COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL ȘI COMITETUL REGIUNILOR

Actul privind piața unică Douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii „Împreună pentru o nouă creștere”

CUPRINS

1. Introducere 3

2. Cele 12 pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii 6

2.1. Accesul IMM-urilor la finanțare 6

2.2. Mobilitatea cetățenilor 7

2.3. Drepturile de proprietate intelectuală 9

2.4. Consumatorii, actori ai pieței unice 10

2.5. Serviciile 11

2.6. Rețelele 12

2.7. Piața unică digitală 13

2.8. Antreprenoriatul social 15

2.9. Fiscalitatea 17

2.10. Coeziunea socială 18

2.11. Mediul de reglementare pentru întreprinderi 19

2.12. Achizițiile publice 20

3. Condițiile succesului, o guvernanță consolidată a pieței unice 21

4. Etapa următoare și concluzie 23

1. INTRODUCERE

Aflată în centrul proiectului european încă de la începuturi, piața comună, devenită „piața internă”, țese de mai bine de 50 de ani pânza solidarității între oamenii din Europa, creând în același timp noi spații de dezvoltare pentru peste 21 de milioane de întreprinderi europene. Spațiu de liberă circulație a mărfurilor, persoanelor, serviciilor și capitalurilor, piața internă s-a îmbogățit, din 1993, prin consolidarea integrării economice, prin crearea unei monede unice și prin dezvoltarea de politici de solidaritate și de coeziune. Astăzi mai mult ca niciodată, ea contribuie la realitatea cotidiană a cetățenilor , care obțin astfel beneficii în cadrul activităților lor, în viața lor profesională și în spațiul lor privat sau de consum, constituind adevăratul motor al creșterii economice europene și al dezvoltării întreprinderilor.

Cu toate acestea, piața internă prezintă un anumit număr de deficiențe, evidențiate de Mario Monti în raportul său privind o nouă strategie pentru piața unică, precum și de Parlamentul European, în raportul Louis Grech referitor la crearea unei piețe unice pentru consumatori și cetățeni[1].

Un plan de acțiune pentru relansarea creșterii și întărirea încrederii

Prin remedierea acestor deficiențe s-ar da pieței unice posibilitatea de a-și dezvolta întregul potențial , permițând cetățenilor să își reînsușească spațiul de viață comun și oferind mai multe șanse de succes inițiativelor din sectorul public și din cel privat. Pentru aceasta, trebuie elaborată o strategie proactivă și transversală . Este vorba despre stoparea fragmentării pieței și despre eliminarea barierelor și piedicilor din calea circulației serviciilor, a inovării și a creativității . De asemenea, este vorba și despre întărirea încrederii cetățenilor în piața lor internă și despre punerea la dispoziția consumatorilor a tuturor avantajelor pe care le implică această piață . O piață mai bine integrată, care își joacă pe de-a-ntregul rolul de platformă pe care se construiește competitivitatea colectivă a oamenilor, a întreprinderilor și a teritoriilor europene, inclusiv a teritoriilor celor mai îndepărtate și mai puțin dezvoltate[2]. Trebuie acționat urgent . În pofida reacției rapide a Uniunii Europene la criza financiară și a reformelor în prezent bine angajate, în special în ceea ce privește piețele financiare și guvernanța economică, criza ar putea avea un efect de durată asupra potențialului de creștere și asupra șomajului, afectând condițiile de trai ale europenilor, precum și viitorul acestora[3]. Pentru a răspunde acestor amenințări, Uniunea Europeană a adoptat o strategie – Europa 2020 – fixându-și obiective ambițioase pentru o nouă traiectorie de creștere inteligentă, durabilă și incluzivă [4]. Aceste obiective nu vor putea fi însă atinse decât dacă Uniunea și statele membre demarează reforme structurale urgente . Trebuie să se acorde prioritate măsurilor susceptibile să favorizeze creșterea și crearea de locuri de muncă . În analiza sa anuală a creșterii[5], Comisia a subliniat necesitatea unui răspuns global la criză, piața unică fiind chemată să contribuie în mod decisiv la acest răspuns prin mobilizarea întregului său potențial în favoarea creșterii. Acest rol a fost subliniat de Consiliul European în concluziile sale din 24-25 martie 2011: „Piața unică joacă un rol major în obținerea de rezultate în ceea ce privește creșterea economică și ocuparea forței de muncă și în promovarea competitivității. [...] Ar trebui să se pună accentul în special pe măsurile care generează creștere economică și locuri de muncă și care au rezultate concrete pentru cetățeni și mediul de afaceri.”[6]. Piața unică oferă cadrul și instrumentele necesare pentru punerea în practică a acestor reforme.

O dezbatere publică amplă și stimulatoare

Pentru a răspunde acestor provocări, Comisia a pus în dezbatere 50 de propuneri , prezentate în comunicarea sa intitulată „Către un Act privind piața unică” [7].

Dezbaterea publică s-a desfășurat la nivel european, național și local. Consultarea publică pe marginea Actului privind piața unică a beneficiat de peste 800 de contribuții, reflectând opiniile statelor membre, ale organizațiilor neguvernamentale, ale partenerilor sociali, atât la nivel național, cât și la nivel european, ale autorităților locale și regionale, ale federațiilor din industrie și profesionale, ale organizațiilor sindicale, ale întreprinderilor, ale asociațiilor de consumatori, ale grupurilor de reflecție ( think tank ), ale persoanelor din mediul academic și a numeroși cetățeni[8]. Consultarea a scos la iveală faptul că există o mare așteptare din partea societății civile , atât în ceea ce privește dezvoltarea potențialului pieței unice pentru a favoriza creșterea și crearea de locuri de muncă , cât și în ceea ce privește dimensiunea socială a pieței interne și protecția serviciilor publice. Prioritățile avansate de actorii din sectorul economic confirmă adeziunea puternică la obiectivul comun al unei economii sociale de piață cu grad ridicat de competitivitate .

În concluziile sale din 10 decembrie 2010[9], Consiliul a subscris la orientarea generală a Actului privind piața unică, constând în așezarea pieței unice pe o temelie economică și socială solidă, pentru a obține o economie cu grad ridicat de competitivitate. Consiliul s-a angajat să continue analiza Actului privind piața unică pentru a defini, în cel mai scurt timp, în parteneriat cu Parlamentul European și cu Comisia, măsurile prioritare care ar trebui concretizate înainte de sfârșitul anului 2012. În rezoluțiile sale din 6 aprilie 2011, bazate pe rapoartele parlamentarilor Sandra Kalniete, Cristian Silviu Bușoi și Antonio Fernando Correia de Campos[10], Parlamentul European a precizat prioritățile sale pentru dezvoltarea unei piețe unice în interesul europenilor, pentru întreprinderi și creștere, într-un cadru de parteneriat și de guvernanță.

Douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii cetățenilor

Pe baza contribuțiilor realizate în cursul dezbaterii publice, a avizelor și concluziilor Parlamentului European și Consiliului, precum și a avizelor Comitetului Regiunilor[11] și Comitetului Economic și Social European[12], Comisia a identificat douăsprezece pârghii . Pentru fiecare dintre acestea, Comisia propune ca UE să adopte, până la sfârșitul anului 2012, o acțiune-cheie care să stimuleze creșterea și să întărească încrederea cetățenilor.

Comisia va prezenta în 2011 propunerile legislative necesare implementării acestor acțiuni-cheie, pentru ca Parlamentul și Consiliul să poată răspunde invitației Consiliului European de a adopta un prim set de măsuri prioritare pentru relansarea pieței unice până la sfârșitul anului 2012 [13].

Această prioritizare nu înseamnă însă renunțarea de către Comisie la continuarea lucrărilor cu privire la alte acțiuni identificate în comunicarea sa intitulată „Către un Act privind piața unică”, care vor permite transformarea pieței unice în platforma necesară pentru creștere și crearea de locuri de muncă. Cu toate că trebuie acționat de urgență pentru stimularea creșterii și a creării de locuri de muncă, planul de acțiuni prezentat nu reprezintă decât o primă etapă în această direcție .

Activitățile în acest sens trebuie continuate și trebuie deja pregătită etapa următoare. Comisia va prezenta și alte măsuri, care să răspundă acelorași imperative și să aducă o contribuție semnificativă la proiectul de relansare a pieței unice. La sfârșitul anului 2012, ea va face un bilanț al progreselor înregistrate de prezentul plan de acțiuni și își va prezenta programul pentru următoarea etapă. Luate împreună, toate acestea vor oferi un răspuns politic coerent la deficiențele pieței interne, propunând un model de creștere durabilă, inteligentă și incluzivă în cadrul strategiei Europa 2020.

O creștere durabilă

Toate aceste reforme trebuie să contribuie la o dezvoltare durabilă fondată pe o economie socială de piață cu grad ridicat de competitivitate [14]. Ele trebuie să contribuie la progresul social și la crearea de locuri de muncă , precum și la ameliorarea mediului și la combaterea schimbărilor climatice . De asemenea, reformele trebuie să întărească dimensiunea externă a pieței interne și să aducă beneficii tangibile cetățenilor cărora li se adresează. Sprijinul cetățenilor pentru proiectul de integrare europeană și încrederea lor depind de aceasta.

O creștere inteligentă

Aceste reforme vor completa și vor reforma piața unică, adaptând-o la provocările secolului XXI , în special în ceea ce privește economia digitală , oferind industriei noastre mijloacele necesare pentru a fi mai competitivă pe piețele internaționale și dotând Europa cu infrastructuri care îi sunt indispensabile pentru a asigura libera circulație a persoanelor și a mărfurilor. De asemenea, vor trebui să favorizeze inovarea și creația, care să contribuie la relansarea unei baze industriale solide în Europa și la dezvoltarea unei societăți a serviciilor competitive .

O creștere favorabilă incluziunii

Aceste reforme vor facilita crearea și dezvoltarea întreprinderilor mici și a microîntreprinderilor , care constituie coloana vertebrală a economiilor naționale și a economiei europene . Continuarea eforturilor în direcția unei reglementări mai inteligente și a reducerii sarcinilor administrative va fi parte integrantă din aceste reforme. Ele vor asigura rezolvarea dificultăților concrete cu care se confruntă europenii și, de asemenea, vor asigura faptul că integrarea nu se va face cu prețul sacrificării drepturilor sociale ci, dimpotrivă, aceste reforme vor contribui la realizarea unei societăți mai solidare.

În acest sens, Comisia va continua să aprofundeze aspectul social al studiilor de impact care însoțesc orice propunere legislativă în domeniul pieței interne . . Ea se va asigura că propunerile sale legislative cuprind o trimitere la politicile și drepturile sociale, atunci când acest lucru se justifică în lumina studiilor menționate. Comisia va ține cont în mod corespunzător de articolele 8 și 9 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. Aceste drepturi fundamentale prevăd că lucrătorii și angajatorii, sau organizațiile lor respective, au dreptul, în conformitate cu dreptul Uniunii și cu legislațiile și practicile naționale, de a recurge în caz de conflicte de interese la acțiuni colective pentru a-și apăra interesele, inclusiv la grevă[15].

O creștere favorabilă incluziunii înseamnă în același timp să se acorde o atenție deosebită nevoilor persoanelor cu handicap, astfel încât acestea să poată beneficia de piața unică - de exemplu, pasagerii cu mobilitate redusă vor trebui să poată călători cu mai multă ușurință, iar persoanele cu deficiențe de vedere vor trebui să se bucure de un acces mai larg la lectură.

O strategie integrată

Comisia s-a angajat deja în mai multe acțiuni majore, prin intermediul celor șapte inițiative emblematice ale strategiei UE 2020. Inițiativele adoptate, care ating toate domeniile participante la relansarea economică, precum Planul 2011 pentru eficacitate energetică[16] sau revizuirea „Small Business Act” pentru Europa[17], marchează progresiv etapele unei noi creșteri. Piețele financiare vor juca un rol esențial în această privință, iar reformele întreprinse în domeniul reglementării serviciilor financiare în favoarea unei creșteri durabile[18] vor fi continuate.

2. CELE 12 PÂRGHII PENTRU STIMULAREA CREșTERII șI ÎNTăRIREA ÎNCREDERII

2.1. Accesul IMM-urilor la finanțare

Acțiune-cheie: Legislație menită să faciliteze posibilitatea fondurilor de capital de risc stabilite într-un stat membru de a investi în oricare alt stat membru, fără obstacole sau condiții suplimentare. Obiectivul va fi ca IMM-urile care doresc să recurgă la capital de risc să se poată adresa unor fonduri care au expertiza necesară pentru sectorul lor specific și capacitatea de a oferi capitaluri la un preț atractiv[19]. |

Cele 21 de milioane de IMM-uri din Uniunea Europeană constituie un atu major pentru o creștere durabilă și pentru crearea de locuri de muncă. Dificultatea accesului la finanțare este unul dintre obstacolele principale care împiedică IMM-urile să lanseze noi produse, să își consolideze infrastructurile și să angajeze mai mulți salariați[20]. Această situație caracterizează atât IMM-urile „cu vechime”, cât și pe cele inovatoare, aflate în plină dezvoltare.

În Europa, majoritatea IMM-urilor cu vechime au acces la credite bancare, care s-au restrâns din cauza crizei financiare. Din acest motiv, în cadrul revizuirii „Small Business Act” , adoptată în februarie, Comisia s-a angajat să evalueze impactul pe care îl au asupra IMM-urilor toate propunerile de reglementare a serviciilor financiare (precum condițiile referitoare la fondurile proprii, impuse băncilor) și să calibreze aceste propuneri într-un mod adecvat.

Facilitarea accesului la finanțare pentru IMM-urile aflate în plină dezvoltare constituie o condiție de importanță primordială, deoarece acestea, în special IMM-urile inovatoare, joacă un rol esențial în dezvoltarea unei economii inovatoare și durabile. În vederea obținerii fondurilor care sunt necesare pentru a face ca inovațiile să fie comercializabile, aceste întreprinderi încearcă deseori să capete acces la piețele de capital, dincolo de creditele bancare. Piețele de capital de risc pot furniza capital, însă nu sunt încă suficient de bine dezvoltate în Europa. Fondurile de capital de risc se confruntă cu importante dificultăți în ceea ce privește atragerea de capitaluri din străinătate și desfășurarea de activități transfrontaliere, din cauza diversității regimurilor naționale de reglementare, precum și a barierelor fiscale. Această acțiune-cheie va fi implementată în strânsă cooperare cu Forumul privind finanțarea IMM-urilor.

Finanțarea IMM-urilor va face obiectul unui plan de acțiuni care va trata nu doar accesul la diverse surse de finanțare, ci și, în mod direct, instrumentele de finanțare a IMM-urilor și crearea unui mediu favorabil dezvoltării și creșterii IMM-urilor.

Directiva privind transparența, regulamentul de aplicare a Directivei privind prospectele și Directiva privind abuzul de piață trebuie de asemenea modificate pentru ca obligațiile aplicabile IMM-urilor cotate să fie mai proporționate, garantând același nivel de protecție a investitorilor. În plus, în cadrul revizuirii Directivei privind piețele financiare trebuie introduse condiții speciale calibrate pentru platformele de negociere destinate IMM-urilor, în vederea creării unei mărci de calitate pentru aceste piețe și a facilitării interrelaționării lor.

2.2. Mobilitatea cetățenilor

Acțiune-cheie: Modernizarea legislației referitoare la recunoașterea calificărilor profesionale[21]. Obiectivul este simplificarea procedurilor de recunoaștere reciprocă în cazul lucrătorilor mobili, modernizarea cadrului legislativ, reexaminarea domeniului profesiilor reglementate și întărirea încrederii și cooperării între statele membre. Crearea unui card profesional european ar permite în special încurajarea mobilității profesioniștilor, constituind în același timp o garanție a încrederii între autoritățile statelor membre în cauză și, în cele din urmă, acționând în favoarea consumatorilor și a angajatorilor. |

Mobilitatea și calificările lucrătorilor răspund imperativului de relansare a creșterii economice în Europa. O mobilitate sporită a mâinii de lucru calificate va permite economiei europene să fie mai competitivă. Există încă prea multe bariere de reglementare care îi împiedică pe europeni să lucreze acolo unde doresc în Uniunea Europeană, în contextul în care numeroase posturi de înaltă calificare rămân neocupate. Economia ar putea beneficia mai mult de pe urma unei mobilități temporare a lucrătorilor dacă aceasta ar fi mai bine valorificată și facilitată de un cadru mai clar. Pe lângă aceasta, în domeniile nereglementate va fi important să se continue eforturile de realizare a corespondenței între sistemele de certificare naționale, prin intermediul Cadrului european al calificărilor, pentru a facilita comparabilitatea calificărilor în cazul lucrătorilor mobili.

Situația actuală a pieței muncii, marcată de criza economică și de îmbătrânirea populației, este caracterizată de o penurie de mână de lucru și de dificultăți întâmpinate de angajatori în găsirea de angajați cu competențele necesare. În acest context, cetățenii trebuie să aibă posibilitatea de a schimba rapid locul de muncă cu unul din alt stat membru. Pentru aceasta, calificările și experiența lor profesională trebuie recunoscute în toate statele membre.

În vederea facilitării mobilității, cetățenii trebuie, de asemenea, să-și poată stabili și păstra drepturile la pensie suplimentară (portabilitate) chiar și cazul schimbărilor ulterioare ale locului de muncă cu unul din alt stat membru. Angajamentul deplin al Parlamentului și al Consiliului este de o importanță primordială pentru a putea răspunde, până în 2012, la așteptările ridicate ale cetățenilor.

În acest sens și pe baza Cărții verzi din 2010[22], Comisia va publica o Carte albă privind pensiile, care va aborda, între altele, chestiunea protejării drepturilor la pensie și va încuraja statele membre să instituie servicii de monitorizare a pensiilor care să ajute cetățenii să urmărească evoluția drepturilor lor la pensie. Apoi, în cursul anului 2012, vor fi propuse măsuri legislative care să favorizeze protecția drepturilor la pensie. În paralel, Comisia va reexamina și Directiva privind instituțiile care acordă pensii ocupaționale, pentru a permite lucrătorilor și angajatorilor acestora să beneficieze mai mult de pe urma pieței unice.

De asemenea, Comisia a propus o serie de măsuri în favoarea mobilității în cadrul inițiativei sale emblematice intitulate „O agendă pentru noi competențe și locuri de muncă”, între care crearea unui „pașaport european al competențelor” , care va permite fiecărei persoane să își detalieze cunoștințele și competențele dobândite de-a lungul vieții[23].

Mobilitatea tinerilor, în special a celor care au ieșit din sistemul școlar fără calificare, trebuie de asemenea facilitată. În acest scop, Comisia va propune un proiect de recomandare a Consiliului pentru promovarea și validarea formării extrașcolare [24].

2.3. Drepturile de proprietate intelectuală

Acțiune-cheie: Legislație de instituire a unei protecții unitare a brevetelor pentru un număr cât mai mare de state membre și a unui sistem unificat de soluționare a litigiilor, obiectivul fiind ca primele brevete ce vor beneficia de această protecție unitară să fie eliberate în 2013[25]. |

Proprietatea intelectuală este un drept de proprietate recunoscut de Carta drepturilor fundamentale[26]. Ea este la fel de importantă ca materiile prime sau baza industrială: între 45 și 75% din resursele marilor întreprinderi sunt legate de drepturile lor de proprietate intelectuală[27]. Industriile care le utilizează intensiv au un rol strategic pentru creșterea durabilă a economiilor noastre. Ele nu sunt doar vehicule ale inovării, ci generează și o plusvaloare economică semnificativă, oferind locuri de muncă stabile și de înaltă calificare. Salariile în aceste sectoare sunt în medie cu 60% mai mari decât în altele.

Protecția drepturilor de proprietate intelectuală încurajează investițiile în dezvoltarea de produse și servicii inovatoare, asigurând o rentabilitate corectă a investiției. Va fi instituit un cadru de reglementare care să protejeze aceste drepturi în mod eficace și cu respectarea drepturilor fundamentale. Acest cadru, care trebuie să asigure în același timp difuzarea de informații, de produse și de servicii, precum și respectarea dreptului concurenței, va trebui să constituie una dintre principalele priorități ale UE.

Situația actuală, caracterizată de o multitudine de brevete și sisteme de soluționare a litigiilor naționale, este costisitoare, ineficientă și antrenează o incertitudine juridică ce face ca instituirea unei protecții unitare a brevetelor și a unui sistem unificat de soluționare a litigiilor să constituie prioritatea absolută în acest domeniu. O protecție unitară ar reduce costurile cu 80%.

În mod similar, dezvoltarea unui instrument de valorificare a drepturilor de proprietate intelectuală ar facilita apariția unei veritabile piețe europene a brevetelor și licențelor. Pe lângă aceasta, este de dorit ca imobilizările necorporale pe care le deține o întreprindere sub formă de drepturi de proprietate intelectuală să poată fi pe deplin recunoscute ca garanții pentru contractarea unui împrumut.

De altfel, sistemele actuale de acordare a licențelor de drepturi de autor pentru ofertele legale online ar trebui de asemenea să fie simplificate și transparente[28]. În era internetului, gestiunea colectivă trebuie să poată evolua către modele europene care facilitează acordarea de licențe ce acoperă mai multe teritorii, pentru o multitudine de servicii online, asigurând în același timp un înalt nivel de protecție a titularilor de drepturi. Această nouă flexibilitate a unui cadru legislativ reînnoit va permite apariția de noi modele comerciale, ce vor antrena o difuzare direcționată pe scară largă a conținuturilor creative către consumatori mai mobili. În plus, trebuie facilitată crearea unei versiuni digitale a fondurilor instituțiilor culturale europene, inclusiv a operelor orfane .

Promovarea ofertelor legale trebuie însoțită de adoptarea unei legislații europene menite să întărească lupta împotriva pirateriei și contrafacerii , în special prin consolidarea Observatorului european al contrafacerii și al pirateriei și prin ameliorarea cooperării între autorități[29]. Protecția drepturilor de proprietate intelectuală de către autoritățile vamale trebuie întărită printr-o legislație revizuită. Pirateria și contrafacerea reprezintă un cost anual estimat pentru întreprinderile europene de 250 miliarde EUR[30].

Sistemul mărcilor comerciale din Europa trebuie de asemenea modernizat, pentru a spori protecția mărcilor comerciale și pentru a armoniza mai bine sistemul european și sistemele naționale, ceea ce va duce la simplificarea procedurilor și la reducerea costurilor și va permite sistemului să beneficieze pe deplin de noile tehnologii care facilitează cercetările.

Aceste chestiuni vor fi tratate în comunicarea asupra strategiei privind proprietatea intelectuală, pe care Comisia o va adopta în 2011.

2.4. Consumatorii, actori ai pieței unice

Acțiune-cheie: Legislație referitoare la căile alternative de soluționare a conflictelor. Obiectivul este de a asigura instituirea unor mijloace de soluționare extrajudiciară care să poată garanta soluționarea ușoară, rapidă și necostisitoare pentru consumatori și să mențină relațiile întreprinderilor cu clienții lor. Această acțiune va cuprinde o parte referitoare la comerțul online. |

Piața unică este o realitate a vieții cotidiene a consumatorilor atunci când aceștia călătoresc, fac cumpărături, efectuează plăți, însă aceștia se lovesc încă prea des de multiple obstacole și nu sunt pe deplin încrezători că există posibilitatea de a obține reparații în caz de probleme. Prin urmare, pentru a relansa piața unică și în special piața unică digitală, este esențial să se întărească încrederea consumatorilor în faptul că drepturile lor vor fi puse în aplicare. O mai bună aplicare a legii ar permite consumatorilor să evite pierderi importante – evaluate la 0,16% din produsul intern brut (PIB) al Uniunii Europene. Creșterea încrederii consumatorilor în comerțul electronic transfrontalier va duce la obținerea de economii suplimentare, evaluate la circa 0,02% din PIB-ul Uniunii Europene, adică 2,50 miliarde EUR[31].

Pe lângă căi alternative de soluționare a conflictelor, Comisia va continua de asemenea lucrările cu privire la o abordare europeană a recursului colectiv, pe baza rezultatelor consultării pe care a lansat-o.

Pentru a întări încrederea consumatorilor în piața unică, trebuie luate și alte măsuri concrete. Consumatorii trebuie să poată fi siguri că bunurile pe care le cumpără sunt fiabile, indiferent unde au fost produse. În acest scop, este esențial ca Directiva privind siguranța generală a produselor să fie revizuită. De asemenea, întreprinderile așteaptă ca statele membre să aplice aceleași reguli de protecție în întreaga UE. În acest scop, Comisia va elabora, în colaborare cu serviciile vamale și cu cele de supraveghere a pieței, un plan de acțiune multianual cu privire la supravegherea pieței , inclusiv la frontierele externe, care va fi pus în aplicare de statele membre. Pentru a se asigura că informațiile primite de consumatori cu privire la performanța de mediu a produselor sunt fiabile, Comisia va propune, în cadrul planului de acțiune privind consumul și producția durabile, o inițiativă referitoare la amprenta ecologică a produselor .

De asemenea, este necesar să se garanteze aplicarea corectă a drepturilor pasagerilor în toate modurile de transport, inclusiv pentru persoanele cu mobilitate redusă. Urmează să fie publicată o comunicare ce sintetizează regulile existente în Uniunea Europeană cu privire la drepturile pasagerilor în cadrul tuturor modurilor de transport: cu avionul, cu trenul, cu vaporul și cu autobuzul/autocarul. Pentru a proteja mai bine consumatorii, Comisia va propune în curând o revizuire a directivei privind pachetele de călătorii, mai ales pentru cazul în care acestea sunt achiziționate online.

În fine, se vor continua lucrările referitoare la protejarea consumatorilor de produse financiare de retail, în special în ceea ce privește transparența comisioanelor bancare și o protecție sporită a celor care contractează împrumuturi pe piața creditelor ipotecare.

2.5. Serviciile

Acțiune-cheie: Revizuirea legislației cu privire la sistemul european de standardizare, pentru a extinde domeniul său de aplicare la sfera serviciilor și pentru a face ca procedurile de standardizare să fie mai eficace, mai eficiente și mai incluzive[32]. |

Standardizarea reprezintă un instrument primordial pentru a permite libera circulație a mărfurilor, asigurând interoperabilitatea produselor, precum și siguranța și calitatea lor. De asemenea, ea este din ce în ce mai mult utilizată în sectorul serviciilor, însă mai ales la nivel național. Aceasta poate îngreuna integrarea pieței unice a serviciilor. Pentru a evita apariția de noi bariere și a facilita fluxul transfrontalier al serviciilor, în special în cazul serviciilor pentru întreprinderi precum serviciile logistice sau gestiunea serviciilor de sprijin pentru întreprinderi („facility management”), este important ca standardizarea serviciilor să fie dezvoltată la nivel european, ținând pe deplin seama de nevoile pieței. Acesta va fi un obiectiv important al revizuirii sistemului european de standardizare. Un alt obiectiv important va fi instituirea unui sistem mai eficace, eficient și incluziv. Trebuie ca sistemul de standardizare să poată permite adoptarea rapidă de norme și adaptarea acestora la noile tehnologii, între altele în domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor, participarea sporită a IMM-urilor și a altor părți interesate și asigurarea faptului că normele rămân accesibile tuturor utilizatorilor interesați.

La nivel mai general, o bună funcționare a pieței unice a serviciilor este o condiție esențială pentru a genera creștere și locuri de muncă în Europa. În contextul în care între 1998 și 2008 creșterea economică în Europa a fost în medie de 2,1% pe an, sectorul serviciilor a cunoscut o creștere de în medie 2,8% pe an. Numărul locurilor de muncă din acest sector a crescut cu 2% pe an, față de 1% în ansamblul economiei[33]. Pentru a realiza acest lucru, prioritatea imediată o constituie implementarea deplină și integrală a Directivei privind serviciile de către toate statele membre, inclusiv crearea de ghișee unice. Pe lângă această implementare și conform concluziilor Consiliului European din 24-25 martie 2011, Comisia va desfășura, în colaborare cu statele membre, „teste de performanță” care au ca scop să examineze mai în detaliu funcționarea în practică a cadrului de reglementare al UE ce se aplică anumitor sectoare principale, precum cel al serviciilor pentru întreprinderi , cel al construcțiilor și cel al turismului . Comisia va realiza evaluări mai amănunțite cu privire la rezervele de activități, proprietatea asupra capitalului, forma juridică și obligațiile în materie de asigurări – tot atâtea obstacole care persistă în calea unei mai bune integrări a pieței serviciilor[34]. Pe baza rezultatului acestor inițiative diverse, Comisia va decide în 2012 următoarele etape. Comerțul și distribuția vor trebui să facă de asemenea obiectul unei atenții deosebite, datorită contribuției lor la creșterea economică și la crearea de locuri de muncă. Se va lua o inițiativă în vederea combaterii practicilor comerciale neloiale între întreprinderi , având ca scop identificarea caracterului și amplorii problemelor legate de practicile comerciale neloiale între profesioniști, de-a lungul întregului lanț al aprovizionării, realizarea unui inventar al reglementărilor existente la nivelul statelor membre, evaluarea implementării acestora și, în fine, identificarea diferitelor opțiuni posibile. Obiectivul urmărit va fi stoparea practicilor neloiale care pun în pericol viabilitatea întreprinderilor și stimularea competitivității diferiților operatori din cadrul lanțurilor de aprovizionare, în contextul unei piețe unice mai eficace și mai echitabile a comerțului și distribuției, răspunzând în același timp așteptărilor consumatorilor și producătorilor în ceea ce privește existența unor prețuri competitive. Având în vedere importanța serviciilor pentru întreprinderi , Comisia va institui un grup la nivel înalt având ca scop studierea deficiențelor pieței.

În fine, fără a aduce atingere recunoașterii diplomelor, va fi oportun să se studieze modul în care se poate asigura calitatea educației furnizate într-un context de liberă circulație a serviciilor, având în vedere creșterea fenomenului de franciză în domeniul educației.

2.6. Rețelele

Acțiune-cheie: Legislație cu privire la infrastructurile energetice și de transport, pentru a identifica și implementa proiecte strategice de interes european și pentru a asigura interoperabilitatea și intermodalitatea. |

Rețelele de energie, de transporturi și de comunicații electronice constituie coloana vertebrală a pieței unice. Într-adevăr, infrastructurile performante favorizează circulația liberă, rapidă și la un cost rezonabil, a persoanelor, a mărfurilor, a diferitelor tipuri de energie și a datelor (odată cu alocarea unui spectru de frecvențe radio adecvat). O integrare economică eficientă depinde de integrarea infrastructurilor de rețele performante.

O nouă politică europeană în domeniul infrastructurilor energetice [35] este indispensabilă pentru a putea schimba modul de planificare și de dezvoltare a rețelelor în UE. Trebuie găsite soluții pentru importante verigi lipsă, iar rețelele trebuie să devină mai inteligente, pentru a permite un transport mai eficace al energiei. O nouă legislație trebuie să faciliteze construirea unei rețele unificate și inteligente , care să sporească securitatea aprovizionării și integrarea piețelor, dar și eficacitatea energetică și consumul de energie din surse regenerabile. Accelerarea și transparența procedurilor de autorizare sunt esențiale pentru a reuși integrarea rețelelor energetice naționale într-o singură rețea europeană. Trebuie acționat urgent în acest domeniu, dat fiind timpul necesar constatat pentru autorizarea de noi proiecte (deseori peste 10 ani).

În ceea ce privește transporturile, vor trebui implementate acțiunile promovate de Cartea albă privind politica în domeniul transporturilor până în 2050[36], care vizează în principal eliminarea obstacolelor din calea realizării unei veritabile piețe unice care să înglobeze toate modurile și toate sistemele naționale (inclusiv sistemele de transport inteligente) și dezvoltarea unei rețele moderne de cabotaj și de transport intermodal. Este vorba în special de faptul că UE încă nu dispune de o rețea de infrastructuri transfrontaliere suficient de interconectată, de interoperabilă și de eficientă. Modificarea orientărilor comune pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport (TEN-T) în 2011 va trebui să permită eliminarea principalelor blocaje, completarea verigilor lipsă și interconectarea modurilor de transport printr-o mai bună identificare a proiectelor și urmărire a deciziilor. Astfel, noile orientări vor defini o rețea de bază de infrastructuri strategice europene care să reunească părțile orientale și occidentale ale Uniunii Europene, dând astfel naștere unei rețele europene a mobilității și unui spațiu european unic al transporturilor.

În fine, spectrul de frecvențe radio este esențial pentru societatea digitală, serviciile wireless rapide, redresarea economică, creștere, crearea de locuri de muncă de calitate și competitivitatea pe termen lung a UE. Având în vedere importanța pe care o au disponibilitatea și utilizarea eficace a spectrului pentru crearea unei piețe interne a comunicațiilor electronice și pentru celelalte domenii de politică ale UE, se adresează Parlamentului și Consiliului invitația de a adopta rapid propunerea de decizie de stabilire a unui program privind planificarea strategică și armonizarea utilizării spectrului de frecvențe radio în Europa .

2.7. Piața unică digitală

Acțiune-cheie: Legislație pentru asigurarea recunoașterii reciproce a identificării și autentificării electronice în întreaga UE și revizuirea Directivei privind semnătura electronică, pentru a permite o interacțiune electronică sigură și fără piedici a întreprinderilor, cetățenilor și administrațiilor publice, sporind astfel eficacitatea serviciilor și achizițiilor publice, a prestării serviciilor și a comerțului electronic, inclusiv în ceea ce privește dimensiunea transfrontalieră a acestora. |

Întărirea încrederii în tranzacțiile electronice este o condiție sine qua non a dezvoltării unei piețe interne digitale de care vor putea profita pe deplin cetățenii, întreprinderile și administrațiile. Ingredientele esențiale pentru atingerea acestui obiectiv sunt serviciile electronice de încredere care respectă protecția vieții private, garantează certitudinea juridică, asigură securitatea schimburilor, funcționează dincolo de frontiere, sunt recunoscute de toate sectoarele de activitate dar sunt simplu de utilizat, economice și aflate sub controlul strict al părților implicate în tranzacție.

În acest scop, Comisia va propune un nou cadru legislativ pentru a asigura încrederea în tranzacțiile electronice. Acest cadru va propune revizuirea Directivei privind semnătura electronică pentru a clarifica mai bine conceptele acesteia, a simplifica utilizarea semnăturii electronice și a elimina barierele din calea interoperabilității. De asemenea, cadrul va garanta și recunoașterea reciprocă a serviciilor de identificare și de autentificare electronică. Acest cadru legislativ va aborda și funcționarea transfrontalieră a altor servicii de încredere anumite. Instrumentele propuse de cadrul în discuție ar trebui să fie generice, fără a fi legate de un sector de activitate anume, în special în ceea ce privește identitatea electronică . Cadrul va fi neutru din punct de vedere tehnologic și deschis tuturor mijloacelor de comunicare, precum internetul sau comunicațiile mobile.

Dezvoltarea tehnologiei digitale este una dintre principalele pârghii de stimulare a creșterii și a creării de locuri de muncă în UE, sub diferitele sale aspecte: industria tehnologiilor informației și comunicațiilor (a cărei valoare adăugată în cadrul economiei europene era de circa 600 miliarde EUR în 2007[37]), numărul în creștere al europenilor care utilizează internetul în mod regulat sau chiar zilnic (în 2010, aceștia reprezentau 65%, respectiv 53% din total[38]), o piață a benzii largi care, în 2010[39], era pe un loc fruntaș în lume, o piață a informațiilor din sectorul public estimată la 27 miliarde EUR[40] - pentru a cita doar câteva. Inițiativa emblematică „O agendă digitală pentru Europa”[41] prezintă un set complet de acțiuni menite să ducă, în cele din urmă , la crearea pieței unice digitale.

Transmisiile de voce și de date constituie din ce în ce mai mult servicii esențiale pentru toți europenii. În ceea ce privește tarifele de roaming, măsurile reglementare luate de Uniune începând cu 2007 au contribuit clar la scăderea costurilor de telefonie și la creșterea transparenței pentru consumatori. Cu toate acestea, prețurile en detail ale serviciilor de transmisie de date în roaming rămân în continuare mult prea mari, ceea ce face ca majoritatea persoanelor particulare și o mare parte a întreprinderilor să nu folosească aceste servicii în afara frontierelor.

Dezvoltarea pieței unice digitale suferă din cauza lipsei de încredere a consumatorilor, cauzate în principal de aspecte precum securitatea plăților și respectarea dreptului consumatorilor în cadrul tranzacțiilor transfrontaliere[42], în special în ceea ce privește siguranța produselor și contrafacerea[43]. Această lipsă de încredere și dificultățile întâmpinate în ceea ce privește achizițiile online în alte state membre explică de ce comerțul online reprezintă mai puțin de 5% din vânzările en detail și de ce doar 9% din europeni au făcut deja cumpărături pe internet în alt stat membru[44]. Miza constă în aducerea unei veritabile piețe unice la îndemâna tuturor cetățenilor, inclusiv a segmentelor celor mai vulnerabile ale populației sau a celor care locuiesc în teritorii izolate. În acest scop, Comisia va prezenta un plan de acțiuni pentru dezvoltarea comerțului electronic . Comunicarea respectivă va evalua aplicarea Directivei privind comerțul electronic și va analiza provocările care trebuie soluționate: microplățile, securitatea plăților online, protecția datelor cu caracter personal, combaterea contrafacerilor, livrarea comenzilor, responsabilitatea prestatorilor de servicii pe internet, coerența legislației europene cu impact asupra comerțului electronic[45]. De asemenea, Comisia va propune măsuri de promovare a dezvoltării unui spațiu integrat pentru cardurile de plată, precum și a celorlalte forme inovatoare de plată.

Discriminările pe baza localizării geografice, în special în cazul comerțului online, trebuie eliminate. Comisia va prezenta linii directoare [46] având ca scop eliminarea discriminărilor nejustificate atunci când acestea sunt fondate pe naționalitate sau pe locul de reședință, în special în cazul comerțului online.

În fine, Directiva privind reutilizarea informațiilor din sectorul public (ISP[47]) a introdus condițiile de bază pentru reutilizarea bogăției de date generate de administrațiile publice, care pot stimula piețele de conținut și de servicii dacă sunt disponibile în condiții de transparență și nediscriminare[48]. Revizuirea acesteia va permite ca informațiile din sectorul public să devină o sursă importantă de oportunități și de creștere pentru multe alte sectoare inovatoare.

2.8. Antreprenoriatul social

Acțiune-cheie: Legislație menită să creeze un cadru european pentru facilitarea dezvoltării de fonduri de investiții solidare, care ar amplifica efectul inițiativelor naționale deschizând acestor fonduri oportunități specifice pieței unice (acces la oportunități de investiții și la investitori din toate statele membre). |

Piața internă este fondată pe o „economie socială de piață cu grad ridicat de competitivitate”, care reflectă evoluția către o creștere incluzivă, mai corectă din punct de vedere social și mai durabilă din punct de vedere ecologic. Se aplică noi modele economice, în cadrul cărora aceste considerații de ordin social depășesc logica ce vizează doar profitul financiar. Această tendință trebuie să se poată reflecta în piața unică. Trebuie să se garanteze condiții de concurență egale și să se sprijine experiențele care introduc un grad superior de echitate în cadrul economiei și participă la lupta împotriva excluziunii. Trebuie utilizată formidabila pârghie financiară pe care o constituie industria europeană de administrare a activelor (7 000 miliarde EUR în 2009) pentru a favoriza dezvoltarea întreprinderilor care au ales, dincolo de scopul legitim al profitului financiar, să urmărească și obiective de interes general, de dezvoltare socială, etică sau a mediului. Pentru a asigura faptul că regulile sunt aceleași pentru toți, Comisia va prezenta o propunere legislativă cu privire la transparența informațiilor sociale și de mediu furnizate de întreprinderile din toate sectoarele.

Pentru a se putea dezvolta și pentru a-și putea îndeplini obiectivele, sectorul economiei sociale din cadrul pieței interne va trebui să poată beneficia de forme de organizare cu statut juridic special. Sectorul cooperativ , de exemplu, este mai activ ca niciodată[49], însă trebuie făcută o evaluare cu privire la gradul redus de aderare la statutul de cooperativă europeană. Asociațiile mutuale activează în sectoare esențiale pentru cetățeni (sănătate, bancar, asigurări etc.), dar rareori își oferă serviciile în mai multe state membre. Cu toate acestea, cu o cotă de 25% din piața de asigurări și reprezentând 70% din totalul întreprinderilor din sector, acestea nu pot fi ignorate de piața unică. Fundațiile aduc o contribuție solidă la finanțarea demersurilor inovatoare și de interes general. Ele se lovesc însă de dificultăți în ceea ce privește stabilirea în alte state membre sau punerea în comun a mijloacelor lor dincolo de frontiere. Pentru a remedia aceste dificultăți, Comisia va prezenta o propunere de regulament de stabilire a statutului de fundație europeană.

Pe lângă aceasta, anumite întreprinderi și-au asumat ca misiune, fără a renunța la profit, lupta contra excluziunilor. Deseori acestea sunt întreprinderi foarte mici care acționează pe plan local, însă unele au un veritabil potențial de creștere și de creare de locuri de muncă[50]. Instrumentele juridice[51] trebuie să facă în așa fel încât piața unică să constituie atât terenul lor de dezvoltare, cât și orizontul lor de creștere, în loc să le cantoneze doar în teritoriile naționale.

În cadrul platformei europene de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale[52], Comisia va sprijini dezvoltarea economiei sociale ca instrument de incluziune activă, propunând în 2011 o „Inițiativă privind antreprenoriatul social” și facilitând accesul la programele de finanțare ale Uniunii care pot fi folosite în acest domeniu.

De asemenea, în 2011 Comisia va adopta o comunicare privind responsabilitatea socială a întreprinderilor (RSI), concept mai cuprinzător decât antreprenoriatul social, care încurajează toate întreprinderile să urmărească acțiuni cu obiective sociale sau de mediu în cadrul activităților lor cotidiene.

2.9. Fiscalitatea

Acțiune-cheie: Revizuirea Directivei privind impozitarea energiei, în vederea asigurării unui tratament coerent al diverselor surse de energie pentru a lua mai bine în considerare conținutul energetic al produselor, precum și nivelul de emisii de CO2 aferent acestora. |

Reglementările fiscale ale UE nu mai corespund realității pieței unice a secolului XXI, nici mizelor dezvoltării durabile. Ele nu permit asigurarea egalității de tratament a consumatorilor finali de pe piața internă și nu încurajează suficient practicile cele mai eficiente din punct de vedere energetic sau cele mai ecologice. Fiscalitatea trebuie să permită astăzi orientarea consumului către o utilizare mai bună a resurselor energetice, privilegiind sursele de energie nepoluantă.

Pe lângă aceasta, întreprinderile care sunt stabilite în mai multe state din cadrul Uniunii trebuie să depună mai multe declarații de impozit pe profit și să trateze cu mai multe administrații fiscale. Proiectul bazei consolidate comune pentru calculul impozitului pe profit ( Common Consolidated Corporate Tax Base - CCCTB) constituie o acțiune prin care Comisia propune armonizarea modalităților de calcul al profitului impozabil, pentru ca întreprinderile în cauză să fie supuse acelorași reguli, indiferent care ar fi statul membru în care sunt impozitate[53]. Crearea unui ghișeu fiscal unic va facilita raporturile între întreprinderi și administrația fiscală, organizând cooperarea administrativă între autoritățile fiscale ale statelor membre. În fiecare an, CCCTB va permite întreprinderilor din Uniune să economisească 700 de milioane EUR reprezentând costuri de punere în conformitate și 1,3 miliarde EUR prin consolidare. În plus, întreprinderile care doresc să se extindă dincolo de frontierele naționale vor beneficia de o economie de ordinul a 1 miliard EUR. CCCTB a fost identificată în strategia de creștere anuală ca una dintre măsurile de favorizare a creșterii care trebuie adoptate cu prioritate până la sfârșitul lui 2012. În acest context, va fi de o importanță primordială ca Parlamentul și Consiliul să se implice pe deplin, pentru a răspunde așteptărilor ridicate ale întreprinderilor în ceea ce privește simplificarea mediului lor legislativ.

Sistemul TVA trebuie de asemenea revizuit, în special pentru a defini regimul definitiv aplicabil operațiunilor transfrontaliere, precum și modalitățile de impozitare a acestora, cu scopul de a reduce sarcinile administrative specifice legate de aceste tranzacții și de a securiza întregul lanț comercial, mai ales pentru IMM-uri. Comisia intenționează să identifice, înainte de sfârșitul anului 2011, elementele unei strategii privind TVA care să dea naștere unor inițiative legislative. Acestea din urmă vor trebui examinate în cadrul următoarei etape de consolidare a pieței unice de după 2012.

Problemele fiscale transfrontaliere constituie un important obstacol cu care se confruntă cetățenii . Acestea trebuie rezolvate. O comunicare a Comisiei cu privire la îndepărtarea obstacolelor fiscale transnaționale din calea cetățenilor[54] a identificat problemele cele mai presante, în special dubla impunere, discriminarea fiscală, precum și dificultatea accesului la informațiile și la administrațiile fiscale din alte state membre. Comisia a anunțat măsuri pentru rezolvarea problemelor specifice. Printre soluțiile posibile se numără în special un mecanism obligatoriu privind litigiile în materie de dublă impunere, crearea de puncte unice de acces la administrații și tratamentul fiscal al succesiunilor transfrontaliere.

2.10. Coeziunea socială

Acțiune-cheie: Legislație menită să amelioreze și să consolideze transpunerea, aplicarea și respectarea în practică a Directivei privind detașarea lucrătorilor[55], cuprinzând măsuri de prevenire și sancționare a oricărui abuz și eludare a normelor aplicabile, însoțită de o legislație ce are ca scop să clarifice exercitarea libertății de stabilire și a libertății de prestare a serviciilor împreună cu drepturile sociale fundamentale. |

Într-o economie socială de piață, o piață europeană a serviciilor mai unificată înseamnă, fără o abordare minimalistă, garantarea faptului că întreprinderile își pot furniza serviciile cu mai multă ușurință în întreaga Uniune Europeană, în special prin detașarea salariaților lor, asigurând în același timp mai multe locuri de muncă de o mai bună calitate și un nivel ridicat de protecție a lucrătorilor și a drepturilor sociale ale acestora.

În această privință, aplicarea cadrului juridic referitor la detașarea lucrătorilor trebuie să fie ameliorată, pentru a facilita circulația informațiilor între întreprinderi și autoritățile statelor membre, pentru a consolida controalele și pentru a lupta contra abuzurilor, în special în ceea ce privește drepturile lucrătorilor.

În cadrul legislației privind piața unică, este necesar să se țină în mod corespunzător seama de articolele 8 și 9 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, care are în prezent o valoare juridică egală cu cea a tratatului. În consecință, Comisia va propune o legislație transversală care să permită clarificarea exercitării libertății de stabilire și a libertății de prestare a serviciilor, împreună cu drepturile sociale fundamentale, între care dreptul la acțiuni colective, conform legislației și practicilor naționale și cu respectarea dreptului UE[56].

Dincolo de aceasta, coeziunea socială și teritorială a Uniunii este, în mod global, în centru preocupărilor proiectului european. Astfel, acesta recunoaște că doar forțele pieței nu aduc un răspuns adecvat la toate nevoile colective. Serviciile de interes economic general (SIEG) constituie o componentă esențială a modelului social european, cu alte cuvinte o economie care este în același timp foarte competitivă și incluzivă din punct de vedere social.

Uniunea Europeană recunoaște, în special la articolul 14 din TFUE și în protocolul 26 anexat la tratate, importanța SIEG pentru promovarea coeziunii sociale și teritoriale a Uniunii și a statelor sale membre, precum și rolul esențial și larga putere discreționară a autorităților naționale, regionale și locale în ceea ce privește asigurarea furnizării, executării și organizării serviciilor de interes economic general într-un mod care să răspundă cât mai mult posibil nevoilor utilizatorilor, conform principiului subsidiarității.

În domeniul achizițiilor publice, Comisia a lansat recent o analiză pentru a clarifica articularea regulilor privind ajutoarele de stat cu cele care guvernează organizarea achizițiilor publice, precum și regimul aplicabil serviciilor furnizate intern.

Conform articolului 106 din TFUE, ține de competența exclusivă a Comisiei să vegheze că modalitățile de executare și finanțare a SIEG sunt conforme cu principiile și dispozițiile tratatului referitoare la concurență. De asemenea, s-a lansat o analiză referitoare la următoarea revizuire a pachetului de măsuri privind ajutoarele de stat în favoarea SIEG (denumit „pachetul post-Altmark”)[57]. Viitoarea reformă ar trebui să vizeze un dublu obiectiv, de clarificare și de abordare diferențiată și proporționată. Comisia intenționează astfel să precizeze, dacă este necesar, mai multe noțiuni-cheie. Pe de altă parte, ea intenționează să se asigure că gradul de profunzime a analizei asupra ajutoarelor de stat este proporțional cu natura serviciilor furnizate și cu amploarea acestora.

În cadrul unei comunicări care urmează să fie adoptată până la sfârșitul anului 2011, Comisia va prezenta acțiuni ce au ca obiectiv o mai bună garantare a faptului că SIEG, inclusiv serviciile sociale de interes general (SSIG), beneficiază de un cadru care le permite să își îndeplinească scopurile.

Astfel, Comisia va examina acțiunile necesare pentru a garanta, în coroborare cu articolul 14 și cu protocolul 26, accesul tuturor cetățenilor, la un preț abordabil, la servicii esențiale pentru viața lor de zi cu zi și pentru integrarea lor în viața economică și socială, respectând în același timp rolul esențial al statelor membre de a asigura furnizarea, executarea și organizarea acestor servicii. Acest răspuns va trebui să țină seama de caracterul evolutiv al nevoilor europenilor.

Comisia observă că nu toți cetățenii au posibilitatea de a participa în mod activ la piața unică. De exemplu, accesul la serviciile bancare de bază, care a devenit o condiție esențială pentru participarea la viața economică și socială, nu este disponibil tuturor. Prin urmare, Comisia va propune o inițiativă privind accesul, cu un cost rezonabil, la un cont de plăți de bază pentru orice cetățean, indiferent unde ar fi locul său de reședință în UE.

2.11. Mediul de reglementare pentru întreprinderi

Acțiune-cheie: Simplificarea directivelor privind standardele contabile în ceea ce privește obligațiile de raportare financiară și reducerea constrângerilor administrative, în special a celor care afectează IMM-urile. |

În concluziile sale din 24-25 martie 2011, Consiliul European a subliniat necesitatea de a reduce constrângerile reglementare, în special cele care afectează IMM-urile, atât la nivel european, cât și la nivel național, Comisia urmând să prezinte Consiliului European un raport în acest sens[58]. Amploarea avantajelor pe care le comportă piața unică depinde de ușurința cu care persoanele, produsele, serviciile și capitalurile pot circula liber dintr-un stat membru în altul. Obiectivul politicilor privind piața unică este să faciliteze aceste mișcări, nu doar prin eliminarea barierelor, ci și prin crearea unui mediu de reglementare care să reducă la minimum sarcinile administrative.

Propunerea de revizuire a directivelor privind contabilitatea are ca scop principal să reducă sarcinile administrative aferente obligațiilor contabile impuse microîntreprinderilor și întreprinderilor mici cu formă juridică de societate pe acțiuni sau societate cu răspundere limitată. Această propunere ar putea duce la obținerea de economii de ordinul a 1,5 miliarde EUR pe an pentru 1,1 milioane de întreprinderi mici și, respectiv, de ordinul a 5,2 miliarde EUR pe an pentru 5,9 milioane de microîntreprinderi[59]. Economiile ar proveni în mare măsură dintr-o diminuare a obligațiilor de raportare financiară pentru aceste microîntreprinderi și întreprinderi mici. Pe lângă această simplificare, revizuirea directivelor va avea și obiectivul de a ameliora claritatea și comparabilitatea la nivelul UE a situațiilor financiare a întreprinderilor mijlocii și mari. De asemenea, propunerea Comisiei de a scuti microîntreprinderile de la aplicarea dispozițiilor directivelor privind contabilitatea trebuie adoptată de Consiliu și de Parlament.

Introducerea de reguli europene armonizate înlocuiește un set de 27 de reguli naționale și, prin urmare, constituie în sine o reducere a sarcinilor administrative. În plus, se fac eforturi pentru a se reduce și mai mult sarcinile administrative generate de normele europene[60]. În acest scop, Comisia a prezentat o propunere privind crearea unui statut al societății private europene , care se află în continuare în analiză la Consiliul UE, așteptând să fie deblocată de acesta.

Pentru a facilita activitatea IMM-urilor, Comisia a adoptat „Small Business Act” [61]. Acesta introduce principiul „Think Small First” („a gândi mai întâi la scară mică”) în ansamblul politicilor europene și cuprinde un evantai de măsuri concrete destinate să consolideze competitivitatea IMM-urilor în cadrul pieței unice.

Pentru a facilita tranzacțiile transfrontaliere în cadrul pieței unice trebuie introdus un instrument opțional pentru dreptul european al contractelor . De asemenea, trebuie să se urmărească adoptarea unui regulament care să faciliteze recuperarea transfrontalieră a creanțelor . Acesta ar simplifica și mai mult regulile existente, în avantajul cetățenilor și al întreprinderilor care doresc mai multă securitate juridică în acest domeniu.

2.12. Achizițiile publice

Acțiune-cheie: Cadru legislativ revizuit și modernizat pentru achizițiile publice, având obiectivul de a genera o politică echilibrată care să susțină cererea de bunuri, de servicii și de lucrări ecologice, responsabile din punct de vedere social și inovatoare. Această revizuire trebuie de asemenea să pună la dispoziție proceduri mai simple și mai flexibile pentru autoritățile contractante și să faciliteze accesul întreprinderilor, în special al IMM-urilor[62]. |

Autoritățile publice cheltuie în jur de 18% din PIB-ul UE pentru bunuri, servicii și lucrări. Actele legislative europene și naționale au deschis achizițiile publice către o concurență loială datorită căreia se oferă cetățenilor o calitate mai bună la cel mai bun preț.

Având în vedere numărul mare de bunuri, servicii și lucrări care fac obiectul achizițiilor publice, comenzile publice oferă oportunități de creștere a cererii de bunuri, servicii și lucrări ecologice, responsabile din punct de vedere social și inovatoare. Cu alte cuvinte, achizițiile publice pot servi ca mijloc de încurajare a dezvoltării unei piețe interne mai ecologice, mai sociale și mai inovatoare. Trebuie de asemenea să se examineze modul în care se pot simplifica și flexibiliza procedurile în vederea sporirii eficacității achizițiilor publice. În același timp, această simplificare nu trebuie să ducă la restrângerea accesului la achiziții la scară europeană. Dimpotrivă, accesul la achiziții trebuie să devină și mai ușor, în special pentru IMM-uri și pentru comerțul transfrontalier, inclusiv pentru achizițiile realizate în comun de diferite entități contractante. Procentul contractelor publice care sunt atribuite întreprinderilor din alt stat membru este în continuare relativ scăzut, în special față de rata de penetrare pe piețele achizițiilor private.

Concesionările de servicii dețin o pondere economică importantă[63] și reprezintă majoritatea parteneriatelor public-privat. Un cadru legislativ ar permite creșterea securității juridice în privința acestor parteneriate.

Deschiderea către concurență a achizițiilor publice aduce beneficii atât la nivel mondial, cât și la nivel european. Pentru a asigura că această deschidere se face într-un spirit de reciprocitate și beneficii mutuale, oferind întreprinderilor europene și străine oportunități egale și garantând o concurență loială, trebuie introdusă, de asemenea, o legislație europeană privind accesul întreprinderilor din țări terțe la achizițiile publice europene, care să permită asumarea de angajamente într-un cadru european.

3. CONDIțIILE SUCCESULUI, O GUVERNANță CONSOLIDATă A PIEțEI UNICE

Pentru ca acțiunile propuse să producă efectele așteptate în ceea ce privește creșterea economică și crearea de locuri de muncă, trebuie îndeplinite condițiile lor de dezvoltare și implementarea lor efectivă. Aceste condiții sunt patru la număr: (1) un dialog mai bun cu întreaga societate civilă; (2) un parteneriat mai strâns cu diferiții actori; (3) punerea la dispoziție în mod eficace a informațiilor pentru cetățeni și întreprinderi; și (4) un control mai energic al aplicării regulilor pieței unice.

Implicarea societății civile și promovarea unei culturi a evaluării

Consultarea publică a scos clar în evidență faptul că societatea civilă dorește să fie implicată mai mult în dezvoltarea pieței unice decât a fost în trecut[64]. Pentru a se angaja cu hotărâre pe această cale, Comisia va publica în mod regulat o listă a principalelor 20 de așteptări ale cetățenilor și întreprinderilor în legătură cu piața unică, pe baza experiențelor lor concrete. Această listă va constitui un veritabil barometru al stării de funcționare a pieței unice , pe care Comisia îl va prezenta Forumului pieței unice . Forumul va reuni periodic actorii de pe această piață: întreprinderi, parteneri sociali, organizații neguvernamentale și organizații ale consumatorilor, autorități publice de la diferite niveluri și parlamente, pentru a examina starea pieței unice, în special transpunerea și aplicarea directivelor, și pentru a face schimb de bune practici. El va contribui la dezvoltarea unei culturi a evaluării politicilor și, în acest sens, va participa la monitorizarea Actului privind piața unică, ajutând la măsurarea efectelor acestuia pe teren. La această evaluare vor contribui și activitățile Ombudsmanului. Pentru a consolida acest ultim aspect, Comisia va utiliza o serie limitată de indicatori care sunt reluați în anexa 2.

De asemenea, trebuie consolidat și rolul partenerilor sociali , oferindu-le posibilitatea de a-și prezenta pozițiile cu privire la chestiuni ce afectează coeziunea economică și socială.

Creare de parteneriate și încurajarea cooperării.

Autoritățile teritoriale au subliniat necesitatea de a se consolida și aprofunda relațiile de parteneriat între toți actorii pieței unice , în special relațiile dintre statele membre și relațiile cu Comisia, manifestându-și cu fermitate dorința de a fi implicate pe deplin în dezvoltarea politicilor pieței unice. Prin urmare, este necesar ca acestea să fie implicate mai mult în consultările asupra propunerilor specifice ale Comisiei și să se consolideze mijloacele disponibile pentru facilitarea și încurajarea cooperării între administrațiile naționale la nivelul la care se iau deciziile individuale, adică, deseori, la nivel teritorial. În acest scop, va fi întărită securitatea juridică a sistemului electronic de schimb de informații (IMI), care reunește deja 6 000 de administrații . Acest sistem ar trebui folosit în mod preferențial ca instrument de parteneriat pentru implementarea regulilor pieței unice în viitoarele propuneri ale Comisiei. Pentru a facilita schimburile între administrații, este necesar să se dezvolte posibilitățile tehnologice de traducere automată.

O mai bună informare pentru o mai bună implementare a regulilor pieței interne

Piața unică ar putea contribui mai mult la creșterea economică dacă toate statele membre ar implementa întregul acquis (mai precis actele legislative europene în vigoare), în beneficiul deplin al întreprinderilor și cetățenilor. Aceștia sunt primii care pot face în așa fel încât drepturile lor să fie respectate. Pentru ca să poată face acest lucru, ei trebuie să își cunoască drepturile, să fie în măsură să și le exercite și să poată găsi ajutor atunci când aceste drepturi nu sunt respectate. Comisia își va consolida, la rândul său, punctul unic de acces („Europa ta”), în parteneriat cu statele membre, pentru ca acesta să devină punctul unic de informare și asistență la nivel european și național. Este de asemenea indispensabil să se amelioreze condițiile în care pot fi găsite soluții concrete în mod rapid și fără costuri pentru cetățenii și întreprinderile ale căror drepturi nu sunt pe deplin respectate. De aceasta depinde încrederea în piața unică și, prin urmare, voința fiecăruia de a-și găsi locul în cadrul acesteia. În acest scop, Comisia și statele membre își vor consolida rețeaua „Solvit” a administrațiilor naționale.

Reguli de joc egale și omogen aplicate

Utilizarea de mijloace alternative de soluționare a conflictelor trebuie să fie sistematică[65] însă, dacă dificultățile persistă, ducând în special la probleme mai structurale care își au originea în legislația națională, Comisia este cea care trebuie să facă uz pe deplin de procedurile de la articolul 258 din tratat (TFUE). În cursul consultării, părțile interesate au insistat asupra importanței asigurării faptului că regulile jocului sunt aceleași pentru toți cei de pe piața unică și au dezvăluit o serie de situații de blocaj. Prin urmare, Comisia va angaja o politică mai fermă în acest domeniu și va face apel la statele membre să amelioreze situația transpunerii și a punerii în conformitate a dreptului lor intern, cu ajutorul unor obiective cantitative care vor trebui atinse. Această abordare a permis deja aducerea deficitului de transpunere la 1%, însă trebuie făcute în continuare eforturi suplimentare. O aplicare corectă și completă a regulilor pieței unice de către toate statele membre necesită ca până în 2012, conform solicitării Parlamentului European, (i) statele membre să notifice tabelele de corespondență care trebuie făcute publice; (ii) să se fixeze obiective cantitative menite să limiteze deficitul de transpunere și deficitul de compatibilitate al dreptului intern la, respectiv, 0,5%[66] pentru deficitul de transpunere și 0,5%[67] pentru deficitul de compatibilitate a dreptului intern; (iii) aplicarea mai eficace a procedurilor în constatarea neîndeplinirii obligațiilor, prin intermediul unor obiective cantitative pentru etapele procedurii.

În fine, Comisia va putea propune instrumentul de evaluare reciprocă inter pares atunci când directiva care trebuie transpusă vizează un sector-cheie unic în cazul căruia legile naționale sunt deosebit de numeroase.

Regulile jocului la nivel global

Succesul pieței interne și al întreprinderilor europene în contextul concurenței mondiale depind de capacitatea Uniunii Europene de a garanta coerența și complementaritatea politicilor sale interne și externe. În acest sens, Comisia își va continua politica de promovare a convergenței reglementărilor și va milita pentru adoptarea pe scară mai largă a standardelor internaționale. Ea va negocia acorduri comerciale care să pună un accent deosebit nu doar pe accesul la piețe, ci și pe convergența reglementărilor. Ar trebui să se acorde o atenție specială țărilor în curs de aderare la Uniunea Europeană, care trebuie să adopte acquis-ul comunitar, dar și țărilor învecinate și partenerilor strategici ai Uniunii, pentru a promova integrarea economică și a ameliora accesul reciproc la piață și apropierea legislativă, în special pe baza unor acorduri de liber-schimb detaliate.

4. ETAPA URMăTOARE șI CONCLUZIE

Stabilirea de priorități asupra cărora să ne concentrăm în următoarele 18 luni nu ne scutește de a proiecta deja următoarea etapă de după 2012. Piața unică trebuie reorientată și dinamizată pentru a servi obiectivelor strategiei Europa 2020, care și-a fixat ca linie de orizont următorii zece ani. Piața unică ar trebui să contribuie la obiectivele de durabilitate și de utilizare mai eficace a resurselor, la inovare, la incluziunea socială și coeziunea teritorială, precum și la strategia privind ocuparea forței de muncă.

La sfârșitul anului 2012 se va intra într-o nouă etapă de dezvoltare a pieței unice. Analizele se vor baza pe un studiu economic cuprinzător, ale cărui rezultate ar trebui să permită identificarea nișelor în care există un potențial de creștere neexploatat și, dacă este cazul, deblocarea de noi pârghii pentru creștere. De asemenea, Comisia va avea grijă să consulte societatea civilă și toți actorii de pe piața unică, prin intermediul noilor sale instrumente de guvernanță.

Cetățenii și întreprinderile nu vor putea profita pe deplin de piața unică decât dacă Actul privind piața unică și acțiunile sale prioritare sunt implementate rapid și în mod ambițios. Acest plan de acțiune reprezintă o contribuție esențială la eforturile de consolidare a competitivității economiei europene și, ca atare, trebuie să i se acorde cea mai mare prioritate. Aceasta va necesita mobilizarea tuturor instituțiilor europene, a statelor membre și a părților interesate.

Prin urmare, Comisia:

- invită Parlamentul European, Consiliul European, Consiliul, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor să sprijine pe deplin Actul privind piața unică;

- invită Consiliul European să acorde sprijinul său celor 12 priorități stabilite de Actul privind piața unică, precum și implementării prioritare a acestora;

- invită Parlamentul European și Consiliul să acorde cea mai înaltă prioritate, în cadrul procesului legislativ, acțiunilor-cheie cuprinse în Actul privind piața unică, convenind pentru adoptarea lor rapidă până cel târziu la sfârșitul anului 2012;

- va înainta un raport Parlamentului European, Consiliului European și Consiliului în legătură cu progresele realizate în implementarea Actului privind piața unică și a acțiunilor sale cheie, în cadrul semestrului european și în vederea unei examinări în cursul Consiliului European de primăvară;

- va lucra împreună cu statele membre pentru a facilita implementarea rapidă a Actului privind piața unică și a acțiunilor sale cheie;

- invită autoritățile naționale, regionale și locale ale statelor membre să asigure implementarea și respectarea regulilor pieței unice;

- invită toate părțile interesate, membrii Parlamentului European și ai parlamentelor naționale, reprezentanții autorităților naționale, regionale și locale, precum și orice altă parte implicată să participe activ la o „Zi a pieței unice”, în cadrul căreia vor fi discutate, la nivel național și european, progresele realizate și provocările care trebuie depășite, în special în cadrul Forumului pieței unice.

Anexa 1: Tabelul acțiunilor-cheie

Acțiune-cheie | Pârghie | Propunere a Comisiei |

1 | Legislație menită să faciliteze posibilitatea fondurilor de capital de risc stabilite într-un stat membru de a investi în oricare alt stat membru, fără obstacole sau condiții suplimentare | Accesul IMM-urilor la finanțare | Al patrulea trimestru 2011 |

2 | Modernizarea legislației referitoare la recunoașterea calificărilor profesionale | Mobilitatea cetățenilor | Al patrulea trimestru 2011 |

3 | Legislație de instituire a unei protecții unitare a brevetelor pentru un număr cât mai mare de state membre și a unui sistem unificat de soluționare a litigiilor, obiectivul fiind ca primele brevete ce vor beneficia de această protecție unitară să fie eliberate în 2013 | Drepturile de proprietate intelectuală | Al doilea trimestru 2011 |

4 | Legislație referitoare la căile alternative de soluționare a conflictelor. Această acțiune va cuprinde o parte referitoare la comerțul online | Consumatorii, actori ai pieței unice | Al patrulea trimestru 2011 |

5 | Revizuirea legislației cu privire la sistemul european de standardizare, pentru a extinde domeniul său de aplicare la sfera serviciilor și pentru a face ca procedurile de standardizare să fie mai eficace, mai eficiente și mai incluzive | Serviciile | Al doilea trimestru 2011 |

6 | Legislație cu privire la infrastructurile energetice și de transport, pentru a identifica și implementa proiecte strategice de interes european și pentru a asigura interoperabilitatea și intermodalitatea | Rețelele | Al patrulea trimestru 2011 Al treilea trimestru 2011 |

7 | Legislație pentru asigurarea recunoașterii reciproce a identificării și autentificării electronice în întreaga UE și revizuirea Directivei privind semnătura electronică | Piața unică digitală | Primul trimestru 2011 |

8 | Legislație menită să creeze un cadru european pentru facilitarea dezvoltării de fonduri de investiții solidare | Antreprenoriatul social | Al patrulea trimestru 2011 |

9 | Revizuirea Directivei privind impozitarea energiei, în vederea asigurării unui tratament coerent al diverselor surse de energie pentru a lua mai bine în considerare conținutul energetic al produselor, precum și nivelul de emisii de CO2 aferent acestora | Fiscalitatea | Al doilea trimestru 2011 |

10 | Legislație menită să amelioreze și să consolideze transpunerea, aplicarea și respectarea în practică a Directivei privind detașarea lucrătorilor[68], însoțită de o legislație ce are ca scop să clarifice exercitarea libertății de stabilire și a libertății de prestare a serviciilor împreună cu drepturile sociale fundamentale | Coeziunea socială | Al patrulea trimestru 2011 |

11 | Simplificarea directivelor privind standardele contabile | Mediul de reglementare pentru întreprinderi | Al doilea trimestru 2011 |

12 | Cadru legislativ revizuit și modernizat pentru achizițiile publice | Achizițiile publice | Al patrulea trimestru 2011 |

Anexa 2: Indicatori pentru piața unică

- Comerțul cu bunuri și servicii în cadrul UE: În 2009, comerțul cu bunuri în cadrul UE reprezenta 37% din PIB (4 320 miliarde EUR), iar cel cu servicii 10,5% din PIB (1 233 miliarde EUR)[69].

- Comerțul electronic în cadrul UE: în 2010, 9% din cetățenii europeni au cumpărat de la furnizori stabiliți în alte state membre[70].

- Numărul cererilor de obținere a brevetului european depuse și aprobate: în 2010 (cifre provizorii) – la Oficiul European de Brevete s-au depus 235 029 de cereri de brevete europene; au fost acordate 58 108 de brevete europene[71].

- Cooperarea transfrontalieră a administrațiilor publice din UE (IMI): La sfârșitul lui 2010, în IMI erau înscrise 5 737 de autorități competente[72].

- Deficitul de transpunere a legislației europene privind piața internă: la sfârșitul lui 2010, deficitul global de transpunere în UE era de 0,9%[73];

- Numărul de cetățeni ai UE care lucrează în alt stat membru: 5,8 de milioane de cetățeni în 2009 - echivalentul a 2,5% din populația activă a UE[74].

[1] A7-0132/2010.

[2] Comisia a încredințat dlui Pedro Solbes elaborarea unui raport cu privire la situația acestor regiuni.

[3] Potențialul de creștere pe termen mediu este estimat la 1,5% până în 2020. 9,6% din populația activă este în șomaj. Comunicarea Comisiei intitulată „Analiza anuală a creșterii - formularea răspunsului cuprinzător al UE la criză”, paginile 2 și 3.

[4] COM(2010) 2020.

[5] Comunicarea „Analiza anuală a creșterii” – COM(2011) 11.

[6] Concluziile Consiliului European din 24-25 martie 2011, EUCO 10/11, punctul 7.

[7] COM(2010) 608.

[8] V. anexat raportul referitor la consultarea publică pe marginea Actului privind piața unică.

[9] Concluziile Consiliului referitoare la Actul privind piața unică (17799/10).

[10] Respectiv rapoartele referitoare la guvernanța și parteneriatul în cadrul pieței unice [P7_TA-PROV(2011)0144], la o piață unică pentru europeni [P7_TA-PROV(2011)0145] și la piața unică pentru întreprinderi și creștere economică [P7_TA-PROV(2011)0146].

[11] CdR 330/2010 - ECOS-V-009.

[12] CESE 525/2011 - (INT/548).

[13] Concluziile Consiliului European din 24-25 martie, EUCO 10/11 din 25 martie, punctul 7.

[14] Articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană.

[15] Articolul 28 din cartă.

[16] COM(2011) 109.

[17] COM(2011) 78.

[18] A se vedea comunicarea din 2 octombrie 2010: „ Reglementarea serviciilor financiare în folosul creșterii sustenabile” – COM(2010) 301 - și raportul privind progresele înregistrate publicat în februarie 2011 (http://ec.europa.eu/internal_market/finances/docs/110209_progress_report_financial_issues_fr.pdf).

[19] A se vedea, de asemenea, inițiativa emblematică „O Uniune a inovării” – COM(2010) 546.

[20] Conform unui studiu Eurobarometru din 2009, dificultatea accesului la finanțare este citată ca a doilea cel mai important obstacol care frânează dezvoltarea întreprinderilor.http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_271_en.pdf.

[21] A se vedea, de asemenea, inițiativa emblematică „O agendă pentru noi competențe și locuri de muncă” - COM(2010) 682.

[22] „Carte verde - Către sisteme europene de pensii adecvate, viabile și sigure” - COM(2010) 365.

[23] V. COM(2010) 682.

[24] A se vedea, de asemenea, inițiativa emblematică „Tineretul în mișcare” - COM(2010) 477.

[25] A se vedea, de asemenea, inițiativele emblematice „O Uniune a inovării” – COM(2010) 546 - și „O politică industrială integrată adaptată erei globalizării” – COM(2010) 614.

[26] Articolul 17 din Carta drepturilor fundamentale.

[27] Sursă: http://www.wipo.int/sme/en/documents/valuing patents.htm

[28] A se vedea, de asemenea, inițiativa emblematică „O agendă digitală pentru Europa” - COM(2010) 245.

[29] A se vedea, de asemenea, inițiativa emblematică „O politică industrială integrată” - COM(2010) 614.

[30] OCDE: „Magnitude of counterfeiting and piracy of tangible products - November 2009 update”; http://www.oecd.org

[31] Documentul de lucru intitulat „Consolidarea puterilor consumatorilor în Uniunea Europeană”, adoptat la 7 aprilie 2011 [SEC(2011) 469] și bazat pe Eurobarometrul 342; și estimarea făcută de serviciile Comisiei pe baza datelor publicate în studiul realizat de YouGovPsychonomics (2009) intitulat „Mystery Shopping Evaluation of Cross-Border E-Commerce in the EU”.

[32] A se vedea, de asemenea, inițiativele emblematice „O Uniune a inovării” - COM(2010) 546 -, „O politică industrială integrată adaptată erei globalizării” - COM(2010) 614 - și „O agendă digitală pentru Europa” – COM(2010) 245.

[33] Eurostat.

[34] Comunicarea COM(2011) 20 a Comisiei – „Către o mai bună funcționare a pieței unice a serviciilor”.

[35] A se vedea, de asemenea, comunicarea intitulată „Priorități în domeniul infrastructurii energetice ante și post 2020 - Plan de realizare a unei rețele energetice europene integrate” - COM(2010) 677 -, concluziile summitului european din 4.2.2011, inițiativa emblematică „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor” - COM(2011) 21 - și Planul 2011 pentru eficiență energetică - COM(2011) 109.

[36] A se vedea, de asemenea, inițiativa emblematică „O politică industrială integrată adaptată erei globalizării” - COM(2010) 614.

[37] „Europe's Digital Competitiveness Report” - SEC(2010) 627.

[38] Eurostat.

[39] Document de lucru al Comitetului pentru comunicații – „Broadband Access in the EU: situation at 1 July 2010”.

[40] Studiul „MEPSIR – Measuring European Public Sector Information Resources” (2006), HELM Group of Companies with Zenc, pentru Comisia Europeană.

[41] COM(2010) 245.

[42] Eurobarometru Flash nr. 299 – „Cross-border trade and consumer protection”, septembrie 2010, raport analitic, p. 30.

[43] A se vedea, de asemenea, concluziile Comunicării privind comerțul electronic transfrontalier dintre întreprinderi și consumatori în Uniunea Europeană – COM(2009) 557;http://ec.europa.eu/consumers/strategy/docs/COM_2009_0557_4_fr.pdf

[44] Cel de-al cincilea tablou de bord al piețelor de consum - http://ec.europa.eu/consumers/strategy/docs/5th_edition_scoreboard_en.pdf

[45] Inițiativa privind dreptul european al contractelor se va număra printre măsurile avute în vedere în scopul reducerii obstacolelor de reglementare din calea comerțului electronic.

[46] Pentru aplicarea articolului 20 din Directiva privind serviciile.

[47] Directiva 2003/98/CE Parlamentului European și a Consiliului din 17 noiembrie 2003.

[48] De exemplu, hărțile și itinerarele disponibile online sau în aparatele GPS nu ar fi fost atât de bine dezvoltate dacă Directiva ISP nu ar fi creat condițiile pentru disponibilitatea informațiilor din sectorul public.

[49] Cooperativele reprezintă, doar ele însele, peste 4,8 milioane de locuri de muncă.

[50] Numărul angajaților din cadrul întreprinderilor sociale și din sectorul terțiar este estimat la 7 milioane, respectiv 4% din forța de muncă salariată din Europa.

[51] Reglementarea achizițiilor publice, relațiile dintre întreprinderi, în special în domeniul comercial și în cel al distribuției ( Business to Business ), accesul la finanțare [credit bancar, fonduri de investiție dedicate, direcționarea economiilor private prin intermediul unor inițiative de tipul Big Society Bank (Regatul Unit)].

[52] COM(210) 758.

[53] Reducerea costurilor administrative de natură fiscală care apasă asupra IMM-urilor determinată de o bază consolidată comună pentru calculul impozitului pe profit este estimată la 67%.

[54] COM(2010) 769.

[55] A se vedea inițiativa emblematică „O agendă pentru noi competențe și locuri de muncă” - COM(2010) 682.

[56] Inițiativa ar putea să se inspire din soluțiile date de Regulamentul (CE) nr. 2679/98 al Consiliului din 7 decembrie 1998 privind funcționarea pieței interne în legătură cu libera circulație a mărfurilor între statele membre.

[57] Comunicarea din 23 martie 2011 a Comisiei intitulată „Reforma normelor UE privind ajutoarele de stat aplicabile serviciilor de interes economic general” – COM(2011) 146.

[58] Concluziile Consiliului European din 24-25 martie, EUCO 10/11 din 25 martie, punctul 7.

[59] Cifre calculate pe baza unui studiu realizat de Center of Strategy & Evaluation Services (CSES) în octombrie 2010 și a unui raport asupra proiectului Uniunii Europene privind măsurile de referință și reducerea costurilor administrative realizat de Capgemini, Deloitte and Ramboll în februarie 2009.

[60] A se vedea, de asemenea, strategia europeană de simplificare a mediului de reglementare - COM(2005) 535.

[61] A se vedea, de asemenea, inițiativa emblematică „O politică industrială integrată adaptată erei globalizării” - COM(2010) 614.

[62] A se vedea, de asemenea, inițiativele emblematice „O Uniune a inovării” – COM(2010) 546 - și „O politică industrială integrată adaptată erei globalizării” – COM(2010) 614.

[63] Conform unei estimări prudente, cel puțin 138 miliarde EUR între 2000 și 2006.

[64] Consultarea și dialogul cu societatea civilă a fost considerat, de către majoritatea respondenților online (312 din 740), ca fiind subiectul cel mai important dintre cele 50 de acțiuni ale SMA.

[65] Rețeaua pilot a UE între Comisie și anumite state membre este un mijloc eficace prin care se încearcă rezolvarea conflictelor înainte de a se recurge la proceduri în constatarea neîndeplinirii obligațiilor. Aceasta este utilizată sistematic de Comisie, care dorește să o extindă la toate statele membre.

[66] În 2010, deficitul mediu era de 0,9%, un sfert din statele membre atingând deja 0,5%.

[67] În 2010, deficitul mediu era de 0,7%.

[68] A se vedea inițiativa emblematică „O agendă pentru noi competențe și locuri de muncă” - COM(2010) 682.

[69] Eurostat.

[70] Eurostat.

[71] Oficiul European de Brevete.

[72] Comisia Europeană.

[73] Comisia Europeană.

[74] Eurostat.