Propunere modificată de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de instituire a unui program de acțiune pentru domeniul vamal în Uniunea Europeană pentru perioada 2014-2020 (Vamă 2020) și de abrogare a Deciziei nr. 624/2007/CE /* COM/2012/0464 final - 2011/0341/a (COD) */





EXPUNERE DE MOTIVE 1. CONTEXTUL PROPUNERII La 29 iunie 2011, Comisia a adoptat o propunere referitoare la următorul cadru financiar multianual pentru perioada 2014-2020[1]: un buget pentru îndeplinirea strategiei Europa 2020 care propune, printre altele, un nou program Vamă. Programul Vamă 2020 va contribui la Strategia Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii[2], prin consolidarea funcționării uniunii vamale. Uniunea vamală protejează interesele financiare ale Uniunii Europene și ale statelor sale membre care colectează taxe, redevențe și impozite[3]. Aceasta presupune ca mărfurile originare din țări terțe să fie conforme cu legislația Uniunii, înainte de a putea circula liber pe teritoriul Uniunii. Acest lucru implică gestionarea zilnică a unor volume comerciale mari – prelucrarea a 7 declarații vamale pe secundă – și impune autorităților vamale să găsească un echilibru între facilitarea comerțului pentru întreprinderi și protecția cetățenilor împotriva riscurilor la adresa siguranței și securității lor. Acest lucru poate fi realizat doar prin intermediul cooperării operaționale intense între administrațiile vamale ale statelor membre, între acestea și alte autorități, cu operatorii comerciali și alte părți terțe. Programul propus va sprijini cooperarea, în principal între autoritățile vamale, dar și cu alte părți interesate. Programul îi succede programului Vamă 2013, care se încheie la 31 decembrie 2013. Propunerea de program va sprijini cooperarea vamală din Uniune și va fi axată pe două elemente: pe de o parte, dezvoltarea rețelelor și a competențelor umane și, pe de altă parte, dezvoltarea capacităților IT. Primul element permite schimbul de bune practici și de cunoștințe operative între statele membre și, ocazional, alte țări participante la program. Cel de-al doilea pune la dispoziția programului mijloacele de finanțare a infrastructurii și a sistemelor IT adecvate, care vor permite ca administrațiile vamale din Uniune să se transforme în veritabile administrații electronice. Principala valoare adăugată a programului rezidă în consolidarea capacității statelor membre de a colecta veniturile și de a gestiona fluxurile comerciale din ce în ce mai complexe, reducând în același timp costurile ocazionate de crearea instrumentelor necesare în acest sens. 2. REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI EVALUĂRILE IMPACTULUI 2.1. Consultare și expertiză În contextul evaluării intermediare a programului Vamă 2013[4], un contractant a analizat eficacitatea, eficiența, pertinența și valoarea adăugată a programului. Au fost utilizate datele de monitorizare disponibile pentru diferitele activități și au fost efectuate consultări cu reprezentanții operatorilor economici. Un alt contractant a realizat un studiu referitor la un posibil cadru al viitorului program Vamă[5]: provocările, obiectivele și opțiunile de politică posibile, inclusiv o analiză cuprinzătoare a viitoarelor provocări, a problemelor structurale și a posibilelor îmbunătățiri referitoare la funcționarea uniunii vamale. Referitor la acestea din urmă au avut loc consultări cu experți vamali la diferite niveluri. Rezultatele acestui studiu au fost discutate cu reprezentanții din țările participante în cadrul unui atelier organizat în luna iulie 2011. În vederea pregătirii acestui atelier, în primăvara anului 2011 a fost organizată o masă rotundă cu ocazia reuniunii comitetului programului în cauză[6], la care li s-a solicitat țărilor participante să identifice cele mai importante puncte tari ale programului și modul în care eficiența programului ar putea fi îmbunătățită. Având în vedere importanța activităților legate de schimbul de informații, a fost realizat un studiu separat privind viitoarea strategie de implementare pentru schimbul de informații. Acest studiu a fost prezentat în iunie 2011, la un atelier pentru responsabilii-șefi cu informațiile din cadrul administrațiilor vamale. A fost pregătită o evaluare a impactului care analizează continuarea programului Vamă 2013; aceasta a fost aprobată de Comitetul de evaluare a impactului la 22 septembrie 2011. La elaborarea viitoarei propuneri de program au fost preluate o serie de recomandări privind concepția și îmbunătățirea suplimentară a programului. Propunerea de program cuprinde instrumente noi, în special în ceea ce privește cooperarea referitoare la anumite sarcini operaționale. Se iau măsuri pentru a îmbunătăți distribuția rezultatelor activităților din cadrul programului cu ajutorul metodelor de colaborare online și pentru a monitoriza mai bine realizările programului. 2.2. Evaluarea impactului Având în vedere contextul general de politică și problemele cu care se va confrunta domeniul vamal în următorul deceniu, în evaluarea impactului care însoțește prezentul program au fost analizate și comparate o serie de opțiuni de politică. (1) Scenariul de referință: continuarea programului cu obiectivele și în concepția actuală. (2) Întreruperea programului: programul ar urma să fie întrerupt și nu s-ar mai acorda finanțare UE pentru instrumente informatice, acțiuni comune sau activități de formare profesională destinate susținerii cooperării în domeniul vamal. (3) Mai multă susținere pentru obligațiile legale ale UE, cum ar fi Codul vamal modernizat (CVM): această opțiune de politică ar extinde scenariul de bază, adaptând programul la noile nevoi generate de mediul în evoluție al uniunii vamale, inclusiv Codul vamal al Uniunii (CVU)[7]. Această opțiune include instalarea de noi sisteme informatice, astfel cum sunt definite în legislația vamală a UE, introducând treptat un model de dezvoltare comună pentru sistemele IT și modernizând tehnologia, arhitectura și guvernanța aferente. (4) Mai multă susținere pentru obligațiile legale ale UE și sprijin financiar pentru consolidarea capacității tehnice: pe lângă componentele opțiunii precedente, această opțiune ar urma să includă un sistem de sprijin financiar care să le permită statelor membre să solicite asistență pentru achiziționarea de echipamente de supraveghere a frontierelor terestre, maritime sau aeriene, de exemplu scanere sau echipamente de laborator. Astfel, statele membre ar fi ajutate să facă față cerințelor de accelerare și de simplificare a controalelor în contextul evoluțiilor tehnologice. (5) Mai multă susținere pentru obligațiile legale ale UE, prin optimizarea mediului informatic comun: pe lângă componentele opțiunii 3, această opțiune ajută autoritățile vamale din UE să profite de dezvoltarea și exploatarea în comun a sistemelor IT europene pentru a pune în aplicare legislația vamală a UE, cum ar fi Codul vamal modernizat și alte acte normative din domeniul vamal. Această opțiune ar oferi mai multă susținere autorităților publice la dezvoltarea și implantarea tuturor sistemelor necesare pentru crearea unui mediu vamal electronic paneuropean și pentru conectarea întreprinderilor la aceste sisteme. Evaluarea impactului a identificat opțiunea 3 „Mai multă susținere pentru obligațiile legale ale UE, cum ar fi Codul vamal modernizat (CVM)” ca fiind opțiunea preferată. Aceasta este în conformitate cu propunerea pentru un nou buget pentru Europa 2020 și este cea mai bine cotată din punctul de vedere al acceptabilității de către statele membre. Opțiunea „Mai multă susținere pentru obligațiile legale ale UE și sprijin financiar pentru consolidarea capacității tehnice” nu a fost reținută, deoarece achiziționarea de echipament, care face parte din componenta de consolidare a capacității tehnice, ar putea fi cofinanțată prin intermediul altor programe, precum fondurile structurale regionale, asigurându-se în același timp coerența cu prioritățile propunerii privind programul Vamă 2020. 3. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII 3.1. Temei juridic Propunerea privind programul Vamă 2020 se bazează pe articolul 33 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în care se solicită luarea de măsuri de către Uniunea Europeană cu privire la cooperarea vamală și uniunea vamală a UE. 3.2. Subsidiaritate și proporționalitate Este necesar să se acționeze la nivelul Uniunii, mai degrabă decât la nivel național, din următoarele motive: · Uniunea vamală este o competență exclusivă a Uniunii. Prin transferul competențelor lor către Uniune, statele membre au convenit ipso facto că acțiunile în domeniul vamal vor fi mai bine puse în aplicare la nivelul Uniunii. Cu toate acestea, cadrul juridic al Uniunii, în sine, nu garantează suficient buna funcționare a uniunii vamale. Acesta ar trebui completat prin măsuri de sprijin, astfel cum prevede programul Vamă, pentru a garanta că legislația UE în domeniul vamal este aplicată într-un mod convergent și armonizat. · Multe dintre activitățile în domeniul vamal sunt de natură transfrontalieră, întrucât implică și afectează toate cele 27 de state membre și, prin urmare, nu pot fi realizate în mod eficace și eficient de fiecare stat membru în parte. Este nevoie ca UE să acționeze pentru a consolida dimensiunea europeană a activității vamale, pentru a evita denaturarea pieței interne și a sprijini protecția efectivă a frontierelor externe ale UE. · În acest sens, acțiunea UE este justificată pentru a se asigura buna funcționare și dezvoltarea ulterioară a uniunii vamale și a cadrului său comun de reglementare, deoarece s-a demonstrat că reprezintă reacția cea mai eficientă și mai eficace a UE la deficiențele și provocările apărute în punerea în aplicare a uniunii vamale și a cooperării vamale. · Din punct de vedere economic, o acțiune la nivelul UE este mult mai eficientă. Cooperarea vamală se sprijină pe o rețea de comunicare specializată, cu un grad înalt de securitate. Aceasta leagă administrațiile vamale naționale prin aproximativ 5 000[8] de puncte de conexiune. Această rețea IT comună garantează că fiecare administrație națională trebuie să se conecteze o singură dată la această infrastructură comună pentru a fi în măsură să schimbe orice fel de informații. În lipsa unei asemenea infrastructuri, statele membre ar trebui să stabilească 26 de legături cu sistemele naționale ale fiecăruia dintre celelalte state membre. În scopul punerii în aplicare a programului, conform articolului 17 din TUE, Comisia va exercita funcții de coordonare, de executare și de administrare, în conformitate cu condițiile prevăzute în tratate. Programul Vamă 2020 respectă, prin urmare, principiile subsidiarității și proporționalității [astfel cum sunt prevăzute la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE)]. 3.3. Instrument În conformitate cu concluziile evaluărilor de impact relevante, este oportună intervenția UE prin intermediul unui program de finanțare. Luând în considerare reacțiile pozitive rezultate în urma evaluării intermediare a programului Vamă 2013, Comisia propune ca acestuia să îi succeadă un program Vamă 2020. În conformitate cu politica legislativă a Comisiei adoptată în contextul cadrului financiar multianual, propunerea privind succesorul programului de finanțare ia forma unui regulament. 4. IMPLICAȚII BUGETARE Calendarul de revizuire a programelor finanțate de UE este legat de propunerea pentru un nou cadru financiar multianual, modificată în data de 6 iulie 2012[9]. În conformitate cu această propunere, prezentul regulament privind programul Vamă 2020 cuprinde un cadru bugetar de 548 080 000 EUR (în prețuri curente) pentru perioada 2014-2020. Programul Vamă 2020 va fi pus în aplicare printr-un mod de gestionare centrală directă și pe bază de priorități. Se elaborează, împreună cu părțile interesate, programe de lucru care stabilesc prioritățile pentru o anumită perioadă. 5. ELEMENTE OPȚIONALE 5.1. Observații legate de anumite dispoziții legale 5.1.1. Capitolul I: Dispoziții generale Sfera de aplicare a programului este orientată în mod specific către funcționarea uniunii vamale a UE. Programul va fi deschis participării statelor membre, a țărilor candidate și a țărilor potențial candidate. În conformitate cu politica generală a Uniunii în această privință, țările din cadrul politicii europene de vecinătate vor avea, de asemenea, posibilitatea de a participa la program, în anumite condiții. În sfârșit, la acțiuni specifice ar putea participa și „experți externi” (de exemplu, reprezentanți ai altor autorități, ai sectorului comercial, ai organizațiilor naționale și internaționale, și, eventual, alți experți) dacă acest lucru este necesar pentru îndeplinirea obiectivelor programului. Obiectivele programului Vamă 2020 abordează problemele identificate și provocările preconizate pentru domeniul vamal în deceniul următor. Obiectivul global al programului este de a consolida piața internă prin intermediul unei uniuni vamale eficiente și eficace. Pentru a oferi un răspuns adecvat la provocările viitoare în domeniul vamal în Uniune a fost definit următorul obiectiv specific al programului: îmbunătățirea funcționării uniunii vamale, în special prin cooperarea dintre țările participante, autoritățile vamale ale acestora, alte autorități competente, funcționarii lor și experții externi. Programul va avea următoarele priorități: 1. sprijinirea pregătirii, a aplicării coerente și a punerii în aplicare efective a dreptului Uniunii, în vederea consolidării Uniunii vamale în ceea ce privește eficiența, eficacitatea și uniformitatea; 2. îmbunătățirea competitivității întreprinderilor europene prin facilitarea comerțului legitim, reducerea costurilor de conformare și a sarcinii administrative, și protecția împotriva concurenței neloiale; 3. sprijinirea autorităților vamale în activitățile pe care le desfășoară pentru protejarea cetățenilor, a siguranței și a securității și a mediului; 4. asigurarea protejării intereselor financiare și economice ale Uniunii Europene și ale statelor membre; 5. contribuția la funcționarea eficientă a autorităților vamale, prin îmbunătățirea capacității lor administrative; 6. combaterea fraudei și sporirea competitivității, a siguranței și a securității prin cooperarea cu organizații internaționale, țări terțe, alte autorități guvernamentale, operatori economici și organizații ale acestora. 5.1.2. Capitolul II: Acțiuni eligibile Tipurile de acțiuni considerate eligibile pentru finanțare în cadrul programului sunt similare cu cele din cadrul programului curent, și anume: · acțiuni comune care urmăresc schimbul de cunoștințe și bune practici între funcționarii din administrațiile vamale din țările participante; · sisteme de informații europene[10] care facilitează schimbul de informații și accesul la date comune; · activități de formare care conduc la dezvoltarea de competențe umane pentru funcționarii din administrațiile vamale din întreaga Europă. Au fost introduse modificări în ceea ce privește anumite categorii de acțiuni. · Programul Vamă 2020 va include o serie de noi instrumente de acțiune comună: · Echipele de experți sunt forme structurate de cooperare, care pun în comun cunoștințele de specialitate și/sau abordează activități operaționale specifice. Acestea pot fi înființate cu un caracter permanent sau temporar și ar putea beneficia de sprijin, de exemplu sub forma serviciilor de colaborare online, a asistenței administrative și a infrastructurii și echipamentelor care să sprijine realizarea și succesul unei acțiuni. · Acțiunile de consolidare a capacității administrației publice vor sprijini autoritățile vamale care se confruntă cu dificultăți deosebite, cum ar fi lipsa cunoștințelor, a competențelor, deficiențele organizatorice sau de altă natură, care pot fi depășite prin acțiuni individualizate de sprijin furnizate de celelalte țări și/sau de funcționarii Comisiei. · Activitățile de evaluare comparativă și grupurile de coordonare nu mai sunt menționate în mod explicit în lista de acțiuni comune, deoarece acestea pot fi considerate grupuri de proiecte cu un anumit scop, respectiv identificarea celor mai bune practici care să evidențieze posibilitățile de îmbunătățire sau coordonarea și guvernarea activităților programului într-un anumit domeniu. · În ceea ce privește sistemele de informații europene, noul program definește „componentele UE” ca fiind bunurile și serviciile IT care se referă la unele sau la toate statele membre și care sunt în proprietatea Comisiei sau sunt achiziționate de aceasta. Aceste componente ale Uniunii sunt descrise la punctul 2 din anexa la propunerea de act legislativ. „Componentele naționale” sunt toate componentele care nu sunt „componente UE”. Acestea sunt proiectate, instalate și exploatate de către statele membre și, prin urmare, statele membre sunt cele care își asumă finanțarea și responsabilitatea pentru aceste proiecte. Redefinirea componentelor UE ar trebui să fie privită prin prisma evoluției practicilor de dezvoltare a sistemelor IT. În prezent, fiecare stat membru este responsabil pentru punerea în aplicare a sistemelor naționale în conformitate cu specificațiile comune, de unde rezultă 27 de evoluții pentru fiecare sistem, 27 de interfețe cu operatorii economici, 27 de calendare de dezvoltare, 27 de seturi de dificultăți operaționale sau legate de proiecte etc. În special în contextul crizei economice și financiare, Comisia consideră că dezvoltarea sistemelor IT trebuie să se realizeze într-un mod mai eficient. Această evoluție are ca obiectiv îmbunătățirea consecvenței datelor și a aplicării normelor prin orientarea treptată către dezvoltarea în comun a tehnologiei informațiilor (cunoștințe, date, componente IT). Se vor îmbunătăți astfel metodele de lucru, de exemplu prin modelizarea proceselor economice, specificații de calitate mai bună, asigurându-se în același timp și un grad mai mare de standardizare, de exemplu prin armonizarea interfețelor destinate operatorilor economici. Noua abordare privind componentele UE va limita riscul de divergențe în ceea ce privește planurile de dezvoltare și instalare. Aceasta asigură, de asemenea, mijloace suplimentare pentru a controla finalizarea proiectului, întrucât prin planurile comune se evită situațiile în care membrul cel mai lent al lanțului de dezvoltare determină intrarea în funcțiune a întregului proiect. 5.1.3. Capitolul IV: Implementare În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, Comisiei trebuie să i se confere competențe de executare. Ca urmare, va fi adoptat un program de lucru anual în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie[11]. 5.2. Simplificare 5.2.1. Care este contribuția propunerii la simplificare? (a) Coerența cu regulamentul financiar Propunerea de program este pe deplin coerentă cu regulamentul financiar și normele de aplicare ale acestuia. Granturile și achizițiile publice sunt principalele instrumente financiare utilizate pentru punerea în aplicare a programului. Programul include măsurile de simplificare cuprinse în propunerea Comisiei de revizuire a regulamentului financiar, în special în ceea ce privește recurgerea la sume forfetare, rate fixe și costuri unitare. Având în vedere importanța prelucrării costurilor de ședere și de deplasare plătite în cadrul programului, programul va introduce măsuri de simplificare oferite de noul regulament financiar în acest domeniu. (b) Coerența între programele Vamă și Fiscalis 2013 Gestionarea programelor Vamă și Fiscalis anterioare a fost armonizată în întregime, pe baza unor norme privind achizițiile publice și a unor modele de finanțare identice, a unor ghiduri de gestionare și a unor sisteme IT comune. Modelul de gestionare include proceduri clare și simple pentru organizarea activităților programului. Echipa de gestionare a programului din cadrul Comisiei este asistată de echipe de gestionare a programului din cadrul diferitelor administrații vamale și fiscale, care acționează ca intermediar și prim punct de contact pentru funcționarii vamali, respectiv fiscali din statele membre. Modelul de gestionare permite desfășurarea de activități într-un interval de timp scurt, un răspuns rapid la necesitățile nou apărute, permițând în același timp menținerea coerenței între diferitele activități. În evaluarea intermediară, statele membre și-au exprimat satisfacția cu privire la modelul de gestionare a programului. Având în vedere această strânsă aliniere a celor două programe și obiectivul de simplificare al propunerii de cadru financiar multianual pentru 2014 – 2020[12], Comisia a propus inițial un singur program FISCUS care să le succeadă programelor Vamă și Fiscalis 2013[13]. Ținând seama de votul unanim al statelor membre în favoarea divizării programului unic propus, Comisia, deși își menține poziția contrară divizării, a elaborat o propunere modificată care cuprinde două texte legislative pentru programele Vamă, respectiv Fiscalis 2020. În ciuda introducerii acestor texte legislative separate, menținerea alinierii între cele două programe va reprezenta o prioritate pentru Comisie și, dacă este cazul, va fi urmărită în continuare cu ocazia punerii în aplicare a programelor Vamă și Fiscalis 2020. (c) Programul a avut în vedere externalizarea? A fost luată în considerare posibilitatea punerii în aplicare a viitorului program prin intermediul unei agenții executive. O agenție ar putea fi împuternicită să execute sarcini precum selectarea activităților din cadrul programului, pregătirea administrativă și follow-up al activităților, monitorizarea activităților, a granturilor și a achiziției sistemelor informatice. Totuși, o astfel de agenție executivă ar adăuga o verigă suplimentară în structura de guvernare, majorând costurile de coordonare și verificare și complicând și prelungind procesul de luare a deciziilor prin adăugarea de noi proceduri administrative. De asemenea, ar avea un impact negativ asupra nivelului cunoștințelor existente în cadrul Comisiei și ar crește riscul unei fragmentări a conținutului în raport cu aspectele administrative. Această opțiune nu ar aduce beneficiile economice așteptate și, prin urmare, a fost eliminată. Într-un scenariu alternativ a fost luată, de asemenea, în considerare transferarea tuturor activităților informatice relevante către administrațiile naționale, cu excepția rețelei CCN/CSI și a serviciilor legate de aceasta. În acest scenariu este foarte ridicat riscul ca, treptat, să apară necesitatea înființării unor structuri de guvernanță mai centralizate. Impactul rezultat ar fi similar efectelor întreruperii programelor, ceea ce ar pune în pericol eficiența și eficacitatea administrațiilor vamale, ar periclita uniformitatea uniunii vamale, deci și tratamentul egal acordat operatorilor economici. Având în vedere impactul negativ asupra rezultatelor și performanței, acest scenariu a fost, de asemenea, respins. (d) Programul utilizează instrumente IT comune în vederea reducerii sarcinii administrative care afectează beneficiarii și contractanții? Programele Vamă 2013 și Fiscalis 2013 dispun deja de instrumente pentru a facilita gestionarea activităților din cadrul programelor și a cheltuielilor aferente printr-un instrument comun de raportare a activităților (Activity Reporting Tool - ART). Acest abordare va fi urmărită în continuare. 5.2.2. Măsurarea performanțelor propunerii Performanțele programului vor fi măsurate cu ajutorul unui set coerent de indicatori de performanță, de impact, de rezultat și de realizare, legați de obiectivul general și de obiectivul specific al programului și de prioritățile acestuia, precum și prin crearea unei legături cu Planul de gestionare al Comisiei. Lista detaliată a indicatorilor de impact, de rezultat și de realizare este disponibilă în cadrul evaluării impactului. Comisia a identificat ținte pentru unele dintre realizările programului, în timp ce altele vor fi îndeplinite prin acțiuni în cadrul programului Vamă 2013. Țintele tuturor realizărilor vor fi identificate înainte de inițierea programului Vamă 2020 de către Comisie și vor fi prezentate comitetului programului. 5.2.3. Este propunerea de program compatibilă cu politica globală a Comisiei? Programul va contribui la realizarea obiectivelor strategiei Europa 2020, prin consolidarea pieței unice, creșterea productivității din sectorul public și sprijinirea progresului tehnic și a inovării în cadrul administrațiilor, precum și prin promovarea ocupării forței de muncă. Programul va sprijini inițiative emblematice privind Agenda digitală pentru Europa[14] și inițiativa emblematică privind Agenda pentru noi competențe și locuri de muncă[15]. Programul va sprijini, de asemenea, Actul privind piața unică[16] și va promova creșterea economică și inovarea prin aplicarea drepturilor de proprietate intelectuală (DPI) la frontieră, în conformitate cu recenta strategie cuprinzătoare privind drepturile de proprietate intelectuală[17]. În ceea ce privește protecția intereselor financiare ale Uniunii și ale statelor membre, programul va sprijini colectarea taxelor vamale și a diverselor redevențe legate de schimburile comerciale, precum și eforturile comune pentru a lupta împotriva fraudei[18]. Uniunea vamală constituie componenta operațională a politicii comerciale a UE, iar programul va contribui, prin urmare, la punerea în aplicare a acordurilor comerciale multilaterale și bilaterale, la colectarea taxelor și la aplicarea măsurilor de politică comercială (cum ar fi regulile de origine), a embargourilor și a altor restricții, în conformitate cu strategia comercială a UE[19]. Mai recent, autorităților vamale le-a fost încredințat un rol în protecția mediului (legat, printre altele, de exporturile ilegale de deșeuri, de produsele chimice, de substanțele care diminuează stratul de ozon, de exploatările forestiere ilegale și de Convenția CITES). În sfârșit, acțiunile vamale și cooperarea între administrațiile vamale, poliție și alte autorități de aplicare a legii contribuie din ce în ce mai mult la securitatea internă a UE, astfel cum s-a arătat în planul de acțiune pentru Strategia de securitate internă[20] și în planul de acțiune pentru Programul de la Stockholm[21]. 2011/0341/a (COD) Propunere modificată de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de instituire a unui program de acțiune pentru domeniul vamal în Uniunea Europeană pentru perioada 2014-2020 (Vamă 2020) și de abrogare a Deciziei nr. 624/2007/CE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 33, având în vedere propunerea Comisiei Europene, după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale, hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară, întrucât: (1) Programul de acțiune multianual pentru domeniul vamal aplicat înainte de 2014 a contribuit în mod semnificativ la facilitarea și consolidarea cooperării între autoritățile vamale în cadrul Uniunii. Multe dintre activitățile în domeniul vamal sunt de natură transfrontalieră, întrucât implică și afectează toate cele 27 de state membre și, prin urmare, nu pot fi realizate în mod eficace și eficient de fiecare stat membru în parte. Programul Vamă 2020, pus în aplicare de Comisie, oferă statelor membre un cadru la nivelul Uniunii pentru a dezvolta aceste activități de cooperare, ceea ce este mai rentabil decât dacă fiecare stat membru și-ar înființa propriul său cadru de cooperare la nivel bilateral sau multilateral. Prin urmare, este oportun să se asigure continuarea acestui program prin instituirea unui nou program în același domeniu. (2) Se preconizează că activitățile din cadrul programului, și anume sistemele de informații europene, acțiunile comune pentru funcționarii din administrațiile vamale și inițiativele de formare comune, vor contribui la îndeplinirea Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii[22]. Prin asigurarea unui cadru de activitate care urmărește să sporească eficiența autorităților vamale, să consolideze competitivitatea întreprinderilor, să promoveze ocuparea forței de muncă și să contribuie la protejarea intereselor financiare și economice ale Uniunii, programul va consolida în mod activ funcționarea uniunii vamale. (3) Pentru a sprijini procesul de aderare și de asociere a țărilor terțe, programul trebuie să fie deschis participării țărilor în curs de aderare și a țărilor candidate, precum și a țărilor potențial candidate și a țărilor partenere din cadrul politicii europene de vecinătate[23] dacă sunt îndeplinite anumite condiții. Având în vedere interconectarea tot mai pronunțată a economiei mondiale, programul continuă să prevadă posibilitatea de a implica în anumite activități experți externi, precum funcționari ai țărilor terțe, reprezentanți ai organizațiilor internaționale sau operatori economici. Înființarea Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) sub autoritatea Înaltului Reprezentant/Vicepreședinte (ÎR/VP) va facilita obiectivul de a atinge o mai mare coerență și coordonare în relațiile UE cu țările sale partenere care necesită cooperarea internațională. (4) Obiectivele programului țin cont de problemele și provocările identificate în domeniul vamal în următorul deceniu. Programul trebuie să continue să joace un rol important în sectoare vitale, cum ar fi punerea în aplicare coerentă a legislației vamale și a legislației conexe a Uniunii. În plus, programul se va axa pe protejarea intereselor financiare și economice ale Uniunii, pe protejarea siguranței și a securității, pe facilitarea comerțului, printre altele prin eforturile de colaborare în combaterea fraudei și creșterea capacității administrative a autorităților vamale. (5) Instrumentele programului care se aplicau înainte de 2014 s-au dovedit adecvate și, prin urmare, au fost păstrate. Având în vedere nevoia de cooperare operativă mai bine structurată, au fost adăugate instrumente suplimentare, și anume echipe de experți compuse din experți ai Uniunii și experți naționali care să îndeplinească în comun sarcini în domenii specifice, precum și acțiuni de consolidare a capacității administrației publice, care trebuie să furnizeze asistență specializată țărilor participante care au nevoie de consolidarea capacității administrative. (6) Sistemele de informații europene joacă un rol vital în consolidarea sistemelor vamale din cadrul Uniunii și trebuie, prin urmare, să fie finanțate în continuare prin intermediul programului. În plus, trebuie să existe posibilitatea includerii în program a unor noi sisteme de informații legate de domeniul vamal, înființate în temeiul legislației Uniunii. Sistemele de informații europene trebuie, dacă este cazul, să se bazeze pe modele de dezvoltare și arhitectură IT partajate. (7) Dezvoltarea competențelor umane prin acțiuni comune de pregătire profesională trebuie să fie realizată, de asemenea, prin intermediul programului. Funcționarii din administrațiile vamale trebuie să-și dezvolte și să-și actualizeze cunoștințele și aptitudinile necesare pentru a răspunde necesităților UE. Programul trebuie să aducă o contribuție crucială la consolidarea capacităților umane prin îmbunătățirea sprijinului pentru activitățile de formare adresate funcționarilor din administrația vamală, precum și operatorilor economici. În acest scop, actuala abordare comună a formării profesionale la nivelul Uniunii, care s-a bazat în principal pe dezvoltarea formării electronice (e-learning) centralizate trebuie să se transforme într-un program complex de sprijin pentru pregătirea profesională în Uniune. (8) Programul trebuie să acopere o perioadă de șapte ani, pentru a alinia durata acestuia cu cea a cadrului financiar multianual prevăzut în Regulamentul (UE) nr. xxx al Consiliului din xxx de stabilire a cadrului financiar multianual pentru anii 2014-2020[24]. (9) Pentru întreaga durată a programului trebuie stabilit un pachet financiar care să constituie cadrul de referință prioritar pentru autoritatea bugetară în timpul procedurii bugetare anuale, în sensul punctului [17] din Acordul interinstituțional din XX/YY/201Z dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestionare financiară. (10) În conformitate cu angajamentul Comisiei stabilit în Comunicarea privind revizuirea bugetului din 2010[25], de a asigura coerența și simplificarea programelor de finanțare, dacă activitățile programului preconizat urmăresc obiective care sunt comune mai multor instrumente de finanțare, resursele trebuie să fie împărțite cu celelalte instrumente de finanțare, excluzând totuși dubla finanțare. Acțiunile întreprinse în cadrul prezentului program trebuie să asigure coerența în ceea ce privește utilizarea resurselor Uniunii în sprijinul funcționării uniunii vamale. (11) Măsurile necesare pentru aplicarea financiară a prezentului regulament trebuie să fie adoptate în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. xxx/20xx al Consiliului din xxx privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene și cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. xxx/20xx al Comisiei din xxx de stabilire a normelor detaliate de aplicare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. xxx/20xx al Consiliului din xxx (se vor adăuga numerele de referință ale noului regulament financiar și ale actului de aplicare). (12) Interesele financiare ale Uniunii trebuie protejate prin măsuri adecvate de-a lungul întregului ciclu de cheltuire a fondurilor, inclusiv prin prevenirea, depistarea și investigarea neregulilor, prin recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau incorect utilizate și, dacă este cazul, prin aplicarea de sancțiuni. (13) Pentru a se asigura condiții uniforme de implementare a prezentului regulament trebuie conferite competențe de executare Comisiei în vederea adoptării programelor de lucru anuale. Aceste competențe trebuie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie[26]. (14) Deoarece obiectivele acțiunii avute în vedere, și anume instituirea unui program multianual care să îmbunătățească funcționarea uniunii vamale, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, acestea neputând asigura în mod eficient cooperarea și coordonarea necesare pentru realizarea programului, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din TUE. În conformitate cu principiul proporționalității, enunțat în respectivul articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivelor respective. (15) Comisia trebuie să fie sprijinită de către Comitetul Vamă 2020 pentru implementarea programului. (16) Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date reglementează prelucrarea datelor cu caracter personal efectuată în statele membre în scopul prezentului regulament, sub supravegherea autorităților competente din statele membre, în special a autorităților publice independente desemnate de statele membre. Regulamentul (UE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date reglementează prelucrarea datelor cu caracter personal de către Comisie în scopul prezentului regulament, sub supravegherea Autorității Europene pentru Protecția Datelor. Orice schimb sau transfer de informații efectuat de autoritățile competente trebuie să respecte normele privind transferul datelor cu caracter personal, astfel cum sunt prevăzute în Directiva 95/46/CE, și orice schimb sau transfer de informații efectuat de Comisie trebuie să respecte normele privind transferul datelor cu caracter personal, astfel cum sunt prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 45/2001. (17) Prezentul regulament trebuie să înlocuiască Decizia nr. 624/2007/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 mai 2007 de instituire a unui program de acțiune pentru vamă în Comunitate (Vamă 2013)[27]. Prin urmare, decizia respectivă trebuie abrogată, ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: Capitolul I Dispoziții generale Articolul 1 Obiect 1. Se înființează un program de acțiune multianual „Vamă 2020” (denumit în continuare „programul”) cu scopul de a îmbunătăți funcționarea uniunii vamale. 2. Programul acoperă perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020. Articolul 2 Definiții În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții: (1) „autorități vamale” înseamnă autoritățile responsabile pentru aplicarea normelor privind domeniul vamal; (2) „experți externi” înseamnă: (a) reprezentanți ai autorităților guvernamentale, inclusiv din țările care nu participă la program, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) punctele 1 și 2; (b) operatori economici și organizațiile acestora; (c) reprezentanți ai organizațiilor internaționale și ai altor organizații relevante. Articolul 3 Participarea la program 1. Țările participante sunt statele membre și țările menționate la alineatul (2), în cazul în care sunt îndeplinite condițiile prevăzute la alineatul respectiv. 2. Programul este deschis participării oricăreia dintre țările următoare: (1) țările în curs de aderare, țările candidate și potențial candidate care beneficiază de o strategie de preaderare, în conformitate cu principiile generale și cu termenii și condițiile generale de participare a acestor țări la programele Uniunii stabilite în acordurile-cadru, în deciziile Consiliilor de asociere sau în alte acorduri similare; (2) țările partenere din cadrul politicii europene de vecinătate, cu condiția ca țările respective să fi ajuns la un nivel satisfăcător de apropiere a legislației și a metodelor administrative relevante de cele ale Uniunii. Țările partenere în cauză participă la program, în conformitate cu dispozițiile care urmează a fi stabilite împreună cu aceste țări ca urmare a încheierii acordurilor-cadru privind participarea lor la programele Uniunii. Articolul 4 Participarea la activitățile din cadrul programului La anumite activități organizate în cadrul programului pot fi invitați să participe experți externi, ori de câte ori acest lucru este util pentru realizarea obiectivelor menționate la articolul 5. Acești experți sunt selectați de Comisie, pe baza competențelor acestora, a experienței și a cunoștințelor relevante pentru activitățile avute în vedere. Articolul 5 Obiectivul general și obiectivul specific 1. Obiectivul general al programului este de a consolida piața internă prin intermediul unei uniuni vamale eficiente și eficace. 2. Obiectivul specific al programului este de a sprijini funcționarea uniunii vamale, în special prin cooperarea dintre țările participante, autoritățile vamale ale acestora, alte autorități competente, funcționarii lor și experții externi. 3. Realizarea acestui obiectiv se măsoară pe baza următorilor indicatori: (1) disponibilitatea rețelei comune de comunicații pentru sistemele de informații europene; (2) reacțiile primite din partea participanților la acțiunile din cadrul programului și din partea utilizatorilor programului. Articolul 6 Priorități Prioritățile programului sunt următoarele: (1) sprijinirea pregătirii, a aplicării coerente și a implementării efective a dreptului Uniunii, în vederea consolidării uniunii vamale în ceea ce privește eficiența, eficacitatea și uniformitatea; (2) îmbunătățirea competitivității întreprinderilor europene prin facilitarea comerțului legitim, reducerea costurilor de conformare și a sarcinii administrative, și protecția împotriva concurenței neloiale; (3) sprijinirea autorităților vamale în activitățile pe care le desfășoară pentru protejarea cetățenilor, a siguranței și a securității și a mediului; (4) asigurarea protejării intereselor financiare și economice ale Uniunii Europene și ale statelor membre; (5) contribuția la funcționarea eficientă a autorităților vamale, prin îmbunătățirea capacității lor administrative; (6) combaterea fraudei și sporirea competitivității, a siguranței și a securității prin îmbunătățirea cooperării cu organizații internaționale, țări terțe, alte autorități guvernamentale, operatori economici și organizații ale acestora. Capitolul II Acțiuni eligibile Articolul 7 Acțiuni eligibile Programul furnizează, în condițiile stabilite în programul anual de lucru menționat la articolul 14, sprijin financiar pentru următoarele tipuri de acțiuni: (1) Acțiuni comune: (a) seminarii și ateliere; (b) grupuri de proiect, compuse dintr-un număr limitat de țări, care funcționează o perioadă limitată de timp și lucrează la realizarea unui obiectiv predefinit, cu rezultate descrise cu precizie; (c) vizite de lucru organizate de țările participante sau de o țară terță pentru a le permite funcționarilor să dobândească sau să-și dezvolte cunoștințele în domeniul vamal; pentru vizitele de lucru organizate în țări terțe sunt eligibile în cadrul programului doar cheltuielile de deplasare și de ședere (cazare și diurnă); (d) activități de monitorizare efectuate de echipe mixte formate din funcționari ai Comisiei și funcționari din țările participante pentru a analiza practicile vamale, pentru a identifica eventualele dificultăți care ar putea surveni în implementarea normelor și, după caz, pentru a formula recomandări în vederea adaptării normelor Uniunii și a metodelor de lucru; (e) echipe de experți, care sunt forme structurate de cooperare, cu un caracter permanent sau temporar, și care pun în comun cunoștințele necesare pentru a îndeplini atribuții în domenii specifice sau pentru a efectua activități operaționale, beneficiind eventual de sprijinul serviciilor de colaborare online, de asistență administrativă și de infrastructură și echipamente; (f) consolidarea capacității administrației publice și acțiuni de sprijin; (g) studii; (h) proiecte de comunicare; (i) orice altă activitate în sprijinul obiectivului specific și al priorităților stabilite la articolele 5 și 6. (2) Consolidarea capacităților informatice: dezvoltarea, întreținerea, funcționarea și controlul calității componentelor UE aferente sistemelor de informații europene prevăzute la punctul 1 din anexă și noilor sisteme de informații europene înființate în temeiul legislației Uniunii; (3) Dezvoltarea competențelor umane: acțiuni de pregătire profesională comună, care să sprijine competențele și cunoștințele profesionale necesare în domeniul vamal. Articolul 8 Dispoziții specifice de punere în aplicare pentru acțiunile comune 1. Țările participante se asigură că funcționarii desemnați să participe la acțiunile comune au profilul și calificarea adecvate. 2. Țările participante iau măsurile necesare pentru punerea în aplicare a acțiunilor comune, în special printr-o mai bună informare cu privire la aceste acțiuni și prin asigurarea unei utilizări optime a realizărilor obținute. Articolul 9 Dispoziții de punere în aplicare specifice pentru sistemele de informații europene 1. Comisia și țările participante se asigură că sistemele de informații europene menționate la punctul 1 din anexă sunt dezvoltate, exploatate și întreținute în mod adecvat. 2. Comisia coordonează, în cooperare cu țările participante, aspectele legate de instituirea și funcționarea componentelor UE și non-UE ale sistemelor și ale infrastructurilor menționate la punctele 1 și 2 din anexă care sunt necesare în vederea asigurării operabilității, interconexiunii și îmbunătățirii constante a acestora. Articolul 10 Dispoziții de punere în aplicare specifice pentru formarea comună 1. Țările participante integrează, după caz, în programele lor naționale de formare conținutul de pregătire profesională dezvoltat în comun, inclusiv modulele de învățare electronică (e-learning), programele de formare și standardele de formare convenite în comun. 2. Țările participante se asigură că funcționarii lor beneficiază de formarea profesională inițială și continuă necesare pentru a dobândi calificările și cunoștințele profesionale comune, în conformitate cu programele de formare profesională. 3. Țările participante asigură pregătirea lingvistică necesară pentru ca funcționarii să atingă un nivel suficient de cunoștințe lingvistice pentru a putea participa la program. Capitolul III Cadrul financiar Articolul 11 Cadrul financiar 1. Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a programului este de 548 080 000 EUR (în prețuri curente). 2. Resursele financiare alocate programului pot acoperi și cheltuieli legate de activitățile de pregătire, monitorizare, control, audit și evaluare care sunt necesare pentru gestionarea programului și îndeplinirea obiectivelor acestuia; în mod concret, sunt acoperite studiile, reuniunile de experți, acțiunile de informare și comunicare, inclusiv comunicarea instituțională a priorităților politice ale Uniunii Europene, în măsura în care acestea sunt legate de obiectivele prezentului regulament, cheltuielile legate de rețelele IT specializate pe schimbul și prelucrarea de informații, împreună cu toate celelalte tipuri de cheltuieli cu asistența tehnică și administrativă efectuate de Comisie pentru gestionarea programului. Articolul 12 Forme de intervenție 1. Comisia implementează programul în conformitate cu regulamentul financiar. 2. Sprijinul financiar al Uniunii pentru activitățile prevăzute la articolul 7 se acordă sub formă de: (1) granturi; (2) contracte de achiziții publice; (3) rambursarea cheltuielilor efectuate de experții externi menționați la articolul 4. 3. Rata de cofinanțare pentru granturi este de până la 100 % din costurile eligibile, în cazul în care acestea sunt cheltuieli de deplasare și de cazare, cheltuieli aferente organizării de evenimente și diurne. Această rată se aplică tuturor acțiunilor eligibile, cu excepția echipelor de experți. Pentru această categorie de acțiuni eligibile, programele anuale de lucru precizează rata de cofinanțare aplicabilă în cazul în care aceste acțiuni necesită acordarea de granturi. Articolul 13 Protejarea intereselor financiare ale Uniunii 1. Comisia ia măsurile adecvate pentru a se asigura că, atunci când acțiunile finanțate în temeiul prezentului regulament sunt puse în aplicare, interesele financiare ale Uniunii Europene sunt protejate prin aplicarea de măsuri preventive împotriva fraudei, corupției și oricăror altor activități ilegale, prin verificări eficace și, dacă se descoperă nereguli, prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit și, dacă este cazul, prin aplicarea de sancțiuni administrative și financiare eficace, proporționale și disuasive. 2. Comisia sau reprezentanții acesteia și Curtea de Conturi dețin competența de a realiza audituri, pe baza documentelor și la fața locului, în cazul tuturor beneficiarilor de granturi, contractanților și subcontractanților care au primit fonduri europene în cadrul prezentului program. 3. Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) poate efectua investigații, inclusiv verificări și inspecții la fața locului în conformitate cu dispozițiile și procedurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 mai 1999 și de Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/1996 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri[28] pentru a stabili existența fraudei, a corupției sau a oricăror alte activități ilegale care afectează interesele financiare ale Uniunii Europene în legătură cu un acord de grant sau o decizie de acordare a unui grant sau un contract privind fonduri din partea Uniunii. Capitolul IV Competențe de executare Articolul 14 Programul de lucru 1. În vederea punerii în aplicare a programului, Comisia adoptă programe de lucru anuale care stabilesc obiectivele urmărite, rezultatele preconizate, metoda de punere în aplicare și cuantumul total al acestora. De asemenea, programele conțin o descriere a acțiunilor care urmează să fie finanțate, o precizare a sumei alocate fiecărui tip de acțiune și un calendar orientativ al punerii în aplicare. În cazul granturilor, programele de lucru includ prioritățile, criteriile esențiale de evaluare și rata maximă de cofinanțare. Acest act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 14 alineatul (2). 2. În pregătirea programului anual de lucru, Comisia ține seama de abordarea comună în domeniul politicii vamale. Această abordare va fi revizuită în mod regulat și convenită în cadrul unui parteneriat între Comisie și statele membre, în cadrul grupului pentru politica vamală, alcătuit din șefii administrațiilor vamale ale statelor membre sau reprezentanții acestora și Comisie. Comisia informează periodic acest grup privind măsurile referitoare la aplicarea programului. Articolul 15 Procedura comitetului 1. Comisia este asistată de un comitet. Comitetul respectiv este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011. 2. Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011. Capitolul V Monitorizare și evaluare Articolul 16 Monitorizarea acțiunilor din cadrul programului Comisia, în cooperare cu țările participante, monitorizează programul și acțiunile din cadrul acestuia pentru a urmări punerea în aplicare a acțiunilor întreprinse. Articolul 17 Evaluarea 1. Comisia asigură o evaluare intermediară și o evaluare finală a programului, cu privire la aspectele la care se face referire la alineatele (2) și (3). Rezultatele trebuie să fie integrate în deciziile privind posibila reînnoire, modificare sau suspendare a programelor ulterioare. Aceste evaluări sunt efectuate de un evaluator extern independent. 2. Comisia întocmește un raport de evaluare intermediară privind realizarea obiectivelor acțiunilor din cadrul programului, eficiența utilizării resurselor și valoarea adăugată europeană a programului cel târziu până la mijlocul anului 2018. Acest raport va aborda, în plus, simplificarea, relevanța constantă a obiectivelor, precum și contribuția programului la prioritățile Uniunii referitoare la creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. 3. Comisia întocmește un raport de evaluare final privind aspectele la care se face referire în alineatul (2), precum și cu privire la impactul pe termen lung și la sustenabilitatea efectelor programului, cel târziu până la sfârșitul anului 2021. 4. Țările participante prezintă, la solicitarea Comisiei, toate datele și informațiile relevante pentru a contribui la rapoartele de evaluare intermediară și finală ale Comisiei. Capitolul VI Dispoziții finale Articolul 18 Abrogare Decizia nr. 624/2007/CE se abrogă începând de la 1 ianuarie 2014. Cu toate acestea, obligațiile financiare legate de acțiunile realizate în cadrul respectivei decizii sunt reglementate în continuare de această decizie până la finalizarea lor. Articolul 19 Intrarea în vigoare Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Se aplică de la 1 ianuarie 2014. Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, Pentru Parlamentul European, Pentru Consiliu, Președintele Președintele ANEXĂ Sistemele de informații europene și componentele UE aferente acestora 1. Sistemele de informații europene sunt următoarele: (1) rețeaua comună de comunicații/interfața comună a sistemelor (CCN/CSI – CCN2), CCN mail3, CSI bridge, http bridge, CCN LDAP și alte instrumente conexe, portalul web CCN, monitorizarea CCN; (2) sistemele de sprijin, în special instrumentul de configurare pentru CCN, instrumentul de raportare a activităților (ART2), instrumentul de gestionare electronică a proiectelor online ale DG TAXUD (Taxud Electronic Management of Project Online - TEMPO), instrumentul de gestionare a serviciilor (Service Management Tool - SMT), instrumentul de gestionare a utilizatorilor (User Management System - UM), sistemul BPM, panoul de afișare a disponibilității (availability dashboard) și AvDB, portalul de gestionare a serviciilor informatice, instrumentul de gestionare a accesului la registre și a accesului utilizatorilor; (3) spațiul de informare și comunicare al programului (PICS); (4) sistemele privind circulația vamală, în special sistemul (nou) de tranzit informatizat [(N) CTS], NCTS/TIR pentru Rusia, sistemul de control al exporturilor (ECS) și sistemul de control al importurilor (ICS). Următoarele aplicații/componente sprijină aceste sisteme: sistemul de schimburi de date cu țările terțe (SPEED bridge), SPEED Edifact Converter Node (SPEED-ECN), aplicația SPEED standard de testare (Standard SPEED Test Application - SSTA), aplicația standard de testare privind tranzitul (Standard Transit Test Application - STTA), aplicația de testare privind tranzitul (Transit Test Application - TTA), serviciile centrale/datele de referință (Central Services/Reference Data – CSRD2), sistemul de servicii centrale/gestionarea informațiilor (Central Services/Management Information System - CS/MIS); (5) sistemul comunitar de gestionare a riscurilor (CRMS) care acoperă formularele de informare asupra riscurilor (Risk Information Forms - RIF) și domeniile funcționale CPCA privind profilurile comune; (6) sistemul operatorilor economici (EOS) care acoperă înregistrarea și identificarea operatorilor economici (EORI), operatorii economici autorizați (AEO), serviciile regulate de transport maritim (RSS) și recunoașterea reciprocă a domeniilor funcționale cu țările partenere. Serviciul web generic este o componentă de sprijin pentru acest sistem; (7) Sistemul tarifar (TARIC3), care este un sistem de date de referință pentru alte aplicații cum ar fi sistemul de gestionare a contingentelor (QUOTA2), sistemul de supraveghere, gestionare și monitorizare (SURV2), sistemul de informații tarifare europene obligatorii (EBTI3), inventarul vamal european al substanțelor chimice (ECICS2). Aplicațiile legate de Nomenclatura Combinată (NC) și de suspendări („Suspensions”) tratează informațiile juridice care au legătură directă cu sistemul tarifar; (8) aplicațiile de control, în special sistemul de gestionare a specimenelor (Specimen Management System - SMS) și sistemul de informații pentru regimurile de perfecționare (Information System for Processing Procedures - ISPP); (9) sistemul de combatere a contrafacerii și pirateriei (COPIS); (10) sistemul de difuzare a datelor (DDS2), care gestionează toate informațiile care sunt accesibile publicului prin internet; (11) sistemul de informații antifraudă (AFIS). 2. Componentele UE aferente sistemelor de informații europene sunt: (1) bunurile IT precum elementele de hardware, de software și conexiunile de rețea dintre sisteme, inclusiv infrastructura de date aferentă; (2) serviciile IT necesare pentru a sprijini dezvoltarea, întreținerea, îmbunătățirea și exploatarea sistemelor; (3) și orice alte elemente care, din motive de eficiență, de securitate și de raționalizare, sunt identificate de către Comisie ca fiind comune țărilor participante. FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ 1. CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI 1.1. Titlul propunerii/inițiativei 1.2. Domeniul (domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB 1.3. Tipul propunerii/inițiativei 1.4. Obiective 1.5. Motivul (motivele) propunerii/inițiativei 1.6. Durata acțiunii și a impactului financiar al acesteia 1.7. Modul (modurile) de gestionare preconizat(e) 2. MĂSURI DE GESTIONARE 2.1. Dispoziții în materie de monitorizare și raportare 2.2. Sistemul de gestionare și control 2.3. Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilor 3. IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI 3.1. Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli afectată (afectate) 3.2. Impactul estimat asupra cheltuielilor 3.2.1. Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor 3.2.2. Impactul estimat asupra creditelor operaționale 3.2.3. Impactul estimat asupra creditelor cu caracter administrativ 3.2.4. Compatibilitatea cu cadrul financiar multianual actual 3.2.5. Participarea terților la finanțare 3.3. Impactul estimat asupra veniturilor FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ PENTRU PROPUNERI 1. CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI 1.1. Titlul propunerii/inițiativei Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program de acțiune pentru domeniul vamal în Uniunea Europeană în perioada 2014-2020 (Vamă 2020) și de abrogare a Deciziei nr. 624/2007/CE. 1.2. Domeniul (domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB[29] 1404 Politică vamală 1.3. Tipul propunerii/inițiativei ¨ Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune nouă ¨ Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune nouă ca urmare a unui proiect-pilot/a unei acțiuni pregătitoare[30] X Propunere/inițiativă care se referă la extinderea unei acțiuni existente ¨ Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune reorientată către o acțiune nouă 1.4. Obiective 1.4.1. Obiectiv(e) strategic(e) multianual(e) al(e) Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă Programul propus va contribui la strategia Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii[31], prin (1) consolidarea funcționării pieței unice, (2) asigurarea unui cadru pentru susținerea activităților de creștere a productivității din sectorul public și (3) stimularea progresului tehnic și a inovării la nivelul administrațiilor vamale naționale și europene. Uniunea vamală este fundamentală pentru piața internă. Piața internă fără frontiere pentru mărfuri impune mărfurilor originare din țări terțe să respecte formalitățile și alte cerințe la intrare sau atunci când sunt puse în circulație; ulterior, acestea pot circula liber în spațiul delimitat de frontierele externe ale UE. Politica vamală sprijină dezvoltarea unor condiții competitive și echitabile ale pieței interne prin aplicarea uniformă a unor norme și reglementări comune. Aceasta susține creșterea și inovarea în cadrul pieței interne, de exemplu prin punerea în aplicare a drepturilor de proprietate intelectuală (DPI) la frontieră (a se vedea, de asemenea, planul european de combatere a contrafacerii și a pirateriei[32] și noua strategie pentru DPI în cadrul pieței unice adoptată recent de Comisie). Răspunsurile la recenta consultare publică[33] privind viitorul pieței interne sugerează mari așteptări în rândul federațiilor din industrie privind acțiunile viitoare ale UE împotriva contrafacerii și pirateriei. Autoritățile vamale au un rol fundamental în aplicarea efectivă a drepturilor de proprietate intelectuală, rol confirmat de statisticile privind activitățile vamale în domeniul drepturilor de proprietate intelectuală[34]. În plus, programul va sprijini o mare varietate de măsuri de politică în cadrul uniunii vamale, de exemplu protecția intereselor financiare ale UE și ale statelor membre prin colectarea taxelor vamale și a diverselor redevențe și impozite legate de schimburile comerciale și eforturile comune pentru a lupta împotriva fraudei. În 2010, aproximativ 12,3 % (15,7 miliarde EUR) din bugetul UE provenea din resursele proprii tradiționale[35]. Uniunea vamală reprezintă componenta operațională a politicii comerciale a UE, prin punerea în aplicare a acordurilor comerciale bilaterale și multilaterale, colectarea taxelor și aplicarea măsurilor de politică comercială (cum ar fi regulile de origine), a embargourilor și a altor restricții. Documentul de dezbatere „Comerț, creștere și afaceri internaționale”: Politica comercială – componentă cheie a strategiei UE 2020[36], publicat în noiembrie 2010, evidențiază agenda de cooperare vamală internațională în cadrul acordurilor bilaterale și al Organizației Mondiale a Vămilor. Acesta subliniază că eficiența procedurilor vamale diminuează costurile de punere în conformitate pentru comercianți, facilitează comerțul licit și contribuie la combaterea riscurilor în creștere privind securitatea, siguranța și drepturile de proprietate intelectuală. Rolul uniunii vamale în ceea ce privește contribuția la securitatea internă a UE a devenit din ce în ce mai important și va continua să crească, după cum se arată în planul de acțiune pentru strategia de securitate internă[37] și în planul de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului de la Stockholm[38]. Mai mult, acțiunile vamale și cooperarea între administrațiile vamale, de poliție și alte autorități de aplicare a legii contribuie la obiectivele globale de securitate, cum ar fi lupta împotriva spălării banilor, criminalității organizate transfrontaliere și terorismului. 1.4.2. Obiectiv(e) specific(e) și activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză Obiective specifice și activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză Activitatea ABB în cauză este politica vamală (1404). Obiectivul specific al programului este următorul: Sprijinirea funcționării uniunii vamale, în special prin cooperarea dintre țările participante, autoritățile vamale ale acestora, alte autorități competente, funcționarii lor și experții externi. 1.4.3. Rezultatul (rezultatele) și impactul preconizate A se preciza efectele pe care propunerea/inițiativa ar trebui să le aibă asupra beneficiarilor vizați/grupurilor vizate. Din punct de vedere vamal, statele membre, prin transferul competențelor lor către UE – uniunea vamală fiind de competența exclusivă a UE – au convenit ipso facto că acțiunile în domeniul vamal vor fi mai bine aplicate la nivelul UE. Cu toate acestea, cadrul juridic al UE în sine nu asigură buna funcționare a uniunii vamale. Sunt necesare măsuri complementare de sprijin, cum sunt cele prevăzute în programul Vamă, ca să se asigure aplicarea legislației vamale a UE într-un mod armonizat și convergent, astfel încât tratamentul acordat comercianților, prevenirea fraudei și obligațiile legale să nu difere. Mai mult, numeroase activități din domeniul vamal sunt de natură transfrontalieră, întrucât implică și afectează toate cele 27 de state membre și, prin urmare, nu pot fi realizate în mod eficace și eficient de fiecare stat membru în parte. Este nevoie ca UE să acționeze pentru a consolida dimensiunea europeană a activității vamale, pentru a evita denaturarea pieței interne și pentru a sprijini protecția efectivă a frontierelor externe ale UE. Solidaritatea și partajarea responsabilității sunt principiile care stau la baza finanțării uniunii vamale. Situațiile în care nevoia de măsuri efective depășește capacitatea statelor membre de a le întreprinde sunt dăunătoare pentru Uniune în ansamblu. Este necesară intervenția UE în interesul general al UE în cazul în care cererea existentă la nivelul UE (de exemplu în materie de securitate) nu poate fi acoperită în mod adecvat prin oferta asigurată de diferitele state membre. În astfel de cazuri, acțiunile UE se traduc prin finanțarea în comun a consolidării capacității tehnice pentru a satisface cererea de controale eficace, în ciuda capacității limitate a statelor membre de a le oferi. 1.4.4. Indicatori de rezultat și de impact A se preciza indicatorii care permit monitorizarea punerii în aplicare a propunerii/inițiativei. Monitorizarea activităților programului va fi realizată în scopul de a verifica aplicarea corectă a normelor și procedurilor de implementare a programului și de a verifica dacă programul își atinge cu succes obiectivele. Va fi pus în aplicare un cadru de monitorizare care va include: o logică de intervenție, un set cuprinzător de indicatori, metode de măsurare, un plan privind colectarea de date, un proces clar și bine structurat de monitorizare și raportare și evaluări intermediare și finale. Performanțele programului vor fi măsurate cu ajutorul unui set coerent de indicatori de performanță, de impact, de rezultat și de realizare, legați de obiectivul general și de obiectivul specific al programului și de prioritățile acestuia, precum și prin crearea unei legături cu Planul de gestionare al Comisiei. Lista detaliată a indicatorilor de impact, de rezultat și de realizare este disponibilă în cadrul evaluării impactului. DG TAXUD a identificat ținte pentru unele dintre realizările programului. Pentru alte obiective acest lucru nu este încă posibil în momentul de față. Țintele realizărilor respective vor fi identificate înainte de inițierea programului Vamă 2020 de către DG TAXUD și vor fi prezentate comitetului programului spre aprobare în cadrul procedurii privind programul anual de lucru. Obiectivul general și obiectivul specific vor fi măsurate, printre altele, prin disponibilitatea rețelei comune de comunicații pentru sistemele de informații europene și vor avea ca țintă o disponibilitate de 97 %. 1.5. Motivul (motivele) propunerii/inițiativei 1.5.1. Cerințe de îndeplinit pe termen scurt sau lung Propunerea contribuie la strategia Europa 2020 și la punerea în aplicare a altor acte normative ale Uniunii, după cum s-a arătat la capitolul 1.4.1. 1.5.2. Valoarea adăugată a implicării UE Este mai avantajos să se inițieze acțiuni la nivelul Uniunii decât la nivelul celor 27 de state membre, astfel cum se descrie în detaliu la capitolul 3.2 din expunerea de motive. 1.5.3. Învățăminte desprinse din experiențele anterioare similare Din punct de vedere economic, o acțiune la nivelul UE este mult mai eficientă. Cooperarea în domeniul vamal se sprijină pe o rețea de comunicare specializată, cu un grad înalt de securitate, care funcționează din perioada introducerii primelor programe de cooperare în domeniul vamal la începutul anilor ‛90. Aceasta leagă administrațiile vamale naționale prin aproximativ 5 000[39] de puncte de conexiune. Această rețea IT comună garantează că fiecare administrație națională trebuie să se conecteze o singură dată la această infrastructură comună pentru a fi în măsură să schimbe orice fel de informații. În lipsa unei asemenea infrastructuri, administrațiile vamale din statele membre ar trebui să stabilească 26 de legături cu sistemele naționale ale fiecăruia dintre celelalte state membre. Alte pietre de temelie ale programului sunt activitățile care reunesc funcționarii vamali cu scopul de a face schimb de bune practici, de a învăța unii de la alții, de a analiza o anumită problemă sau de a elabora un ghid, de exemplu. Dacă statele membre ar fi fost nevoite să învețe unele de la altele prin elaborarea propriilor activități, în afara programului, acestea și-ar fi realizat seturi proprii de instrumente și de metode de lucru. S-ar fi pierdut sinergiile între activități, iar activitățile comune nu ar fi fost puse în aplicare în mod sistematic la nivelul celor 27 de state membre. Acțiunea Comisiei, care, cu sprijinul programului, intermediază activitățile între țările participante, este mult mai eficientă. O altă valoare adăugată importantă este una de natură imaterială. Programul a avut o contribuție esențială la crearea unui sentiment al interesului comun, stimulând încrederea reciprocă și creând un spirit de cooperare între statele membre, respectiv între statele membre și Comisie, în domeniul vamal. 1.5.4. Coerența și posibila sinergie cu alte instrumente relevante Gestionarea programelor Fiscalis 2020 și Vamă 2020 va fi aliniată ori de câte ori este posibil. Programele au o rețea comună pentru punerea în aplicare a sistemelor IT europene, o platformă comună pentru colaborarea online (PICS) și un instrument comun de raportare a activităților (ART2). Metodologiile aplicate pentru consolidarea capacităților umane sunt, de asemenea, comune celor două programe. Unul dintre scenariile de politică elaborate pentru domeniul vamal prevede acordarea de sprijin financiar autorităților vamale ale statelor membre pentru achiziționarea de echipamente și pentru consolidarea capacității lor tehnice. Față de elaborarea unei scheme de finanțare speciale în cadrul programului Vamă 2020, s-a preferat ca statele membre să poată face apel la alte programe, inclusiv la fondurile structurale regionale, pentru sprijinirea acestei nevoi. Raportul intermediar privind programele DG HOME de prevenire și combatere a criminalității (ISEC) și de prevenire, pregătire și gestionare a consecințelor terorismului și a altor riscuri legate de securitate (CIPS)[40] consideră că modelul de gestionare a programelor Vamă și Fiscalis 2013 „oferă cele mai promițătoare perspective de îmbunătățire a gestionării ISEC/CIPS, întrucât permite asigurarea unei reacții prompte și flexibile la nevoile operaționale”. Sistemele informatice transeuropene se sprijină pe rețeaua CCN/CSI, care este utilizată și de OLAF pentru schimbul (și depozitarea) de informații privind neregulile și fraudele. În acest sens, ambele DG-uri beneficiază de economii de scară. 1.6. Durata acțiunii și a impactului financiar al acesteia X Propunere/inițiativă pe durată determinată – ¨ Propunere/inițiativă în vigoare de la 1.1.2014 până la 31.12.2020 – X Impact financiar din 2014 până în 2023 (din 2021 până în 2023 numai pentru creditele de plată) ¨ Propunere/inițiativă pe durată nedeterminată – Punere în aplicare cu o perioadă de creștere în intensitate din AAAA până în AAAA, – urmată de o perioadă de funcționare la capacitate maximă. 1.7. Modul (modurile) de gestionare preconizat(e)[41] X Gestionare centralizată directă de către Comisie ¨ Gestionare centralizată indirectă, cu delegarea sarcinilor de execuție: ¨ agențiilor executive ¨ organismelor instituite de Comunități[42] ¨ organismelor publice naționale/organismelor cu misiune de serviciu public ¨ persoanelor cărora li se încredințează executarea unor acțiuni specifice în temeiul titlului V din Tratatul privind Uniunea Europeană, identificate în actul de bază relevant în sensul articolului 49 din Regulamentul financiar ¨ Gestionare partajată cu statele membre ¨ Gestionare descentralizată împreună cu țări terțe ¨ Gestionare în comun cu organizații internaționale (a se preciza) Dacă se indică mai multe moduri de gestionare, se furnizează detalii suplimentare în secțiunea „Observații“. Observații / 2. MĂSURI DE GESTIONARE 2.1. Dispoziții în materie de monitorizare și raportare A se preciza frecvența și condițiile aferente acestor dispoziții. Monitorizarea activităților programului va fi realizată în scopul de a asigura aplicarea corectă a normelor și a procedurilor de implementare a programului (funcția de audit). Propunerile de activități privind acțiunile comune se monitorizează în permanență prin intermediul unei baze de date online - instrumentul de raportare a activităților (ART2) – care cuprinde propunerile și activitățile aferente acestora. Același instrument le permite beneficiarilor granturilor acordate în cadrul programului, și anume administrațiilor vamale ale statelor membre, să raporteze online cheltuielile finanțate prin granturi, destinate participării la activitățile privind acțiunile comune. Statele membre trebuie să transmită anual un raport financiar către Comisie, cu ajutorul instrumentului de raportare a activităților. Pentru activitățile legate de consolidarea capacităților IT și de pregătire profesională care sunt finanțate prin intermediul achizițiilor publice, se aplică normele standard de raportare și monitorizare. Programul va fi evaluat de două ori. Rezultatele evaluării intermediare a programului vor fi disponibile până la jumătatea anului 2018, iar cele ale evaluării finale spre sfârșitul anului 2021. Statele membre, în calitate de principali beneficiari ai programului, vor juca un rol important în colectarea de date, fie prin oferirea de informații la nivelul instrumentelor individuale (în principal prin ART2), fie în ceea ce privește impactul mai larg a programului (fie prin participarea la exerciții de măsurare a percepției, fie prin emiterea de rapoarte). Până în prezent, exercițiile de evaluare a programelor existente au vizat în special principalele părți interesate ale programului, și anume autoritățile vamale și experții acestora, care constituie publicul țintă al programului. Având în vedere că este important să fie consultate și părțile interesate care sunt exterioare programului (și anume operatorii economici) cu privire la impactul pe care îl are programul asupra lor și la gradul în care beneficiază, de exemplu, de o mai bună cooperare între administrațiile vamale, această dimensiune a efectelor indirecte va fi inclusă în viitoarele evaluări ale programului. 2.2. Sistemul de gestionare și control 2.2.1. Riscul (riscurile) identificat(e) Riscurile potențiale pentru punerea în aplicare a granturilor sunt legate de: – Punerea în aplicare incorectă a acordului de grant semnat cu consorțiul format din statele membre și țările candidate. Nivelul de risc este considerat scăzut, întrucât beneficiarii sunt administrațiile publice ale țărilor participante – Statele membre declară cheltuieli legate de o activitate care nu este autorizată în cadrul programului – Statele membre declară de două ori aceleași cheltuieli Riscurile potențiale pentru punerea în aplicare a contractelor de achiziții publice încheiate sub egida programului sunt legate de: – Încălcarea normelor în materie de achiziții publice – Plata unei facturi pentru o prestație inexistentă 2.2.2. Metoda (metodele) de control preconizată (preconizate) Elementele principale ale strategiei de control aplicate sunt: 1. Controalele financiare comune pentru toate domeniile de cheltuieli: Verificarea ex-ante a angajamentelor: În DG TAXUD, toate angajamentele sunt verificate de către șeful unității Resurse umane și finanțe. Prin urmare, 100 % din sumele angajate sunt acoperite de verificarea ex-ante. Această procedură oferă un nivel ridicat de garantare a legalității și regularității tranzacțiilor. Verificarea ex-ante a plăților: Toate plățile sunt verificate ex-ante în conformitate cu regulamentele financiare și procedurile stabilite. Acest control aprofundat este efectuat de un verificator financiar și de un ordonator de credite. În plus, cel puțin o plată (din toate categoriile de cheltuieli) pe săptămână este selectată aleatoriu pentru verificare ex-ante aprofundată, efectuată de către șeful unității Resurse umane și finanțe. Nu există niciun obiectiv legat de acoperire, deoarece scopul acestei verificări este de a verifica plățile în mod „aleatoriu” pentru a verifica dacă toate plățile au fost pregătite în conformitate cu cerințele. Restul plăților sunt prelucrate zilnic în conformitate cu regulile în vigoare. Declarațiile ordonatorului de credite subdelegat (AOSD): Toți ordonatorii de credite subdelegați semnează declarații care susțin raportul anual de activitate pentru anul în cauză. Aceste declarații acoperă operațiunile din cadrul programului. Ordonatorii de credite subdelegați declară că operațiunile legate de execuția bugetară au fost efectuate în conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare, că sistemele de gestionare și de control existente oferă suficiente garanții privind legalitatea și regularitatea operațiunilor și că riscurile asociate acestor operațiuni au fost corect identificate și înregistrate și că au fost puse în aplicare acțiuni de atenuare. 2. Controale suplimentare pentru contracte de achiziții publice: Se aplică procedurile de control pentru achiziții publice definite în regulamentul financiar. Orice contract de achiziții publice se realizează în conformitate cu procedura consacrată de verificare de către serviciile Comisiei pentru efectuarea plății, ținând cont de obligațiile contractuale și de buna gestionare financiară și generală. În toate contractele încheiate între Comisie și beneficiari sunt prevăzute măsuri antifraudă (controale, rapoarte etc.). Se elaborează caiete de sarcini detaliate, care stau la baza fiecărui contract specific. Procesul de acceptare respectă cu strictețe metodologia TAXUD TEMPO: prestațiile sunt analizate, modificate dacă este necesar și, în cele din urmă, admise (sau respinse) în mod explicit. Nu se plătește nicio factură fără o „scrisoare de acceptare”. Procedura de comandă și de acceptare a prestațiilor se aplică și gestionării activelor. Fiecare activ este comandat și, ulterior, acceptat și codificat în instrumentul IT instituțional al Comisiei Europene (ABAC Assets) la valoarea sa de achiziție. Amortizarea este calculată automat pe baza normelor contabile ale Comisiei. Verificarea tehnică pentru achiziții publice DG TAXUD efectuează controale privind prestațiile și supraveghează operațiunile și serviciile prestate de contractanți. De asemenea, efectuează în mod regulat audituri de calitate și de securitate la nivelul contractanților. Auditurile de calitate verifică gradul în care procesele efective ale contractanților respectă normele și procedurile definite în planurile de calitate ale acestora. Auditurile de securitate se concentrează pe procese, proceduri și configurații specifice. Control administrativ ex-post în ceea ce privește atât latura operațională, cât și latura financiară La sfârșitul fiecărui contract, întregul dosar este verificat atât de unități operaționale, cât și de unități financiare, înainte ca aceasta să fie închis în mod oficial. 3. Controale suplimentare pentru granturi Acordul de finanțare semnat cu beneficiarii programului (administrațiile vamale din statele membre și din țările candidate) definește condițiile aplicabile în cazul finanțării activităților prin intermediul grantului, cuprinzând și un capitol privind metodele de control. Toate administrațiile participante s-au angajat să respecte normele administrative și financiare ale Comisiei privind cheltuielile. Beneficiarii pot finanța prin granturi participarea la activitățile identificate într-o bază de date online – instrumentul de raportare a activităților (ART2). Statele membre raportează cheltuielile efectuate prin intermediul aceleiași baze de date, care include un număr predeterminat de controale cu scopul de a reduce erorile. De exemplu, statele membre nu pot raporta decât cheltuielile pentru activitățile la care au fost invitate și doar o singură dată. Pe lângă controalele integrate în sistemul de raportare, DG TAXUD execută controale documentare și verificări la fața locului, prin sondaj. Aceste controale sunt efectuate ex-post și se bazează pe eșantionarea bazată pe risc. Această strategie de control permite menținerea sarcinii administrative care afectează beneficiarii de granturi la un nivel cât mai redus, proporțional cu bugetul alocat și cu riscurile percepute. Efectul măsurilor de simplificare, cum ar fi înlocuirea costurilor reale prin sume forfetare, va fi probabil marginal în ceea ce privește creșterile bugetare. Principalul său avantaj va apărea la nivelul creșterii eficienței și al reducerii sarcinii administrative, atât în statele membre, cât și în cadrul Comisiei. 4. Costurile și beneficiile controalelor Controalele stabilite permit DG TAXUD să aibă garanții suficiente cu privire la calitatea și regularitatea cheltuielilor și să reducă riscul de neconformitate. Profunzimea evaluării atinge nivelul trei[43] pentru acțiunile comune și nivelul patru[44] pentru contractele de achiziții publice. Avantajul măsurilor strategiei de control menționate mai sus este reducerea riscurilor potențiale până la sub 2 % din bugetul total; acest avantaj este valabil pentru toți beneficiarii. Orice măsuri suplimentare pentru a reduce și mai mult riscul ar conduce la costuri disproporționat de ridicate și, prin urmare, nu sunt avute în vedere. DG TAXUD consideră că nu există variații între programul propus și programul actual din punct de vedere al controlului și va aplica aceeași strategie de control pentru programul 2020. Costurile ocazionate de punerea în aplicare a strategiei de control prezentate mai sus sunt limitate la 2,60 %[45] din buget și se preconizează că vor rămâne la același nivel. Strategia de control a programului este considerată eficientă în scopul reducerii riscului de neconformitate până la sub 2 % și proporțională cu riscurile pe care le comportă. 2.3. Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilor A se preciza măsurile de prevenire și de protecție existente sau preconizate. Pe lângă aplicarea tuturor mecanismelor de control de reglementare, DG TAXUD va elabora o strategie antifraudă în conformitate cu noua strategie a Comisiei de luptă împotriva fraudei (CAFS), adoptată la 24 iunie 2011, astfel încât să asigure, printre altele, alinierea deplină la CAFS a controalelor sale antifraudă interne și calibrarea modului de abordare a gestionării riscului de fraudă astfel încât să permită identificarea zonelor cu risc de fraudă și a reacțiilor adecvate. După caz, se vor înființa grupuri de colaborare în rețea, precum și instrumente informatice speciale pentru analizarea cazurilor de fraudă legate de programul Vamă 2020. 3. IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI 3.1. Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli afectată (afectate) · Linii bugetare de cheltuieli existente În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual și a liniilor bugetare. Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul cheltuielilor || Contribuție Numărul [Descriere…...…...….] || Dif./ Nedif. ([46]) || Țări AELS[47] || Țări candidate[48] || Țări terțe || În sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar || || || || || || · Noile linii bugetare a căror creare se solicită În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual și a liniilor bugetare. Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul cheltuielilor || Contribuție Numărul [Rubrica ….…] || Dif./ Nedif. || Țări AELS || Țări candidate || Țări terțe || În sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar 1 || 14.04.03 – Vamă 2020 || Dif. || NU || DA || NU || NU || || || || || || 1 || 14.01.04.05 Vamă 2020 – Cheltuieli de gestionare administrativă || Nedif. || NU || NU || NU || NU 3.2. Impactul estimat asupra cheltuielilor[49] 3.2.1. Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor Milioane EUR (3 zecimale) Rubrica din cadrul financiar multianual: || 1 || Creștere inteligentă și favorabilă incluziunii DG: TAXUD || || || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || Anul 2021-2023 || TOTAL  Credite operaționale || || 14.0403 – Vamă 2020 || Angajamente || (1) || 71,740 || 73,860 || 75,970 || 78,080 || 80,300 || 82,610 || 84,820 || || 547,380 Plăți || (2) || 14,348 || 47,055 || 62,779 || 68,162 || 70,083 || 72,072 || 74,103 || 138,778 || 547,380 Credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul anumitor programe[50] || || 14.010405 || || (3) || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || || 0,700 TOTAL credite pentru DG TAXUD || Angajamente || =1+1(a)+3 || 71,840 || 73,960 || 76,070 || 78,180 || 80,400 || 82,710 || 84,920 || || 548,080 Plăți || =2+2(a)+3 || 14,448 || 47,155 || 62,879 || 68,262 || 70,183 || 72,172 || 74,203 || 138,778 || 548,080  TOTAL credite operaționale || Angajamente || (4) || 71,740 || 73,860 || 75,970 || 78,080 || 80,300 || 82,610 || 84,820 || || 547,380 Plăți || (5) || 14,348 || 47,055 || 62,779 || 68,162 || 70,083 || 72,072 || 74,103 || 138,778 || 547,380  TOTAL credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul anumitor programe || (6) || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || || 0,700 TOTAL credite la RUBRICA 1 din cadrul financiar multianual || Angajamente || =4+ 6 || 71,840 || 73,960 || 76,070 || 78,180 || 80,400 || 82,710 || 84,920 || || 548,080 Plăți || =5+ 6 || 14,448 || 47,155 || 62,879 || 68,262 || 70,183 || 72,172 || 74,203 || 138,778 || 548,080 Rubrica din cadrul financiar multianual: || 5 || „Cheltuieli administrative” milioane EUR (3 zecimale) || || || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL DG: TAXUD ||  Resurse umane || 10,096 || 10,096 || 10,096 || 10,096 || 10,096 || 10,096 || 10,096 || 70,672  Alte cheltuieli administrative || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 2,730 TOTAL DG TAXUD || || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 73,402 TOTAL credite la RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 73,402 || || || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || Anul 2021-2023 || TOTAL TOTAL credite la RUBRICILE 1 - 5 din cadrul financiar multianual || Angajamente || 82,326 || 84,446 || 86,556 || 88,666 || 90,886 || 93,196 || 95,406 || || 621,482 Plăți || 24,934 || 57,641 || 73,365 || 78,748 || 80,669 || 82,658 || 84,689 || 138,778 || 621,482 Impactul estimat asupra creditelor operaționale – Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite operaționale, conform explicațiilor de mai jos: Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale) Obiective și realizări ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL REALIZĂRI Tipul realizării[51] || Costul mediu al realizării || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Număr total de realizări || Costuri totale Obiectivul specific: sprijinirea funcționării uniunii vamale, în special prin cooperarea dintre țările participante, administrațiile vamale ale acestora, funcționarii lor și experții externi || || || || || || || || || || || || || || || || Consolidarea capacităților IT || Numărul de contracte IT || || Aproximativ 30 || 57,360 || || 59,470 || || 61,580 || || 63,700 || || 65,910 || || 68,220 || || 70,440 || || 446,680 Acțiuni comune || Numărul de evenimente organizate || || Aproximativ 450 || 11,570 || || 11,570 || || 11,570 || || 11,570 || || 11,570 || || 11,570 || || 11,570 || || 80,990 Dezvoltarea capacității umane || Numărul de formări || || A se confirma || 2,810 || || 2,820 || || 2,820 || || 2,810 || || 2,820 || || 2,820 || || 2,810 || || 19,710 || || || || || || || || || || || || || || || || COSTURI TOTALE || || || || 71,740 104,400 || || 73,860 || || 75,970 || || 78,080 || || 80,300 || || 82,610 || || 84,820 || || 547,380 3.2.2. Impactul estimat asupra creditelor cu caracter administrativ 3.2.2.1. Sinteză – Propunerea implică utilizarea de credite administrative, conform explicațiilor de mai jos: Milioane EUR (3 zecimale) || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || || || || || || || || Resurse umane || 10,096 || 10,096 || 10,096 || 10,096 || 10,096 || 10,096 || 10,096 || 70,672 Alte cheltuieli administrative || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 2,730 Subtotal RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 73,402 În afara RUBRICII 5[52] din cadrul financiar multianual || || || || || || || || Resurse umane || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Alte cheltuieli de natură administrativă || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Subtotal în afara RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. TOTAL || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 10,486 || 73,402 3.2.2.2. Necesarul de resurse umane estimat – Propunerea implică utilizarea de resurse umane, conform explicațiilor de mai jos: Estimarea trebuie exprimată în valoare întreagă (sau cel mult cu o zecimală) || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020  Posturi din schema de personal (posturi de funcționari și de agenți temporari) 14 01 01 01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei) || 65 || 65 || 65 || 65 || 65 || 65 || 65 14 01 01 02 (în delegații) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 05 01 (cercetare indirectă) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 10 01 05 01 (cercetare directă) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.  Personal extern (în echivalent normă întreagă: ENI)[53] 14 01 02 01 (AC, INT, AT, END din „pachetul global”) || 17 || 17 || 17 || 17 || 17 || 17 || 17 14 01 02 02 (AC, INT, JED, AL și END în delegații) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 04 05 [54] || - la sediu[55] || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. - în delegații || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 05 02 (AC, INT, END – în cadrul cercetării indirecte) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 10 01 05 02 (AC, INT, END - în cadrul cercetării directe) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Alte linii bugetare (a se preciza) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. TOTAL || 82 || 82 || 82 || 82 || 82 || 82 || 82 14 este domeniul de politică sau titlul din buget în cauză. Necesarul de resurse umane va fi acoperit de efectivele de personal ale DG-ului în cauză alocate deja gestionării acțiunii și/sau realocate intern în cadrul DG-ului, completate, după caz, prin resurse suplimentare ce ar putea fi alocate DG-ului care gestionează acțiunea în cadrul procedurii de alocare anuală și în lumina constrângerilor bugetare. Descrierea sarcinilor care trebuie efectuate: Funcționari și agenți temporari || Activități de gestionare a programului stricto sensu[56] și activități de punere în aplicare a programului, de exemplu studii, activități de dezvoltare, întreținere și exploatare a sistemelor informatice europene Personal extern || Asistență pentru activitățile de punere în aplicare a programului, de exemplu studii, activități de dezvoltare, întreținere și exploatare a sistemelor informatice europene 3.2.3. Compatibilitatea cu cadrul financiar multianual actual – Propunerea este compatibilă cu cadrul financiar multianual pentru 2020. 3.2.4. Participarea terților la finanțare – Propunerea nu prevede cofinanțare din partea terților. 3.2.5. Impactul estimat asupra veniturilor – Propunerea are un impact financiar potențial asupra veniturilor: · Impactul programului poate afecta în mod indirect venitul UE, întrucât se preconizează că sistemele vamale îmbunătățite, mai eficiente vor conduce, printre altele, la colectarea mai multor taxe vamale. Un astfel de efect nu este, totuși, cuantificabil. · În cazul aplicării sancțiunilor (menționate la articolul 13), acestea vor fi înscrise în buget ca venituri generale la bugetul UE [1] COM(2011) 500 final din 29 iunie 2011, Un buget pentru Europa 2020. [2] COM(2010) 2020 final din 3 martie 2010: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. [3] În 2010, aproximativ 12,3 % (15,7 miliarde EUR) din bugetul UE provenea din resursele proprii tradiționale. Direcția Generală Buget, Raport tematic privind strategia de control vamal în statele membre – controlul resurselor proprii tradiționale, p3. [4] Evaluare intermediară a programului Vamă 2013: http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/common/publications/studies/customs2013_mid_term_report_en.pdf [5] DELOITTE, Viitoarea arhitectură comercială a modelului de uniune vamală și de cooperare în domeniul fiscal în Europa. [6] Minuta celei de-a noua reuniuni a Comitetului Vamă din 11 aprilie 2011. [7] Propunere de Regulament de stabilire a Codului Vamal al Uniunii, COM(2012) 64 din 20 februarie 2012. [8] Puncte de conexiune Vamă și Impozitare luate împreună [9] COM(2012) 388 final. [10] Denumite anterior sistemele de informații transeuropene [11] JO L 55, 28.2.2011, p. 13. [12] COM(2011) 398 final din 29 iunie 2011. [13] COM(2011) 706 final din 9 noiembrie 2011. [14] COM(2010) 245 Final/2, O agendă digitală pentru Europa. [15] COM(2010) 682 din 23 noiembrie 2010, O agendă pentru noi competențe și noi locuri de muncă. [16] COM(2011) 0206 final. [17] COM(2011) 287, O piață unică pentru drepturile de proprietate intelectuală - Stimularea creativității și inovației pentru a oferi Europei creștere economică, locuri de muncă de înaltă calitate și bunuri și servicii de primă clasă. [18] Acest program va veni în completarea programului Hercule III (2014-2020) - COM(2011) 914 final, un program conceput special pentru combaterea fraudei, a corupției și a altor activități ilegale care afectează interesele financiare ale Uniunii. [19] COM(2010) 612. Comerț, creștere și afaceri internaționale. Politica comercială – componentă cheie a strategiei UE 2020. [20] COM(2010) 673 final, Bruxelles, 22.11.2010, Comunicare a Comisiei către Parlamentul European și Consiliu – Strategia de securitate internă a UE în acțiune: cinci pași către o Europă mai sigură. [21] COM(2010) 171 final, Bruxelles, 20.4.2010 – Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor - Crearea unui spațiu de libertate, securitate și justiție pentru cetățenii Europei. Plan de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului de la Stockholm. [22] COM(2010) 2020. [23] COM(2004) 373. [24] [De completat] [25] COM(2010) 700. [26] JO L 55, 28.2.2011, p.13. [27] JO L 154, 14.6.2007, p.25. [28] JO L 292, 15.11.1996, p. 2. [29] ABM (Activity Based Management): gestionarea pe activități – ABB (Activity Based Budgeting): stabilirea bugetului pe activități. [30] Astfel cum sunt menționate la articolul 49 alineatul (6) litera (a) sau (b) din Regulamentul financiar. [31] COM(2010) 2020 final din 3 martie 2010: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. [32] Adoptat de Consiliu în 2008 (2008/C 253/01). [33] SEC(2011) 467 final, 13.4.2011. Rezumat al răspunsurilor la consultarea publică privind Comunicarea „Către un act privind piața unică”. [34] http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/ statistics/statistics_2010.pdf. [35] Direcția Generală Buget, Raport tematic privind strategia de control vamal în statele membre – controlul resurselor proprii tradiționale, p3. [36] COM(2010) 612, Comerț, creștere și afaceri internaționale, p. 12. [37] COM(2010) 673 final, Bruxelles, 22.11.2010, Comunicare a Comisiei către Parlamentul European și Consiliu – Strategia de securitate internă a UE în acțiune: cinci pași către o Europă mai sigură. [38] COM(2010) 171 final, Bruxelles, 20.4.2010 – Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor - Crearea unui spațiu de libertate, securitate și justiție pentru cetățenii Europei. Plan de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului de la Stockholm. [39] Puncte de conexiune Vamă și Impozitare luate împreună [40] COM(2005) 124 din 6 aprilie 2005, cu un buget de 745 milioane EUR în cadrul financiar 2007-2013. [41] Explicațiile privind modurile de gestionare, precum și trimiterile la Regulamentul financiar sunt disponibile pe site-ul BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [42] Astfel cum sunt menționate la articolul 185 din Regulamentul financiar. [43] Profunzimea controalelor – nivelul trei: control cu referire la informații complet independente care coroborează faptele. [44] Profunzimea controalelor – nivelul patru: control cu referire la și care include accesul la documentația de bază care este disponibilă în stadiul procesului în cauză. [45] Costul este compus din numărul ENI care efectuează controalele înmulțit cu media costurilor de personal; cheltuielile legate de auditurile externe, cheltuielile legate de întreținerea sistemului ART [46] Dif. = credite diferențiate / Nedif. = credite nediferențiate. [47] AELS: Asociația Europeană a Liberului Schimb. [48] Țările candidate și, după caz, țările potențial candidate din Balcanii de Vest. [49] Cheltuielile sunt exprimate în prețuri curente. [50] Asistență tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijin pentru punerea în aplicare a programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare indirectă și cercetare directă. [51] Realizările se referă la produsele și serviciile care vor fi furnizate (de ex.: numărul de schimburi de studenți finanțate, numărul de km de străzi construiți etc.). [52] Asistență tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijin pentru punerea în aplicare a programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare indirectă și cercetare directă. [53] AC = agent contractual; INT = personal pus la dispoziție de agenți de muncă temporară („Intérimaire”); JED= „Jeune Expert en Délégation” (expert tânăr în delegații); AL = agent local; END= expert național detașat. [54] Sub plafonul pentru personal extern din credite operaționale (fostele linii „BA”). [55] În principal pentru fonduri structurale, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și Fondul european pentru pescuit (FEP). [56] Numărul de posturi implicate în activități de gestionare a programului stricto sensu este limitat la 18.