[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 4.2.2008

COM(2008) 62 final

RAPORTUL INTERMEDIAR AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU

privind progresele realizate în România în cadrul Mecanismului de cooperare și verificare

RAPORTUL INTERMEDIAR AL COMISIEICĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU

privind progresele realizate în România în cadrul Mecanismului de cooperare și verificare

INTRODUCERE

Cu ocazia aderării României la Uniunea Europeană la 1 ianuarie 2007, a fost stabilit un Mecanism de cooperare și de verificare (MCV) [1] pentru a sprijini România în vederea remedierii deficiențelor în domeniul reformei sistemului judiciar și al luptei împotriva corupției, precum și pentru a monitoriza progresele realizate în aceste domenii.

Prezentul raport este cel de-al doilea prezentat de Comisie în cadrul Mecanismului de cooperare și verificare[2]. Perioada de șase luni scursă de la primul raport este considerată prea scurtă pentru a permite României să remedieze deficiențele și pentru a permite Comisiei să revizuiască evaluarea din iunie anul trecut. Prin urmare, raportul prezintă o actualizare factuală a progreselor, fără a efectua o evaluare a rezultatelor obținute în cadrul fiecărui obiectiv de referință („ benchmark ” sau condiționalitate). În plus, actualul raport intermediar conține o vedere de ansamblu asupra asistenței acordate României în domeniile aferente obiectivelor de referință. Acest aspect a fost inclus în vederea identificării posibilelor lacune în ceea ce privește asistența, precum și pentru a asigura României unui sprijin complet și relevant.

REFORMA SISTEMULUI JUDICIAR Ș I LUPTA ÎMPOTRIVA CORUP Ț IEI: SITUA Ț IA LA ZI

Acțiunile subsecvente evaluării din iunie 2007: Planul de acțiune

De la ultimul raport al Comisiei din iunie 2007, a fost stabilit un dialog strâns și permanent cu autoritățile române, la Bruxelles și la București. România a furnizat periodic Comisiei actualizări detaliate privind situația la zi.

Autoritățile române au acceptat sugestia Comisiei de a elabora un Plan de acțiune asupra modului în care România intenționează să îndeplinească obiectivele de referință. Comisia a oferit sprijin României, sub forma unei evaluări a Planului de acțiune punct de vedere metodologic. În continuare, în octombrie 2007, după consultarea părților interesate, Guvernul României a adoptat un raport detaliat pe care l-a prezentat Comisiei. Elaborarea și adoptarea la timp a Planului de acțiune, care a necesitat un efort concertat și mobilizarea de resurse considerabile într-o perioadă scurtă de timp, reflectă angajamentul ferm al autorităților române[3].

Actualizare privind progresele realizate

Obiectivul de referință nr. 1: Asigurarea unei transparențe și eficiențe sporite a actului de justiție, în special prin consolidarea capacității și răspunderii Consiliului Superior al Magistraturii. Raportarea și monitorizarea impactului noilor coduri de procedură civilă și penală.

- Punerea în aplicare a oricăror măsuri necesare, inclusiv cele prevăzute de Planul de acțiune corespunzător al Consiliului Superior al Magistraturii, adoptat în iunie 2006, pentru asigurarea interpretării și aplicării unitare a legii de către instanțele de la toate gradele de jurisdicție și în întreaga țară, după consultări adecvate cu judecători, procurori și avocați în activitate; monitorizarea efectelor măsurilor legislative și administrative recent adoptate

- Elaborarea și punerea în aplicare în sistemul judiciar a unei scheme de personal raționale și realiste, pe baza unei evaluări continue a necesităților

- Elaborarea și punerea în aplicare a unui plan de reorganizare a Ministerului Public care să remedieze deficiențele manageriale și problemele de resurse umane existente

- Monitorizarea efectelor pe care modificările recent adoptate aduse Codurilor de procedură civilă și penală le au asupra sistemului de justiție, astfel încât orice măsuri corective necesare să poată fi încorporate în noile coduri

- Raportarea și monitorizarea progresului realizat în ceea ce privește adoptarea noilor coduri, inclusiv consultări adecvate și efectele adoptării codurilor asupra sistemului judiciar

- Consolidarea capacită ții Consiliului Superior al Magistraturii de a-și îndeplini principalele atribuții, precum și responsabilizarea acestuia, în special abordarea potențialelor conflicte de interese și a comportamentelor contrare eticii ale unor membri ai Consiliului. Recrutarea de inspectori judiciari în conformitate cu noile criterii obiective adoptate și cu asigurarea reprezentativității regionale

Au avut loc o serie de sesiuni de pregătire și reuniuni periodice cu judecători și procurori de la Curțile de apel și de la Înalta Curte de Casație și Justiție, precum și cu magistrați de la nivel regional și local, în vederea promovării unificării jurisprudenței. Activități similare sunt preconizate pentru anul 2008.

Până în luna ianuarie 2008 a fost aleasă o nouă structură de conducere a Consiliului Superior al Magistraturii, bugetul CSM a fost consolidat și noi planuri de management au fost publicate. În decembrie 2007 a fost adoptată o Strategie de comunicare a CSM și a justiției române[4], cu scopul întăririi transparenței sistemului judiciar. A fost consolidată organizarea CSM prin ocuparea a 240 din cele 275 de posturi. Rămân 572 de posturi vacante în cadrul procuraturii. Aproximativ jumătate din recrutările în sistemul judiciar au urmat o procedură ad hoc, pentru a asigura ocuparea rapidă a posturilor vacante existente[5]. În aceste cazuri, posturile vacante au fost ocupate pe bază de interviuri și de experiență de muncă, fără a controla calificările sau pregătirea noului magistrat[6]. Elaborarea unei strategii de resurse umane a sistemului judiciar este așteptată pentru luna ianuarie 2009[7]. În noiembrie 2007, Direcția Națională Anticorupție (DNA) a lansat anchete privind câțiva procurori pentru fraudarea concursurilor pentru poziții de conducere în cadrul parchetelor.

A fost elaborată partea generală a noului Cod de procedură penală și, după o dezbatere publică, a fost transmisă comisiilor competente ale Parlamentului și CSM în decembrie 2007[8]. Legea este încă în curs de adoptare.

Instituirea obligației pentru instanțe de a publica (și actualiza) jurisprudența pe internet este prevăzută pentru sfârșitul anului 2008[9].

Obiectivul de referință nr. 2: Înființarea, după cum a fost prevăzut, a unei agenții de integritate competentă să verifice averea, incompatibilitățile și potențialele conflicte de interese, precum și să emită hotărâri cu caracter obligatoriu pe baza cărora să se poată aplica sancțiuni disuasive

- Adoptarea unei legislații care să instituie o agenție de integritate eficace și independentă, cu atribuții de verificare a averii, a potențialelor incompatibilități și conflicte de interese, care să emită hotărâri cu caracter obligatoriu pe baza cărora să se poată aplica sancțiuni disuasive

- Înfiin țarea unei Agenții Naționale de Integritate, asigurarea faptului că aceasta dispune de suficiente resurse umane și financiare pentru a-și îndeplini atribuțiile

Cadrul legislativ privind Agenția Națională de Integritate (ANI) a fost aprobat în mai 2007[10]. Cu toate acestea, ANI nu este încă operațională. Doar vicepreședintele a fost ales. Au fost demarate activități pregătitoare, selecția personalului, procedurile de achiziții publice pentru infrastructură, alocarea de resurse financiare pentru sediu, buget și definirea organigramei[11].

Obiectivul de referință nr. 3: Pe baza progreselor înregistrate până în prezent, continuarea realizării unor anchete profesionale și imparțiale în cazul sesizărilor de corupție la nivel înalt

- Continuarea seriei de anchete profesioniste și imparțiale în cazuri de corupție la nivel înalt. Asigurarea stabilității legislative și instituționale a cadrului anticorupție, în special prin menținerea procedurii actuale de numire și revocare a Procurorului General al României, a procurorului șef al Direcției Naționale Anticorupție și a titularilor altor posturi de conducere din cadrul Parchetului General

Activitatea Direcției Naționale Anticorupție (DNA) arată un parcurs pozitiv în ultimele șase luni.[12] Până în octombrie 2007, DNA a solicitat aprobarea începerii urmăririi penale a opt foști miniștri sau miniștri aflați în funcție. Aprobarea a fost acordată de Președintele României în luna ianuarie[13]. Decizia privind ridicarea imunității a fost luată după dezbateri juridice și politice intense. În ultimele șase luni, câteva dintre aceste cauze, care implică foști miniștri sau miniștri aflați în funcție, au fost restituite procuraturii de către instanțe, din cauza unor erori procedurale. Acest lucru, pe lângă chestiunea imunității, a provocat dezbateri și controverse considerabile[14]. Nu este clar dacă motivația instanțelor înseamnă că probele sunt inadmisibile, făcând necesare noi anchete, sau înseamnă că procuratura poate rectifica situația, fără a fi necesară reînceperea procedurilor[15].

În octombrie 2007, Parlamentul României a adoptat o serie de modificări la Codul de procedură penală și la Codul penal. Legea privind modificările Codului de procedură penală nu a fost încă promulgată de Președinte, care a trimis-o spre reexaminare[16]. Legea prevede modificări semnificative ale cadrului legislativ pentru anchetarea și urmărirea în justiție a proceselor penale. Ea prevede, între altele, limitarea urmăririi penale, în principiu, la 6 luni, precum și autorizarea percheziționării, interceptării sau înregistrării comunicațiilor doar cu informarea prealabilă a suspectului[17], iar frauda inferioară pragului de 9 milioane de euro ar fi considerată infracțiune minoră, cu o sancțiune maximă de 5 ani de închisoare. Dacă vor fi promulgate, aceste modificări ar afecta substanțial negativ eficiența anchetelor penale în România, în general. Ele ar afecta, de asemenea, anchetele comune împreună cu statele membre, lupta împotriva terorismului și urmărirea în justiție a criminalității transfrontaliere.

Procuratura nu mai poate utiliza evaluări de natură tehnică efectuate de administrația fiscală pentru a stabili amploarea prejudiciului[18].

Obiectivul de referință nr. 4: Adoptarea unor măsuri suplimentare de prevenire și de luptă împotriva corupției, în special în administrația locală

- Evaluarea rezultatelor campaniilor de sensibilizare recent încheiate și, dacă este necesar, propunerea unor activități suplimentare care să vizeze sectoarele cu risc mare de corupție

- Raportarea cu privire la utilizarea măsurilor de reducere a oportunită ților de corupție și de sporire a transparenței administrației locale, precum și cu privire la sancțiunile aplicate persoanelor cu funcții publice, în special acelora din cadrul administrației locale

În luna noiembrie, ministrul de interne a semnat un nou protocol cu ONG-urile privind Centrul Național de Integritate, după întârzieri considerabile în implementarea proiectului[19]. Linia verde anticorupție, prevăzută inițial a fi o linie gratuită pentru combaterea corupției, a fost extinsă pentru a include întrebările generale ale cetățenilor în legătură cu activitatea Ministerului de Interne[20].

Au fost demarate, cu oarecare întârzieri, lucrările pregătitoare privind o strategie națională anticorupție, axată pe sectoarele vulnerabile și pe administrația publică locală[21]. Adoptarea de către guvern este planificată pentru luna martie 2008.

SPRIJINUL ACORDAT ÎN CADRUL MECANISMULUI DE COOPERARE Ș I VERIFICARE

Sprijinul substanțial pus la dispoziția României în domeniul justiției și afacerilor interne provine atât de la programe UE (cum ar fi PHARE și Facilitatea de tranziție), precum și de la state membre[22]. Acest domeniu rămâne principala destinație a sprijinului UE post-aderare: aproape jumătate din bugetul Facilității de tranziție a UE pentru România este dedicată acestui sector, inclusiv un pachet financiar special pentru proiecte care sprijină în mod direct realizarea de progrese în cadrul obiectivelor de referință din MCV.

Proiectele puse în aplicare în domeniul justiției și afacerilor interne acoperă o gamă largă de obiective. O analiză atentă a proiectelor puse în aplicare începând din 2004[23] arată că anumite domenii, cum ar fi reforma sistemului judiciar (obiectivul de referință nr. 1 - OR1) au primit sprijin substanțial și ar putea să se apropie de nivelul de saturație din acest punct de vedere. Au fost, de asemenea, puse la dispoziție fonduri substanțiale pentru consolidarea capacității în domeniul luptei împotriva corupției la nivel înalt (OR3) și a celei la nivel local (OR4). Cu toate acestea, unele sectoare vulnerabile, cum ar fi cel al învățământului, nu au primit încă sprijin pentru combaterea corupției. Noua Agenție Națională de Integritate (OR2), care se estimează că va deveni operațională doar în prima jumătate a acestui an, a primit până acum un sprijin redus.

Sprijinul acordat a avut un impact asupra progreselor României. Reforma justiției s-a bucurat de un sprijin internațional susținut și este un domeniu în care s-au realizat progrese relativ constante. O altă beneficiară de fonduri substanțiale, Direcția Națională Anticorupție, a fost în măsură să-și dezvolte capacitatea de anchetare și urmărire în justiție a cazurilor de corupție la nivel înalt într-o perioadă relativ scurtă de timp.

Asistența viitoare ar trebui axată pe sprijinirea Agenției Naționale de Integritate și pe lupta împotriva corupției. Ea ar trebui să abordeze prioritățile și nevoile identificate în Planul de acțiune elaborat de România. În general, ar trebui acordată preferință unor misiuni de sprijin de dimensiuni reduse, dar bine țintite, care țin seama de capacitatea de absorbție a instituțiilor românești și permit preluarea deplină de către acestea a integrării rezultatelor. Ar trebui urmată o abordare interdisciplinară, de exemplu acordarea de atenție atât judecătorilor cât și procurorilor în ceea ce privește lupta împotriva corupției la nivel înalt. Pare a fi oportună eliminarea treptată și bine gestionată a sprijinului pentru domeniile saturate.

Sprijinul ar trebui să continue sub forma schimbului de bune practici, a pregătirii profesionale și a acordării de burse. Proiectele de dimensiuni mai mari în domeniul corupției la nivel local ar trebui completate de proiecte flexibile, bine orientate, pe termen mediu și lung, care urmăresc aspecte bine țintite sau se axează pe sectoarele și domeniile cele mai vulnerabile.

România este încurajată să utilizeze pe deplin bugetul de sprijin acordat de UE, care este încă disponibil prin Facilitatea de tranziție și prin TAIEX. Aceste fonduri permit organizarea cu promptitudine de misiuni pe termen scurt, precum și realizarea de proiecte de asistență pe termen mediu cu o durată de până la șase luni („ twinning light ”).

Comisia recomandă statelor membre să ia în considerare acordarea unui sprijin practic și direct României, sub forma schimbului de bune-practici, oferirea de locuri de practică profesională, de burse, realizarea de parteneriate instituționale cu departamente cheie cum ar fi Agenția Națională de Integritate sau Direcția Națională Anticorupție.

CONCLUZII

În primul an în calitate de stat membru UE, România a continuat să facă eforturi în vederea remedierii deficiențelor care, altfel, ar împiedica aplicarea eficace a legislației, politicilor și programelor europene. Cu toate acestea, în domenii cheie cum ar fi lupta împotriva corupției la nivel înalt, nu s-a făcut încă dovada unor rezultate convingătoare.

Actualizarea de natură tehnică din prezentul raport nu reprezintă o evaluare aprofundată a progreselor realizate în privința obiectivelor de referință. Situația din teren dă însă naștere la preocupări, a căror abordare este necesară înainte de efectuarea de către Comisie a unei evaluări complete în luna iunie. Există întârzieri în ceea ce privește punerea în aplicare a unei strategii coerente de recrutare în sistemul judiciar (obiectivul de referință nr. 1), înființarea Agenției Naționale de Integritate (obiectivul de referință nr. 2) și în elaborarea unei strategii globale și punerea în aplicare de proiecte reprezentative pentru a lupta împotriva corupției la nivel local[24] (obiectivul de referință nr. 4). În special, România ar trebui să sporească eforturile de combatere a corupției la nivel înalt (obiectivul de referință nr. 3) și ar trebui să-și întărească eforturile pentru a menține stabilitatea legislativă și instituțională a cadrului de luptă anticorupție din România.

Comisia recunoaște eforturile importante realizate pentru elaborarea unui Plan de acțiune credibil care descrie măsurile, termenele limită și instituțiile responsabile de îndeplinirea obiectivelor. Cu toate acestea, Planul de acțiune necesită mai multă consecvență pe alocuri, iar unele lacune trebuie remediate[25]. Comisia propune României remedierea acestor aspecte din Planului de acțiune.

ANNEX

Overview of EU Assistance provided to Romania in the area of Judicial Reform and the Fight against Corruption [26]

Benchmark 1: Judicial Reform

EU projects have provided institutional capacity building to the Senior Council of Magistracy and the Romanian judiciary training institutions. A substantial budget was reserved for the IT equipment of courts and prosecutors offices. Several larger bilateral projects and a number of smaller initiatives complemented this institution-building effort. Future projects continue to focus on capacity building, on the transparency of the judicial process and address particular areas such as judiciary statistics, probation system or witness protection. Judicial Reform has been a strong focus of assistance.

Phare 2004-2006:

- Institutional Capacity Building and IT and office equipment for the Superior Council of Magistracy (several projects, ongoing: 2.4 MEUR)

- IT and Office Equipment for the Superior Council of Magistracy (Until Nov06: 600,000 EUR)

- Strengthening the institutional and legislative framework in the field of international judicial cooperation (Nov06-May08: 1,2 Mio EUR)

- Institution Building and Equipment for the National Institute of Magistracy and to the National School of Clerks (several projects, ongoing: total 5.24 Mio EUR)

- IT equipment, training and development of case management and documentation software at courts and prosecutors' offices (several projects, ongoing: total 28,72 Mio EUR)

- Assistance to set up an efficient legal aid system (Until Nov06: 1,25 Mio EUR)

- Mediation as an alternative dispute resolution (275.000 EUR until June 2007)

- Increasing the Transparency of Courts' and prosecutors' offices (Nov07-Dec08: 1 Mio EUR)

- Assistance to the High Court of Cassation and Justice: Training and Capacity Building (Nov07-Dec08: 700,000 EUR)

- Further consolidation of the institutional and administrative capacity of the Ministry of Justice (Phare 2006: 0.4 MEUR)

Transition Facility 2007:

- Unification of the Jurisprudence of Courts and Prosecutor Offices in Romania (600,000 EUR)

- Strengthening the Public Ministry’s institutional capacity (170,000 EUR)

- Improving the System of Romanian Judicial Statistics (560,000 EUR)

- Strengthening the Romanian Probation System and the Inter-Institutional Cooperation on Victim Protection (570,000 EUR)

- Assistance for Enhancing the Respect of Human Rights in Prisons and Improving the Efficiency of the Romanian Penitentiary System (660,000 EUR)

- Improving the Witness Protection Capacity (250.000 EUR)

Main Bilateral Projects:

Consulting Services for Revision of the Penal Procedure Code (Jan-Nov07: 299,500 EUR) Strengthening the functioning of the Romanian Judiciary and its representative body – Superior Council of Magistracy (750,000 EUR) |

Development of Judiciary Training Capacities (Mar-Nov07: 40,000 EUR) |

Several Projects on: Management and media training for magistrates, Increasing Integrity within the Judicial System, Strengthening the Probation Service, Assistance to the Anti-Money Laundering Office, Court Management (635,000 EUR ) |

The implementation of basic procedural rules for protecting the financial interests of the EU (May-Oct07: 82,000 EUR) Support for improving the capacity of the Ministry of Justice (36,000 EUR) Assistance to the National Institute for Magistracy of Romania Improving the Human Rights Situation in Prisons (07-08: 50,000 EUR ) |

Several smaller training projects, internships, organisational audits, study visits, seminars |

- Main Projects with a total budget of at least 45.41 MEUR

Benchmark 2: Integrity Agency

A single large project includes support to the creation of the National Integrity Agency. Two bilateral projects complement the institution-building effort through support in related areas. Given that the National Integrity Agency will become operational only in the course of 2008, follow-up support should be considered.

Phare 2004-2006:

- Improving the fight against corruption – assistance to the National Integrity Agency and the DNA (Aug06-Jan08: 0.6 Mio EUR concerning ANI)

Main Bilateral Projects:

Enhancing the Monitoring Role of Civil Society (88,000 EUR) |

Protection of whistleblower program |

- Main Projects with a total budget of at least 1.6 MEU

Benchmark 3: High-Level Corruption

Several projects supported building-up capacity at the Romanian National Anti-Corruption Prosecution Services (DNA). This support continues through smaller projects.

Phare 2004-2006:

- Improving the fight against corruption – assistance to the National Integrity Agency and the DNA (Aug06-Jan08: 1 Mio EUR concerning DNA)

- Strengthening the institutional capacity of DNA (Sept05-Feb07: 1,2 Mio EUR)

- IT equipment and software for the DNA (Until Nov06: 1,75 Mio EUR)

Transition Facility 2007:

- Enhancement of National Anticorruption Department Investigative Capacities (560,000 EUR)

Bilateral Projects:

Several individual advisory missions, seminars and study visits |

- Main Projects with a total budget of at least 6.5 MEUR

Benchmark 4: Local Corruption

Several large EU projects are being implemented or in preparation. Bilateral support shows a particular emphasis on the area of local corruption. Several projects have been implemented with central and local administration.

Phare 2004-2006:

- Improving the fight against corruption: Corruption Awareness among central and local public administration (since Nov06: 1,6 Mio EUR)

- Supply of IT equipment for the General Directorate for Anticorruption / Ministry of the Interior (Phare 2006: 0.3 MEUR)

- Strengthening administrative mechanisms and legislation to better foster and protect the public integrity system in public administration. (Phare 2006: 1.3 MEUR)

- Strengthening the fight against corruption on the preventive side (Phare 2006: 1 MEUR)

- Corruption in the Public Administration (Sept07-: 1,2 Mio EUR)

- Development of the Anti-corruption General Directorate of the Ministry of Interior and Administrative Reform (MIRA) (Jun07-Jul08: 1,1 Mio EUR)

Transition Facility 2007:

- Building Civil Society Support against Corruption (2,5 Mio EUR)

- Bringing Anti-Corruption Capacities in the Ministry of Internal Affairs up to EU Standards (250,000 EUR)

- Strengthening the Capacity to Fight Economic and Financial Crime (200.000 EUR)

Bilateral Projects

Resident adviser on corruption with MoI (until Jun08) |

Improving Transparency and Accountability of Local Government (ended Aug07: 135,000 EUR) Tackling corruption within the Customs Administration (ended Jul07: 52,500 EUR) Reducing corruption within the Health Sector (until Mar08: 58,500 EUR) National Integrity Centre (ended Aug07: 115,000 EUR) |

Romanian Youth Versus Corruption; Together against corruption; Anti-corruption educational campaign (Integrity Centres) Improving Romanian local government integrity (MPP) (04-06: 320,000 EUR) Regional Transparency Councils |

- Main Projects with a total budget of at least 9.9 MEUR

[1] Decizia nr. 2006/928/CE a Comisiei din 13 decembrie 2006 de stabilire a unui mecanism de cooperare și de verificare a progresului realizat de România în vederea atingerii anumitor obiective de referință specifice în domeniul reformei sistemului judiciar și al luptei împotriva corupției (JO L 354, 14.12.2006, p. 56).

[2] Primul raport al Comisiei a fost publicat la 27 iunie 2007, COM(2007)378 final.

[3] Planul de acțiune poate fi consultat la următoarea adresă internet: http://www.just.ro/Portals/0/Right_Panel/Plan%20de%20actiune/plan_actiune_ro[1].pdf

[4] Această strategie este valabilă până în 2012 și este reflectată în Planul de acțiune. Ea va fi pusă în aplicare de un grup de lucru numit de CSM.

[5] Printr-o modificare a legii 304, a fost eliminată condiția obținerii acordului Consiliului științific al Institutului Național al Magistraturii (INM) pentru numirile în și revocările din funcțiile superioare de conducere ale INM.

[6] Procedura de interviu a fost eliminată prin OUG 100/2007, cu aplicabilitate de la 1 iunie 2008.

[7] Măsura 1.4 din partea a V-a a Planului de acțiune. În plus, a fost aprobată o nouă organigramă a Ministerului Public (Ordinul nr. 2477/C/1.10.07).

[8] Nu există o practică a consultării prealabile sistematice a CSM de către ministrul justiției, asupra unor legi importante pentru sistemul judiciar. O astfel de consultare sistematică ar permite CSM să-și exercite mai bine rolul de protector și garant al sistemului judiciar din România.

[9] Planul de acțiunea, partea a II-a, măsura 2.1.

[10] Legea nr. 144/2007 din 25 mai 2007.

[11] Ordonanța de Urgență a Guvernului nr. 138 din 6.12.2007 a fost adoptată în vederea accelerării înființării Agenției.

[12] Între 1 iunie și 31 octombrie, au fost trimiși în judecată 148 de inculpați în 64 de dosare. În aceeași perioadă, instanțele au emis 31 de hotărâri nedefinitive de condamnare, în privința a 53 de inculpați în procese instrumentate de DNA. Instanțele au emis 22 de hotărâri definitive în privința a 31 de inculpați. În aceeași perioadă, au fost emise hotărâri definitive de achitare în privința a 10 inculpați.

[13] Prin Ordonanța Guvernului nr. 95 din 4 octombrie 2007, promovată de fostul ministru al justiției, procedura ridicării imunității procedurale a miniștrilor a fost modificată, prin înlocuirea comisiei consultative existente cu o nouă comisie compusă din judecători. Această lege a fost declarată neconstituțională de Curtea Constituțională a României. În urma demisiei ministrului justiției, care este și el implicat într-unul din cele opt dosare, și în urma numirii unui ministru interimar în ianuarie, Președintele a ridicat imunitatea tuturor celor în cauză în luna ianuarie.

[14] Motivația principală este nerespectarea de către procuratură (DNA) a noii decizii a Curții Constituționale privind ridicarea imunității inculpaților, care necesită retragerea imunității și pentru foștii membri ai guvernului. Această nouă decizie a fost însă pronunțată după inițierea procedurilor respective de către DNA.

[15] Sancțiunea nulității relative se aplică în cazul încălcării aspectelor procedurale care nu au cauzat prejudicii grave drepturilor fundamentale și pot fi rectificate. În cazul nulității absolute și încălcarea (de exemplu) a drepturilor fundamentale ale inculpatului, rectificarea nu este posibilă și dosarul este restituit procuraturii pentru refacerea anchetei.

[16] În cazul în care legea privind modificările obține pentru a doua oară un vot favorabil, promulgarea de către Președinte devine obligatorie în temeiul articolului 77 din Constituția României.

[17] Nerespectarea acestei prevederi ar duce la nulitatea anchetei.

[18] Ordonanța Guvernului nr. 47 din 28 august 2007.

[19] Între octombrie 2007 și ianuarie 2008 a avut loc o campanie de sensibilizare publică pentru ameliorarea luptei împotriva corupției.

[20] Nu s-a putut stabili în ce măsură aceste modificări vor permite în continuare un parteneriat cu societatea civilă și vor continua să ofere un serviciu de urmărire a sesizărilor legate de acte de corupție.

[21] Această inițiativă reprezintă principala măsură propusă în Planul de acțiune în cadrul obiectivului de referință 4; a se vedea măsura numărul 5.

[22] Numai prin programul PHARE au fost puși la dispoziție în domeniul justiției și afacerilor interne în România peste 187 de milioane de euro din 2004. Facilitatea de tranziție va fi în vigoare până în 2010. În cadrul oferit de fondurile structurale, se acordă deosebită atenție și sprijin pentru elaborarea unui sistem sănătos și transparent de gestionare financiară a fondurilor UE, un proces ce are legătură cu lupta împotriva corupției. Va fi furnizată asistență tehnică pentru monitorizarea, controlul și evaluarea proiectelor, precum și pentru dezvoltarea unui Sistem informatic unic de management eficace, capabil să furnizeze informații transparente privind absorbția și utilizarea fondurilor. TAIEX a organizat un număr important de activități în domeniul justiției și afacerilor interne în România și păstrează la dispoziție un buget pentru acțiuni în viitor.

[23] În vederea identificării posibilelor lacune în ceea ce privește asistența, precum și pentru a asigura disponibilitatea unei game complete de sprijin, lista anexată prezentului raport rezumă asistența corespunzătoare acordată României pe plan bilateral și de către UE, începând din 2004. Această listă a fost realizată în baza informațiilor disponibile în cadrul Comisiei și a celor comunicate de către statele membre. Nu au putut fi menționate toate datele privind proiectele specifice, fiind acordată preferință datelor de sinteză, pentru a facilita înțelegerea. Cu toate acestea, informațiile complete au fost comunicate României, iar sugestiile din prezenta secțiune au fost discutate cu autoritățile române și sunt sprijinite de acestea.

[24] Planul de acțiune: obiectivul de referință 4, măsura 5.

[25] Obiectivele prevăzute în Planul de acțiune sunt contrazise de unele inițiative legislative și politice lansate. În plus, Planul de acțiune omite chestiunea importantă a stabilității legislative și instituționale a cadrului de luptă anticorupție (obiectivul de referință 3). Planul omite de asemenea să indice când și dacă vor fi elaborate strategii sectoriale în domeniul reformei justiției și a combaterii corupției, care să le înlocuiască pe cele devenite caduce de curând. În ceea ce privește corupția la nivel local (obiectivul de referință nr. 4), Planul de acțiune nu conține suficiente detalii. Planul de acțiune conține, de asemenea, anumite măsuri și indicatori de performanță care nu par a fi suficient de adecvați pentru obținerea rezultatului dorit. Acest lucru se referă în special la indicatori cum ar fi scurgerea de informații confidențiale către presă (OR 3, partea I, măsura 1.2). Un studiu privind individualizarea pedepselor pentru infracțiunile de corupție (OR 3; partea II, măsura 1) poate reprezenta doar un prim pas în rezolvarea problemei posibilei clemențe în judecarea proceselor de corupție la nivel înalt, menționată de Comisie în raportul MCV din 27 iunie 2007. Planul de acțiune ar trebui să fie actualizat continuu, iar îndeplinirea indicatorilor ar trebui monitorizată riguros de către un puternic mecanism de coordonare central operațional.

[26] PHARE: Budgetary figures include Romanian national co-financing.

Bilateral Projects: Only larger bilateral projects are taken up in this list. In addition, various assistance missions, study visits and smaller activities have taken place.