RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 44/45

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2012/C 44/10

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„FILDERKRAUT/FILDERSPITZKRAUT”

NR. CE: DE-PGI-0005-0822-09.09.2010

IGP ( X ) DOP ( )

1. Denumire:

„Filderkraut/Filderspitzkraut”

2. Statul membru sau țara terță:

Germania

3. Descrierea produsului agricol sau alimentar:

3.1. Tip de produs:

Clasa 1.6: Fructe, legume și cereale în aceeași stare sau transformate

3.2. Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1:

Atât în comerț, cât și în limbajul uzual, indicația „Filderkraut” desemnează varza cu căpățână ascuțită cultivată în regiunea Fildern. În vorbirea curentă, se utilizează ca sinonim pentru denumirea „Filzkraut” și termenul „Filderspitzkraut”. „Filderkraut/Filderspitzkraut” (Brassica oleracea var. capitata for. alba subv. Conica) este o subvarietate foarte gustoasă de varză cu căpățână albă, cu un „vârf” caracteristic, care a devenit rară. Aceasta aparține familiei cruciferelor (Brassicaceae) și are nervuri ale frunzei mai puține și mai fine decât varza rotundă.

Formele verzei cu căpățână ascuțită se deosebesc în funcție de exploatația agricolă în care se înmulțește „Filderkraut/Filderspitzkraut”. Toate au însă în comun vârful conic specific al căpățânei de varză. Formele variază de la un aspect de varză rotundă cu un vârf suprapus până la o formă cu o căpățână mare și deosebit de ascuțită. Formele și odată cu acestea, parțial, diferitele caracteristici ale cotorului și ale structurii căpățânei depind în mod individual de exploatația agricolă respectivă. Mărimea unei căpățâne atinge până la 50 cm și cântărește adesea peste 8 kg.

3.3. Materii prime (numai pentru produsele prelucrate):

—

3.4. Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală):

—

3.5. Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:

Pentru a garanta reputația bazată pe origine a „Filderkraut/Filderspitzkraut”, subvarietatea de varză albă Brassica oleracea var. capitata for. alba subv. Conica trebuie să fie cultivată în aria geografică delimitată.

3.6. Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.:

—

3.7. Norme specifice privind etichetarea:

—

4. Delimitarea concisă a ariei geografice:

La sud de orașul Stuttgart (landul Baden-Württemberg) se întinde un platou cu o suprafață de 22 000 ha. Acesta poartă numele „die Filder” și este cunoscut în vorbirea curentă ca „Filderebene” (platoul Filder). Solurile sale argilo-lutoase grele formate din loess („Filderlehm”) sunt deosebit de propice pentru cultivarea diferitelor specii de varză. Din punct de vedere geologic și economic, platoul Filder trebuie considerat ca o unitate de sine stătătoare. Din punct de vedere geografic, zona este delimitată la sud-est și nord-est de versanții văii Neckar, la nord de pantele abrupte care duc către vâlceaua în care este situat Stuttgart și către valea Nesenbach, iar la vest și sud-vest de dealurile acoperite de pădurea Schönbuch.

Aria geografică cuprinde teritoriul orașelor și comunelor Aichtal, Denkendorf, Filderstadt, Köngen, Leinfelden-Echterdingen, Neuhausen auf den Fildern, Ostfildern și Wolfschlugen, precum și următoarele districte ale orașului Stuttgart: Birkach, Degerloch, Möhringen, Plieningen, Sillenbuch și Vaihingen.

5. Legătura cu aria geografică:

5.1. Specificitatea ariei geografice:

„Filderkraut/Filderspitzkraut” are o tradiție seculară, iar cultivarea verzei în regiunea Fildern are o istorie veche. Încă de acum 500 de ani, călugării mânăstirii Denkendorf cultivau varză cu căpățână ascuțită, care urma să devină o specialitate a platoului Filder. Prima mențiune înscrisă în documente oficiale referitoare la cultivarea verzei în regiunea Fildern datează din anul 1501 și se găsește într-un registru-inventar al mânăstirii Salem (citat preluat din arhivele orașului Leinfelden- Echterdingen, 1995: Das Filderkraut. Stadt Filderstadt und Leinfelden- Echterdingen). „Filderkraut/Filderspitzkraut” a fost menționat pentru prima dată în scris în anul 1772 de către preotul Bischoff din Bernhausen, care a scris despre cultivarea verzei în regiunea Fildern: „Varza cu căpățână albă ascuțită este singura (varză) care se plantează aici” (citat preluat din Grabinger 1974: Bernhausen, Ortsgeschichte Bernhausen, p. 200).

Structura unică a solului din platoul Filder, compus din stratul gros de argilă de Filder – un amestec de loess, argilă de loess și argilă din formațiunile beta din jurasicul inferior, rezultată prin meteorizare – precum și aportul bogat de substanțe nutritive, umiditatea constantă ridicată și microclimatul special oferă condiții de creștere excepționale pentru „Filderkraut/Filderspitzkraut” (http://www.leinfelden-echterdingen.de, Geschichte des Filderkrauts; Christine Metzger, Deutschland Spezialitätenküche, 1999, p. 293). Încă din anul 1924, o teză de doctorat a demonstrat legătura dintre alimentarea cu apă prin solurile din argilă de loess și fiziologia producției de „Filderkraut/Filderspitzkraut” (Frauendörfer, von Siegmund, 1924: Der Krautanbau auf den Fildern bei Stuttgart, teză de doctorat a Universității din Hohenheim). Din vremuri foarte îndepărtate, subvarietatea de varză albă „Filderspitzkraut”, mai ales, se cultivă numai în regiunea Fildern, deoarece se consideră că această cultură nu dă rezultate la fel de bune în alte regiuni [Steng, G. (1947): Das Filderkraut: Eine pflanzenbaul. u. pflanzenzüchter. Studie. Teză de doctorat a Universității din Hohenheim, p. 3]. Solurile din regiunea Fildern sunt caracterizate de o capacitate de producție preponderent ridicată, de o capacitate de filtrare și de tamponare importantă, precum și de o capacitate de retenție preponderent ridicată [Universitatea din Stuttgart, ILPÖ/IER (2001): Naturraum Nr. 106 Folder. Naturraumsteckbrief. Materialien zum Landschaftsrahmenprogramm. Institut für Landschaftsplanung und Ökologie, Universitatea din Stuttgart.]. Platoul Filder, care este expus vântului și cunoaște precipitații relativ scăzute, este relativ uniform din punct de vedere climatic. Cu o temperatură medie anuală de 8,5 °C (– 0,5 °C în ianuarie, 17,5 °C în iulie și o amplitudine medie anuală de 18 °C), platoul Filder este asemănător platourilor Gäu din regiunea bazinului Neckar. Prin urmare, în ciuda altitudinii sale ușor mai ridicate, regiunea Filder cunoaște, în ansamblu, temperaturi puțin mai ridicate decât formațiunile liasice din Mittleres Albvorland, unde advecția aerului rece de iarnă care provine dinspre platoul Alb conduce la o scădere semnificativă a temperaturii medii în ianuarie (– 1,5 °C). Spațiul natural „Die Filder” are caracteristicile unui „climatop de oraș-grădină”, bogat în verdeață și cu o urbanizare dispersată, iar aceste caracteristici influențează procesele fizice din stratul de aer apropiat de sol [Stadt Ostfildern (ed.) (2008): Landschafts- und Umweltplan Ostfildern 2020. Ostfildern/Stuttgart, p. 36 și urm.]. În comparație cu zonele din apropiere, încălzirea este relativ scăzută, noaptea având loc o răcire pronunțată. Distanța față de regiunea Alb are un efect și asupra precipitațiilor, care ating în medie 650-700 mm pe termen lung și care sunt repartizate în mod avantajos pe parcursul perioadei principale de vegetație: între lunile mai și octombrie se înregistrează circa 65 % din precipitațiile anuale [Institut für Landeskunde (1967): Die naturräumliche Einheiten auf Blatt 170 Stuttgart. Ed. F. Huttenlocher și H. Dongus. Bundesanstalt für Landeskunde und Raumforschung, Bad Godesberg, p. 23; LfU (1987): Methodik der Naturraumbewertung: dargestellt am Beispiel des Naturraums Filder. Landesanstalt für Umweltschutz Baden-Württemberg (LfU), Institut für Ökologie u. Naturschutz, Karlsruhe].

5.2. Specificitatea produsului:

„Filderkraut/Filderspitzkraut” reprezintă o specialitate regională cunoscută și apreciată în zona Stuttgart și în afara acestuia, a cărei reputație se bazează în mare parte pe legătura strânsă cu aria de origine definită. Produsul „Filderkraut/Filderspitzkraut”, tradițional și original, constă într-o căpățână mare și grea, care poate cântări adesea peste 8 kg și care poate ajunge destul de frecvent la o mărime de până la 50 cm. Multe exploatații agricole din regiunea Fildern cultivă de mai multe generații propriul lor soi de varză cu căpățână ascuțită și înmulțesc în regie proprie semințele ca soi local sau domestic [terra fusca Ingenieure 2003: Filderkraut- derzeitige Situation. Sondaj, februarie 2003. terra fusca Ingenieure, Stuttgart; Smolka, R.S. (2010): Bestandsanalyse und Erzeugererhebung zu den Perspektiven des Filderkrauts Brassica oleracea var. capitata for. alba subv. Conica. Hochschule für Wirtschaft und Umwelt Nürtingen-Geislingen]. Ca și în trecut, „Filderkraut/Filderspitzkraut” este utilizat în principal la prepararea de varză acră (Sauerkraut) mai ales de către producătorii mai mici, însă tradiția preparării verzei acre după o rețetă veche de familie se păstrează încă și în unele familii. În ultimii ani, exploatațiile agricole din regiunea Fildern au cultivat și căpățâni de varză destinate special pieței de produse proaspete, care sunt mai mici și mai ușoare și care îndeplinesc astfel cerințele pieței de produse proaspete.

Varză cu căpățână ascuțită, varză albă (denumire latină: Brassica oleracea var. capitata for. alba subv. Conica):

Formă : căpățână ascuțită, aproape conică Culoare : verde-albicios Frunză : nervuri fine ale frunzei Cotor : scurt și neted

Încă din secolul al XIX-lea, produsul „Filderkraut/Filderspitzkraut” era cunoscut mult dincolo de granițele regiunii datorită gustului său excelent: „Există diferite varietăți, iar la noi se distinge «Filderkraut» gustoasă, foarte albă, cu căpățâna ascuțită […]” (Martens von, K., 1864: Handbuch der Militärverpflegung im Frieden und Krieg. – ediția a doua – Rioger’sche Verlagsbuchhandlung). A. von Lengerke (1841: Landwirtschaftliche Statistik der deutschen Bundesstaaten. – volumul 2 – Westermann) scrie: „«Filderkraut» este deosebit de apreciat datorită frăgezimii frunzelor, a culorii sale albe și, mai ales, a gustului său superior, care deosebesc acest soi de cele cultivate în alte regiuni.”„Filderkraut/Filderspitzkraut” și-a păstrat renumele deosebit și rămâne o emblemă a regiunii Filder (Stadt Filderstadt, Stadt Leinfelden-Echterdingen, Geschichtswerkstatt Filderstadt 1995, p. 5). Cunoscătorii de mâncăruri fine îl apreciază foarte mult datorită savorii și frăgezimii sale, precum și datorită fineții nervurilor frunzei (a se vedea Christine Metzger, Deutschland Spezialitätenküche, 1999, p. 293; Buroh, N., Schermer, B., 2007: Das Teubner Buch- deutsche Küche. – Westermann-Studios – Gräfe und Unzer, p. 77; Gorys, E., 2001: Das neue Küchen Lexikon. Von Aachener Printen bis Zwischenrippenstück. – a 7-a ediție – Deutscher Taschenbuch Verlag, p. 547; Stitz, M. Swoboda, I., 2006: Kulinarisch Reisen Deutschland. – Mair Dumont Marco Polo, p. 254).

5.3. Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP):

Legătura dintre produsul „Filderkraut/Filderspitzkraut” și originea sa geografică, care justifică protecția produsului, rezultă din renumele deosebit de care se bucură acesta ca urmare a originii sale. „Filderkraut/Filderspitzkraut” are o tradiție seculară. Aceste particularități ale ariei geografice delimitate, în combinație cu utilizarea unui soi autohton și cu implicarea micilor exploatații agricole tradiționale influențează calitatea produsului „Filderkraut/Filderspitzkraut”. Spre exemplu, o teză de doctorat din anul 1924 ilustrează condițiile naturale speciale pentru cultivarea verzei în regiunea Filder [Frauendörfer von, S. (1924): Der Krautanbau auf den Fildern bei Stuttgart. Teză de doctorat a Universității din Hohenheim]. Atașamentul față de tradiție al agricultorilor din regiunea Fildern se reflectă și în faptul că semințele pentru „Filderkraut/Filderspitzkraut” sunt cultivate adesea în regie proprie ca soi local sau domestic al exploatațiilor individuale. Aceste condiții din aria geografică delimitată au favorizat crearea unei tradiții seculare a cultivării produsului „Filderkraut/Filderspitzkraut”, cu forma sa tipică și caracteristicile sale specifice. Datorită savorii, frăgezimii și fineții nervurilor sale, acest produs este foarte apreciat și în prezent, este recunoscut de consumatori ca specialitate a regiunii și se bucură de un renume deosebit. În anul 1884, ziarul Filder-Bote scria: „Gustosul și mult apreciatul nostru «Filderkraut», care până acum a fost transportat peste tot cu căruța și cu vaporul cu aburi, a câștigat o nouă piață de desfacere, mii de bucăți fiind tăiate și conservate, apoi puse în butoaie și expediate astfel peste ocean, în America” (Filder-Bote din 7 octombrie 1884, nr. 118). Notorietatea și renumele actual al „Filderkraut/Filderspitzkraut” sunt demonstrate și de includerea acestuia în diferite sărbători și obiceiuri din regiune. Începând cu anul 1979, în orașul Leinfelden-Echterdingen se sărbătorește în fiecare an tradiția de peste 400 de ani a cultivării verzei în regiunea Filder prin cel mai mare festival al verzei din Germania, la care participă aproximativ 50 000 de oaspeți. Decorul tradițional creat special pentru sărbătoarea recoltei le amintește și vizitatorilor care iau parte la sărbătoarea agriculturii și la sărbătoarea populară de la Cannstatt de influența produsului „Filderkraut/Filderspitzkraut” asupra regiunii. În plus, varza cu căpățână ascuțită este simbolul și sigla unei asociații responsabile cu organizarea de carnavaluri, așa-numita Filderer (a se vedea http://www.leinfelden-echterdingen.de, Geschichte des Filderkrauts; http://www.schmeck-den-sueden.de). În fine, renumele produsului „Filderkraut/Filderspitzkraut” se reflectă în muzică și literatură („Schwäbische Sauerkrautkantate” de Emil Kübler, 1939; opere de Frank Snyders, Johann Baptist Hofner și Otto Groß; Filderstädter Schriftenreihe volumul 10, 1995: Das Filderkraut, p. 70, p. 58, p. 157).

Trimitere la publicarea caietului de sarcini:

[Articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

Markenblatt, vol. 11 din 19 martie 2010, partea 7a-aa, p. 4243

(http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/13250)

(1) JO L 93, 31.3.2006, p. 12.