COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 7.6.2011 
SEC(2011) 807 final 
  
Recomandare de 
RECOMANDARE A CONSILIULUI 
privind Programul na țional de reform ă pe 2011 al Germaniei 
  
și care include avizul Consiliului 
 
privind Programul de  stabilitate actualizat al G ermaniei pentru perioada 2011-2014 
{SEC(2011) 714 final} 
 
 
RO 2   RO Recomandare de 
RECOMANDARE A CONSILIULUI 
privind Programul na țional de reform ă pe 2011 al Germaniei 
  
și care include avizul Consiliului 
 
privind Programul de stabilitate actua lizat al Germaniei pentru perioada 2011-2014 
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, 
având în vedere Tratatul privind func ționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 
alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4), 
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind 
consolidarea supravegherii pozi țiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor 
economice
1, în special articolul 5 alineatul (3), 
având în vedere recomandarea Comisiei Europene2, 
având în vedere concluziile Consiliului European, având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea for ței de munc ă, 
după consultarea Comitetului economic și financiar, 
întrucât: (1) La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei Europene de 
lansare a unei noi strategii pentru ocuparea for ței de munc ă și creștere economic ă, 
Strategia Europa 2020, pe baza unei coordon ări consolidate a politicilor economice, 
care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare ac țiuni în vederea 
stimulării potențialului de cre ștere durabil ă și de competitivitate al Europei. 
(2) La 13 iulie 2010, Consiliul a adop tat o recomandare privind orient ările generale pentru 
politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii Europene (2010-2014) iar, la 
21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orient ările pentru politicile de 
ocupare a for ței de munc ă ale statelor membre
3, care formeaz ă împreună „orientările 
integrate”. Statele membre au fost invitate s ă țină seama de orient ările integrate în 
cadrul politicilor economice și de ocupare a for ței de munc ă naționale. 
                                                 
1 JO L 209, 2.8.1997, p. 1. 
2 JO C , , p. . 
3 Men ținute pentru 2011 prin Decizia 2011/308/UE a Consiliului din 19 mai 2011. 
 
RO 3   RO (3) La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima analiz ă anuală a creșterii, marcând 
începutul unui nou ciclu de guvernan ță economic ă în UE și al primului semestru 
european de coordonare ex-ante  și integrată a politicilor, care se bazeaz ă pe Strategia 
Europa 2020.  
(4) La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat priorit ățile privind consolidarea 
bugetară și reforma structural ă (în conformitate cu concluziile Consiliului din 
15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a analizei anuale a cre șterii efectuat ă de 
Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete 
solide și a sustenabilit ății finanțelor publice, reducerii șomajului prin reforme ale pie ței 
forței de munc ă și depunerii de noi eforturi în vederea consolid ării creșterii economice. 
Consiliul European a solicitat statelor membre s ă transpun ă aceste priorit ăți în măsuri 
concrete, pe care s ă le includ ă în programele de stabilitate sau de convergen ță și în 
programele na ționale de reform ă. 
(5) La 25 martie 2011, Consiliul European a invitat totodat ă statele membre care particip ă 
la Pactul euro plus s ă își prezinte angajamentele în timp util pentru a putea fi incluse în 
programele de stabilitate sau de convergen ță și în programele na ționale de reform ă. 
(6) La 27 aprilie 2011, Germania a prezentat programul s ău de stabilitate actualizat, care 
vizează perioada 2011-2015, și, la 7 aprilie 2011, programul s ău național de reform ă 
pe 2011. Pentru a se ține seama de leg ăturile dintre cele dou ă programe, acestea au fost 
evaluate în acela și timp.  
(7) Economia german ă a intrat în perioada de criz ă de pe o pozi ție relativ solid ă. Cu toate 
acestea, pr ăbușirea comer țului mondial s-a concretizat  în colapsul exporturilor și 
investițiilor în 2009, astfel c ă PIB-ul real a cunoscut o contractare, f ără precedent, de 
4,7 %. Totu și, după o ușoară creștere, ocuparea for ței de munc ă a scăzut din nou 
începând cu sfâr șitul lui 2009. Rezilien ța pieței muncii reflect ă efectele benefice ale 
reformelor din trecut în sensul reducerii orelor lucrate și a subven țiilor pentru 
programul de lucru redus. Economia și-a revenit puternic din recesiune, în 2010 
înregistrându-se o cre ștere a PIB-ului real de 3,6 %. Exporturile au recuperat în mare 
măsură declinul masiv înregistrat în 2009 și s-a deschis calea unei relans ări mai ample, 
care conduce în acela și timp la diminuarea excede ntului de cont curent. 
Competitivitatea economiei a continuat s ă se îmbun ătățească prin compara ție cu cele 
mai multe dintre țările din zona euro. Bugetul public general a trecut de la o pozi ție 
echilibrat ă la un deficit de 3 % din PI B în 2009, ca urmare a utiliz ării depline a 
stabilizatorilor automa ți și a măsurilor discre ționare în scopul contracar ării recesiunii 
economice. Redresarea economic ă a contribuit la limitarea deficitului în 2010 (3,3 % 
din PIB) în pofida continu ării măsurilor considerabile de stimulare fiscal ă și de 
sprijinire a pie ței financiare. 
(8) Pe baza evalu ării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului, a 
programului de stabilitate actua lizat, avizul Consiliului este c ă scenariul 
macroeconomic pe care se bazeaz ă programul este prudent pentru 2011 și plauzibil 
pentru perioada urm ătoare, în conformitate cu evalua rea din previziuni le Comisiei din 
primăvara anului 2011. Programul preconizeaz ă că PIB-ul real va cre ște cu 2,3 % în 
2011, înainte de a sc ădea la 1,8 % în 2012 și la o valoare medie de 1,5 % în 2013-
2015. Programul are în vedere aducerea deficitului sub valoarea de referin ță de 3 % 
din PIB deja în 2011, cu doi ani înaint e de termenul stabilit de Consiliu, și realizarea 
de noi progrese în vederea a tingerii obiectivului pe termen mediu (OTM) de a avea un 
 
RO 4   RO deficit de 0,5 % în termeni struct urali, în 2014. Ca urmare a corect ării preconizate a 
deficitului excesiv, ritmul de ajustare în vederea atingerii OTM stabilit de program 
scade sub valoarea de referin ță de 0,5 % din PIB în 2013 și 2014. Ponderea datoriei în 
PIB a crescut cu aproape 10 puncte procentuale în 20104, dar se preconizeaz ă că 
aceasta va începe s ă scadă în 2011, pentru a atinge 75,5 % din PIB pân ă în 2015, 
rămânând astfel peste valoarea de referin ță prevăzută în tratat.  Riscurile legate de 
proiecțiile bugetare par s ă fie, în general, echilibrate pentru 2011, îns ă, ulterior, 
rezultatele ar putea fi mai slabe decât cele preconizate, deoarece este posibil ca unele 
economii s ă nu se materializeze conform a șteptărilor. Anumite m ăsuri fac înc ă 
obiectul dezbaterii (de exemplu, impozitarea opera țiunilor financiare și a energiei), în 
timp ce altele trebuie spec ificate (de exemplu, îmbun ătățirea eficien ței în administra ția 
publică). În plus, nu se poate ex clude eventualitatea unor m ăsuri financiare 
suplimentare de sprijinire a pie ței.  
(9) Deoarece reforma recent ă a sistemului de s ănătate a introdus m ăsuri în vederea 
limitării creșterii cheltuielilor, în principal, în 2011 și 2012, întreprinderea de noi 
măsuri, destinate sporirii eficien ței cheltuielilor publice în domeniul s ănătății și al 
îngrijirilor de lung ă durată, ar contribui la sprijinirea traiectoriei de consolidare 
preconizate. În acela și timp, men ținerea unei traiectorii de consolidare orientate 
puternic c ătre creștere, inclusiv prin garantar ea unor cheltuieli corespunz ătoare pentru 
educație, ar contribui la  consolidarea poten țialului de cre ștere pe termen lung. 
(10) Cadrul bugetar german a fost consolidat în  mod semnificativ prin introducerea unei 
norme bugetare constitu ționale, prin crearea Consiliului de stabilitate și prin sistemului 
de avertizare rapid ă pentru prevenirea dificult ăților bugetare, îns ă norma bugetar ă mai 
trebuie înc ă aplicată pe deplin la nivelul landurilo r. Consolidarea în continuare a 
mecanismului de monitorizare și de sancționare aferent acesteia ar cre ște credibilitatea 
de ansamblu a finan țelor publice. 
(11) Criza a revelat vulnerabilit ăți grave în sectorul bancar. Pierderile și deprecierile 
considerabile rezultate din investi țiile interna ționale în împrumuturi subprime și în 
mijloace fixe au sl ăbit baza de capital a anumitor b ănci și au făcut necesar ă intervenția 
substanțială a statului. Totodat ă, criza a pus în eviden ță deficiențele anumitor b ănci ale 
landurilor  (Landsbanken) , care sufereau deja, înaintea cr izei, de pe urma lipsei unor 
structuri eficace de management al riscurilor și a absenței unui model de afaceri viabil. 
Continuarea reformei sectorului ban car, inclusiv restructurarea acelor Landsbanken  
care necesit ă un model de afaceri viabil și finanțat în mod corespunz ător și întărirea 
cadrului de reglementare și supraveghere, ar ajuta la men ținerea stabilit ății sectorului 
financiar și ar asigura, totodat ă, alocarea mai eficient ă a economiilor interne, ca o 
modalitate de sprijinire a cererii și a investi țiilor.  
(12) Potențialul de cre ștere și competitivitatea structural ă a economiei germane depind în 
mare măsură de existen ța unei for țe de munc ă bine educate și calificate, îns ă lipsa de 
forță de muncă ar putea deveni presant ă, date fiind evolu țiile demografice. Acest lucru 
subliniază importan ța utilizării la maximum a poten țialului for ței de munc ă prin 
                                                 
4 „Saltul” din 2010 a fost cauzat în mare parte de faptul c ă două bănci cu probleme au transferat activele 
depreciate b ăncilor lor „rele” ( bad banks ), care sunt clasificate în sectorul administra ției publice. În 
conformitate cu orient ările Eurostat privind regulile contabile pentru entit ățile cărora li se transfer ă 
activele depreciate, pasivele corespunz ătoare ale acestor entit ăți au avut un impact direct asupra 
nivelului datoriei. 
 
RO 5   RO eliminarea obstacolelor în calea particip ării la piața muncii a unor grupuri specifice 
(lucrători în vârst ă, femei, lucr ători slab califica ți, resortisan ți ai unor țări care nu sunt 
membre UE) și prin continuarea dezvolt ării capitalului uman. Solu ționarea problemei 
sarcinii fiscale, care r ămâne împov ărătoare, în special pentru cei cu venituri mici și 
medii, ar ameliora stimulentele pentru munc ă, și ar permite, în acela și timp, 
reflectarea, într-o m ăsură mai mare, a cre șterilor salariale în cre șterea veniturilor și a 
cererii interne. Reducerea ratei marginale ridicate de impozitare a veniturilor pentru a doua persoan ă care contribuie la venitul familiei datorat ă impozitării venitului comun 
al cuplurilor prin trecerea la un sistem de impozitare individual ă ar putea ajuta la 
reducerea ponderii muncii cu frac țiune de norm ă în favoarea muncii cu norm ă 
întreagă. O mai mare disponibilitate a facilit ăților de îngrijire a copiilor ar contribui, de 
asemenea, la îmbun ătățirea propor ției, încă scăzute, de femei care muncesc cu norm ă 
întreagă. Mai mult, cre șterea num ărului de persoane cu calific ări obținute prin 
absolvirea unei forme de înv ăță
mânt profesional ar putea îmbun ătăți perspectivele pe 
piața muncii ale lucr ătorilor slab califica ți.  
(13) Germania a luat recent decizii îndr ăznețe cu privire la viitorul s ău mix energetic. 
Punerea în aplicare a „conceptului energe tic” va produce o transformare fundamental ă 
în domeniul aprovizion ării cu energie și va avea implica ții asupra pre țurilor energiei și 
a competitivit ății economiei pe termen mediu și lung. Prin urmare, rentabilitatea ar 
trebui să fie principiul director esen țial pentru punerea în aplicare a „conceptului 
energetic”, bazat pe consumul eficient de energie, pe scheme de sprijin rentabile și pe 
rețele electrice adecvate pentru energia din surse regenerabile și pe piețe energetice 
competitive. 
(14) Stimularea concuren ței în sectorul serviciilor ar stimula cre șterea productivit ății și ar 
sprijini cererea intern ă. Creșterea mai dinamic ă a sectorului serv iciilor ar putea 
contribui, de asemenea, la l ărgirea bazei de cre ștere a cererii și ofertei în Germania. În 
pofida progreselor semnificative din ultimii ani, determinate de punerea în aplicare a 
directivei privind serviciile, pare s ă existe o marj ă pentru a reduce și mai mult 
barierele la intrarea și la ieșirea de pe pia ță a întreprinderilor, în special prin 
simplificarea în continuare a sistemului de licen țe și autoriza ții. Reglementarea 
anumitor servicii profesionale (d e exemplu, a inginerilor, arhitec ților, farmaci știlor și 
avocaților) pare s ă fie mai sever ă prin compara ție cu alte țări, iar barierele la intrare și 
obstacolele de reglementare pentru meserii par, de asemenea, ridicate. Cu privire la 
serviciilor sectoriale bazate pe re țele, concuren ța în sectorul feroviar, în special, este 
încă obstrucționată. În acest caz, separarea efectiv ă a administr ării infrastructurii de 
serviciile de transport, ca o condi ție preliminar ă pentru o pia ță competitiv ă, este încă 
amânată. Consolidarea rolului de supraveghere al Agen ției federale a re țelelor, 
eliminarea subven ționării încruci șate între operatorul de re țea și furnizorii de servicii 
feroviare și deschiderea infrastructurii de vânz ări și bilete către concuren ți ar favoriza 
concurența pe termen scurt.  
(15) Realizarea de noi reforme pentru îmbun ătățirea accesibilit ății și a calității sistemului 
de învățământ și de formare profesional ă va avea un rol cheie pentru garantarea unei 
oferte de mân ă de lucru calificat ă corespunz ător, inclusiv din perspectiva evolu țiilor 
demografice.  Se previzioneaz ă o penurie de mân ă de lucru cu calificare medie și, 
îndeosebi, înalt ă, în special în domenii cum sunt matematica, știința și tehnologia.  
Nivelul de studii al tinerilor din Germania, atât în înv ățământul secundar superior, cât 
și în cel ter țiar, se situeaz ă sub media UE.  Creșterea disponibilit ății învățământului 
 
RO 6   RO preșcolar și a programelor prelungite în școli, precum și facilitarea tranzi ției între 
diferitele componente ale sistemului școlar pot îmbun ătăți rezultatele școlare.   
(16) Germania și-a luat o serie de angajamente în cadrul Pactului euro plus5. Pe partea 
bugetară, angajamentele vizeaz ă corectarea deficitului excesiv înc ă din 2011 și 
atingerea deplin ă a obiectivelor prev ăzute de norma bugetar ă națională în 2011-2012. 
În scopul consolid ării stabilit ății financiare, m ăsurile includ reglementarea și 
supravegherea eficient ă a pieței de capital. M ăsurile privind ocuparea for ței de munc ă 
se concentreaz ă pe participarea pe pia ța muncii (reforma instrumentelor active pe pia ța 
muncii, integrarea sporit ă a speciali știlor cu calific ări în străinătate și integrarea 
migranților) și pe educa ție (Pactul privind înv ățământul de baz ă). Măsurile privind 
competitivitatea se concentreaz ă pe sectoarele bazate pe re țele, pe energie și pe 
sectorul serviciilor (respectiv agen ția privind transparen ța pieței pentru sectorul 
energiei electrice și al gazului, un program privind electromobilitatea și creșterea 
finanțării pentru infrastructurile de transporturi), precum și pe educa ție (inițiativa 
pentru excelen ță de promovare a institu țiilor de înv ățământ superior și finanțarea 
pactului universitar). Aceste angajamente se refer ă la cele patru domenii ale pactului. 
Ele reflect ă în mare m ăsură agenda mai larg ă de reforme definit ă în programul de 
stabilitate și în programul na țional de reform ă. Cu toate acestea, mai multe domenii de 
politică nu sunt vizate de angajamentel e din cadrul pactului (de exemplu, 
restructurarea Landesbanken  sau sarcina fiscal ă asupra veniturilor salariale) sau sunt 
doar amintite (deschiderea c ătre o concuren ță sporită a sectorului serviciilor și a 
sectoarelor bazate pe re țele). Angajamentele asumate în cadrul Pactului euro plus au 
fost evaluate și luate în considerare în recomand ări. 
(17) Comisia a evaluat prog ramul de stabilitate și programul na țional de reform ă ale 
Germaniei, inclusiv angajamentele asumate de aceasta în cadrul Pactului euro plus6. 
Comisia a luat în cons iderare nu doar relevan ța acestora pentru o politic ă 
socioeconomic ă și bugetar ă sustenabil ă în Germania, dar și conformitatea lor cu 
normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernan ța 
economic ă globală a Uniunii Europene printr-o contribu ție de la nivelul UE la 
deciziile na ționale viitoare. Din aceast ă perspectiv ă, Comisia consider ă că strategia 
bugetară a Germaniei trebuie s ă fie transpus ă în practic ă în forma prev ăzută, 
menținând în acela și timp o consolidare care s ă încurajeze cre șterea. Viitoarele m ăsuri 
în perioada 2011-2012 ar trebui s ă se concentreze pe garantarea stabilit ății sistemului 
financiar (de exemplu, prin restructurarea Landesbanken ) și pe consolidarea surselor 
interne de cre ștere, printr-o participare mai important ă pe piața muncii prin reducerea 
sarcinii fiscale asupra veniturilor salariale, prin îmbun ătățirea accesibilit ății și a 
calității educației, precum și prin deschiderea sectorului serviciilor, a meseriilor și 
profesiilor și a sectoarelor bazate pe re țele către o concuren ță sporită.  
(18) În lumina prezentei evalu ări și ținând seama, de asemenea, de Recomandarea 
Consiliului formulat ă în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind 
funcționarea Uniunii Europe ne din 2 decembrie 2009, Consiliul a examinat 
actualizarea pe 2011 a programului de stab ilitate al Germaniei, iar avizul s ău7 se 
                                                 
5 Mai multe detalii privind angajamentele asumate în cadrul Pactului euro plus se pot g ăsi în 
SEC(2011) 714. 
6 SEC(2011) 714. 
7 Prev ăzute la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului. 
 
RO 7   RO reflectă în special în recomandarea de  la punctul (1) de mai jos. Ținând seama de 
concluziile Consiliului European din 25 ma rtie 2011, Consiliul a examinat programul 
național de reform ă al Germaniei, 
RECOMAND Ă ca Germania s ă întreprind ă acțiuni în perioada 2011- 2012, astfel încât: 
(1) Să pună în aplicare strategia bugetar ă pentru anul 2012 și ulterior, conform 
planificării; să finalizeze aplicarea normei bugetare la nivelul landurilor și să 
consolideze în continuare mecanismul de monitorizare și sancționare aferent 
acesteia; s ă mențină o traiectorie de consolidare care s ă încurajeze cre șterea, în 
special prin garantarea unor cheltuieli corespunz ătoare pentru educa ție și prin 
sporirea în continuare a eficien ței cheltuielilor publice în domeniul s ănătății și al 
îngrijirii pe termen lung.  
(2) Să soluționeze deficien țele structurale din sectorul financiar, în special prin 
restructurarea acelor Landesbanken  care au nevoie de un model de afaceri viabil și 
finanțat corespunz ător;  
(3) Să sporeasc ă participarea pe pia ța muncii printr-un acces mai bun și echitabil la 
sistemele de educa ție și formare profesional ă și prin reducerea sarcin ii fiscale pentru 
persoanelor slab remunerate, într-o manier ă neutră din punct de vedere bugetar; s ă 
crească numărul de facilit ăți de îngrijire a copi ilor cu program normal și a școlilor cu 
program prelungit și să elimine impozitele ridi cate, care nu încurajeaz ă o a doua 
persoană care contribuie la venitul familiei s ă munceasc ă;  
(4) Să elimine restric țiile nejustificate pentru an umite servicii profesionale și pentru 
sectorul me șteșugăresc. în scopul îmbun ătățirii concuren ței în sectoarele bazate pe 
rețele, să consolideze rolul de supraveghere al Agen ției federale a re țelelor în 
sectorul feroviar; și, în contextul „conceptului energetic na țional” anun țat, să se 
concentreze pe îmbun ătățirea rentabilit ății pe termen lung a le gii energiei din surse 
regenerabile, pe asig urarea unei independen țe reale a produc ției de energie de 
transportul acesteia, precum și pe îmbun ătățirea interconexiunilor transfrontaliere.  
Adoptat la  
 Pentru Consiliu, 
 Pre ședintele