Norvegia și Islanda au convenit să coopereze cu UE pentru atingerea obiectivelor lor de a reduce emisiile de GES până în 2030, cu cel puțin 40 % comparativ cu nivelurile din 1990. În contextul Acordului privind SEE, Norvegia și Islanda vor pune în aplicare, începând cu 2021, Regulamentul privind partajarea eforturilor și Regulamentul privind LULUCF. Norvegia și Islanda participă deja din 2008 la EU ETS.

Mai mult, emisiile provenite din aviația internațională au continuat să crească în 2018, crescând cu 19 % în ultimii cinci ani. Aceste emisii sunt, în principiu, acoperite de EU ETS, deocamdată fiind limitate la zborurile din Spațiul Economic European (SEE).

Viziunea strategică a Comisiei este o invitație adresată tuturor instituțiilor UE, parlamentelor naționale, sectorului de afaceri, organizațiilor neguvernamentale, orașelor și comunităților, precum și cetățenilor și, în special, tinerilor, de a-și aduce contribuția pentru a asigura faptul că UE poate continua să își asume un rol de lider în acest domeniu și să încurajeze și alți parteneri internaționali să urmeze aceeași cale. Viziunea strategică a Comisiei a fost amplu dezbătută în cadrul instituțiilor UE și cu părțile interesate pe parcursul anului 2019. Această dezbatere bazată pe dovezi factuale reprezintă un pas înainte în direcția adoptării Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) și a prezentării către acest for a unei strategii ambițioase pe termen lung până la începutul anului 2020, astfel cum prevede Acordul de la Paris.

Progresele înregistrate în vederea îndeplinirii obiectivelor în materie de partajare a eforturilor

Statele membre își fac planuri în legătură cu modalitatea de îndeplinire a obiectivelor de partajare a eforturilor pentru 2030. Dacă politicile planificate sunt puse în aplicare, UE ar putea reduce emisiile acoperite de legislația privind partajarea eforturilor cu 27 până la 28 % până în 2030, comparativ cu 2005. Acesta reprezintă un progres clar în comparație cu politicile existente, care ar reduce emisiile cu 20 % până în 2030. Cu toate acestea, pentru a atinge obiectivul de reducere cu 30 % a emisiilor acoperite de legislația privind partajarea eforturilor, statele membre vor trebui să identifice măsuri suplimentare. Comisia Europeană a recomandat mai multor state membre să își detalieze strategia în vederea îndeplinirii obiectivului urmărit pentru emisiile din sectoarele care nu sunt acoperite de sistemul EU ETS pentru întreaga perioadă 2021-2030 în planurile lor naționale definitive privind energia și clima.

Figura 5 arată decalajele dintre obiectivele pentru 2030 asumate de statele membre în temeiul RPE și prognozele acestora în condițiile menținerii măsurilor existente și cu măsuri suplimentare.





Recomandări pentru statele membre cu privire la proiectele lor de PNEC În iunie 2019, Comisia Europeană a adresat statelor membre recomandări pe baza proiectelor lor de PNEC. În ceea ce privește emisiile de GES din sectoarele care nu sunt acoperite de sistemul EU ETS, mai multor state membre li s-a recomandat: De asemenea, mai multor state membre li s-a recomandat să-și revizuiască nivelul de ambiție în ceea ce privește energia din surse regenerabile și eficiența energetică, pentru a elimina decalajele la nivelul UE din acest punct de vedere. În plus, multor state membre li s-a recomandat să analizeze în continuare interacțiunile dintre politicile și măsurile planificate în domeniul climei și al energiei și poluarea aerului. ·să clarifice modul în care statul membru intenționează să-și atingă obiectivul privind gazele cu efect de seră pentru 2030 pentru sectoarele din afara sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii, luând în considerare alte politici eficiente din punct de vedere al costurilor în perioada 2021-2030; ·să clarifice modul în care statul membru intenționează să respecte cerința ca emisiile provenite din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură (LULUCF) să nu depășească absorbțiile; ·să ia în considerare ca sursă de finanțare și generarea de transferuri către alte state membre într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor, în temeiul RPE.

Emisiile acoperite de DPE au fost cu 11 % mai mici în 2018 comparativ cu 2005, astfel cum se arată în figura 6. Aceasta constituie o depășire cu 3 puncte procentuale a obiectivului intermediar de reducere cu 8 %. De la lansarea sistemului în 2013, emisiile la nivelul UE s-au situat în fiecare an sub limita totală. Acest fapt a dus la un excedent cumulat al alocărilor anuale de emisii (AAE) de aproximativ 1 110 Mt echivalent CO2 în perioada 2013-2018. Până în 2020, se estimează că emisiile vor rămâne sub limita anuală, iar obiectivul pentru 2020 în ceea ce privește partajarea eforturilor se preconizează că va fi depășit cu 3 puncte procentuale, cu măsurile existente.

Emisiile din sectoarele acoperite de legislația privind partajarea eforturilor au scăzut treptat din 2005 până în 2014. După 2014, emisiile au crescut în trei ani consecutivi, reducându-se ulterior în 2018.

Peste o treime dintre emisiile acoperite de legislația privind partajarea eforturilor provin din transporturi. După o scădere a emisiilor între 2007 și 2013, emisiile din transporturi au crescut în fiecare dintre ultimii cinci ani și sunt acum cu numai 3 % mai mici decât în 2005. În perspectiva anului 2030, statele membre preconizează o reducere mică (de 7 % comparativ cu 2005) cu măsurile existente. Cu toate acestea, prin punerea în aplicare a politicilor și măsurilor planificate, se preconizează că emisiile din transporturi se vor reduce cu 18 % până în 2030, comparativ cu 2005.

Standardele de emisii de CO2 pentru autovehiculele și camionetele noi reprezintă factori esențiali pentru reducerea emisiilor provenite din transporturile rutiere. În timp ce volumul mediu de emisii de CO2 pe kilometru provenite de la autovehiculele și camionetele noi se situează sub obiectivele actuale aplicabile, astfel cum se ilustrează în figura 7 de mai jos, datele provizorii pentru 2018 arată o creștere a emisiilor comparativ cu anul 2017. Prin urmare, producătorii de vehicule vor trebui să reducă semnificativ emisiile parcurilor de vehicule proprii, în medie, cu aproximativ 25 g CO2/km pentru autovehicule și cu 11 g CO2/km pentru camionete pentru a putea atinge obiectivele pentru 2020 și 2021.

Directiva privind calitatea carburanților contribuie la reducerea emisiilor de GES în sectorul transporturilor. Aceasta obligă statele membre să solicite furnizorilor de carburanți să reducă intensitatea emisiilor de GES pe durata ciclului de viață al carburanților furnizați cu 6 % până în 2020, comparativ cu 2010. Intensitatea medie a GES aferente carburanților furnizați în 2017 a fost cu 3,4 % mai mică decât în 2010 (pe baza datelor din 22 de state membre, raportate pentru prima dată în 2019). Astfel cum se arată în figura 8, progresul realizat variază foarte mult de la un stat membru la altul, dar aproape toate statele membre trebuie să ia rapid măsuri suplimentare pentru a se asigura că obiectivul pentru 2020 va fi îndeplinit.

Figura 8: Reduceri ale intensității gazelor cu efect de seră a carburanților, realizate de furnizorii de carburanți din UE în cele 22 de state membre raportoare, în perioada 2010-2017