P8_TA(2019)0010

Integrarea dimensiunii de gen în Parlamentul European

Rezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2019 referitoare la integrarea dimensiunii de gen în Parlamentul European (2018/2162(INI))

(2020/C 411/02)

Parlamentul European,

— având în vedere articolele 2 și 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), care stabilesc principiul egalității de gen ca valoare fundamentală a Uniunii,

— având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolele 8 și 19,

— având în vedere articolul 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, care conține dispoziții specifice privind principiul orizontal al egalității de gen, și articolul 6 din TUE, care recunoaște că această cartă are aceeași valoare juridică ca tratatele,

— având în vedere Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (CEDO),

— având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

— având în vedere Convenția ONU privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor (CEDAW) din 1979,

— având în vedere Convenția de la Istanbul din 11 mai 2011 privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice,

— având în vedere Rezoluția sa din 24 noiembrie 2016 referitoare la aderarea UE la Convenția de la Istanbul privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor (1),

— având în vedere Declarația de la Beijing și Platforma de acțiune adoptate în cadrul celei de a patra Conferințe mondiale privind femeile, la 15 septembrie 1995, precum și documentele rezultate în urma acesteia, adoptate cu ocazia sesiunilor speciale ale Organizației Națiunilor Unite Beijing + 5 (2000), Beijing + 10 (2005) și Beijing + 15 (2010) și documentul final al conferinței de revizuire Beijing + 20,

— având în vedere Rezoluția sa din 10 februarie 2010 referitoare la egalitatea între femei și bărbați în Uniunea Europeană – 2009 (2), cea din 8 martie 2011 referitoare la egalitatea între femei și bărbați în Uniunea Europeană – 2010 (3), cea din 13 martie 2012 referitoare la egalitatea între femei și bărbați în Uniunea Europeană – 2011 (4), cea din 10 martie 2015 referitoare la egalitatea între femei și bărbați în Uniunea Europeană în 2013 (5), și cea din 14 martie 2017 referitoare la egalitatea dintre femei și bărbați în Uniunea Europeană în 2014-2015 (6),

— având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2003 referitoare la integrarea perspectivei de gen în activitatea Parlamentului European (7),

— având în vedere Rezoluția sa din 18 ianuarie 2007 privind abordarea integrată a egalității între femei și bărbați în cadrul lucrărilor comisiilor (8),

— având în vedere Rezoluția sa din 22 aprilie 2009 privind abordarea integrată a egalității de gen în cadrul lucrărilor comisiilor și ale delegațiilor (9),

— având în vedere Rezoluția sa din 7 mai 2009 referitoare la integrarea perspectivei de gen în relațiile externe ale UE și în consolidarea păcii și a structurilor statului (10),

— având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2012 referitoare la femeile în procesul decizional politic (11),

— având în vedere Rezoluția sa din 9 iunie 2015 referitoare la strategia UE pentru egalitatea între femei și bărbați post-2015 (12),

— având în vedere Rezoluția sa din 3 februarie 2016 referitoare la noua Strategie pentru drepturile femeilor și egalitatea de gen în Europa post-2015 (13),

— având în vedere Rezoluția sa din 8 martie 2016 privind integrarea perspectivei de gen în activitatea Parlamentului European (14),

— având în vedere Rezoluția sa din 26 octombrie 2017 referitoare la combaterea hărțuirii sexuale și a abuzului sexual în UE (15),

— având în vedere Rezoluția sa din 11 septembrie 2018 referitoare la prevenirea și combaterea hărțuirii morale și a hărțuirii sexuale la locul de muncă, în spațiile publice și în viața politică a UE (16),

— având în vedere Statutul funcționarilor Uniunii Europene și Regimul aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii, stabilite în Regulamentul (CEE, Euratom, CECO) nr. 259/68 al Consiliului (17), și în special articolul 1 literele (c) și (d),

— având în vedere broșura „Femeile în Parlamentul European” din 2018,

— având în vedere Raportul anual pe 2017 privind resursele umane din Parlamentul European, publicat în august 2018,

— având în vedere ghidul privind limbajul neutru din perspectiva genului în Parlamentul European,

— având în vedere raportul dlui Dimitrios Papadimoulis, vicepreședintele Parlamentului European și președintele Grupului la nivel înalt pentru egalitate de gen și diversitate, adresat Biroului Parlamentului European și intitulat „Egalitatea de gen în Secretariatul General al Parlamentului European – situația actuală și perspective 2017-2019”, adoptat la reuniunea Biroului din 16 ianuarie 2017,

— având în vedere foaia de parcurs pentru perioada 2017-2019 pentru punerea în aplicare a raportului intitulat Egalitatea de gen în Secretariatul General al Parlamentului European – situația actuală și perspective 2017-2019”,

— având în vedere Planul de acțiune privind promovarea egalității de gen și a diversității în Parlamentul European pentru perioada 2014-2019,

— având în vedere mandatul Grupului la nivel înalt pentru egalitatea de gen și diversitate,

— având în vedere orientările sale privind egalitatea pentru membri/persoanele responsabile cu recrutarea din comitetele de selecție,

— având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 iulie 2017 intitulată „Un loc de muncă mai bun pentru toți: de la șanse egale la diversitate și incluziune” (C(2017)5300) (18), precum și Carta sa privind diversitatea și incluziunea (19),

— având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 3 decembrie 2015 intitulat „Angajamentul strategic pentru egalitatea de gen 2016-2019” (SWD(2015)0278) (20),

— având în vedere Strategia Consiliului Europei privind egalitatea de gen 2018-2023 (21),

— având în vedere Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei din 19 noiembrie 2013 referitoare la integrarea dimensiunii de gen, anexată la rezoluția legislativă a Parlamentului European referitoare la proiectul de regulament al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual (CFM) pentru perioada 2014-2020, anexată la CFM (22),

— având în vedere raportul Uniunii Interparlamentare intitulat „Parlamente atente la dimensiunea de gen: o evaluare globală a bunelor practici”, publicat în 2011,

— având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

— având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0429/2018),

A. întrucât principiul egalității de gen este o valoare fundamentală a UE și este prevăzut de tratatele UE și de Carta drepturilor fundamentale; întrucât articolul 8 din TFUE stipulează că Uniunea Europeană, prin toate activitățile sale, urmărește să elimine inegalitățile, să promoveze egalitatea de gen și să combată discriminarea atunci când își definește și pune în aplicare politicile și activitățile;

B. întrucât egalitatea de gen, în general, este esențială pentru protecția drepturilor omului, funcționarea democrației, respectarea statului de drept, creșterea economică, incluziunea socială și sustenabilitate și integrarea unei dimensiuni de gen este relevantă pentru toate domeniile de politică aflate sub competența UE;

C. întrucât dreptul la egalitate și garantarea nediscriminării sunt principii fundamentale care stau la baza integrării dimensiunii de gen; întrucât integrarea dimensiunii de gen înseamnă abordarea drepturilor, a perspectivelor și a confortului de viață al femeilor, fetelor, persoanelor LGBTIQ și persoanelor cu orice identitate de gen;

D. întrucât progresele în ceea ce privește asigurarea egalității de gen în UE nu numai că stagnează în întreaga Uniune, ci în unele state membre se înregistrează chiar regrese semnificative;

E. întrucât Convenția de la Istanbul subliniază importanța schimbării mentalităților și a atitudinilor pentru a întrerupe cercul vicios al tuturor formelor de violență de gen; întrucât educația la toate nivelurile și pentru persoanele de toate vârstele, legată de egalitatea între femei și bărbați, de rolurile de gen lipsite de stereotipuri și de respectarea integrității persoanei este așadar, necesară în acest sens;

F. întrucât fondurile și resursele umane alocate sunt insuficiente pentru a putea asigura progrese reale în ceea ce privește integrarea perspectivei de gen în politicile, programele, inițiativele și acțiunile UE;

G. întrucât jumătate din populația Uniunii Europene este formată din femei și jumătate din bărbați, însă componența Parlamentului European reflectă o subreprezentare gravă a femeilor, doar 36,1 % dintre deputații în Parlamentul European fiind femei; întrucât acest dezechilibru este subliniat și de componența Biroului Parlamentului, care este alcătuit din 7 femei și 13 bărbați; întrucât o reprezentare de gen echilibrată și diversitatea în organismele Parlamentului ajută la eliminarea stereotipurilor, reduc discriminarea și cresc nivelul reprezentării democratice a cetățenilor UE și legitimitatea deciziilor Parlamentului;

H. întrucât, din numirile personalului de conducere de nivel superior în cadrul Parlamentului (directori generali și directori), doar 11 % au fost femei în 2016 și doar 33 % în 2017;

I. întrucât obiectivul de dezvoltare durabilă (ODD) 5 vizează „realizarea egalității de gen și capacitarea tuturor femeilor și a fetelor” până în 2030 și este un obiectiv transversal în toate cele 17 ODD; întrucât integrarea perspectivei de gen contribuie la o dezvoltare eficientă, sustenabilă și de durată, care să aibă un impact pozitiv în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor de reducere a sărăciei; întrucât, cu toate acestea, progresul egalității de gen este foarte lente, iar schimbările sunt minime în multe țări din lumea întreagă (23), inclusiv în Europa; întrucât în realizarea ODD 5 s-au obținut rezultate inegale în interiorul și între statele membre, iar proporția de femei din parlamentele naționale și din funcțiile de decizie este încă departe de a fi egală cu cea a bărbaților (24);

J. întrucât evaluările impactului de gen sunt necesare pentru a evalua și a identifica probabilitatea ca o decizie să aibă consecințe negative pentru situația egalității de gen; întrucât este, prin urmare, esențial ca bugetele să fie analizate dintr-o perspectivă de gen, pentru a obține informații cu privire la diferitele efectele ale alocării și distribuției bugetare asupra egalității de gen, precum și pentru a crește transparența și responsabilizarea;;

K. întrucât integrarea dimensiunii de gen este considerată o strategie eficientă și acceptată la nivel global, care vizează realizarea egalității de gen și combaterea discriminării prin reorganizarea, îmbunătățirea, dezvoltarea și evaluarea proceselor politicilor tematice, astfel încât perspectiva egalității de gen să fie inclusă în toate politicile, măsurile de reglementare și programelor de cheltuieli, la toate nivelurile și în toate etapele de către actorii implicați în desfășurarea politicilor; întrucât integrarea dimensiunii de gen oferă instrumente esențiale pentru analizarea sistematică a diferențelor dintre condițiile, situațiile și necesitățile tuturor politicilor și acțiunilor, precum și pentru progresul egalității de gen și promovarea egalității de drepturi și a unei reprezentării de gen echilibrate la diferitele niveluri administrative, politice, sociale și economice, precum și în procesele decizionale;

L. întrucât este necesară o cooperare interinstituțională mai strânsă între Parlament, Consiliu și Comisie în ceea ce privește integrarea dimensiunii de gen, astfel încât aceasta să poată fi introdusă în toate etapele bugetului, politicilor, programelor și inițiativelor Uniunii, ceea ce ar facilita și acțiunile de integrare a perspectivei de gen ale Parlamentului;

M. întrucât amendamentele privind integrarea perspectivei de gen adoptate de Comisia pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și prezentate spre aprobare în cadrul altor comisii reprezintă un instrument eficace pentru a garanta că egalitatea de gen este luată în considerare în mod corespunzător în rapoartele și în rezoluțiile Parlamentului European;

N. întrucât deși un buget care include perspectiva de gen în planificare și programare contribuie la progresul egalității de gen și la respectarea drepturilor femeilor și este unul dintre instrumentele principale folosite de factorii de decizie politică pentru a promova egalitatea de gen, acesta încă nu este utilizat sistematic de către niciuna dintre instituțiile UE;

O. întrucât, conform celor mai recente date disponibile (25), femeile reprezintă 59 % din personalul Parlamentului, dar sunt în continuare subreprezentate în toate gradele de conducere; întrucât numărul femeilor în funcții de conducere de nivel superior a înregistrat chiar o scădere din iunie 2017, iar numărul femeilor în funcții de conducere de nivel mediu a înregistrat doar o ușoară creștere;

P. întrucât raportul din 2017 privind egalitatea de gen realizat de Dimitrios Papadimoulis, vicepreședintele Parlamentului, a stabilit trei obiective privind reprezentarea femeilor la nivelul de management mediu și superior, care trebuie atinse până în 2019: 30 % la nivel de director general, 35 % la nivel de director și 40 % la nivel de șef de unitate, și întrucât foaia de parcurs ulterioară prezintă modul în care se pot atinge aceste obiective;

Q. întrucât, pentru a promova integrarea dimensiunii de gen în lucrările comisiilor și delegațiilor Parlamentului, un membru responsabil pentru integrarea dimensiunii de gen este numit în cadrul fiecărei comisii și în cadrul Conferinței președinților de delegație, care transmite experiența și bunele practici în cadrul rețelei pentru integrarea perspectivei de gen;

R. întrucât asigurarea coerenței între politicile interne în materie de resurse umane și acțiunile externe în domeniul promovării egalității de gen și a drepturilor LGBTIQ este esențială pentru credibilitatea Parlamentului și a celorlalte instituții ale UE;

S. întrucât, din 2014, Regulamentul de procedură al Parlamentului prevede că diversitatea Parlamentului trebuie să se reflecte în componența biroului fiecărei comisii parlamentare și că aceste birouri nu trebuie să fie alcătuite exclusiv din bărbați sau exclusiv din femei;

T. întrucât posturile de conducere de nivel superior din Parlament sunt atribuite exclusiv de Biroul Parlamentului European;

U. întrucât integrarea dimensiunii de gen în cazul Parlamentului European trebuie să țină seama în mod corespunzător de drepturile, perspectivele și binele persoanelor LGBTIQ și ale persoanelor cu orice identitate de gen; întrucât, deși Parlamentul acordă o importanță crescută aspectelor legate de persoanele LGBTIQ, activiștii LGBTIQ au o vizibilitate relativ scăzută și se fac prea puțin auziți;

V. întrucât este necesar să se recunoască valoarea socială și politică a organizațiilor de femei și a spațiilor pentru femei, a istoriei și a activității acestora, precum și a rolului esențial al acestora în prevenirea violenței de gen și în promovarea egalității de gen, a autodeterminării femeilor și a dialogului intercultural; întrucât nu există o integrare conștientă a perspectivei de gen fără locuri care să poată genera autodeterminarea și autoritatea femeilor și să poată combate violența împotriva femeilor;

W. întrucât legitimitatea femeilor în sfera politică este încă contestată uneori și întrucât femeile sunt victime ale stereotipurilor, ceea ce le descurajează să se implice în politică, un fenomen care se evidențiază în special acolo unde femeile sunt slab reprezentate în politică;

X. întrucât, deși în UE au aceleași drepturi politice și civile ca și bărbații, femeile se confruntă adesea cu inegalități sociale, societale și economice;

Y. întrucât egalitatea de gen contribuie la purtarea unor dezbateri mai cuprinzătoare și la îmbunătățirea procesului de luare a deciziilor, deoarece poate permite analizarea unor perspective ample;

Z. întrucât instituțiile trebuie să aibă responsabilitatea de a evita segregarea verticală și orizontală de gen;

AA. întrucât angajamentul Parlamentului pentru promovarea egalității de gen există de mulți ani și întrucât Comisia pentru drepturile femeii și egalitatea de gen are responsabilitatea de a aplica și de a dezvolta integrarea dimensiunii de gen în toate sectoarele de politică;

AB. întrucât Parlamentul European trebuie să continue să combată hărțuirea sexuală și aplice măsurile convenite;

AC. întrucât Parlamentul are mai multe organisme responsabile de conceperea și aplicarea integrării dimensiunii de gen și de promovarea egalității de gen și a diversității, atât la nivel politic, cât și administrativ, cum ar fi Grupul la nivel înalt pentru egalitatea de gen și diversitate, Comisia pentru drepturile femeii și egalitatea de gen, Rețeaua pentru integrarea perspectivei de gen, Unitatea pentru egalitate și diversitate, Comitetul pentru egalitate de șanse și diversitate (COPEC), „Égalité” (asociația personalului LGBTI+ din instituțiile UE), Comitetul consultativ pentru prevenție și protecție la locul de muncă și Grupul coordonatorilor pentru egalitate și diversitate; întrucât, cu toate acestea, nu există o coordonare clară sau o coerență între aceste organisme;

AD. întrucât integrarea dimensiunii de gen este un proces care necesită competențe și cunoștințe specifice, dar și angajament, fiind astfel eficace numai dacă este însoțită de activități de conștientizare și de consolidare a capacităților desfășurate de instituții și de personal;

AE. întrucât Parlamentul s-a angajat deja în 2003 să adopte și implementeze un plan de politică pentru integrarea dimensiunii de gen, prioritizând integrarea acesteia în activitatea comisiilor și a delegațiilor, cu instrumente concrete pentru promovare, pentru o mai bună informare și pentru aplicarea principiului integrării perspectivei de gen în activitatea lor cotidiană,

Observații cu caracter general

1. își reafirmă angajamentul ferm față de egalitatea de gen, atât în ceea ce privește conținutul politicilor, al inițiativelor și al programelor UE, cât și la nivelul politic, bugetar, administrativ și executiv al Uniunii;

2. solicită ca noul CFM, ca și cel anterior, să fie însoțit de o declarație comună a Parlamentului, Comisiei și Consiliului, prin care să își ia angajamentul că procedurile bugetare anuale aplicate pentru CFM vor integra, după caz, elemente referitoare la egalitatea de gen, ținând seama de modalitățile în care cadrul financiar general al Uniunii contribuie la obiectivul de a asigura egalitatea și garantează integrarea perspectivei de gen;

3. își reiterează solicitarea adresată Comisiei de a prezenta o adevărată strategie europeană privind egalitatea, sub forma unei comunicări care să conțină obiective clare și, pe cât posibil, cuantificabile, și care să fie tradusă în toate limbile oficiale ale UE, pentru o mai bună difuzare și înțelegere în rândul cetățenilor și al actorilor sociali și economici;

4. consideră că Parlamentul ar trebui să creeze și să promoveze o cultură a diversității și a incluziunii și un mediu de lucru sigur pentru toți și că măsurile transversale destinate să asigure bunăstarea tuturor membrilor personalului și a deputaților în Parlamentul European ar trebui să fie însoțite de măsuri specifice pentru a asigura o reprezentare echilibrată din perspectiva genului, atât la nivel administrativ, cât și la nivel politic;

5. insistă că integrarea perspectivei de gen poate însemna, de asemenea, introducerea unor acțiuni specifice orientate către femei sau bărbați pentru a elimina inegalitățile persistente sau care să modifice politicile generale astfel încât să includă o diversitate de circumstanțe pentru indivizi sau grupuri;

6. își exprimă aprecierea pentru bărbații și femeile care dau exemple pozitive, precum și pentru inițiativele pozitive din administrația Parlamentului și de la nivel politic, care contribuie activ la egalitatea de gen și la egalitatea de șanse; încurajează, de asemenea, promovarea unor modele diferite, pentru a depăși toate tipurile de stereotipuri de gen;

7. subliniază că realizarea egalității de gen nu este o problemă a femeilor, ci una care ar trebui să implice întreaga societate;

8. regretă că în comunicarea vizuală a Parlamentului se utilizează uneori stereotipuri de gen, și stereotipuri bazate pe orientarea sexuală și identitatea de gen; reamintește, în această privință, importanța reprezentării și promovării egalității de gen în materialele de comunicare din toate sectoarele de politică;

9. reamintește că integrarea dimensiunii de gen se referă la opțiunile politice, la procesul decizional, la proceduri și practici, precum și la aplicare, monitorizare și evaluare; subliniază astfel că, pentru a evalua în mod cuprinzător situația actuală a integrării dimensiunii de gen în Parlament, ar trebui să se ia în considerare și reprezentarea de gen în administrație și în procesul de luare a deciziilor, nu doar conținutul politic;

10. își exprimă îngrijorarea pentru faptul că reprezentarea femeilor în posturile de decizie esențiale din Parlament la nivel politic și administrativ rămâne scăzută, și, de asemenea, că Parlamentul trebuie să se asigure că repartizarea posturilor de decizie între genuri este echitabilă;

11. regretă lipsa de coerență și de coordonare dintre diferitele organisme care lucrează în domeniul egalității de gen și al diversității în Parlament; își reiterează apelul de a îmbunătăți coordonarea internă pentru a realiza un grad mai mare de integrare a dimensiunii de gen, inclusiv cu privire la recrutarea de personal, organizarea activității, deciziile și procedurile de lucru;

12. salută decizia Parlamentului de aduce un omagiu lui Simone Veil, prima femeie președintă a unei instituții UE și o susținătoare fermă a drepturilor femeilor, în special a dreptului la avort legal și a drepturilor legate de reproducere, redenumind după numele său Premiul pentru egalitate și diversitate, ca mod de a evidenția și a recunoaște bunele practici și exemplele pozitive în domeniul egalității de șanse în cadrul Secretariatului Parlamentului European; recomandă sporirea vizibilității și popularizarea acestui premiu important;

13. subliniază importanța dialogului cu actorii externi, cum ar fi organizațiile de femei ale societății civile, grupurile „la firul ierbii” ce militează pentru drepturile femeilor și egalitatea de gen, mișcările feministe, instituțiile internaționale, mediul academic și parlamentele naționale pentru dezvoltarea de instrumente și colectarea de date; reamintește că mobilizarea acestora este importantă pentru îmbunătățirea proceselor UE de integrare a perspectivei de gen și pentru încurajarea schimburilor reciproce în vederea promovării bunelor practici;

Instrumente pentru integrarea dimensiunii de gen

14. solicită măsuri eficiente pentru a asigura o egalitate efectivă între femei și bărbați în Parlamentul European; subliniază, în acest context, că în special măsurile de combatere a hărțuirii sexuale au o importanță majoră; subliniază cu precădere importanța acțiunilor de conștientizare și de formare;

15. salută ghidul revizuit privind limbajul neutru din perspectiva genului în Parlamentul European, publicat în iulie 2018, care reflectă acum mai bine evoluțiile lingvistice și culturale și oferă sfaturi practice în toate limbile oficiale ale UE cu privire la utilizarea unui limbaj corect din perspectiva egalității de gen și a incluziunii; reamintește că Parlamentul European a fost una dintre primele organizații internaționale care a adoptat orientări privind limbajul neutru din perspectiva genului în mai multe limbi, în 2008; reamintește importanța dezvoltării unui sprijin public puternic pentru aceste orientări și îi invită pe toți deputații în Parlamentul European, precum și pe funcționari, să promoveze și să aplice aceste orientări în mod consecvent în activitatea lor;

16. recunoaște munca Rețelei pentru integrarea dimensiunii de gen, salută includerea reprezentanților Conferinței președinților de delegație în această rețea și solicită continuarea dezvoltării acestei rețele;

17. salută faptul că majoritatea comisiilor parlamentare au adoptat planuri de acțiune pentru integrarea dimensiunii de gen în activitatea lor și multe dintre ele au prezentat deja aceste planuri în cadrul Rețelei pentru integrarea dimensiunii de gen; solicită, prin urmare, puținelor comisii care nu au elaborat încă aceste planuri, să urmeze exemplul celor care au făcut-o; remarcă, cu toate acestea, eterogenitatea acestor planuri sau neaplicarea lor; solicită adoptarea unui plan comun de acțiune privind integrarea dimensiunii de gen pentru Parlamentul European, care ar trebui să cuprindă cel puțin dispoziții privind o reprezentare de gen egală în toate activitățile parlamentare și organismele Parlamentului, introducerea unei perspective de gen în toate activitățile sale de politică și în organizarea activității acestuia și utilizarea unui limbaj neutru din perspectiva genului în toate documentele; solicită modificarea Regulamentului de procedură în acest sens;

18. regretă că, în ultima reformă a Regulamentului de procedură, nu au fost incluse procedurile de punere în aplicare a integrării perspectivei de gen;

19. salută progresele realizate în ultimii ani cu privire la adoptarea unor planuri de acțiune pentru integrarea dimensiunii de gen în majoritatea comisiilor Parlamentului;

20. solicită o cooperare mai strânsă între comisiile parlamentare, pentru a introduce o autentică perspectivă de gen în rapoartele lor și subliniază că este important ca toate comisiile parlamentare să respecte competențele Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen, acceptând amendamentele privind integrarea dimensiunii de gen depuse de aceasta și colaborând pentru a evita conflictele de competențe;

21. reiterează importanța integrării dimensiunii de gen în buget la toate nivelurile procesului bugetar; regretă absența unor mecanisme de bugetare de gen în instituțiile UE, în pofida faptului că s-au angajat ferm în acest sens; invită insistent organismele responsabile ale Parlamentului să includă perspectiva de gen și să utilizeze indicatori de gen atunci când realizează și adoptă estimările Parlamentului, precum și pe parcursul întregului proces de descărcare de gestiune;

22. salută Rezoluția Parlamentului European din 26 octombrie 2017 referitoare la combaterea hărțuirii sexuale și a abuzului în UE; subliniază faptul că hărțuirea sexuală este o infracțiune penală gravă, în majoritatea cazurilor nesemnalată, este o formă extremă de discriminare de gen și unul dintre principalele obstacole în calea egalității de gen; salută decizia Biroului din 2 iulie 2018 de a revizui modul de funcționare a Comitetului consultativ pentru plângerile de hărțuire depuse împotriva unor deputați din Parlamentul European și procedurile acestuia de tratare a plângerilor, aprobând totodată categoric articolul 6, care prevede că doi consilieri experți – un medic din cadrul Cabinetului medical și un membru al Serviciului juridic – vor fi numiți de către Secretarul General, precum și adăugarea articolului 34a la Normele de aplicare a Statutului deputaților în Parlamentul European, referitor la consecințele financiare ale unui caz dovedit de hărțuire al unui asistent parlamentat acreditat (APA);

23. salută noile măsuri împotriva hărțuirii, menționate în rezoluția sa din 26 octombrie 2017, luate de Parlament, care au intrat în vigoare la 1 septembrie 2018, și anume: (a) Comitetului consultativ va dispune de un secretariat permanent propriu al, pe lângă secretariatul Biroului și al chestorilor, cu un personal mai numeros, specializat și instruit în mod regulat, care să se ocupe exclusiv de chestiunile referitoare la hărțuire; (b) se va permite participarea unui al doilea reprezentant al APA la reuniunile Comitetului, ca membru titular, pentru a rezolva problema cvorumului restrictiv al APA și a volumul de activitate al reprezentanților APA; (c) Regulamentul de procedură al Parlamentului European (articolele 11 și 166) va include noi sancțiuni în caz de hărțuire, precum și un „Cod al comportamentului corespunzător al deputaților în Parlamentul European în exercitarea funcțiilor lor”; la preluarea funcției, toți deputații vor trebui să semneze și să transmită Președintelui o declarație că au luat cunoștință de acest cod și că se angajează să-i respecte principiile; toate declarațiile (semnate sau nesemnate) vor fi publicate pe site-ul de internet al Parlamentului; (d) asistenții parlamentari acreditați vor fi informați mai bine cu privire la posibilitatea ca Parlamentul să le acopere toate cheltuielile de judecată și să le ofere sprijin pe parcursul întregului proces;

24. cu toate acestea, regretă mult faptul că aplicarea altor recomandări esențiale din rezoluția Parlamentului avansează foarte lent și în mod inadecvat; solicită Președintelui și administrației Parlamentului să acorde o atenție totală și exclusivă aplicării integrale a tuturor măsurilor cerute, în special prin intermediul foii de parcurs 2017-2019 referitoare la „măsurile de prevenire și de sprijin timpuriu pentru a rezolva conflictele și situațiile de hărțuire dintre deputați și APA, stagiari sau alți membri ai personalului”, care ar trebui revizuită cât mai curând pentru a include într-un mod corespunzător cel puțin următoarele cerințe ale rezoluției, cu un calendar clar de aplicare: (a) oferirea unei formări obligatorii pentru deputații în PE și pentru personalul instituției; (b) crearea unui grup operativ de experți externi independenți, care să aibă mandatul de a examina situația hărțuirii sexuale în Parlamentul European și funcționarea celor două comitete privind hărțuirea; (c) consolidarea comitetelor de combatere a hărțuirii prin fuzionarea într-un singur comitet, cu o componență care să varieze în funcție de caz, și includerea unor experți, de exemplu avocați și medici, printre membrii permanenți ai comitetului;

25. invită, în acest sens, Comisia să monitorizeze în continuare transpunerea și aplicarea corespunzătoare a Directivei 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă ( 26 ) , care prevede inversarea sarcinii probei în cazurile de discriminare pe criterii de gen;

26. invită, din nou, Serviciul de cercetare al Parlamentului European să facă studii cantitative și calitative periodice și detaliate privind evoluția procesului de integrare a perspectivei de gen în Parlament și privind funcționarea structurii organizatorice aferente, precum și să realizeze analize de impact asupra genului și analize bazate pe gen; solicită o colectare mai frecventă, sistematică și periodică de date și statistici defalcate pe gen în cadrul evaluărilor de impact ale politicilor și programelor, precum și în cadrul procesului de elaborare a politicilor, pentru a analiza progresele egalității de gen, a oferi o hartă exactă a disparităților de gen, a evalua realizările sau regresul și a oferi informații pentru un proces decizional bazat pe dovezi;

27. își reiterează solicitarea de formare obligatorie cu privire la respect și demnitate, care trebuie să fie organizată pentru toți deputații în Parlamentul European și pentru tot personalul și, în orice caz, la începutului noului mandat;

28. reamintește importanța consolidării capacității de integrare a dimensiunii de gen a tuturor instituțiilor UE, luând măsuri pentru ca programele de formare ia în considerare dimensiunea de gen și oferind formări specifice despre egalitatea de gen în toate sectoarele de politică; își exprimă totala susținere pentru dezvoltarea unor activități de formare specifice și regulate referitoare la integrarea perspectivei de gen, în special a unor programe de formare pentru femei cu potențial de lider; încurajează Direcția Generală Personal să ofere cursuri de formare despre integrarea perspectivei de gen pentru deputați, asistenți și personalul Parlamentului European, și încurajează grupurile politice din Parlament să asigure instruirea personalului lor cu privire la integrarea perspectivei de gen;

29. salută Instrumentul pentru conștientizarea problematicii de gen în parlamente, creat de Institutul European pentru Egalitatea de Gen (IEEG) pentru a ajuta Parlamentul European și parlamentele naționale și regionale să își evalueze și să își îmbunătățească conștientizarea problematicii de gen; invită administrația Parlamentului și grupurile politice să asigure o monitorizare adecvată a rezultatelor analizei și evaluării acesteia;

30. invită IEEG să prezinte regulat informații comisiilor parlamentare și Comisiei, pentru a evidenția perspectiva de gen în toate domeniile de politică și să pună la dispoziție datele și instrumentele pe care le-a elaborat, inclusiv privind bugetarea de gen, așa cum apare pe platforma pentru integrarea dimensiunii de gen, ca parte a unei acțiuni mai ample de consolidare a capacităților care să se adreseze și personalului și asistenților parlamentari;

Nivelul politic

31. apreciază numirea raportorului permanent privind integrarea dimensiunii de gen în Parlamentul European, în 2016, și implicarea activă a raportorului permanent în activitatea Grupului la nivel înalt pentru egalitate de gen și diversitate; recomandă, așadar, menținerea acestei funcții în mandatul parlamentar 2019-2024;

32. consideră că relațiile interinstituționale mai puternice în domeniul integrării dimensiunii de gen pot ajuta la conceperea unor politici ale UE care să ia în considerare perspectiva de gen; regretă că încă nu a fost stabilită o cooperare structurată în domeniul integrării perspectivei de gen cu alți parteneri instituționali, cum ar fi Comisia, Consiliul și EIGE;

33. subliniază importanța creșterii prezenței pe listele electorale a persoanelor din genul subreprezentat, adesea femei; încurajează ferm partidele politice europene și membrii acestora să asigure o reprezentare de gen echilibrată în rândul candidaților la alegerile pentru Parlamentul European din 2019, prin intermediul unor liste-fermoar sau prin alte metode, cum ar fi listele paritare; promovează un raport echilibrat între bărbați și femei în toate domeniile;

34. invită grupurile politice din legislatura 2019-2024 să asigure o componență echilibrată din perspectiva genului a organismelor care guvernează Parlamentul European și recomandă să se propună atât deputați, cât și deputate drept candidați pentru funcțiile de președinte, vicepreședinte și membri ai Biroului, precum și pentru cele de președinți de comisii și delegații, în vederea realizării acestui obiectiv;

35. recomandă ca grupurile politice din Parlamentul 2019-2024 să aleagă fiecare doi deputați, un bărbat și o femeie, pentru funcțiile de copreședinți ai grupului;

36. încurajează grupurile politice din Parlament să aibă în vedere, pentru mandatul parlamentar 2019-2024, realizarea obiectivului reprezentării egale de gen atunci când își numesc membrii în comisii și delegații, și, în special, să numească un număr egal de bărbați și femei ca membri și membri supleanți în Comisia pentru drepturile femeii și egalitatea de gen, pentru a încuraja implicarea bărbaților în politica privind egalitatea de gen;

37. sugerează să se exploreze metode de a crea o rețea a femeilor în cadrul Parlamentului, care să includă rețelele naționale, deoarece rețelele formale sau informale nu numai că îmbunătățesc procesele de lucru, dar sunt și o modalitate esențială de informare, susținere reciprocă, consiliere, precum și de exemple pozitive.

38. încurajează grupurile politice din Parlament să adopte o strategie de integrare a dimensiunii de gen, astfel încât propunerile lor să ia în considerare impactul asupra egalității de gen;

39. invită Secretarul General și Biroul să aplice pentru atribuirea de posturi de conducere de nivel superior același principiu ca pentru atribuirea posturilor de șef de unitate, și anume să impună obligativitatea includerii pe listele scurte a trei candidați corespunzători, cu cel puțin un candidat de fiecare gen, precizând, în același timp, că, dacă toate celelalte criterii sunt egale (de exemplu, calificări, experiență), ar trebui preferat genul subreprezentat; constată că, în cazul în care aceste cerințe nu sunt îndeplinite, postul ar trebui publicat din nou;

40. condamnă categoric limbajul misogin folosit de mai multe ori în sala de ședințe plenare; salută sancțiunile impuse de președintele Parlamentului European și confirmate de către Birou împotriva unui deputat în Parlamentul European, pentru observațiile formulate în cadrul sesiunii plenare din 1 martie 2017, care subminau demnitatea femeilor; este preocupat de hotărârea Tribunalului Uniunii Europene din 31 mai 2018 de a anula decizia Președintelui și a Biroului, bazată atât pe interpretarea dispozițiilor relevante din Regulamentul de procedură, cât și pe jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului privind articolul 10 din CEDO (libertatea de exprimare); solicită insistent comisiei sale competente în privința Regulamentului de procedură să revizuiască normele aplicabile pentru a asigura respectul și demnitatea în hemiciclu și, în special, să adauge o clauză prin care să impună deputaților ca în dezbaterile parlamentare să nu utilizeze un limbaj de incitare la ură sau la discriminare pe criterii de gen, rasă, culoare, naționalitate, origine etnică sau socială, caracteristici genetice, limbă, religie sau convingeri, opinii politice sau de altă natură, apartenență la o minoritate națională, dizabilități, vârstă sau orientare sexuală, și să impună sancțiuni exemplare în cazul nerespectării acestei clauze;

41. salută disponibilitatea formărilor profesionale cu privire la prejudecățile inconștiente și la hărțuire; subliniază că aceste formări ar trebui să acorde o atenție deosebită aspectelor legate de egalitatea de gen și de persoanele LGBTI și să fie obligatorii pentru manageri și pentru membrii consiliilor de selecție și să fie puternic încurajate pentru toate celelalte categorii de personal;

42. elogiază Strategia Comisiei privind diversitatea și incluziunea, publicată în 2017; invită insistent Parlamentul să folosească acest bun exemplu, să integreze pe deplin managementul diversității și să recunoască, să valorizeze și să integreze personal de diferite orientări sexuale sau identități de gen;

Nivelul administrativ

43. salută raportul elaborat de Dimitrios Papadimoulis, intitulat „Egalitatea de gen în Secretariatul General al Parlamentului European – situația actuală și perspective 2017-2019”, precum și foaia de parcurs pentru punerea în aplicare a acestui raport; salută progresele realizate în ceea ce privește punerea în aplicare a acțiunilor concrete din foaia de parcurs și calendarul clar al acesteia pentru măsuri specifice privind gestionarea, formarea profesională, sensibilizarea cu privire la egalitatea de șanse între femei și bărbați, măsurile privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată și monitorizarea regulată a echilibrului de gen prin statistici; solicită accelerarea progreselor, pentru a se atinge obiectivele privind egalitatea de gen stabilite pentru 2019;

44. invită insistent Grupul la nivel înalt pentru egalitatea de gen și diversitate să efectueze o dată la doi ani o evaluare structurală, punct cu punct, a aplicării foii de parcurs pentru egalitatea de gen, pe baza unei prezentări a DG PERS;

45. este preocupat de faptul că, în ciuda declarațiilor instituționale și politice puternice, obiectivele privind egalitate de gen nu sunt menționate în mod explicit în documentele privind bugetul PE și nici nu sunt luate în considerare în toate etapele procesului bugetar;

46. sugerează DG PERS să realizeze un chestionar destinat femeilor, în special de cele care ocupă posturi de conducere de nivel mediu, pe bază voluntară, care să răspundă la întrebări cu privire la motivația lor, la obstacole și la oportunități, pentru a înțelege mai bine barierele care împiedică candidaturile la posturi de conducere de nivel superior;

47. salută raportul anual privind resursele umane întocmit de Parlament;

48. reamintește că, în ceea ce privește utilizarea măsurilor de îmbunătățire a echilibrului dintre viața profesională și cea privată, ar trebui încurajată în mod special acceptarea de către manageri și, dacă este cazul, folosirea acestora în mod egal de către ambii parteneri; remarcă faptul că publicul trebuie informat mai bine cu privire la echilibrul dintre viața profesională și cea privată în Parlament, prin ateliere, formări și publicații; semnalează faptul că deputații și personalul său trebuie să fie conștienți că măsurile pentru îmbunătățirea echilibrului dintre viața profesională și cea privată, cum ar fi concediul de maternitate/paternitate, concediul parental, concediul pentru îngrijire și programul de lucru flexibil, vor contribui la realizarea egalității de gen în Parlament, vor încuraja o mai bună distribuire a responsabilităților de îngrijire între femei și bărbați, vor îmbunătăți calitatea locurilor de muncă ale femeilor și confortul lor de viață și vor avea un impact pe termen lung asupra dezvoltării sociale și economice;

49. recomandă Direcției Generale Comunicare din cadrul Parlamentului să includă în mod mai pregnant și mai activ perspectiva de gen atunci când prezintă activitățile politice tematice ale Parlamentului și, în special, în pregătirea campaniei pentru alegerile europene din 2019;

50. salută progresele înregistrate de Secretariatul General al Parlamentului în ceea ce privește îmbunătățirea egalității de gen în posturile de conducere de nivel mediu și superior, dar observă că, în pofida faptului că majoritatea funcționarilor Parlamentului sunt femei, reprezentarea lor în posturi de conducere de nivel mediu sau superior este încă foarte scăzută: la sfârșitul anului 2017, 15,4 % dintre directorii generali, 30,4 % dintre directori și 36,2 % dintre șefii de unitate din Secretariatul Parlamentului erau femei; solicită din nou, prin urmare, ca, atunci când există candidați cu același profil (experiență, calificare etc.), să fie preferat genul subreprezentat;

51. solicită ca experiența sau cunoștințele privind integrarea perspectivei de gen să fie considerate un avantaj în cadrul cererilor de candidaturi de personal sau al selectării de personal;

52. invită secretariatele comisiilor Parlamentului să asiste membrii acestora la asigurarea unei componențe de gen echilibrate a vorbitorilor din cadrul audierilor comisiilor, propunând o listă de experți echilibrată din perspectiva genului;

53. subliniază că, pentru a realiza progrese reale în ceea ce privește îmbunătățirea egalității de gen în Secretariatul Parlamentului și în grupurile politice, este necesară o schimbare de ordin cultural pentru a modifica atitudinile conceptuale și comportamentale, cu dezvoltarea în continuare a unei culturi a egalității în cadrul Secretariatului;

o

o o

54. încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

(1) JO C 224, 27.6.2018, p. 96.

(2) JO C 341 E, 16.12.2010, p. 35.

(3) JO C 199 E, 7.7.2012, p. 65.

(4) JO C 251 E, 31.8.2013, p. 1.

(5) JO C 316, 30.8.2016, p. 2.

(6) JO C 263, 25.7.2018, p. 49.

(7) JO C 61 E, 10.3.2004, p. 384.

(8) JO C 244 E, 18.10.2007, p. 225.

(9) JO C 184 E, 8.7.2010, p. 18.

(10) JO C 212 E, 5.8.2010, p. 32.

(11) JO C 251 E, 31.8.2013, p. 11.

(12) JO C 407, 4.11.2016, p. 2.

(13) JO C 35, 31.1.2018, p. 35.

(14) JO C 50, 9.2.2018, p. 15.

(15) JO C 346, 27.9.2018, p. 192.

(16) Texte adoptate, P8_TA(2018)0331.

(17) JO L 56, 4.3.1968, p. 1.

(18) https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/communication-equal-opportunities-diversity-inclusion-2017.pdf

(19) https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/diversity-inclusion-charter-2017-07-19-en.pdf

(20) https://ec.europa.eu/anti-trafficking/sites/antitrafficking/files/151203_strategic_engagement_en.pdf

(21) https://rm.coe.int/prems-093618-gbr-gender-equality-strategy-2023-web-a5/16808b47e1

(22) Texte adoptate, P7_TA(2013)0455.

(23) ‘The Global Gender Gap Report 2016’, World Economic Forum, 2016, https://www.weforum.org/reports/the-global-gender-gap-report-2016

(24) ‘Sustainable development in the European Union – monitoring report on progress towards the SDGs in an EU context’, Eurostat, 2018, https://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/9237449/KS-01-18-656-EN-N.pdf/2b2a096b-3bd6-4939-8ef3-11cfc14b9329

(25) Raportul „Femeile în Parlamentul European”, Parlamentul European, 8 martie 2018, http://www.europarl.europa.eu/RegData/publications/2018/0001/P8_PUB%282018%290001_RO.pdf

(26) JO L 204, 26.7.2006, p. 23