Pe scurt, deficitul planificat pentru 2020 depășește valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat și nu este aproape de aceasta. Depășirea preconizată este considerată a fi excepțională, astfel cum este definită în tratat și în Pactul de stabilitate și de creștere, în timp ce, în prezent, se consideră că această depășire are un caracter temporar. Prin urmare, analiza sugerează că, la prima vedere, criteriul deficitului, astfel cum este definit în tratat și în Regulamentul (CE) nr. 1467/97, nu este îndeplinit.

Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2020, depășirea preconizată a valorii de referință din tratat ar avea un caracter temporar, estimând că deficitul va scădea sub 3 % din PIB în 2021. Cu toate acestea, previziunile respective sunt însoțite de un grad deosebit de ridicat de incertitudine.

COM

COM

Deficitul prevăzut pentru 2020 indică la prima vedere elemente de probă privind existența unui deficit excesiv, astfel cum este definit în cadrul Pactului de stabilitate și de creștere. În plus, datele pentru 2019 implică progrese insuficiente în direcția respectării criteriului de referință privind reducerea datoriei, care oferă, de asemenea, elemente de probă prima facie privind existența unui deficit excesiv, astfel cum este definit în Pactul de stabilitate și de creștere.

Ca urmare a abrogării procedurii aplicabile deficitelor excesive în septembrie 2017, Grecia a beneficiat de o perioadă de tranziție de trei ani pentru a garanta progresul suficient în direcția respectării criteriului de referință privind reducerea datoriei. Această perioadă de tranziție a început în 2017 și s-a încheiat în 2019. Pentru a asigura progrese continue și efective în direcția respectării acestui criteriu pe parcursul perioadei de tranziție, Grecia trebuie să respecte simultan următoarele două condiții:

a.în primul rând, ajustarea structurală anuală nu trebuie să devieze cu mai mult de ¼% din PIB de la ajustarea structurală liniară minimă (ASLM), ceea ce asigură respectarea criteriului de referință privind reducerea datoriei până la finalul perioadei de tranziție;

b.în al doilea rând, în orice moment pe parcursul perioadei de tranziție, ajustarea structurală anuală rămasă nu trebuie să depășească ¾% din PIB (cu excepția cazului în care prima condiție implică un efort anual de peste ¾% din PIB).

Datele notificate indică faptul că Grecia nu a înregistrat progrese suficiente în direcția îndeplinirii criteriului de referință privind reducerea datoriei în 2019, întrucât se estimează că soldul structural s-a deteriorat cu -2,2 % din PIB anul trecut, în comparație cu ASLM aplicabilă, de 0,8 % din PIB.

Așadar, analiza sugerează că, prima facie, criteriul datoriei nu este îndeplinit pe baza datelor pentru 2019 privind rezultatele bugetare.

4. Factori relevanți

Articolul 126 alineatul (3) din tratat prevede că, în cazul în care un stat membru nu îndeplinește cerințele acestor criterii sau ale unuia dintre ele, Comisia trebuie să elaboreze un raport. De asemenea, raportul trebuie să examineze „dacă deficitul public depășește cheltuielile publice de investiții și ține seama de toți ceilalți factori relevanți, inclusiv de poziția economică și bugetară pe termen mediu a statului membru”.

Acești factori sunt clarificați mai amănunțit la articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, care prevede, de asemenea, că „orice alți factori care, în opinia statului membru în cauză, sunt relevanți pentru evaluarea globală a respectării criteriilor privind deficitul și datoria și pe care statul membru i-a prezentat Consiliului și Comisiei” trebuie să fie luați în considerare în mod adecvat.

În cazul unei încălcări aparente a criteriului datoriei, analiza factorilor relevanți este justificată în mod deosebit, având în vedere faptul că dinamica datoriei este influențată de factori care nu se află sub controlul guvernului într-o mai mare măsură decât deficitul. Acest fapt este recunoscut la articolul 2 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, care prevede că factorii relevanți trebuie luați în considerare atunci când se evaluează respectarea criteriului datoriei, indiferent de amploarea nerespectării. În această privință, la evaluarea conformității cu criteriul datoriei, trebuie luate în considerare cel puțin următoarele trei aspecte, având în vedere impactul lor asupra dinamicii și sustenabilității datoriei: (i) respectarea OTM sau a traiectoriei de ajustare în vederea atingerii OTM, (ii) punerea în aplicare a reformelor structurale și (iii) condițiile economice predominante.

Cu toate acestea, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, în ceea ce privește respectarea criteriului deficitului în 2020, întrucât ponderea datoriei publice în PIB depășește valoarea de referință de 60 % și condiția dublă nu este îndeplinită - și anume ca deficitul să rămână apropiat de valoarea de referință și ca depășirea valorii de referință să fie temporară - acești factori relevanți nu pot fi luați în considerare în etapele care conduc la adoptarea deciziei privind existența unui deficit excesiv pe baza criteriului deficitului în cazul Greciei.

În situația actuală, un factor suplimentar esențial care trebuie luat în considerare în ceea ce privește anul 2020 este impactul economic al pandemiei de COVID-19, care are efecte majore asupra situației bugetare și are drept rezultat o perspectivă foarte nesigură. Pandemia a condus, de asemenea, la activarea clauzei derogatorii generale.

4.1. Pandemia de COVID-19 și activarea clauzei derogatorii generale

Pandemia de COVID-19 a dus la un șoc economic major care are un impact negativ semnificativ în întreaga Uniune Europeană. Consecințele asupra creșterii PIB-ului vor depinde atât de durata pandemiei, cât și de măsurile luate de autoritățile naționale și la nivel european și mondial pentru a-i încetini răspândirea, pentru a proteja capacitățile de producție și pentru a sprijini cererea agregată. Statele membre au adoptat deja sau sunt pe cale să adopte măsuri bugetare pentru a spori capacitatea sistemelor de sănătate și pentru a oferi ajutor persoanelor fizice și sectoarelor deosebit de afectate. Au fost adoptate, de asemenea, măsuri semnificative de sprijin sub formă de lichidități și alte garanții. Sub rezerva unor informații mai detaliate, autoritățile statistice competente vor examina dacă măsurile respective au un impact imediat asupra soldului bugetului general sau nu. Alături de scăderea activității economice, aceste măsuri vor contribui la creșterea substanțială a deficitului public și a datoriilor.

4.2 Poziția economică pe termen mediu, inclusiv reformele structurale

Începând cu 2016, creșterea PIB-ului real s-a redresat de pe urma exporturilor nete și a consumului privat. Creșterea nominală a crescut până în 2018, dar a scăzut într-o oarecare măsură în 2019. Cu toate acestea, condițiile macroeconomice nu pot fi considerate drept circumstanțe atenuante pentru a explica faptul că Grecia nu a făcut progrese suficiente în vederea respectării criteriului de referință privind reducerea datoriei în 2019.

Se preconizează că activitatea economică va fi grav afectată de epidemia de COVID-19 și de măsurile de izolare aferente. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2020 estimează o scădere a PIB-ului cu 9,7 % în 2020, deoarece se preconizează că turismul și serviciile de transport maritim – două sectoare foarte importante pentru economia Greciei – vor fi afectate deosebit de puternic și că creșterea prevăzută a ratei șomajului ar putea conduce la o scădere a cererii la nivel intern. Perspectiva macroeconomică este marcată de un grad excepțional de incertitudine în ceea ce privește durata pandemiei și impactul economic al acesteia, fiind este un factor atenuant în evaluarea respectării de către Grecia a criteriului deficitului în 2020.

În raportul de țară pentru 2020, Comisia a apreciat că Grecia a realizat anumite progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor specifice care i-au fost adresate pentru 2019. Mai precis, Grecia a continuat reformele în conformitate cu angajamentele asumate în cadrul reuniunii Eurogrupului din 22 iunie 2018 pentru perioada ulterioară programului. În 2019, Grecia a pus în aplicare reforme importante menite să sporească eficiența sectorului public din Grecia, să consolideze eficacitatea politicii sociale, să contribuie la progresul agendei de privatizare și să îmbunătățească în continuare calitatea mediului de afaceri. În special, autoritățile au continuat să ia măsuri pentru a consolida capacitatea Autorității independente pentru venituri publice și pentru a consolida gestionarea resurselor umane în cadrul administrației publice. În ceea ce privește sectorul financiar, se înregistrează în continuare unele progrese în ceea ce privește reformele necesare pentru a elimina stocul de credite neperformante. De asemenea, autoritățile au urmărit o agendă de reformă mai amplă, de exemplu în domeniul bunei legiferări, al guvernanței digitale și al educației.

4.3 Poziția bugetară pe termen mediu, inclusiv investiții publice

Excedentul total a crescut de la 1,0 % din PIB în 2018 la 1,5 % în 2019, ca urmare a unei creșteri economice solide, a creșterii limitate a cheltuielilor și a transferurilor unor sume echivalente veniturilor realizate de băncile centrale naționale din zona euro de pe urma obligațiunilor de stat ale Greciei, deținute în temeiul Acordului privind profitul din activele financiare nete (ANFA) și al Programului privind piețele titlurilor de valoare (SMP). Se estimează că investițiile publice au scăzut de la 3,0 % din PIB în 2018 la 2,2 % în 2019.

Întrucât Grecia a fost scutită de la obligația de a prezenta programe de stabilitate în perioada în care a făcut obiectul unui program de ajustare macroeconomică (denumit în continuare „programul”), autoritățile elene nu au stabilit un obiectiv bugetar pe termen mediu pentru 2019. În primăvara anului 2018, Consiliul nu a adresat Greciei nicio recomandare specifică țării în contextul semestrului european, deoarece, la momentul respectiv, Grecia era scutită de monitorizare și evaluare în cadrul semestrului european, în temeiul articolului 12 din Regulamentul (UE) nr. 472/20132. În aceste circumstanțe, evaluarea din anul 2019 se efectuează în absența unui obiectiv bugetar pe termen mediu, ținându-se seama de factorii menționați mai sus, de obiectivul privind excedentul primar recomandat de Consiliu și monitorizat în cadrul procedurii de supraveghere consolidată, precum și de soldul bugetar structural pentru 2019.