrie 2014 referitoare la lansarea versiunii 6.4 a aplicației RAD, direcțiile generale și serviciile 
au primit instrucțiuni clare cu privire la noua funcționalitate constând în stadiul „ recomandărilor puse în aplicare 
parțial ”. La nivelul tuturor direcțiilor generale și serviciilor, personalul a fost sensibilizat și format cu privire la noul 
stadiu pentru recomandări („ puse în aplicare parțial ”).
Comisia consideră că această nouă funcționalitate este utilizată de direcțiile generale și servicii dacă și atunci când 
este cazul.
22
Comisia s-a angajat să garanteze că recomandările formulate de Curte în rapoartele sale speciale și acceptate de 
Comisie sunt puse în aplicare sistematic și că în urma acestor recomandări se întreprind acțiuni în mod regulat.
Comisia și Curtea pot ajunge la concluzii diferite privind punerea în aplicare efectivă a recomandărilor. Comisia recu -
noaște că în cazul recomandărilor pentru care cele două instituții au ajuns la aceeași concluzie cu privire la stadiul 
punerii în aplicare pot fi realizate îmbunătățiri suplimentare ale procesului prin care se dă curs recomandărilor.
23
După cum se afirmă în răspunsul Comisiei la punctul 26 din raportul din 2013 privind acțiunile întreprinse în urma 
recomandărilor (Raportul special nr. 19/2013), armonizarea categoriilor de evaluare a acțiunilor care răspund reco -
mandărilor Curții și care sunt utilizate de Comisie și de Curte ar putea fi una dintre temele viitoarelor discuții dintre 
cele două instituții.
Răspunsul Comisiei 45
Cele mai bune practici în ceea ce privește alte sisteme și proceduri
25
Aplicația RAD a fost concepută pentru a gestiona coordonarea interservicii în procedura de descărcare de gestiune, 
răspunsurile relevante ale Comisiei de-a lungul anilor și organizarea conexă a cooperării interservicii din cadrul 
Comisiei. Deși pot fi realizate îmbunătățiri și actualizări informatice, Comisia este de părere că aplicația RAD este un 
instrument adecvat pentru a contribui la îndeplinirea cerințelor legate de responsabilitate și de guvernanță în ceea 
ce privește procedura de descărcare de gestiune.
Concluzii și recomandări
26
Comisia s-a angajat să garanteze că recomandările formulate de Curte în rapoartele sale speciale și acceptate de 
Comisie sunt puse în aplicare sistematic și că în urma acestor recomandări se întreprind acțiuni în mod regulat.
Sistemul și procedurile Comisiei aferente acțiunilor întreprinse în urma descărcării de gestiune acoperă toate 
rapoartele speciale publicate de Curte care sunt relevante pentru Comisie.
27
A se vedea răspunsurile Comisiei la punctul 20 literele (a), (b) și (c).
28
Comisia consideră că aplicația RAD oferă o imagine de ansamblu a tuturor recomandărilor și solicitărilor adresate 
Comisiei în legătură cu procedura de descărcare de gestiune.
După cum se afirmă în răspunsul Comisiei la punctul 26 din Raportul special nr. 19/2013 privind acțiunile întreprinse 
în urma recomandărilor, armonizarea categoriilor de evaluare a acțiunilor care răspund recomandărilor Curții și care 
sunt utilizate de Comisie și de Curte ar putea fi una dintre temele viitoarelor discuții dintre cele două instituții.
În ceea ce privește acțiunile întreprinse ca urmare a recomandărilor Curții, Comisia a decis că această sarcină ține de 
conducere și consideră că independența IAS ar risca să fie compromisă dacă i s-ar conferi această sarcină.
Răspunsul Comisiei 46
29
Comisia consideră că mecanismele sale de control sunt conforme cu standardele și cu cele mai bune practici inter -
naționale în materie de control. Cu toate acestea, Comisia se angajează să abordeze și celelalte provocări referitoare 
la sistemul și procedurile aferente acțiunilor întreprinse în urma descărcării de gestiune.
A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la punctul 28.
29 (a)
Comisia acceptă această recomandare.
Comisia va evalua posibilitatea de a îmbunătăți informarea cu privire la stadiul punerii în aplicare a acțiunilor 
întreprinse.
29 (b)
Comisia acceptă această recomandare pentru cazurile specifice de gestiune partajată în care are un rol de suprave -
ghere. Comisia va trece în revistă în mod corespunzător aspectele importante împreună cu statele membre. Grupul 
de lucru comun al Comisiei și al Curții are ca obiectiv explorarea modalităților prin care să se realizeze o mai bună 
monitorizare, punere în aplicare și raportare cu privire la acțiunile întreprinse ca urmare a recomandărilor Curții.
29 (c)
Comisia acceptă această recomandare.
Comisia se angajează să continue îmbunătățirea raportării, în cadrul rapoartelor anuale de activitate, cu privire la 
acțiunile întreprinse.
29 (d)
Comisia acceptă această recomandare.
Comisia va realiza o examinare în acest sens cu implicarea tuturor direcțiilor generale și a serviciilor relevante.
Răspunsul Comisiei 47
Anexe
Anexa II
Agricultură: instrumentele de gestionare a pieței laptelui și produselor lactate
Răspunsurile Comisiei la recomandările Curții (2)
Comisia consideră că această recomandare este pusă în aplicare integral.
Crearea de (noi) organizații de producători necesită timp și o dinamică puternică din partea agricultorilor înșiși în 
ceea ce privește, de exemplu, crearea de organizații de producători și, într-o etapă ulterioară, începerea de negocieri 
colective. Este posibil ca evoluțiile și perspectivele pozitive ale pieței din 2012 și 2013 să nu fi stimulat fermierii să se 
alăture organizațiilor de producători.
Pe lângă numeroasele discuții cu statele membre de la nivelul Comisiei și al Consiliului privind punerea în aplicare 
a „Pachetului privind laptele” la nivel de stat membru (de către autorități și părți interesate), Comisia a promovat 
în mod activ măsurile în rândul părților interesate, în special al agricultorilor și al organizațiilor de agricultori, cu 
numeroase ocazii, atât formale, cât și informale (de exemplu, prezentările făcute de reprezentanții Comisiei în cadrul 
reuniunilor și al evenimentelor).
„Pachetul privind laptele” a fost discutat cu părțile interesate în mod regulat în cadrul grupurilor consultative 
privind sectorul laptelui, în care organizațiile de fermieri (Copa-Cogeca, Coordonarea Europeană Via Campesina, 
European Milk Board) dețin un număr important de reprezentanți. De asemenea, în cadrul reuniunilor comune din 
2011 și 2012 ale Comitetului de gestionare și Grupului consultativ privind sectorul laptelui, a fost discutat și Pache -
tul privind laptele. De asemenea, Comisia a participat la două seminare organizate în 2012 și 2014 de Copa-Cogeca 
privind punerea în aplicare a dispozițiilor Pachetului privind laptele, prin care se încurajau agricultorii (organizațiile 
de agricultori) să profite de avantajele Pachetului privind laptele (organizațiile de producători etc.). De asemenea, 
în cadrul conferinței „SECTORUL PRODUSELOR LACTATE DIN UE: DEZVOLTAREA DINCOLO DE ANUL 2015”, care 
a avut loc în 2013 și în care au fost reprezentate toate părțile interesate, Pachetul privind laptele s-a numărat printre 
subiectele discutate.
Răspunsurile Comisiei la recomandările Curții (3)
Comisia consideră că această recomandare este pusă în aplicare integral.
În conformitate cu principiul subsidiarității, legiuitorii au considerat că identificarea tipurilor de agricultură sau de 
sectoare agricole care să beneficieze de sprijin prin plăți directe ca urmare a anumitor dificultăți cu care se con -
fruntă este de competența exclusivă a statelor membre. Se consideră că statele membre sunt cele mai în măsură să 
identifice, pe teritoriul lor, regiunile sau sectoarele care se confruntă cu dificultăți și să stabilească prioritățile între 
diferitele necesități de ajutor specific, luând în considerare, de asemenea, specializarea pe sectoare a regiunilor.
Legiuitorii au decis ca statele membre să includă în fiecare program de dezvoltare rurală o analiză SWOT a situației 
și o descriere a lacunelor care trebuie abordate în zona geografică vizată de program. Trebuie inclusă, de asemenea, 
o descriere a strategiei care să demonstreze că se iau în considerare nevoile specifice legate de condițiile specifice 
de la nivel regional sau subregional și că acestea sunt abordate în mod concret prin intermediul unor combinații de 
măsuri sau subprograme tematice concepute în mod corespunzător. Statele membre sunt cele care trebuie să indice 
punctele slabe și amenințările, dacă este cazul, legate de sectorul produselor lactate și să pună la dispoziția agricul -
torilor măsuri care să-i ajute să răspundă provocărilor.
În ceea ce privește ecocondiționalitatea și noua „ecologizare” a plăților directe, este necesar ca statele membre să 
dispună de o anumită marjă de manevră care să le permită să țină seama de necesitățile și constrângerile locale, 
precum și de aspectele specifice legate de mediu. Prin urmare, acest principiu a fost și continuă să fie aplicat în 
legislația UE.
Răspunsul Comisiei 48
Anexa III
Agricultură: reforma pieței zahărului
Răspunsurile Comisiei la recomandările Curții (3)
Comisia consideră că această recomandare este pusă în aplicare integral.
Unul dintre obiectivele reformei zahărului din 2006 era respectarea obligațiilor Uniunii care derivă din acordurile 
internaționale și reflectarea prevederilor internaționale, cum ar fi accesul fără aplicarea de taxe vamale sau de 
contingente pentru țările cel mai puțin dezvoltate, adoptate în cadrul politicii Uniunii în materie de comerț interna -
țional și dezvoltare. Prin urmare, evaluarea Curții potrivit căreia UE este în prezent un importator net și se bazează 
pe importurile de zahăr nu poate fi considerată contrară obiectivului de garantare a unei aprovizionări corespunză -
toare, specificat în tratat.
Răspunsurile Comisiei la recomandările Curții (4)
Comisia consideră că această recomandare este pusă în aplicare integral.
Comisia a lansat o investigație antitrust, iar statele membre au realizat anchetele necesare în ceea ce privește con -
curența din sectorul zahărului. În plus, pe baza simplului fapt că prețurile zahărului în UE în 2015 se află la cel mai 
scăzut nivel de la începutul reformei, se poate presupune în mod rezonabil că obiectivul prevăzut în tratat, referitor 
la aprovizionarea cu zahăr la prețuri rezonabile pentru consumatori, este îndeplinit.
Răspuns comun la recomandările (5) și (6)
În conformitate cu principiul subsidiarității, responsabilitatea punerii în aplicare a acestor recomandări le revine 
statelor membre.
Anexa IV
Agricultură: măsuri specifice în favoarea regiunilor ultraperiferice și a insulelor din 
Marea Egee
Răspunsurile Comisiei la recomandările Curții (1)
Comisia consideră că această recomandare este pusă în aplicare integral.
Indicatorii comuni [astfel cum sunt definiți în anexa VIII la Regulamentul (UE) nr. 180/2014] trebuiau să fie colec -
tați după prezentarea, în 2014, a rapoartelor anuale din 2013. 2013 a fost un an de tranziție. În timp ce din aceste 
rapoarte pe 2013 unii indicatori lipseau (70 % din indicatori), în rapoartele din 2014 (primite în 2015) figurează toți 
indicatorii, deși ar mai fi nevoie de unele îmbunătățiri în rapoartele viitoare.
În mod periodic au loc întâlniri bilaterale, în special în contextul modificărilor programului. În cadrul acestora, ser -
viciile Comisiei reamintesc câteva bune practici care trebuie urmate de statele membre, cum ar fi informațiile care 
trebuie furnizate beneficiarilor, precum și importanța acordată posibilității de a verifica și de a controla măsurile noi.
În plus, formularele standard de raportare pentru statisticile de control ale POSEI/SAI, care trebuiau utilizate înce -
pând din 2014, au fost prezentate la 9 iulie 2014 Comitetului de gestionare privind plățile directe și ulterior a avut loc 
un schimb de informații cu statele membre în vederea adoptării de orientări privind colectarea datelor respective. 
Aceste date sunt în prezent incluse în raportul anual.
Răspunsul Comisiei 49
Răspunsurile Comisiei la recomandările Curții (4)
Comisia consideră că această recomandare este pusă în aplicare integral.
Comisia subliniază că prioritățile de audit sunt stabilite în conformitate cu analizele centrale ale riscurilor, ținându-se 
cont de resursele de audit disponibile. Comisia subliniază că auditurile măsurilor din cadrul POSEI s-au intensificat în 
ultimii doi ani, fiind auditate toate statele membre și măsurile relevante (pragul de semnificație).
Răspunsurile Comisiei la recomandările Curții (5)
Comisia consideră că această recomandare este pusă în aplicare integral.
Indicatorii comuni [astfel cum sunt definiți în anexa VIII la Regulamentul (UE) nr. 180/2014] trebuiau să fie colec -
tați după prezentarea, în 2014, a rapoartelor anuale din 2013. 2013 a fost un an de tranziție. În timp ce din aceste 
rapoarte pe 2013 unii indicatori lipseau (70 % din indicatori), în rapoartele din 2014 (primite în 2015) figurează toți 
indicatorii, deși ar mai fi nevoie de unele îmbunătățiri în rapoartele viitoare.
Comisia analizează aceste date pe o bază anuală și, dacă este necesar, solicită informații suplimentare din partea 
statelor membre pentru a îmbunătăți unele dintre datele acestora.
În termen de doi ani, modul de prezentare a indicatorilor comuni de către statele membre s-a îmbunătățit conside -
rabil și, în prezent, acest proces se realizează în mod exhaustiv.
Anexa V
Coeziune: finanțările acordate prin fondul social european pentru lucrătorii în vârstă
Răspunsurile Comisiei la recomandările Curții (1)
Comisia consideră că această recomandare este pusă în aplicare integral.
Prioritățile în materie de investiții din Regulamentul privind FSE pentru perioada 2014-2020 definesc, după caz, 
grupurile -țintă avute în vedere. O prioritate de investiții relevantă se referă la „îmbătrânirea activă și în condiții bune 
de sănătate”. Atunci când aleg această prioritate de investiții, autoritățile de management trebuie să definească 
țintele privind realizările și rezultatele la acest nivel, pentru a putea defini obiectivul specific, de exemplu în urma 
unei recomandări specifice țării în cauză. În plus, raportarea anuală (raportul anual de punere în aplicare) va include 
indicatori comuni, care se referă, printre altele, la grupa de vârstă și la statutul pe piața muncii (adică indicatorul 
comun pe termen lung al FSE: „participanți cu vârsta de peste 54 de ani care au un loc de muncă, inclusiv cei care 
desfășoară o activitate independentă, în termen de șase luni de la încetarea calității de participant” [la operațiune]). 
Comisia consideră că va dispune de suficiente informații pentru a evalua eficacitatea acțiunilor privind lucrătorii în 
vârstă, la fel ca pentru tinerii șomeri.
Principiul gestiunii partajate – în temeiul căruia statele membre pun în aplicare programele operaționale – nu 
permite o monitorizare adecvată a rezultatelor-țintă la nivel de proiect. Regulamentul privind dispozițiile comune 
(Regulamentul 1303/2013), care permite utilizarea unor opțiuni simplificate în materie de costuri, va ajuta însă auto -
ritățile de management și beneficiarii să se concentreze pe rezultate la nivel de proiect.
Începând din 2011, Comisia a organizat, în colaborare cu statele membre, evenimente de sensibilizare și de conso -
lidare a capacităților cu privire la realizarea evaluărilor de impact contrafactuale. Pentru a oferi sprijin metodologic 
statelor membre, în 2013 a fost înființat, în cadrul Centrului Comun de Cercetare de la Ispra, un Centru de cercetare 
privind evaluarea impactului.
Răspunsul Comisiei 50
Recent au avut loc discuții recurente pe această temă cu autoritățile de management în cadrul parteneriatului de 
evaluare a FSE.
Comisia a finanțat opt evaluări de impact contrafactuale pilot privind intervenții ale FSE din Spania, Italia (două 
proiecte), Estonia, Portugalia (două proiecte), Lituania și Slovacia. Rezultatele au fost difuzate în diverse foruri și la 
o conferință desfășurată la Bruxelles.
Răspunsurile Comisiei la recomandările Curții (2)
Comisia consideră că această recomandare este pusă în aplicare integral.
Datele privind toți indicatorii – atât cei comuni, cât și cei specifici programului – sunt transmise Comisiei prin 
mijloace electronice sub forma unui set de date structurate, ca parte a rapoartelor anuale de punere în aplicare, 
a raportului din 2015 referitor la Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor și a raportului final. 
Aceste date vor permite Comisiei să monitorizeze anual progresele înregistrate în direcția atingerii valorilor-țintă pe 
grupuri-țintă, iar rata de realizare va putea fi calculată la nivelul priorităților de investiții (costuri/realizări/rezultate).
Efectul asupra ocupării forței de muncă va fi măsurat prin intermediul indicatorilor comuni corespunzători privind 
rezultatele pe termen mai lung. Măsurarea efectelor nete asupra ocupării forței de muncă se va putea realiza prin 
evaluările de impact contrafactuale.
Autoritățile de management trebuie să realizeze evaluări ale impactului, însă nu neapărat evaluări contrafactuale. Cu 
toate acestea, Comisia a promovat utilizarea evaluărilor de impact contrafactuale, prin organizarea de evenimente 
de sensibilizare și de consolidare a capacităților și prin înființarea Centrului de cercetare privind evaluarea impac -
tului. O serie de cursuri de formare și ateliere regionale au fost organizate în statele membre. Sprijinul Comisiei va 
continua prin facilitarea și desfășurarea unei comunități de practici privind evaluarea de impact contrafactuală.
Anexa VI
Acțiuni externe: contribuțiile canalizate prin organizațiile ONU
Răspunsurile Comisiei la recomandările Curții (3)
Răspunsul la a doua liniuță:
Comisia consideră că punerea în aplicare a unor astfel de sisteme de informații privind obiectivele de referință în 
țările afectate de conflicte nu este fezabilă. Motivele trebuie căutate atât la nivelul dificultății de a asigura coerența 
datelor (care trebuie să fie complete, fiabile și actualizate în mod constant), cât și la nivelul costului relativ ridicat și 
al raportului negativ cost-eficacitate. Prin urmare, Comisia consideră că acest al doilea punct al recomandării este 
pus în aplicare.
Anexa VIII
Acțiuni externe: CRIS
Răspunsurile Comisiei la recomandările Curții (1)
Rolul de sistem de informații care era prevăzut pentru CRIS, în special în ceea ce privește sistemul contabil ABAC al 
Comisiei, a fost clarificat în contextul noii strategii pentru sistemele de informații ale Comisiei.
La 12 iunie 2014, Comisia a aprobat o nouă strategie, care prevedea următoarele:
– funcționalitățile financiare ale CRIS urmează să fie înlocuite de ABAC, în măsura posibilului, ca urmare a strategi -
ei de raționalizare a Comisiei. Activitățile de întreținere evolutivă ar trebui înghețate pentru a transfera module -
le către sistemul ABAC, cu excepția activităților de întreținere evolutivă care contribuie la îmbunătățirea calității 
datelor, raportare, punerea în aplicare a acțiunilor legate de simplificare și reducerea costurilor de întreținere;
Răspunsul Comisiei 51
– funcționalitățile CRIS care nu pot fi gestionate în ABAC vor fi incluse într-un viitor sistem operațional (denumit 
OPSYS), bazat pe o tehnologie modernă care răspunde necesităților operaționale, inclusiv cerințelor referitoare 
la transparență.
Această strategie este pusă în aplicare în conformitate cu următoarea foaie de parcurs:
– gestionarea garanțiilor este efectuată exclusiv în ABAC începând cu 1.1.2014;
– previziuni financiare: un nou instrument (BPC) a fost pus în aplicare începând din decembrie 2014 și înlocuiește 
fostul modul de prognoză al CRIS;
– modulele financiare ale CRIS (facturi, plăți, ordine de recuperare, previziuni privind veniturile) vor fi eliminate 
treptat în aprilie 2016. Modulele financiare din ABAC vor fi utilizate începând cu acea dată. Pentru modulele 
operaționale Contracte și Decizii, în prezent este în curs o analiză a lacunelor, vizând integrarea în sistemele de 
cooperare (SYGMA, achiziții publice electronice).
Răspunsurile Comisiei la recomandările Curții (2)
Raționalizarea codurilor pentru datele din sistemul CRIS este în curs.
Comisia examinează în prezent gestionarea datelor geografice regionale. Actualmente este în curs de revizuire un 
proces în trei etape pentru a permite doar codificarea zonelor geografice la nivel de țară (iar nu la nivel de regiuni, 
cum este cazul în prezent), pentru a deduce automat zona beneficiară CAD din zona beneficiară și pentru a asigura 
coerența codificării datelor de localizare a acțiunilor.
Comisia reexaminează, de asemenea, lista domeniilor, și va stabili o legătură între această listă redusă și liniile buge -
tare utilizate în prezent de către diferite servicii ale Comisiei în CRIS.
În plus, raționalizarea sistemului CRIS în aprilie 2016 va conduce la o raționalizare de facto  a codurilor (prin utilizarea 
codurilor ABAC).
Răspunsurile Comisiei la recomandările Curții (4)
Comisia consideră că punerea în aplicare a evoluat către stadiul „pusă în aplicare integral”.
Comisia a semnat un contract specific (nr. de referință 84) la 21 octombrie 2014. Această evaluare a evidențiat ame -
nințările la adresa securității și vulnerabilitățile Comisiei și a definit măsuri de atenuare. La 18 decembrie 2014 a fost 
emis un raport special pe tema securității datelor cu caracter personal și a datelor financiare. Raportul complet de 
evaluare a securității a fost emis la 30 septembrie 2015.

CUM VĂ PUTE/uni021AI PROCURA PUBLICA/uni021AIILE UNIUNII EUROPENE?
Publica/uni021Bii gratuite:
  un singur exemplar:  
pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  mai multe exemplare/postere/hăr/uni021Bi:  
de la reprezentan/uni021Bele Uniunii Europene (http://ec.europa.eu/represent_ro.htm),  
de la delega/uni021Biile din /uni021Bările care nu sunt membre ale UE (http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm)  
sau contactând re/uni021Beaua Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm)  
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).
(*)  Informa/uni021Biile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine  
telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).
Publica/uni021Bii contra cost:
 pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ
Urmărirea acțiunilor întreprinse ca răspuns la rapoartele 
speciale elaborate de Curte constituie un element 
indispensabil în ciclul asigurării răspunderii de gestiune și 
încurajează punerea în aplicare eficace a recomandărilor 
de către Comisie și de către statele membre. Acest raport 
prezintă rezultatele celei de a patra examinări de către 
Curte a modului în care Comisia urmărește punerea în 
aplicare a unui eșantion de 44 de recomandări formulate 
în opt rapoarte speciale din perioada 2009-2012. 
Examinarea realizată de Curte a arătat că 89 % din 
recomandările sale fuseseră puse în aplicare integral sau în 
majoritatea privințelor de Comisie, 8 % fuseseră puse în 
aplicare în anumite privințe, iar 3 % nu fuseseră puse în 
aplicare.
Curtea recomandă Comisiei să procedeze la realizarea 
anumitor îmbunătățiri la nivelul practicilor sale de 
urmărire a acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor.