ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Pe baza rezultatelor consultărilor părților interesate, normele armonizate referitoare la instrumentele și procesele digitale sunt puternic sprijinite de majoritatea statelor membre și a societăților comerciale, în timp ce sindicatele nu le consideră drept o prioritate, iar notarii sunt împotriva lor. Normele armonizate pentru transformările transfrontaliere sunt sprijinite de toate părțile interesate, în special de toți cei care au răspuns la consultarea publică din 2017. Divizările transfrontaliere sunt sprijinite de statele membre, de societățile comerciale și de notari, dar nu și de sindicate. Necesitatea revizuirii Directivei privind fuziunile transfrontaliere este recunoscută de toți respondenții, cu excepția notarilor; totuși, respondenții consideră că aceasta are o prioritate scăzută. În ceea ce privește conflictul de legi, statele membre și societățile comerciale care au răspuns la consultarea din 2017 sprijină măsurile propuse, în timp ce sindicatele și notarii nu consideră că este necesară o acțiune la nivelul UE.

C. Impactul opțiunii preferate
Opțiunile avute în vedere vizează o serie de traiectorii de reducere a emisiilor de CO2 până în 2030. În cadrul diferitelor opțiuni avute în vedere pentru atingerea nivelurilor-țintă, reducerile emisiilor de CO2 pentru vehiculele grele în 2030 variază între 3 % și 8 % în raport cu scenariul de referință. Până în 2030, emisiile de NOx vor scădea cu 1,3 % - 4,7 % și emisiile de PM2.5 cu până la 0,6 %. Se preconizează înregistrarea de beneficii nete semnificative pentru societate în ansamblul său, precum și pentru operatorii de transport și consumatori. Acestea cresc în măsura în care nivelurile-țintă de CO2 devin mai stricte. Beneficiile economice nete din perspectivă societală, inclusiv costurile evitate aferente reducerii emisiilor de CO2, variază între 9 377 și 52 369 EUR per camion înmatriculat în 2025 și între 41 567 și 87 278 EUR per camion înmatriculat în 2030. Din perspectiva camioanelor noi și a celor de ocazie, economiile nete cumulative, și anume diferența dintre economiile de combustibil și costurile de producție, variază între 5 413 și 37 589 EUR per camion în 2025 și între 22 032 și 82 429 EUR per camion în 2030. Acestea sunt echivalentul unor economii de 1-4 % din costurile sale operaționale în 2025 și de 3-12 % în 2030. O analiză a tehnologiilor eficiente din punctul de vedere al costurilor care sunt deja disponibile sau urmează să devină disponibile în termen scurt arată că instalarea lor integrală ar permite obținerea unor reduceri ale emisiilor între 15 % și 20 % în 2025 față de scenariul de referință. Un nivel mai ridicat al incertitudinilor cu privire la performanțele și costurile tehnologiilor mai avansate și, în special, ale sistemelor de propulsie alternativă care depind de existența unei infrastructuri pentru combustibili alternativi, ar putea afecta fezabilitatea opțiunilor privind niveluri mai ridicate ale obiectivelor în 2030. Costurile totale generate de vehiculele grele de transport de marfă pentru fiecare activitate sunt ușor reduse, cu mai puțin de 1 % în 2025 și cu aproximativ 1-3 % în 2030.
Pe durata perioadei de evaluare (2021 – 2037), opțiunea preferată 3 se preconizează să aibă următoarele efecte: Valoarea actualizată a costului: 57,4 miliarde EUR Impactul opțiunii preferate asupra producătorilor de vehicule este evaluat ca fiind foarte negativ, din cauza costurilor și a eforturilor care sunt necesare din partea producătorilor pentru a îmbunătăți performanțele vehiculelor în materie de siguranță. Creșterea inițială a costurilor, urmând să se diminueze de-a lungul timpului, pentru producătorii de vehicule este estimată la 516 EUR per autoturism, la 521 EUR per camionetă și vehicul utilitar ușor, la 970 EUR pe autobuz și la 1 013 EUR per camion. Datele istorice arată că este puțin probabil ca aceste costuri să fie suportate integral de consumatorii finali. Cu toate acestea, utilizatorii vehiculelor se pot confrunta cu costuri mai ridicate legate de reparații.
În ceea ce privește irigațiile agricole, un instrument juridic la nivelul UE bazat pe o abordare adecvată scopului urmărit și pe gestionarea riscurilor ar oferi beneficii de mediu, economice și sociale. În contextul unei abordări integrate a gestionării resurselor de apă și al adaptării la schimbările climatice, fermierii ar putea beneficia de o aprovizionare cu apă mai sigură, inclusiv în perioade de secetă, atunci când este posibil să nu fie disponibile alte surse de apă pentru irigații. Aceasta ar contribui, în special, la reducerea stresului hidric prin adoptarea pe scară mai largă a reutilizării apei, la prețuri accesibile, care ar putea ajunge la aproximativ 6,6 miliarde de m³ pe an, în comparație cu valoarea de referință de 1,7 miliarde m³. În plus, aceasta ar crea condiții de concurență echitabile pentru investitori și ar oferi certitudine pentru distribuția produselor relevante pe piața internă, contribuind, astfel, la sporirea încrederii publicului în reutilizarea apei pentru irigații.

În ceea ce privește irigațiile agricole, un instrument juridic la nivelul UE bazat pe o abordare adecvată scopului urmărit ar putea necesita investiții în valoare de 38 EUR/(m³/zi) pentru tratarea volumelor de apă disponibile, în timp ce o abordare nediferențiată ar putea necesita investiții în valoare de 271 EUR/(m³/zi). Conform abordării adecvate scopului urmărit, o investiție mai mică de 700 milioane EUR ar permite tratarea unui volum de apă de peste 6,6 miliarde m³ pe an, sub pragul costurilor aferente acestei abordări, comparativ cu o investiție de aproximativ 600 de milioane EUR care ar permite doar tratarea unui volum de apă de aproximativ 800 de milioane m³ pe an, conform abordării nediferențiate, costul total al apei recuperate situându-se, în ambele cazuri, sub 0,5 EUR/m³.
2. Programul are ca obiectiv specific să sprijine pregătirea și punerea în aplicare uniformă a legislației și politicii vamale, precum și cooperarea vamală și consolidarea capacității administrative, inclusiv competențele umane și dezvoltarea și operarea sistemelor electronice europene.

1. Programul are ca obiectiv general sprijinirea uniunii vamale și a autorităților vamale pentru a proteja interesele financiare și economice ale Uniunii și ale statelor sale membre, pentru a garanta securitatea și siguranța în Uniune și pentru a proteja Uniunea împotriva practicilor comerciale neloiale și ilegale, facilitând în același timp, activitățile comerciale legitime.

Deși vama este un domeniu de competență exclusivă, cu un grad ridicat de armonizare a legislației UE, punerea în aplicare revine în continuare în mod exclusiv statelor membre și, prin urmare, uniunea vamală nu poate fi decât la fel de puternică ca și cea mai slabă verigă a sa. Abordarea provocărilor mondiale și transeuropene în mod eficient și coerent în întreaga Europă nu pot fi realizată de UE sau de statele membre în mod individual. Este necesar ca între administrațiile vamale să existe o foarte bună cooperare și integrare operațională. Cea mai mare valoare adăugată se regăsește în domeniul IT, unde programul permite dezvoltarea și operarea unei serii de sisteme electronice europene definite în comun la un cost mai mic decât dacă ar fi fost realizate la nivel național.

-Opțiunea 3 — Continuitate „plus”: această opțiune propune să se abordeze în mod eficient provocările actuale și viitoare ale uniunii vamale. Ea vizează să permită acțiunile necesare pentru îmbunătățirea performanțelor administrațiilor vamale din UE. În mod concret, consolidarea capacității informatice ar garanta faptul că proiectele IT vamale (care nu sunt prevăzute de CVU) vor putea fi acceptate, iar inovarea va fi posibilă. Cooperarea ar fi intensificată și ameliorată pentru a consolida capacitățile administrațiilor vamale de a colabora cu alte autorități, de a asigura conformitatea, de a combate frauda și de spori securitatea, de a lucra mai mult în clustere pe o bază tematică sau geografică și de a permite o integrare mai profundă, indusă de noul mediu informatic. Cu mijloace suplimentare limitate, această opțiune ar spori în mod semnificativ valoarea adăugată europeană de ansamblu a programului.

C. Impactul opțiunii preferate
COMISIA EUROPEANĂ

Bruxelles, 31.7.2019

SWD(2019) 130 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document SWD(2019) 130 final of 04.04.2019

Footnote 54 modified

The text shall read as follows:

DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI

Evaluarea din 2019 a punerii în aplicare a politicilor de mediu ale UE











Raport de țară - ROMÂNIA

























care însoţeşte documentul

Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor

Evaluarea din 2019 a punerii în aplicare a politicilor de mediu:

O Europă care își protejează cetățenii și sporește calitatea vieții acestora





{COM(2019) 149 final} - {SWD(2019) 111 final} - {SWD(2019) 112 final} - {SWD(2019) 113 final} - {SWD(2019) 114 final} - {SWD(2019) 115 final} - {SWD(2019) 116 final} - {SWD(2019) 117 final} - {SWD(2019) 118 final} - {SWD(2019) 119 final} - {SWD(2019) 120 final} - {SWD(2019) 121 final} - {SWD(2019) 122 final} - {SWD(2019) 123 final} - {SWD(2019) 124 final} - {SWD(2019) 125 final} - {SWD(2019) 126 final} - {SWD(2019) 127 final} - {SWD(2019) 128 final} - {SWD(2019) 129 final} - {SWD(2019) 131 final} - {SWD(2019) 132 final} - {SWD(2019) 133 final} - {SWD(2019) 134 final} - {SWD(2019) 135 final} - {SWD(2019) 136 final} - {SWD(2019) 137 final} - {SWD(2019) 138 final} - {SWD(2019) 139 final}
Au fost examinate patru opțiuni de politică (OP): - OP1 - Menținerea statu-quo-ului: Scenariu de referință, caz în care reglementarea în vigoare rămâne neschimbată; - OP2 - Alinierea la nivel internațional: Cerințe consolidate în materie de proiectare ecologică aliniate, într-o singură etapă, la actualele cerințe ale Departamentului pentru Energie al SUA (DOE). Aceasta este opțiunea preferată, deoarece ea asigură cele mai multe avantaje (în ceea ce privește economiile financiare și de energie pentru utilizatorii finali), menținând, în același timp, cele mai mici costuri pe ciclu de viață (LLCC - least life cycle costs); - OP3 - Măsură ambițioasă la nivelul UE: Cerințe consolidate în materie de proiectare ecologică aliniate, într-o primă etapă, la actualele cerințe ale Departamentului pentru Energie al SUA și, în a doua etapă, la Codul UE de conduită privind sursele de alimentare externe; - OP4 - Măsură foarte ambițioasă la nivelul UE: Cerințe consolidate în materie de proiectare ecologică aliniate, într-o primă etapă, la actualele cerințe ale Departamentului pentru Energie al SUA, urmată de o a doua etapă mai ambițioasă, care corespunde Codului de conduită al UE și celor mai bune tehnologii disponibile pe piață (BAT - best available technology). - Cerințe comune aplicabile tuturor OP2-OP4, care vin în completarea cerinței privind eficiența energetică: (i) Extinderea domeniului de aplicare pentru a include sursele de alimentare externe cu tensiune multiplă (de exemplu, surse de alimentare externe cu două tensiuni, furnizând simultan 5 V și 20 V); (ii) furnizarea de informații referitoare la randamentul surselor de alimentare externe la o sarcină de 10 % și (iii) furnizarea de informații privind performanța surselor de alimentare externe, puse la dispoziție pe site-uri publice și în manualele de utilizare.
OP 4a (LLCC) are cele mai mari beneficii economice și de mediu. Aceasta presupune introducerea unui regulament privind proiectarea ecologică cu cerințe cantitative privind eficiența și informarea. Aceasta generează economii de mediu ridicate la o rată considerată a fi realizabilă pentru industrie și pentru utilizatorii finali și a beneficiat de cea mai mare susținere din partea părților interesate. OP 4a se preconizează că va avea următoarele impacturi până în 2030: §în comparație cu „starea de fapt”, un regulament ar trebui să genereze economii de energie de 1,1 TWh/an, adică 0,075 % din obiectivul Comisiei pentru 2030 cu privire la economiile finale în consumul de energie; §economii directe în ceea ce privește cheltuielile anuale ale utilizatorilor finali în valoare de 522 de milioane EUR și venituri suplimentare din activitatea desfășurată în valoare de 14,5 milioane EUR pe an; §impact neutru în ceea ce privește ocuparea forței de muncă (crearea a ~ 200 de locuri de muncă pe an); §o contribuție la economia circulară prin îmbunătățirea reparabilității și a reciclabilității; §o creștere a competitivității industriei UE și a rolului de lider (pe plan intern și internațional) în sectorul producției de echipamente de sudură cu eficiență ridicată, prin accelerarea progresului tehnologic și alinierea la cerințele privind eficiența din alte economii mondiale.
În afară de scenariul de statu-quo (BAU - business as usual), în care UE nu întreprinde nicio măsură, au fost luate în considerare alte cinci opțiuni de politică: 1.Acordul voluntar cu industria; 2.Etichetarea energetică, pentru îmbunătățirea informării consumatorilor cu privire la eficiența energetică; 3.Scenariul ECO1, care prevede un regulament actualizat referitor la motoarele electrice, în care domeniul de aplicare actual este menținut, însă în care obiectivele de eficiență sunt stabilite la un nivel mai ridicat; 4.Scenariul ECO2, care este similar cu ECO1, dar în care domeniul de aplicare este extins pentru a include motoare mai mari și unele motoare care nu fac obiectul regulamentului actual (motoare monofazate, motoare cu 8 poli și mai multe motoare cu destinație specială). În plus, intră în domeniul de aplicare și variatoarele de viteză (VSD) utilizate cu motoare electrice. 5.Scenariul ECO3, care extinde domeniul de aplicare al ECO2 la motoarele mai mici. Nu a fost primită nicio propunere din partea industriei pentru un acord voluntar și foarte puțini consumatori privați, cărora eticheta energetică le este destinată, cumpără efectiv motoare. Prin urmare, primele două opțiuni au fost eliminate din analiza ulterioară. Dintre opțiunile restante (BAU, ECO1, ECO2, ECO3), opțiunea preferată este ECO3, deoarece ea oferă cele mai mari avantaje pentru mediu, elimină toate lacunele previzibile, înregistrează cele mai mari beneficii economice pentru clienți, are cel mai mare impact pozitiv pe piața muncii și aduce cerințele de eficiență la un nivel corespunzător tendințelor de reglementare internaționale.
(4)există o diferență în ceea ce privește motivația în cazurile în care cumpărătorul aparatului nu este utilizatorul final, de exemplu în cazul dulapurilor frigorifice pentru înghețată, al răcitoarelor de băuturi și al distribuitoarelor automate amplasate de o firmă producătoare de produse alimentare sau de băuturi în supermarketuri, în magazine de cartier, aeroporturi, gări, cluburi sportive etc.

Aparatele frigorifice cu funcție de vânzare directă (de exemplu dulapurile frigorifice pentru supermarketuri, răcitoarele de băuturi, congelatoarele mici pentru înghețată, vitrinele frigorifice pentru înghețată și distribuitoarele automate) sunt esențiale pentru a asigura calitatea produselor alimentare în lanțul alimentar din Uniune și, în plus, pentru a oferi consumatorilor alte produse alimentare neperisabile, de exemplu băuturi, care sunt consumate în mod obișnuit la temperaturi sub temperatura mediului ambiant. Cu toate acestea, în îndeplinirea acestei funcții, aparatele frigorifice sunt mari consumatoare de energie și contribuie într-o mare măsură la emisiile de gaze cu efect de seră, cu un consum anual de aproximativ 65 TWh în UE-28, echivalentul a aproximativ 0,46 % din consumul total de energie finală al UE.

Luarea de măsuri la nivelul UE este necesară deoarece, în absența evidențiată a unei reglementări armonizate și specifice în UE, există riscul ca cerințele individuale în materie de eficiență energetică stabilite de statele membre să împiedice funcționarea pieței interne a UE. Directiva privind proiectarea ecologică (în special articolul 16), care are ca obiectiv piața internă ca temei juridic al tratatului, și Directiva privind eticheta energetică (articolul 1) oferă temeiul juridic pentru adoptarea de către Comisia Europeană a măsurilor de punere în aplicare privind reducerea consumului de energie al dulapurilor frigorifice de uz comercial, precum și orientarea consumatorilor către aparatele cele mai eficiente.

Austria, Țările de Jos și Regatul Unit, EPEE și EuroCommerce sunt în favoarea a două niveluri (opțiunea 5), ONG-urile și DE sunt în favoarea a trei niveluri (opțiunea 4). Revizuirea are loc după ultimul nivel (opțiunea 5), aceasta fiind susținută de majoritatea părților interesate; doar EVA a solicitat o revizuire rapidă în vederea publicării unui nou standard de încercare.

C. Impacturile opțiunii preferate
COMISIA EUROPEANĂ

Bruxelles, 24.9.2020

SWD(2020) 204 final

This document corrects document SWD(2020) 204 final of 24.09.2020

Two references in the title of the cover page have been corrected.

Concerns the EN version only.

The text shall read as follows:

DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI



REZUMAT AL RAPORTULUI PRIVIND EVALUAREA IMPACTULUI



care însoţeşte documentul

Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului

de modificare a Directivelor 2006/43/CE, 2009/65/CE, 2009/138/CE, 2011/61/UE, 2013/36/UE, 2014/65/UE, (UE) 2015/2366 și (UE) 2016/2341

{COM(2020) 596 final} - {SEC(2020) 309 final} - {SWD(2020) 203 final}
Consiliul Europei, Platforma pentru promovarea protecției jurnalismului și a siguranței jurnaliștilor. https://www.coe.int/en/web/media-freedom .

Consiliul Europei: Comitetul de Miniștri (2000), Recommendation Rec(2000)19 of the Committee of Ministers to member states on the role of public prosecution in the criminal justice system [Recomandarea Rec(2000)19 a Comitetului de Miniștri către statele membre privind rolul procuraturii în sistemul judiciar penal].

Consiliul pentru presă din Germania, Codexul presei din Germania. https://www.presserat.de/pressekodex.html .

Curtea Constituțională Federală, decizia din 15 aprilie 2020, 1 BvR 828/20.

Curtea Constituțională Federală, decizia din 29 aprilie 2020, 1 BvQ 44/20.

Curtea Constituțională Federală, hotărârea din 17 decembrie 2014, 1 BvL 21/12.

Curtea Constituțională Federală, hotărârea din 5 mai 2015, 2 BvL 17/09.

Curtea Constituțională Federală, hotărârea din 5 mai 2020, BvR 859/15.

Curtea de Justiție a Uniunii Europene (2020), Comunicat de presă în urma hotărârii Curții Constituționale germane din 5 mai 2020 nr. 58/20.

Curtea de Justiție a Uniunii Europene, hotărârea din 27 mai 2019, OG și PI, cauzele conexate C­508/18 și C-82/19.

Curtea Federală Fiscală, hotărârea din 10 ianuarie 2019, V R 60/17.

Der Spiegel (2017), Was Abgeordnete nebenher verdienen. https://www.spiegel.de/politik/deutschland/nebeneinkuenfte-in-den-landtagen-das-sind-die-top-verdiener-a-1136866.html .

Die Linke, propunere pentru introducerea unui registru obligatoriu de transparență: http://dip21.bundestag.de/dip21/btd/19/000/1900015.pdf .

Direcția Generală Comunicare (2019, 2020), Sondajul Eurobarometru Flash 482: atitudinea societăților față de corupția din UE.

Direcția Generală Comunicare (2020), Sondajul Eurobarometru special 502: Corupția.

European University Institute, Centre for Media Pluralism and Media Freedom, Media Pluralism Monitor 2020 (Centrul pentru pluralism și libertate în mass-media, Instrumentul de monitorizare a pluralismului mass-mediei 2020), 2020.

GRECO (2015), Fourth Evaluation Round – Evaluation Report on Germany on corruption prevention in respect of members of Parliament, judges and prosecutors (Runda a cincea de evaluare - Raport de evaluare privind Germania referitor la prevenirea corupției cu privire la membrii parlamentului, judecători și procurori).

GRECO (2019), Fourth Evaluation Round – Second Compliance Report on Germania on corruption prevention in respect of members of Parliament, judges and prosecutors (Runda a patra de evaluare - Al doilea raport de conformitate privind Germania referitor la prevenirea corupției cu privire la membrii parlamentului, judecători și procurori).

Guvernul Germaniei (2020), Contribuție din partea Germaniei la Raportul privind statul de drept pentru anul 2020.

Înaltul Comisariat al ONU pentru Drepturile Omului (1993), Principiile referitoare la statutul instituțiilor naționale (Principiile de la Paris) – adoptate prin Rezoluția 48/134 a Adunării Generale a ONU din 20 decembrie 1993.
oîn plus, ar stimula schimbul de informații privind amenințările în sectorul financiar.

Evaluarea impactului a luat în considerare trei opțiuni, în plus față de scenariul de referință care nu implică nicio acțiune în ceea ce privește legislația UE privind serviciile financiare. Mai exact:

C. Impactul opțiunii preferate
Proiectul BIMplement se referă la formarea în legătură cu modelarea datelor privind clădirile (BIM) în cadrul șantierelor de construcții. El are ca scop obținerea unei calități mai bune pentru construirea și renovarea clădirilor cu consum de energie aproape zero, prin utilizarea BIM ca vector universal de informare și de facilitare a procesului de învățare în cadrul proiectelor și între proiecte. BIMplement a dezvoltat un cadru de calificare ameliorat pe baza BIM, care descrie competențele, abilitățile și cunoștințele necesare pentru a face legătura între cunoștințele disponibile și modelul BIM, procesul de construcție și actorii implicați. Rezultatele vor fi aplicate în 50 de amplasamente experimentale unde vor fi testate în practică acțiunile de formare. Prin actualul proiect „LifeforLLL(s)” din cadrul LIFE, consiliile pentru construcții ecologice din opt țări colaborează cu guvernele lor și cu părțile interesate din cadrul industriei pentru a explora modul în care se pot implementa în mod practic, la nivel paneuropean, indicatori esențiali privind emisiile de carbon pe durata întregului ciclu de viață, circularitatea și calitatea aerului din interior. Acest proiect vizează crearea infrastructurii necesare pentru a integra cadrul la nivelul UE privind clădirile durabile, denumit „Level(s)”. Proiectul analizează modul în care cele mai performante scheme de certificare a construcțiilor ecologice din Europa se pot alinia la acest cadru și pot furniza date mai comparabile privind performanța de mediu a clădirilor. În plus, el sprijină achizițiile publice prin colaborarea cu orașele și cu autoritățile publice pentru a alinia indicatorii privind emisiile de carbon pe durata întregului ciclu de viață, circularitatea și calitatea aerului din interior la standardele de achiziții publice și include formarea autorităților publice, precum și a fabricanților de produse. Proiectul BUILD UPON, finanțat de programul Orizont 2020 și realizat de consiliile pentru construcții ecologice, a angajat și a abilitat o masă critică de părți interesate, ajutându-le să definească și să implementeze propriile strategii naționale de renovare pe termen lung (SRTL) în 13 țări. A fost înființată o platformă „RenoWiki”, pentru a îmbunătăți înțelegerea de către părțile interesate, iar dialogurile și schimburile de informații din cadrul comunității părților interesate au fost promovate prin ateliere care au avut loc la nivel local, național și european și la care au participat peste 3 300 de părți interesate relevante. Aceste ateliere au dus la adoptarea unui set de recomandări, denumite „RENOmmandments”, adresate guvernelor. Proiectul BeREEL, finanțat în cadrul LIFE ca proiect integrat strategic, a sprijinit dezvoltarea Strategiei pe termen lung privind renovarea clădirilor rezidențiale pentru regiunea Flandra din Belgia.