[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 29.1.2008

COM(2008) 31 final

COMUNICARE A COMISIEI

Monitorizarea rezultatelor privind consumatorii în interiorul pieței unice: tablou de bord al piețelor de consum

{SEC(2008) 87}

COMUNICARE A COMISIEI

Monitorizarea rezultatelor privind consumatorii în interiorul pie ței unice: tablou de bord al piețelor de consum (Text cu relevanță pentru SEE)

1. INTRODUCERE

1. Una din principalele concluzii ale comunicării Comisiei privind analiza pieței unice afirmă că piața trebuie să răspundă mai bine așteptărilor și preocupărilor cetățenilor și să facă față mai eficient provocărilor globalizării. În fața acestor provocări, trebuie acordată mai multă atenție nu doar instrumentelor juridice, ci și rezultatelor finale care afectează cetățenii din UE. Politicile trebuie să fie elaborate mai mult pe baza unor date concrete și să fie mai orientate către rezultate. O monitorizare și o evaluare mai eficiente ale rezultatelor privind consumatorii constituie o prioritate pentru progresul Comisiei către etapa următoare a pieței unice. O monitorizare mai eficace este importantă deoarece aceasta va contribui la ameliorarea procesului de elaborare a politicilor și a legislației, în același timp este esențială în sine pentru a demonstra cetățenilor că preocupările lor sunt luate în considerare.

2. Marea majoritate a cetățenilor europeni experimentează piața unică în mod cotidian în rolul lor de consumatori. Experiența acestora în calitate de consumatori influențează, prin urmare, opiniile lor privind piața unică și UE în ansamblu. Ameliorarea rezultatelor pentru consumatori este obiectivul suprem al tuturor politicilor pieței unice și dovada definitivă a eficienței acestora. Într-o economie globalizată, orientată din ce în ce mai mult spre consumatori, o piață unică care să răspundă mai eficient solicitărilor consumatorilor contribuie, de asemenea, la crearea unei economii inovatoare și competitive.

3. Piața unică nu este un proiect exclusiv economic. Aceasta menține și anumite norme sociale. De asemenea, interesele consumatorilor nu pot fi definite doar din punctul de vedere al eficienței economice. Cetățenii se așteaptă ca politica pieței unice să producă rezultate acceptabile pe plan social, uneori în detrimentul eficienței economice. De exemplu, produsele de consum fac obiectul unor reglementări stricte datorită preocupărilor legate de sănătatea umană, mediu și siguranță. Opinia generală consideră că ansamblul cetățenilor, oricare ar fi locul în care trăiesc, trebuie să poată avea acces la anumite servicii comerciale esențiale la un preț abordabil, acestea fiind fundamentale în ceea ce privește inchiziunea economică și socială. Prin urmare, în contextul tabloului de bord, conceptul de „funcționare deficientă a pieței” ar trebui înțeles ca incluzând atât alocarea ineficientă a resurselor cât și incapacitatea de a produce rezultatele menționate anterior.

4. Cu toate acestea, există puține date, în prezent, privind rezultatele pieței unice pentru consumatori. Prin urmare, dezvoltarea de indicatori pentru a monitoriza mai eficient aspectul pieței unice referitor la cerere este esențială pentru noua abordare a Comisiei. Tabloul de bord va contribui la exercițiul general de monitorizare încercând să detecteze cazurile în care semnele de funcționare deficientă a pieței sunt asociate cu condiții nesatisfăcătoare ale mediului de consum. Datele colectate nu vor contribui doar la ameliorarea politicii de protecție a consumatorilor, ci vor avea, de asemenea, repercusiuni asupra tuturor politicilor care afectează consumatorii, garantând o integrare mai bună a intereselor consumatorilor în ansamblul politicilor UE.

2. IMPORTANţA MONITORIZăRII REZULTATELOR PRIVIND CONSUMATORII ÎN INTERIORUL PIEţEI UNICE

5. Piețele de consum sunt sisteme complexe în care cererea și oferta se intersectează, iar comportamentul producătorilor, al prestatorilor de servicii, al comercianților cu amănuntul și al consumatorilor este în continuă schimbare printr-un proces de revenire a informației. Societățile cele mai inovatoare văd în consumatori una din sursele cele mai bogate de idei noi.

6. Performanțele economice ale piețelor de consum nu mai sunt percepute ca un simplu produs al eficienței agenților economici la nivelul ofertei, chiar dacă aceasta este esențială pentru obținerea unor rezultate pozitive privind consumatorii. O politică eficientă în domeniul concurenței și o reglementare ocazională la nivelul ofertei sunt necesare, însă nu sunt suficiente pentru a garanta existența unor piețe productive și foarte performante. Productivitatea și capacitatea piețelor de consum de a răspunde așteptărilor consumatorilor sunt factori cheie în ceea ce privește competitivitatea și bunăstarea cetățenilor. Piețele necesită consumatori responsabili, capabili de a alege în cunoștință de cauză și de a recompensa agenții eficienți. Piețele ale căror consumatori sunt dezorientați, induși în eroare, nu au acces sau dispun de oferte limitate vor fi mai puțin competitive și vor cauza mai multe prejudicii consumatorilor, în detrimentul eficienței economiei în ansamblu.

7. În cadrul analizei pieței unice, s-a recunoscut necesitatea de a oferi mai multe avantaje pentru consumatori și de a spori eforturile pentru stimularea integrării și a ameliorării eficienței. Comisia a inclus aceste aspecte în obiectivele Strategiei sale privind politica de protecție a consumatorilor pentru perioada 2007-2013[1].

8. Prezentul tablou de bord este rezultatul consultării părților interesate și a statelor membre. În urma consultării publice, s-au obținut peste șaizeci de răspunsuri de la autoritățile naționale, centrele europene pentru consumatori, ONG-uri, întreprinderi și persoane private. Majoritatea respondenților s-au declarat în favoarea tabloului de bord[2].

3. TABLOU DE BORD AL PIEţELOR DE CONSUM

9. Provocarea constă în dezvoltarea de indicatori care să sublinieze aspectele în care piețele de consum nu reușesc să îndeplinească așteptările consumatorilor și asupra cărora ar trebui să se concentreze atenția Comisiei. Indicatorii ar trebui să evidențieze aspectele în care piețele de consum nu reușesc să maximizeze rezultatele economice pentru consumatori și, de asemenea, în care nu reușesc să producă rezultate sociale esențiale.

10. Ar trebui stabilită o distincție clară între etapele de selecție și de analiză ale monitorizării. În etapa de selecție, este necesar să se identifice care sunt piețele care riscă să nu răspundă așteptărilor consumatorilor. Având în vedere numărul mare de indicatori care pot fi colectați pentru toate piețele de consum, este oportună utilizarea unui număr limitat al acestora care să reflecte principalele caracteristici necesare pentru selecție.

11. Etapa de analiză necesită date și studii sectoriale suplimentare. Obiectivul analizei aprofundate este acela de a înțelege dacă și de ce piețele respective nu reușesc să satisfacă consumatorii. Scopul este de a determina dacă această problemă poate fi atribuita absenței concurenței, denaturării alegerii consumatorilor, absenței de informații transparente și complete, reglementării sectoriale insuficiente, fragmentării interne a pieței sau combinării unora dintre sau a tuturor acestor factori. Instrumentul de politică cel mai adecvat pentru a soluționa problemele pe o anumită piață va depinde de aceste cauze. De exemplu, politica în domeniul concurenței în cazul unui abuz de poziție dominantă, reglementarea sectorială pentru eliminarea anumitor obstacole din calea intrării pe piață, politica de protecție a consumatorilor pentru a garanta transparența informațiilor sau o combinare a acestor instrumente.

12. Acordarea unei mai mari atenții monitorizării piețelor de consum are, prin urmare, o triplă valoare. În primul rând, cu toate că problemele survin la nivelul comerțului cu ridicata și al comerțului cu amănuntul, cetățenii se lovesc de funcționarea deficientă a pieței la nivelul comerțului cu amănuntul. În al doilea rând, funcționarea deficientă a pieței asociate denaturării alegerii consumatorilor aduce prejudicii competitivității la nivel global din cauza impactului negativ asupra alocării eficiente a resurselor. În al treilea rând, având în vedere locul pe care îl ocupă consumul final în lanțul de valoare adăugată, funcționarea deficientă a pieței la nivelul comerțului cu amănuntul poate, de asemenea, indica absența concurenței sau alte funcționări deficiente în alte etape ale lanțului.

13. Tabloul de bord este unul din primele rezultate ale unui exercițiu de monitorizare generală a pieței lansat în cadrul analizei pieței unice. Acest demers constă, de asemenea, în două etape: o etapă de selecție și o etapă de analiză aprofundată. Prima etapă vizează identificarea sectoarelor celor mai importante pentru creștere, crearea de locuri de muncă, consumul casnic și ajustarea în interiorul pieței unice și a sectoarelor care prezintă semne de funcționare deficientă a pieței. Cu toate acestea, în lipsa unor date corespunzătoare, un singur indicator de consum a fost utilizat în prezentul exercițiu. Pe măsură ce noi date privind consumul sunt disponibile prin intermediul tabloului de bord, metodologia utilizată pentru selectarea sectoarelor se va adapta pentru a reflecta mai bine dimensiunea „consumatori”. A doua etapă constă într-un studiu axat pe piață al sectoarelor identificate în etapa de selecție. În cazul în care o piață de consum este selectată pentru a fi studiată, se va proceda, de asemenea, și la o analiză din perspectiva consumatorilor.

14. Primul tablou de bord al piețelor de consum stabilește indicatorii necesari pentru selecția piețelor de consum și al cadrului instituțional în care funcționează piețele și consumatorii. Există puține date complete, armonizate și comparabile, referitoare la rezultatele privind consumatorii. Primul tablou de bord prezintă datele existente și propune mijloace pentru a completa lacunele din prezent.

4. STRUCTURA şI INDICATORII CHEIE AI TABLOULUI DE BORD

15. Elaborarea unui tablou de bord la scară comunitară pune probleme speciale care nu există în cazul tablourilor de bord naționale, dar prezintă și anumite avantaje. Pe lângă monitorizarea diferitelor piețe de consum, tabloul de bord evaluează integrarea pieței de consum comunitare și compară mediul de consum la nivel național. Anumiți indicatori, precum mecanismele de recurs și sistemele de aplicare a legislației, abilitarea consumatorilor, transparența informațiilor sau obstacolele în calea comerțului transfrontalier, sunt relevanți la nivel orizontal și nu sectorial. Tabloul de bord reflectă acest mozaic complex analizând piața unică în trei dimensiuni.

16. Prima se referă la performanțele generale ale piețelor de consum în toate domeniile economiei . Pe lângă determinarea sectoarelor problematice în vederea unei analize ulterioare, această dimensiune va contribui la compararea performanțelor pe teritoriul UE. Indicatorii vor fi structurați în funcție de metodologia statistică a clasificării consumului individual în funcție de destinație (COICOP).

17. A doua dimensiune reprezintă gradul de integrare a pieței interne a comerțului cu amănuntul , ținând cont de obiectivul strategic al politicii de protecție a consumatorilor a Comisiei de a da consumatorilor și comercianților cu amănuntul, până în 2013, la fel de multă încredere în efectuarea achizițiilor transfrontaliere ca și în efectuarea achizițiilor în propria țară.

18. Dimensiunea a treia se referă la mediul de consum din cele 27 de piețe naționale în materie de aplicare a legislației, a informării, a educației și a căilor de recurs. Acești indicatori permit compararea sistemelor și instituțiilor statelor membre în domeniul politicii de protecție a consumatorilor.

19. Este imposibil ca funcționarea piețelor din punct de vedere al consumatorilor să fie redată de un singur indicator, deoarece aceasta depinde de interacțiunea mai multor variabile. Structura pieței și mediul instituțional și concurențial fac parte din factorii determinanți ai rezultatelor unei piețe. Cu toate acestea, gradul în care alegerea consumatorilor este influențată de comportamentul agenților economici are, de asemenea, o incidență asupra rezultatelor. Capacitatea consumatorilor de a înțelege posibilitățile de a alege disponibile pe piață afectează funcționarea eficientă a acesteia, chiar dacă agenții dau dovadă de transparență și corectitudine. Evaluarea produselor complexe, precum asigurările de viață sau produsele de înaltă tehnologie, poate necesita avizul unui specialist.

20. Aceste variabile vor fi măsurate prin intermediul unei combinații de date „solide” și „mai puțin solide”. Niciuna din acestea nu prezintă o descriere completă a situației. În timp ce datele „solide” pun în evidență anumite aspecte ale funcționării pieței, datele „mai puțin solide” sunt necesare pentru a descrie experiența și percepția consumatorilor referitoare la funcționarea și încrederea în piață, ceea ce se repercutează asupra comportamentului agenților.

4.1. Selecția piețelor de consum

21. Principala caracteristică a piețelor de consum poate fi descrisă cu ajutorul a cinci indicatori principali, care prezintă fiecare puncte forte și puncte slabe. Combinarea indicatorilor permite atenuarea punctelor slabe și oferă o imagine fidelă a situației. Constatarea existenței problemelor în raport cu doi sau mai mulți indicatori ar trebui să fie suficientă pentru a justifica o analiză mai aprofundată. Cei cinci indicatori - reclamațiile, nivelurile prețurilor, gradul de satisfacție, schimbarea furnizorului și siguranța - sunt descriși în cele ce urmează. Explicații detaliate și date ilustrative sunt disponibile în anexă.

4.1.1. Reclamații

22. Datele referitoare la reclamațiile consumatorilor sunt considerate a fi „referința principală” în ceea ce privește indicatorii aferenți funcționării piețelor de consum și se utilizează ca indicator principal în mai multe state membre și țări terțe. Dispoziția de a face reclamații variază de la o țară la alta și de la un sector la altul, în funcție de tradițiile în materie de protecție a consumatorilor și de percepere a probabilităților de reușită. Un tablou complet și comparabil al reclamațiilor în toate sectoarele de produse și de servicii și în ansamblul Uniunii Europene ar constitui un instrument puternic. Un document destinat consultării va fi publicat în 2008, pentru a solicita opiniile tuturor organismelor care tratează reclamații în Uniune privind modul de a progresa spre un sistem mai armonizat de clasificare a acestora.

4.1.2. Nivelurile prețurilor

23. Nivelurile prețurilor sunt o preocupare majoră pentru consumatori. Este, prin urmare, important să fie monitorizate prețurile diferitelor produse și modul în care acestea evoluează. Dacă prețul unui produs dat este superior punctului de referință, este oportună examinarea cauzelor care au dus la aceasta. Prețuri mai ridicate pot fi rezultatul diferențelor în structura cererii sau a costurilor. Nivelurile prețurilor pot, de asemenea, indica o piață mai puțin eficientă din punct de vedere al consumatorilor, datorită cadrului de reglementare și mediului concurențial. În consecință, este important ca acest indicator să fie examinat în combinație cu alți indicatori utilizați în tabloul de bord pentru a înțelege care este sursa nivelurilor de prețuri diferite. Este necesară continuarea lucrului cu agențiile statistice naționale pentru a obține date comparabile și reprezentative în ceea ce privește prețurile și pentru a determina dacă este necesară o adaptare la reglementarea statistică existentă. Necesitatea de a dispune de astfel de date a fost stabilită în cadrul analizei pieței unice. În prezent, cu câteva excepții (automobile, produse alimentare etc.), nu există practic date referitoare la prețuri.

4.1.3. Gradul de satisfacție

24. Este dificil de măsurat în mod obiectiv anumite aspecte esențiale ale funcționării pieței, precum calitatea, oferta disponibilă, transparența și serviciile postvânzare. Percepția pe care o au consumatorii referitor la aceste variabile reprezintă cel mai bun mijloc de a monitoriza rezultatele respective. Pe baza tehnicilor de măsurare a gradului de satisfacției a consumatorilor dezvoltate de către întreprinderi, a fost concepută o metodologie solidă pentru a furniza un indice compozit al gradului de satisfacție a consumatorilor. Metodologia a fost experimentată în raport cu unsprezece servicii de interes general, comparabile în timp și între ele. Pe viitor, ar trebui acoperite cele mai importante piețe de consum.

4.1.4. Schimbarea furnizorului

25. Schimbarea furnizorului constituie un indicator important atât în ceea ce privește oferta de care dispun consumatorii cât și în ceea ce privește capacitatea acestora de a alege (în funcție de transparența pieței, de obstacolele din calea schimbării etc.). Dispoziția consumatorilor de a schimba furnizorul este esențială pentru succesul procesului de liberalizare a serviciilor de rețea. Există date relative la punctele de vedere în domeniu disponibile în urma anchetelor realizate la nivel comunitar pentru un număr restrâns de servicii de interes general și în anumite state membre. Activitățile viitoare se vor concentra pe extinderea indicatorilor la alte servicii cheie și pe examinarea costurilor aferente schimbărilor de furnizor și a opiniilor privind facilitatea de a schimba.

4.1.5. Siguranța

26. Siguranța produselor și a serviciilor propuse consumatorilor constituie un indicator important în ceea ce privește rezultatele. Datele disponibile în prezent referitoare la aceste produse și servicii, măsurate pe baza informațiilor provenind din cazurile de accidente și vătămări, precum și din sistemele de notificare a produselor periculoase, nu sunt adecvate. Acoperirea geografică și comparabilitatea datelor provenind din cazurile de accidente și vătămări trebuie să fie ameliorate, iar datele privind notificările necesită informații suplimentare (de exemplu, privind cota de piață, volumul controalelor etc.), pentru a permite efectuarea unor evaluări adecvate.

4.2. Evaluarea integrării pieței interne a comerțului cu amănuntul

27. Acești indicatori vizează evaluarea nivelului de integrare a pieței unice. Integrarea se recunoaște prin prezența comercianților cu amănuntul din alte țări, a investițiilor directe transfrontaliere străine și a comerțului cu amănuntul transfrontalier. În cifrele referitoare la comerțul intracomunitar, nu se face nicio distincție între comerțul cu ridicata și cel cu amănuntul. Prin urmare, nu sunt disponibile date „solide” referitoare la nivelul efectiv al vânzărilor transfrontaliere. Date indirecte aferente acestor statistici pot fi obținute de la sistemele de plăți. Între timp, este oportună monitorizarea în mod regulat a datelor provenite din anchete privind schimburile transfrontaliere comunicate de către consumatori și întreprinderi, pentru a dispune de informații.

28. Atitudinea consumatorilor și a comercianților cu amănuntul față de vânzările și achizițiile transfrontaliere este, de asemenea, importantă în ceea ce privește monitorizarea percepțiilor și măsurarea progresului realizat în vederea consolidării încrederii în vânzările și achizițiile transfrontaliere respective. Datele aferente prețurilor colectate în vederea monitorizării piețelor de consum vor permite, de asemenea, utilizarea dispersiei de prețuri drept indicator al gradului de integrare a pieței.

29. Sunt, de asemenea, importante datele referitoare la problemele întâlnite de persoanele care efectuează achiziții transfrontaliere. Sunt prezentate cifre provenind de la rețeaua de centre europene pentru consumatori și de la rețeaua agențiilor însărcinate cu aplicarea legislației în domeniul cooperării în materie de protecția consumatorilor (CPC), reflectând numărul de solicitări de informații, de reclamații, de litigii, de cazuri referitoare la aplicarea legislației la nivel transfrontalier.

4.3. Compararea mediilor de consum în statele membre

30. Sunt necesare puncte de referință pentru a înțelege mediul de consum la nivel național, deoarece acesta este important pentru funcționarea piețelor naționale și a unei pieței unice integrate. În cadrul analizei pieței unice, aplicarea legislației este desemnată ca fiind o prioritate esențială. Calitatea regimurilor de aplicare în domeniu constituie un indicator fundamental al sănătății piețelor naționale, atât pe planul securității, cât și din punct de vedere economic. Indicatorii pentru respectarea legislației și pentru încrederea în agențiile însărcinate cu aplicarea acesteia reflectă unul dintre aspecte, care se completează cu indicatorii relativi la resursele utilizate și rezultatele obținute (inspectori, controale efectuate). De asemenea, căile de recurs puse la dispoziția consumatorilor (prin intermediul tribunalelor și al organismelor responsabile cu soluționarea extrajudiciară a litigiilor) ar trebui măsurate în funcție de modurile de percepere a consumatorilor, iar date „solide” referitoare la cazuri ar trebui colectate. Cu toate că există date referitoare la modurile de percepere a consumatorilor, este necesară colectarea de date suplimentare în colaborare cu statele membre.

31. Organizațiile de consumatori independente joacă un rol esențial în garantarea unei bune funcționări a piețelor, prin efectuarea de teste comparative de produse și prin detectarea cazurilor de funcționare deficientă a pieței. Indicatorii aferenți puterii organizațiilor naționale de consumatori, fondați pe resursele de care acestea dispun și pe încrederea pe care consumatorii o au în ele, sunt, prin urmare, importanți.

32. Indicatorii relativi la abilitarea consumatorilor , în special nivelurile de educație, informare, înțelegere, competențe, sensibilizare și siguranță de sine, sunt importanți pentru înțelegerea diferitelor piețe naționale și punerea în evidență a celor mai bune practici. În prezent, există în mod relativ puține date comparabile la scară comunitară în acest domeniu.

4.4. Studiile etapei de analiză

33. Cei cinci indicatori aferenți piețelor de consum vor furniza mai multe informații despre modul în care funcționează o piață anume. În studiile de piață realizate în cadrul etapei de analiză, va fi totuși necesar să se colecteze toate datele relevante pentru a înțelege mai bine cauzele funcționării deficiente a pieței. Datele colectate pentru a evalua integrarea pieței unice și pentru a compara politicile naționale ar trebui, de asemenea, să încerce să explice de ce anumite piețe nu funcționează bine.

34. În cazul în care tabloul de bord demonstrează existența problemelor comune mai multor piețe, s-ar putea dovedi necesar să se procedeze la o analiză orizontală a unor piețe diferite. De asemenea, analiza indicatorilor dintr-o perspectivă națională ar putea ajuta autoritățile naționale sau organizațiile de consum să identifice problemele specifice în țara lor și să efectueze analize suplimentare.

35. Printre punctele de studiat în mod mai aprofundat în cadrul etapei de analiză se numără următoarele:

- abilitarea consumatorilor. Luând în considerare că variațiile în funcție de natura pieței, a capacității consumatorilor de a înțelege posibilitățile de a alege care li se oferă, ar putea fi necesar să se studieze modul în care consumatorii înțeleg produsele care li se propun.

- prejudiciile aduse consumatorilor. Ar putea fi necesar să se examineze capacitatea consumatorilor de a alege în mod eficace, fie prin utilizarea unor cumpărători sub acoperire.

- evoluția relației dintre prețurile de import și prețurile de consum.

- indicatorii legislativi acolo unde reglementările prevăd rezultate specifice pentru consumatori.

- nivelurile de respectare a legislației – măsurate prin intermediul inspecțiilor și al altor instrumente.

- calitatea. Asemenea date tind să fie specifice fiecărei piețe, însă pun în evidență calități importante neluate în calcul de aspectele satisfacție și siguranță, precum gradul de inovare, sănătatea și mediul.

- accesibilitatea și caracterul abordabil din punct de vedere economic – care sunt pertinente în mod deosebit pentru serviciile esențiale.

- interoperabilitatea – capacitatea unui sistem sau a unui produs de a funcționa cu alte sisteme sau produse fără un efort deosebit din partea consumatorilor.

4.5. Dezvoltarea ulterioară a tabloului de bord

36. Dat fiind că lipsesc atât de multe date în primul tablou de bord, nu este posibilă prezentarea întregului potențial al acestuia. Pe viitor, tabloul de bord complet va permite Comisiei:

- să identifice care sunt piețele care funcționează în mod deficient în ceea ce privește rezultatele pentru consumatori și care trebuie să facă obiectul unei analize de piață aprofundate. Analiza respectivă ar putea propune recomandări privind anumite politici specifice (politica în domeniul concurenței, politica de protecție a consumatorilor, reglementarea sectorială etc.).

- să indice care aspecte orizontale privind consumatorii necesită analiză suplimentară, în special în ceea ce privește legislația europeană și/sau națională în materie de protecție a consumatorilor.

- să evidențieze progresul realizat pe calea atingerii obiectivelor politicii Comisiei de protecție a consumatorilor consistând în crearea unei piețe unice a comerțului cu amănuntul, care să dispună de consumatori încrezători.

- să compare performanțele statelor membre în mediile de consum naționale.

5. CONCLUZII

37. Tabloul de bord al piețelor de consum completează exercițiul general de monitorizare a pieței dezvoltat de către Comisie în cadrul analizei pieței unice. Acesta poate contribui la continuarea dezvoltării aspectului de consum în cadrul exercițiului general de monitorizare a pieței.

38. Acest prim tablou de bord este unul în fază inițială. Datele disponibile pentru stabilirea indicatorilor nu sunt adecvate: majoritatea indicatorilor nu sunt disponibili decât pentru un număr restrâns de sectoare, iar datele nu sunt întotdeauna nici disponibile pentru toate statele membre, nici comparabile.

39. Majoritatea tabelelor și graficelor prezentate în primul tablou de bord se bazează pe date colectate în domeniul politicii de protecție a consumatorilor prin intermediul anchetelor sau prin colaborare cu părți interesate din statele membre. Tind să fie absente datele referitoare la rezultatele pentru consumatori în raport cu alte politici comunitare care îi afectează pe aceștia din urmă, cu excepția domeniilor în care politicile UE și piețele se suprapun, de exemplu, în ceea ce privește datele aferente prețurilor telecomunicațiilor și securității transporturilor.

40. Datele existente în prezent sunt prea puține - în special în ceea ce privește numărul sectoarelor - și nu permit să se determine care piețe funcționează mai bine decât altele. Datorită acestui aspect, primul tablou de bord este prezentat pe indicator și nu pe sector. În timp ce primul tablou de bord este axat în principal pe servicii, tabelele de bord viitoare vor acoperi mai multe piețe de bunuri.

41. Piața internă comunitară a comerțului cu amănuntul este departe de a fi integrată. Consumatorii europeni au încă tendința de a achiziționa bunuri sau servicii comandă în propria țară. Cu toate că există o serie de obstacolele de ordin structural, precum limba sau legislația în materie de protecție a consumatorului, acestea nu au același impact negativ în toate țările. Așa cum este de așteptat, consumatorii cu reședința în țări centrale mici au tendința să efectueze achiziții de la furnizori străini mai frecvent decât consumatorii din țări periferice.

42. Mediul de consum diferă în mod semnificativ de la un stat membru la altul, din numeroase puncte de vedere. Încrederea în sistemul național de protecție a consumatorilor, în autoritățile naționale competente în materie de aspecte privind consumatorii, în organizațiile de consumatori independente sau în prestatori, în ceea ce privește protecția drepturilor consumatorilor, variază de la 30% la peste 80% în Europa. Soluționarea litigiilor este percepută ca fiind mai simplă în unele țări decât în altele. Există, de asemenea, diferențe considerabile în ceea ce privește nivelul de înțelegere a informației sau de finanțare publică a organizațiilor publice de consumatori.

43. În primul rând, acest prim tablou de bord evidențiază necesitatea de a colecta date noi și informații noi pentru viitoarele tabele de bord. Colectarea de date va fi efectuată în colaborare cu părțile interesate din statele membre, precum autoritățile însărcinate cu protecția consumatorilor, organismele profesionale, asociațiile de consumatori și birourile de statistică. Se va acorda o atenție specială colectării de date pentru toate cele 27 de state membre, inclusiv Bulgaria și România, ale căror date lipsesc în mod frecvent din datele actuale. Activitățile de monitorizare imediată se vor concentra pe:

- obținerea de date comparabile referitoare la prețurile unui număr semnificativ de produse în colaborare cu Eurostat și birourile naționale de statistică.

- elaborarea unei metodologii pentru clasificarea reclamațiilor într-un mod mai armonizat în diferitele state membre.

- adaptarea metodologiei privind gradul de satisfacție și efectuarea de studii de satisfacție în sectoare suplimentare.

- dezvoltarea de indicatori și integrarea tabloului de bord în exercițiul de monitorizare a pieței și în tabloul de bord al pieței unice. Viitorul tablou de bord al pieței interne va furniza indicatori relativi la performanțele economice, la concurență, la integrarea pieței, la inovare și, mai general, la avantajele oferite cetățenilor.

44. Trecerea, în procesul de elaborare a politicilor, de la o abordare axată pe instrumente la o abordare axată pe rezultate, în special pe rezultatele pentru consumatori, este un demers ambițios, care necesită o schimbare importantă în activitățile responsabililor politici. Programul descris anterior va solicita eforturi considerabile din partea responsabililor politici și a părților interesate. Recompensa este, însă, una dublă, atât ameliorarea reglementării, cât și piețe care să răspundă mai bine așteptărilor cetățenilor.

[1] COM(2007) 99 din 13.3.2007.

[2] O sinteză a răspunsurilor este disponibilă la adresa http://ec.europa.eu/consumers/consultations/consultations_en.htm