[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 17.12.2010

COM(2010) 762 final

RAPORTUL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU ȘI COMITETUL REGIUNILOR

Evaluarea ex post a evenimentului „Capitala europeană a culturii” din 2009 (Linz și Vilnius)

RAPORTUL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU ȘI COMITETUL REGIUNILOR

Evaluarea ex post a evenimentului „Capitala europeană a culturii” din 2009 (Linz și Vilnius)

INTRODUCERE

Acest raport este prezentat în temeiul articolului 12 al Deciziei nr. 1622/2006/CE[1] din 24 octombrie 2006 de stabilire a unei acțiuni comunitare în favoarea evenimentului «Capitala europeană a culturii» pentru anii 2007-2019 care prevede că „în fiecare an, Comisia asigură o evaluare externă și independentă a rezultatelor atinse de către evenimentul "Capitala europeană a culturii" în anul precedent, în conformitate cu obiectivele și criteriile prevăzute pentru acțiune de prezenta decizie. Comisia prezintă un raport asupra acestei evaluări Parlamentului European, Consiliului și Comitetului Regiunilor înainte de sfârșitul anului care urmează evenimentului «Capitala europeană a culturii».

Acest raport prezintă poziția Comisiei cu privire la principalele concluzii și recomandări formulate în urma evaluării externe a evenimentului „Capitala europeană a culturii” din 2009, care pot fi consultate accesând adresa:

http://ec.europa.eu/culture/our-programmes-and-actions/doc485_en.htm

Într-o primă etapă, evaluarea externă a evaluat individual cele două capitale europene ale culturii din 2009 (denumite în continuare „CEC”): Linz și Vilnius. În continuare, evaluatorul a comparat rezultatele și a tras concluziile comune celor două manifestări. Concluziile au la bază datele furnizate de cele două capitale europene ale culturii, informațiile obținute de la părțile implicate și documentația strategică și științifică la nivel european. În elaborarea de concluzii și oferirea de recomandări, evaluarea se bazează pe evaluarea din 2007 și 2008 a CEC realizate în 2009[2].

CONTEXTUL ACțIUNII

Acțiunea UE privind evenimentul „Capitala europeană a culturii”

Planul inițial privind „Orașul european al culturii” a fost lansat la nivel interguvernamental în 1985 și completat ulterior prin „Luna culturală europeană”[3]. Pe baza acestor activități, Decizia 1419/1999/CE a stabilit o acțiune comunitară în favoarea evenimentului „Capitala europeană a culturii” pentru perioada 2005-2019[4], denumită în continuare „acțiunea”. Aceasta a stabilit ordinea cronologică în care statele membre erau îndreptățite să găzduiască evenimentul. De asemenea, țările europene terțe își puteau depune candidatura fără a fi supuse unei ordini cronologice predefinite.

Decizia 1419/1999/CE a fost înlocuită ulterior de Decizia 1622/2006/CE[5] care a precizat obiectivele acțiunii, a modificat procedurile de desemnare și de monitorizare începând cu evenimentul din 2013 și a anulat posibilitatea pentru orașele din statele terțe de a candida la acest titlu. În contrast cu decizia anterioară care permitea statelor membre să decidă procedura de selecție a orașelor și nu prevedea nicio monitorizare ulterioară, noua decizie a instaurat o selecție națională în două etape pe baza unor criterii europene și reuniuni de monitorizare după desemnare.

Începând cu titlul acordat în 2009, în fiecare an, două state membre sunt îndreptățite să găzduiască evenimentul; se așteaptă ca acestea să propună orașe și să își prezinte candidaturile, inclusiv programul lor cultural pentru anul în cauză, unui juriu european de selecție care a recomandat Comisiei desemnarea acestora. La rândul său, Comisia a emis o recomandare Consiliului de Miniștri prin care a desemnat în mod oficial capitalele culturii. Având în vedere timpul necesar pentru realizarea acestui eveniment, a cărui pregătire începe cu șase ani înainte de anul în cauză, decizia din 2006 menține aplicarea dispozițiilor deciziei din 1999 pentru evenimentele din 2007, 2008 și 2009 și prevede dispoziții tranzitorii pentru titlurile din 2010, 2011 și 2012.

Asistența financiară se acordă prin intermediul programului Cultura al UE. Pentru perioada 2007-2013, Uniunea acordă un maximum de 1,5 milioane de euro în fiecare an pentru CEC[6]. Pentru 2009, asistența financiară a fost acordată sub forma unei subvenții de cofinanțare pentru proiecte specifice care acoperea o parte a programelor culturale ale CEC.

Capitala europeană a culturii 2009

În cazul CEC 2009, s-au aplicat procedurile de selecție stabilite de decizia din 2009. Austria și Lituania aveau dreptul să găzduiască evenimentul CEC din anul respectiv și acestea au propus Linz și respectiv Vilnius. Procesul de selecție a avut loc în 2005. Juriul european de selecție a emis un raport prin care recomanda ambele orașe pentru 2009, formulând, în același timp, recomandări pentru o mai bună îndeplinire a obiectivelor propuse. În 2005, pe baza recomandării Comisiei, Consiliul de Miniștri a atribuit în mod oficial titlul orașelor candidate.

EVALUAREA EXTERNă

Modalitățile de evaluare

Comisia a însărcinat Ecotec Research and Consulting să efectueze evaluarea externă[7] a evenimentelor CEC din 2009. Evaluarea a avut drept scop aprecierea pertinenței, eficienței, eficacității și durabilității acestor două manifestări în raport cu obiectivele acțiunii și cu obiectivele pe care și le fixaseră cele două capitale ale culturii în dosarele lor de candidatură și în timpul fazei de punere în aplicare. Evaluarea externă a fost însoțită de rapoarte pentru fiecare capitală a culturii și includea concluzii și recomandări privind modul de îmbunătățire a punerii în aplicare a acțiunii. Având în vedere faptul că fiecare capitală a culturii deține titlul doar pentru un an, concluziile și recomandările privind orașele au fost formulate sub forma unor „lecții” destinate să ajute viitoarele capitale ale culturii în procesul punerii lor în aplicare.

Metodologia

Cele două capitale europene ale culturii au fost evaluate în mod individual, având la bază în parte evaluările comandate chiar de respectivele capitale europene ale culturii. Datele au fost colectate la două niveluri: o mică parte a datelor a fost colectată la nivelul UE; și cea mai mare parte la nivelul CEC. Sursele principale le-au constituit documentația strategică și științifică la nivel european; dosarele de candidatură originale ale CEC, studii și rapoarte comandate de CEC, programele de activități, materialele promoționale și site-urile web; datele cantitative furnizate de CEC privind activitățile, realizările și rezultatele; interviurile cu echipele de gestionare ale fiecărei CEC; o consultare a principalelor părți interesate în fiecare CEC; și vizite în fiecare oraș. O analiză comparativă și un exercițiu de metaevaluare au analizat concluziile desprinse din cele două CEC, au comparat și au confruntat abordările și au verificat calitatea cercetării. Concluziile privind acțiunea CEC în ansamblu au fost obținute din analiza datelor și concluziilor obținute din cele două CEC.

Concluziile evaluatorului

Pertinența acțiunii

Evaluarea a estimat că implementarea acțiunii s-a desfășurat în temeiul articolului 167 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene: Obiectivele de „dezvoltare de activități culturale” și de „promovare a dimensiunii europene prin cultură” au constituit o parte semnificativă a acțiunii.

Preambulul la decizia din 1999 a menționat pentru prima oară în mod explicit dezvoltarea culturală și turistică și nevoia de a mobiliza sectoare importante din populație. Aceste mențiuni au fost mai târziu consolidate în decizia din 2006 prin includerea unui criteriu explicit privind „sprijinirea participării cetățenilor” și „dezvoltarea pe termen lung”. Multe CEC au mers și mai departe și au definit în mod clar obiective sociale, economice sau turistice. Introducerea acestui tip de obiective în acțiunea CEC a contribuit atât la configurarea, cât și la reflectarea unor tendințe mai generale în politica culturală.

Totuși, importanța crescândă a acestor obiective a fost însoțită de o dezbatere privind voința de a susține cultura pentru valoarea sa intrinsecă sau mai degrabă ca pe un mijloc de a obține un randament tangibil și cuantificabil al acestei investiții.

Relevanța CEC 2009

Evaluarea a analizat factorii care au motivat orașele să-și depună candidatura pentru a deveni capitale europene ale culturii, precum și pertinența obiectivelor acestora în ceea ce privește obiectivele acțiunii și ale articolului 167. Aceasta a examinat de asemenea procesul prin care motivația evenimentului CEC 2009 a fost transformată într-un set de obiective realizabile și de schimbări aduse obiectivelor respective în timpul fazei de elaborare. Ambele CEC au îmbrățișat obiectivele acțiunii și le-au personalizat în conformitate cu propriile contexte și priorități specifice. Ambele au planificat variate programe culturale și activități asociate (de exemplu, comunicări, voluntariat etc.) care vor sprijini obiectivele de dezvoltare de activități culturale, promovare a dimensiunii europene prin cultură” și „dezvoltare socială și economică prin cultură”.

Obiectivele și activitățile din Linz au fost foarte relevante pentru toate cele trei obiective specifice și în special relevante pentru obiectivul de dezvoltare a activităților culturale. În ceea ce privește Vilnius, din motive practice nu a putut să urmărească al treilea obiectiv într-o măsură importantă deși a păstrat intenția de realiza acest lucru, și a urmărit în schimb activitatea relevantă în principal pentru obiectivele de „promovare a dimensiunii europene prin cultură” și „dezvoltare de activități culturale”.

Eficiența gestionării

A fost examinată eficiența gestionării evenimentului CEC, inclusiv modelele sale organizaționale, procesele de selecție și punerea în aplicare a activităților și manifestărilor culturale, comunicările și promovările și procedurile de obținere a finanțării.

Similar evaluării CEC din 2007 și 2008, evaluarea CEC din 2009 evidențiază că este esențial dar poate constitui o provocare, constituirea unei structuri organizaționale și a unei echipe dotate cu competențele adecvate pentru a pune în aplicare programul cultural. Aceasta necesită o serie mai largă de competențe și prin urmare, o structură diferită de echipa care a pregătit candidatura inițială. Există, de asemenea, necesitatea echilibrării intereselor artistice și politice și a garantării faptului că fiecare structură nouă este acceptată ca partener de către părțile interesate existente. O structură nouă și independentă este recomandabilă, o structură concepută cu grijă, care să reflecte contextul politic și cultural al orașului.

CEC 2009 ilustrează aceste puncte de vedere în moduri foarte diferite. Linz a elaborat o structură administrativă eficientă și a demonstrat astfel modul în care principalele dificultăți pot fi depășite. Experiența din Vilnius evidențiază consecințele potențiale ale nedepășirii pe deplin a acestor dificultăți. A întâmpinat obstacole în stabilirea unor acorduri stabile și eficiente, ceea ce a condus la dificultăți pentru programul cultural și impactul general al evenimentului CEC.

În ciuda acestor dificultăți, titlul de CEC rămâne extrem de apreciat. Orașele depun mari eforturi pentru a-și asigura nominalizarea și, de asemenea, fac angajamente foarte explicite în faza depunerii candidaturii cu privire la resursele financiare. Cu toate acestea, este necesar să se asigure faptul că CEC își îndeplinește propriile angajamente făcute în etapa aplicării. Într-adevăr, există riscul ca în condiții economice foarte dificile și în cazul în care nu poate nu există un consens politic, CEC să întâmpine dificultăți în a concura cu celelalte cereri din bugetul public.

Eficacitatea mecanismelor acțiunii CEC la nivelul UE

Un element-cheie al evaluării a fost eficacitatea proceselor de selecție, monitorizare și financiare desfășurate de Comisia Europeană. Cele două capitale ale culturii și-au exprimat satisfacția generală cu privire la funcționarea juriului european de selecție, dar este încă devreme pentru a trage concluzii ferme privind eficacitatea și imparțialitatea procedurii deoarece, în absența candidaturilor rivale care ar fi constituit un termen de comparație, juriul nu se exprimase decât asupra meritelor absolute ale candidaturilor acestora. Decizia din 1999 nu includea faza de monitorizare.

Cu toate acestea, așa cum au demonstrat CEC 2009 și celelalte CEC, faza de elaborare poate constitui o provocare, atunci când aspirațiile candidaturii trebuie să fie convertite într-un set de acorduri instituționale viabile și un program cultural credibil. În timp ce Linz a fost în măsură să transforme candidatura sa într-o CEC efectivă, Vilnius a întâmpinat dificultăți. Întrucât decizia din 1999 nu a prevăzut un proces de monitorizare, Comisia Europeană nu a dispus de mijloace oficiale prin care să-și exprime preocupările. În cazul Vilnius, procesul de monitorizare (dacă ar fi existat) ar fi putut permite identificarea problemelor potențiale și intervenția într-o fază timpurie asupra acestora. Procesul de monitorizare introdus prin Decizia 1622/2006/CE (de înlocuire a Deciziei 1419/1999/CE) ar trebui să reprezinte o îmbunătățire în comparație cu acordurile Deciziei 1419/1999/CE.

Criteriile pentru acordarea subvenției de 1,5 milioane de euro prevăzută pentru fiecare CEC erau clare și procedurile administrative nu erau diferite față de cele ale altor programe ale UE. Fiecare CEC a primit fonduri prin programul Cultura al UE pentru proiecte specifice.

În timp ce contribuția UE din programul Cultura reprezintă o contribuție foarte limitată a bugetului operațional al oricărei capitale, proiectul cofinanțat cu ajutorul Comisiei ca parte din Vilnius 2009 a avut un impact considerabil în ceea ce privește valoarea adăugată europeană și audiența.

Acțiunea CEC suscită un interes puternic din partea orașelor candidate și investiții considerabile în programe culturale și în orașe în general și, în plus, oferă o mare vizibilitate în mass-media și în fața publicului. Este îndoielnic faptul că orice alt mecanism politic ar fi putut să aibă același efect cu aceleași nivel de investiții de efort și financiare ale Uniunii Europene.

Eficacitatea dezvoltării de activități culturale

Evaluarea a examinat eficacitatea fiecărei CEC în ceea ce privește punerea în aplicare a programului său cultural și impactul asupra dezvoltării culturale pe termen lung a orașului.

Ambele CEC 2009 au sperat să utilizeze oportunitatea CEC pentru a-și spori vizibilitatea prin cultură și în calitate de orașe culturale. Linz s-a bucurat deja de vizibilitate internațională ca oraș industrial dar a sperat într-o mai mare recunoaștere (națională și internațională) în calitate de oraș cultural - și unul care ar putea concura cu Salzburg și Viena, chiar dacă pe un teren diferit (și anume, în cultură contemporană nu clasică). Vilnius reprezenta deja centrul cultural recunoscut al Lituaniei, dar a dorit să obțină recunoaștere internațională în calitate de destinație culturală.

Ambele CEC au avut cu siguranță succes în punerea în aplicare a unui program cultural mai extins decât cel care ar fi avut loc în absența desemnării de CEC. Acest program a fost foarte extins în Linz. În Vilnius, din motive bugetare și administrative, programul a fost mai modest și mai redus decât s-a intențional inițial. Cu toate acestea, în cazul ambelor orașe, CEC le-a permis să pună în aplicare evenimente mai mari și mai ambițioase, mai multe proiecte cu adevărat inovatoare și noi comenzi în genuri culturale foarte variate, care nu ar fi fost posibile în absența desemnării. Ambele capitale ale culturii au reușit să atragă mai mulți artiști internaționali în orașele lor respective. În timp ce operatorii culturali din ambele orașe au comunicat o capacitate sporită și o mai bună cooperare cu partenerii din alte orașe și țări, în Linz, CEC pare să fi transformat scena culturală într-o scenă mai vibrantă pe termen lung. În cursul evenimentului, Linz a atras un public de aproximativ 3,5 milioane de persoane.

Eficacitatea privind promovarea dimensiunii europene a culturii și prin cultură

Decizia din 1999 nu definește dimensiunea europeană în mod explicit, dar o vede în mod esențial ca pe o cooperare culturală, inclusiv aptă să evidențieze curentele culturale comune europenilor, pe care le-a inspirat sau la care a adus o contribuție semnificativă și să promoveze evenimente care implică persoane active în domeniul culturii din alte orașe ale statelor membre și care conduc la instituirea unei cooperări culturale de durată, favorizând în același timp circulația lor în interiorul UE.

Criteriul dimensiunii europene instituit în decizia din 2006 lasă loc de interpretări pentru orașe. Orașelor candidate le sunt oferite exemple în ghid, disponibil online din 2007. Drept urmare, cele două CEC din 2009 au acordat propria lor interpretare acestei dimensiuni.

Ambele CEC au avut succes în întreprinderea de activități de prezentare a unor artiști de importanță europeană. Deși ambele au prezentat deja un număr semnificativ de artiști internaționali în oferta lor culturală regulată - în special Linz, de exemplu, prin Brucknerfest și Ars Electronica Festival - mai mulți artiști de acest fel au fost atrași în orașe ca urmare a CEC. În timp ce Vilnius a avut mai puține evenimente care prezintă artiști de valoare europeană decât Linz, acestea constituie o proporție relativ mai ridicată din programul său cultural. Prin contrast, evenimentele care au beneficiat de prezența unor artiști de talie europeană au fost mai numeroase în Linz, dar mai puțin importante în raport cu restul programului său foarte extins; într-adevăr, abordarea generală din Linz a fost aceea de a nu organiza un mare număr de superproducții care vizează audiențe internaționale, ci de a furniza în schimb o ofertă pentru 365 de zile.

Programele culturale ale ambelor CEC au prezentat un număr mai mare de colaborări, coproducții și schimburi decât în cazul în care orașul nu ar fi fost desemnat CEC. În cazul Linz, acest lucru a fost facilitat de faptul că personalul-cheie din organismele de realizare a proiectului era constituit deja din operatori recunoscuți din sectorul cultural internațional, având astfel bune legături cu potențiali colaboratori.

Niciuna din CEC 2009 nu a acordat o mare importanță temelor și aspectelor specifice europene. Ambele au evidențiat aspecte ale istoriei, identității și patrimoniului european deja prezente în oraș - dar în moduri diferite. Vilnius, un oraș dintr-o țară care a aderat recent la UE, a pus un accent special pe îndelungata istorie europeană și pe patrimoniul cultural european. În același timp, Linz a ales să exploreze rolul său într-un capitol mai întunecat din istoria europeană, perioada nazistă și pe lângă aceasta, patrimoniul evreiesc al orașului (astăzi mult mai sărac). Aceasta era probabil prima dată când o CEC a examinat un aspect atât de dificil într-un mod atât de explicit.

Eficacitatea impactului asupra dezvoltării sociale, economice, urbane și turistice

Evaluarea a constatat faptul că ambele CEC au reușit să implementeze un program cultural mai amplu decât cel care ar fi avut loc în absența desemnării CEC, deși în Vilnius acesta era mult mai redus decât fusese prevăzut inițial. În ambele orașe, programul cultural a completat un program de investiții în infrastructură, deși finanțat din alte surse (în special fondurile structurale în cazul Vilnius) dar în cazul Linz, CEC i-a dat un imbold mai puternic. CEC Linz a generat avantaje economice semnificative pentru oraș, o creștere semnificativă a turismului, îmbunătățiri în imaginea sa internă și externă, precum și o mari largă participare la activitățile culturale. De exemplu, datele cu privire la cazările peste noapte furnizate de Linz arată faptul că a existat o creștere cu 10% a cazărilor peste noapte în comparație cu 2008. Prin contrast, pare mai puțin probabil ca Vilnius să fi generat un impact economic sau social semnificativ ca urmare a CEC.

Durabilitate

În cele din urmă, evaluarea a examinat durabilitatea activităților CEC și impactul acestora asupra gestiunii și dezvoltării pe termen lung a culturii în orașele respective.

În Linz există numeroase exemple de activități culturale inițiate din nou în anul de deținere a titlului care continuă și după scurgerea anului, dar din motive ușor de înțeles, nu de anvergura celor aproximativ 40 de milioane de euro investiți în cursul anului de deținere a titlului. Cu toate acestea, se poate spune că scena culturală a Linz-ului este mai vastă și mai vibrantă ca urmare a CEC. În Vilnius, exemplele de activități care continuă sunt relativ puține la număr și există dovezi insuficiente că scena culturală ar fi devenit mai vastă și mai vibrantă decât în cazul în care nu ar fi deținut titlul.

Ambele CEC 2009 au generat activități culturale care vor spori capacitatea de a întreprinde evenimente mai bune, mai ambițioase și pentru a întreprinde colaborări internaționale. Totuși, acestea sunt mai răspândite în Linz. Guvernarea și parteneriatul care funcționează în Linz au fost consolidate ca rezultat al CEC, oferind potențialul unei evoluții pozitive viitoare a sectorului cultural din acest oraș.

Este încă mult prea devreme pentru a evalua durabilitatea impactului economic și turistic.

PRINCIPALELE RECOMANDăRI ÎN CADRUL EVALUăRII EXTERNE șI OBSERVAțIILE COMISIEI

Comisia aprobă liniile generale ale recomandărilor făcute de evaluator, care sunt foarte apropiate de recomandările publicate ca urmare a evaluării CEC 2007-2008.

Eficiența gestionării

Comisia convine să recomande tuturor CEC să comande evaluări ale impactului programelor lor culturale și activităților asociate.

Eficacitatea mecanismelor acțiunii CEC la nivelul UE

Comisia este de acord că evaluările viitoare ar trebui să examineze:

- eficiența, eficacitatea și imparțialitatea proceselor de selecție și monitorizare introduse de decizia din 2006, precum și impactul acestora asupra calității evenimentului;

- menținerea prestigiului „mărcii” CEC, astfel cum este percepută atât de deținătorii titlului, cât și de celelalte părți interesate (mass-media, organismele din sectorul cultural și publicul în general); în cazul în care prestigiul mărcii pare să fie în scădere, Comisia ar trebui să examineze abordări alternative și să compare meritele lor cu cele ale CEC.

Eficacitatea impactului asupra dezvoltării economice, urbane și turistice și a sprijinirii dezvoltării sociale prin cultură

În dezbaterile viitoare, Comisia Europeană convine să analizeze până la ce punct conceptul CEC (și cultura în general) poate (continua să) și ar trebui să fie utilizată pentru a oferi stimulente orașelor, în vederea dezvoltării acestora pe termen lung:

- regenerarea urbană și dezvoltarea economică sau dacă trebuie să revină la o concepție care consideră cultura ca pe un scop în sine;

- o reînnoire socială autentică a orașelor care să cuprindă toți cetățenii, în opoziție cu o simplă lărgire a ofertei culturale pentru un public deja existent;

- sau dacă este necesară păstrarea unei anumite flexibilități care să permită orașelor să-și găsească propriul echilibru.

Durabilitate

- Comisia Europeană este de acord să continue căutarea unor modalități de promovare a durabilității impactului CEC, pe baza experienței de până acum.

CONCLUZIILE COMISIEI

Comisia concluzionează că titlul de CEC rămâne extrem de apreciat, generează programe culturale vaste și un impact semnificativ. Titlul la nivel UE și contribuția financiară au un efect stimulant considerabil, făcând din CEC o inițiativă deosebit de rentabilă și eficientă.

Comisia este de acord cu evaluarea generală a evaluatorului și acceptă recomandările acestuia, astfel cum au fost formulate în secțiunea precedentă.

Comisia constată că majoritatea CEC dețin deja un sistem de evaluare care acoperă integral sau parțial programul lor cultural și va continua să recomande efectuarea unor evaluări globale la nivel local. Pentru a promova difuzarea bunelor practici de evaluare prin intermediul programului UE Cultura, Comisia a sprijinit o regrupare a politicilor constând în adaptarea modelului cuprinzător de evaluare elaborat de Liverpool 2008 la nevoile viitoarelor CEC[8]. Ghidul Comisiei pentru orașele candidate a fost, de asemenea, actualizat pentru a include o secțiune privind evaluarea. În plus, pentru a marca aniversarea a 25 de ani de CEC, Comisia a organizat o conferință în martie 2010 care s-a axat pe tradiția și evaluarea evenimentului. Un rezumat al discuțiilor este disponibil pe site-ul internet al Comisiei.

Cu privire la recomandarea ca viitoarele evaluări să analizeze eficacitatea mecanismelor acțiunii CEC la nivelul UE stabilite prin decizia 2006 și recomandarea ca viitoarele dezbateri să exploreze diversele roluri ale titlului, Comisia a lansat o evaluare privind noile acorduri care trebuie încheiată spre sfârșitul anului 2010. În plus, o consultare publică online a fost lansată în toamna 2010. Evaluarea și consultarea vor sta la baza elaborării de către Comisie a unei propuneri de inițiativă pentru perioada de după 2019, care va urmări să asigure faptul că inițiativa rămâne cât se poate de atractivă, relevantă și eficientă. Aceste aspecte au fost discutate, de asemenea, cu ocazia conferinței de la aniversarea a 25 de ani menționată anterior.

În ceea ce privește durabilitatea, asigurarea unor efecte pe termen lung ale evenimentului constituie deja unui din criteriile deciziei 2006 și vor continua să fie o considerație-cheie în reflecțiile privind prelungirea inițiativei. În plus, Comisia subliniază deja importanța includerii evenimentului ca parte a strategiei politice culturale pe termen lung în documentele sale, în sesiunile de informare și alte conferințe și va continua să facă acest lucru în continuare.

[1] JO L 304 din 3 noiembrie 2006

[2] Evaluarea ex post a evenimentului „Capitala europeană a culturii” din 2007 și 2008; studiu elaborat pentru Comisia Europeană, Ecotec Research and Consulting; 2009.

[3] Titlul de „Capitală culturală europeană” a fost conceput pentru a sprijini apropierea între cetățenii europeni. A se vedea rezoluția miniștrilor culturii privind organizarea anuală a „Orașului european al culturii” din 13.6.1985 http://eur-ex.europa.eu/Notice.do?mode=dbl&lang=en&lng1=en,en&lng2=da,de,el,en,es,fr,it,nl,&val=117538:cs&page=1&hwords=

[4] Decizia 1419/1999/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 mai 1999 de stabilire a unei acțiuni comunitare în favoarea evenimentului „Capitala europeană a culturii” pentru perioada 2005-2019 (JO L 166, 01.07.1999, p. 1). Decizie modificată prin Decizia 649/2005/CE (JO L 117 din 4.5.2005, p.20). http://www.europa.eu/eur-lex/pri/en/oj/dat/1999/l_166/l_16619990701en00010005.pdf http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/en/oj/2005/l_117/l_11720050504en00200021.pdf

[5] Decizia 1622/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 2006 de stabilire a unei acțiuni comunitare în favoarea evenimentului „Capitala europeană a culturii” pentru perioada 2007-2019 (JO L 304, 03.11.2006, p. 1). http://eur-lex.europa.eu/JOHtml.do?uri=OJ:L:2006:304:SOM:EN:HTML

[6] Decizia nr. 1855/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 de instituire a programului Cultura (2007–2013) (JO L 372 din 27.12.2006, p. 1). Ref. Secțiunea 1.3

[7] Contract-cadru de prestări servicii nr. EAC/03/06 privind evaluarea, serviciile legate de evaluare și sprijinul pentru evaluarea impactului

[8] http://www.liv.ac.uk/impacts08/