IRLANDA

Procedura de deficit excesiv și cele mai recente recomandări

În data de 27 aprilie 2009, Consiliul a decis, în conformitate cu articolul 104 alineatul (6) din Tratatul de instituire a Comunității Europene, că în Irlanda există un deficit excesiv și a formulat recomandări în vederea corectării situației până cel târziu în 2013. Consiliul a mai stabilit data de 27 octombrie 2009 ca termen limită până la care să se întreprindă acțiuni eficace.

La 2 decembrie 2009, Consiliul a ajuns la concluzia că autoritățile irlandeze au întreprins măsuri eficace în conformitate cu recomandările sale din 27 aprilie 2009, dar că în Irlanda s-au produs evenimente economice negative neașteptate cu consecințe grave asupra finanțelor publice. Ca atare, Consiliul a adoptat o recomandare revizuită în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat, amânând pentru 2014 termenul de corectare a deficitului excesiv.

La 13 iulie 2010, Consiliul a ajuns la concluzia că autoritățile irlandeze au întreprins acțiuni eficace în conformitate cu recomandările formulate.

La 7 decembrie 2010, Consiliul a constatat o deteriorare accentuată a poziției bugetare a Irlandei ca urmare a impactului crizei asupra veniturilor publice și asupra sectorului financiar, care a impus implementarea unor măsuri de anvergură pentru a sprijini acest sector. În consecință, Consiliul a adoptat o recomandare revizuită în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat, prelungind până în 2015 termenul de corectare a deficitului excesiv. În același timp, în urma cererii autorităților irlandeze de asistență financiară din partea Uniunii Europene, a statelor membre care au euro ca monedă și a Fondului Monetar Internațional (FMI), Consiliul a acordat Irlandei asistență financiară din partea Uniunii[1]. Memorandumul de înțelegere privind condițiile specifice de politică economică („Memorandumul de înțelegere”) dintre Comisie și autoritățile irlandeze a fost semnat la 16 decembrie 2010.

Consiliul a recomandat autorităților irlandeze să aducă deficitul public sub valoarea de 3% din PIB în mod credibil și sustenabil prin măsuri pe termen mediu. Concret, pentru a atinge acest obiectiv, autoritățile irlandeze trebuie: (a) să implementeze măsuri astfel încât deficitul public să nu depășească 10,6% din PIB-ul estimat pentru 2011, 8,6% din PIB în 2012, 7,5% din PIB în 2013, 5,1% din PIB în 2014 și 2,9% din PIB în 2015, traiectoria estimată a deficitului anual neincluzând posibilul efect direct al măsurilor potențiale de sprijinire a băncilor în contextul strategiei guvernamentale pentru sectorul financiar, în conformitate cu Memorandumul pentru politici economice și financiare și incluse în Memorandumul de înțelegere fi semnat de Comisie și de autoritățile irlandeze. Irlanda trebuie să fie pregătită să ia măsuri suplimentare de consolidare pentru a asigura reducerea deficitului sub 3% din PIB în 2015, în cazul în care riscurile negative pentru țintele de deficit se materializează. De asemenea, trebuie să se obțină o îmbunătățire a soldului structural de cel puțin 9½% din PIB în perioada 2011-2015[2].

În plus, autoritățile irlandeze ar trebui să profite de orice ocazie, inclusiv de îmbunătățirea condițiilor economice, pentru a accelera reducerea ratei datoriei publice brute către valoarea de referință de 60% din PIB.

Pentru a limita riscurile care amenință ajustarea, Irlanda ar trebui să înființeze un consiliu consultativ bugetar care să ofere o evaluare independentă a poziției bugetare și a prognozelor guvernului. Irlanda ar trebui să adopte o lege a responsabilității bugetare care să introducă un cadru de cheltuieli pe termen mediu cu plafoane multianuale obligatorii pentru cheltuieli în fiecare domeniu. Pentru a reduce riscurile care amenință sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, autoritățile irlandeze ar trebui să implementeze noi reforme ale sistemului de asigurări sociale.

Consiliul a stabilit data de 7 iunie 2011 ca termen limită până la care Guvernul Irlandei să întreprindă acțiuni concrete și să precizeze care sunt măsurile necesare pentru a progresa în direcția corectării deficitului excesiv. Evaluarea acțiunilor va ține cont de evoluțiile economice comparativ cu perspectivele economice din previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2010.

Evaluarea eficienței acțiunilor întreprinse

Recomandările Consiliului din 7 decembrie 2010 porneau de la prognozele pe care se baza programul de asistență financiară pentru Irlanda. Aceste prognoze au actualizat Documentul de lucru al serviciilor Comisiei „European Economic Forecast Autumn 2010” din 29 noiembrie 2010, adăugând măsuri detaliate pentru bugetul pe 2011 anunțat la 7 decembrie 2010.

Conform celor mai recente previziuni ale serviciilor Comisiei elaborate în vara 2011 în contextul revizuirii programului de asistență pentru Irlanda, perspectivele privind activitatea reală din Irlanda sunt în general similare cu cele anticipate la momentul în care Consiliul a emis recomandările din decembrie 2010. PIB-ul real a scăzut cu 0,4% în 2010 dar se așteaptă o creștere pozitivă de 0,6% din PIB pentru 2011 și de 1,9% pentru 2012. Previziunile referitoare la compoziția creșterii au fost însă ajustate, reflectând scăderea accentuată a cererii interne, compensată de o cerere externă mai mare.

Raportul deficit public/PIB s-a situat la 32% în 2010, un nivel corespunzător celui estimat la 7 decembrie 2010. În urma revizuirilor ulterioare ale statisticilor publice, veniturile și cheltuielile administrației publice au fost reduse cu aproximativ 0,8% din PIB în 2009 iar compoziția lor pentru 2009 și 2010 a fost modificată, însă acest lucru a avut efecte limitate asupra echilibrului general. Această situație s-a datorat în mare parte revizuirilor conturilor detaliate ale autorităților locale pentru 2009, luate în considerare în notificarea din martie 2011 din cadrul PDE, din care reies venituri și cheltuieli de capital mai mici decât se estimase anterior, care se compensează în general.

Bugetul pe 2011 a introdus măsuri de consolidare bugetară de 3,8% din PIB, printre care măsuri structurale legate de venituri și de cheltuieli de 0,9%, respectiv 2,5% din PIB, precum și măsuri one-off reprezentând 0,4% din PIB. Se estimează un deficit public de 10,2% din PIB, sub ținta stabilită de Consiliu, de 10,6% din PIB[3]. Evoluția pozitivă neașteptată a veniturilor fiscale de la sfârșitul anului 2010 a avut efecte și în 2011, iar rezultatele din primele șase luni ale anului 2011 indică venituri cu aproximativ 0,4% din PIB mai mari decât estimaseră serviciile Comisiei la momentul la care Consiliul și-a formulat recomandările. Aceasta reflectă într-o oarecare măsură o mai mare elasticitate a impozitului pe venit și a impozitelor indirecte, în pofida condițiilor de piață și a consumului privat mai slabe decât se estimase. Un efect de numitor negativ de 0,1% din PIB, limitat comparativ cu previziunile din decembrie 2010, este contrabalansat de efectul pozitiv al măsurilor anunțate de noul guvern la 10 mai 2011 („Jobs Initiative”). Aceste măsuri au fost concepute astfel încât să nu aibă impact asupra bugetului în perioada 2011-2014, însă au un efect de reducere a deficitului de 0,1% din PIB în 2011, în principal datorită taxei pe fondurile de pensii, aplicată anual la data de 30 iunie în perioada 2011-2014, care compensează din plin costul reducerilor temporare ale anumitor rate de TVA în domeniul turismului și ale contribuțiilor sociale pentru salariile mici. Injecțiile de capital one-off în sectorul financiar ar putea avea un efect de creștere a deficitului de până la 12% din PIB în 2011; aceste operațiuni nu vor fi luate în considerare la evaluarea respectării obiectivului de deficit stabilit în recomandările Consiliului. Oficiul statistic central din Irlanda va realiza, de la caz la caz, o clasificare a acestor injecții, în urma consultării Eurostat dacă este necesar.

În 2012, se estimează că deficitul public va atinge 8,6% din PIB - ținta prezentată în decizia legată de PDE. Respectarea acestui obiectiv presupune un efort de consolidare bugetară de 2,6% din PIB incluzând efectul pe întreg anul al măsurilor bugetare din 2011 de 0,7% din PIB și noile măsuri de 1,9% din PIB adoptate în cadrul programului de asistență financiară și prezentate în actualizarea din aprilie 2011 a programului de stabilitate. Comparativ cu previziunile din decembrie 2010 pe care se bazează recomandările Consiliului, rezultatele peste așteptări în materie de venituri fiscale din 2011 vor continua și în 2012. După ce au avut o contribuție pozitivă în 2011, măsurile din pachetul „Jobs Initiative” vor avea un efect negativ net asupra veniturilor în 2012 și un efect de creștere a deficitului de 0,3% din PIB comparativ cu anul anterior. Cheltuielile cu dobânzile, mai ridicate, aferente finanțării programului de asistență se ridică la 0,1% din PIB, în ipoteza menținerii dobânzilor medii aplicate până în prezent în cadrul programului.

Programul de stabilitate al autorităților are ca obiectiv o reducere graduală a deficitului sub 3% din PIB până în 2015, termenul limită pentru corectare stabilit de Consiliu. În vederea atingerii acestor obiective, au fost deja definite de către guvernul anterior măsuri ample de consolidare, în cadrul planului național de redresare din noiembrie 2010, incluse ulterior în Memorandumul de înțelegere privind condițiile specifice de politică economică Guvernul actual a indicat că, în urma concluziilor analizei globale a cheltuielilor, aflată în curs, compoziția detaliată a ajustării va fi modificată . Conform condițiilor impuse de programul de asistență financiară, Parlamentului i se va prezenta, înainte de sfârșitul lunii octombrie 2011, în cadrul perspectivei pre-bugetare a guvernului, un plan bugetar pe termen mediu pentru perioada 2012-2015, care va evidenția măsurile generale privind veniturile și cheltuielile pentru fiecare an și va fi compatibil cu obiectivele stabilite de Consiliu. Mai multe detalii vor fi incluse în bugetul pe 2012, la începutul lunii decembrie 2011.

Ponderea datoriei brute în PIB va atinge, conform previziunilor, un nivel maxim situat cu puțin sub 120% în 2013, după care va cunoaște o scădere, atingând un nivel mai redus decât cel din previziunile aflate la baza recomandărilor Consiliului, dat fiind faptul că, în urma testelor de stres din martie 2011, costurile de recapitalizare a băncilor vor fi mai mici decât se estimase. Dinamica datoriei este afectată de mai multe operațiuni în afara bugetului, inclusiv injecția de capital în bănci din 2011, cu un efect de creștere a datoriei nete cu aproximativ 6 puncte procentuale din PIB, de ipoteza menținerii unor rezerve de numerar mai ridicate și de diferențele dintre dobânzile acumulate și dobânzile plătite efectiv[4].

În ceea ce privește recomandarea Consiliului legată de limitarea riscurilor care amenință ajustarea, autoritățile irlandeze au creat un consiliu consultativ bugetar format din cinci membri și vor prezenta, până la sfârșitul anului 2011, o lege a responsabilității bugetare. Aceasta va conferi consiliului consultativ bugetar independență și un mandat legal clar și va introduce reguli menite să asigure disciplina bugetară pe parcursul întregului ciclu, creând o bază pentru evaluarea caracterului adecvat al obiectivelor oficiale și a rezultatelor.

În ceea ce privește recomandarea Consiliului privind reducerea riscurilor aferente sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, în iunie 2011 a fost adoptată o legislație care crește vârsta la care o persoană are dreptul de a beneficia de pensie de stat la 66 de ani în 2014, 67 în 2021 și 68 în 2028. În plus, până la sfârșitul lunii septembrie 2011 urmează să fie prezentat Parlamentului un set de reforme privind sistemul public de pensii, aplicabile noilor funcționari. Acesta va include revizuirea condițiilor de pensionare anticipată pentru anumite categorii de funcționari publici și indexarea pensiilor în raport cu prețurile de consum. Pensiile vor avea la bază câștigurile medii din perioada vieții active. Vârsta de pensionare pentru noii angajați va fi la rândul său aliniată la vârsta de pensionare legală.

Concluzii

Pe baza informațiilor disponibile, se pare că Irlanda a întreprins acțiuni care asigură un progres adecvat în direcția corectării deficitului excesiv în termenul stabilit de Consiliu. În mod concret, se estimează că deficitul public se va situa sub ținta de 10,6% din PIB în 2011, în conformitate cu recomandarea Consiliului. După 2011, autoritățile vor prezenta un plan bugetar pe termen mediu pentru perioada 2012-2015, în urma rezultatelor analizei globale a cheltuielilor, aflată în curs. Planul va include măsurile generale legate de venituri și cheltuieli pentru fiecare an și va constitui baza unei traiectorii a deficitului bugetar în conformitate cu recomandările Consiliului. Pentru ca obiectivele bugetare pe terme mediu să fie cu adevărat credibile, va fi important să se definească măsuri specifice. Implementarea măsurilor și corectarea deficitului excesiv ar trebui să asigure o traiectorie descendentă a ponderii datoriei în PIB, aproape de valoarea de referință de 60% din PIB.

Având în vedere evaluarea de mai sus, Comisia consideră că în prezent nu sunt necesare măsuri suplimentare în cadrul procedurii de deficit excesiv pentru Irlanda. Comisia va continua să monitorizeze atent evoluțiile bugetare din Irlanda, cu o frecvență trimestrială, în conformitate cu tratatul, cu PSC și cu condițiile stabilite în cadrul programului de asistență financiară pentru Irlanda.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

[1] JO L 30, 4.2.2011, p. 34.

[2] Traiectoria deficitului trebuie să fie compatibilă si cu concluzia preliminară a Eurostat privind tratamentul contabil ESA 95 din momentul înregistrării plăților de dobânzi pentru biletele la ordin plătibile Anglo Irish Bank, revizuirea respectivei concluzii implicând revizuirea traiectoriei de deficit. A se vedea:http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/methodology/advice_member_states.

[3] Previziunile bugetare menționate în prezentul document nu includ eventualele economii rezultate din îmbunătățirea termenilor de acordare a asistenței financiare UE pentru Irlanda anunțată în urma reuniunii șefilor de state și guverne din zona euro și a reprezentanților UE din 21 iulie 2011 (a se vedea http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/123978.pdf).

[4] Costul total one-off de recapitalizare a băncilor de până la 12% din PIB pentru 2011 este parțial finanțat din resursele existente ale Irlandei, așadar creșterea datoriei publice brute este mai mică.