RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU cu privire la punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 450/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind indicele costului forței de muncă (LCI) /* COM/2013/069 final */





RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU cu privire la punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 450/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind indicele costului forței de muncă (LCI) 1. Introducere Regulamentul (CE) nr. 450/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 februarie 2003 privind indicele costului forței de muncă[1] (denumit în continuare „Regulamentul LCI”) creează un cadru comun pentru producerea și transmiterea de indici comparabili ai costului forței de muncă în Uniunea Europeană. Comisia (Eurostat) publică un comunicat de presă trimestrial cu privire la indicele orar al costului forței de muncă[2]. Date complete sunt disponibile online, defalcate în funcție de activitatea economică și de componentele costului forței de muncă. În plus față de acești indici, sunt publicate ratele de creștere atât de la trimestru la trimestru, cât și de la an la an. În iulie 2003, Comisia a adoptat Regulamentul (CE) nr. 1216/2003[3], prezentând mai detaliat procedurile de transmitere a indicelui, ajustările (în funcție de variațiile sezoniere) specifice necesare și conținutul rapoartelor naționale de calitate. Apoi, în martie 2007, Comisia a adoptat Regulamentul (CE) nr. 224/2007[4]. Acesta modifică Regulamentul (CE) nr. 1216/2003 și extinde domeniul de aplicare al indicelui costului forței de muncă la activitățile economice definite în secțiunile L, M, N și O ale NACE Rev. 1. Această extindere înseamnă că serviciile necomerciale, care reprezintă partea principală a acestor secțiuni și a căror dinamică poate fi diferită de cea a serviciilor comerciale, sunt, de asemenea, acoperite. Apoi, în august 2007, Comisia a adoptat Regulamentul (CE) nr. 973/2007[5]. Acesta a modificat o serie de regulamente privind domenii statistice specifice, printre care indicele costului forței de muncă, în vederea punerii în aplicare a clasificării statistice a activităților economice NACE Revizia 2. În temeiul articolului 13 din Regulamentul (CE) nr. 450/2003, Comisia are obligația de a prezenta din doi în doi ani Parlamentului European și Consiliului un raport. Raportul ar trebui să examineze, în special, calitatea datelor referitoare la LCI . Prezentul raport se referă la datele privind LCI transmise în perioada cuprinsă între trimestrul de referință, și anume trimestrul al treilea al anului 2010, și trimestrul al doilea al anului 2012. Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1216/2003 definește calitatea indicelui costului forței de muncă luând în considerare următoarele dimensiuni: relevanță, precizie, actualitate și punctualitate, accesibilitate și claritate, comparabilitate, coerență și exhaustivitate. Ca și pentru perioada de raportare precedentă, nivelul de precizie, de accesibilitate și de claritate rămâne satisfăcător. Prin urmare, prezentul raport se va concentra asupra progreselor realizate în ceea ce privește relevanța și gradul de acoperire și va aborda aspectele referitoare la coerența cu datele privind conturile naționale și la comparabilitatea în raport cu datele ajustate în funcție de numărul de zile lucrătoare. Se acordă o atenție deosebită problemei punctualității transmiterii datelor, precum și impactului transmiterii cu întârziere a datelor asupra calității agregatelor europene publicate. 2. Progrese generale înregistrate de la ultimul raport până în prezent Principalele modificări aduse în 2009 în ceea ce privește introducerea noii clasificări NACE Rev.2 și acoperirea serviciilor necomerciale au fost descrise în raportul din 2010[6]. De la ultimul raport s-au înregistrat progrese în ceea ce privește o serie de aspecte specifice. În general, disponibilitatea și calitatea indicelui costului forței de muncă (LCI) au continuat să se îmbunătățească. S-au înregistrat progrese în ceea ce privește punerea la dispoziție a datelor ajustate în funcție de variațiile sezoniere, în măsura în care, în viitorul apropiat, LCI ajustat în funcție de variațiile sezoniere ar putea deveni principala referință în comunicatele de presă Eurostat, așa cum este cazul pentru alte statistici macroeconomice infra-anuale. Din ce în ce mai multe rapoarte naționale de calitate au fost furnizate la timp și, în prezent, aproape toate statele membre raportează metadatele trimestrial, explicând schimbările intervenite la nivelul datelor și oferind informații de bază utile. Volatilitatea indicelui a scăzut, în special datorită îmbunătățirii seriilor referitoare la orele lucrate, care continuă să fie monitorizate îndeaproape. Unul dintre domeniile care s-au bucurat de mai multă atenție în ultimii doi ani este coerența indicelui costului forței de muncă cu alte statistici privind costul forței de muncă, punându-se un accent deosebit pe datele trimestriale privind conturile naționale. Coerența a fost analizată atât din punct de vedere teoretic, cât și din punct de vedere empiric, iar rezultatele au fost discutate cu statele membre. Comisia (Eurostat) a îmbunătățit, de asemenea, disponibilitatea datelor recente privind nivelurile costurilor orare ale forței de muncă, utilizând estimări care folosesc în mare măsură indicele costului forței de muncă. Reacția utilizatorilor cu privire la această inovație a fost foarte pozitivă. Statele membre au fost implicate în proces, iar în urma acestui exercițiu a avut loc un schimb de experiențe. În pofida acestor evoluții pozitive, continuă să existe o serie de probleme care necesită un efort suplimentar din partea anumitor state membre în vederea realizării procesului de armonizare. Aceste probleme sunt abordate în cele ce urmează. În timp ce statele membre au implementat și au menținut infrastructura necesară pentru elaborarea LCI, Comisia (Eurostat) a menținut și a ameliorat sistemul său de producție pentru a permite primirea, verificarea, prelucrarea, stocarea și difuzarea în timp util a datelor privind indicele costului forței de muncă. Aceste proceduri, care au devenit complet operaționale în 2005, sunt revizuite și actualizate în permanență. 3. Evaluarea calității și impactul asupra agregatelor europene 3.1 Relevanța Variațiile costului forței de muncă pe oră lucrată reprezintă un indicator important în vederea analizării evoluțiilor economice pe termen scurt și pe termen mediu. Pentru a evalua posibilele presiuni inflaționiste cauzate de evoluția pieței muncii, Comisia și Banca Centrală Europeană se bazează pe un indice al costului forței de muncă pe oră lucrată, care indică evoluția pe termen scurt a costului forței de muncă. Indicele trebuie să fie calculat rapid, pentru fiecare stat membru, pentru întreaga UE și pentru zona euro. Indicele costului forței de muncă este, de asemenea, important pentru partenerii sociali implicați în negocierile salariale și pentru Comisie însăși, care monitorizează evoluțiile pe termen scurt ale costurilor forței de muncă. Indicele costului forței de muncă (LCI) reprezintă unul dintre principalii indicatori economici europeni (PIEE)[7]. Pe lângă cererea de informații privind variațiile procentuale trimestriale ale costurilor forței de muncă, măsurate prin intermediul LCI, există un interes din ce în ce mai pronunțat pentru informații privind costurile forței de muncă exprimate în valori absolute (euro pe oră). În aprilie 2012, Eurostat a publicat pentru prima dată estimări timpurii (pentru 2011) ale costurilor orare ale forței de muncă, exprimate în euro și în monedele naționale. Aceste estimări se bazează pe datele de referință ale anchetei din 2008 privind costul forței de muncă, care au fost extrapolate la 2011 cu ajutorul datelor privind LCI neajustate în funcție de variațiile sezoniere. Estimările răspund unei cereri puternice din partea utilizatorilor, care au nevoie de informații actuale și complete cu privire la nivelul costurilor orare ale forței de muncă. Comisia a primit reacții pozitive cu privire la această utilizare a cifrelor LCI și mai mulți utilizatori și-au exprimat interesul pentru defalcări în funcție de secțiunile NACE, precum și în funcție de componentele costului. Pentru a satisface această cerere, Eurostat este pe punctul de a pune în aplicare un mediu de producție regulat, astfel încât să exploateze din plin informațiile disponibile din cadrul LCI. Statele membre sunt și vor continua să fie implicate în toate deciziile privind detaliile acestei publicări. 3.2 Punctualitatea și revizuirile Punctualitatea cu care statele membre transmit datele nu s-a îmbunătățit de la publicarea raportului precedent, în 2011. Din motive diverse, unele state membre nu au reușit să transmită LCI la timp (70 de zile după trimestrul de referință) pentru anumite trimestre. Punctualitatea este foarte importantă întrucât întârzierile în comunicarea datelor duc la utilizarea unor estimări pentru elaborarea agregatelor pentru Uniunea Europeană și pentru zona euro. Acest fapt poate determina ulterior efectuarea unor revizuiri ample, care ar fi putut fi evitate. Figura 1 arată datele disponibile (ca procent din nivelurile costului total al forței de muncă din UE, în euro) pentru fiecare trimestru, la momentul publicării comunicatului de presă. Figura 1: Datele privind LCI disponibile la momentul publicării, în % din nivelul costului total al forței de muncă din UE, în euro Unele state membre (Germania, Luxemburg, Malta, Polonia și Regatul Unit) au transmis datele cu întârziere o dată între trimestrele de referință 2010T3 și 2012T2. La data redactării prezentului raport, niciunul dintre aceste state membre nu a avut probleme structurale în ceea ce privește elaborarea și transmiterea cifrelor LCI la timp. Atât Belgia, cât și Irlanda nu au transmis datele la timp de două ori în perioada relevantă, iar Grecia de patru ori. În timp ce problemele care au împiedicat Irlanda și Belgia să transmită datele la timp au fost soluționate, Grecia pare a avea o problemă structurală în materie de elaborare și transmitere a datelor LCI la timp. În ceea ce privește revizuirile, ar trebui să se țină seama de faptul că LCI este format din diferite variabile (costurile forței de muncă, orele lucrate), care pot proveni din mai multe surse. Aceasta înseamnă că revizuirile pot avea loc în orice moment, influențând astfel datele din ultimul trimestru, din mai multe trimestre sau din ani întregi. În cazul în care sunt afectate datele pentru anul de referință, întreaga serie trebuie să fie revizuită. Începând cu primul trimestru al anului 2011, revizuirile cifrei principale privind UE-27 (rata de creștere de la an la an) au depășit de trei ori 0,3 puncte procentuale. În toate cele trei cazuri, revizuirea se explică prin volumul de date disponibile la momentul publicării comunicatului de presă. Un alt aspect care poate fi luat în considerare este eventuala distorsionare a datelor prin supraestimarea primelor comunicate în comparație cu datele transmise ulterior (a se vedea figura 2). În prezent, Eurostat cercetează mai în detaliu acest aspect, utilizând serii cronologice mai lungi. Figura 2: Revizuirea agregatului secțiunilor B-N ale NACE Rev. 2 pentru UE-27 între trimestrul de referință și al doilea trimestru al anului 2012, în puncte procentuale 3.3 Comparabilitate – ajustarea numărului de zile lucrătoare Articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 1216/2003 al Comisiei prevede că cifrele LCI trebuie transmise sub forma unor date neajustate în funcție de variațiile sezoniere (NVS), ajustate în funcție de numărul de zile lucrătoare (AZL) și ajustate în funcție de numărul de zile lucrătoare, precum și de variațiile sezoniere (AVS). Există unele excepții, întrucât unele state membre dispun de derogări privind transmiterea de date NVS, iar anumite state membre pot furniza, pentru secțiunile O-S ale NACE Rev. 2, numai serii care sunt prea scurte pentru ajustarea în funcție de variațiile sezoniere. Regulamentul menționat nu precizează în mod explicit dacă ajustările în funcție de zilele lucrătoare/variațiile sezoniere trebuie să se realizeze prin utilizarea abordării directe sau indirecte. Ajustarea indirectă implică faptul că ajustarea se efectuează numai pentru seriile de bază, care sunt apoi utilizate pentru calcularea agregatelor de nivel superior. Ajustarea directă implică faptul că fiecare serie, inclusiv agregatele de nivel superior, sunt ajustate în mod individual. Ambele abordări au avantaje și dezavantaje și sunt compatibile cu manualul Sistemului Statistic European (SSE) privind ajustarea în funcție de variațiile sezoniere. Statele membre utilizează una dintre cele două abordări pentru ajustarea LCI. De obicei, ambele abordări produc rezultate similare și nu apar probleme din cauza alegerii uneia sau a alteia. Cu toate acestea, în cazul în care identificarea unui model corect de ajustare este dificilă din cauza volatilității datelor brute, pot apărea probleme, în general, atunci când se folosește abordarea directă. De exemplu, s-ar putea întâmpla ca indicele ajustat în funcție de costul total să fie mai mare sau mai mic decât indicele ajustat în funcție de totalitatea subcomponentelor sale. Prin urmare, Eurostat a verificat în mod sistematic datele furnizate de toate statele membre, având în vedere coerența indicelui total cu subcomponentele acestuia pentru fiecare secțiune NACE. Numai în unul dintre cazuri au fost constatate discrepanțe atât de mari încât Eurostat nu a publicat date ajustate în funcție de numărul de zile lucrătoare pentru perioadele relevante. În schimb, rata de creștere de la an la an, care a fost publicată, a trebuit să fie calculată pe baza datelor neajustate în funcție de variațiile sezoniere. Discrepanțele au apărut în acest caz deoarece ajustarea în funcție de zilele lucrătoare a fost aplicată unei serii care nu prezenta în realitate efecte semnificative legate de numărul de zile lucrătoare. Pentru a evita cazuri similare în viitor, Eurostat a comunicat statelor membre în cauză că ajustările ar trebui efectuate numai dacă efectele numărului de zile lucrătoare sunt semnificative din punct de vedere statistic. 3.4 Coerența cu cifrele conturilor naționale În raportul anual asupra calității, se cere statelor membre să compare ratele de creștere ale LCI cu cele ale remunerațiilor orare ale salariaților, cuprinse în conturile naționale (conform definiției date în SEC95). Nu trebuie să se aștepte o coerență deplină. Chiar dacă sunt utilizate definiții aproape identice ale costurilor forței de muncă, tratamentele și sursele statistice sunt diferite. În plus, colectarea datelor referitoare la orele lucrate este deosebit de dificilă în ambele domenii. În pofida acestor diferențe, gradul de coerență (sau lipsa de coerență) între cele două colectări de date poate fi utilizat pentru a identifica problemele potențiale din cadrul fiecărei colectări. Nu toate statele membre elaborează date trimestriale privind remunerarea salariaților sau numărul de ore lucrate trimestrial în cadrul conturilor naționale. Prin urmare, o imagine de ansamblu a coerenței nu este posibilă pentru Grecia, Malta, Luxemburg, Portugalia sau Regatul Unit. Datele letone sunt disponibile, dar nu pot fi utilizate în sensul acestui exercițiu din cauza unei întreruperi a seriei cronologice a datelor privind remunerarea salariaților în 2011. Pentru prezentul raport de calitate, Eurostat a comparat agregatele neajustate în funcție de variațiile sezoniere ale secțiunilor B – N ale NACE Rev. 2. Timp de cel puțin un trimestru, datele din Estonia, Irlanda, Spania, Ungaria, Polonia, România și Slovenia au prezentat discrepanțe mari și semne de divergență în ceea ce privește ratele de creștere ale LCI și rata de creștere a remunerațiilor orare ale salariaților, derivate din conturile naționale. În plus, Bulgaria, Republica Cehă și Suedia au prezentat discrepanțe relativ mari între ratele de creștere ale LCI și remunerația orară a salariaților. Eurostat analizează în detaliu coerența LCI cu datele din conturile naționale și ancheta privind costul forței de muncă și va face acest lucru și în continuare. Rezultatele analizei sunt discutate cu statele membre în vederea identificării și soluționării problemelor, în special în ceea ce privește orele lucrate, obiectivul fiind acela de a îmbunătăți coerența între diferitele domenii statistice. 3.5 Exhaustivitate În prezent, Suedia și Finlanda transmit, de asemenea, date ajustate în funcție de variațiile sezoniere. Având în vedere că, în prezent, datele ajustate în funcție de variațiile sezoniere sunt disponibile pentru toate statele membre, este posibilă publicarea ratelor de creștere de la trimestru la trimestru nu numai în baza de date online a Eurostat, ci și în comunicatul de presă trimestrial. Cu toate acestea, această măsură va fi precedată de analiza atentă a calității datelor, precum și a nevoilor utilizatorilor. În septembrie 2012, Eurostat a publicat pentru prima dată agregate ale UE și ale zonei euro incluzând secțiunile O-S ale NACE Rev. 2. Aceste secțiuni ale NACE includ administrațiile publice și apărarea, asigurările sociale obligatorii, educația, sănătatea umană și activitățile sociale, artele, spectacolele și activitățile recreative, precum și alte activități de servicii. Datele secțiunilor O-S ale NACE Rev. 2 pentru agregatele UE și ale zonei euro sunt disponibile începând din 2008. Ele reprezintă aproximativ 30% din agregatul secțiunilor B-S ale NACE Rev. 2 pentru UE-27, și completează datele disponibile până în prezent cu informații importante. Utilizatorii au fost deosebit de interesați de informații cu privire la evoluția costului forței de muncă în sectorul public, acoperit în principal de secțiunea O a NACE Rev. 2 (administrație publică și apărare). Comunicatul de presă trimestrial a fost adaptat pentru a prezenta agregatul secțiunilor B-S ale NACE Rev. 2 ca indicator principal, furnizând, în același timp, informații complete privind agregatul secțiunilor B-N ale NACE Rev. 2 utilizat anterior. În plus, în comunicatul de presă sunt publicate cifrele corespunzătoare agregatului secțiunilor O-S ale NACE Rev. 2 . 4. Concluzii În general, calitatea LCI a continuat să crească de la raportul precedent din 2010; îmbunătățirile la nivelul relevanței și exhaustivității sunt deosebit de remarcabile. În plus, disponibilitatea deplină a agregatelor (inclusiv ale secțiunilor O-S ale NACE Rev. 2) a contribuit la utilitatea globală a LCI. Publicarea estimărilor anuale ale nivelurilor costului forței de muncă pe baza LCI oferă utilizatorilor o nouă valoare adăugată semnificativă. Transmiterea cu punctualitate a datelor de către statele membre nu este încă pe deplin satisfăcătoare, deși nicio țară, cu excepția Greciei, nu a fost în mod sistematic în întârziere. Statele membre vor trebui să continue să-și canalizeze resursele către măsuri destinate asigurării transmiterii punctuale a datelor. În ultimii ani, Comisia (Eurostat) a cerut în mod constant statelor membre să-și intensifice eforturile. Pe baza datelor transmise și a altor documente naționale, inclusiv rapoarte de calitate, Comisia va continua să asigure monitorizarea cu regularitate a problemelor de neconformitate și de calitate care persistă. Dacă nu vor fi înregistrate progrese satisfăcătoare privind îmbunătățirile dorite, vor fi abordate autoritățile naționale competente, iar Comisia va lua măsurile necesare pentru a asigura conformitatea. [1] JO L 69, 13.3.2003, p. 1. [2] Comunicatul de presă trimestrial este publicat la datele stabilite în calendarul de publicații; ambele pot fi găsite pe site-ul internet Eurostat (http://ec.europa.eu/eurostat). [3] Regulamentul (CE) nr. 1216/2003 al Comisiei din 7 iulie 2003 de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 450/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind indicele costului forței de muncă (JO L 169, 8.7.2003, p. 37). [4] Regulamentul (CE) nr. 224/2007 al Comisiei din 1 martie 2007 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1216/2003 privind activitățile economice acoperite de indicele costului forței de muncă (JO L 64, 2.3.2007, p. 23). [5] Regulamentul (CE) nr. 973/2007 al Comisiei din 20 august 2007 de modificare a anumitor regulamente CE privind domeniile statistice specifice de punere în aplicare a nomenclatorului statistic al activităților economice NACE Revizia 2 (JO L 216, 21.8.2007, p. 10). [6] COM (2011) 102. [7] COM (2002) 661, Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și către Consiliu privind statisticile din zona euro.