Liberalizarea vizelor este unul dintre cele mai puternice instrumente ale Uniunii pentru facilitarea contactelor interumane și consolidarea legăturilor între cetățenii țărilor terțe și Uniune. Prezentul raport a fost întocmit ca urmare a obligației Comisiei de a monitoriza îndeplinirea continuă de către țările terțe a cerințelor privind liberalizarea vizelor și de a prezenta Parlamentului European și Consiliului un raport referitor la aceste chestiuni, cel puțin o dată pe an, în conformitate cu articolul 1a alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 539/2001 și în conformitate cu declarația Comisiei din 17 februarie 2017.

Per ansamblu, criteriile de referință privind liberalizarea vizelor sunt îndeplinite în continuare. Este de așteptat să aibă loc o îmbunătățire suplimentară a punerii în aplicare, în special pentru a aborda provocările legate de migrația neregulamentară. Trebuie avute în vedere următoarele domenii:

Per ansamblu, criteriile de referință privind liberalizarea vizelor sunt îndeplinite în continuare. Este de așteptat să aibă loc o îmbunătățire suplimentară a punerii în aplicare. Trebuie avute în vedere următoarele domenii:

Per ansamblu, criteriile de referință privind liberalizarea vizelor sunt îndeplinite în continuare. Este de așteptat să aibă loc o îmbunătățire suplimentară a punerii în aplicare. Trebuie avute în vedere următoarele domenii:

Per ansamblu, criteriile de referință privind liberalizarea vizelor sunt îndeplinite în continuare. Este de așteptat să aibă loc o îmbunătățire suplimentară a punerii în aplicare. Trebuie avute în vedere următoarele domenii:

Muntenegru și-a consolidat și mai mult structura instituțională în lupta împotriva criminalității organizate. Unitatea specială de poliție are în prezent 20 de posturi ocupate, astfel cum s-a prevăzut; totuși, este necesară o creștere suplimentară a efectivului de personal pentru a răspunde nevoilor. În ultimii ani, Muntenegru și-a adoptat propria Evaluare a amenințării pe care o reprezintă formele grave de criminalitate și criminalitatea organizată, pe baza căreia se stabilesc prioritățile sale în materie de securitate. Au fost adoptate amendamente la Codul penal care permit punerea în aplicare a Protocolului împotriva traficului ilegal de migranți la Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva criminalității transnaționale organizate. Acordul operațional cu Eurojust a intrat în vigoare în iunie, iar în septembrie a fost numit procurorul de legătură cu Eurojust.

În domeniul gestionării migrației, Moldova pune în aplicare planul de acțiune pentru 2016­2020 în vederea punerii în aplicare a Strategiei naționale privind migrația și azilul 2011­2020. Prin intermediul unor proiecte precum platforma de informare NEXUS, care este accesibilă online și are birouri în diferite orașe din Moldova, precum și unul în Paris, cetățenilor din Moldova li se oferă informații privind avantajele și riscurile diferitelor aspecte ale migrației.

Per ansamblu, criteriile de referință privind liberalizarea vizelor sunt îndeplinite în continuare. Este de așteptat să aibă loc o îmbunătățire suplimentară a punerii în aplicare. Trebuie avute în vedere următoarele domenii:

Per ansamblu, criteriile de referință privind liberalizarea vizelor sunt îndeplinite în continuare. Cu toate acestea, îndeplinirea criteriilor de referință privind combaterea corupției și a spălării banilor ar putea fi pusă în pericol dacă nu se iau măsuri imediate pentru a asigura o punere în aplicare continuă și durabilă. Trebuie avute în vedere următoarele domenii:

Per ansamblu, criteriile de referință privind liberalizarea vizelor sunt îndeplinite în continuare. Este de așteptat să aibă loc o îmbunătățire suplimentară a punerii în aplicare. Trebuie avute în vedere următoarele domenii:

Deși, per ansamblu, Georgia are rezultate bune în ceea ce privește punerea în aplicare a reformelor anticorupție, ar trebui acordată o atenție deosebită punerii în aplicare eficace a mecanismului de verificare a declarațiilor de avere introdus în ianuarie 2017.

Gestionarea integrată a frontierelor, gestionarea migrației și azilul

În ceea ce privește provocările legate de migrația neregulamentară, între cea de a doua jumătate a anului 2016 și prima jumătate a anului 2017, tendințele privind șederea neregulamentară și refuzul intrării indică o ușoară creștere. Numărul cererilor de azil ale resortisanților Ucrainei în UE, între cea de a doua jumătate a anului 2016 și prima jumătate a anului 2017, indică o tendință stabilă (de la 5 435 la 5 380). Numărul de refuzuri ale intrării a scăzut ușor cu 5 %, de la 23 795 în 2015 la 22 495 în 2016, în timp ce numărul cazurilor de ședere neregulamentară a crescut cu 26 %, de la 23 480 în 2015 la 29 565 în 2016. De asemenea, s-a înregistrat o scădere substanțială a numărului cererilor de azil, cu 44 %, de la 22 100 de cereri de azil în 2015 la 12 460 în 2016. Rata de recunoaștere a cererilor de azil a fost de 30,12% în 2015 și de 24,61% în 2016. Numărul cetățenilor din Ucraina care au primit ordin de părăsire a teritoriului a crescut de la 19 200 în 2015 la 26 865 în 2016, în timp ce rata de returnare a crescut de la 76,41 % în 2015 la 82,58 % în 2016. Cooperarea cu Ucraina privind readmisia rămâne foarte bună, fapt dovedit de evaluările calitative ale UE și ale statelor membre.

În ceea ce privește gestionarea migrației, la 12 iulie 2017 a fost adoptată politica de stat în domeniul migrației a Ucrainei pentru anul 2025. În perioada 2015-2017, s-au desfășurat operațiuni naționale specifice de prevenire pentru monitorizarea punerii în aplicare a legislației privind migrația. În mai 2017, Ucraina a lansat o campanie de informare la nivel național pentru a explica drepturile și obligațiile care decurg dintr-un regim de călătorii fără vize.

Ordinea și siguranța publică

În ceea ce privește criminalitatea organizată, Ucraina rămâne în continuare o țară de tranzit pentru diverse mărfuri ilicite traficate către UE. Heroina este traficată pe ruta Caucazului, prin alte țări din Parteneriatul estic, via Ucraina, către UE, în cantități mari. Grupurile de criminalitate organizată originare din Ucraina sunt implicate în acte de fraudă cu produse accizabile, în special producția și contrabanda cu produse din tutun ilicite în UE. Infractorii cibernetici aflați pe teritoriul Ucrainei sunt foarte sofisticați. În ceea ce privește traficul ilegal de arme de foc, deși nivelul activității de trafic pare să fie scăzut în prezent, Ucraina este o potențială țară sursă pentru traficul ilegal de arme de foc către UE. Fosta unitate din cadrul Poliției Naționale dedicată cercetării cazurilor de crimă organizată a fost desființată în 2015, fără a fi planificată înlocuirea acesteia.

Ucraina a ratificat un acord cu Europol privind cooperarea operațională și strategică. În septembrie 2017 a intrat în vigoare Acordul de cooperare cu Eurojust privind combaterea criminalității transfrontaliere și a terorismului. Într-o primă etapă, pentru instituirea unui sistem de securitate cibernetică, în octombrie 2017, Parlamentul a adoptat o lege privind securitatea cibernetică pentru a demara elaborarea unei politici de stat în acest domeniu și a crea condiții pentru asigurarea protecției cibernetice a infrastructurii informaționale a țării.

De la raportul final privind liberalizarea vizelor s-au înregistrat progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a reformei anticorupție, în special privind funcționarea eficace a noului Birou Național Anticorupție (BNA) și a Procuraturii Anticorupție Specializate (PAS), însă durabilitatea reformelor rămâne o provocare. Menținerea și consolidarea independenței, precum și funcționarea eficace a BNA, PAS și a Agenției Naționale pentru Prevenirea Corupției (ANPC) ar trebui să fie priorități-cheie. Evoluțiile recente, cum ar fi introducerea unor termene-limită strânse pentru anchetele din faza de urmărire penală, precum și publicarea la sfârșitul lunii noiembrie, de către Procuratura Generală, a informațiilor privind anchetele sub acoperire ale BNA subminează grav capacitatea BNA de a desfășura anchete în mod eficace, precum și încrederea publicului în instituțiile anticorupție. Un proiect de lege introdus în Parlament la începutul lunii decembrie 2017, care ar facilita în mod nejustificat concedierea președinților instituțiilor de combatere a corupției și care în prezent este retras de pe ordinea de zi, este totuși înregistrat în continuare. În plus, lipsa condamnărilor în cazurile care intră sub incidența competențelor BNA și PAS reprezintă un motiv de profundă îngrijorare. Instituirea unei instanțe supreme specializate în materie de anticorupție, în deplină conformitate cu avizul Comisiei de la Veneția, ar contribui la remedierea acestor deficiențe.

În ceea ce privește ANPC, după lansarea cu succes a sistemului de declarații electronice în septembrie 2016, verificarea efectivă a declarațiilor electronice este îngreunată de provocările existente. Motivele de îngrijorare se referă la conducerea agenției, un cadru de reglementare greoi, neinstalarea software-ului de verificare automată, absența accesului direct și automat la bazele de date și la registrele relevante, precum și la lipsa persistentă de cooperare a altor instituții de stat. Recentul caz de denunțare împotriva conducerii ANPC dă naștere unor motive de îngrijorare suplimentare privind credibilitatea instituției și capacitatea acesteia de a genera rezultate.

Creșterea presiunii exercitate asupra societății civile, inclusiv prin cercetări penale și atacuri fizice, reprezintă o altă evoluție îngrijorătoare. Modificările legislative introduse în martie 2017 care impun activiștilor anticorupție să prezinte declarații de avere reprezintă, de asemenea, motive de profundă îngrijorare.

Per ansamblu, criteriile de referință privind liberalizarea vizelor sunt îndeplinite în continuare. Cu toate acestea, având în vedere evoluțiile recente, trebuie luate măsuri imediate pentru a asigura punerea în aplicare integrală și durabilitatea reformelor anterioare, în special în ceea ce privește criteriul de referință privind anticorupția. Trebuie avute în vedere următoarele domenii: