RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂȚILOR EUROPENE 
Bruxelles, 9.10.2008 
SEC(2008)2572 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
Evaluarea impactului care înso țește 
Proiectul de propunere de 
DIRECTIV Ă A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI 
 
de modificare a Directive i 2000/46/CE privind ini țierea, exercitarea și supravegherea 
prudențială a activității instituțiilor de bani electronici 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI  
 
{COM(2008)627 final} 
{SEC(2008)2573} 
RO 2   RO 1. INTRODUCERE  
Directiva 2000/46/EC privind ini țierea, exercitarea și supravegherea pruden țială a activității 
instituțiilor de bani electronici (denumit ă în continuare „DME”)1 a fost adoptat ă ca răspuns la 
apariția unor noi produse de  efectuare de pl ăți electronice prepl ătite și a fost menit ă să creeze 
un cadru juridic clar care s ă întărească piața internă și să stimuleze concuren ța, asigurând în 
același timp un nivel adecvat al supravegherii pruden țiale.  
Moneda electronic ă este definit ă în DME drept „o valoare monetar ă care reprezint ă o creanță 
asupra emitentului și care este: (i) stocat ă pe un dispozitiv el ectronic; (ii) emis ă la primirea de 
fonduri reprezentând o valoare egal ă cu cel pu țin valoarea monetar ă emisă; (iii) acceptat ă ca 
mijloc de plat ă de către întreprinderi, altele decât cea emitent ă”. 
DME are ca obiectiv deschiderea pie ței pentru emiterea de moned ă electronic ă prin crearea de 
„instituții emitente de moned ă electronic ă” (IME) reglementate printr-un regim pruden țial mai 
puțin sever decât cel aplicabil institu țiilor de credit.  
2. ASPECTE PROCEDURALE șI CONSULTAREA P ĂRțILOR INTERESATE  
În temeiul clauzei de revizuire a DME (artic olul 11), Comisia a la nsat, în ianuarie 2005, un 
exercițiu de evaluare. Pe baza studiului de ev aluare, în iulie 2006 Comisia a adoptat un 
document de lucru al serviciilor sale referi tor la revizuirea direct ivei privind moneda 
electronic ă (DME). Concluzia acestui raport a fost aceea c ă este necesar ă revizuirea actualei 
directive, întrucât o parte din dispozi țiile sale par s ă fi împiedicat dezvoltarea pie ței monedei 
electronice. De asemenea, raportul a propus ca, înainte de luarea altor m ăsuri, să se aștepte 
adoptarea directivei priv ind serviciile de plat ă (DSP) în form ă definitiv ă, pentru a permite 
finalizarea negocierilor complexe pe marginea DSP.  
Pentru preg ătirea prezentei evalu ări a impactului au fost întreprinse multiple ini țiative de 
consultare. Acestea au inclus dezbateri periodice cu statele membre, BCE, institu țiile 
financiare, organiza țiile consumatorilor, opera torii de telefonie mobil ă, în special prin 
intermediul comitetelor consultative existente privind pl ățile de retail: PSGEG2 și PSMG3, în 
2007 și 2008. Pe lâng ă aceasta, la 25 ianuarie 2008 a avut loc o reuniune special ă cu 
reprezentan ții sectorului monedei electronice, ia r la 30 aprilie 2008 a fost organizat ă o 
reuniune bilateral ă specială cu BCE. În fine, în februarie 2008 a fost înfiin țat un grup de lucru 
inter-servicii, cu participarea Secretariatului General și a DG Concuren ță, DG Societate 
Informațională și Media, DG Afaceri Economice și Financiare, pentru a dezbate evaluarea 
impactului.  
                                                 
1 JO L 275, 27.10.2000, p. 39. 
2 Grupul de exper ți guvernamentali pentru sisteme de pl ăți (Payment Systems Government Experts 
Group, PSGEG) este un organism consultativ format din exper ți guvernamentali ai statelor membre din 
SEE, numi ți de obicei din cadrul ministerelor de finan țe și al băncilor centrale na ționale, precum și un 
reprezentant cu titlu de observ ator din partea membrilor B ăncii Centrale Europene, specializa ți în 
domeniul pl ăților, cu obiectivul de a oferi consiliere și îndrumare Comisiei. 
3 Grupul pentru pia ța sistemelor de pl ăți (Payment Systems Market Group, PSMG) este un organism 
consultativ format din exper ți de piață, numiți de obicei din cadrul b ăncilor, întreprinderilor, 
operatorilor cu am ănuntul și asociațiilor reprezentante ale p ărților interesate precum IMM-urile și 
consumatorii, specializa ți în domeniul pl ăților, cu obiectivul de a oferi consiliere și îndrumare Comisiei. 
RO 3   RO 3. DEFINIREA PROBLEMELOR  
Problemele identificate în cadru l proceselor de evaluare și consultare pot fi grupate în dou ă 
categorii principale. Prima cate gorie de probleme este legat ă de lipsa de claritate a defini ției 
conceptului de moned ă electronic ă și a domeniului de ap licare al directivei , ceea ce 
generează incertitudine juridic ă și împiedic ă dezvoltarea pie ței. A doua se refer ă la cadrul 
juridic inadecvat . Acest lucru include regimul pruden țial, except ările și „procedura de 
pașaport”, precum și aplicarea normelor de combatere a sp ălării banilor în contextul 
serviciilor de plat ă cu moned ă electronic ă. Această inconsecven ță juridică generală va crește 
odată cu implementarea directivei privind serviciile de plat ă (până în noiembrie 2009), 
întrucât unele din dispozi țiile acesteia din urm ă sunt incompatibile cu DME. 
Aceste probleme au limitat adoptarea pe pia ță a monedei electronice în Europa în ceea ce 
privește volumul de moned ă electronic ă emisă și numărul de participan ți de pe pia ță, moneda 
electronic ă reprezentând 1 miliard EUR în compara ție cu 637 miliarde EUR afla ți în circula ție 
în numerar în august 2007. 
3.1. Lipsa de certitudine juridic ă și domeniul de aplicare al directivei împiedic ă 
dezvoltarea pie ței 
Pe parcursul procesului de revizuire, p ărțile interesate și-au manifestat îngrijorarea cu privire 
la faptul c ă actuala directiv ă nu prezint ă certitudine juridic ă din cauza lipsei de claritate a 
definiției conceptului de moned ă electronic ă și a domeniului de ap licare al directivei. 
3.1.1.  Definiția conceptului de moned ă electronic ă este neclar ă 
Definiția conceptului de „moned ă electronic ă” prevede c ă aceasta trebuie s ă fie „stocat ă pe un 
dispozitiv electronic”. Prin urmare, se consider ă că această definiție se limiteaz ă, din punct de 
vedere tehnic, la o singur ă formă de moned ă electronic ă (și anume moneda electronic ă stocată 
pe carduri) și nu acoper ă diferitele produse prepl ătite disponibile pe pia ță (de exemplu 
moneda electronic ă stocată pe un server). Actuala defini ție ridică o serie de întreb ări în 
cazurile în care valoarea stocat ă ar fi mai mic ă decât valoarea pl ătită efectiv emitentului, 
împiedicând, în principiu, includere a unor astfel de produse în defini ția monedei electronice.  
3.1.2.  Domeniul de aplicare al DME împiedic ă intrarea noilor concuren ți pe piață  
Aplicarea directivei în  cazul operatorilor de telefonie mobil ă și al emiten ților de cupoane 
electronice ar avea un impact extrem de mare asupra num ărului de participan ți și asupra 
valorii monedei electronice aflate în circula ție, întrucât le-ar permite  acestora crearea unor noi 
servicii. Potrivit p ărților interesate consultate, actuala lips ă de claritate împiedic ă dezvoltarea 
acestor dou ă piețe.  
3.1.3.  Activitățile IME sunt definite în tr-un mod prea restrâns 
În conformitate cu articolul 1 alineatul (4) din DME, activit ățile institu țiilor emitente de 
monedă electronic ă sunt limitate la emiterea de moned ă electronic ă și la servicii strâns legate 
de aceasta. Aceast ă dispoziție diferă de abordarea neexclusiv ă din DSP, conform c ăreia 
instituțiile de plat ă pot întreprinde activit ăți legate de alte servicii decât cele de plat ă (de 
exemplu comer țul cu amănuntul sau activit ățile de telecomunica ții). În conformitate cu DME, 
„instituțiile hibride” precum ope ratorii de telecomunica ții și operatorii cu am ănuntul trebuie 
să își divizeze întreprinderea în mai multe entit ăți juridice, ceea ce poate fi costisitor și 
ineficient. 
RO 4   RO 3.1.4.  Rambursabilitatea 
Articolul 3 din DME prevede c ă un deținător de moned ă electronic ă poate, în perioada de 
valabilitate a acesteia, s ă solicite emitentului s ă o răscumpere la valoarea nominal ă, în monede 
și bancnote sau printr-un transfer într-un cont, f ără reținerea altor taxe decât cele strict 
necesare pentru efectuarea opera țiunii respective. Rambursabilitatea a fost introdus ă în DME 
din motive legate de protec ția consumatorului, pentru a garanta c ă recuperarea banilor de 
către consumatori este posibil ă în orice moment. Rambursabilitatea pare s ă reprezinte o 
problemă pentru operatorii re țelelor de telefonie mobil ă și pentru emiten ții de cupoane 
electronice. Operatorii de telefonie mobil ă nu pot s ă separe ex ante  fondurile prepl ătite de 
clienți pentru serviciile de telefonie mobil ă de moneda electronic ă.  
3.2. Un cadru juridic inconsecvent 
Deși este un fapt general recunoscut c ă DME a oferit și altor institu ții decât băncile ocazia de 
a intra pe pia ța monedei electronice, raportul de revizuire a ar ătat că cerințele ridicate privind 
capitalul, precum și anumite restric ții și cerințe impuse de DME au îm piedicat dezvoltarea 
pieței monedei electronice. Adoptarea DSP, care în prezent este în curs de transpunere în 
legislația națională, va spori complexitatea și inconsecven ța cadrului juridic general și va 
conduce în ultim ă instanță la absența unor condi ții egale pentru institu țiile de plat ă și IME. 
3.2.1.  Regimul pruden țial 
Cerințele pruden țiale au drept obiectiv s ă garanteze gestionarea s ănătoasă și prudent ă a 
instituțiilor emitente de moned ă electronic ă. Procesul de revizuire a dovedit c ă anumite 
cerințe nu sunt propor ționale cu riscurile IME. Aceste dovezi sunt și mai evidente dac ă se iau 
în considerare efectele cumulative ale regimului în ansamblul s ău. Problemele referitoare la 
regimul pruden țial includ: 
• cerința actuală privind existen ța unui capital ini țial de 1 milion EUR  este considerat ă 
de unele p ărți interesate drept excesiv ă și dispropor ționată în raport cu riscul serviciului. 
Această valoare ridicat ă a capitalului ini țial reprezint ă un obstacol pentru întreprinderile 
mai mici care doresc s ă depună o cerere în vederea autoriz ării ca IME. 
• cerința privind existen ța unor fonduri proprii în propor ție de 2%  nu pare s ă fi condus în 
sine la apari ția unor dificult ăți semnificative pentru IME autorizate, de și combinarea 
acesteia cu alte aspecte ale DME (de exemplu capitalul ini țial, limitarea investi țiilor, 
restricțiile referitoare la activit ăți) a suscitat nemul țumiri pe motiv c ă, per ansamblu, 
regimul este excesiv. 
• limitarea investi țiilor, potrivit c ăreia IME trebuie s ă dețină investiții care să corespund ă 
cel puțin obligațiilor lor financiare aferente monedei electronice în circula ție. Crean țele 
bancare și aferente cardurilor de credit su nt excluse de pe lista investi țiilor eligibile. 
Dovezile au ar ătat că actualele limit ări ale investi țiilor conduc, pentru societ ățile aflate în 
curs de cre ștere, la cerin țe de capital și mai severe decât cele prev ăzute pentru institu țiile 
de credit de directiva privind cerin țele de capital.  
RO 5   RO 3.2.2.  Implementarea inconsecvent ă a unor dispozi ții 
3.2.2.1.  Aplicarea inconsecvent ă a exceptărilor 
În conformitate cu DME, statele membre sunt autorizate s ă excepteze, par țial sau integral, 
instituțiile mici emitente de moned ă electronic ă de la aplicarea cerin țelor de autorizare, pentru 
a facilita noilor concuren ți intrarea pe pia ță și inovarea, f ără a-i supune rigurozit ății întregului 
cadru de autorizare. Aceast ă opțiune a fost aplicat ă în mod neuniform de c ătre statele 
membre, iar patru dintre acestea nu au implementat deloc exceptarea. Situa ția din prezent ar 
putea conduce la denaturarea concuren ței în interiorul frontierelor na ționale.  
3.2.2.2.  „Procedura de pa șaport” 
„Procedura de pa șaport” permite IME s ă funcționeze la nivel transfrontalier și să întreprind ă 
aceleași activități în statele membre gazd ă ca în statele membre de origine pe baza autoriza ției 
ca IME, f ără obstacole suplimentare. Cu toate aces tea, articolul 2 din DME se refer ă la 
anumite articole din directiva privind cerin țele de capital care prev ăd autorizarea sucursalelor 
în alte state membre și care stabilesc sfera activit ăților permise. Potrivit unora din p ărțile 
interesate, cerin țele suplimentare impuse în unele state membre sporesc complexitatea și, în 
ultimă instanță, împiedic ă IME să înființeze sucursale în alte state membre.  
3.2.2.3.  Normele de combatere a sp ălării banilor 
DME nu cuprinde dispozi ții speciale privind combaterea sp ălării banilor. Cu toate acestea, 
Directiva 2005/60/CE privind sp ălarea banilor introduce un regim simplificat de cunoa ștere a 
clientelei, care se aplic ă monedei electronice. Din punctul de  vedere al consumatorilor, aceste 
cerințe de „cunoa ștere a clientului” s-au dovedit complicate și nepractice. Din punctul de 
vedere al furnizorilor de servicii, aceste cerin țe, precum și costurile asociate îndeplinirii lor, ar 
putea constitui o provocare serioas ă în ceea ce prive ște furnizarea acestui tip de servicii. 
4. OBIECTIVELE  
Obiectivul general  al revizuirii DME este de a promova apari ția unei veritabile pie țe unice 
pentru serviciile de plat ă cu moned ă electronic ă în Europa, de a contribui la elaborarea și 
implementarea de noi servicii de plat ă cu moned ă electronic ă, inovatoare și sigure, de a oferi 
noilor concuren ți acces pe pia ță și de a asigura o concuren ță eficientă între toți participan ții la 
piață, creând astfel avantaje semnif icative pentru economia european ă în general.  
Pentru a realiza acest obiectiv general, au fost definite dou ă obiective opera ționale : 
clarificarea defini ției și a sferei serviciilor de plat ă cu moned ă electronic ă și a institu țiilor 
emitente de moned ă electronic ă și asigurarea conformit ății cu DSP, creând condi ții de 
concurență egale pentru to ți participan ții la piață. Acest lucru ar conduce, pe termen mediu, la 
realizarea obiectivelor specifice  care vizeaz ă sporirea certitudinii juridice pentru to ți furnizorii 
de servicii, crearea unui cadru juridic armonizat și promovarea elabor ării de servicii noi și 
inovatoare.  
RO 6   RO 5. OPțIUNI STRATEGICE șI INSTRUMENTE  
Au fost analizate o gam ă largă de soluții pentru abordarea problemelor care afecteaz ă 
serviciile de plat ă cu moned ă electronic ă și pentru a îndeplini obiectivele definite. Cele dou ă 
probleme principale, men ționate în sec țiunea 3, sunt cauzate de aspecte referitoare la: 
1. Definiția conceptului de moned ă electronic ă și domeniul de aplic are al DME (prima 
categorie de probleme) 
2. Caracterul inadecvat al cadrului juridic ( și anume: regim pruden țial, except ări și 
norme de combatere a sp ălării banilor). 
Pe baza analizei ini țiale a diferitelor op țiuni strategice în compara ție cu obiective le strategice, 
opțiunile strategice au fost grupate în  pachete concrete care reprezint ă o selecție a inițiativelor 
care pot fi luate. Au fost evaluate urm ătoarele op țiuni:  
• Opțiunea 1: P ăstrarea DME în forma actual ă (abordarea statu-quo)  
Acesta reprezint ă așa-numitul „scenariu de baz ă”. În cadrul acestei op țiuni nu ar exista o 
propunere legislativ ă.  
• Opțiunea 2: Emiterea unei note orientative cu privire la domeniul de aplicare și 
definirea monedei electronice  
În cadrul acestei op țiuni, care nu ar crea obliga ții juridice, s-ar emite o not ă orientativ ă care ar 
clarifica actuala defini ție a noțiunii de institu ții emitente de moned ă electronic ă și sfera de 
cuprindere a acesteia. 
• Opțiunea 3: Alinierea la DSP, aplicând institu țiilor emitente de moned ă electronic ă 
regimul pruden țial al institu țiilor de plat ă 
Această opțiune ar presupune elaborarea unui cadru  juridic conform cu DSP, aplicând 
instituțiilor emitente de moned ă electronic ă cerințele pruden țiale aplicabile institu țiilor de 
plată. Acest lucru s-ar putea realiza prin modificarea DME sau a DSP. 
• Opțiunea 4: Alinierea la DSP, cu un regim pruden țial special pentru IME  
Opțiunea 4 este aproape identic ă cu opțiunea 3, cu excep ția regimului pruden țial special 
pentru IME. Acest lucru s-ar putea re aliza prin modificarea DME sau a DSP. 
• Opțiunea 5: Abrogarea DME  
În cadrul acestei op țiuni, directiva privind moneda electronic ă ar fi abrogat ă.  
6. IMPACTUL OP țIUNILOR  
Pe baza evalu ării opțiunilor, consider ăm să alinierea la DSP, propus ă în cadrul opțiunii 3  și 
opțiunii 4 , reprezint ă cel mai adecvat mod de a proceda.  Se preconizeaz ă că ambele op țiuni 
vor avea un impact pozitiv asupra dezvolt ării pieței monedei electronice în ceea ce prive ște 
moneda electronic ă aflată în circula ție (o creștere poten țială de până la 10 miliarde EUR) și 
numărul institu țiilor (până la 120 de IME). 
RO 7   RO Principalele avantaje ale op țiunii 4 constau în disponi bilitatea unui regim pruden țial special, 
proporțional cu riscurile pe care le presupun institu țiile emitente de moned ă electronic ă, și 
menținerea cerin țelor de raportare aplicabile în prezen t IME pentru a asi gura monitorizarea 
pieței și respectarea cerin țelor pruden țiale. Dezavantajul ar consta într-o mai mare sarcin ă 
administrativ ă, care ar r ămâne totu și proporțională cu obiectivul urm ărit.  
Opțiunea 3, care const ă în aplicarea cerin țelor pruden țiale referitoare la institu țiile de plat ă, ar 
prezenta avantajul reducerii sarcinii admi nistrative, întrucât nu ar exista cerin țe de raportare. 
Principalul dezavantaj ar consta în faptul c ă această opțiune ar complica monitorizarea pie ței. 
În plus, regimul pruden țial este indirect legat de riscurile institu țiilor emitente de moned ă 
electronic ă prin intermediul volumului de pl ăți, întrucât pentru executarea tranzac țiilor de 
plăți este utilizat ă moneda electronic ă. 
Opțiunea 1 („statu-quo”) sau op țiunea 2 („nota orientativ ă”) ar men ține complexitatea 
cadrului juridic dup ă transpunerea DSP în 2009 și ar împiedica dezvoltarea ulterioar ă a pieței. 
Opțiunea 5 („abrogarea directivei”) ar conduc e la simplificarea cadrului juridic, îns ă ar crea 
incertitudine juridic ă și ar împiedica dezvoltarea de noi servicii de plat ă cu moned ă 
electronic ă.  
7. EVALUARE șI MONITORIZARE  
O primă evaluare intermediar ă ar putea fi realizat ă în momentul primei revizuiri a DSP, la trei 
ani de la transpunerea acesteia. Ulterior, la ce l mult cinci ani de la transpunere, serviciile 
Comisiei vor prezenta un raport de evaluare cu privire la ini țiativa legislativ ă.  
Astfel, viitoarele dispozi ții legislative vor face obiectul unei evalu ări complete, pentru a 
analiza, printre altele, eficien ța și eficacitatea acestora  în ceea ce prive ște realizarea 
obiectivelor prezentate în aceast ă evaluare a impactului și pentru a decide dac ă sunt necesare 
noi măsuri sau modific ări. De asemenea, Comisia va lua în  considerare posibilitatea integr ării 
directivei în cadrul directivei  privind serviciile de plat ă.