RO    RO  
 COMISIA  
EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 29.5.2013  
COM(2013) 370 final 
  
Recomandare de 
RECOMANDARE A CONSILIULUI 
privind Programul na țional de reform ă al Austriei pentru 2013  
 
și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Austriei pentru 
perioada 2012-2017 
{SWD(2013) 370 final}  
RO 2   RO  
. 
Recomandare de 
RECOMANDARE A CONSILIULUI 
privind Programul na țional de reform ă al Austriei pentru 2013  
 
și care include un aviz al Consiliului privind Progr amul de stabilitate al Austriei pentru 
perioada 2012-2017 
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, 
având în vedere Tratatul privind func ționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 
alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4), 
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind 
consolidarea supravegherii pozi țiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor 
economice1, în special articolul 5 alineatul (2), 
având în vedere recomandarea Comisiei Europene2, 
având în vedere rezolu țiile Parlamentului European3, 
având în vedere concluziile Consiliului European, având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea for ței de munc ă, 
după consultarea Comitetului economic și financiar, 
întrucât: (1) La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o 
nouă strategie pentru cre ștere economic ă și ocuparea for ței de munc ă, Strategia 
Europa 2020, bazat ă pe coordonarea sporit ă a politicilor economice, care se va 
concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare ac țiuni în vederea stimul ării 
potențialului de cre ștere durabil ă și de competitivitate al Europei. 
(2) La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat, pe  baza propunerilor Comisiei, o recomandare 
privind orient ările generale pentru politicil e economice ale statelor membre și ale 
Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orient ările 
pentru politicile de ocupare a for ței de munc ă ale statelor membre
4, care formeaz ă 
împreună „orientările integrate”. Statele me mbre au fost invitate s ă țină seama de 
orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a for ței de munc ă 
aplicate la nivel na țional. 
(3) La 29 iunie 2012, șefii de stat și de guvern au convenit asupra unui Pact pentru 
creștere economic ă și locuri de munc ă prin care se ofer ă un cadru coerent de ac țiune la 
nivel național, dar și la nivelul UE și al zonei euro, și care utilizeaz ă toate pârghiile, 
                                                 
1 JO L 209, 2.8.1997, p. 1. 
2 COM(2013) 370 final. 
3 P7_TA(2013)0052 și P7_TA(2013)0053. 
4 Decizia 2013/208/CE a Consiliului din 22 aprilie 2013. 
RO 3   RO instrumentele și politicile existente. Ei au stabilit ac țiunile care trebuie întreprinse la 
nivelul statelor membre, exprimându- și în special angajamentul deplin fa ță de 
îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și față de punerea în aplicare a 
recomand ărilor specifice fiec ărei țări. 
(4) La 6 iulie 2012, Consiliul a adoptat  o recomandare privind Programul na țional de 
reformă pentru 2012 al Austriei și a emis avizul cu privire la Programul de stabilitate 
actualizat al Austriei pentru perioada 2011-2016. 
(5) La 28 noiembrie 2012, Comi sia a adoptat analiza anual ă a creșterii5, marcând 
începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor  economice din 2013. 
Tot la 28 noiembrie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alert ă
6, în care nu a identificat Austria 
ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma s ă fie efectuat un bilan ț 
aprofundat. 
(6) La 14 martie 2013, Consiliul European a aprobat priorit ățile pentru asigurarea 
stabilității financiare, a consolid ării finanțelor publice și a acțiunilor de promovare a 
creșterii economice. Consiliul European a subliniat c ă este necesar s ă se continue 
consolidarea fiscal ă într-un mod diferen țiat și favorabil cre șterii, să se restabileasc ă 
condițiile normale de creditare a economiei, s ă se promoveze cre șterea și 
competitivitatea, s ă se combat ă șomajul și consecin țele sociale ale crizei și să se 
modernizeze administra ția publică.  
(7) La 16 aprilie 2013, Austria și-a prezentat Programul de stabilitate din 2013 pentru 
perioada 2012-2017 și Programul na țional de reform ă pentru 2013. Pentru a se ține 
seama de leg ăturile dintre cele dou ă programe, acestea au fost evaluate în acela și timp. 
(8) Pe baza evalu ării, în temeiul Regulamentului (C E) nr. 1466/97 al Consiliului, a 
Programului de stabilitate din 2013, Consiliul consider ă că Austria a depus eforturi de 
consolidare semnificative pentru a aduce bugetul pe traiectoria corect ării deficitului 
excesiv. În ceea ce prive ște programul pentru 2013, s cenariul macroeconomic care st ă 
la baza previziunilor bugetare este optimist.  Principalul obiectiv al strategiei bugetare 
prezentate în program const ă în reducerea treptat ă a deficitului public general în 
scopul de a realiza un buget echilibrat,  din punct de vedere nominal, pân ă în 2016 și de 
a îndeplini obiectivul buge tar pe termen mediu pân ă în 2015. Programul confirm ă 
precedentul obiectiv bugetar pe termen mediu, și anume un deficit structural de 0,45  % 
din PIB. Obiectivul bugetar pe  termen mediu corespunde cerin țelor din Pactul de 
stabilitate și de creștere. Pe baza previziunilor act uale, Austria este pe cale s ă își 
corecteze deficitul excesiv pân ă în 2013, dat fiind c ă deficitul public general se ridica 
la 2,5  % din PIB în 2012 și că se estimeaz ă că acesta va sc ădea în continuare pân ă la 
2,2 % din PIB în 2013 și apoi pân ă la 1,8  % din PIB în 2014, dup ă cum reiese din 
previziunile Comisiei. Cu to ate acestea, este posibil s ă apară cheltuieli suplimentare 
legate de restructurarea unei b ănci mari, ceea ce ar putea avea un impact semnificativ 
de creștere a deficitului. Se estimeaz ă că, după o îmbun ătățire considerabil ă care a 
depășit calea de ajustare impus ă în procedura aplicabil ă deficitelor excesive din 2012, 
deficitul soldului structural va cre ște până la 1,8  % în 2013. Previziunile Comisiei 
confirmă, de asemenea, o u șoară creștere a deficitului struct ural în 2013. Potrivit 
informațiilor din program referitoare la perioa da începând cu 2014, soldul structural 
recalculat prevede o ajustare structural ă care va dep ăși 0,5  % în 2014 și 2015, ceea ce 
va permite Austriei s ă își îndeplineasc ă obiectivul bugetar pe te rmen mediu înainte de 
                                                 
5 COM(2012) 750 final. 
6 COM(2012) 751 final. 
RO 4   RO data estimat ă în scenariul prezentat în program, adic ă în 2015 în loc de 2017. În ceea 
ce privește obiectivul de referin ță în materie de cheltuieli, din informa țiile furnizate în 
program reiese c ă rata de cre ștere a cheltuie lilor publice, f ără măsuri discre ționare, în 
anii 2014 și 2016 ar putea s ă contribuie la o aj ustare structural ă anuală în vederea 
atingerii obiectivului bugeta r pe termen mediu cu 0,5  % din PIB. Cu toate acestea, 
scăderea semnificativ ă a raportului cheltuieli/PIB, astfel cum este previzionat ă în 
scenariul din program, este foarte ambi țioasă, având în vedere c ă se estimeaz ă ca 
valoarea cheltuielilor raportat ă la PIB să atingă unul dintre cele mai sc ăzute niveluri 
din peste cincisprezece an i. Austria ar putea s ă se afle într-o perioad ă de tranzi ție din 
2014 pân ă în 2016 în ceea ce prive ște respectarea criteriului datoriei, existen ța unor 
planuri putând asigura înregist rarea unor progrese suficiente pe calea spre respectare. 
 Rela țiile fiscale dintre diferite le niveluri ale administra ției publice au r ămas, în mare 
parte, neschimbate în urma consolid ării cadrului bugetar, iar suprapunerile de 
responsabilit ăți și discrepan țele dintre responsabilit ățile în materie de finan țare și 
responsabilit ățile în materie de cheltuieli publice continu ă să reprezinte o provocare. 
Mecanismul complex de acorduri continue între administra ția națională, casele de 
asigurări sociale și nivelul subfederal constituie un risc pentru punerea în aplicare a 
măsurilor menite s ă împiedice cre șterea cheltuielilor de s ănătate. În domeniul 
educației, negocierile pe marg inea unei propuneri cu 6 puncte, printre care se num ără 
și desființarea autorit ăților școlare la nivel districtual, constituie un pas binevenit în 
direcția raționalizării responsabilit ăților între diferitele niveluri ale administra ției 
publice, îns ă ar fi nevoie de un efort mai inte ns de simplificare pentru reducerea 
fragmentării într-o m ăsură mai substan țială. 
(9) Se estimeaz ă că potențialul de for ță de munc ă din Austria va sc ădea începând cu 
anul 2020, economia fiind caracterizat ă de o cerere mai mare de lucr ători califica ți. 
Există posibilitatea de a se optimiza utilizarea popula ției în vârst ă de muncă, în special 
a femeilor, a migran ților și a lucrătorilor mai în vârst ă. 
(10) Rata de ocup are în rândul lucr ătorilor mai în vârst ă se situeaz ă sub media din UE 
(43,1  % față de 48,8  %) și aproape 30  % din oameni stau între un an și jumătate și trei 
ani în șomaj sau în concediu de boal ă înainte de a se pensiona. Utilizarea relativ înc ă 
răspândită a regimurilor de pensionare anticipat ă și de pensii de invaliditate și 
existența unei vârste legale de pensionare sc ăzute în cazul femeilor (60 de ani), care 
urmează să crească, treptat îns ă, în viitor, au un impact negativ asupra ofertei de 
muncă a lucrătorilor mai în vârst ă. 
(11) Rata de ocupare în rândul  femeilor este relativ ridicat ă în Austria (70,3  % în 
comparație cu 62,4  % la nivelul UE în 2012), îns ă ea mai poate fi m ărită prin 
reducerea segment ării de gen pe pia ța forței de munc ă. Proporția de femei care 
lucrează cu fracțiune de norm ă este una dintre cele mai ridicate din UE, iar oferta de 
servicii de îngrijire a copiilor și de îngrijire pe term en lung este limitat ă. Ratele de 
ocupare în rândul femeilor, m ăsurate în echivalent norm ă întreagă (55,6  % in 2012), 
indică faptul că Austria întâmpin ă dificultăți deosebite în ceea ce prive ște valorificarea 
la maximum a poten țialului for ței sale de munc ă feminine. În plus, prezen ța femeilor 
este aproape de dou ă ori mai mare în locurile de munc ă precare și deosebit de ridicat ă 
în locurile de munc ă cu salarii sc ăzute. Consecin ța acestui tipar este o diferen ță de 
remunerare între femei și bărbați de 24  %, a treia cea mai ridicat ă valoare din UE. O 
eventuală reducere a sarcinii fiscale în cazul persoanelor cu venituri sc ăzute ar putea 
stimula într-o mai mare m ăsură sporirea prezen ței pe piața forței de munc ă. Structura 
sistemului fiscal austriac permite deplasarea fiscalit ății spre surse cu mai pu ține efecte 
dăunătoare asupra cre șterii economice. Veniturile din impozitele pe proprietate în 
RO 5   RO Austria reprezint ă, de fapt, 0,5  % din PIB, situându-se astfel cu mult sub media UE de 
2,1 % din PIB. În special, ve niturile din impoz itele periodice pe  bunuri imobile, care 
sunt considerate a fi cel mai pu țin dăunătoare pentru cre șterea economic ă, reprezentau 
0,2 % din PIB în 2011, adic ă a treia cea mai sc ăzută valoare din UE (media la nivelul 
UE: 1,3  %).  
(12) În Austria se observ ă una dintre cele mai ridicate propor ții de imigran ți în vârstă de 
lucru din OCDE, 19  % din popula ția în vârst ă de lucru în 2011 fiind n ăscută în 
străinătate. Migran ții întâmpin ă deseori dificult ăți pe piața forței de munc ă, în rândul 
acestora observându-se rate considerabil mai ridicate ale șomajului (9,7  % față de 
3,6 %) și rate mai sc ăzute ale ocup ării (62,8  % în cazul resortisan ților țărilor care nu 
fac parte din UE 27 fa ță de 76,4  % în cazul cet ățenilor austrieci). În plus, persoanele 
care provin din familii de migran ți sunt de trei ori mai des angajate și plătite sub 
nivelul real al calific ărilor lor decât austriecii (27,5  % față de 9,7  % în 2008). De 
asemenea, în cazul migran ților nivelul de educa ție este scăzut și riscul de s ărăcie este 
de două ori mai ridicat (26,6  % față de 12,6  %). 
(13) Previziunile pentru  cheltuielile cu pensiile pe termen mediu și lung și pentru 
cheltuielile de s ănătate reprezint ă un risc pentru sustenabilitatea finan țelor publice. 
Chiar dac ă într-o mai mic ă măsură, previziunile pentru cheltu ielile cu îngrijirile pe 
termen lung indic ă, de asemenea, un risc pentru sustenabilitate. Este probabil ca 
reformele întreprinse de curând în sistemul pensiilor s ă reducă într-o oarecare m ăsură 
riscurile la adresa sustenabilit ății, dacă ele sunt înso țite de îmbun ătățiri ale condi țiilor 
pe piața forței de munc ă prin care lucr ătorii mai în vârst ă să poată rămâne încadra ți în 
muncă mai mult timp. Continu ă totuși să lipsească o armonizare accelerat ă a vârstei de 
pensionare pentru b ărbați și femei, precum și o corela ție între vârsta legal ă de 
pensionare și creșterea speran ței de via ță. La rândul lor, necesitatea și cererea 
crescânde în ceea ce prive ște furnizarea de servicii de îngrijire pe termen lung impun 
abordarea problemei reprezentate  de sustenabilitatea bugetar ă a sistemului de s ănătate 
și de îngrijiri pe termen lung. Este posibil ca recentele m ăsuri adoptate la nivel politic 
în domeniul s ănătății să se îndrepte în direc ția bună, însă eficacitatea lor trebuie 
evaluată cu atenție în anii urm ători. Exist ă posibilitatea unor îmbun ătățiri suplimentare 
în domeniul preven ției, al reabilit ării și al traiului autonom,  în scopul de a opri 
creșterea pe viitor a costurilor îngrijirilor pe termen lung.  
(14) Potrivit unor studii și teste comparative interna ționale, nivelul de educa ție din Austria 
se situeaz ă sub medie în cazul persoanelor cu vârste cuprinse între 10 și 15 ani, în 
ciuda faptului c ă sumele cheltuite de Austria pentru educa ție, 6,01  % din PIB, dep ășesc 
cu mult media de 5,41  % observat ă la nivelul UE. Peste 25  % din tinerii în vârst ă de 
15 ani au competen țe de citire sc ăzute, rezultatele lor fiind doar pu țin mai bune la 
matematic ă. Diferențele la rezultate între tinerii care provin din familii de migran ți și 
colegii lor autohtoni sunt dintre cel e mai ridicate din UE. În ceea ce prive ște 
învățământul superior, num ărul crescând de studen ți pune sub pres iune sistemul 
financiar și sistemul organiza țional, dar propor ția de absolven ți este una sc ăzută. 
Modul în care sunt împ ărțite responsabilit ățile în administrarea și finanțarea sistemului 
de învățământ este caracterizat, de asemenea, de fragmentare. 
(15) Austria este unul dintre statele membre care ar benefi cia cel mai mult (din punctul de 
vedere al PIB-ului) de pe urma re ducerii barierelor în calea furniz ării transfrontaliere 
de servicii. Persist ă însă bariere semnificative la intrarea pe pia ță și în calea unei 
concurențe reale în sectorul serviciilor. Aceste bariere sunt deosebit de vizibile în 
domeniul profesiilor liberale și în cel al transporturilor feroviare. Serviciile 
profesionale joac ă un rol important în pie țele de servicii pentru întreprinderi, 
RO 6   RO reprezentând 10  % din PIB și 11  % din totalul ocup ării forței de munc ă. Persistă 
anumite restric ții în ceea ce prive ște dobândirea accesului la profesiile din sectorul 
serviciilor și practicarea acestora, cum ar fi cerin țele privind forma juridic ă și 
participarea la capitalul întreprinderilor. Exist ă argumente solide în favoarea evalu ării 
măsurii în care aceste restric ții se justific ă și a posibilit ății ca acelea și obiective de 
interes public s ă fie atinse cu ajutorul unor cadre normative mai pu țin stricte. De și 
competen țele autorit ății austriece în domeniul concuren ței vor fi consolidate în urma 
unei modific ări recente aduse legii concuren ței, resursele financiare și umane ale 
acestei autorit ăți se situeaz ă în continuare sub nivelurile observate în economii de 
dimensiuni similare sau chiar mai mici. 
(16) Austria a înregistrat progrese în domeniul cooper ării transfrontaliere dintre autorit ățile 
de supraveghere financiar ă din țara de origine și din țara de primire. De asemenea, s-
au înregistrat progrese semnificative în ceea ce prive ște restructurarea b ăncilor 
naționalizate integral sau par țial care au beneficiat de ajut oare pentru restructurare. 
Date fiind îns ă riscurile legate de o nou ă deteriorare a calit ății activelor acestor b ănci, 
există în continuare anumite puncte vulnerabile care trebuie monitoriza te îndeaproape.  
(17) În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiz ă cuprinzătoare a 
politicii economice a Austriei. Aceasta a evaluat Programul de stabilitate și Programul 
național de reform ă. Comisia a luat în c onsiderare nu doar relevan ța acestora pentru o 
politică fiscală și socioeconomic ă sustenabil ă în Austria, ci și conformitatea acestora 
cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernan ța 
economic ă globală a Uniunii Europene printr-o contribu ție a UE la deciziile na ționale 
viitoare. Recomand ările sale emise în cadrul semestrului european sunt reflectate în 
recomand ările 1 - 7 de mai jos. 
(18) În lumina acestei evalu ări, Consiliul a examinat Programul  de stabilitate al Austriei, 
iar avizul s ău7 este reflectat în special în recomandarea 1 de mai jos. 
(19) În contextul semestrului european, Comisia a efectuat, de asemenea, o analiz ă a 
politicii economice a zonei euro în ansamblu. Pe aceast ă bază, Consiliul a emis 
recomand ări specifice pentru fiecare dintre statele membre a c ăror moned ă este euro. 
De asemenea, Austria ar trebui s ă asigure punerea în apli care a acestor recomand ări în 
totalitate și cu promptitudine, 
  RECOMAND Ă ca în perioada 2013-2014 Austria s ă întreprind ă acțiuni astfel încât: 
1. S ă pună în aplicare bugetul pentru anul 2013 astfel cum s-a prev ăzut, în scopul 
corectării deficitului excesiv în mod sustenabil și în scopul realiz ării efortului de 
ajustare structural ă definit în recomand ările Consiliului din cadrul procedurii 
aplicabile deficitelor excesive. Dup ă corectarea deficitului excesiv, s ă continue 
efortul de ajustare structural ă într-un ritm adecvat, în sc opul de a atinge obiectivul 
bugetar pe termen mediu pân ă în 2015. S ă raționalizeze rela țiile bugetare dintre 
diferitele niveluri ale administra ției publice, prin simplificarea structurii 
organizatorice și prin alinierea responsabilit ăților în materie de cheltuieli publice și 
de finanțare, de exemplu. 
2. S ă înregistreze progrese în ceea ce prive ște armonizarea vârstei de  pensionare pentru 
bărbați și femei, să coreleze vârsta legal ă
 de pensionare cu speran ța de viață, să pună 
în aplicare și să monitorizeze recentele reforme prin care se limiteaz ă posibilitățile de 
                                                 
7 Emis în temeiul articolului 5 alineatul (2) di n Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului. 
RO 7   RO pensionare anticipat ă și să îmbunătățească capacitatea de inser ție profesional ă a 
lucrătorilor mai în vârst ă, în vederea major ării vârstei efective de pensionare și a ratei 
de ocupare a lucr ătorilor mai în vârst ă. 
3. S ă adopte noi m ăsuri de m ărire a prezen ței femeilor pe pia ța forței de munc ă, în 
special prin aducerea unor îmbun ătățiri suplimentare în ceea ce prive ște serviciile de 
îngrijire a copiilor și de îngrijiri pe termen lung și prin combaterea diferen țelor 
semnificative de salarii și pensii între b ărbați și femei. S ă valorifice pe deplin 
potențialul de integrare pe pia ța forței de munc ă al persoanelor care provin din 
familii de migran ți, printr-o mai bun ă recunoaștere a calific ărilor lor și a nivelului lor 
de educație. Să reducă, într-un mod neutru pentru buget, sarcina real ă exercitat ă de 
taxe și impozite și de asigur ările sociale asupra veniturilor salariale în cazul 
persoanelor cu venituri sc ăzute, prin recurgerea într-o mai mare m ăsură la surse de 
impozitare mai pu țin dăunătoare pentru cre șterea economic ă, precum impozitele 
periodice pe proprietate.  
4. S ă pună efectiv în aplicare recentele reforme ale sistemului de s ănătate, în scopul de 
a asigura materializarea beneficiil or scontate în materie de eficien ță a costurilor.  Să 
elaboreze un model sustenabil din punct de vedere financiar pentru furnizarea serviciilor de îngrijire pe termen lung și să acorde mai mult ă atenție unor aspecte 
precum preven ția, reabilitarea și traiul independent. 
5. S ă îmbunătățească nivelul de educa ție, în special în cazul tinerilor dezavantaja ți, 
inclusiv prin îmbun ătățirea sistemului de educa ție a copiilor pre școlari și prin 
reducerea efectelor negative ale metodei de or ientare timpurie a elevilor pe criterii de 
competen țe. Să îmbunătățească în continuare planificarea strategic ă în domeniul 
învățământului superior 
și să intensifice m ăsurile de reducere a num ărului de studen ți 
care abandoneaz ă studiile. 
6. S ă consolideze și mai mult competen țele și resursele autorit ății federale de 
concurență și să monitorizeze punerea în aplicare a reformei legisla ției în domeniul 
concurenței. Să îndepărteze piedicile excesiv e din calea furnizorilor de servicii. În 
acest sens, s ă verifice dac ă interesul general justific ă restricțiile existente în ceea ce 
privește accesul la profesiile reglementate și exercitarea acestora și să stimuleze 
concurența, îndeosebi în s ectorul feroviar.  
7. S ă continue supravegherea atent ă a băncilor naționalizate integral și parțial și să 
accelereze restructurarea acestora, în vederea men ținerii stabilit ății financiare.  
Adoptată la Bruxelles, 
 Pentru Consiliu 
 Pre ședintele