Raportul special Institutul European de 
Inovare și Tehnologie 
trebuie să își modifice 
mecanismele operaționale 
și anumite elemente de la 
baza concepției sale pentru 
a produce impactul scontatRO 2016  nr. 04
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ

CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa (http://europa.eu).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2016
Print ISBN 978-92-872-4205-1 ISSN 1831-0966 doi:10.2865/165187 QJ-AB-16-003-RO-C
PDF ISBN 978-92-872-4249-5 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/879493 QJ-AB-16-003-RO-N
EPUB ISBN 978-92-872-4213-6 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/450656 QJ-AB-16-003-RO-E
© Uniunea Europeană, 2016
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Pentru utilizarea sau reproducerea în orice fel a imaginii din caseta 1 de la pagina 10, trebuie să se solicite acordul direct 
de la deținătorul drepturilor de autor.
Institutul European de 
Inovare și Tehnologie 
trebuie să își modifice 
mecanismele operaționale 
și anumite elemente de la 
baza concepției sale pentru 
a produce impactul scontat
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4)  
al doilea paragraf TFUE]Raportul specialRO 2016  nr. 04
02
 Echipa de audit
Rapoartele speciale ale Curții de Conturi Europene prezintă rezultatele unor audituri de conformitate sau ale unor audi -
turi ale performanței care au ca obiect domenii specifice ale bugetului sau aspecte specifice legate de gestiune. Curtea 
selectează și concepe aceste sarcini de audit astfel încât impactul lor să fie maxim, luând în considerare riscurile existente 
la adresa performanței sau a conformității, nivelul de venituri sau de cheltuieli implicat, schimbările preconizate și intere -
sul existent în mediul politic și în rândul publicului larg.
Acest audit al performanței a fost efectuat de Camera de audit IV – condusă de domnul Milan Martin Cvikl, membru 
al Curții de Conturi Europene –, cameră specializată în auditul veniturilor, al politicilor interne și de cercetare, al gu -
vernanței financiare și economice și al instituțiilor și organismelor Uniunii Europene. Auditul a fost condus de domnul 
Alex Brenninkmeijer, membru al Curții de Conturi Europene, beneficiind de sprijinul unei echipe formate din: Antonius 
Moonen, șef de cabinet, Raphael Debets, atașat în cadrul cabinetului, și Michael Schuppan, stagiar; Paul Stafford, mana -
ger principal; Maria Echanove, coordonatoare; Alexandre Hugé, Eddy Struyvelt și Juan Vazquez Rivera, auditori.
De la stânga la dreapta : R. Debets, A. Hugé, M. Schuppan, A. Brenninkmeijer, P . Stafford, M. Echanove, 
A. Moonen.

03
 Cuprins
Puncte
 Glosar și acronime
I-IX Sinteză
1-13 Introducere
1-2 Europa a rămas în urmă în materie de inovare
3-6 Reorientarea politicii UE către inovare
7-13 Institutul European de Inovare și Tehnologie
7-8 Misiunea și obiectivul EIT
9-13 Cum funcționează EIT?
14-18  Sfera și abordarea auditului
19-103  Observații
19-23  Rațiunea de a fi a EIT este validă
24-68  Unele elemente-cheie nu au fost concepute în mod adecvat
25-26  Triunghiul cunoașterii nu este reflectat în mod adecvat la nivelul Comisiei
27-33  Finanțarea acordată de EIT depinde de un concept definit necorespunzător, și anume „activitățile 
complementare”
34-37  Pretinsul efect de pârghie nu a fost demonstrat și este neverosimil
38-39  Comunitățile de cunoaștere și inovare nu vor ajunge probabil într-o situație de sustenabilitate financiară
40 Fundația EIT (EITF) nu a reușit să atragă fonduri suplimentare
41-50  Procesul anual aferent încheierii acordurilor de grant nu încurajează în mod corespunzător activitățile de 
inovare ale comunităților de cunoaștere și inovare
04 Cuprins 
51-54  Indicatorii-cheie de performanță existenți nu sunt adecvați pentru o monitorizare eficace
55-57  Participarea întreprinderilor ar putea fi îmbunătățită
58-62  Modelul EIT nu stabilește într-o măsură suficientă obiective legate de sprijinirea IMM-urilor existente
63-64  Nu există suficiente sinergii și complementarități concrete
65-68  Anumite elemente ale EIT, cum ar fi accentul pus pe piață, perspectiva pe termen lung, autonomia 
comunităților de cunoaștere și inovare și centrele de colocație, sunt foarte apreciate
69-95  Implementarea modelului EIT trebuie să se îmbunătățească
69 EIT nu este încă pe deplin autonom
70-72  EIT nu și-a îndeplinit rolul de investitor axat pe impact
73 Mecanismul de finanțare competitivă nu acordă o importanță suficientă performanței
74-79  Partenerii din cadrul comunităților de cunoaștere și inovare trebuie să facă față unor sarcini administrative 
și de audit considerabile
80-84 EIT nu dispune de resurse suficiente și a fost prost gestionat în trecut
85-86  Sprijinul financiar al EIT este concentrat
87-88  Comunitățile de cunoaștere și inovare nu sunt suficient de transparente
89-95  Comunitățile de cunoaștere și inovare au stimulat crearea unei rețele de inovare și a unei culturi 
antreprenoriale, dar există puține dovezi cu privire la impactul produs sau la rezultatele tangibile obținute 
până în prezent
96-103  Viitorul
97-98  Au fost introduse principii de sustenabilitate financiară
99-100  Definiția activităților complementare ale comunităților de cunoaștere și inovare a fost revizuită
101 Vor fi elaborați indicatori-cheie de performanță mai relevanți
102 EIT încearcă să implice mai multe țări
103 Sunt discutate în prezent noi acorduri-cadru de parteneriat
05 Cuprins 
10 4 -111  Concluzii și recomandări
105 Justificarea înființării EIT
106-107  Concepție
108-109  Implementare și impact
 Anexa I  — Centrele regionale de colocație din Europa
 Anexa II — Obiectivele EIT
 Răspunsul Comisiei
06
 Glosar  
și acronime
CCI: O comunitate de cunoaștere și inovare ( knowledge and innovation community  – KIC) este un parteneriat cu un 
grad de autonomie ridicat, format din instituții de învățământ superior, organizații de cercetare, întreprinderi și alte 
părți interesate de prim rang implicate în procesul de inovare, care abordează provocări societale prin dezvoltarea 
de produse, servicii și procese și prin stimularea persoanelor inovatoare și cu spirit antreprenorial.
Centru de colocație : Înființat și gestionat de o comunitate de cunoaștere și inovare, un centru de colocație 
reprezintă o platformă geografică pentru integrarea practică a triunghiului cunoașterii. Centrele de colocație pun la 
dispoziție spații de birouri în care inovatorii se pot întâlni și lucra împreună în același loc.
Cercetarea fundamentală : Cercetarea fundamentală constă în activitățile experimentale sau teoretice întreprinse 
în principal pentru a dobândi cunoștințe noi despre bazele fenomenelor și ale faptelor observabile, fără a se avea în 
vedere o aplicație sau utilizare specifică.
DG Cercetare și Inovare : Direcția Generală Cercetare și Inovare din cadrul Comisiei Europene este responsabilă 
de politica în materie de cercetare și inovare a Uniunii Europene și de coordonarea activităților conexe. Această 
direcție finanțează activități inovatoare prin intermediul programelor-cadru, actualul program de acest tip fiind 
Orizont 2020.
DG Educație și Cultură : Direcția Generală Educație și Cultură din cadrul Comisiei Europene este organul executiv 
al Uniunii Europene responsabil de politica în materie de educație, cultură, tineret, limbi și sport. DG Educație și 
Cultură este organul care supraveghează Institutul European de Inovare și Tehnologie.
DG Piață Internă, Industrie, Antreprenoriat și IMM-uri : Direcția Generală Piață Internă, Industrie, Antreprenoriat 
și IMM-uri din cadrul Comisiei Europene are misiunea de a promova un cadru favorabil creșterii economice 
pentru întreprinderile europene. Această direcție generală este responsabilă pentru o serie de acțiuni menite 
să îmbunătățească mediul de afaceri, în special pentru IMM-uri, și să sprijine dezvoltarea unei baze industriale 
puternice și durabile, capabilă să concureze la nivel mondial.
EIT: Institutul European de Inovare și Tehnologie ( European Institute of Innovation and Technology ).
Europa 2020 : Europa 2020 este strategia de creștere a UE pentru următorii ani și urmărește să transforme UE într-o 
economie inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii.
Impact : Consecințe socioeconomice pe termen lung care pot fi observate după o anumită perioadă de la finalizarea 
unei intervenții și care pot afecta fie destinatarii direcți ai acesteia, fie destinatarii indirecți care nu fac parte din 
sfera intervenției.
Incubator de afaceri : Incubatorul de afaceri este o organizație concepută cu scopul de a sprijini atât înființarea cu 
succes a întreprinderilor, cât și dezvoltarea viitoare a acestora. De cele mai multe ori, incubatorul pune la dispoziție 
infrastructura fizică necesară derulării afacerilor, servicii de consultanță în afaceri adaptate la specificul fiecărei 
societăți și oportunități pentru stabilirea de contacte ( networking ).
Indicatori-cheie de performanță : Acești indicatori sunt utilizați pentru a măsura factorii esențiali pentru succesul 
unei organizații.
Orizont 2020 : Programul Orizont 2020 este succesorul PC7. Cu un buget inițial de 77 de miliarde de euro alocat 
pentru perioada 2014-2020, obiectivul principal al acestui program este de a asigura faptul că Europa produce 
o cercetare științifică de nivel mondial, elimină barierele din calea inovării și facilitează colaborarea dintre sectorul 
public și cel privat în vederea inovării. EIT face parte din programul Orizont 2020.
Glosar și acronime 07
PC7 : Al șaptelea program-cadru pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative 
a fost principalul instrument prin care Uniunea Europeană a finanțat activitățile de cercetare și de inovare în 
perioada 2007-2013. EIT nu a făcut parte din acest program.
Rezultate : Schimbările imediate care apar la nivelul destinatarilor direcți ai unei intervenții la sfârșitul participării 
acestora la intervenția respectivă.
Triunghiul cunoașterii : Contribuția învățământului superior la ocuparea forței de muncă și la creșterea economică 
poate fi consolidată prin intermediul stabilirii unor legături strânse și eficace între învățământ, cercetare și inovare – 
cele trei laturi ale triunghiului cunoașterii.
08
 Sinteză
I
Legăturile slabe dintre sfera învățământului, cea a științei și cea a afacerilor sunt adesea invocate ca unul dintre 
motivele principale pentru care performanța Europei în materie de inovare nu este la fel de bună ca cea a concu -
renților săi. Creat în 2008, Institutul European de Inovare și Tehnologie (denumit în continuare „EIT” sau „institutul”) 
are obiectivul ambițios de a depăși acest obstacol. Misiunea EIT este de a consolida capacitatea de inovare a Uniunii 
Europene „prin promovarea sinergiilor și a cooperării între învățământul superior, cercetare și inovare la cele mai 
înalte standarde [...], inclusiv prin susținerea antreprenoriatului”.
II
Dotat cu un buget inițial de 3 miliarde de euro pentru perioada 2008-2020, EIT are un rol important de jucat în 
contextul Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Acoperind întregul 
ciclu de inovare la nivelul UE, de la etapa de laborator până la punerea pe piață, EIT urmărește să reunească cei mai 
creativi și mai inovatori parteneri din lumea academică, din sfera cercetării și din mediul de afaceri pentru a găsi 
împreună soluții pentru provocările societale majore, cum ar fi schimbările climatice, eficiența energetică, inovarea 
digitală, sănătatea și materiile prime.
III
EIT nu este un centru de cercetare și nu contribuie în mod direct la finanțarea unor proiecte individuale. În schimb, 
institutul oferă granturi pentru comunitățile de cunoaștere și inovare. Selectate pe o bază competitivă, aceste 
comunități sunt parteneriate autonome formate din întreprinderi, institute de cercetare și universități existente. Ele 
desfășoară în principal: 1) activități educative și de formare; 2) activități de cercetare colaborativă axată pe inovare și 
3) activități vizând crearea și dezvoltarea de întreprinderi inovatoare.
IV
Curtea a examinat dacă EIT este un instrument eficace pentru stimularea inovării în UE. Astfel, Curtea a analizat 
dacă justificarea înființării EIT și concepția de la baza acestuia răspund nevoilor comunităților de inovare și a evaluat 
punerea în aplicare și monitorizarea activităților institutului. Curtea a ajuns la concluzia că, în ciuda unei rațiuni de 
a fi valide, cadrul operațional complex al EIT și problemele de management au afectat eficacitatea globală a acestui 
organism.
V
Principalele motive care au stat la baza înființării EIT sunt bine întemeiate și, în general, se bucură de susținerea 
părților interesate: existența unor legături slabe între întreprinderi, institutele de cercetare și învățământul superior, 
succesul limitat în ceea ce privește aducerea pe piață a rezultatelor activităților de cercetare și lipsa unei culturi 
antreprenoriale s-au numărat printre argumentele invocate pentru a justifica crearea institutului, care urma să abor -
deze aceste probleme specifice. Datorită EIT, cele trei comunități de cunoaștere și inovare lansate în 2010 au reunit 
peste 500 de parteneri din diferite discipline, țări și sectoare. Comunitățile sunt autonome, aceasta fiind o caracteris -
tică a EIT deosebit de apreciată de partenerii din cadrul lor. Prin intermediul institutului, comunitățile de cunoaștere 
și inovare oferă noi oportunități de a desfășura activități inovatoare și promovează o cultură antreprenorială.
Sinteză 09
VI
Cu toate acestea, în urma auditului au fost identificate o serie de deficiențe în ceea ce privește principalele concepte 
și procese operaționale:
(a) modelul de finanțare utilizat de EIT include conceptul de activități complementare ale comunităților de cunoaș -
tere și inovare, care nu sunt finanțate de EIT. Această condiție de finanțare are o valoare adăugată limitată sau 
chiar inexistentă și complică în mod inutil monitorizarea și raportarea cu privire la contribuția financiară a EIT;
(b) modalitățile practice de cooperare dintre EIT și comunitățile de cunoaștere și inovare, cum ar fi cele referitoare 
la granturile acordate comunităților de către EIT, sunt inadecvate având în vedere natura activităților de inovare 
pe care institutul urmărește să le sprijine;
(c) sustenabilitatea financiară a comunităților de cunoaștere și inovare este îndoielnică. Întreprinderile nu sunt 
suficient de implicate în activitățile comunităților, chiar dacă participarea lor era o condiție prealabilă pentru 
succesul EIT. Finanțarea acordată de institut este concentrată într-un număr mic de țări și acoperă un număr 
limitat de parteneri ai comunităților de cunoaștere și inovare;
(d) indicatorii de performanță și procesele de monitorizare și de raportare nu permit formarea unei imagini clare cu 
privire la rezultate și la impacturi.
VII
La șapte ani de la înființarea sa, EIT nu este încă pe deplin independent din punct de vedere operațional de Comisia Euro -
peană. Acest lucru a afectat procesul decizional al institutului. EIT nu este institutul axat pe impact care fusese preconizat 
inițial. Performanța comunităților de cunoaștere și inovare nu este suficient luată în considerare în momentul procesării 
plății finale aferente unui grant. Înainte de 2015, EIT a respins doar rareori costuri din cauza lipsei de performanță.
VIII
Rămâne de văzut care va fi impactul măsurilor corective luate de către Comisie și EIT în 2015. Concluziile și recoman -
dările prezentate în continuare sunt pertinente și este necesar să li se dea curs.
IX
Dacă EIT își dorește să devină un institut inovator și revoluționar, așa cum a fost conceput inițial să fie, sunt necesare 
adaptări legislative și operaționale semnificative care să permită mai buna promovare a potențialului de inovare al 
UE. Curtea formulează următoarele recomandări:
(1) Comisia ar trebui să propună Parlamentului European și Consiliului o bază legală modificată a EIT, care să conți -
nă o revizuire a modelului de finanțare a institutului.
(2) Acordurile de grant încheiate de EIT ar trebui (a) să acopere o perioadă mai mare de un an calendaristic și (b) să 
fie semnate înainte de data de începere a activităților.
(3) EIT ar trebui să își reorienteze abordarea, punând accentul pe obținerea de impact. În acest scop, EIT ar trebui 
să beneficieze de o mai mare autonomie și să facă uz de flexibilitatea oferită de regulamentul privind progra -
mul Orizont 2020. În special, EIT ar trebui să adopte norme specifice, adaptate la nevoile partenerilor din cadrul 
comunităților de cunoaștere și inovare. Institutul ar trebui să își rezolve problemele de personal, astfel încât să 
aibă capacitatea de a monitoriza în mod continuu performanța comunităților de cunoaștere și inovare.
(4) EIT ar trebui să dezvolte o analiză bazată pe impact. De asemenea, institutul ar trebui să își eficientizeze proce -
sele de monitorizare și de raportare.
10
 Introducere
1 Teorie elaborată în Cartea 
verde privind inovarea ( Green 
paper on innovation ), Comisia 
Europeană, 1995.
Paradoxul  european: exemplul grafenului
Grafenul este un material de structură pe bază de carbon, care a fost descoperit în 2004 de Andre Geim, pro -
fesor de fizică la Universitatea din Manchester. Datorită numeroaselor sale proprietăți extraordinare (este mai 
ușor decât oțelul, dar mai rezistent decât acesta, și are o conductivitate termică și electrică ridicată), grafenul 
prezintă un enorm potențial pentru aplicații practice foarte diferite, variind de la dispozitive electronice de 
înaltă performanță la stocarea energiei.Caseta 1Europa a rămas în urmă în materie de inovare
01 
Studiile realizate de Comisie arată că în UE nu există o cultură a inovării, care să 
permită transpunerea cu ușurință a ideilor bune în produse și servicii noi. Europa 
nu reușește să pună excelența activităților sale de cercetare fundamentală în ser -
viciul inovării orientate către piață. Caseta 1  prezintă un exemplu al acestui eșec, 
care a fost denumit „paradoxul european”1.
Sursa : www.sketchport.com , © Magicalhobo, 2014. Licență CC-BY.
De la momentul descoperirii sale și până în prezent, au fost depuse în întreaga lume peste 11 000 de brevete 
sau de cereri de brevet legate de grafen. Mai puțin de 1 % din aceste brevete/cereri de brevet au fost însă 
depuse în Regatul Unit și aproape două treimi din totalitatea lor provin de la organizații din Asia, după cum 
afirmă Cambridge IP , o întreprindere de strategie tehnologică din Regatul Unit.
Sursa:  Sarah Gordon, „ Red tape and cost lie behind Europe’s poor patent performance ”, articol publicat în Financial Times , decembrie 2014.
11 Introducere 
2 „O Uniune a inovării”, 
o inițiativă din cadrul 
Strategiei Europa 2020 ( http://
ec.europa.eu/research/
innovation-union/
index_en.cfm ).
Definiția inovării
Inovarea  constă în implementarea unui produs (bun sau serviciu) sau a unui proces complet nou sau îmbună -
tățit în mod semnificativ, a unei noi metode de comercializare sau a unei noi metode de organizare în practi -
cile comerciale, la locul de muncă sau în relațiile externe. Cerința minimă pentru o inovație este ca produsul, 
procesul, metoda de comercializare sau metoda de organizare respectivă să fie noi (sau îmbunătățite în mod 
semnificativ) în cadrul întreprinderii respective.
Activitățile de inovare  cuprind toate etapele științifice, tehnologice, organizaționale, financiare și comerciale 
care conduc efectiv la implementarea inovațiilor sau sunt preconizate să facă acest lucru. Activitățile de inova -
re includ, de asemenea, activitățile de cercetare și dezvoltare care nu sunt legate în mod direct de dezvoltarea 
unei inovații specifice.
Sursa : OCDE/Comunitățile Europene, Oslo manual — guidelines for collecting and interpreting innovation data , 2005.Caseta 202 
În vederea soluționării acestei probleme, UE depune eforturi pentru a deveni 
o economie bazată pe cunoaștere și axată pe o agendă ambițioasă în materie de 
cercetare și inovare. Strategia Uniunii Europene este de „a crea un mediu favora -
bil inovării, în care ideile valoroase să poată fi mai ușor transformate în produse 
și servicii care să genereze creștere economică și locuri de muncă”2. Caseta 2  
conține o definiție a inovării, care este într-adevăr un vector esențial al creșterii 
economice și al creării de locuri de muncă.
Reorientarea politicii UE către inovare
03 
Incapacitatea Europei de a transforma invențiile în produse și servicii care să 
poată fi comercializate a determinat UE să își regândească politicile în materie 
de cercetare. Politicile publice ale UE s-au concentrat, de regulă, pe cercetarea 
fundamentală3, care este determinată mai mult de curiozitate decât de eventuale 
aplicații pe piață. Ipoteza de la care se pleca era că cercetarea fundamentală va 
antrena activități de cercetare aplicată, care, la rândul lor, vor duce la inovare și la 
comercializare. Aceste politici au neglijat însă adeseori capacitatea de absorbție 
a pieței și necesitatea unui sprijin pentru inovare în sectorul privat.3 Principalii beneficiari din 
cadrul programelor-cadru 
europene anterioare în 
materie de cercetare și 
dezvoltare erau cercetători din 
afara sectorului de afaceri 
(Evaluarea intermediară a celui 
de Al șaptelea 
program-cadru – raportul 
Grupului de experți, 
12 noiembrie 2012).
12 Introducere 
4 Inițiativele tehnologice 
comune au fost introduse 
pentru a răspunde mai bine 
nevoilor industriei în anumite 
domenii de cercetare. Acestea 
sunt organisme independente 
ale UE, care implică 
participarea întreprinderilor și, 
în unele cazuri, a statelor 
membre.
5 Mecanismul de finanțare cu 
partajarea riscurilor a fost 
lansat pentru a îmbunătăți 
accesul la finanțare prin 
îndatorare pentru actorii din 
domeniul cercetării, în special 
pentru investiții cu risc mai 
ridicat în activități de 
cercetare, de dezvoltare 
tehnologică și de inovare.
6 Instrumentul financiar 
destinat IMM-urilor cu o rată 
mare de creștere și capacitate 
de inovare din cadrul 
Programului pentru 
competitivitate și inovare 
pune la dispoziție capital de 
risc pentru IMM-urile 
inovatoare și pentru IMM-urile 
cu un potențial ridicat de 
dezvoltare.
7 Nivelul scăzut de angajament 
al întreprinderilor în ceea ce 
privește cheltuielile pentru 
cercetare și dezvoltare este 
adesea citat drept unul dintre 
motivele care explică slaba 
performanță a UE. Potrivit 
Eurostat, în 2012, activitățile de 
cercetare și dezvoltare 
desfășurate în sectorul 
întreprinderilor comerciale au 
reprezentat 1,30 % din PIB-ul 
UE-28, în comparație cu 2,49 % 
în Japonia (date pentru 2010) 
și cu 1,83 % în Statele Unite 
(date pentru 2011).04 
Comisia Europeană a pus un accent mai puternic pe sfârșitul ciclului de inovare, 
cu scopul de a aduce rezultatele cercetării pe piață. Spre deosebire de programe -
le predecesoare, Orizont 2020 (actualul program-cadru pentru cercetare și ino -
vare) finanțează inovarea în mod explicit. Au fost create noi instrumente publice 
ale UE, cum ar fi parteneriatele public-privat (de exemplu, inițiativele tehnologice 
comune4), schemele de creditare și de garantare (de exemplu, mecanismul de 
finanțare cu partajarea riscurilor5) și capitalul de risc (de exemplu, GIF6), pentru 
a consolida inovarea în Europa și pentru a încuraja în și mai mare măsură partici -
parea întreprinderilor la activitățile de inovare7.
05 
Totuși, aceste inițiative inovatoare ale UE au luat foarte puțin în considerare 
legăturile dintre principalii actori implicați în „triunghiul cunoașterii” sau, altfel 
spus, interacțiunea dintre cercetare, învățământ și inovare (a se vedea figura 1 ). 
Creșterea economică se bazează pe un sistem mai larg și funcțional de „cunoaș -
tere și inovare”, în care interacțiunile productive dintre toți actorii inovatori sunt 
esențiale. O mai bună înțelegere a acestor relații din triunghiul cunoașterii a încu -
rajat dezvoltarea unui nou sistem public, menit să sprijine întregul ecosistem de 
inovare. Figura 1Triunghiul cunoașterii
Inovare
Educaţie CercetareNoi pieţe
Noi competenţe Noi cunoștinţe
Sursa : Curtea de Conturi Europeană.
13 Introducere 
8 COM(2005) 24 final din 
2 februarie 2005: Working 
Together for Growth and Jobs: 
a New Start for the Lisbon 
Strategy  (Cooperare pentru 
creștere și locuri de muncă – 
Un nou început pentru 
Strategia de la Lisabona).
9 Decizia nr. 1312/2013/UE 
a Parlamentului European și 
a Consiliului din 11 decembrie 
2013 privind Agenda 
strategică de inovare 
a Institutului European de 
Inovare și Tehnologie (EIT): 
contribuția EIT la o Europă mai 
inovatoare (JO L 347, 
20.12.2013, p. 892).
10 Articolul 3 din Regulamentul 
(UE) nr. 1292/2013 al 
Parlamentului European și al 
Consiliului din 11 decembrie 
2013 de modificare 
a Regulamentului (CE) 
nr. 294/2008 de înființare 
a Institutului European de 
Inovare și Tehnologie 
(JO L 347, 20.12.2013, p. 174).
11 Programul Orizont 2020 a fost 
creat prin Regulamentul 
nr. 1291/2013 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
11 decembrie 2013 (JO L 347, 
20.12.2013, p. 104). Este 
programul succesor al PC7 și 
acoperă perioada 2014-2020, 
fiind dotat cu un buget de 
77 de miliarde de euro.06 
Comisia a prezentat „o strategie de inovare extinsă pentru UE, vizând transpu -
nerea în produse și servicii a investițiilor în cunoaștere” și a propus crearea unui 
organism special care „să acționeze ca un pol de atracție pentru cele mai bune 
minți, idei și companii din întreaga lume”8: astfel, a fost creat, în 2008, Institutul 
European de Inovare și Tehnologie (EIT).
Logoul inițial al EIT
Institutul European de Inovare și Tehnologie
Misiunea și obiectivul EIT
07 
EIT urmărește să reducă decalajul dintre universitățile axate pe cercetare și 
întreprinderile orientate spre piață. Conceptul EIT referitor la o abordare integra -
tă a triunghiului cunoașterii este o modalitate unică pentru un sistem public al 
UE de a promova inovarea și antreprenoriatul. Mai mult, unul dintre obiectivele 
explicite ale EIT este de a se concentra în mod clar pe obținerea de rezultate tan -
gibile și de beneficii concrete pentru societate prin transformarea „rezultate[lor] 
cercetării în produse și servicii de valoare ridicată”9.
08 
Cu un buget de peste 300 de milioane de euro pentru perioada 2008-2013 și cu 
2,7 miliarde de euro planificați inițial pentru 2014-2020, EIT are un rol important 
de jucat în cadrul Strategiei Europa 2020, cu scopul de „a contribui la o creștere 
economică europeană durabilă și la o competitivitate sustenabilă, prin consolida -
rea capacității de inovare a statelor membre și a Uniunii pentru a aborda provocă -
rile majore cu care se confruntă societatea europeană. EIT realizează aceasta prin 
promovarea sinergiilor și a cooperării între învățământul superior, cercetare și 
inovare la cele mai înalte standarde și prin integrarea acestora, inclusiv prin sus -
ținerea antreprenoriatului”10. EIT a fost inclus în actualul program-cadru pentru 
cercetare și inovare, Orizont 202011.
14 Introducere 
Cum funcționează EIT?
09 
Sub supravegherea DG Educație și Cultură din cadrul Comisiei Europene, EIT func -
ționează ca un organism descentralizat al UE. Sediul său se află la Budapesta. EIT 
nu este un centru de cercetare și nu contribuie în mod direct la finanțarea unor 
proiecte individuale, ci acordă granturi unor comunități de cunoaștere și inova -
re, care sunt parteneriate structurate între întreprinderi, institute de cercetare și 
universități existente („partenerii din cadrul comunităților”). Aceste comunități 
se află în centrul activităților EIT și sunt principalul instrument prin care institutul 
preconizează să își atingă obiectivele (a se vedea figura 2  pentru o prezentare 
generală a modelului de la baza EIT). Figura 2Prezentare generală a modelului de la baza EIT
Sursa : Curtea de Conturi Europeană.
Plan de afaceri
Raport privind
performanţa
euro
€ € €
Partenerii din cadrul comunităţilor de cunoaștere și inovare
desfășoară împreună activităţi de inovare Partener al CCI Partener al CCI Partener al CCICCI
Reţea formată din:
– întreprinderi 
– cercetare– instituţii de învăţământEIT
Budapesta
15 Introducere 
10 
Comunitățile de cunoaștere și inovare au rolul de a se asigura că viziunea și poli -
ticile EIT sunt transpuse în acțiuni eficace. Ele sunt selectate prin intermediul unei 
cereri competitive de candidaturi, bazată pe subiecte prioritare cu impact soci -
etal ridicat. EIT a selectat cinci astfel de comunități pentru sprijin financiar - a se 
vedea figura 3 . Fiecare comunitate este reprezentată de o organizație autono -
mă – entitatea juridică a comunității – care încheie acorduri contractuale cu EIT. Figura 3Cele cinci comunități de cunoaștere și inovare selectate și finanțate de EIT
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană/EIT.
Lansate în 2015Lansate în 2010
115Stimularea competitivităţii, a creșterii economice și a atractivităţii sectorului 
european al materiilor prime prin inovaţii radicale și antreprenoriatEIT Raw Materials209Accelerarea antreprenoriatului și a inovării pentru un stil de viaţă sănătos
și o îmbătrânire activă, oferind talentelor de vârf din Europa noi oportunităţi
și resurse în beneﬁciul tuturor cetăţenilorEIT Health242A deveni principalul motor al inovării și al antreprenoriatului
în domeniul energiei durabileKIC InnoEnergy209Crearea de oportunităţi pentru inovatori pentru a aborda problema 
schimbărilor climatice și a orienta economia mondialăClimate-KIC115Promovarea leadershipului european în inovarea în domeniul 
tehnologiilor informaţiei și comunicaţiilor pentru creștere economică
și îmbunătăţirea calităţii vieţiiEIT DigitalNumărul
partenerilorMisiune CCI
16 Introducere 
12 Accentul pus pe aplicațiile 
comerciale este principala 
diferență față de proiectele 
tradiționale de cercetare 
colaborativă, cum ar fi cele 
propuse prin intermediul 
cererilor competitive din 
cadrul PC7.11 
Acordul de grant încheiat de EIT precizează valoarea maximă anuală a contribu -
ției financiare și definește portofoliul de activități care urmează să fie întreprinse 
de către comunitățile de cunoaștere și inovare în anul calendaristic în care este 
semnat acordul. Portofoliul planificat al tuturor activităților unei comunități 
trebuie să fie inclus într-un plan de afaceri al acesteia, anexat la acordul de grant. 
Aceste activități ale comunităților pot fi clasificate în patru linii principale de 
acțiune:
(i) educație;
(ii) proiecte de inovare;
(iii) antreprenoriat; și
(iv) costuri de gestionare și alte costuri operaționale ale comunității.
12 
În cadrul liniei de acțiune referitoare la educație, EIT finanțează activități educa -
ționale și de formare la nivel de masterat și de doctorat, axându-se pe dezvolta -
rea de competențe în materie de antreprenoriat și de inovare. În cadrul celei de 
a doua linii de acțiune, proiecte axate pe inovare sunt derulate de un consorțiu 
de parteneri din cadrul comunităților de cunoaștere și inovare, selectați printr-o 
cerere competitivă internă de propuneri, organizată și gestionată de entitatea 
juridică a comunității. Obiectivul urmărit este acela de a elimina decalajul exis -
tent în materie de inovare între cercetare și piață, prin finanțarea unor proiecte 
legate de activitățile de dezvoltare a întreprinderilor12. Linia de acțiune privind 
antreprenoriatul vizează stimularea înființării de întreprinderi prin intermediul 
incubatoarelor de afaceri și accelerarea dezvoltării întreprinderilor prin acordarea 
de sprijin financiar și tehnic pentru dezvoltarea întreprinderilor de tip start-up.  
Unul dintre principalele obiective urmărite în cadrul acestei linii de acțiune este 
acela de a reduce timpul de care întreprinderile noi au nevoie pentru a introduce 
pe piață rezultatele cercetării, prin intermediul acțiunilor demonstrative, facili -
tând experiențele de laborator și studiile de piață.
13 
Cea de a patra linie de acțiune acoperă costurile legate de gestionarea comuni -
tății de cunoaștere și inovare și a centrelor sale de colocație. Fiecare comunitate 
dispune de centre regionale de colocație situate în diferite orașe din Europa (a se 
vedea anexa I ). Aceste centre sunt spații în care pot avea loc reuniuni și activități 
de colaborare, ele fiind concepute să producă inovare la nivel local.
17
 Sfera și  
abordarea auditului
13 Situate la Grenoble (KIC 
InnoEnergy), Londra 
(Climate-KIC și EIT Digital) și 
Stockholm (EIT Digital și KIC 
InnoEnergy).
14 Comunitățile au transmis 
adrese de e-mail valide pentru 
numai 298 de parteneri 
(dintr-un total de 546), dintre 
care 113 au răspuns în 
întregime la sondaj, ceea ce 
reprezintă o rată de răspuns 
de 38 %.14 
Obiectivul urmărit de Curte în cadrul auditului său a fost acela de a evalua dacă 
EIT este un instrument eficace pentru stimularea inovării în UE. În special, au fost 
examinate rațiunea de a fi, concepția și implementarea acestuia, pentru a se eva -
lua dacă acest nou instrument se află pe calea cea bună pentru a-și atinge obiec -
tivul general de stimulare a inovării în UE prin integrarea triunghiului cunoașterii.
15 
Auditul s-a desfășurat în perioada decembrie 2014-iunie 2015 și a acoperit activi -
tățile EIT și ale comunităților de cunoaștere și de inovare din perioada 2010-2014. 
În 2015, EIT a luat o serie de inițiative, care sunt descrise la punctele 96-103. Au 
avut loc întrevederi cu reprezentanții următoarelor entități:
 ο DG Educație și Cultură din cadrul Comisiei Europene;
 ο sediul central al EIT;
 ο cele trei entități juridice ale comunităților de cunoaștere și inovare;
 ο șapte parteneri din cadrul comunităților de cunoaștere și inovare; și
 ο cinci centre de colocație13.
16 
Partenerii din cadrul comunităților au fost selectați pe baza importanței finanțării 
primite din partea EIT. A fost utilizat și un al doilea criteriu de selecție, pentru a se 
asigura faptul că partenerii selectați acoperă toate comunitățile lansate în 2010 și 
toate tipurile de organizații care reprezintă cele trei laturi ale triunghiului cu -
noașterii (și anume, universități, institute de cercetare și întreprinderi). A fost de 
asemenea analizat un eșantion de activități desfășurate de comunități și finanțate 
de EIT.
17 
Abordarea auditului a fost completată cu:
 ο un sondaj online realizat pentru a colecta punctele de vedere ale partenerilor 
din cadrul comunităților de cunoaștere și inovare14;
 ο o analiză cantitativă a costurilor raportate ale comunităților pentru perioada 
2010-2014;
 ο o trecere în revistă a literaturii academice pe teme legate de inovare și de EIT; 
și
 ο o analiză a inițiativelor luate de către EIT și de Comisie pe parcursul auditului 
Curții și ulterior.
18 
Înainte de demararea auditului, a fost organizat un grup de discuție format din 
cele mai importante părți interesate, cu scopul de a înțelege mai bine provocări -
le-cheie cu care se confruntă EIT. De asemenea, au fost utilizate ca sursă de infor -
mații datele și concluziile rezultate din auditul anual pe care Curtea îl desfășoară 
cu privire la conturile financiare ale EIT.
18
 Observații
Rațiunea de a fi a EIT este validă
19 
Părțile interesate și majoritatea partenerilor din cadrul comunităților de cunoaș -
tere și inovare care au răspuns la sondaj sunt de părere că principalele obstacole 
în calea inovării sunt următoarele, în ordinea importanței lor pentru respondenții 
la sondaj (a se vedea figura 4 ):Figura 4Principalele obstacole în calea inovării, potrivit respondenților
Sursa : Curtea de Conturi Europeană.64 %77 %79 %83 %90 %Procentajul respondenţilor de acord cu aﬁrmaţia 
Investiţii insuﬁciente în activităţi inovatoare
de către instituţiile de învăţământ superior
și de către sectorul privatImplicarea limitată a întreprinderilor
în elaborarea cursurilor propuse de instituţiile
de învăţământ superiorAccesul diﬁcil la ﬁnanţarePresiunea de a obţine câștiguri ﬁnanciare imediateObstacolele administrative și juridice 
100 % 80 % 60 % 40 % 20 % 0 %
20 
Alte obstacole în calea inovării în UE care au fost menționate includ: prea multe 
mecanisme diferite de finanțare publică, fiecare cu norme proprii, care diminu -
ează eficiența globală a sistemelor de sprijin public; o prea mare fragmentare 
a eforturilor de cercetare în UE, ceea ce conduce la duplicări costisitoare; lipsa 
unor strategii comune și/sau a unor sinergii în programele UE cu alte programe 
europene, naționale și locale care sprijină inovarea; existența unor sisteme juri -
dice diferite la nivel național, care limitează inovarea transfrontalieră; lipsa unei 
reale piețe europene interne, ceea ce sporește dificultatea comercializării de noi 
produse/servicii în alte țări din UE.
19 Observații 
21 
Aproape 80 % din respondenții la sondaj au fost de acord că sistemele publice 
de sprijinire a inovării nu sunt suficient de orientate către aplicații pe piață. Acest 
punct de vedere a fost confirmat și în cursul interviurilor. 66 % dintre responden -
ții la sondaj consideră că obiectivele EIT sunt relevante pentru abordarea princi -
palelor obstacole care împiedică inovarea în Europa – a se vedea anexa II  pentru 
mai multe informații privind obiectivele institutului. Toate părțile consultate au 
confirmat motivele și necesitatea de a se crea un nou instrument al UE (EIT), care 
să fie diferit față de instrumentele existente.
22 
Disfuncționalitățile pieței pe care EIT urmărește să le abordeze (a se vedea figu -
ra 5 ) sunt deficiențele structurale care stau în calea inovării și care constituie, 
așadar, un obstacol pentru creșterea economică și pentru crearea de locuri de 
muncă. Cultura antreprenorială nu este suficient de bine dezvoltată. Faptul că re -
zultatele nu sunt comercializate și nivelul scăzut de cooperare între universitățile 
axate pe cercetare și întreprinderile orientate spre piață sunt adesea invocate ca 
motive principale ale performanței slabe a UE în materie de inovare. Învățământul 
superior nu se concentrează într-o măsură suficientă pe încurajarea inovatorilor și 
a întreprinzătorilor. Este necesar ca instituțiile de învățământ superior să integre -
ze inovarea și competențele antreprenoriale în programele educaționale. Figura 5Disfuncționalitățile pieței pe care EIT urmărește să le abordeze
Sursa : Curtea de Conturi Europeană.Probleme în 
atragerea/
reţinerea talentelorRezultatele 
cercetării nu sunt 
transpuse pe piaţă
Nivel scăzut al resurselor, 
inclusiv al resurselor umanePerformanţe slabe în 
domeniul cercetării în ceea ce 
privește crearea de valoare 
economică sau socială
Nivel prea scăzut al 
investiţiilor private 
în cercetare
și dezvoltareLipsa unei culturi 
antreprenoriale Obstacole în 
colaborarea din 
cadrul triunghiului 
cunoașteriiDEFICIENŢE STRUCTURALE Incapacitatea de a furniza noi servicii, produse și procesePerformanţe slabe în materie de creștere economică și creare de locuri de muncă
20 Observații 
15 În perioada 2010-2014, linia de 
acțiune referitoare la 
proiectele de inovare 
a reprezentat 42 % din 
costurile activităților finanțate 
de EIT, antreprenoriatul, 22 %, 
educația, 14 %, iar celelalte 
costuri au reprezentat 22 % (a 
se vedea punctele 11-13). 
Trebuie remarcat faptul că 
există o neconcordanță 
importantă între 
metodologiile utilizate de 
comunitățile de cunoaștere și 
inovare pentru măsurarea 
acestor alte costuri, constituite 
în principal din costuri 
administrative și de regie.23 
Astfel, EIT urmărește să acorde prioritate transferului, către mediul de afaceri, 
a activităților sale legate de învățământul superior, de cercetare și de inovare, 
precum și aplicațiilor comerciale ale acestor activități. Totuși, trebuie remarcat 
că, deși conceptul EIT se bazează pe o argumentație validă, institutul nu produce 
încă efectele dorite.
Unele elemente-cheie nu au fost concepute în mod 
adecvat
24 
EIT a fost conceput inițial să fie un sistem public inovator. Modelul EIT a introdus 
elemente specifice care nu se regăsesc în niciun alt instrument al UE de stimulare 
a inovării. De exemplu, capacitatea sa de a sprijini întregul ecosistem al inovării – 
de la învățământ și până la întreprinderi de tip start-up , prin proiecte axate pe 
inovare derulate de mai mulți parteneri din cadrul comunităților de cunoaștere 
și inovare – este unic. Autonomia de care se bucură aceste comunități este o altă 
caracteristică a modelului EIT deosebit de apreciată de partenerii săi. Totuși, 
anumite elemente-cheie ale modelului EIT nu au fost concepute în mod adecvat, 
astfel încât să permită institutului să funcționeze ca un sistem public eficace și 
revoluționar.
Triunghiul cunoașterii nu este reflectat în mod adecvat la 
nivelul Comisiei
25 
Ideea inițială de a înființa EIT se baza pe ipoteza că cea mai slabă legătură din 
cadrul triunghiului cunoașterii era între sectorul învățământului superior și 
întreprinderi. Prin urmare, EIT a fost plasat sub responsabilitatea DG Educație și 
Cultură, care are o experiență solidă în ceea ce privește programele educaționa -
le. Această direcție generală a preluat deci rolul central din partea Comisiei, de 
exemplu în calitate de observator al acesteia în Consiliul de conducere al EIT.
26 
Liniile de acțiune referitoare la inovare și la antreprenoriat, care beneficiază în 
prezent de cea mai mare parte din finanțarea acordată de EIT, au nevoie de o ex -
pertiză disponibilă în mod direct15. În acest scop, EIT ar trebui să dispună de un 
acces regulat la expertiza Direcției Generale Cercetare și Inovare și a Direcției Ge -
nerale Piață Internă, Industrie, Antreprenoriat și IMM-uri. DG Cercetare și Inovare 
dispune de o experiență valoroasă în gestionarea proiectelor de cercetare și de 
inovare, iar DG Piață Internă, Industrie, Antreprenoriat și IMM-uri are experiență 
în ceea ce privește crearea de noi întreprinderi. Totuși, în aceste direcții generale 
nu există o unitate care să se ocupe de chestiunile legate de EIT, iar Curtea a iden -
tificat puține dovezi cu privire la implicarea lor activă în acest sens.
21 Observații 
Finanțarea acordată de EIT depinde de un concept definit 
necorespunzător, și anume „activitățile complementare”
27 
Activitățile de inovare desfășurate de partenerii din cadrul comunităților de cu -
noaștere și inovare au fost împărțite în două categorii:
(a) activități finanțate în proporție de până la 100 % de către EIT; și
(b) activități complementare ale comunităților, care nu sunt finanțate de EIT.
Distincția dintre aceste două tipuri de activități este fundamentală pentru modelul 
de finanțare al EIT, întrucât plafonul contribuției institutului este stabilit în funcție 
de această distincție. Finanțarea acordată de EIT poate acoperi doar maximum 25 % 
din costurile totale ale comunităților (și anume suma costurilor activităților finanțate 
de EIT și a celor care nu sunt finanțate de EIT – acest model complex este ilustrat în 
figura 6 ).Figura 6Modelul de finanțare al EIT
Sursa : Curtea de Conturi Europeană.Activităţi FinanţareActivităţi ﬁnanţate de EIT Activităţi complementare ale CCI
Max. 25 % Min. 75 %
Finanţare EIT
(max. 25 %
din costurile totale)Coﬁnanţare Finanţare complementară (inclusiv alte surse UE)
Finanţare din alte surse decât EIT (min. 75 % din costurile totale)
Bugetul CCIActivităţi ale CCI
22 Observații 
28 
În perioada 2010-2014, EIT a contribuit cu 460 de milioane de euro la cele trei co -
munități de cunoaștere și inovare, permițând astfel finanțarea unor activități de 
inovare în valoare de 540 de milioane de euro. Activitățile complementare decla -
rate ale comunităților s-au ridicat la 2 043 de milioane de euro (10 % din această 
sumă fiind finanțată prin alte programe ale UE decât EIT, cum ar fi proiectele de 
colaborare din cadrul PC7, schemele de finanțare ale Consiliului European pentru 
Cercetare, proiecte ale inițiativelor tehnologice comune etc., și 23 % provenind 
din alte scheme publice naționale sau regionale) – a se vedea figura 7 .Figura 7Contribuția EIT la activitățile desfășurate de comunitățile 
de cunoaștere și inovare în perioada 2010-2014
Sursa : EIT.
Activităţi ﬁnanţate de 
EIT 540 de milioane EUR 
(21 %)
Activităţi complementare ale CCI
2 043 de milioane EUR (79 %)Investiţii460 de milioane EURContribuţia EIT (2010-2014) 
23 Observații 
16 Controalele și auditurile sunt 
efectuate de către EIT, de 
auditori externi privați și de 
Curtea de Conturi Europeană.29 
Activitățile complementare ale comunităților nu erau bine definite. Lipsa unei 
definiții clare a dus la dificultăți operaționale pentru partenerii din cadrul acesto -
ra, care nu aveau aceeași interpretare ca și EIT cu privire la conceptul de „activi -
tăți complementare” și la modul în care acestea trebuiau să fie raportate. Acest 
aspect a fost pus în discuție de una dintre comunități în 2012, în raportul său 
privind performanța, unde se arăta că „definiția în așteptare a finanțării com -
plementare cauzează probleme în ceea ce privește angajamentul deplin al unor 
parteneri și declararea completă a surselor complementare de finanțare cu care 
aceștia contribuie efectiv”.
30 
Activitățile complementare ale comunităților nu au fost definite din punct de 
vedere juridic decât odată cu semnarea acordurilor de grant din 2014 dintre 
comunități și EIT, la începutul celui de al patrulea an de activitate al comunităților. 
Această definiție nu era însă foarte utilă, deoarece activitățile complementare 
erau vag descrise ca fiind „activități desfășurate de către partenerii din cadrul 
comunităților, axate în principal pe activități [pe care comunitățile trebuie să le 
efectueze pentru a-și îndeplini misiunea]”. Ghidul EIT din 2014, intitulat Principles 
for financing, monitoring and evaluating KIC activities  (Principii de finanțare, moni -
torizare și evaluare a activităților comunităților de cunoaștere și inovare) mențio -
nează că aceste activități trebuie să aibă „o legătură clară cu cel puțin o [activitate 
finanțată de către EIT] și nu trebuie să fie finanțate din contribuția acordată de 
EIT”. Totodată, conform acestui ghid, costurile activităților respective trebuie să 
fie „proporționale cu costul [activității finanțate de către EIT] și/sau cu impactul 
preconizat în ceea ce privește îndeplinirea misiunii comunității”.
31 
Principiul proporționalității a fost introdus de către EIT în 2014, pentru a aborda 
problema activităților complementare supradeclarate și pentru a preveni apariția 
unor astfel de situații. Cu toate acestea, evaluarea respectării criteriul „propor -
ționalității” în cazul unei anumite activități complementare a unei comunități 
rămâne o provocare, deoarece nu există alte instrucțiuni suplimentare, iar EIT 
nu a introdus niciun mecanism specific pentru testarea sistemică a proporți -
onalității. În consecință, cu ocazia examinării activităților complementare ale 
comunităților din perioada 2010-2014, EIT nu a respins niciun cost pe motive de 
„disproporționalitate”.
32 
Anterior ciclului aferent planurilor de afaceri pentru 2016, criteriile referitoare la 
„legătura clară” și la „proporționalitate” făceau obiectul unor interpretări diferite. 
Acest fapt a condus la neclarități între partenerii din cadrul comunităților, EIT 
și cei care verifică declarațiile de costuri16 atunci când trebuie să se determine 
dacă costurile asociate trebuie să fie acceptate sau nu la calcularea contribuției 
maxime a EIT (a se vedea exemplul prezentat în caseta 3 ). Această situație este 
în detrimentul partenerilor din cadrul comunităților, deoarece costurile respinse 
antrenează o scădere a contribuției financiare a EIT.
24 Observații 
17 FAQ about KICs  – EIT (2010).Exemplu de activitate complementară a unei comunități de cunoaștere și inovare, 
cu o legătură nu foarte clară cu activitatea finanțată de EIT
Un partener din cadrul unei comunități de cunoaștere și inovare a raportat în 2013 o activitate complementară 
evaluată la 188 de milioane de euro. Potrivit raportărilor financiare, această activitate era legată de un proiect 
de inovare finanțat de EIT în valoare de 4,5 milioane de euro, raportul costurilor fiind deci de 42:1. Valoarea 
acestei activități complementare ar fi suficientă pentru a îngloba întreaga contribuție acordată de EIT în 2013 
comunității în cauză. Pentru a justifica legătura dintre cele două activități, a fost pus la dispoziție un scurt do -
cument în care se arată că partenerul respectiv este implicat în numeroase activități ale comunității, inclusiv în 
programe educaționale și de creare de întreprinderi.
Cu toate acestea, nu există nicio dovadă convingătoare cu privire la o „legătură clară” între costurile suportate 
în valoare de 188 de milioane de euro și proiectul de inovare evaluat la 4,5 milioane de euro desfășurat de alți 
parteneri din cadrul comunității.Caseta 3
33 
Măsurarea și raportarea activităților complementare ale comunităților nu sunt 
esențiale pentru atingerea obiectivelor EIT: doar activitățile finanțate de institut 
„sunt cele care definesc cu adevărat o comunitate de cunoaștere și inovare”17. 
Scopul grantului acordat este de a contribui la activitățile finanțate de EIT, nu 
de a acoperi 25 % din costurile totale ale comunităților. Excluderea activităților 
complementare drept condiție de finanțare nu ar afecta rezultatul: comunitățile 
de cunoaștere și inovare ar continua să desfășoare activitățile finanțate de EIT.
Pretinsul efect de pârghie nu a fost demonstrat și este 
neverosimil
34 
Includerea activităților complementare ale comunităților de cunoaștere și ino -
vare în modelul de finanțare al EIT este utilizată pentru a demonstra efectul de 
pârghie al institutului. Regulamentul privind Orizont 2020 prevede că „abordarea 
EIT în materie de finanțare se va întemeia pe un puternic efect de pârghie […]”. 
Raportul anual pe 2013 al EIT prevede un „coeficient de mobilizare de 4: peste 
80 % din bugetul total al comunităților de cunoaștere și inovare provine din surse 
externe și, pentru fiecare euro investit din bugetul UE, este mobilizată o investiție 
mai mare din alte surse”. Comisia a raportat în 2013 ca indicator de performanță 
„consolidarea efectului de pârghie al EIT asupra finanțării private și a altor surse 
de finanțare publică”.
25 Observații 
O activitate retroactivă nu poate avea un efect de mobilizare financiară
Costurile suportate în cadrul unui proiect colaborativ anterior al UE în perioada 2010-2013 pot fi declarate de 
un partener din cadrul unei comunități de cunoaștere și inovare drept o activitate complementară unei activi -
tăți finanțate de EIT în 2014. Decizia de a desfășura proiectul PC7 în 2010 a fost însă independentă de decizia 
EIT din 2014 de a aproba finanțarea pentru activitatea asociată: prin urmare, nu există niciun efect de pârghie 
în acest caz specific.
Exemplu de activitate complementară a unei comunități, care nu poate fi 
considerată activitate adițională
Partenerii din cadrul unei comunități au declarat ca activitate complementară costurile legate de participarea 
unor studenți care nu aveau legătură cu EIT la cursuri la care participau și studenți EIT. Aceste costuri nu pot 
fi considerate suplimentare, deoarece cursurile respective fac parte din programul standard de învățământ al 
universității.Caseta 4 Caseta 535 
Acest pretins coeficient de mobilizare de 4 se bazează pe ipoteza că toate 
activitățile complementare ale comunităților de cunoaștere și inovare declarate 
de către parteneri sunt suplimentare sau, altfel spus, declanșate de intervenția 
EIT. Ipoteza aceasta nu este însă realistă, deoarece EIT permite comunităților de 
cunoaștere și inovare să își declare retroactiv activitățile complementare: astfel, 
costurile aferente unei activități complementare din trecut pot fi declarate în 
anul curent de raportare al activității asociate finanțate de institut.
36 
Aceste activități complementare retroactive ale comunităților nu reprezintă 
activități adiționale, deoarece ele au fost realizate de fapt de partenerii din 
cadrul comunităților fără sprijin din partea EIT (a se vedea exemplul prezentat în 
caseta 4 ). Activitățile complementare retroactive reprezintă 450 de milioane de 
euro (22 %) din totalul activităților complementare ale comunităților declarate în 
perioada 2010-2014.
37 
În plus, partenerii din cadrul comunităților contribuie la bugetele acestora în 
principal în natură și nu în numerar: există deci un risc inerent ridicat ca parte -
nerii să desfășoare activități pe care le-ar fi realizat oricum ( deadweight  – efectul 
de balast) și să declare către EIT costurile respective drept contribuție la activități 
complementare ale comunităților. Reprezentanții partenerilor din cadrul comu -
nităților de cunoaștere și inovare și ai celor trei entități juridice ale comunităților 
care au fost intervievați în cursul acestui audit au confirmat că cea mai mare parte 
a activităților complementare nu sunt activități suplimentare și că ele ar fi fost 
desfășurate chiar și în absența EIT. Analiza realizată de Curte cu privire la toate 
activitățile complementare cu o valoare de peste două milioane de euro a confir -
mat acest lucru.
26 Observații 
18 La articolul 6 alineatul (2) din 
regulamentul modificat de 
înființare a EIT se prevede că 
„CCI-urile dispun de 
o autonomie generală 
semnificativă în ceea ce 
privește stabilirea organizării 
interne și a structurii lor, 
precum și a obiectivelor 
precise și a metodelor de lucru 
ale acestora. În mod special, 
CCI-urile [...] dezvoltă strategii 
de sustenabilitate financiară”.
19 Articolul 7b din regulamentul 
modificat de înființare a EIT 
prevede următoarele: 
„[...] în mod normal, o CCI este 
înființată pentru o perioadă 
de 7-15 ani”.
20 EIT a comunicat în mod 
explicit acest lucru 
comunităților de cunoaștere și 
inovare în 2015.Comunitățile de cunoaștere și inovare nu vor ajunge probabil 
într-o situație de sustenabilitate financiară
38 
Comunitățile de cunoaștere și inovare trebuie să elaboreze strategii pentru a de -
veni viabile din punct de vedere financiar18, deși acest obiectiv pe termen lung 
nu este compatibil cu durata preconizată de viață a unei comunități (între șapte 
și cincisprezece ani), astfel cum este descrisă în regulamentul de înființare a EIT19. 
Din cauza acestei incoerențe legislative, se admite în general20 că contribuția 
financiară a EIT ar trebui să înceteze, în principiu, după o perioadă maximă de 
cincisprezece ani, dar că comunitățile ar trebui să își continue existența și după 
acest interval de timp.
39 
Reprezentanții partenerilor din cadrul comunităților de cunoaștere și inovare și 
ai celor trei entități juridice ale comunităților care au fost intervievați au declarat 
că este puțin probabil ca aceste comunități să devină independente din punct de 
vedere financiar după 15 ani. În perioada 2010-2014, numai o singură comunita -
te a declarat un venit (400 000 de euro), în condițiile în care EIT a investit peste 
460 de milioane de euro în aceste comunități. Două treimi din respondenții la 
sondajul Curții nu cred că, pe termen lung, comunitățile pot deveni independen -
te din punct de vedere financiar.
Fundația EIT (EITF) nu a reușit să atragă fonduri suplimentare
40 
În raportul său anual pe 2010, EIT a anunțat crearea unei fundații a EIT, care urma 
să fie „utilizată pentru atragerea și canalizarea de fonduri pentru activitățile 
institutului care nu intră în domeniul de aplicare al finanțării sale regulate”. Astfel, 
se mai afirma în raport, „fundația va juca un rol crucial atât în garantarea sustena -
bilității financiare și a autonomiei EIT, cât și în consolidarea razei sale de acțiune 
sociale”. Fundația nu a reușit să atragă un volum semnificativ de finanțare și a fost 
închisă în 2014.
Procesul anual aferent încheierii acordurilor de grant nu 
încurajează în mod corespunzător activitățile de inovare ale 
comunităților de cunoaștere și inovare
41 
Planul de afaceri al unei comunități de cunoaștere și inovare, anexat la acordul de 
grant, este un document cuprinzător în care se prezintă modul de selecție, descri -
erea și gestionarea portofoliului de activități planificate ale comunității pentru 
anul calendaristic. EIT publică orientări pentru a clarifica cerințele legate de pla -
nul de afaceri în ceea ce privește structura, conținutul și nivelul de detaliere.
27 Observații 
42 
Planul de afaceri al unei comunități de cunoaștere și inovare este mai degrabă 
un program anual de lucru, în care se pune un accent puternic pe planificarea 
pe termen scurt. Proiectul de plan de afaceri pentru anul următor trebuie trimis 
către EIT cel mai târziu la sfârșitul lunii septembrie din anul N-1 – figura 8  ilus -
trează programarea în timp a acordului de grant și a planului de afaceri. Pentru 
a se asigura respectarea acestui termen, partenerii din cadrul comunității trebuie 
să identifice toate activitățile de inovare pe care doresc să le realizeze în anul ur -
mător și să evalueze costurile acestora, până la sfârșitul celui de al doilea trimes -
tru al anului. Prin urmare, partenerii trebuie să anticipeze cu cel puțin șase luni în 
avans activitățile exacte de inovare pe care le vor desfășura în anul calendaristic 
următor. În cazul liniilor de acțiune privind proiectele de inovare, este necesară 
o perioadă suplimentară de trei luni pentru lansarea unei cereri competitive de 
propuneri de proiecte. Trebuie precizat însă că planurile de afaceri ale comuni -
tăților pot fi modificate în cursul anului în vederea includerii de noi proiecte de 
inovare, această modificare fiind oficializată printr-un act adițional la acordul 
anual de grant. Figura 8Cronologia acordului de grant, a planului de afaceri aferent și a evaluării 
raportului de performanță al unei comunități de cunoaștere și inovare
Sursa : EIT, Principles for financing, monitoring and evaluating KIC activities .Anul 
N+1Anul NAnul 
N-1
SfârșitStartDecizia EIT privind 
cuantumul 
ﬁnanţării acordate 
pentru anul NPrezentarea 
propunerii de plan 
de afaceri al CCI 
pentru anul NTrim. 4 Trim. 3 Trim. 2 Trim. 1
Criterii EIT de 
ﬁnanţare pentru 
anul N
Audit ex post al raportului CCI pentru anul NEvaluarea de către EIT
a raportului CCI
pentru anul NPrezentarea 
raportului CCI 
pentru anul NImplementarea planului de afaceri al CCI pentru anul NÎncheierea acordului 
de grant
pentru anul N
28 Observații 
21 Regulamentul (CE) 
nr. 294/2008 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
11 martie 2008 de înființare 
a Institutului European de 
Inovare și Tehnologie (JO L 97, 
9.4.2008, p. 1).
22 O parte a grantului anual este 
stabilită pe bază competitivă 
între comunități. 40 % din 
valoarea totală a contribuției 
acordate de EIT în 2015 pentru 
comunități a fost alocată în 
acest mod. Acest procent ar 
trebui să crească de-a lungul 
anilor.
Fondul  european pentru investiții strategice (FEIS)23 și impactul acestuia asupra 
bugetului EIT
În noiembrie 2014, Comisia Europeană a lansat un plan de investiții pentru Europa, în vederea relansării crește -
rii economice și a investițiilor în UE. Ea a propus crearea Fondului european pentru investiții strategice (FEIS), 
care să funcționeze în cadrul BEI și să fie finanțat în comun de aceasta din urmă și de UE.
Regulamentul privind FEIS a redus contribuția UE la bugetul EIT cu 12 %, și anume de la 2 711 la 2 383 de 
milioane de euro în perioada de șapte ani cuprinsă între 2014 și 2020. Bugetul EIT pentru 2016 va fi redus de 
la 336 de milioane de euro (suma prevăzută inițial în cadrul programului Orizont 2020) la 285 de milioane de 
euro (-15 %). Această reducere înseamnă mai puține activități de inovare finanțate de EIT. În combinație cu 
finanțarea competitivă, această situație creează o incertitudine suplimentară pentru comunitățile de cunoaș -
tere și inovare, care trebuie să selecteze proiecte și să își elaboreze proiectele de planuri de afaceri fără a avea 
o idee clară cu privire la finanțarea disponibilă pentru anul următor (anii următori).
Comunitățile pot beneficia în mod indirect de fonduri alocate prin FEIS, care vor compensa parțial reducerea 
bugetului EIT.
23 Avizul nr. 4/2015 referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european de investiții 
strategice și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1291/2013 și (UE) nr. 1316/2013 ( http://eca.europa.eu ).Caseta 643 
Strategia unei comunități de cunoaștere și inovare ar trebui să fie „bazată pe 
o planificare comună pentru inovare pe termen mediu și lung, pentru a face 
față provocărilor EIT [...]”21. Cu toate acestea, acordul de grant semnat între EIT și 
entitatea juridică a comunității stabilește contribuția financiară a institutului doar 
pentru un an calendaristic. Finanțarea acordată de EIT nu este astfel asigurată 
decât pentru a acoperi costurile declarate pe o bază anuală. Finanțarea viitoare 
depinde atât de disponibilitatea fondurilor în bugetul EIT, aceasta fiind supusă 
efectului introducerii Fondului european pentru investiții strategice (a se vedea 
caseta 6 ), cât și de rezultatele finanțării pe bază competitivă între comunități22.
44 
Curtea este în favoarea finanțării pe bază competitivă, dar trebuie observat că 
există o problemă de programare în timp. Întrucât alocarea pe bază competitivă 
a fondurilor este decisă de către Consiliul de conducere al EIT în cadrul reuniunii 
sale din decembrie, rezultatele procedurii nu sunt cunoscute înainte de sfârșitul 
anului. Acest lucru creează incertitudine pentru partenerii din cadrul comunități -
lor, dat fiind că unele proiecte sunt lăsate în așteptare până când devine clar dacă 
finanțarea va fi disponibilă sau nu.
29 Observații 
45 
Această viziune pe termen scurt în materie de planificare operațională și financi -
ară nu corespunde cu orizontul de timp al activităților de inovare întreprinse de 
comunități. Toți partenerii din cadrul comunităților pe care Curtea i-a vizitat con -
sideră că principiul anualității este un obstacol major pentru încurajarea inovării 
pe termen lung.
46 
Linia de acțiune referitoare la educație este formată în principal din programe 
de masterat și de doctorat. Durata prevăzută a acestor programe educaționale 
este de doi și, respectiv, patru ani. Prin urmare, este riscant pentru partenerii din 
cadrul comunităților active în domeniul învățământului superior să semneze un 
contract multianual cu studenți ai EIT, deoarece există o incertitudine juridică 
cu privire la finanțarea de care vor beneficia în anii următori. Acest lucru este 
deosebit de problematic pentru organizațiile publice (în principal universități și 
institute de cercetare), care trebuie să aplice norme financiare stricte în temeiul 
legislațiilor lor naționale respective.
47 
Procesul anual de acordare a granturilor este de asemenea un obstacol major 
pentru planificarea și coordonarea proiectelor multianuale de inovare în cadrul 
liniilor de acțiune legate de inovare. Unele comunități de cunoaștere și inovare 
au creat activități specifice dedicate unor proiecte pe termen mai lung, pentru 
care, în principiu, finanțarea este garantată pe toată durata lor de viață (existând 
totuși un proces de evaluare intermediară pentru a se asigura faptul că proiectul 
finanțat este viabil și susceptibil să genereze un impact comercial – o evaluare 
intermediară negativă ar opri finanțarea proiectului). Cu toate acestea, deoarece 
contribuția financiară a EIT este fixată numai pentru un an, riscurile financiare 
legate de anii viitorii sunt suportate de partenerii din cadrul comunităților: este 
posibil ca unele dintre proiectele acestora să trebuiască să fie stopate sau aban -
donate din cauza lipsei de finanțare.
48 
În schimb, acordurile de grant ale UE pentru proiecte de cercetare colaborativă se 
semnează pe o perioadă multianuală: de exemplu, granturile din cadrul progra -
mului Marie Skłodowska-Curie propun cercetătorilor o finanțare garantată pentru 
perioade mai mari de douăsprezece luni.
49 
În medie, în perioada 2011-2014, acordurile de grant au fost semnate în termen 
de trei luni de la începutul anului calendaristic. Semnarea acordurilor de grant 
din 2015 a avut loc de abia în luna iunie 2015. Activitățile desfășurate de comuni -
tăți după 1 ianuarie nu sunt acoperite de niciun contract juridic până la semnarea 
noului acord anual de grant. Semnarea cu întârziere a acordurilor provoacă o dis -
continuitate în procesul de inovare, deoarece unii dintre partenerii din cadrul 
comunităților nu doresc să își asume riscul juridic și financiar de a angaja resurse 
înainte de semnarea acordului de grant.
30 Observații 
24 Decizia nr. 1312/2013.
Indicatori-cheie de performanță
Există trei categorii de indicatori-cheie de performanță.
1. Indicatori-cheie de performanță general aplicabili ai EIT  – există șase astfel de indicatori, și anume: 
atractivitatea programelor educaționale; numărul de noi absolvenți; numărul de idei de afaceri „incuba -
te”; numărul de întreprinderi de tip start-up  sau de întreprinderi rezultate prin divizare ( spin-offs ); transfe -
rul/adoptarea de cunoștințe; produse/servicii/procese noi sau îmbunătățite lansate pe piață. Progresele 
realizate în raport cu acești indicatori se măsoară în vederea finanțării pe bază competitivă.
2. Indicatorii-cheie de performanță specifici pentru EIT  măsoară activitățile proprii ale institutului, moni -
torizând performanța operațională a acestuia cu ajutorul unor indicatori precum respectarea termenelor 
pentru finalizarea acordurilor de grant, acceptarea rapoartelor și executarea plăților, procentul de procese 
formalizate și nivelul de satisfacție față de EIT.
3. Indicatorii-cheie de performanță specifici pentru comunitățile de cunoaștere și inovare  sunt elaborați 
chiar de către comunități.Caseta 750 
De asemenea, semnarea cu întârziere a acordurilor anuale de grant antrenează 
și întârzieri la plata de către EIT a prefinanțării acordate comunităților, plată care 
ar trebui să aibă loc în termen de 30 de zile de la data intrării în vigoare a acor -
dului de grant. Comunitățile pot distribui fondurile către diferiții parteneri numai 
după efectuarea acestei plăți. Toate cheltuielile efectuate înainte de această dată 
trebuie să fie suportate de partenerii înșiși. Toate costurile care depășesc valoa -
rea prefinanțării primite (în limita a 50 %) vor fi rambursate de către EIT doar în 
momentul ultimei plăți, efectuată în a doua jumătate a anului următor.
Indicatorii-cheie de performanță existenți nu sunt adecvați 
pentru o monitorizare eficace
51 
Potrivit Agendei sale strategice de inovare24, EIT ar trebui să stabilească „în cola -
borare cu Comisia și cu CCI-urile, un sistem cuprinzător de monitorizare a contri -
buției EIT la programul «Orizont 2020», a impactului EIT prin intermediul proprii -
lor activități și al activităților CCI-urilor, precum și a rezultatelor CCI-urilor”. Acest 
sistem nu a fost încă introdus.
52 
Indicatorii-cheie de performanță general aplicabili ai EIT (a se vedea caseta 7 ) nu 
sunt definiți cu claritate și nu au fost constanți de-a lungul timpului (de exemplu, 
definiția „absolvenților”, conceptul de „transfer de tehnologie” și de „adoptare de 
cunoștințe”, noțiunea de idee „incubată” etc.). Caseta 8  conține un exemplu de 
definire neclară a indicatorilor-cheie de performanță. Această neclaritate com -
plică raportarea cu privire la performanță, în special în cazul în care definițiile 
acestor indicatori se modifică la mijlocul anului calendaristic și devine necesară 
o adaptare retroactivă.
31 Observații 
25 Monitoring progress and 
outcomes – External evaluation 
of the European Institute of 
Innovation and Technology – 
Framework Contract on 
evaluation and related services  
(EAC 03/06), mai 2011, 
punctul 6.31.
26 COM(2006) 77 final din 
22 februarie 2006, intitulată 
Implementing the renewed 
partnership for growth and jobs 
Developing a knowledge 
flagship: the European Institute 
of Technology  (Punerea în 
aplicare a parteneriatului 
reînnoit pentru creștere 
economică și creare de locuri 
de muncă – crearea unui pol 
de cunoaștere: Institutul 
European de Inovare și 
Tehnologie).
27 Comunicatul de presă al 
Comisiei Europene, intitulat 
The Commission details its plan 
for a European Institute of 
Technology  (Comisia își 
detaliază proiectul de creare 
a unui Institut European de 
Tehnologie), IP/06/751, 
8 iunie 2006).Un indicator-cheie de performanță definit neclar: numărul întreprinderilor de tip 
start-up  create
Pentru ca o întreprindere de tip start-up  să fie recunoscută, comunitatea de cunoaștere și inovare trebuie să 
furnizeze „dovezi” (de exemplu, scrisori de intenție sau un bon de comandă/factură) prin care să demonstre -
ze că această întreprindere are un prim client sau că există un posibil prim client sau un alt document care 
să demonstreze că întreprinderea respectivă a demarat operațiuni comerciale. Din cauza caracterului vag al 
criteriilor (ce este un „posibil prim client”), comunitățile interpretează în mod diferit această regulă.Caseta 8
53 
Este dificil să se realizeze o comparație între cele trei comunități de cunoaștere și 
inovare pe baza acestor indicatori-cheie de performanță generali. Aspecte cum ar 
fi dimensiunea întreprinderilor de tip start-up , durata cursurilor etc. nu sunt luate 
în considerare în acești indicatori. În plus, comunitățile își desfășoară activitatea 
în sectoare diferite, cu diferite niveluri de maturitate, fiind deci mai mult sau mai 
puțin dificil să se înființeze întreprinderi de tip start-up , să se „incubeze” idei de 
afaceri etc. Simpla analiză cantitativă nu ține seama de diferitele medii în care 
funcționează cele trei comunități de cunoaștere și inovare. Progresele realizate în 
ceea ce privește elaborarea de indicatori-cheie de performanță specifici comuni -
tăților sunt limitate.
54 
S-a constatat că mai multe deficiențe identificate în urma unei evaluări externe 
realizate în 2011 nu au fost încă remediate: indicatorii generali se axează în con -
tinuare pe resurse sau pe realizări și nu pe rezultate sau impact și pun accentul 
pe valori absolute, mai degrabă decât pe o creștere a activității determinată de 
intervenția comunităților25 (a se vedea și punctul 99).
Participarea întreprinderilor ar putea fi îmbunătățită
55 
Pentru a se asigura succesul EIT, mediul de afaceri ar trebui să fie puternic impli -
cat la nivel strategic și operațional. S-ar garanta astfel faptul că activitățile comu -
nităților de cunoaștere și inovare sunt determinate de nevoile pieței și orientate 
într-o măsură mai mare în direcții utile pentru economie și societate26. În 2006, 
comisarul pentru educație, formare profesională și cultură a subliniat în cadrul 
propunerii importanța comunității de afaceri, afirmând că „întreprinderile vor fi 
parteneri esențiali ai institutului, la nivel strategic și operațional. Ele vor fi direct 
implicate în activitățile de cercetare și educație, contribuind astfel la cultivarea 
unui spirit antreprenorial în rândul absolvenților și al cercetătorilor”27. Întreprin -
derile au așadar un rol crucial în construirea unei punți de legătură între cercetare 
și inovare.
32 Observații 
28 Întreprinderile au și motive de 
altă natură decât financiară 
pentru a se alătura unei 
comunități de cunoaștere și 
inovare, cum ar fi posibilitatea 
accesului la studenți talentați 
care au absolvit programele 
de învățământ purtând 
eticheta EIT.56 
În pofida importanței pe care o au întreprinderile, acestea au beneficiat de numai 
24 % din sprijinul financiar acordat de EIT (a se vedea figura 9 ), deși reprezin -
tă 56 % din partenerii din cadrul comunităților. Chiar dacă nivelul contribuției 
financiare nu este singurul indicator al participării28, implicarea întreprinderilor în 
EIT și în cadrul comunităților de cunoaștere și inovare ar putea fi îmbunătățită. În 
perioada 2010-2014, doar două întreprinderi se numărau printre cei mai impor -
tanți 40 de beneficiari ai finanțării acordate de EIT. Figura 9Defalcarea pe tip de organizație, în perioada 2010-2014
Sursa:  EIT.
ca procent din 
ﬁnanţarea de către EIT ca procent din partenerii CCI-urilor
 0 %10 %20 %30 %40 %50 %60 %
Altele (ONG-uri, 
autorităţi locale etc.)Institute de 
cercetareUniversităţi Societăţi 
comerciale
33 Observații 
57 
Părțile interesate din mediul de afaceri și-au exprimat preocuparea că agenda 
comunităților de cunoaștere și inovare este determinată în principal de nevoile 
exprimate de sectorul învățământului superior, în timp ce reprezentanții univer -
sităților intervievați în cadrul acestui audit regretă faptul că mediul de afaceri nu 
este suficient de implicat în elaborarea cursurilor propuse. În primii trei ani, o se -
rie de proiecte colaborative desfășurate de comunități au fost abandonate sau 
nu au produs rezultate tangibile deoarece nu se axau suficient pe o aplicație pe 
piață. Una dintre cauzele care explică acest fenomen constă în modul de selecție 
a temelor pentru proiectele care urmau să fie finanțate de EIT, această selecție 
fiind determinată în primul rând de nevoile învățământului superior, și nu de 
mediul de afaceri. Între timp, comunitățile au remediat această problemă, asigu -
rându-se că proiectele care urmează să fie finanțate de EIT ar trebui să conducă la 
o posibilă aplicație pe piață, generând astfel viitoare venituri.
Modelul EIT nu stabilește într-o măsură suficientă obiective 
legate de sprijinirea IMM-urilor existente
58 
În general, IMM-urile sunt mai flexibile și au o performanță mai bună decât orga -
nizațiile de mari dimensiuni în ceea ce privește dezvoltarea și exploatarea de noi 
tehnologii. Numeroase politici ale UE recunosc rolul important al IMM-urilor. Deși 
unul dintre obiectivele specifice ale Orizont 2020 este de a aloca cel puțin 20 % 
din bugetul său pentru IMM-uri, EIT nu a stabilit niciun fel de obiectiv în acest 
context.
59 
Respondenții la sondaj consideră că „promovarea și sprijinirea participării 
IMM-urilor la activitățile de inovare” este al treilea obiectiv ca importanță pe care 
EIT ar trebui să îl atingă pentru a stimula inovarea în Europa, dar EIT nu a pus în 
aplicare măsuri specifice dincolo de cele prevăzute în cadrul altor scheme de 
finanțare ale UE pentru a sprijini în mai mare măsură IMM-urile existente. În timp 
ce întreprinderile de tip start-up  și noile activități de afaceri dezvoltate benefi -
ciază de sprijin prin intermediul incubatoarelor de afaceri puse la dispoziție de 
comunități, pentru IMM-urile cu un potențial de dezvoltare deosebit care există 
deja este mai dificil să valorifice pe deplin posibilitățile de sprijin oferit de EIT. În 
special, participarea IMM-urilor la linia de acțiune legată de proiectele axate pe 
inovare este foarte limitată.
34 Observații 
29 Datele privind IMM-urile sunt 
disponibile pentru o singură 
comunitate de cunoaștere și 
inovare.
Exemple de critici legate de participarea IMM-urilor
„EIT nu a avut niciodată un mesaj clar pentru IMM-uri [...]”.
„IMM-urile sunt esențiale pentru inovare în UE și ar trebui să fie implicate, dar accentul se pune acum pe în -
treprinderile de tip start-up . Pe de altă parte, numai marile întreprinderi pot face față birocrației complicate și 
comunicării ineficace.”
„IMM-urile nu sunt suficient reprezentate în guvernanța comunităților de cunoaștere și inovare, ceea ce împie -
dică luarea în considerare a intereselor lor și a constrângerilor la care sunt supuse acestea.”
Sursa:  Ancheta de audit.Caseta 960 
Mai mult, toți partenerii intervievați din cadrul comunităților au afirmat că ciclul 
de plată a granturilor reprezintă un obstacol deoarece nu răspunde nevoilor 
financiare ale IMM-urilor. Ciclul de plăți al comunităților reprezintă o constrân -
gere importantă pentru partenerii mai vulnerabili din punct de vedere financiar, 
cum ar fi IMM-urile, care nu au capacitatea financiară necesară pentru a acoperi 
deficitul de finanțare (a se vedea punctul 50).
61 
Datele colectate de către EIT sunt fragmentate, deoarece raportarea pentru 
IMM-uri nu este obligatorie. Cu toate acestea, în perioada 2010-2014, IMM-urile au 
primit sub 5 % din sprijinul financiar acordat de EIT29.
62 
Întrucât IMM-urile sunt beneficiari indirecți și nu sunt contabilizate, este posi -
bil ca imaginea de ansamblu să nu fie atât de sumbră. Respondenții la sondaj 
au afirmat că parteneriatele din cadrul comunităților de cunoaștere și inovare 
au creat un mediu propice pentru dezvoltarea întreprinderilor de tip start-up  și 
spin-off  și a IMM-urilor. Comunitățile oferă un real sprijin întreprinderilor de tip 
start-up /IMM-urilor, mai ales prin intermediul incubatoarelor lor de afaceri. Cu 
toate acestea, crearea unor condiții mai bune în favoarea IMM-urilor, prin stabili -
rea unor strategii și a unor obiective clare, nu poate decât să crească participarea 
acestora în cadrul comunităților de cunoaștere și inovare – a se vedea caseta 9 , 
care prezintă exemple de critici privind lipsa unui sprijin eficace din partea EIT 
pentru IMM-uri.
35 Observații 
Nu există suficiente sinergii și complementarități concrete
63 
Înainte de planurile de afaceri pentru 2016, au existat puține stimulente eficace 
care să încurajeze o comunitate de cunoaștere și inovare să caute sinergii cu 
o altă comunitate. Finanțarea competitivă dintre comunități le stimulează să 
funcționeze mai bine. Acest tip de finanțare descurajează însă cooperarea dintre 
comunități, deoarece eventualele beneficii obținute ar urma să fie împărțite cu 
un concurent pentru finanțare. Deși anumite teme științifice pot fi comune pen -
tru diferite comunități, în special pentru KIC InnoEnergy și KIC Climate, nu există 
nicio dovadă a unui rezultat concret care să fi fost obținut de pe urma colaborării 
între comunități în cursul perioadei vizate (2010-2014).
64 
Programele UE pentru cercetare și de inovare sunt atât de numeroase încât este 
dificilă crearea de sinergii între acestea. Interacțiunea dintre comunitățile de 
cunoaștere și inovare și alte inițiative ale UE este în creștere, dar trebuie să fie 
dezvoltată în continuare.
Anumite elemente ale EIT, cum ar fi accentul pus pe piață, 
perspectiva pe termen lung, autonomia comunităților de 
cunoaștere și inovare și centrele de colocație, sunt foarte 
apreciate
65 
O diferență esențială față de alte sisteme publice existente în materie de cer -
cetare și inovare este reprezentată de obiectivul principal al EIT care constă în 
accentul pus pe piață. Respondenții la sondaj consideră că obiectivul principal al 
EIT care constă în „transferul cunoștințelor dezvoltate în învățământul superior, 
în cercetare și în inovare către întreprinderi în vederea aplicațiilor lor comerci -
ale” este cel mai important obiectiv pe care EIT ar trebui să se străduiască să îl 
realizeze.
66 
Perspectiva pe termen lung adoptată în ceea ce privește sprijinul financiar acor -
dat de EIT parteneriatelor reprezentate de comunitățile de cunoaștere și inovare 
este o caracteristică unică și apreciată de către beneficiari. În principiu, EIT per -
mite planificarea pe termen mediu și lung a activităților de inovare, lucru care nu 
este posibil în cadrul altor sisteme publice. Cu toate acestea, utilizarea de către 
EIT a granturilor anuale subminează aplicarea acestui principiu la nivelul partene -
rilor din cadrul comunităților (a se vedea, de asemenea, punctele 42-45).
36 Observații 
30 Raportul anual de activitate 
pe 2013 al DG Educație și 
Cultură.67 
În conformitate cu dispozițiile regulamentului de înființare a EIT, comunitățile 
de cunoaștere și inovare „dispun de o autonomie generală semnificativă în ceea 
ce privește stabilirea organizării interne și a structurii lor, precum și a obiective -
lor precise și a metodelor de lucru ale acestora”. Acest nivel de autonomie este 
foarte apreciat de către partenerii din cadrul comunităților și a facilitat o abor -
dare ascendentă ( bottom-up ), dorită de comunitatea de inovare. Spre deosebire 
de sistemele publice obișnuite, în cadrul cărora temele de cercetare și inovare 
sunt dezvoltate folosind o abordare descendentă ( top-down ), dictată de cerințele 
bugetare, conceptul comunităților de cunoaștere și inovare permite o mai mare 
flexibilitate în selectarea activităților, aceasta fiind o caracteristică foarte aprecia -
tă de către parteneri.
68 
Centrele de colocație (a se vedea anexa I ) constituie o altă specificitate a mode -
lului EIT pe care partenerii din cadrul comunităților o apreciază. Integrarea triun -
ghiului inovării poate avea loc tocmai în aceste centre de colocație. Organizate 
pe domenii tematice sau regionale, centrele de colocație coordonează proiecte, 
dezvoltă idei, reunesc partenerii regionali și elaborează strategii. Ele coordo -
nează și execută sarcinile administrative care le revin partenerilor în legătură cu 
comunitățile de cunoaștere și inovare și pun la dispoziție un spațiu comun pentru 
discuții cu privire la preocupările partenerilor. În unele cazuri, aceste centre oferă, 
de asemenea, spații de lucru pentru întreprinderile de tip start-up .
Implementarea modelului EIT trebuie să se 
îmbunătățească
EIT nu este încă pe deplin autonom
69 
EIT nu a obținut încă o autonomie deplină. Această perioadă de obținere a auto -
nomiei este mai lungă decât de obicei: alte organisme ale UE, precum inițiativele 
tehnologice comune (create tot în 2008), nu au avut nevoie decât de maximum 
trei ani pentru a obține o autonomie financiară deplină. Potrivit DG Educație și 
Cultură, această situație se explica prin „ leadershipul  insuficient și capacitățile ma -
nageriale limitate ale conducerii EIT”30. Rata ridicată de rotație a personalului din 
conducerea superioară este una dintre cauzele persistente ale acestei probleme 
(a se vedea punctul 84).
37 Observații 
Exemplu de lipsă de performanță a unei comunități de cunoaștere și inovare
Evaluarea planului de afaceri pentru 2013 al unei comunități de cunoaștere și inovare, realizată de către 
responsabili de proiect din cadrul EIT cu ajutorul unor experți externi, arăta că, „în ceea ce privește aspecte -
le-cheie menționate în planul de afaceri pentru anul 2013, Climate-KIC a realizat doar progrese moderate”. 
De asemenea, se mai arăta în această evaluare, „în ceea ce privește cele 18 obiective strategice menționate în 
planul de afaceri pentru 2013, Climate-KIC a reușit să îndeplinească în totalitate 8 obiective, în timp ce 7 obiec -
tive au fost îndeplinite doar parțial, iar 3 nu au fost deocamdată îndeplinite”.Caseta 10EIT nu și-a îndeplinit rolul de investitor axat pe impact
70 
EIT este adesea prezentat drept un „institut de investiții axat pe impact și orien -
tat spre antreprenoriat în domeniul inovării”. Regulamentul privind programul 
Orizont 2020 stipulează că „EIT [...] este orientat către rezultate”. În programul său 
trienal de activitate pentru perioada 2012-2014, EIT a insistat asupra obiectivului 
său de a deveni „un investitor angajat, axat pe impact”.
71 
Deși este conceput și prezentat ca un institut axat pe impact, EIT se concentrează 
în principal asupra respectării normelor și asupra absorbției bugetare proprii. În 
septembrie 2014, mai mulți membri ai Consiliului de conducere al EIT au subliniat 
necesitatea de a reorienta institutul către o abordare axată pe impact. Înainte de 
2015, EIT a respins doar rareori costuri din cauza lipsei de performanță.
72 
Înainte de 2015, evaluarea performanței anuale a comunităților de cunoaștere și 
inovare, realizată de EIT, nu avea niciun efect sau avea un efect foarte redus asu -
pra nivelului plății finale a grantului. Adesea, în evaluările anuale se raportează 
că diferite obiective stabilite în etapa de planificare nu au fost îndeplinite sau au 
fost doar parțial îndeplinite, însă cuantumul final al grantului este totuși plătit (a 
se vedea caseta 10 ).
38 Observații 
Mecanismul de finanțare competitivă nu acordă o importanță 
suficientă performanței
73 
Finanțarea competitivă ar trebui să fie orientată astfel încât să recompenseze 
performanța. 40 % din valoarea totală a granturilor acordate comunităților de 
cunoaștere și inovare pentru 2015 a fost alocată prin intermediul unui proces 
competitiv, bazat pe evaluarea a trei piloni – trecutul, adică performanța în 2013; 
viitorul, adică planul de afaceri pentru 2015; și, respectiv, implementarea stra -
tegiei multianuale a comunității –, în cadrul unei audieri ținute de Consiliul de 
conducere al EIT. Fiecare dintre acești trei piloni avea o pondere egală. Întrucât 
cel de al treilea pilon se referă atât la viitor, cât și la trecut, performanțele obținu -
te anterior și planurile de viitor au în realitate o pondere egală. Astfel, finanțarea 
competitivă pusă la dispoziție de EIT recompensează doar parțial performanța.
Partenerii din cadrul comunităților de cunoaștere și inovare 
trebuie să facă față unor sarcini administrative și de audit 
considerabile
74 
Cadrul și procesele operaționale ale EIT sunt inspirate în mare măsură de progra -
mele clasice de cercetare ale UE, deși nu exista o obligație juridică în acest sens. 
În timp ce majoritatea programelor UE finanțează proiecte unice, EIT finanțea -
ză un portofoliu de activități prin intermediul comunităților de cunoaștere și 
inovare. Procesele conexe nu au fost însă ajustate pentru a ține seama de această 
diferență fundamentală. De exemplu, utilizarea aceluiași prag de 325 000 de euro 
poate declanșa obligația de a prezenta mai multe certificate, deoarece activită -
țile (în comparație cu proiectele unice) vor depăși adesea pragul respectiv (a se 
vedea punctul 79).
75 
Costurile declarate de către partenerii din cadrul comunităților sunt supuse unor 
numeroase controale financiare în acest cadru operațional. Mai mulți parteneri 
intervievați sau care au răspuns la sondajul Curții au deplâns faptul că, uneori, 
trebuie să furnizeze aceeași informație de mai multe ori.
76 
Raportarea anuală cu privire la activitățile complementare ale comunităților, atât 
în planurile de afaceri, cât și în rapoartele financiare prezentate de comunități, 
este o cerință specifică EIT și reprezintă o povară considerabilă, în condițiile în 
care valoarea adăugată adusă este limitată (a se vedea punctul 33). Declarațiile 
anuale prezentate de comunități includ o defalcare detaliată a costurilor activi -
tăților lor complementare. Certificatele de audit obținute cu privire la activitățile 
complementare ale comunităților în 2015 acopereau perioada 2010-2014.
39 Observații 
77 
Controalele privind costurile raportate de către parteneri sunt obligatorii în baza 
cadrului legal aplicabil pentru toate organismele UE (agenții și întreprinderi co -
mune) care acordă granturi. Aceste controale sunt efectuate atât înainte ( ex ante ), 
cât și după ( ex post ) primirea plății finale a grantului acordat de EIT.
78 
Controalele ex ante  includ certificarea declarațiilor de cheltuieli de către un audi -
tor independent contractat de partenerul din cadrul comunității, precum și anu -
mite verificări documentare efectuate de responsabilii financiari din cadrul EIT. 
Controalele ex post  sunt efectuate de o societate de audit privată contractată de 
către EIT, care verifică la fața locului un eșantion format din parteneri din cadrul 
comunității. Curtea desfășoară un audit anual, pe baza căruia formulează o opinie 
cu privire la fiabilitatea conturilor anuale ale institutului și la legalitatea și regu -
laritatea operațiunilor subiacente acestor conturi. Curtea a emis opinii cu rezerve 
în ceea ce privește operațiunile subiacente conturilor EIT pentru exercițiile 2012 
și 2013, din cauza unui nivel semnificativ de eroare. Opinia formulată de Curte în 
ceea ce privește conturile pentru 2014 nu a fost însoțită de rezerve.
79 
Atât prevederile legale, cât și nivelul semnificativ de eroare constatat de Curte 
confirmă necesitatea unor controale financiare eficace. Trebuie precizat însă că 
există diverse opțiuni care ar spori eficiența controlului și a cerințelor de raporta -
re, cum ar fi:
 ο utilizarea unui model de finanțare mai simplu, printr-o recurgere sporită la 
sumele forfetare și la rate fixe;
 ο solicitarea unui certificat financiar eliberat de un auditor independent pentru 
anumite costuri selectate, per partener din cadrul comunității, pe baza unui 
prag adecvat stabilit pentru fiecare activitate (a se vedea punctul 74); și
 ο creșterea pragului – stabilit în prezent la 325 000 de euro – care determină 
necesitatea certificării declarațiilor de cheltuieli.
40 Observații 
31 Aceste trei teme corespund 
primelor trei comunități de 
cunoaștere și inovare lansate 
de EIT.
32 Raportul special nr. 2/2013: 
„A asigurat Comisia punerea 
eficientă în aplicare a celui de 
Al șaptelea program-cadru 
pentru cercetare?”  
(http://eca.europa.eu ).
33 Remunerația personalului din 
cadrul instituțiilor, al agențiilor 
și al altor organisme ale UE se 
înmulțește cu un coeficient de 
corecție în funcție de costul 
vieții de la locul de muncă 
unde este repartizat 
personalul. Pentru Ungaria, 
acest coeficient a fost stabilit 
la 71,4 % pentru perioada 
2014-2015, ceea ce înseamnă 
că angajații EIT câștigă cu 
aproape 30 % mai puțin decât 
colegii lor care lucrează la 
Bruxelles.EIT nu dispune de resurse suficiente și a fost prost gestionat 
în trecut
80 
În perioada 2011-2014, la sediul EIT și-au desfășurat activitatea între 40 și 50 de 
angajați. În comparație cu bugetul granturilor, numărul responsabililor de proiect 
este mult mai mic decât în cazul majorității celorlalte programe ale UE de finan -
țare a cercetării (în cazul PC7, bugetul gestionat per membru al personalului în 
cadrul temelor legate de tehnologiile informației și comunicațiilor, de energie 
și de mediu31 a variat între 12,5 și 20,4 milioane de euro32). EIT dispune de un 
responsabil de proiecte pentru fiecare comunitate de cunoaștere și inovare, al 
cărei buget anual poate fi de până la 400 de milioane de euro. În plus, există trei 
responsabili „transversali” pentru comunități, care se ocupă de liniile de acțiune 
legate de educație, de inovare și de antreprenoriat.
81 
Întrucât acești responsabili de proiecte nu dispun întotdeauna de suficiente 
cunoștințe tehnice în domeniile respective, EIT externalizează o parte din evalu -
area proiectelor către experți externi. Astfel, în contextul evaluării rapoartelor de 
performanță pentru 2013, EIT nu a avut niciun funcționar de rang înalt respon -
sabil de inovare. Capacitatea internă a EIT de a evalua performanța operațională 
a comunităților este deci limitată.
82 
În pofida creșterii importante a bugetului, și anume de la 309 milioane de euro 
(2008-2013) la 2,7 miliarde de euro (2014-2020) și a faptului că numărul de comu -
nități de cunoaștere și inovare a crescut de la trei la cinci începând cu sfârșitul 
anului 2014, nu a fost prevăzută nicio creștere semnificativă a efectivului de per -
sonal. Există riscul ca EIT să nu dispună de o capacitate suficientă pentru a face 
față volumului de muncă crescut.
83 
Rata ridicată de rotație a personalului și numeroasele posturi vacante din cadrul 
EIT reprezintă o problemă: 25 din cei 40 de membri ai personalului care lucrau 
în cadrul institutului la sfârșitul anului 2011 au plecat după cel mult trei ani, iar 
30 % din posturi erau vacante la sfârșitul anului 2013 (a se vedea figura 10 ). Acest 
procent a scăzut la 16 % în 2015. Totuși, rata de rotație a personalului a rămas 
ridicată, fiind de 17 % în 2015. Mai multe posturi vacante se regăsesc în cadrul 
unității responsabile pentru evaluarea tehnică și financiară a rapoartelor comu -
nităților de cunoaștere și inovare. Pachetul salarial pe care EIT îl poate oferi este 
inferior celui propus de majoritatea celorlalte organisme ale UE, acest lucru fiind 
un factor care contribuie la rata ridicată de rotație a personalului și la procentul 
ridicat de posturi vacante33.
41 Observații 
84 
De la crearea sa, EIT a avut cinci directori executivi/directori interimari (a se 
vedea tabelul 1 ). Doi dintre aceștia și-au părăsit postul la mai puțin de un an de 
la intrarea în funcție. Trei funcționari de rang înalt din cadrul EIT au fost conce -
diați în 2013. La 1 ianuarie 2015, un post de șef de unitate era vacant, iar altul era 
ocupat ad interim  începând din 2013. Rata rapidă de rotație la nivelul conducerii 
superioare este un factor perturbator și afectează leadershipul  și continuitatea 
strategică. Figura 10Efectivul real de personal al EIT în comparație cu efectivul planificat
Sursa : EIT.Efectivul planiﬁcatEfectivul real
2014 2013 2012 201160
55
50
45
40
35
42 Observații Tabelul 1Directorii executivi ai EIT
Director executiv Începutul mandatului Sfârșitul mandatului Durata mandatului
Primul director de resurse al 
DG Educație și Cultură  
(ad interim )Aprilie  2008 Octombrie  2009 1,5 ani
Al doilea director 1.11.2009 31.8.2010 10 luni
Al treilea director 1.9.2010 30.6.2011 10 luni
Al patrulea director 1.7. 2011 31.7.2014 3 ani
Al cincilea director interimar 1.8.2014 În funcție În funcție
Sursa : EIT.
Sprijinul financiar al EIT este concentrat
85 
În fiecare comunitate de cunoaștere și inovare, cea mai mare parte a contribu -
ției financiare acordate de EIT este concentrată între câțiva parteneri din cadrul 
comunității: principalii 10 parteneri au beneficiat de un procent variind între 
49 % și 65 % din sprijinul financiar acordat de EIT pentru fiecare comunitate (a se 
vedea tabelul 2 ). În cazul KIC InnoEnergy, principalii 10 parteneri au beneficiat 
de aproape două treimi din contribuția EIT, restul acesteia fiind împărțită între 
ceilalți 220 de parteneri. Această concentrare poate fi explicată atât prin rolul 
semnificativ pe care îl joacă universitățile în cadrul tuturor liniilor de acțiune, cât 
și prin rolul dominant al principalilor parteneri, care au fost puternic implicați 
încă de la lansarea comunităților. Pe de altă parte, majoritatea partenerilor din ca -
drul comunităților au primit mai puțin de 500 000 de euro în perioada 2010-2014 
și între 20 % și 58 % dintre parteneri au primit sub 100 000 de euro în perioada 
respectivă.
43 Observații 
34 UE-12 se referă la cele 12 țări 
care au aderat la UE între 2004 
și 20 07.86 
Contribuția financiară a EIT este foarte concentrată în cinci țări (73 %), în timp ce 
doar două țări din UE-1234 au primit un sprijin financiar acordat de EIT (6 %) (a se 
vedea tabelul 3 ). Acest lucru riscă să conducă la o agravare a diviziunii într-o Eu -
ropă cu două viteze, în care cheltuielile EIT se concentrează în țările care dispun 
de o infrastructură de cercetare bine dezvoltată (a se vedea și punctul 102). Tabelul 2Distribuția contribuției financiare acordate de EIT între partenerii din cadrul 
comunităților
2010-2014 Climate-KIC KIC InnoEnergy EIT Digital
Procentul de finanțare alocat principalilor 10 beneficiari 55 % 65 % 49 %
Numărul de parteneri din cadrul comunității activi în 
activitățile finanțate de EIT205 230 114
Procentul de parteneri activi din cadrul comunității care 
primesc mai puțin de 500 000 de euro76 % 85 % 52 %
Numărul de parteneri activi din cadrul comunității care 
primesc mai puțin de 100 000 de euro83 133 23
Procentul de parteneri activi din cadrul comunității care 
primesc mai puțin de 100 000 de euro40 % 58 % 20 %
Sursa : EIT.Tabelul 3Contribuția financiară a EIT la fiecare comunitate de cunoaștere 
și inovare, per grup de țări (2010-2014)
Procent din contribuția totală a EIT Climate-KIC KIC InnoEnergy EIT Digital TOTAL EIT1
Principalele cinci țări beneficiare 88 % 85 % 79 % 73 %2
UE-12 4 % 10 % 2 % 6 %3
Altele 8 % 5 % 19 % 21 %
1  Principalele cinci țări beneficiare diferă de la o comunitate de cunoaștere și inovare la alta, ceea ce explică de ce 
totalul lor agregat reprezintă un procentaj mai mic decât cel aferent unei comunități individuale.
2  Principalele cinci țări beneficiare ale sprijinului acordat de EIT sunt Țările de Jos (24 %), Germania (15 %), Franța 
(13 %), Suedia (12 %) și Regatul Unit (9 %).
3  Polonia (4 %) și Ungaria (2 %) sunt cele două țări din grupul UE-12 care beneficiază de sprijinul financiar acordat 
de EIT.
Sursa : EIT.
44 Observații 
Preocupări legate de concentrarea sprijinului financiar acordat de EIT și de lipsa de 
transparență
Unii parteneri din cadrul comunităților de cunoaștere și inovare și-au exprimat îngrijorarea, afirmând că 
„există câțiva parteneri influenți care își distribuie fondurile între ei. Procesele de selectare a propunerilor de 
activități sunt foarte [opace]” și, „în teorie, EIT este o idee bună, însă, în practică, institutul servește doar la 
finanțarea partenerilor inițiali, care sunt, în principal, organizații mari”. De asemenea, acești parteneri conside -
ră că, „în plus, evaluarea proiectelor este realizată de către partenerii înșiși, ceea ce reprezintă un conflict de 
interese”.Caseta 11Comunitățile de cunoaștere și inovare nu sunt suficient de 
transparente
87 
Această concentrare a sprijinului financiar din partea EIT între un număr limitat 
de parteneri ar trebui să fie monitorizată pentru a se asigura faptul că nu este 
rezultatul unei alocări neechitabile de fonduri publice la nivelul comunității de 
cunoaștere și inovare – a se vedea caseta 11 . Există cazuri în care un partener 
este și membru al comitetului care evaluează propunerile și selectează proiec -
tele. Acest lucru riscă să creeze un conflict de interese și să ducă la o lipsă de 
încredere în interiorul comunității. În plus, deși, în general, procesul de selecție 
este bine documentat, partenerii care depun propuneri nu știu întotdeauna cui 
îi sunt alocate în cele din urmă granturile. Aproape jumătate dintre respondenții 
la sondaj nu cred că selecția activităților care urmează să fie finanțate de EIT în 
cadrul comunităților este echitabilă și transparentă.
88 
În pofida numeroaselor canale de comunicare existente, unii parteneri din cadrul 
comunităților dispun de puține informații privind progresul și rezultatele specifi -
ce ale proiectelor pe care nu le dirijează. În unele proiecte comune, fiecare parte -
ner se ocupă de partea care îi revine, dar nu este la curent cu evoluțiile ulterioare. 
Această lipsă de comunicare poate constitui un obstacol în calea diseminării 
cunoștințelor.
45 Observații 
35 Definiți ca parteneri din cadrul 
comunităților care au declarat 
costuri legate de activități ale 
acestora în perioada 
2010-2014.
Programul de masterat al EIT Digital
Programul de studii de masterat al EIT Digital oferă opt specializări principale tehnice și o specializare secun -
dară în inovare și antreprenoriat. 20 de universități europene de vârf, cercetători de renume și întreprinderi de 
prim -plan colaborează în cadrul unui parteneriat pentru a oferi excelență în domeniul tehnologiilor informați -
ei și comunicațiilor de ultimă oră, alături de formări în domeniul inovării și al antreprenoriatului. Acest pro -
gram de studii permite obținerea unei duble specializări și a unei diplome EIT.Caseta 12Comunitățile de cunoaștere și inovare au stimulat crearea 
unei rețele de inovare și a unei culturi antreprenoriale, dar 
există puține dovezi cu privire la impactul produs sau la 
rezultatele tangibile obținute până în prezent
89 
Grație EIT, comunitățile de cunoaștere și inovare au reunit peste 500 de parteneri 
din diverse discipline, țări și sectoare. Numărul de parteneri din cadrul prime -
lor trei comunități create în 2010 a crescut considerabil: Climate-KIC a trecut de 
la 24 de parteneri la începutul lui 2010 la 209 parteneri activi la sfârșitul anului 
2014, EIT Digital a crescut de la 31 la 115 parteneri, iar KIC InnoEnergy, de la 27 la 
24235. Printre parteneri figurează câteva dintre cele mai mari companii europene, 
precum și universități și institute de cercetare europene de prim rang. 56 % din 
totalitatea partenerilor sunt întreprinderi, 19 % sunt universități, iar 13 % sunt 
institute de cercetare (a se vedea figura 9 ).
90 
Parteneriatele cu comunitățile oferă noi posibilități în materie de inovare (86 % 
dintre respondenții la sondaj sunt de acord cu această afirmație) și includ unele 
dintre cele mai mari nume din mediul de afaceri. Ele cooperează cu instituții de 
învățământ superior și centre de cercetare prestigioase, precum și cu municipa -
lități, regiuni și organizații neguvernamentale. Aceasta contribuie la reducerea 
fragmentării peisajului european al inovării în domeniile de acțiune ale comunită -
ților de cunoaștere și inovare. Niciun alt program al UE nu dispune de o astfel de 
rețea paneuropeană.
91 
Partenerii din cadrul comunităților sunt în general de acord cu faptul că EIT a per -
mis lansarea cu succes a unei serii de activități educaționale: aproximativ 75 % 
dintre respondenții la sondaj au confirmat faptul că parteneriatul cu comunitățile 
a generat programe educaționale care permit crearea de noi profiluri de antre -
prenori și de profesioniști calificați (a se vedea caseta 12 ).
46 Observații 
92 
Toate persoanele intervievate și aproape 80 % dintre respondenții la sondaj au 
fost de acord cu faptul că parteneriatele din cadrul comunităților de cunoaștere 
și inovare au promovat o cultură antreprenorială și axată pe gândirea creativă. 
Totuși, nu există deocamdată nicio evaluare a impactului EIT asupra creării de în -
treprinderi și nici asupra apariției unei creșteri reale a nivelului de acceptare a ris -
curilor în Europa. Indicatorul referitor la numărul întreprinderilor de tip start -up 
create sau al noilor activități de afaceri dezvoltate nu este concludent dacă nu 
este prezentat într-un context sau însoțit de o valoare de referință.
93 
Pe baza indicatorilor-cheie de performanță generali ai EIT, cele trei comunități de 
cunoaștere și inovare au raportat împreună în 2014 crearea a 90 de întreprinderi 
de tip start-up , „incubarea” a peste 400 de idei de afaceri, 52 de produse, servicii 
sau procese noi și 19 produse, servicii sau procese îmbunătățite, precum și 126 de 
cazuri de transferuri de cunoștințe și 159 de cazuri de adoptare de cunoștințe. 
Aceștia sunt indicatori bazați pe realizări (a se vedea punctul 54). De exemplu, în 
raportul de evaluare al EIT referitor la EIT Digital se subliniază faptul că „activită -
țile de inovare au produs puține rezultate tangibile în ceea ce privește produsele 
care sunt apropiate de piață”.
94 
Rezultatele din 2014 obținute în domeniul educației sunt eterogene. Numărul 
studenților înscriși la programe de masterat și doctorat purtând eticheta EIT în 
anul 2014-2015 s-a ridicat la aproape o mie, însă înscrierea la nivelul școlilor de 
masterat și doctorat organizate de două dintre cele trei comunități a rămas sub 
așteptări. Rata de abandon la înscriere în cazul studenților care au fost acceptați 
în cadrul programelor este raportată ca fiind deosebit de ridicată. Mai mult decât 
atât, în lipsa unei monitorizări adecvate, participarea redusă a studenților euro -
peni la programele de masterat și de doctorat ale comunităților de cunoaștere 
și inovare lasă să planeze o îndoială suplimentară în ceea ce privește valoarea 
adăugată europeană adusă de EIT36, deoarece nu se știe dacă studenții din afara 
UE vor rămâne în continuare în UE sau vor lucra pentru o organizație a Uniunii.
95 
În urma evaluării de către EIT a rapoartelor pentru 2014 întocmite de comunitățile 
de cunoaștere și inovare, a reieșit că EIT Digital și KIC InnoEnergy au obținut doar 
progrese modeste în ceea ce privește integrarea actorilor din triunghiul cunoaș -
terii în cursul celor cinci ani de existență a acestor două comunități.36 Valoarea adăugată europeană 
este valoarea adițională pe 
care EIT o generează pentru 
UE sau pentru statele membre. 
Este vorba de o valoare care 
este adițională și care are 
o dimensiune europeană, 
deoarece nu ar fi putut fi 
creată de către statele 
membre acționând singure.
47 Observații 
37 Decizia 4/2015 a Consiliului de 
conducere al EIT, intitulată 
Principles on KIC’s financial 
sustainability  (Principiile de 
sustenabilitate financiară 
a comunităților de cunoaștere 
și inovare).Viitorul
Noul logo (2015)
96 
În cursul anului 2015, EIT a luat mai multe măsuri pentru a aborda o mare parte 
din deficiențele evidențiate în prezentul raport. Rămâne de văzut care va fi im -
pactul acestor măsuri.
Au fost introduse principii de sustenabilitate financiară
97 
În 2015, EIT a adoptat principiile sustenabilității financiare37. În documentul 
respectiv sunt stabilite definițiile, principiile de finanțare și stimulentele aplicabi -
le pentru comunitățile de cunoaștere și inovare în vederea obținerii sustenabilită -
ții financiare.
98 
După 10 ani de existență a unei comunități, valoarea maximă a contribuției EIT la 
bugetul acesteia va fi redusă treptat, de la maximul de 100 % din costurile activi -
tăților finanțate de EIT la un nivel maxim de 10 % în cursul celui de al cincispreze -
celea an. După al cincisprezecelea an, poate fi adoptat un nivel minim prestabilit 
pentru finanțarea acordată de EIT comunității (a se vedea figura 11 ). Principiile 
de sustenabilitate nu indică modul în care comunitățile vor înlocui finanțarea din 
partea EIT. În principiu, comunitățile sunt cele cărora le revine responsabilitatea 
de a dezvolta și de a implementa strategii de sustenabilitate. Deocamdată nu 
există strategii detaliate. Înainte de 2015, comunitățile realizaseră puține pro -
grese în acest domeniu și EIT a continuat să acopere aproape 90 % din costurile 
activităților finanțate de institut.
48 Observații 
Definiția activităților complementare ale comunităților de 
cunoaștere și inovare a fost revizuită
99 
În 2015, EIT a modificat definiția activităților complementare ale comunităților 
de cunoaștere și inovare și le-a oferit acestora îndrumări suplimentare. De ase -
menea, institutul a examinat pentru prima dată activitățile complementare ale 
comunităților din perioada 2010-2014. Această examinare a avut o sferă limitată 
și a acoperit două părți: o certificare de către auditori independenți a cheltuielilor 
aferente activităților complementare ale comunităților raportate în situațiile fi -
nanciare, precum și o examinare de către responsabilii de proiecte din cadrul EIT 
cu privire la proporționalitate și la existența unei legături clare între activitățile 
finanțate de EIT și activitățile complementare ale comunităților.
100  
De asemenea, EIT a emis noi orientări pentru pregătirea planurilor de afaceri. 
Începând cu acordurile de grant din 2016, activitățile complementare ale co -
munităților vor fi reexaminate în etapa de evaluare a planului de afaceri pentru 
a se asigura o legătură clară între activitățile planificate finanțate de EIT și aceste 
activități complementare. Figura 11Reducerea ratei de cofinanțare a EIT
Sursa : Curtea de Conturi Europeană.Anul 1 Anul 9 Anul 10 Anul 11 Anul 12 Anul 13 Anul 14 Anul 15 ulterior?Rata maximă de coﬁnanţare 
din partea EIT60 %
50 %
40 %
30 %
20 %
10 %
0 %70 %80 %90 %100 %Reducerea treptată a ratei de coﬁnanţare din partea EIT
49 Observații 
Vor fi elaborați indicatori-cheie de performanță mai relevanți
101  
În programul său trienal de activitate pentru perioada 2015-2017, EIT a afirmat 
că va fi introdus un sistem îmbunătățit de monitorizare, care „va fi orientat către 
rezultate și impacturi”. În 2015, institutul a lansat o procedură de achiziții pentru 
conceperea unor indicatori-cheie de performanță bazați pe impact și a creat un 
grup de lucru care să se ocupe de această problemă. În plus, EIT intenționează să 
elaboreze indicatori-cheie de performanță specifici, care să măsoare rezultatele 
în materie de integrare a triunghiului cunoașterii.
EIT încearcă să implice mai multe țări
102  
Principiul director al EIT de până acum a fost excelența tehnică, acesta favorizând 
deci parteneri din statele membre cu infrastructuri avansate de cercetare și ino -
vare. EIT a constatat că această abordare a dus la o concentrare geografică ridica -
tă a partenerilor din cadrul comunităților într-un număr limitat de state membre 
ale UE (a se vedea punctul 86); prin urmare, institutul a creat Sistemul regional 
de inovare, un mecanism de lărgire a câmpului de acțiune, care urmărește o mai 
bună promovare a inovării în anumite regiuni și distribuirea sprijinului pe o scară 
mai largă. În acest sens, 10 % din contribuția anuală acordată de EIT comunităților 
de cunoaștere și inovare în urma procedurii competitive va fi alocată începând 
din 2016 pentru sprijinirea și integrarea Sistemului regional de inovare.
Sunt discutate în prezent noi acorduri-cadru de parteneriat
103  
Pentru a-și alinia cadrul la cel al programului Orizont 2020, EIT a depus eforturi 
pentru a convinge partenerii din cadrul comunităților de cunoaștere și inovare să 
semneze în 2015 noi acorduri-cadru de parteneriat. Principiile de guvernanță care 
urmau să fie introduse prin intermediul unui cod de conduită, precum și normele 
propuse cu privire la drepturile de proprietate intelectuală au întâmpinat o re -
zistență puternică. Semnarea de noi acorduri-cadru de parteneriat a fost, prin 
urmare, amânată.
50
 Concluzii  
și recomandări
104  
Curtea a ajuns la concluzia că, în ciuda unei rațiuni de a fi valide, cadrul operați -
onal complex al EIT și problemele de management au afectat eficacitatea glo -
bală a acestui organism. Rămâne de văzut care va fi impactul măsurilor luate de 
Comisie și EIT în 2015 (a se vedea punctele 96-103). Concluziile și recomandările 
prezentate în continuare sunt pertinente și este necesar să li se dea curs.
Justificarea înființării EIT
105  
Înființarea EIT în 2008 s-a bazat pe o idee ambițioasă și revoluționară: promova -
rea inovării prin integrarea celor trei laturi ale triunghiului cunoașterii. Crearea 
unui astfel de instrument era justificată de motive valide: legăturile slabe dintre 
sfera academică, lumea științifică și mediul de afaceri, lipsa unei culturi antre -
prenoriale și succesul limitat în ceea ce privește aducerea pe piață a rezultatelor 
cercetării europene (a se vedea punctele 19-23). EIT este prima inițiativă a UE care 
acoperă întregul ciclu de inovare la nivel european, de la laborator până la piață, 
reunind peste 500 de parteneri din diverse discipline, reprezentând sfera aca -
demică, cercetătorii și mediul de afaceri, astfel încât să permită obținerea masei 
critice necesare pentru a se răspunde provocărilor societale majore (a se vedea 
punctele 89 și 90).
Concepție
106  
În timp ce unele caracteristici unice ale EIT au fost foarte bine concepute (a se 
vedea punctele 65-68), anumite concepte-cheie și elemente strategice nu au fost 
suficient luate în considerare de la bun început (a se vedea punctele 24-64). De -
oarece activitățile care nu sunt finanțate de EIT sunt incluse în calculul sumei care 
urmează să fie plătită, modelul de finanțare este extrem de complex. „Puternicul 
efect de pârghie” menționat de către EIT nu a fost încă demonstrat.
51 Concluzii și recomandări  
Recomandarea 1 – Comisia ar trebui să propună 
Parlamentului European și Consiliului modificarea 
regulamentului de înființare a EIT, care să conțină o revizuire 
a modelului de finanțare a institutului.
Activitățile comunităților de cunoaștere și inovare care nu sunt finanțate de EIT 
nu ar trebui să fie incluse în baza de calcul utilizată pentru a stabili contribuția 
financiară a EIT la bugetul comunităților, așa cum era cazul în regulamentul inițial 
din 2008 de înființare a institutului. Eliminarea limitei de finanțare de 25 % ar 
putea ușura o mare parte a sarcinii de raportare operațională și financiară care 
revine partenerilor din cadrul comunităților. Efectul de pârghie ar trebui să fie 
măsurat pentru a se demonstra succesul obținut de EIT în atragerea de fonduri 
suplimentare pentru inovare.
Data-țintă de punere în aplicare a recomandării : de îndată ce este posibil 
după evaluarea din 2017.
107  
Există deficiențe în ceea ce privește modul în care sunt concepute procesele 
operaționale de bază. Modalitățile de acordare a sprijinului financiar din partea 
EIT sunt neadecvate în raport cu nevoile partenerilor din cadrul comunităților de 
cunoaștere și inovare: caracterul anual al granturilor și întârzierile sistematice în 
semnarea acordurilor aferente fac dificilă implementarea în bune condiții a ac -
tivităților de inovare pe care EIT urmărește să le promoveze (a se vedea punc -
tele 41-50). Ciclul de plată a granturilor de către EIT reprezintă o constrângere 
importantă pentru partenerii mai vulnerabili din punct de vedere financiar, cum 
ar fi IMM-urile, care nu au capacitatea financiară necesară pentru a prefinanța 
cheltuielile (a se vedea punctul 59).
Recomandarea 2 – Acordurile de grant încheiate de EIT 
ar trebui (a) să acopere o perioadă mai mare de un an 
calendaristic și (b) să fie semnate înainte de data de începere 
a activităților.
O perspectivă pe termen mai lung ar aduce nu numai o mai mare securitate 
juridică și financiară pentru partenerii din cadrul comunităților de cunoaștere și 
inovare, ci și o consolidare suplimentară a activităților de inovare în conformitate 
cu strategia multianuală adoptată de comunități. O astfel de perspectivă ar redu -
ce de asemenea sarcina administrativă, prin simplificarea întocmirii rapoartelor 
anuale de către parteneri, și ar facilita evaluarea performanțelor comunităților 
pe o perioadă mai lungă de timp. Semnarea acordurilor de grant în timp util ar 
permite o continuitate juridică și financiară a activităților de inovare ale comuni -
tăților, împiedicând astfel situațiile de întrerupere și reluare a activităților.
Data-țintă de punere în aplicare a recomandării : acordurile de grant pentru 
perioada care începe la 1 ianuarie 2017.
52 Concluzii și recomandări  
Implementare și impact
108  
La șapte ani de la înființarea sa, EIT nu este încă pe deplin independent din 
punct de vedere operațional de Comisia Europeană. EIT nu este institutul axat pe 
impact care fusese preconizat inițial (a se vedea punctele 70 și 71). Performanța 
unei comunități de cunoaștere și inovare nu este suficient luată în considerare 
în momentul efectuării plății finale aferente unui grant (a se vedea punctul 72). 
EIT este un instrument unic în rândul inițiativelor UE, dar aplică într-un mod prea 
strict cadrul general al UE în materie de cercetare și inovare (a se vedea punc -
tul 74). EIT nu dispune de resurse suficiente și a fost prost gestionat în trecut (a se 
vedea punctele 80-84).
Recomandarea 3 – EIT ar trebui să își reorienteze abordarea, 
punând accentul pe obținerea unui impact. În acest scop, 
EIT ar trebui să beneficieze de o mai mare autonomie și să 
facă uz de flexibilitatea oferită de regulamentul privind 
programul Orizont 2020. În special, EIT ar trebui să adopte 
norme specifice, adaptate la nevoile partenerilor din cadrul 
comunităților de cunoaștere și inovare. Institutul ar trebui 
să își rezolve problemele de personal, astfel încât să aibă 
capacitatea de a monitoriza în mod continuu performanța 
comunităților de cunoaștere și inovare.
EIT ar trebui să își obțină de urgență autonomia financiară, termenul inițial stabilit 
de Comisia Europeană fiind anul 2010. O mai mare autonomie va consolida cu si -
guranță capacitatea de leadership  a institutului, aceasta fiind o condiție prealabilă 
pentru succesul acestui program public. În plus, EIT ar trebui să țină seama într-o 
mai mare măsură de declarația cu privire la misiunea sa și ar trebui să își adapte -
ze propriile norme pentru a putea deveni un institut axat pe impact. Ocuparea 
posturilor vacante și stabilitatea la nivelul cadrelor superioare de conducere sunt 
aspecte esențiale.
Data-țintă de punere în aplicare a recomandării : în cursul anului 2016.
109  
EIT a contribuit la integrarea triunghiului cunoașterii și a încurajat o cultură 
a antreprenoriatului. Cu toate acestea, evaluarea performanței EIT de la începutul 
operațiunilor sale în 2010 prezintă anumite dificultăți. Lipsesc procese de rapor -
tare și de monitorizare solide și relevante, iar impactul EIT este puțin vizibil (a se 
vedea punctele 51-53). În ceea ce privește comunitățile de cunoaștere și inovare, 
se observă o lipsă de transparență în procesul de selecție a activităților care ur -
mează a fi finanțate de către EIT (a se vedea punctele 87 și 88).
53 Concluzii și recomandări  
Recomandarea 4 – EIT ar trebui să dezvolte o analiză 
bazată pe impact. De asemenea, institutul ar trebui să își 
eficientizeze procesele de monitorizare și de raportare.
Curtea salută decizia EIT de a-și revizui indicatorii în 2015 prin punerea în aplicare 
a unui nou sistem de gestionare a indicatorilor-cheie de performanță. Acest nou 
sistem ar trebui să vizeze măsurarea impactului fiecărei comunități de cunoaștere 
și inovare, dat fiind că procesele actuale nu permit o analiză detaliată a reali -
zărilor obținute în urma activităților finanțate de EIT. Se observă că, în special, 
impactul activităților de inovare nu este în prezent demonstrat. În plus, pentru 
a ameliora procesul de monitorizare și pentru a perfecționa analiza financiară (în 
special în ceea ce privește IMM-urile și costurile de gestionare ale comunităților 
de cunoaștere și inovare), EIT ar trebui să aibă în vedere standardizarea procese -
lor de raportare financiară pentru toate comunitățile.
Data-țintă de punere în aplicare a recomandării : în cursul anului 2016.
Prezentul raport a fost adoptat de Camera IV, condusă de domnul Milan 
Martin CVIKL, membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 
3 februarie 2016.
 Pentru Curtea de Conturi
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Președinte
54
 Anexe
Centrele regionale de colocație din EuropaAnexa I
Sursa : Pe baza informațiilor Eurostat.
55 Anexe Anexa IIObiectivele EIT
Obiectivul general al EIT este de „a contribui la o creștere economică europeană durabilă și la o competitivitate 
sustenabilă, prin consolidarea capacității de inovare a statelor membre și a Uniunii pentru a aborda provocările 
majore cu care se confruntă societatea europeană. EIT realizează aceasta prin promovarea sinergiilor și a coo -
perării între învățământul superior, cercetare și inovare la cele mai înalte standarde și prin integrarea acestora, 
inclusiv prin susținerea antreprenoriatului”1.
Acest obiectiv general a fost adaptat în regulamentul privind programul Orizont 2020 în următoarele patru 
obiective specifice pentru perioada 2014-20202:
 ο crearea de legături prin integrarea învățământului și a antreprenoriatului cu cercetarea și inovarea;
 ο adoptarea unei logici antreprenoriale și a unei abordări orientate spre rezultate;
 ο depășirea problemei fragmentării cu ajutorul unor parteneriate integrate pe termen lung; și
 ο cultivarea principalului atu al Europei în materie de inovare: persoanele foarte talentate.
A se vedea figura  de mai jos pentru o prezentare generală a obiectivelor EIT.
Prezentare generală a obiectivelor EIT
Integrarea
triunghiului cunoașteriiCrearea de legături
Comercializare
Parteneriat
Capitalul umanCercetareInovare EducaţieObiectiv general Obiective speciﬁce 
Sursa : Curtea de Conturi Europeană.
1 Articolul 3 din Regulamentul (UE) nr. 1292/2013.
2 Programul-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020.
56 Anexe 
Alte obiective secundare ale EIT includ:
 ο dezvoltarea unei etichete EIT pentru a atrage și a păstra cei mai buni inovatori din triunghiul cunoașterii;
 ο sustenabilitatea comunităților de cunoaștere și inovare; și
 ο promovarea participării IMM-urilor.
Prin urmare, EIT urmărește să reunească cele mai strălucite minți și idei provenite din universități, centre de 
cercetare și întreprinderi private pentru a se atinge masa critică necesară pentru „consolidarea capacității de 
inovare a Uniunii și a statelor sale membre și pentru a spori capacitatea acestora de a transforma rezultatele cer -
cetării în produse și servicii de valoare ridicată”3. EIT ar trebui să fie capabil să demonstreze tocmai acest efect 
de „sporire”.
3 Astfel cum se afirmă în secțiunea 1.1 a Deciziei 1312/2013/UE.Anexa II
57 Răspunsul  
Comisiei
Sinteză
IV
EIT a adoptat o serie de măsuri pentru a soluționa problemele de eficacitate. EIT a tratat complexitatea cadrului său 
operațional prin intermediul Grupului operativ pentru simplificare, prin strategia EIT de monitorizare, precum și prin 
principiile de bună guvernanță și de sustenabilitate financiară. În sfârșit, EIT și-a consolidat structurile de leadership, 
de management și de guvernanță.
VI (a)
Activitățile complementare ale comunităților de cunoaștere și inovare sunt esențiale pentru reunirea eforturilor 
de inovare din sectorul privat și din cel public. Aceste activități evaluează, de asemenea, dezvoltarea capacității de 
inovare pe baza structurilor și a capacităților existente.
Comisia și EIT recunosc că este în continuare nevoie de un proces de reflecție și de îmbunătățiri în ceea ce privește 
raportarea și monitorizarea activităților complementare ale comunităților de cunoaștere și inovare (CCI). Pentru a îmbu -
nătăți modul în care activitățile complementare ale CCI -urilor sunt utilizate ca parte a modelului său de finanțare, EIT 
a efectuat, în 2015, o revizuire menită să ofere asigurarea că sumele acceptate în perioada 2010-2014 sunt proporționale 
și au o legătură corespunzătoare cu activitățile cu valoare adăugată ale CCI-urilor și că regula potrivit căreia pot fi finan -
țate cel mult 25 % din cheltuielile totale ale CCI-urilor a fost respectată. În plus, în 2015, s-au oferit orientări suplimen -
tare în vederea consolidării legăturii dintre activitățile cu valoare adăugată și activitățile complementare ale CCI-urilor.
Activitățile cu valoare adăugată ale CCI-urilor sunt activități finanțate de EIT și desfășurate de către organizații par -
tenere sau, dacă este cazul, de către entități juridice din cadrul CCI-urilor, care contribuie la integrarea triunghiului 
cunoașterii (învățământ superior, cercetare și inovare), inclusiv activități de înființare, administrative și de coordo -
nare ale CCI-urilor, precum și la realizarea obiectivelor generale ale EIT.
VI (b)
Relațiile pe termen lung dintre CCI-uri și EIT sunt reglementate de acordul-cadru de parteneriat (ACP) și definite con -
tractual prin acordurile de grant, care se bazează în mare măsură pe modelul programului Orizont 2020. Pentru a per -
mite planificarea pe termen lung și evaluarea strategiilor și activităților CCI-urilor, o agendă strategică a CCI-urilor este 
anexată la ACP . Documentul prezintă strategia CCI-urilor, obiectivele, impactul așteptat și activitățile acestora în contex -
tul parteneriatului-cadru, precum și un model de afaceri și un plan financiar multianuale în vederea realizării obiecti -
velor de piață și a etapelor de referință strategice. EIT acordă granturi anuale specifice în temeiul ACP-urilor. Acordarea 
anuală a granturilor reflectă nevoia unei adaptări rapide la mediul în schimbare în care se produce inovarea.
În plus, succesul și rezultatele numeroaselor activități ale EIT care au generat vocații antreprenoriale în rândul 
studenților, întreprinderi nou-create și idei de afaceri arată că modelul EIT este adecvat pentru realizarea activități -
lor de inovare. Un grup operativ pentru simplificare lucrează la îmbunătățirea în continuare a eficienței în ceea ce 
privește obținerea de rezultate și a adoptat deja o serie de măsuri concrete, urmând să prezinte o foaie de parcurs 
pentru o mai mare simplificare.
VI (c)
Asigurarea sustenabilității financiare este unul dintre cele mai dificile aspecte ale misiunii EIT. S-au realizat progrese 
în ceea ce privește sustenabilitatea financiară după ce EIT a adoptat, în martie 2015, principiile de sustenabilitate 
financiară. Cele două CCI-uri create în 2014 dispun de fonduri proprii substanțiale: una dintre ele este în măsură 
să finanțeze integral toate costurile de gestionare și de regie ale entității juridice a comunității în primul său an de 
funcționare. A se vedea răspunsul la punctul 38.
Interesul întreprinderilor pentru modelul de inovare al EIT-CCI este ridicat, astfel cum reiese din faptul că întreprinderile 
reprezintă 56 % din toți partenerii CCI-urilor. Acest lucru creează un potențial remarcabil de consolidare a nivelului de 
implicare a întreprinderilor în cadrul CCI-urilor, după cum se precizează în detaliu în răspunsurile la punctele 56-58.
Răspunsul Comisiei 58
În temeiul Regulamentului de înființare a EIT, Institutul ar trebui să funcționeze prin intermediul parteneriatelor 
autonome, axate pe criteriul excelenței, dintre instituții de învățământ superior, organizații de cercetare, întreprin -
deri și alte părți interesate. Principiul excelenței presupune un anumit nivel de concentrare în țările cu o capacitate 
de inovare ridicată. Cu toate acestea, EIT a luat inițiative solide pentru a extinde sprijinul pe care îl acordă la un 
număr mai mare de țări beneficiare prin intermediul Sistemului regional de inovare al EIT. Noile orientări pentru 
Sistemul regional de inovare al EIT, publicate de EIT în 2015, sunt puse în aplicare în planurile de afaceri ale CCI-uri -
lor pentru 2016, asigurând astfel o participare mai largă. În sfârșit, creșterea numărului de parteneri ai CCI-urilor la 
peste 800 în ultimele luni și deschiderea unor noi centre de colocație în întreaga Europă de către noi CCI-uri demon -
strează că finanțarea nu mai este atât de concentrată în câteva țări sau la nivelul câtorva parteneri.
VI (d)
EIT realizează evaluări complete ale performanțelor CCI-urilor. În fiecare an, EIT analizează punerea în aplicare a pla -
nului de afaceri al CCI-urilor, atât prin indicatori de performanță cantitativi, cât și prin evaluări calitative efectuate 
de experți externi și de personalul EIT. Într-un mod mai general, EIT organizează, de asemenea, monitorizare la fața 
locului și evaluări tematice ale activităților CCI-urilor. Aceste instrumente, considerate în ansamblu, oferă o imagine 
foarte precisă cu privire la performanțele CCI-urilor.
Consiliul de conducere al EIT a adoptat, la 3 decembrie 2015, o strategie amplă de monitorizare care va evalua rezul -
tatele și impactul.
VII
EIT este conceput astfel încât să asigure echilibrul între rolul său de institut orientat către rezultate și cel de furni -
zor de fonduri comunitare. EIT nu poate să ofere finanțare fără garanții și nici să finanțeze performanțele slabe. EIT 
și-a îmbunătățit constant modul în care verifică performanțele CCI-urilor. Recent, EIT a refuzat să aprobe costuri 
operaționale în valoare de peste 1,5 milioane EUR pentru un CCI în urma evaluării pe care EIT a realizat-o cu privire 
la performanțele comunității respective. EIT și-a consolidat și mai mult evaluarea impactului: ultima evaluare din 
primăvară realizată de Consiliul de conducere al EIT și de CCI-uri s-a axat pe impact; obiectivul urmărit prin revizu -
irea indicatorilor-cheie este creșterea impactului; adoptarea principiilor de sustenabilitate financiară și studiul de 
fezabilitate în derulare pentru un fond de impact reprezintă dovezi ale accentului permanent pe care EIT îl pune pe 
impactul și pe rezultatele CCI-urilor (a se vedea, de asemenea, răspunsurile la punctele 71-73).
VIII
Comisia și EIT sunt încrezătoare că măsurile lansate în 2015, inclusiv cele menționate la punctele 97-105, oferă soluții 
la principalele probleme identificate de Curte.
IX (1)
Comisia și EIT acceptă recomandarea.
IX (2) (a)
Comisia și EIT acceptă parțial recomandarea și vor examina în ce măsură caracterul multianual poate fi extins și mai 
mult.
IX (2) (b)
Comisia și EIT acceptă recomandarea.
Răspunsul Comisiei 59
IX (3)
EIT și Comisia acceptă această recomandare.
IX (4)
Comisia și EIT acceptă recomandarea. EIT va continua să pună și mai mult accentul pe impact, așa cum a început 
deja să facă în cursul anului 2015.
Introducere
Caseta 2 – Definiția inovării
Încă de la înființarea sa în 2008 [Regulamentul (CE) nr. 294/2008], EIT a funcționat pe baza unei definiții a inovării 
care include crearea de noi piețe și de valoare pentru societate. Definiția utilizată aici a fost actualizată de OCDE 
pentru a reflecta acest concept mai larg de inovare în cadrul strategiilor de inovare pentru 2010 și 20151.
Misiunea EIT și, implicit, obiectivele sale se întemeiază pe definiția inovării care include obiectivele societale.
Observații
25
Plasarea EIT sub responsabilitatea principală a DG Educație și Cultură (DG EAC) (care participă, de asemenea, pe 
deplin la programul Orizont 2020 prin intermediul acțiunilor Marie Skłodowska -Curie) a fost, într-adevăr, o moda -
litate de a garanta că sectorul învățământului superior este bine reprezentat în integrarea triunghiului cunoașterii, 
ceea ce este esențial pentru EIT. Principalul mecanism care garantează acest lucru este Consiliul de conducere al EIT 
în cadrul căruia s-a asigurat întotdeauna participarea echilibrată a diferitelor laturi ale triunghiului. Comisia (DG EAC) 
ia măsurile necesare pentru a asigura buna coordonare între serviciile relevante ale Comisiei.
1 Strategia OCDE de inovare pentru 2015, pagina 15. http://www.oecd.org/sti/OECD-Innovation-Strategy-2015-CMIN2015-7.pdf : „Un domeniu 
de aplicare ce depășește știința și tehnologia, care presupune investiții într-o paletă largă de active bazate pe cunoaștere care nu se limitează 
doar la C-D. Inovațiile sociale și organizaționale, inclusiv noile modele de afaceri, sunt din ce în ce mai importante pentru a completa inovarea 
tehnologică.”  
 
Strategia OCDE de inovare pentru 2010, pagina 20. http://www.oecdbookshop.org/browse.asp?pid=title-detail&lang=en&ds=&I
SB=9789264084704 : „Astfel definită, inovarea este în mod clar o noțiune mai largă decât C-D și este influențată de diverși factori, dintre care unii 
pot fi afectați de politică. Inovarea poate apărea în orice sector al economiei, inclusiv în serviciile publice, cum ar fi sănătatea sau educația.”  
 
Trimitere la Programul-cadru Orizont 2020: https://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/support/reference_terms.html
Răspunsul Comisiei 60
26
Coordonarea diferitelor servicii ale Comisiei este asigurată de DG EAC și se manifestă prin interacțiunea directă 
a EIT și a CCI-urilor cu serviciile relevante ale Comisiei. DG EAC a creat diferite formate pentru facilitarea acestei 
interacțiuni de la nivelul operațional până la nivelul strategic. În fiecare an, DG EAC organizează, pe durata unei 
zile, o conferință cu ateliere de lucru în care EIT și CCI-urile au ocazia de a se întâlni cu serviciile Comisiei din diver -
sele direcții generale. Se organizează, de asemenea, reuniuni informale ad-hoc – între EIT și serviciile Comisiei sau 
între CCI-uri și serviciile Comisiei – atunci când este necesar pentru a facilita colaborarea. DG EAC coordonează, de 
asemenea, consultarea interservicii înainte de adoptarea programului de lucru trienal, în care sunt implicate oficial 
toate DG-urile. Toate serviciile vizate ale Comisiei participă la grupul de coordonare interservicii pentru evaluarea la 
jumătatea perioadei efectuată de EIT.
De asemenea, EIT interacționează în mod regulat și direct cu serviciile Comisiei, în special cu DG Cercetare și Inovare 
(DG RTD) și DG Piață Internă, Industrie, Antreprenoriat și IMM -uri (DG GROW), dar nu numai cu acestea. De exemplu, 
EIT este în contact direct cu serviciile RTD pentru organizarea următoarei cereri de propuneri pentru CCI-uri sau 
pentru accesul la instrumentele informatice ale programului Orizont 2020. În cadrul reuniunii anuale, DG EAC spri -
jină reuniunile dintre EIT și servicii pentru coordonarea activității anuale referitoare la inițiative specifice.
În cursul anului 2015, EAC, EIT și DG Politica Regională și Urbană (DG REGIO) au fost frecvent în contact în legătură 
cu obiectivele comune ale Sistemului regional de integrare și ale strategiilor de specializare inteligentă desfășurate 
de EIT.
27
Prezența ambelor tipuri de activități este esențială pentru modelul de inovare al EIT. Aceasta reflectă obiectivul de 
dezvoltare a inovării (activități finanțate de EIT) pe baza structurilor și a capacităților existente (activități comple -
mentare). Comisia și EIT consideră că activitățile cu valoare adăugată și activitățile complementare ale CCI-urilor 
formează un set coerent de activități de inovare.
29
Conceptul de activități complementare ale CCI-urilor nu a fost definit inițial într-un mod suficient de detaliat, dar 
a fost consolidat în timp (a se vedea, de asemenea, punctele 100 și 101).
Legătura slabă dintre activitățile finanțate de EIT și activitățile complementare abordată de Curte este recunoscută, 
iar EIT a introdus schimbări în prima jumătate a anului 2015 care vor consolida verificarea acestei legături în etapa 
de elaborare a planului de afaceri.
31
EIT a întărit în mod semnificativ legătura dintre activitățile finanțate de EIT și activitățile complementare ale CCI-uri -
lor. Planul de afaceri pentru 2015 și acordurile de grant au introdus pentru prima dată principiul proporționalității 
între cele două tipuri de activități. Din 2016, această legătură este întărită și mai mult: activitățile complementare 
ale CCI-urilor sunt acum examinate de EIT în etapa de evaluare a planului anual de afaceri al CCI-urilor. Rezultatele 
acestor schimbări vor fi vizibile în 2016.
EIT ține seama, de asemenea, de rezultatele și efectele fiecărei activități complementare în parte. Dacă rezultatele 
sunt foarte bune, pot fi acceptate costuri relativ ridicate pentru o activitate complementară a CCI-urilor. Costul 
activităților complementare ale CCI-urilor trebuie să fie proporțional cu costul activităților finanțate de EIT și/sau cu 
impactul preconizat. Prin urmare, poate fi, de asemenea, acceptată o activitate complementară a unei comunități cu 
costuri relativ ridicate dacă această activitate are un impact mare asupra extinderii misiunii comunității respective.
Răspunsul Comisiei 61
32
Începând cu ciclul planurilor de afaceri pentru 2016, EIT consolidează verificarea legăturilor dintre activitățile 
finanțate de EIT și activitățile complementare ale CCI-urilor în etapa de programare, adică atunci când evaluează 
planurile de afaceri. Prin urmare, CCI-urile nu vor mai putea să înlocuiască în etapa de raportare activitățile comple -
mentare planificate, fără aprobarea EIT, și nu vor mai exista incertitudini cu privire la acceptarea sau nu, în etapa de 
raportare, a costurilor aferente activităților complementare ale CCI-urilor.
Caseta 3 – Exemplu de activitate complementară a unei comunități de cunoaștere și 
inovare, cu o legătură nu foarte clară cu activitatea finanțată de EIT
Activitățile complementare contribuie în două moduri la realizarea obiectivelor CCI-urilor. Acestea pot fie să dez -
volte activitățile finanțate de EIT, fie să constituie baza pe care EIT poate finanța în continuare procesul de inovare. 
Utilizarea activităților complementare ale CCI-urilor doar ca pârghie pentru finanțare reprezintă o abordare prea 
limitată în materie de inovare.
În plus, EIT și-a detaliat și mai mult orientările oferite CCI-urilor cu privire la activitățile lor complementare în cadrul 
Orientărilor pentru planul anual de afaceri.
33
Inovarea nu se produce în mod izolat și necesită activități complementare și ecosisteme în care să poată fi integrate 
activitățile finanțate de EIT.
Cu toate acestea, Comisia și EIT sunt de acord că definiția activităților complementare și modul de măsurare cu 
o mai mare precizie a efectului de pârghie al finanțării oferite de EIT necesită mai multă atenție. Prin urmare, Comi -
sia și EIT salută sugestiile Curții. În consecință, EIT a luat deja măsuri în acest sens.
35
Este logic ca activitățile complementare ale CCI-urilor care oferă baza de cunoștințe pentru noile activități cu 
valoare adăugată să fie întotdeauna „retroactive”, în sensul că aceste activități complementare sunt finalizate înainte 
de începerea activităților finanțate de EIT.
Unele activități complementare ale CCI-urilor nu vor putea fi considerate, prin definiție, activități suplimentare. 
Acestea vor constitui, în schimb, baza pentru activitățile finanțate de EIT. Aceste activități finanțate de EIT pot con -
solida apoi, în cursul procesului, efectul de pârghie, întrucât creează produse, procese sau servicii generatoare de 
venituri. Dacă inițial nu s-ar fi instituit o activitate complementară a CCI-urilor, atunci rezultatele activității finanțate 
de EIT care s-a bazat pe aceasta nu s-ar fi putut concretiza. Din acest motiv, activitățile complementare retroactive 
ale CCI-urilor sunt necesare în modelul de inovare al EIT.
În același timp, Comisia și EIT acceptă faptul că aceste activități complementare ale CCI-urilor nu pot fi luate în consi -
derare în mod direct la calcularea efectului de pârghie financiar al activităților finanțate de EIT.
Astfel cum s-a explicat mai sus, activitățile complementare sunt esențiale pentru funcționarea eficace a sistemelor 
de inovare și sunt în concordanță cu perspectiva multianuală.
Răspunsul Comisiei 62
Caseta 4 – O activitate retroactivă nu poate avea un efect de mobilizare financiară
Activitățile complementare sunt necesare pentru a pune bazele activităților finanțate de EIT sau pentru a le com -
pleta. Nu toate activitățile complementare pot fi considerate ca având un efect de pârghie și este nevoie de îmbu -
nătățirea definițiilor pentru a măsura efectul de pârghie.
37
Activitățile complementare care iau forma contribuțiilor în natură sau contribuțiile în numerar la activitățile comple -
mentare sunt esențiale pentru funcționarea sistemelor de inovare.
Caseta 5 – Exemplu de activitate complementară a unei comunități, care nu poate fi 
considerată activitate adițională
Includerea de noi studenți implică întotdeauna costuri mai mari generate de timpul petrecut de cadrele didactice în 
participarea la seminare, echipamentele de laborator (în special pentru cursurile cu un caracter practic pronunțat), 
gestionarea stagiilor în întreprinderi (care necesită atenție pe bază individuală) și utilizarea serviciilor universitare. 
Acesta este motivul pentru care costurile legate de studenții care nu sunt finanțați de EIT pot fi justificate drept 
costuri diferențiate ale activității complementare a CCI-urilor pentru un curs finanțat de EIT.
38
Nu ar trebui să se înțeleagă că sustenabilitatea financiară este o încetare completă a finanțării acordate CCI-urilor de 
către EIT, ci că finanțarea acordată de EIT va scădea la un „ nivel minim prestabilit ”, astfel cum este definit în „ Princi -
piile de sustenabilitate financiară a comunităților de cunoaștere și inovare ” adoptate de Consiliul de conducere al EIT 
la 5 martie 2015.
Nu s-a demonstrat încă faptul că 15 ani reprezintă o perioadă de timp insuficientă pentru elaborarea și punerea în 
aplicare cu succes a unei strategii de sustenabilitate financiară.
Fundația EIT a fost înființată pentru a funcționa la un alt nivel și cu un alt scop decât CCI-urile. CCI-urile atrag și 
garantează fonduri în scopul unui eventual randament al investițiilor și pot genera venituri din propriile lor activi -
tăți, ceea ce nu a fost niciodată cazul Fundației EIT.
39
Este acceptat faptul că realizarea obiectivului de sustenabilitate financiară va constitui o provocare, dar este prea 
devreme pentru a tranșa acest aspect. În Strategia de inovare 2015, OCDE subliniază faptul că trebuie să se adopte 
o perspectivă pe termen lung atunci când se evaluează randamentul investițiilor în inovare. Prin urmare, datele din 
primii cinci ani de funcționare a CCI-urilor nu sunt suficiente pentru a trage concluzii cu privire la sustenabilitatea 
financiară pe termen lung.
EIT și-a consolidat eforturile în acest domeniu. În conformitate cu principiile de sustenabilitate financiară a comu -
nităților de cunoaștere și inovare, EIT elaborează în prezent un model de raportare cu privire la sustenabilitatea 
financiară a CCI-urilor care va fi introdus în Orientările privind raportarea pentru a asigura o raportare adecvată 
a veniturilor de către CCI-uri. Planurile de afaceri pentru 2016 și evaluările lor de către experții EIT arată deja că s-au 
înregistrat progrese semnificative. Toate CCI-urile au inclus sustenabilitatea financiară printre obiectivele lor priori -
tare și își analizează activitățile în consecință pentru a se asigura că generează venituri. De exemplu, una dintre noile 
CCI-uri își finanțează integral costurile de gestionare și de regie din fonduri proprii, ceea ce reprezintă un punct de 
plecare solid în vederea asigurării sustenabilității financiare.
Răspunsul Comisiei 63
Progresele realizate de CCI-uri în ceea ce privește sustenabilitatea financiară vor fi evaluate în 2016, după primirea 
primelor rapoarte. În conformitate cu principiile de sustenabilitate financiară, EIT va efectua, după 7 ani, o analiză 
mai detaliată a progreselor înregistrate de CCI-uri. De asemenea, EIT a creat un grup de lucru, a angajat un expert și 
a lansat o serie de inițiative pentru a sprijini eforturile CCI-urilor în vederea asigurării sustenabilității financiare.
Pentru toate aceste motive, este prea devreme să se tranșeze cu privire la sustenabilitatea financiară a CCI-urilor 
peste 10 ani.
42
Modificarea planurilor de afaceri pe parcursul punerii în aplicare reprezintă o practică obișnuită, care oferă un grad 
ridicat de flexibilitate, permițând includerea proiectelor de inovare chiar și în ultimele luni ale perioadei acoperite 
prin acordurile de grant. Această posibilitate a fost frecvent utilizată de CCI-uri în perioada 2010-2014. În 2014, EIT 
a aprobat cinci modificări care au inclus noi activități ale CCI-urilor.
În plus, conform Orientărilor din 2014 pentru pregătirea planurilor de afaceri ale CCI-urilor, acestea din urmă au putut 
să includă în planul de afaceri activități ale CCI-urilor cu valoare adăugată nedefinite în totalitate, în limita a 15 % din 
buget. Similar, în 2015 se aplică aceeași abordare, respectiv planurile de afaceri includ o descriere a procesului de 
selecție a noilor activități, iar definiția exactă a activităților este furnizată atunci când sunt disponibile detaliile.
De asemenea, CCI-urile au posibilitatea de a transfera până la 100 % din bugetul lor de la o activitate la alta în cadrul 
aceleiași linii bugetare și până la 20 % din buget de la o linie bugetară la alta fără nicio autorizare prealabilă din par -
tea EIT. Această dispoziție este mult mai flexibilă și mai avantajoasă decât în orice alt program al UE și demonstrează 
încă o dată că au fost concepute mecanisme specifice pentru a sprijini schimbările într-un mediu foarte reactiv, ceea 
ce satisface nevoile proiectelor de inovare.
43
Bugetul anual al EIT depinde de suma care se votează pentru bugetul anual al UE, în general în luna decembrie a anului 
N-1. Angajamentele bugetare ale EIT nu pot fi mai mari decât fondurile aprobate în bugetul UE. Acesta este motivul 
pentru care EIT semnează acorduri anuale de grant cu CCI-urile. Cu toate acestea, se analizează, în special cadrul Grupu -
lui operativ pentru simplificare, măsuri suplimentare care să țină cont de dimensiunea multianuală a anumitor activități.
44
Abordarea EIT de alocare pe bază competitivă a fondurilor are ca fundament întocmirea bugetului în funcție de per -
formanțe, ceea ce înseamnă incertitudine inerentă și recompensarea excelenței și a impactului. Siguranța pe termen 
lung în ceea ce privește finanțarea poate fi în detrimentul unei abordări bazate pe rezultate și pe impact.
În plus, după cum s-a indicat în răspunsurile la punctele 41 și 44, CCI-urile dispun de o serie de instrumente care le 
oferă o asigurare împotriva fluctuațiilor finanțării pe termen scurt. Printre acestea se numără instrumentele generale 
de pe piața financiară, precum și flexibilitatea în ceea ce privește conceperea planului de afaceri.
Caseta 6 – Fondul european pentru investiții strategice (FEIS)2 și impactul acestuia 
asupra bugetului EIT – Al doilea paragraf
Deși, într-adevăr, în 2016, finanțarea pentru CCI-uri s-a redus, aceasta este totuși suficientă pentru ca cele trei CCI-uri 
mature să își mențină planurile de afaceri substanțiale și pentru ca cele două CCI-uri nou create să urmeze o traiec -
torie de creștere rapidă. Peste 233 de milioane EUR au fost alocate celor trei CCI-uri mature, în timp ce 41 de mili -
oane EUR au fost alocate celor două noi CCI-uri în 2016.
2 Avizul nr. 4/2015 referitor la Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european de investiții strategice 
și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1291/2013 și (UE) nr. 1316/2013.
Răspunsul Comisiei 64
45
Argumentele prezentate cu privire la caracterul inadecvat al acordurilor anuale de grant ar trebui nuanțate, ținând 
seama de inițiativele luate de EIT pentru a combina perspectiva anuală cu cea multianuală. Este important de 
remarcat faptul că perspectiva multianuală este luată în considerare în cadrul exercițiului anual de alocare pe bază 
competitivă a fondurilor. În plus, pe lângă finanțarea pe bază competitivă, alocarea anuală a fondurilor pentru 
CCI-uri conține și un element de sprijin financiar. Sprijinul financiar este distribuit în mod egal între CCI-uri și asigură 
un nivel ridicat de siguranță în ceea ce privește finanțarea. De asemenea, este important de remarcat faptul că ACP 
constituie temeiul juridic și „angajamentul” EIT de a susține CCI-urile pe o perioadă lungă de timp. După cum s-a 
subliniat mai sus, ciclul anual de granturi conține un element intrinsec de flexibilitate, ceea ce permite încheierea 
și introducerea unor proiecte inovatoare în cursul anului. Cu alte cuvinte, ciclul anual nu împiedică flexibilitatea pen -
tru activitățile individuale, ci oferă un cadru de planificare general.
46
Educația reprezintă unul dintre pilonii principali de activitate ai EIT. EIT acordă o atenție deosebită asigurării unei 
finanțări adecvate a programelor sale educaționale. Furnizarea unui sprijin financiar garantat în cazul fiecărei CCI, 
pentru o parte semnificativă a bugetului, reduce incertitudinea pentru activitățile prioritare multianuale, cum ar fi 
programele educaționale.
47
Furnizarea unui sprijin financiar reduce riscul de întrerupere pentru o mare parte din program.
A se vedea răspunsul Comisiei și al EIT la punctele 41 și 44.
48
Componenta semnificativă de sprijin financiar din cadrul modelului de finanțare al EIT oferă un anumit grad de sigu -
ranță pentru planificarea pe termen lung.
A se vedea răspunsul Comisiei și al EIT la punctele 41 și 44.
49
Având în vedere caracterul anual al bugetului EIT și faptul că bugetul UE nu este, în general, adoptat înainte de 
jumătatea lunii decembrie, acordurile de grant pentru un anumit an nu pot fi semnate înainte de data de 1 ianuarie 
a anului respectiv. Acest aspect a fost abordat pentru prima dată de Curtea Europeană de Conturi în raportul anual 
specific pentru exercițiul financiar 2011, iar EIT și-a prezentat observațiile. EIT s-a angajat să reducă decalajul dintre 
data de începere a acțiunii, astfel cum este stabilită în planurile de afaceri ale CCI-urilor, și data semnării acordurilor 
de grant. Ca urmare a acestor eforturi, acordurile de grant pentru 2013 și 2014 au fost semnate cu cele trei CCI-uri în 
februarie 2013 și, respectiv, 2014.
Anul 2015 a fost excepțional întrucât CCI-urile au solicitat o amânare a punerii în aplicare a noului ACP pentru a cla -
rifica implicațiile dispozițiilor specifice pentru EIT, CCI-uri și Comisia Europeană, în contextul alinierii la normele din 
programul Orizont 2020. În plus, procedura de aprobare ex ante  a noilor acorduri de grant de către Comisie a durat 
mai mult decât de obicei din cauza consultărilor juridice care au fost necesare. EIT se așteaptă ca din 2016 acordurile 
de grant să fie din nou semnate la timp atunci când noile ACP vor fi deja în vigoare. Cu alte cuvinte, semnarea aces -
tora cu întârziere în 2015 a fost un eveniment singular.
Răspunsul Comisiei 65
50
Deși aceasta a fost practica uzuală până în 2015, CCI-urile au putut, în anumite condiții, cum ar fi utilizarea pre -
finanțărilor anterioare, și sub rezerva unor obligații de raportare intermediară, să solicite plăți de prefinanțare 
suplimentare.
EIT ar dori să ofere prefinanțare până la 70 % din grantul acordat pentru a ajuta CCI-urile să își gestioneze poziția în 
numerar, dar este important de precizat că nivelul prefinanțărilor depinde de disponibilitatea creditelor de plată, 
asupra cărora EIT nu are control. Se preconizează că prefinanțarea pentru acordurile de grant din 2016 va fi de apro -
ximativ 60 %.
În calitate de rețele puternice de inovare, la care participă inclusiv parteneri industriali puternici și universități, 
CCI-urile sunt în măsură să își rezolve problemele legate de fluxurile de numerar, de exemplu, prin împrumuturi 
contractate de la bănci, așa cum au demonstrat deja unele CCI-uri. Acest lucru le permite să majoreze ratele de 
prefinanțare pe care le acordă partenerilor și beneficiarilor lor (de exemplu, studenți sau întreprinderi nou-create), 
pentru care fluxul de numerar ar putea, în caz contrar, să reprezinte o problemă.
51
Consiliul de conducere al EIT a adoptat, la 3 decembrie 2015, strategia EIT de monitorizare, care va măsura date pri -
vind programul „Orizont 2020”, impactul EIT prin activitățile proprii și prin activitățile CCI-urilor, precum și rezulta -
tele CCI-urilor. În plus, EIT contribuie activ la raportul anual de monitorizare pentru 2014 a programului Orizont 2020 
și va avea o secțiune din acest raport.
52
În trecut s-au adus modificări la principalii indicatori-cheie de performanță pentru a ajusta concepția/semnificația 
acestora în așa fel încât să se asigure condiții de concurență echitabile pentru diferitele CCI-uri și să se țină seama 
de caracterul evolutiv al CCI-urilor. Aceste modificări au fost efectuate după consultarea CCI-urilor pentru a aborda, 
printre altele, diferențele dintre sectoarele de activitate și mediul mai larg în care funcționează CCI-urile.
Prin urmare, modificările aduse de-a lungul timpului indicatorilor-cheie de performanță abordează în mod direct 
constatarea de la punctul 52.
53
EIT efectuează analize complete pentru a compara CCI-urile în funcție de mai mulți factori, nu numai pe baza prin -
cipalilor indicatori-cheie de performanță. Punerea în aplicare a planurilor de afaceri ale CCI-urilor este evaluată atât 
prin indicatori de performanță cantitativi, cât și prin analize calitative efectuate de experți externi și de personalul 
EIT. Într-un mod mai general, EIT organizează, de asemenea, monitorizare la fața locului și evaluări tematice ale acti -
vităților CCI -urilor. Aceste instrumente, considerate în ansamblu, oferă o imagine foarte precisă asupra diferențelor 
dintre CCI-uri.
54
EIT recunoaște faptul că rezultatele și impactul pot fi măsurate numai printr-o combinație de indicatori cantitativi și 
calitativi. Acest lucru este abordat în mod cuprinzător prin strategia EIT de monitorizare, adoptată de către Consiliul 
de conducere al EIT în decembrie 2015, precum și prin revizuirea în curs a indicatorilor-cheie de performanță, astfel 
cum se menționează la punctul 102.
Răspunsul Comisiei 66
55
Comunitatea de afaceri este puternic reprezentată în structura de guvernanță a CCI-urilor și joacă un rol de 
prim -plan în elaborarea strategiilor comunităților. Se prezintă în continuare o listă neexhaustivă a reprezentanților 
diverselor sectoare economice în consiliile de conducere ale CCI-urilor:
– EIT Digital: Deutsche Telekom AG, Philips, Nokia, British Telecom, Alcatel-Lucent, Ericsson;
– Climate KIC: Bayer Technology Services GmbH, GDF Suez, South Pole Carbon, Velux A/S;
– KIC InnoEnergy: Total SA, Gas Natural Fenosa, Electricité de France, ABB AB, Areva SA.
56
Nivelul de finanțare prin granturi acordate de EIT nu este o măsură suficientă a nivelului de implicare în cadrul 
CCI-urilor. De exemplu, finanțarea acordată învățământului superior este orientată către sprijinirea programelor de 
învățământ axate mai mult pe spiritul antreprenorial și a absolvenților de universitate, ceea ce produce beneficii 
directe pentru mediul de afaceri. O măsură a gradului de implicare ar trebui să țină seama de numărul de parteneri, 
deoarece acesta reprezintă o măsură directă a atractivității unui CCI, precum și de natura activităților sprijinite, mai 
degrabă decât de tipul de instituții care pun în aplicare sprijinul.
57
EIT și CCI-urile au fost concepute pentru a soluționa problema nivelului scăzut de cooperare între universități și 
întreprinderi, cu care se confruntă întreaga UE. Acesta este motivul pentru care comunitatea de afaceri este puternic 
reprezentată în structura de guvernanță a CCI-urilor și joacă un rol de prim-plan în elaborarea strategiilor comunită -
ților. Cu toate acestea, era de așteptat că la început vor exista probleme în ceea ce privește atingerea nivelului dorit 
de cooperare între universități și întreprinderi. Pentru a soluționa aceste probleme, EIT și-a modificat orientările 
referitoare la planurile de afaceri și a oferit sugestii strategice CCI-urilor. Totodată, CCI-urile și-au modificat și ele 
normele și procedurile interne.
Progresele realizate de EIT și de CCI-uri în acest domeniu arată că modelul comunităților de cunoaștere și inovare 
este modelul adecvat pentru dezvoltarea unei cooperări pe termen lung între universități, mediul de cercetare și 
mediul de afaceri și avem convingerea că rezultatele vor continua să se îmbunătățească în viitor.
58
Deși nu are un obiectiv în ceea ce privește cota-parte din buget care trebuie alocată IMM-urilor, EIT are obiective 
cuantificate în ceea ce privește crearea de IMM-uri. IMM-urile nou-create cu ajutorul EIT reprezintă unul dintre 
indicatorii-cheie de performanță ai EIT, fiind astfel puternic încurajate. Pentru 2014, cele trei CCI-uri din primul val 
au raportat crearea a 90 de întreprinderi nou-create, dintre care toate sunt IMM-uri, în conformitate cu definiția din 
Recomandarea Comisiei [C(2003) 1422]. În plus, multe alte întreprinderi mici existente au beneficiat de sprijin prin 
subgranturi sau prin prestarea de servicii în cadrul acceleratorilor pentru întreprinderi ai CCI-urilor.
Răspunsul Comisiei 67
59
EIT a obținut rezultate excepționale în promovarea și sprijinirea participării IMM-urilor la activitățile de inovare.
Multe activitățile ale EIT vizează în mod specific IMM-urile. Ca un stimulent financiar pentru IMM-uri, EIT a beneficiat 
chiar și de o derogare specifică de la Regulamentul financiar al UE în perioada 2010-2013, care a permis IMM-urilor 
partenere ale CCI-urilor să solicite, pe lângă finanțarea costurilor directe, finanțare pentru 40 % din costurile lor indi -
recte, în comparație cu procentul de 20 % admis pentru întreprinderile care nu sunt IMM-uri.
În ceea ce privește sprijinul orientat direct către IMM-urile existente, parteneriatele cu CCI-urile le oferă acestora un 
ecosistem puternic în care pot primi sprijin. IMM-urile existente cu un potențial excepțional de inovare se regăsesc, 
astfel, într-o poziție ideală pentru a intra într-un parteneriat cu CCI-urile și a valorifica pe deplin sprijinul oferit de 
EIT. Prin urmare, un număr tot mai mare de IMM-uri participă atât ca parteneri în cadrul CCI-urilor, cât și ca benefici -
ari ai subgranturilor și ai serviciilor de creare și accelerare pentru întreprinderi oferite de CCI-uri.
60
Dat fiind că CCI-urile își propun să ajungă la sustenabilitate financiară și că pot utiliza instrumente financiare (de 
exemplu, împrumuturi bancare) și alte surse de venituri decât finanțarea acordată de EIT, acestea sunt în măsură 
să asigure efectuarea în timp util a plăților pentru IMM-uri, indiferent de momentul în care primesc finanțare din 
partea EIT. EIT nu este în măsură să impună CCI-urilor condițiile de plată în ceea ce privește relațiile contractuale 
pe care le au cu partenerii lor, întrucât CCI-urile sunt autonome în această privință. Cu toate acestea, dar fiind că 
plățile de sprijin pentru IMM-uri sunt limitate ca dimensiune în comparație cu programul în ansamblul său, CCI -urile 
au posibilitatea de a majora plățile în avans acordate IMM-urilor, prin măsuri adecvate de gestionare a fluxurilor de 
numerar (răspunsurile Comisiei și ale EIT la punctele 41 și 44 oferă mai multe exemple privind flexibilitatea finanțării 
acordate de CCI-uri).
61
EIT colectează în mod sistematic informații privind statutul noilor parteneri ai CCI-urilor în momentul în care aceștia 
se alătură CCI-urilor. Prin urmare, EIT dispune de informații actualizate privind numărul de parteneri ai CCI-urilor 
care sunt IMM-uri.
În plus, organizațiile mai mari sunt majoritare în primii ani de viață ai CCI-urilor, întrucât acestea au capacitatea de 
a pregăti o agendă strategică solidă și o propunere câștigătoare pentru a fi selecționate inițial în calitate de CCI-uri. 
În general, IMM-urile se alătură CCI-urilor într-o etapă ulterioară, atunci când participarea acestora poate aduce 
o valoare adăugată la activitățile desfășurate de parteneriatele stabilite.
De exemplu, KIC InnoEnergy a avut ca parteneri 25 de IMM-uri în perioada 2010-2013. Cu toate acestea, 55 și, respec -
tiv, 50 de noi IMM-uri s-au alăturat KIC InnoEnergy în 2014 și, respectiv, în 2015, ceea ce a făcut ca numărul parteneri -
lor care sunt IMM-uri să crească la 130.
Multe IMM-uri participă la programul EIT-CCI și sunt beneficiari finali ai granturilor acordate de EIT, prin intermediul 
acordurilor de subcontractare sau de subgranturi încheiate cu alți parteneri ai CCI-urilor, cum ar fi universitățile, cen -
trele de cercetare sau societățile industriale. Programele de accelerare și „incubare” desfășurate de CCI-uri vizează în 
special IMM-urile nou-create, iar EIT are un indicator-cheie de performanță care urmărește crearea de noi IMM -uri. 
Numărul din ce în ce mai mare al IMM-urilor implicate prin parteneriatele cu CCI-urile, precum și prin granturile ofe -
rite de EIT va avea în mod natural drept rezultat și un grad mai ridicat de absorbție a fondurilor de către IMM-uri.
Răspunsul Comisiei 68
62
EIT oferă în mod activ sprijin IMM-urilor. Există obiective clare în ceea ce privește dezvoltarea de întreprinderi 
nou-create, care reprezintă unul dintre principalii indicatori-cheie de performanță ai EIT.
A se vedea răspunsul Comisiei și al EIT la punctul 57.
64
Promovarea sinergiilor și a complementarităților cu alte inițiative ale UE reprezintă o prioritate pentru EIT și pentru 
DG EAC. Acest obiectiv este integrat în agenda strategică de inovare a EIT și în Regulamentul EIT.
Sinergiile și complementaritățile sunt facilitate de EIT și DG EAC (de exemplu, prin reuniuni anuale cu serviciile 
Comisiei, EIT și CCI-uri, precum și prin criteriile de selecție pentru noile CCI-uri) și sunt integrate în modelul CCI -uri-
lor care conține elemente ce reflectă obiectivele și învățămintele desprinse din alte programe ale UE (de exemplu, 
conceptul de „triunghi al cunoașterii” oglindește aspecte ale programului Erasmus+ și ale dialogului dintre univer -
sități și mediul de afaceri; conceptul de centru de colocație se inspiră din politica regională a UE; abordarea pro -
vocărilor societale este un obiectiv al întregului program Orizont 2020; modelul de finanțare al EIT se bazează pe 
învățămintele desprinse din alte programe). Există exemple concrete de sinergii în cadrul domeniilor tematice ale 
CCI-urilor, cum ar fi: parteneriatul public-privat pentru internetul viitorului și pentru volumele mari de date (în cazul 
EIT Digital), planul SET (în cazul KIC InnoEnergy) și cooperarea cu DG Politici Climatice (DG CLIMA) pentru pregăti -
rea Conferinței Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice, care va avea loc la Paris în decembrie 2015 (în cazul 
Climate-KIC).
EIT continuă să favorizeze sinergiile la nivelul proiectelor concrete, cel mai recent în contextul Fondului european 
pentru investiții strategice (FEIS), cu Cooperarea europeană în domeniul științei și tehnologiei (COST) și cu Agenția 
Spațială Europeană (ESA).
69
EIT a solicitat deja lansarea procesului care vizează atingerea nivelului de autonomie financiară deplină. Se așteaptă 
ca acest proces să fie finalizat înainte de sfârșitul anului 2016.
71
Pe lângă asigurarea respectării normelor, EIT recompensează din ce în ce mai mult performanțele și încurajează 
impactul. De exemplu, performanțele slabe vor avea un efect din ce în ce mai negativ asupra bugetului CCI-urilor. 
Conform principiilor de sustenabilitate financiară a CCI-urilor, bugetul EIT destinat CCI-urilor va conține o parte din 
ce în ce mai mare de finanțare pe bază competitivă. Dat fiind că această parte, care recompensează performanța, 
crește în timp, va exista un stimulent financiar și mai puternic pentru ca CCI-urile cu performanțe slabe să își îmbu -
nătățească rezultatele.
72
În 2015, EIT a consolidat impactul direct al performanțelor slabe asupra sumelor care urmează să fie plătite – unele 
părți din declarațiile de cheltuieli ale CCI-urilor nu vor fi acceptate de EIT atunci când punerea în aplicare a activității 
a fost insuficientă. A se vedea răspunsurile Comisiei și ale EIT la punctul VII din Sinteză.
În urma intervenției Curții, EIT a continuat să îmbunătățească verificarea costurilor în rapoartele anuale de audit. EIT 
recompensează în mare măsură performanța, garantând în același timp un nivel înalt de asigurare pentru eligibilita -
tea costurilor suportate.
Răspunsul Comisiei 69
74
EIT și Comisia consideră că pragurile definite în conformitate cu articolul 34 din Normele de participare la progra -
mul Orizont 2020 sunt adecvate pentru granturile plătite CCI-urilor de EIT. Considerăm că este proporțional să se 
solicite un certificat de audit de la un beneficiar al fondurilor UE/EIT care cere un grant anual de peste 325 000 EUR. 
În orice caz, EIT va avea nevoie de o derogare specifică de la articolul 34 din Normele de participare la programul 
Orizont 2020 pentru a utiliza un prag diferit sau mai mare decât pragul de 325 000 EUR pentru granturile solicitate 
de participanți.
A se vedea, de asemenea, răspunsurile Comisiei și ale EIT la punctele 79 și 80.
76
Este important de remarcat faptul că „rapoartele financiare” nu mai sunt specifice EIT, deoarece rapoartele privind 
costurile au fost pe deplin aliniate la modelele din programul Orizont 2020 începând cu acordurile de grant 2016.
79 A doua liniuță
Această recomandare ar necesita o derogare specifică de la Normele de participare la programul Orizont 2020 și de 
la Regulamentul financiar3.
79 A treia liniuță
Această recomandare nu este sub controlul EIT întrucât ar necesita o derogare specifică de la Normele de partici -
pare la programul Orizont 2020 și de la Regulamentul financiar4.
81
Externalizarea evaluării tehnice a proiectelor este o practică obișnuită în programele de C-D. Acest lucru se întâmplă 
în special în cazul proiectelor foarte complexe care acoperă și integrează mai multe domenii de activitate, cum ar fi 
educația, inovarea și mediul de afaceri.
83
Este important de remarcat faptul că, din 2013, EIT a îmbunătățit tendința în ceea ce privește rotația personalului. 
Coeficientul de țară scăzut pentru Ungaria (în prezent 69 %) reprezintă un factor important care contribuie la rotația 
personalului. Cu toate acestea, EIT nu poate controla acest aspect.
84
S-au realizat, între timp, îmbunătățiri semnificative în ceea ce privește capacitatea de gestionare a EIT. Postul vacant 
de șef de unitate a fost ocupat, iar procesul de selecție a celuilalt șef de unitate este în curs. Procesul de selecție 
a directorului EIT este, de asemenea, în curs.
3 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/leg/finreg/Pages/leg-020-08_finreg2012.aspx#fr135
4 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/leg/finreg/Pages/leg-020-08_finreg2012.aspx#fr135
Răspunsul Comisiei 70
86
Faptul că EIT pune accentul pe excelență duce în mod firesc la o reprezentare mai puternică în cadrul CCI-urilor 
a țărilor cu o capacitate de inovare mai mare. Deși urmărește în mod clar obiectivul de consolidare a capacităților 
existente și a centrelor de excelență din Europa, EIT se asigură, de asemenea, că aduce beneficii și în zonele Uniunii 
care nu participă în mod direct în CCI -uri, prin intermediul Sistemului regional de inovare al EIT.
Caseta 11 – Preocupări legate de concentrarea sprijinului financiar acordat de EIT și de 
lipsa de transparență
Există un echilibru rezonabil între laturile triunghiului cunoașterii în ceea ce privește distribuția atât a partenerilor, 
cât și a fondurilor. Există proceduri clare pentru selecția proiectelor de către CCI-uri, ceea ce asigură controlul calită -
ții și transparența.
89
Au început să apară roadele activității EIT: peste 1 000 de absolvenți întreprinzători, numeroase întreprinderi 
nou-create, o serie de povești de succes, o rețea paneuropeană puternică de centre de colocație și de acceleratori 
pentru întreprinderi, promovarea culturii antreprenoriale.
92
Evaluarea creării de întreprinderi finalizată în noiembrie 2015 oferă dovezi solide ale valorii adăugate aduse de 
programele de acceleratori pentru întreprinderi desfășurate de EIT/CCI și există documente care specifică termenii 
pentru sprijinirea întreprinderilor care demonstrează rezultatele semnificative care derivă din sprijinul acordat de 
EIT pentru crearea de întreprinderi.
93
Indicatorii-cheie de performanță arată că s-au obținut realizări importante, dintre care multe s-au concretizat până 
acum în rezultate concrete(a se vedea exemplele menționate la punctul 90).
94
Merită subliniat faptul că studenții din afara Europei sunt integrați, de asemenea, în întreprinderile europene sau își 
deschid propriile afaceri după terminarea studiilor, ceea ce creează un impact și o valoare adăugată pentru societa -
tea noastră. Comunitățile de cunoaștere și inovare ale EIT au creat un mediu în care s-a redus decalajul dintre mediul 
academic și cel de afaceri, ceea ce le oferă deja acestor studenți o cale mai ușor de urmat pentru a lucra într-o între -
prindere parteneră a CCI-urilor după terminarea studiilor, rămânând astfel în Europa.
98
În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) litera (e) din Regulamentul de înființare a EIT, toate cele trei CCI-uri din 
primul val au elaborat strategii de sustenabilitate financiară. Un rezumat al acestor strategii este inclus în planurile 
de afaceri ale CCI-urilor începând din 2014. Pentru planul de afaceri 2016, un expert al EIT s-a concentrat în mod 
specific pe aspectele legate de sustenabilitatea financiară și a evaluat planurile fiecărei CCI.
103
Noile acorduri-cadru de parteneriat sunt în curs de semnare la începutul anului 2016.
Răspunsul Comisiei 71
Concluzii și recomandări
Recomandarea 1
Comisia și EIT acceptă recomandarea.
Orice propunere de modificare a reglementărilor juridice va trebui să fie pregătită în conformitate cu principiile unei 
mai bune legiferări, în special principiul de a „evalua înainte de a acționa”. În temeiul juridic al EIT se prevede obliga -
ția Comisiei de a evalua EIT până la sfârșitul anului 2017; o evaluare este în curs de pregătire cu participarea tuturor 
serviciilor relevante ale Comisiei.
Evaluarea va ține seama, de asemenea, de avizul negativ al auditului, iar evaluatorii independenți vor avea acces la 
acest audit. Se vor lua decizii cu privire la etapele viitoare pe baza rezultatelor evaluării, în conformitate cu principi -
ile unei mai bune legiferări.
Comisia va adopta o poziție cu privire la modificarea temeiului juridic al EIT pe baza constatărilor care se vor des -
prinde din evaluarea realizată de un expert independent și pe baza rezultatului acestui audit.
107
A se vedea răspunsurile Comisiei și ale EIT la punctele 40-49 și 60, care sintetizează poziția lor cu privire la aceste 
aspecte.
Recomandarea 2 (a)
Comisia și EIT acceptă parțial recomandarea și vor examina în ce măsură caracterul multianual poate fi extins și mai 
mult.
Recomandarea 2 (b)
Comisia și EIT acceptă recomandarea.
Pentru (a): finalizarea revizuirii până în primăvara anului 2017 și punerea în aplicare (în funcție de această revizuire) 
până în 2018.
108
A se vedea răspunsurile Comisiei și ale EIT la aceste puncte, care sintetizează poziția lor cu privire la aceste aspecte.
Recomandarea 3
EIT și Comisia acceptă această recomandare.
Răspunsul Comisiei 72
109
A se vedea răspunsurile Comisiei și ale EIT la aceste puncte, care sintetizează poziția lor cu privire la aceste aspecte.
Recomandarea 4
Comisia și EIT acceptă recomandarea.
EIT va continua să pună și mai mult accentul pe impact, așa cum a început deja să facă în cursul anului 2015.
CUM VĂ PUTE/uni021AI PROCURA PUBLICA/uni021AIILE UNIUNII EUROPENE?
Publica/uni021Bii gratuite:
  un singur exemplar:  
pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  mai multe exemplare/postere/hăr/uni021Bi:  
de la reprezentan/uni021Bele Uniunii Europene (http://ec.europa.eu/represent_ro.htm),  
de la delega/uni021Biile din /uni021Bările care nu sunt membre ale UE (http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm)  
sau contactând re/uni021Beaua Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm)  
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).
(*)  Informa/uni021Biile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine  
telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).
Publica/uni021Bii contra cost:
 pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Institutul European de Inovare și Tehnologie (EIT) și-a 
propus obiectivul ambițios de a consolida legăturile dintre 
sfera academică, lumea științifică și mediul de afaceri, 
acționând astfel ca un factor de promovare a inovării în 
UE. Curtea a ajuns la concluzia că, în ciuda unei rațiuni de 
a fi valide, cadrul operațional complex al EIT și problemele 
de management au afectat eficacitatea globală a acestui 
organism. Curtea a identificat mai multe deficiențe în ceea 
ce privește modelul de finanțare al EIT, mecanismele de 
raportare dintre acesta și comunitățile de cunoaștere și 
inovare și sustenabilitatea financiară a  acestora din urmă. 
La șapte ani de la înființarea sa, EIT nu este încă pe deplin 
independent din punct de vedere operațional de Comisia 
Europeană. Acest lucru a afectat procesul decizional al 
institutului. Potrivit concluziilor Curții, dacă EIT își dorește 
să devină un institut inovator și revoluționar, așa cum 
a fost conceput inițial să fie, sunt necesare adaptări 
legislative și operaționale care să permită mai buna 
promovare a potențialului de inovare al UE.
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ