RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 27.3.2007 
COM(2007) 156 final 
  
Propunere de 
REGULAMENT AL CONSILIULUI 
de instituire a unui drept antidumping defini tiv la importurile de nitrat de amoniu 
originar din Ucraina în urma unei reexamin ări în temeiul expir ării măsurilor, în 
conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al 
Consiliului 
(prezentat ă de Comisie) 
 
RO 2   RO EXPUNERE DE MOTIVE  
1) CONTEXTUL PROPUNERII  
 • Fundamente şi obiective ale propunerii  
Prezenta propunere vizeaz ă aplicarea Regulamentului (CE) nr. 384/96 al Consiliului 
din 22 decembrie 1995 privind protec ţia împotriva importurilor care fac obiectul unui 
dumping din ţări care nu fac parte di n Comunitatea European ă, astfel cum a fost 
modificat ultima dat ă prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 al Consiliului din 
21 decembrie 2005 (denumit în cont inuare „regulament de baz ă”) în cadrul procedurii 
privind importurile de nitrat de  amoniu originar din Ucraina. 
 • Context general  
Prezenta propunere se face în contextul pun erii în aplicare a regulamentului de baz ă şi 
este rezultatul unei anchete realizate în conformitate cu cerin ţele de fond şi de 
procedură prevăzute în regulamentul de baz ă. 
 • Dispoziţii existente în domeniul propunerii  
Regulamentul (CE) nr. 132/2001 al Consiliului care instituie un drept antidumping 
definitiv de 33,25 EUR pe ton ă la importurile de nitrat de amoniu originar din Ucraina 
care se încadreaz ă la codurile CN 3102 30 90 şi 3102 40 90. 
Regulamentul (CE) nr. 945/2005 al Consiliului prin care, în urma unei reexamin ări 
intermediare limitate la de finirea produsului în cauz ă, formularea „nitrat de amoniu” 
din regulamentul original a fost înlocuit ă cu „îngrăăminte solide având un coninut 
de nitrat de amoniu care dep ăete 80 % din greutate”. 
 • Compatibilitatea cu alte politici şi obiective ale Uniunii  
Nu se aplic ă. 
2) CONSULTAREA P ĂRŢILOR INTERESATE ŞI EVALUAREA IMPACTULUI  
 • Consultarea p ărţilor interesate  
 Părţile interesate vizate de procedur ă au avut deja posibilitatea de a- şi apăra interesele 
în cursul desf ăşurării anchetei, în conformitate cu dispozi ţiile regulamentului de baz ă. 
 • Obţinerea şi utilizarea expertizei  
 Expertiza extern ă nu a fost necesar ă. 
 • Evaluarea impactului  
Prezenta propunere este rezultatul pune rii în aplicare a regulamentului de baz ă. 
Regulamentul de baz ă nu anticipeaz ă o evaluare general ă a impactului, dar include o 
listă completă a condiţiilor care necesit ă o evaluare. 
 
RO 3   RO 3) ELEMENTE JURIDICE ALE PROPUNERII  
 • Rezumatul m ăsurilor propuse  
La data de 25 ianuarie 2006, Comisia a ini ţiat o reexaminare privind expirarea 
măsurilor de antidumping în vigoare referito are la importurile de  nitrat de amoniu 
originar din Ucraina. 
Scopul acestei anchete a fost  acela de a analiza dac ă există o continuare sau o reapari ţie 
a dumpingului privind importurile de NA orig inar din Ucraina, de terminând astfel o 
continuare sau reapari ţie a prejudiciilor aduse industriei comunitare. 
Ancheta a indicat faptul c ă importurile de NA originar din Ucraina au f ăcut obiectul 
unui dumping şi a stabilit probabilitatea continu ării dumpingului, precum şi 
probabilitatea reapari ţiei prejudiciilor. S-a concluzionat, a şadar, că măsurile 
antidumping trebuie men ţinute pentru importurile originare din Ucraina. Cu toate 
acestea, având în vedere faptul c ă preţurile de export ucrainen e pot fi afectate de 
creşterea costurilor de produc ţie determinat ă de evolu ţia internă a preţurilor gazului în 
Ucraina, se consider ă prudent ca m ăsurile antidumping s ă fie limitate la o perioad ă de 
doi ani. 
Se propune, prin urmare, adoptarea de c ătre Consiliu a propunerii de regulament care 
urmează, care trebuie publicat ă în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene  până la 24 
aprilie 2007. 
 • Bază juridică 
Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliulu i din 22 decembrie 1995 privind protec ţia 
împotriva importurilor care fac ob iectul unui dumping din partea ţărilor care nu sunt 
membre ale Comunit ăţii Europene, astfel cum a fost modificat ultima dat ă prin 
Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 al Consiliului.  
 • Principiu de subsidiaritate  
Propunerea ţine de competen ţa exclusiv ă a Comunit ăţii. În consecin ţă, principiul de 
subsidiaritate nu se aplic ă. 
 • Principiu de propor ţionalitate  
Propunerea este în conformita te cu principiul de propor ţionalitate din urm ătoarele 
motive: 
 Tipul acţiunii este prezentat în regulamentul de baz ă sus menţionat şi nu lasă loc luării 
de decizii la nivel na ţional.  
 Indicaţiile referitoare la modul în care responsabilitatea financiar ă şi administrativ ă 
care revine Comunit ăţii, guvernelor na ţionale, autorit ăţilor teritoriale şi locale, 
operatorilor economici şi cetăţenilor este minimalizat ă şi proporţională cu obiectivul 
propunerii, nu se aplic ă. 
 
RO 4   RO  • Selectarea instrumentelor  
 Instrumente propuse: regulament. 
 Alte metode nu ar fi adecvate întrucât regulamentul de baz ă nu prevede op ţiuni 
alternative. 
4) IMPLICA ŢIE BUGETAR Ă 
 Propunerea nu are nicio implica ţie pentru bugetul Comunit ăţii. 
 
 
RO 5   RO Propunere de 
REGULAMENT AL CONSILIULUI 
de instituire a unui drept antidumping defini tiv la importurile de nitrat de amoniu 
originar din Ucraina  în urma unei reexamin ări în temeiul expir ării măsurilor, în 
conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al 
Consiliului 
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, 
având în vedere Tratatul  de instituire a Comunit ăţii Europene, 
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/ 96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind 
protecţia împotriva importur ilor care fac obiectul unui dumping din partea ţărilor care nu sunt 
membre ale Comunit ăţii Europene1 (denumit în continuare  „regulament de baz ă”) şi în special 
articolul 11 alineatul (2), 
având în vedere propunerea înaintat ă de Comisie în urma consult ării comitetului consultativ, 
întrucât: 
A. PROCEDURA 
1. Măsuri în vigoare 
(1) La data de 25 ianuarie 2001, Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) 
nr.132/20012, un drept antidumping definitiv („m ăsurile existente”) de 33,25 EUR pe 
tonă la importurile de nitrat de  amoniu („NA”) care se încadreaz ă la codurile CN 3102 
30 90 şi 3102 40 90 şi care provin, printre altele, di n Ucraina. Ancheta care a condus 
la aceste m ăsuri va fi denumit ă „ancheta ini ţială”. 
(2) La data de 17 mai 2004, în urma unei reexamin ări intermediare par ţiale, prin 
Regulamentul (CE) nr. 993/20043, Consiliul a scutit de drepturile antidumping impuse 
prin Regulamentul (CE) nr. 132/2001 al Cons iliului importurile în Comunitate ale 
produsului în cauz ă fabricat de societ ăţi ale căror angajamente sunt acceptate de c ătre 
Comisie. Prin Regulamentul (CE) nr. 1001/2004 al Comisiei4, astfel cum a fost 
modificat ultima dat ă prin Regulamentul nr. 1996/2004 al Comisiei (CE)5, 
angajamentele erau acceptate pân ă la data de 20 mai 2005. Scopul acestor angajamente 
                                                 
1 JO L 56, 6.3.1996, p. 1. Regulamentul, astfel cum a fost modificat ultima dat ă prin Regulamentul (CE) 
nr. 2117/2005 (JO L 340, 23.12.2005, p. 17). 
2 JO L 23, 25.1.2001, p.1. 
3 JO L 182, 19.5.2004, p.28. 
4 JO L 183, 20.5.2004, p.13. 
5 JO L 344, 20.11.2004, p.24. 
 
RO 6   RO era de a ţine seama de anumite consecin ţe ale extinderii Uniun ii Europene la 25 de 
state membre. 
(3) Prin Regulamentul (CE) nr. 945/20056, în urma unei reexamin ări intermediare limitate 
la definirea produsului în cauz ă, Consiliul a decis ca defini ţia produsului în cauz ă să 
fie clarificat ă şi ca măsurile în vigoare s ă fie aplicate produsului în cauz ă în momentul 
integrării sale în alte îngr ăşăminte, propor ţional cu con ţinutul lor de nitrat de amoniu, 
alături de alte substan ţe şi nutritivi periferici.  
2. Cerere de reexaminare 
(4) La data de 25 octombrie 2005, a fost adresat ă o cerere de reexaminare în temeiul 
expirării măsurilor, în conformitate cu articolul  11 alineatul (2) din regulamentul de 
bază în urma public ării unui aviz de expirare iminent ă la data de 5 mai 20057. Această 
cerere a fost adresat ă de Asocia ţia European ă a produc ătorilor de îngr ăşăminte 
(EFMA) (denumit ă în continuare „reclamantul”) în numele produc ătorilor 
reprezentând un procent considerabil, în acest caz mai mult de 50 % din produc ţia 
totală de NA a Comunit ăţii. 
(5) Reclamantul a sus ţinut şi a oferit elemente de prob ă prima facie  suficiente cum c ă 
există probabilitatea unei reapari ţii a dumpingului şi a prejudiciilor aduse industriei 
comunitare referitor la importurile de NA originar din Ucraina (denumit ă în continuare 
„ţara în cauz ă”).  
(6) În urma consult ării comitetului consultativ şi a stabilirii faptului c ă există elemente de 
probă suficiente pentru ini ţierea unei reexamin ări în temeiul expir ării, Comisia a 
anunţat, printr-un aviz de deschidere publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii 
Europene8, deschiderea unei reexamin ări a măsurilor care urmeaz ă să expire în 
conformitate cu articolul 11 alin eatul (2) din regulamentul de baz ă. 
3. Anchet ă 
3.1. Perioada de anchet ă 
(7) Ancheta privind continuarea sau reapari ţia dumpingului a cuprins perioada 1 ianuarie - 
31 decembrie 2005 (denumit ă în continuare „perioada de anchet ă în vederea 
reexaminării”). Analiza tendin ţelor importante pentru evaluarea probabilit ăţii unei 
continuări sau reapari ţii a prejudiciului a c uprins perioada începând cu anul 2002 pân ă 
la sfâritul perioadei de anchet ă (denumit ă în continuare „perioada în cauz ă”). 
3.2. Părţile vizate de anchet ă 
(8) Comisia a informat în mod oficial produc ătorii exportatori, importatorii şi utilizatorii 
despre care se ştie că ar fi interesa ţi, precum şi asociaţiile lor, reprezentan ţii ţării 
exportatoare, reclamantul şi producătorii din cadrul Comunit ăţii în legătură cu iniţierea 
reexaminării măsurilor care urmeaz ă să expire. P ărţilor interesate li s-a dat ocazia de a-
                                                 
6 JO L 160, 23.6.2005, p.1. 
7 JO C 110, 5.5.2005, p.15. 
8 JO C 18, 25.1.2006, p.2. 
 
RO 7   RO şi face cunoscute opiniile în scris şi de a solicita o audiere în termenul men ţionat în 
avizul de deschidere.  
(9) S-a acordat dreptul la o audiere tuturor p ărţilor interesate care au solicitat acest lucru şi 
au arătat că existau motive speciale pentru care ar trebui s ă fie audiate. 
(10) Având în vedere num ărul mare al produc ătorilor şi importatorilor din cadrul 
Comunităţii, s-a considerat necesar, în conform itate cu articolul 17 din regulamentul 
de bază, să se analizeze dac ă este necesar ă utilizarea de e şantioane reprezentative. 
Pentru a permite Comisiei s ă ia o decizie privind necesitatea real ă a eşantionării, şi, 
dacă da, să selecteze un e şantion, părţilor de mai sus li s-a cerut, în conformitate cu 
articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de baz ă, să-şi exprime opiniile privind 
iniţierea anchetei în termen de 15 zile şi să furnizeze Comisiei informa ţiile solicitate în 
avizul de deschidere. 
(11) În urma analiz ării informa ţiilor depuse şi având în vedere faptul c ă zece produc ători 
comunitari şi-au exprimat dorin ţa de a coopera, s-a decis c ă utilizarea de e şantioane 
este necesar ă în ceea ce prive şte produc ătorii comunitari. Doar un singur importator a 
furnizat informa ţiile solicitate în avizul de deschidere şi şi-a manifestat dorin ţa de a 
coopera în continuare cu serviciile Comi siei. Cu toate acestea, acest importator î şi 
avea sediul în afara Comunit ăţii şi nu importa produsul în cauz ă pe piaţa comunitar ă în 
cursul perioadei de anchet ă în vederea reexamin ării. În consecin ţă, s-a decis c ă 
prelevarea de probe nu este necesar ă pentru importatori. 
(12) Zece produc ători comunitari au completat corespunz ător formularul privind 
eşantionarea în termenul fixat şi au acceptat în  mod oficial s ă coopereze în continuare 
în cadrul anchetei. În ceea ce prive şte cei zece produc ători comunitari, Comisia a 
selectat, în conformitate cu ar ticolul 17 din regulamentul de baz ă, un eşantion în baza 
celui mai mare volum reprezentativ de produc ţie şi vânzări de NA din Comunitate care 
poate fi studiat în mod convenabil în timpul disponibil. Cei patru produc ători 
comunitari care au constituit e şantionul reprezenta u 76% din produc ţia totală din 
industria comunitar ă, aşa cum se define şte în expunerea de motiv e, la considerentul 
(51) de mai jos, în cursul perioadei de anchet ă, în timp ce cei zece produc ători 
comunitari men ţionaţi mai sus reprezentau 70% din produc ţia comunitar ă totală în 
cursul perioadei de anchet ă.  
(13) În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din re gulamentul de baz ă, părţile interesate 
au fost consultate cu privire la e şantionul selectat şi nu au ridicat obiec ţii în legătură cu 
aceasta.  
(14) S-au trimis ches tionare celor patru produc ători comunitari care au constituit e şantionul 
şi tuturor produc ătorilor exportatori cunoscu ţi.  
(15) S-au primit r ăspunsuri la chestionare de la cei patru produc ători comunitari 
reprezentând e şantionul şi de la trei produc ători, dintre care doi produc ători 
exportatori, în ţara în cauz ă, precum şi de la un comerciant din acela şi domeniu. 
(16) Mai mult, un produc ător din ţara analoag ă a oferit un r ăspuns complet la chestionar. 
(17) Comisia a cercetat i a verificat toate informaiile considerate necesare în scopul 
stabilirii reapari ţiei probabile a dumpingului şi a prejudiciilor rezultate şi a interesului 
 
RO 8   RO comunitar. S-a procedat la o verificare la faa locului în incintele urm ătoarelor 
societăi:  
(a) Comerciant partener cu produc ătorul ucrainean Stirol:  
– IBE Trading, New York, New York, SUA; 
(b) Produc ător în ţara analog ă: 
– Terra Industries, Si oux City, Iowa, SUA; 
(c) Produc ători din Comunitate care au constituit e şantionul reprezentativ: 
– Terra Nitrogen Limited, Stockton, Regatul Unit, 
– Grande Paroisse SA, Paris, Fran ţa, 
– Zaklady Azotowe Anwil SA, Polonia, 
– Yara SA, Bruxelles, Belgia şi producătorul său partener Yara Sluiskil BV, 
Sluiskil, Ţările de Jos. 
B. PRODUSUL ÎN CAUZ Ă ŞI PRODUSUL SIMILAR  
1. Produsul în cauz ă 
(18) Produsul în cauz ă se referă la îngrăşămintele solide cu un con ţinut de nitrat de amoniu 
depăşind 80% în greutate, provenit din Ucraina şi care se încadreaz ă la codurile 3102 
30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 şi ex 3105 90 91. Nitratul de amoniu 
(„NA”) este un îngr ăşământ solid pe baz ă de azot folosit frecvent în agricultur ă. Este 
produs din amoniac şi acid azotic, iar con ţinutul său de azot dep ăşeşte 28 % în greutate 
sub formă de granule sau microgranule.  
(19) Se impune observa
ţia că destinaţia produsului în cauz ă a fost clarificat ă în 
Regulamentul (CE) nr. 945/2005.   
2. Produsul similar 
(20) Aşa cum s-a stabilit în ancheta ini ţială, această anchetă de reexaminare a confirmat 
faptul că NA este un produs de baz ă, iar calitatea sa şi caracteristicile sale fizice de 
bază sunt identice, oricare ar fi ţara sa de origine. S-a constatat c ă produsul în cauz ă şi 
produsele fabricate şi vândute de produc ătorii exportatori pe pia ţa lor intern ă şi unor 
ţări terţe, precum şi cele fabricate şi vândute de produc ătorii comunitari pe pia ţa 
comunitar ă şi de către produc ătorul din ţara analoag ă pe piaţa internă din ţara analoag ă 
prezintă aceleaşi caracteristici fizice şi chimice de baz ă şi în esen ţă aceleaşi 
întrebuinţări, considerându-se astfel c ă sunt produse similare, în sensul articolului 1 
alineatul (4) din regulamentul de baz ă. 
 
RO 9   RO C. PROBABILITATEA CONTINU ĂRII SAU REAPARI ŢIEI DUMPINGULUI  
1. Generalit ăţi 
(21) Trei produc ători ucraineni ai produsului în cauz ă au cooperat în cadrul anchetei. Doi 
dintre produc ătorii cooperan ţi au exportat produsul în cauz ă în cursul perioadei de 
anchetă. Există cel puţin un produc ător cunoscut al produsului în cauz ă în Ucraina care 
nu a participat la aceast ă anchetă. 
(22) Compararea datelor privind exporturile pe teritoriul comunitar asigurate de 
producătorii exportatori şi volumul total al importurilo r, conform datelor puse la 
dispoziţie de Eurostat, au indicat faptul c ă cei doi produc ători exportatori de ţineau în 
jur de 60% din totalul importurilor comunita re din Ucraina în cursul perioadei de 
anchetă. Cu toate acestea, se putea stabili c ă marea majoritate a restului de 40% din 
importurile de produs în cauz ă au fost facturate în luna decembrie a anului 2004 ( şi, în 
consecinţă, ele nu au fost raportate de produc ătorii cooperan ţi), dar au p ătruns pe 
teritoriul comunitar în cu rsul perioadei de anchet ă (şi au fost astfel incluse în statistica 
importurilor). În schimb, exporturile facturate în decembrie 2005 care au p ătruns pe 
teritoriul comunitar în l una ianuarie 2006 erau nesemnificative. Având în vedere 
această situaţie, concluzia a fost c ă 85%-90% din totalul importurilor comunitare din 
Ucraina în cursul perioadei de anchet ă a fost realizat de produc ători cooperan ţi. Prin 
urmare, nivelul cooper ării este ridicat.  
(23) Totalul importurilo r produsului în cauz ă din Ucraina era redus, şi anume de mai pu ţin 
de 1% în raport cu pia ţa comunitar ă per ansamblu.  
2. Dumpingul importurilor pe durata perioadei de anchet ă 
2.1. Ţara analoag ă 
(24) Întrucât Ucraina nu era înc ă considerat ă o ţară cu economie de pia ţă în momentul 
depunerii solicit ării pentru reexaminarea m ăsurilor care urmeaz ă să expire9, a fost 
necesară stabilirea valorii normale în baza datelor ob ţinute de la un produc ător dintr-o 
terţă ţară cu economie de pia ţă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din 
regulamentul de baz ă. În avizul de deschidere, SUA şi România erau privite ca ţări 
analoage adecvate. Trebuie reamintit c ă, în ancheta ini ţială, Polonia era selectat ă ca 
ţară analoagă. Întrucât Polonia a aderat la Uniunea European ă în mai 2004, aceast ă 
selecţie nu mai este posibil ă. Tuturor p ărţilor interesate li s-a oferit posibilitatea s ă facă 
comentarii privind selectarea SUA şi a României ca ţări analoage.  
(25) Cu toate acest ea, analiza realizat ă ulterior public ării avizului de deschidere a indicat 
faptul că piaţa româneasc ă de NA era dominat ă de importurile din Ucraina şi Rusia, în 
timp ce produc ătorii români erau foarte mult orienta ţi spre export, vânz ările pe pia ţa 
lor internă fiind nesemnificative. Având în vedere aceast ă situaţie, concluzia a fost c ă, 
drept consecin ţă a structurii men ţionate mai sus a pie ţei sale interne, România nu poate 
fi considerat ă alegerea cea mai potrivit ă pentru ţara analoag ă. 
(26) Un singur produc ător cooperant a f ăcut anumite comentarii. Acest produc ător 
cooperant a propus Algeria ca o op ţiune mai viabil ă, dat fiind accesul acesteia la 
                                                 
9 Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 (JO J L 340, 23.12.2005, p. 17), articolul 2. 
 
RO 10   RO principala materie prim ă, gazul. În acest sens, ar trebui s ă subliniem faptul c ă, 
indiferent dac ă o ţară deţine perimetre de exploatare de  gaze naturale sau nu, acest 
lucru nu constituie un element cheie pentru selectarea ţării analoage. Este mult mai 
important ca pre ţurile gazului s ă reflecte valoarea de pe pia ţă. Existenţa unui dublu 
preţ pentru gaz în Algeria este o dovad ă clară că această cerinţă nu este respectat ă şi, 
în consecin ţă, Algeria devine o alegere mai pu ţin potrivit ă pentru ţara analoag ă. Se 
constată în continuare c ă atât SUA, cât şi Ucraina sunt produc ători şi importatori ne ţi 
de gaze naturale, în timp ce Algeria este e xportator net de gaze naturale. În aceast ă 
privinţă, SUA se aseam ănă mai mult cu Ucraina decât Algeria. 
(27) S-a afirmat în continuare c ă SUA nu ar constitui o alegere potrivit ă pentru ţara 
analoagă, întrucât ele s-au confruntat cu pre ţuri interne exorbitante la gazele naturale 
în cursul perioadei de anchet ă. În aceast ă privinţă, trebuie s ă menţionăm că, deşi au 
existat pre ţuri foarte mari la gaze în cel de-al patrulea trimestru al perioadei de anchet ă 
ca urmare a unor dezastre na turale, aceasta este o situa ţie care poate fi remediat ă cu 
uşurinţă, aşa cum se arat ă în expunerea de motive, la c onsiderentul (35)  de mai jos. 
(28) Alegerea SUA a fost de asemenea contestat ă în ceea ce prive şte procesul de produc ţie. 
S-a afirmat c ă procesul de produc ţie din Algeria este mai asem ănător celui din 
Ucraina. Cu toate acestea, produc ătorul nu a reu şit să-şi argumenteze afirma ţia. 
(29) În plus, s-a afirmat c ă Algeria are un nivel al produc ţiei, consumului şi cererilor 
consumatorilor mai apropiat celui din Ucraina. Potrivit informa ţiilor disponibile, atât 
producţia algerian ă10, cât şi consumul intern11 sunt nesemnificative. Pe de alt ă parte, 
atât Ucraina, cât şi SUA au o produc ţie semnificativ ă şi pieţe interne vaste. 
(30) În ceea ce prive şte SUA, în ciuda existen ţei unor m ăsuri antidumping în vigoare 
privind importurile de NA originare din ţara în cauz ă, s-a constatat c ă piaţa de aici este 
una deschis ă, competitiv ă, unde un num ăr semnificativ de produc ători interni trebuie 
să facă faţă unui nivel considerabil de concuren ţă cu importurile str ăine originare din 
alte terţe ţări. În plus, produc ătorii din SUA prezint ă vânzări interne reprezentative şi 
au acelaşi acces la materiile prime ca şi producătorii ucraineni. 
(31) Prin urmare, ancheta a stabilit c ă SUA ar trebui s ă serveasc ă drept ţară analoagă 
adecvată. În consecin ţă, calculele s-au bazat pe informa ţiile verificate puse la 
dispoziţie de unicul produc ător cooperant din SUA care a oferit un r ăspuns complet la 
chestionar. 
2.2. Valoarea normal ă 
(32) Întrucât Ucraina nu era înc ă considerat ă o ţară cu economie de pia ţă în momentul 
depunerii cererii de reexaminare în vederea expir ării măsurilor, valoarea normal ă 
pentru Ucraina trebuia s ă fie stabilit ă în baza datelor ob ţinute de la un produc ător din 
SUA, aşa cum se descrie în expunerea de motive, la considerentul (31) de mai sus. 
(33) Reprezentativitatea vânz ărilor interne ale unicului produc ător cooperant al produsului 
similar în ţara analoag ă a fost evaluat ă pe baza exporturilor realizate de cei doi 
producători exportatori cooperan ţi pe teritoriul comunita r. Trebuie constatat c ă doar un 
                                                 
10 Excluzând produc ţia de NA procesat ă ulterior în cadrul produc ătorilor integra ţi vertical.  
11 Sursa: statisticile IFADATA online, asocia ţia internaţională a industriei îngr ăşămintelor.  
 
RO 11   RO singur tip de produs era exportat pe teritoriul comunitar. În consecin ţă, nu s-a realizat 
nicio analiz ă după tipul produsului. 
(34) Vânz ările interne ale unicului produc ător cooperant al produsului similar în ţara 
analoagă au fost considerate drept re prezentative, întrucât ele dep ăşeau considerabil 
volumele de NA exportat pe teritoriul comunitar de c ătre cei doi produc ători 
exportatori ucraineni cooperan ţi. 
(35) Pentru a stabili dac ă vânzările interne ale produc ătorului din SUA erau realizate în 
cursul normal al comer ţului, preţurile interne de vânzare au fost comparate cu costurile 
de produc ţie. În momentul evalu ării costurilor de produc ţie ale produc ătorului din 
SUA, s-a constatat c ă ele au avut de suferit în cel de-al patrulea trimestru ca urmare a 
unor dezastre naturale. Potrivit informa ţiilor publicate de acela şi produc ător, 
„uraganele care au avut loc în Golful americ an în cursul celui de -al treilea trimestru 
au provocat pagube pie ţelor de gaze naturale şi au influen ţat în mod negativ 
producţia celui de-al patrulea trimestru şi producţia întregului an12.” Într-adev ăr, 
preţurile cotate la gaz în SUA13 s-au dublat între lunile august14 şi octombrie15, când 
uraganele care au avut loc în aceast ă perioadă, Katrina (23-31 august 2005) şi Rita 
(17-26 septembrie 2005), au lovit coasta Go lfului american. Întrucât gazul natural 
reprezintă principalul element de cost în pr oducerea NA, efectul era semnificativ şi ar 
fi condus la o valoare normal ă înaltă artificial construit ă. În consecin ţă, s-a luat decizia 
de a se stabi li costul produc ţiei pentru cel de-al patrulea trimestru 2005 pe baza mediei 
preţurilor la gaz pl ătite de produc ător în cursul primelor tr ei trimestre ale anului 2005. 
(36) Având în vedere cele de mai sus, s-a constatat c ă marea majoritate a vânz ărilor interne 
aduceau profit şi, în consecin ţă, valoarea normal ă a fost stabilit ă pe baza pre ţurilor 
interne de vânzare c ătre primul client independent intern. Întrucât produc ătorii 
exportatori ucraineni exportau doar un singur tip  de produs pe teritoriul comunitar în 
cursul perioadei de anchet ă, analiza a fost limitat ă la acest tip de produs. 
2.3. Pre ţul de export  
(37) În conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de baz ă, preţul de export a 
fost stabilit prin raportare la pre ţul plătit efectiv sau de pl ătit pentru produsul în cauz ă 
în momentul vânz ării la export c ătre Comunitate. Toate vânz ările provenite de la 
producători exportatori cooperan ţi erau făcute direct c ătre clienţi independen ţi din 
Comunitate.  
2.4. Compara ţie 
(38) Valoarea normal ă şi preţul de export au fost comparate pe baza ex-works. Pentru o 
comparaţie echitabil ă, s-a ţinut seama, sub form ă de ajustări, de diferen ţele constatate 
la factorii care afecteaz ă comparabilitatea pre ţurilor în conformitate cu articolul 2 
alineatul (10) din regulamentul de baz ă. Prin urmare, s-au f ăcut ajustări în cazul 
                                                 
12 Terra Industries 2005 Annual Report (Raport anual) – De la 10-K, pagina 6. 
13 Nymex Gas Futures (Livr ările la termen de gaz Nymex) men ţionate de Heren EGM. 
14 August futures (Livr ările la termen ale lunii august) men ţionate la data de 30 iunie 2005, Nymex Gas 
Futures, Heren EGM. 
15 October futures (Livr ările la termen ale lunii octombrie) men ţionate la data de 29 septembrie 2005, 
Nymex Gas Futures, Heren EGM. 
 
RO 12   RO diferenţelor existente în transport, manipulare, înc ărcare şi costuri auxiliare, credit şi 
comisioane, în cazul în care acest lucru era posibil şi existau date verificate în acest 
sens. 
2.5. Marja de dumping 
(39) Întrucât Ucraina nu este considerat ă o economie de pia ţă adecvată scopului prezentei 
anchete, s-a stabilit o marj ă de dumping la nivel na ţional pe baza unei compara ţii între 
o valoare normal ă medie şi un preţ mediu de export, în conf ormitate cu articolul 2 
alineatele (11) şi (12) din regulamentul de baz ă. Aşa cum se arat ă în expunerea de 
motive, la considerentul (22) de mai sus, nivelul de cooperare era ridicat. 
(40) Compara ţia de mai sus a indicat faptul c ă dumpingul (în jur de 30-40%) a avut loc în 
cursul perioadei de anchet ă la un nivel u şor mai redus decât în cursul anchetei ini ţiale. 
Cu toate acestea, ţinând cont de exporturile ucrainene limitate pe teritoriul comunitar 
în cursul perioadei de anchet ă, principalul obiectiv al  acestei analize a vizat 
probabilitatea continu ării sau reapari ţiei dumpingului. 
3. Evoluţia importurilor în eventualitatea anul ării măsurilor  
3.1. Surplus de capacitate 
(41) Cei trei produc ători cooperan ţi au men ţinut produc ţia stabilă în perioada în cauz ă. 
Capacitatea de produc ţie în aceea şi perioadă a rămas, de asemenea, stabil ă. Aceştia au 
un surplus de capacitate de aproximativ  600 000–700 000 tone (8%-10% din consumul 
comunitar) pentru a spori exporturile pe pia ţa comunitar ă cu volume semnificative în 
eventualitatea anul ării măsurilor. În plus, exist ă cel puţin un alt produc ător ucrainean 
cunoscut al produsului în cauz ă care nu a participat la aceast ă anchetă. Deşi surplusul 
de capacitate al  acestui produc ător care nu a participat la anchet ă nu este cunoscut, nu 
este exclus ca şi acesta s ă fie unul important, întrucât cei trei produc ători cooperan ţi 
aveau, în medie, un surplus de capacitate de 30%. 
(42) Vânz ările interne realizate de cei trei produc ători cooperan ţi, în decursul perioadei în 
cauză, reprezentau, în medie, 30 %-40% din capacitatea de produc ţie. În consecin ţă, se 
pare că este destul de dificil ca pia ţa internă ucrainean ă să absoarbă cea mai mare parte 
din acest surplus de capacitate de produc ţie şi, prin urmare, este probabil ca orice 
creştere a produc ţiei să fie exportat ă. 
(43) De aceea, în absen ţa unor măsuri antidumping, o parte considerabil ă din acest surplus 
de capacitate ar putea fi exporta t pe teritoriul comunitar. 
3.2. Raportul dintre pre ţurile ucrainene de vânzare pe alte pie ţe şi preţurile de 
vânzare pe teritoriul comunitar 
(44) O analiz ă a preţurilor de export ale produc ătorilor ucrain eni cooperan ţi către ţări terţe a 
arătat că, comparate la nivel de grani ţă ucrainean ă DAF/FOB, aceste vânz ări au atins, 
în medie, pre ţuri cu 20%-30% mai reduse decât pre ţurile de vânzare c ătre Comunitate 
în cursul perioadei de anchet ă. În plus, vânz ările interne au atins pre ţuri cu 20%-30% 
mai reduse decât pre ţurile de vânzare c ătre Comunitate. Astfel, din informa ţiile privind 
perioada de anchet ă reiese că ar exista un interes ca exporturile c ătre ţări terţe să fie 
 
RO 13   RO redirecţionate către Comunitate, în eventualitatea anul ării măsurilor, pentru a beneficia 
de preţuri mai mari şi marje mai bune.  
(45) Cu toate acestea, s-a constatat c ă preţurile ucrainene de import la gazele naturale au 
crescut semnificativ dup ă încheierea perioadei de anchet ă. Întrucât gazele naturale 
constituie principalul elem ent de cost în producerea NA, nu este exclus ca produc ătorii 
ucraineni s ă fie nevoi ţi să crească preţurile lor de export c ătre ţări terţe, reducând astfel 
în mod semnificativ sau eliminând diferen ţele de pre ţ între vânz ările către ţări terţe şi 
vânzările către Comunitate men ţionate în expunerea de motive, la considerentul (44) 
de mai sus. Datele preliminare16 indică într-adev ăr diminuarea acestor diferen ţe. 
4. Concluzie privind probabilitatea continu ării sau reapari ţiei dumpingului  
(46) Ancheta a indicat faptul c ă doi dintre produc ătorii cooperan ţi şi-au continuat practicile 
de dumping în ciuda m ăsurilor în vigoare. În plus, nu poate fi exclus ă redirecţionarea 
cantităţilor vândute în prezent în ţări terţe către teritoriul comunitar. 
(47) Mai mult, media ponderat ă a preţurilor de export practicate de produc ătorii exportatori 
cooperanţi este în mod considerabil mai sc ăzută decât nivelul pre ţului dominant în 
Comunitate. Acest fapt, al ături de surplusul de capacitate semnificativ, reprezint ă un 
stimulent pentru produc ătorii exportatori din Ucraina în vederea orient ării către piaţa 
comunitar ă la preţuri de dumping, în eventualitatea anul ării măsurilor. 
D. DEFINI ŢIA INDUSTRIEI COMUNITARE 
(48) Pe teritoriul comunitar, produs ul similar este fabricat de 14 produc ători a căror 
producţie reprezint ă producţia totală comunitar ă a produsului similar în sensul 
articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de baz ă.  
(49) Trebuie constatat c ă, faţă de ancheta ini ţială, societăţile „Hydro Agri” au fost 
redenumite „Yara”. Cinci din cele 14 societ ăţi au fost integrate în industria comunitar ă 
ca urmare a extinderii Uniunii Europene în anul 2004. 
(50) Din cei 14 produc ători comunitari, zece societ ăţi au participat la anchet ă, toate fiind 
menţionate în cererea de reexaminare. Ceilal ţi patru produc ători (denumi ţi în 
continuare „al ţi producători comunitari”) s-au f ăcut cunoscu ţi în timp util şi au trimis 
informaţiile solicitate în scopul e şantionării. Cu toate acestea, ei nu şi-au manifestat 
dorinţa de a colabora în conti nuare. Prin urmare, urm ătorii zece produc ători au fost de 
acord să coopereze în cadrul anchetei:  
– Achema AB (Lituania), 
– Zaklady Azotowe Anwil SA (Polonia), 
– BASF AG (Germania), 
– DSM Agro ( Ţările de Jos), 
– Fertiberia SA (Spania), 
                                                 
16 Statisticile privind exportul ucrainean, 2005 şi primul semestru din 2006. 
 
RO 14   RO – Grande Paroisse SA (Fran ţa), 
– Nitrogénm űvek Rt (Ungaria), 
– Terra Nitrogen Limited (Regatul Unit), 
– Yara (Germania, Italia, Ţările de Jos, Regatul Unit), 
– Zaklady Azotowe Tarnowie (Polonia). 
(51) Întrucât ace şti zece produc ători comunitari reprezentau 70% din produc ţia comunitar ă 
totală în cursul perioadei de anchet ă, se consider ă astfel că cei zece produc ători 
comunitari men ţionaţi mai sus reprezint ă un procent important din produc ţia 
comunitar ă totală a produsului similar. De aceea, se consider ă că ei constituie industria 
comunitar ă în sensul articolului 4 alineatul (1) şi articolului 5 alineatul (4) din 
regulamentul de baz ă şi vor fi denumi ţi în continuare „industria comunitar ă”. 
(52) Aşa cum s-a indicat în expunerea de motive la considerentele (11) şi (14) de mai sus, a 
fost selectat un e şantion constituit din patru societ ăţi. Toţi producătorii comunitari care 
au constituit e şantionul au colaborat şi au trimis chestionarele completate în termenul 
fixat. Mai mult, ceilal ţi şase produc ători care au participat la anchet ă au furnizat în 
mod corespunz ător anumite date de ordin genera l pentru analiza prejudiciilor. 
E. SITUA ŢIA PE PIA ŢA COMUNITAR Ă  
1. Consumul pe pia ţa comunitar ă  
(53) Consumul comunitar vizibil a fo st stabilit pe baza volumelor vânz ărilor înregistrate de 
industria comunitar ă pe piaţa comunitar ă, a volumelor vânz ărilor înregistrate de al ţi 
producători comunitari pe pia ţa comunitar ă şi a datelor furnizate de Eurostat privind 
toate importurile realizate de UE. Având în  vedere extinderea Uniunii Europene în 
anul 2004, pentru a se asigura claritatea şi consecven ţa analizei, consumul a fost 
stabilit pe baza pie ţei din UE-25 pe perioada în cauz ă. 
(54) În perioada cuprins ă între 2002 şi perioada de anchet ă, consumul comunitar a sc ăzut 
uşor cu 1%. Cre şterea cu 4% înregistrat ă în anul 2003 a încetat în anul 2004 indicând 
o anumită stabilizare, în timp ce o nou ă scădere (-1%) înregistrat ă în cursul perioadei 
de anchet ă indică o tendinţă uşor descendent ă.  
 2002 2003 2004 Perioada 
de anchet ă 
Totalul consumului CE în tone 7 757 697 8 099 827 7 775 470 7 641 817 
Index (2002=100) 100 104 100 99 
 
RO 15   RO 2. Volumul, cota de pia ţă şi preţurile importurilor originare din Ucraina 
(55) Volumele, cotele de pia ţă şi preţurile medii ale importurilor originare din Ucraina au 
crescut, a şa cum se poate vedea mai jos. Urm ătoarele tendin ţe în materie de cantitate şi 
preţ se bazeaz ă pe datele furnizate de Eurostat.  
  
(56) Volumul importurilor originare din Ucraina a sc ăzut în mod regulat în cursul perioadei 
de anchet ă. Cota lor de pia ţă a scăzut în egal ă măsură de la 2,7% în anul 2002 la 0,8% 
în cursul perioadei de anchet ă. Preţurile au evoluat pozitiv de la 88 la 122 EUR/ton ă în 
cursul perioadei de anchet ă. Această evoluţie reflectă condiţiile favorabile de pia ţă 
descrise la considerentul (73) de mai jos.  
(57) Pentru a calcula nivelul subcot ării preţurilor în cursul pe rioadei de anchet ă, preţurile 
ex-works din industria comunitar ă oferite unor clien ţi neînrudi ţi au fost comparate cu 
preţurile de import CIF la grani ţa comunitar ă ale unor produc ători exportatori 
cooperanţi din ţara în cauz ă, ajustate corespunz ător pentru a reflecta un pre ţ franco 
vămuit. Compara ţia a indicat faptul c ă importurile din Ucraina sc ădeau preţurile din 
industria comunitar ă cu 10 pân ă la 15%. 
3. Importurile din alte ţări  
(58) Volumul importurilor din alte ţări terţe în cursul perioadei analizate este prezentat în 
tabelul de mai jos. Urm ătoarele tendin ţe în materie de cantitate şi preţ sunt, de 
asemenea, bazate pe datele furnizate de Eurostat.  2002 2003 2004 Perioada de 
anchetă 
Volumul importurilor (tone) 212 827 123 477 51 031 62 077 
Cota de pia ţă 2,7% 1,5% 0,7% 0,8% 
Preţurile importurilor (EUR/ton ă) 88 83 112 122 
Index (2002=100)  100 94 127 139 
 
RO 16   RO (59) În primul rând, trebuie observat c ă toate ţările menţionate mai sus şi-au redus volumul 
exporturilor începând cu anul 2002 şi până în cursul perioadei de anchet ă cu excep ţia  2002 2003 2004 Perioada de 
anchetă
Volumul importurilor originare din 
Rusia (tone) 690 233 528 609 504 026 257 921 
Cota de pia ţă 8,9% 6,5% 6,5% 3,4% 
Preţurile importurilor originare din 
Rusia (EUR/ton ă)79 77 106 123 
Volumul importurilor originare din 
Georgia (tone) 86 517 100 025 132 457 153 844 
Cota de pia ţă 1,1% 1,2% 1,7% 2,0% 
Preţurile importurilor originare din 
Georgia (EU R/tonă) 103 113 137 164 
Volumul importurilor originare din 
România (tone) 186 834 14 114 107 585 111 126 
Cota de pia ţă 2,4% 0,2% 1,4% 1,5% 
Preţurile importurilor originare din 
România (EU R/tonă) 117 113 126 144 
Volumul importurilor originare din 
Bulgaria (tone) 160 423 140 677 79 716 73 441 
Cota de pia ţă 2,1% 1,7% 1,0% 1,0% 
Preţurile importurilor originare din 
Bulgaria (EU R/tonă) 133 139 157 176 
Volumul importurilor originare din 
Egipt (tone) 63 368 133 427 16 508 46 249 
Cota de pia ţă 0,8% 1,6% 0,2% 0,6% 
Preţurile importurilor originare din 
Egipt (EU R/tonă)148 142 193 199 
Volumul importurilor originare din 
celelalte ţări (tone) 94 915 128 213 54 510 17 752 
Cota de pia ţă 1,2% 1,6% 0,7% 0,2% 
Preţurile importurilor originare din 
celelalte ţări (EU R/tonă) 124 124 141 169 
 
RO 17   RO Georgiei, care a înregistrat o cre ştere moderat ă a cotei sale comunitare de pia ţă de la 
1,1% în anul 2002 la 2% în cursul perioadei de anchet ă . În ceea ce prive şte preţurile 
de export, toate ţările menţionate mai sus au exportat produse pe teritoriul comunitar la 
preţuri mai mari decât pre ţurile din industria comunitar ă în cursul perioadei de anchet ă 
şi în unele cazuri pe tot parcursu l perioadei analizate, cu excep ţia Rusiei şi României. 
În cazul importurilor originare din Rusia, începând cu luna aprilie a anului 2002, prin Regulamentul (CE) nr. 658/2002 al Consiliului
17, ele fac obiectul unui drept 
antidumping de 47,07 EUR pe ton ă. În aceast ă privinţă, trebuie observat c ă preţurile 
de import erau consecvent mai sc ăzute decât cele din Ucrain a în cursul perioadei 
analizate, cu excep ţia perioadei de anchet ă . În ceea ce prive şte preţurile române şti, 
acestea erau mai sc ăzute decât pre ţurile din industria comunitar ă, dar volumul 
exportului a sc ăzut de la 187 mii de tone în anul  2002 la 111 mii de tone în cursul 
perioadei de anchet ă, reprezentând o reduc ere de la o cot ă scăzută de piaţă de 2,4% în 
anul 2002 la 1,5% în cursul perioadei de anchet ă. 
4. Situa ţia economic ă din industria comunitar ă  
(60) În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de baz ă, Comisia a 
analizat to ţi factorii şi indicii economici pertinen ţi care influen ţează situaţia industriei 
comunitare.  
4.1. Observa ţii preliminare 
(61) S-a constatat c ă trei dintre produc ătorii cooperan ţi din industria comunitar ă foloseau 
produsul similar pentru procesarea sa ulterioar ă în vederea ob ţinerii unor produ şi de 
îngrăşământ amesteca ţi sau sintetici, acestea fiind îngr ăşăminte procesate în aval pe 
bază de azot con ţinând pe lâng ă azot, fosfor solubil în ap ă sau/şi potasiu solubil în ap ă, 
care reprezint ă restul de nutrien ţi principali din îngr ăşământ. Aceste produse, cu un 
conţinut de nitrat de amoniu de mai pu ţin de 80% în greutate, nu concureaz ă pe piaţă 
cu produsul similar. 
(62) Astfel de transferur i captive interne ale produc ţiei de NA nu p ătrund pe pia ţa deschisă 
şi astfel nu intr ă în competi ţie directă cu importurile produsului în cauz ă. În 
consecinţă, s-a analizat dac ă şi în ce măsură utilizarea ulterioar ă a producţiei de produs 
similar din industria comunitar ă trebuia să fie luată în calcul în cadrul analizei. Întrucât 
ancheta a ar ătat că utilizarea captiv ă reprezint ă un procent nesemnificativ din 
producţia industriei comunitare, adic ă de până la 2%, nu s-a considerat necesar s ă se 
distingă piaţa liberă şi piaţa captivă. Cu toate acestea, pentru a se asigura claritate şi 
transparen ţă, volumele de NA produse de industria comunitar ă şi utilizate ca 
transferuri captive sunt men ţionate în expunerea de motive, la considerentul (64) de 
mai jos. 
(63) Când se recurge la utilizarea unui e şantion reprezentativ, în conf ormitate cu practicile 
stabilite, anumi ţi indicatori ai prejudiciului (produc ţie, capacitate de produc ţie, stocuri, 
vânzări, cotă de piaţă, creştere economic ă şi ocuparea pie ţei muncii) sunt analiza ţi 
pentru industria comunitar ă per ansamblu (denumit ă „I.C.”,. în tabelele anexate), în 
timp ce acei indicatori ai prejudiciului referitori la rezultatele ob ţinute de societ ăţi 
                                                 
17 JO L 102, 18.4.2002, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dat ă prin Regulamentul (CE) 
nr. 945/2005 (JO L 160, 23.6.2005, p. 28). 
 
RO 18   RO individuale, de exemplu, pre ţuri, costuri de produc ţie, rentabilitate, salarii, investi ţii, 
randamentul capitalului inve stit, fluxul de lichidit ăţi, capacitatea de a mobiliza fonduri 
sunt analiza ţi pe baza informa ţiilor colectate la nivelul produc ătorilor comunitari care 
constituie e şantionul (denumi ţi „P.E.” în tabelele anexate). 
4.2. Date privind industria comunitar ă per ansamblu 
(a) Produc ţie 
(64) Produc ţia industriei comunitare a crescut cu 7% în intervalul c uprins între 2002 şi 
perioada de anchet ă, adică de la un nivel de aproximativ  5,1 milioane de tone în anul 
2002 la un nivel de aproximativ 5,4 milioane de tone în cadrul perioadei de anchet ă. În 
ceea ce prive şte produc ţia utilizat ă pentru transferuri captive, aceasta r ămâne practic 
stabilă şi foarte sc ăzută în perioada în cauz ă, indicând astfel c ă ea nu poate influen ţa 
concluziile privind prejudici ul din industria comunitar ă. 
 2002 2003 2004 Perioada 
de anchet ă 
I.C.. Produc ţie (tone) 
5 075 456 5 424 732 5 358 283 5 446 307 
Index (2002 = 100) 100 107 106 107 
I.C. produc ţie utilizat ă pentru transferuri 
captive 83 506 83 911 93 187 107 461 
În % din produc ţia totală 1,6% 1,5% 1,7% 2,0% 
Sursa: Reclaman ţi, răspunsuri la chestionarele privind e şantionarea şi răspunsuri verificate 
la chestionare  
(b) Capacitate şi rate de utilizare a capacit ăţii  
(65) Capacitatea de produc ţie a rămas practic stabil ă în perioada în cauz ă. În vederea 
creşterii produc ţiei, utilizarea rezultat ă a capacit ăţii a crescut de la un nivel de 52% în 
anul 2002 la unul de 56% în perioada de anchet ă. Aşa cum s-a observat deja în ancheta 
iniţială, utilizarea capacit ăţii pentru acest tip de produc ţie şi industrie poate fi afectat ă 
de produc ţia de alte produse care pot fi produse cu acela şi echipament de produc ţie şi, 
în consecin ţă, are mai pu ţină importan ţă ca indice al prejudiciului. 
 2002 2003 2004 Perioada 
de anchet ă 
I.C. Capacitate de produc ţie 
(tone) 9 813 156 9 843 266 9 681 968 9 718 866 
I.C. Utilizare a capacit ăţii 52% 55% 55% 56% 
(c) Stocuri  
(66) Nivelul stocurilor finale ale industriei comunitare a sc ăzut cu zece procente din 2002 
până în perioada de anchet ă. Scăderea brusc ă înregistrat ă în 2003 şi 2004 a fost 
 
RO 19   RO provocată de o creştere a vânz ărilor, în special a exporturilor din industria comunitar ă 
(a se vedea consider entul de mai jos), şi mai puţin a volumelor produc ţiei.  
 2002 2003 2004 Perioada 
de anchet ă 
I.C. Stocuri finale (tone) 312 832 216 857 163 824 282 942 
Index (2002 = 100) 100 69 52 90 
(d) Volumul vânz ărilor  
(67) Vânz ările realizate de industria comunitar ă pe piaţa comunitar ă au crescut cu 13% 
între 2002 şi perioada de anchet ă. Această dezvoltare trebuie privit ă pe fondul unui 
consum u şor scăzut înregistrat pe pia ţa comunitar ă.  
 2002 2003 2004 Perioada 
de anchet ă 
I.C. Volumul vânz ărilor CE (tone)  4 499 898 5 045 582 4 975 864 5 074 188 
Index (2002 = 100) 100 112 111 113 
P.E. volumul vânz ărilor către ţări 
terţe (tone) 420 588 528 437 522 349 373 106 
Index (2002 = 100) 100 126 124 89 
(e) Cotă de piaţă 
(68) Cota de pia ţă deţinută de industria comunitar ă a crescut între 2002 şi perioada de 
anchetă. Mai precis, industria comunitar ă a câştigat mai mult de 8 procente de cot ă de 
piaţă în perioada în cauz ă. 
 2002 2003 2004 Perioada 
de anchet ă 
Cota de pia ţă din industria 
comunitar ă 58,0% 62,3% 64,0% 66,4% 
Index (2002 = 100) 100 107 110 114 
(f) Creştere economic ă  
(69) Industria comunitar ă şi-a mărit cota de pia ţă pe o pia ţă uşor scăzută în decursul 
perioadei analizate.  
(g) Ocuparea pie ţei muncii 
 
RO 20   RO (70) Nivelul ocup ării pieţei muncii din industria comunitar ă a scăzut cu 5% între 2002 şi 
perioada de anchet ă, odată cu creşterea produc ţiei, reflectând astfel preocuparea 
industriei de a- şi spori în permanen ţă productivitatea şi competitivitatea. 
 2002 2003 2004 Perioada 
de anchet ă 
I.C. Produsul în cauz ă al angajării  1 653 1 613 1 593 1 572 
Index (2002 = 100) 100 98 96 95 
(h) Productivitate  
(71) Produc ţia anuală pe persoan ă angajată în industria comunitar ă a crescut substan ţial 
între 2002 şi perioada de anchet ă, indicând astfel impactul pozi tiv pe care îl au locurile 
reduse de munc ă şi creşterea produc ţiei în industria comunitar ă.  
 2002 2003 2004 Perioada 
de anchetă 
I.C. Productivitate(tone pe angajat) 3 071 3 362 3 364 3 464 
Index (2002 = 100) 100 109 110 113 
(i) Dimensiunea marjei de dumping  
(72) În ceea ce prive şte impactul dimensiunii marjei reale de dumping asupra industriei 
comunitare, având în vedere volumul mic din prezent al importurilor originare din 
Ucraina, se consider ă că acest impact nu es te unul semnificativ, iar indicatorul nu 
prezintă importan ţă. 
4.3. Date privind produc ătorii comunitari care au constituit e şantionul 
reprezentativ  
(a) Preţuri de vânzare şi factori ce afecteaz ă preţurile interne 
(73) Pre ţurile medii nete de vânzare ale produc ătorilor din industria comunitar ă care au 
constituit e şantionul reprezentativ au crescut semnificativ în anul 2004 şi în perioada 
de anchet ă, reflectând condi ţiile favorabile dominante de pe pia ţa internaţională a 
nitratului de amoniu în cursul aceleia şi perioade. 
 2002 2003 2004 Perioada de 
anchetă 
P.E. Pre ţul unitar de pe pia ţa CE 
(EUR/ton ă) 132 133 146 167 
Index (2002 = 100) 100 101 111 127 
 
RO 21   RO (b) Salarii  
(74) Între 2002 şi perioada de anchet ă, salariul mediu pe angajat a crescut cu 9%, a şa cum 
indică tabelul de mai jos. Avâ nd în vedere rata infla ţiei şi locurile de munc ă reduse per 
ansamblu, aceast ă creştere a salariilor este considerat ă a fi moderat ă. 
 2002 2003 2004 Perioada de 
anchetă 
P.E. Costurile muncii anuale pe angajat (000 
EUR) 46,5 46,8 46,7 50,5 
Index (2002 = 100) 100 101 100 109 
(c) Investi ţii  
(75) Investi ţiile anuale în produsul simila r realizate de cei patru produc ători care au 
constituit e şantionul reprezentativ s-au dezvoltat în mod pozitiv în perioada în cauz ă, 
şi anume au crescut cu 69 %, de şi au prezentat unele fluctua ţii. Aceste investi ţii vizau 
în principal modernizarea u tilajelor. Acest lucru indic ă eforturile industriei comunitare 
de a-şi îmbunătăţi în permanen ţă productivitatea şi competitivitatea. Rezultatele sunt 
vizibile în evolu ţia productivit ăţii, care a crescut semnificativ (a se vedea 
considerentul (71) de ma i sus) în cursul acelea şi perioade. 
 2002 2003 2004 Perioada de 
anchetă 
P.E. Investi ţii nete (000 EUR) 21 079 16 751 22 287 35 546 
Index (2002 = 100) 100 79 106 169 
(d) Rentabilitate şi randamentul investi ţiilor 
(76) Rentabilitatea produc ătorilor comunitari care au constituit e şantionul reprezentativ 
indică o ameliorare progresiv ă, în special încep ând cu anul 2003 şi care a atins nivelul 
de 8,2% în cursul perioadei de anchet ă. În aceast ă privinţă, se poate observa c ă, în 
ancheta ini ţială, se stabilise o marj ă a profitului de 8% care poate fi atins ă în absenţa 
unui dumping prejudicios.  Randamentul investi ţiilor, exprimat ca reprezentând profitul 
în procente din valoarea contabil ă netă a investi ţiei, a urmat în linii mari tendin ţa de 
rentabilitate pe parcursul întregii perioade în cauz ă. 
 
RO 22   RO  2002 2003 2004 Perioada de 
anchetă 
P.E. Rentabilitatea vânz ărilor CE c ătre clienţi 
care nu sunt parteneri  (% din vânz ările nete) 3,9% 5,5% 7,6% 8,2% 
Index (2002 = 100) 100 139 194 209 
P.E. Rentabilitatea investi ţiilor (profitul în % din 
valoarea contabil ă netă a investiţiei) 10,1% 14,0% 20,0% 25,5% 
Index (2002 = 100) 100 139 197 252 
(e) Fluxul de lichidit ăţi şi capacitatea de a mobiliza capitaluri  
(77) Fluxul de lichidit ăţi a crescut cu 13 procente în decursul perioadei în cauz ă. Această 
dezvoltare este asociat ă cu dezvoltarea rentabilit ăţii per ansamblu în decursul 
perioadei în cauz ă. 
 2002 2003 2004 Perioada de 
anchetă 
P.E. Flux de lichidit ăţi (000 
EUR) 59 631 61 446 69 848 67 216 
Index (2002 = 100) 100 103 117 113 
(78) Ancheta nu a eviden ţiat dificult ăţi întâlnite de produc ătorii comunitari care au 
constituit e şantionul reprezentativ în a mobiliza capitaluri. În aceast ă privinţă, trebuie 
observat c ă, întrucât mai multe dintre aceste societ ăţi fac parte din mari corpora ţii, ele 
finanţează activităţile lor în cadrul corpora ţiei de care apar ţin fie prin planuri de 
atragere de capital, fie prin intermediul unor  împrumuturi intracorporative acordate de 
societăţile-mamă.  
5. Concluzie 
(79) Între 2002 şi perioada de anchet ă, toţi indicii prejudiciului s-au dezvoltat în mod 
pozitiv: volumul produc ţiei din industria comunitar ă a crescut, pre ţurile unitare de 
vânzare şi volumul vânz ărilor din industria comunitar ă au crescut, iar rentabilitatea s-a 
ameliorat considerabil şi a fost corelat ă cu preţurile. Randamentul investi ţiilor şi fluxul 
de lichidit ăţi au evoluat, de asemenea, în mo d pozitiv. Salariile au înregistrat o 
evoluţie moderat ă, iar industria comunitar ă a continuat s ă investeasc ă. 
(80) În plus, cota de pia ţă a Comunit ăţii a crescut cu 9% pe o pia ţă uşor scăzută. 
Productivitatea a crescut, de asemenea, considerabil, reflectând evolu ţia pozitiv ă a 
producţiei şi eforturile industriei comunitare de a o îmbun ătăţi prin investi ţii.  
(81) Per ansamblu, situa ţia industriei comunitare s-a ameliorat semnificativ comparativ cu 
situaţia sa anterior impunerii m ăsurilor antidumping la importurile de NA din ţara în 
cauză în anul 2001. Prin urmare, m ăsurile au avut un impact  pozitiv vizibil asupra 
situaţiei economice a industriei comunitare.  
 
RO 23   RO (82) Concluzia este, a şadar, că situaţia industriei comunitare s-a ameliorat treptat în 
perioada în cauz ă, în compara ţie cu perioada anterioar ă impunerii m ăsurilor. 
F. PROBABILITATEA REAPARI ŢIEI PREJUDICIULUI 
1. Generalit ăţi 
(83) Întrucât nu exist ă o continuare a prejudiciului ma terial provocat de importurile 
originare din ţara în cauz ă, analiza s-a axat pe probabilitatea reapari ţiei prejudiciului. 
În această privinţă, au fost analiza ţi doi parametri principali: (i) volumele posibile de 
export şi preţurile practicate de ţara în cauz ă şi (ii) efectul acestor volume şi a 
preţurilor estimate din ţara în cauz ă asupra industriei comunitare.  
2. Volumele şi preţurile posibile de export ale ţării în cauz ă 
(84) Aşa cum se arat ă la considerentul (41), se cunoa şte existen ţa unui surplus de capacitate 
de aproximativ 600-700 mii de tone apar ţinând produc ătorilor ucraineni cooperan ţi, 
reprezentând 8-10% din pia ţa comunitar ă. Acest surplus de capacitate indic ă faptul că 
producătorii ucraineni au posibilitatea de a- şi spori produc ţia actuală şi, în consecin ţă, 
exporturile lor de NA.  
(85) În plus, având în vedere pia ţa internă relativ redus ă, producătorii ucraineni depind 
foarte mult de exporturile c ătre ţări terţe. Astfel cum se demonstreaz ă în tabelul de mai 
jos, exporturile ucrainene c ătre ţări terţe în anul 2005 erau de aproximativ 847 mii de 
tone per total, reprezentâ nd aproximativ 11% din pia ţa comunitar ă.  
Exporturile 
ucrainene c ătre ţări 
terţe :   2004 2005  
 
Volum în tone 295 436 292 943 
Turcia 
Preţ în EUR/ton ă* 98 98 
Volum în tone 81 522 183 248 
Egipt 
Preţ în EUR/ton ă* 95 97 
Volum în tone 92 541 62 879 
Maroc 
Preţ în EUR/ton ă* 96 94 
Volum în tone 42 456 48 256 
India 
Preţ în EUR/ton ă* 77 106 
Volum în tone 50 851 41 143 
Siria 
Preţ în EUR/ton ă* 100 110 
Brazilia Volum în tone 8 000 38 870 
 
RO 24   RO Preţ în EUR/ton ă* 74 91 
Volum în tone - 35 913 
Malaezia 
Preţ în EUR/ton ă*  101 
Volum în tone 28 790 28 815 
Argentina 
Preţ în EUR/ton ă* 99 97 
Volum în tone 140 225 114 783 
Alte ţări 
Preţ în EUR/ton ă* 90 106 
Volum în tone 739 821 846 849 Totalul exporturilor 
către terţe ţări  Preţ în EUR/ton ă* 95 99 
Sursa: Statistici ucrainene,  
*: Preţul unitar se bazeaz ă pe valoarea în vam ă a produsului la grani ţa ucrainean ă. Se 
consideră că această valoare poate fi comparat ă cu valoarea importurilor în Comunitate 
originare din Ucraina conform dat elor furnizate de Eurostat  
(86) Aşa cum se poate observa din tabel, Ucraina şi-a sporit volumul exportat de NA c ătre 
ţări terţe din 2004 pân ă în 2005. Aceste exporturi au  fost realizate la pre ţuri în mod 
semnificativ mai sc ăzute decât exporturile c ătre Comunitate.  
(87) În contextul men ţionat anterior, pia ţa comunitar ă se dovede şte atractiv ă pentru 
producătorii exportatori ucrain eni în materie de pre ţuri, comparativ cu toate celelalte 
pieţe de export. Din acest motiv, se a şteaptă ca o parte considerabil ă a volumelor de 
export către ţările terţe să fie direcţionată către piaţa comunitar ă, în eventualitatea în 
care măsurile antidumping vor fi l ăsate să expire, în ciuda informa ţiilor privind 
diminuarea diferen ţelor de pre ţ dintre vânz ările către ţări terţe şi vânzările către 
Comunitate, men ţionată la considerentul (45) de mai sus. Apropierea geografic ă 
relativă a pieţei comunitare, compar ativ cu alte pie ţe de export, face pia ţa comunitar ă 
şi mai atractiv ă şi poate conduce, în consecin ţă, la redirec ţionarea exporturilor actuale 
către ţări terţe ale produc ătorilor ucraineni.  
(88) Având în vedere actuala pozi ţie slabă pe piaţă a produselor ucrainene în CE, 
exportatorii ucrain eni ar trebui s ă recâştige cota de pia ţă pierdută sau să îşi lărgească 
baza de clien ţi, fiind probabil ca ace ştia să acţioneze pentru a atinge  aceste obiective 
practicând pre ţuri de dumping, astfel cum s-a stabili t în decursul perioadei de anchet ă.  
(89) Reclamantul a afirmat c ă profitul industriei comunitare a fost foarte sc ăzut în decursul 
perioadei în cauz ă şi că doar în decursul perioadei de anchet ă acesta a atins o cot ă de 8 
%. Acesta a declarat, de asemenea, c ă o industrie cu un capital intensiv ca cea a 
îngrăşămintelor nu poate supravie ţui pe termen lung, şi anume s ă menţină şi să 
reînnoiasc ă capitalul şi toate opera ţiunile, la o asemenea rat ă a profitului. În acest sens, 
trebuie remarcat faptul c ă rata de 8% a profitului care nu aduce prejudicii, stabilit ă în 
ancheta ini ţială a fost considerat ă un profit normal pe care acest tip de industrie se 
 
RO 25   RO aşteaptă să-l atingă în absenţa unui dumping care aduce prejudicii. Cu toate acestea, s-
a stabilit, de asemenea, în cadrul anchetei ini ţiale, că rentabilitatea a sc ăzut până la -
12,4 % datorit ă dumpingului prejud iciabil practicat, inter alia , de Ucraina. Astfel, în 
eventualitatea anul ării măsurilor, exist ă riscul grav al reducerii rentabilit ăţii cu mult 
sub nivelul neprejudiciabil. 
(90) Trebuie observat faptul c ă aproximativ 80% din totalul exporturilor ucrainene c ătre 
piaţa comunitar ă în cursul perioadei de anchet ă au fost realizate în baza unui 
angajament în materie de pre ţ. Cu toate acestea, pre ţurile erau cu 20-25% peste nivelul 
preţului minim de import din cadrul acestui angajament. Se impune, totu şi, observa ţia 
că angajamentul a fost supus unei limit ări cantitative şi că, în consecin ţă, nu a fost 
posibil să se ajung ă la o concluzie general ă privind comportamentul probabil în 
materie de pre ţuri al exportatorilor în absen ţa unei astfel de limit ări cantitative.  
(91) Pe baza celor men ţionate anterior, exist ă probabilitatea ca volume semnificative de 
NA produs în Ucraina s ă fie redirec ţionate către piaţa comunitar ă la preţuri de 
dumping care s ă conducă la subcotarea pre ţurilor din industria comunitar ă, în 
eventualitatea expir ării măsurilor. 
3. Impactul asupra industriei comunitare a volumelor planificate de export şi 
efectele asupra pre ţului în cazul anul ării măsurilor  
(92) Având în vedere probabilitatea stabilit ă anterior privind cre şterea substan ţială a 
volumelor de export din Ucraina c ătre piaţa comunitar ă la preţuri de dumping şi care 
conduc la subcotare, industria comunitar ă va trebui s ă îşi reducă în mod semnificativ 
preţurile de vânzare pentru a- şi păstra clien ţii, în special în condi ţiile în care NA 
reprezintă un produs de baz ă volatil al c ărui preţ poate fi influen ţat considerabil de un 
volum de import la pre ţuri de dumping care subcoteaz ă preţurile din industria 
comunitar ă. În consecin ţă, profiturile vor sc ădea puternic având în vedere faptul c ă 
îmbunătăţirea actual ă a randamentului industriei comunitare se datoreaz ă preţurilor de 
vânzare care reflect ă în principal condi ţiile favorabile de pia ţă dominante în mod 
special în cursul anului 2004 şi al perioadei de anchet ă. 
(93) În ceea ce prive şte condiţiile favorabile de pia ţă din cursul ultimilor doi ani ai 
perioadei în cauz ă, trebuie precizat c ă acestea au avut un rol important în p ăstrarea 
nivelului ridicat al pre ţurilor, alături de m ăsurile antidumping în vigoare. În decursul 
acestei perioade, echilibrul dintre cerere şi ofertă pe plan mondial a condus, într-
adevăr, la creşterea preţurilor pentru toate tipurile de îngr ăşăminte pe baz ă de azot. NA 
este, asemenea celorlalte tipuri de îngr ăşăminte pe baz ă de azot, un produs de baz ă al 
cărui preţ este influen ţat de numero şi factori, cum ar fi impactul considerabil al 
preţului la gaz volatil, care este cel mai important element de cost, sau condi ţiile 
meteorologice, recoltele şi nivelurile stocurilor de semin ţe, care conduc la diminuarea 
sau creşterea cererii. În ceea ce prive şte piaţa comunitar ă, se preconizeaz ă că cererea 
pentru îngr ăşămintele pe baz ă de azot va sc ădea în urm ătorii ani18. Prin urmare, 
menţinerea unor pre ţuri ridicate depinde de o ofert ă solidă, care, conform anchetei, 
este foarte pu ţin probabil s ă existe datorit ă surplusului de cap acitate de export al ţării 
                                                 
18 Sursa: "Global fertilisers and raw materials supp ly and supply/demand balances: 2005-2009" („Oferta 
de îngrăşăminte şi materie prim ă la nivel mondial şi echilibrul ofert ă/cerere: 2005-2009”), A05/71b, 
iunie 2005, International Fertiliser  Industry Association (Asocia ţia interna ţională a industriei 
îngrăşămintelor) 'IFA'. 
 
RO 26   RO în cauză şi probabilit ăţii ca aceasta s ă îşi redirecţioneze către Comunitate o parte din 
exporturile sale destinate ţărilor terţe în cursul perioadei de anchet ă, în eventualitatea 
expirării măsurilor. Având în vedere faptul c ă practicile ucrainene în materie de pre ţuri 
au condus la subcotarea în  mod semnificativ a pre ţurilor industriei comunitare, 
creşterea probabil ă a volumelor de import din Ucrain a vor obliga industria comunitar ă 
fie să reducă considerabil pre ţurile, implicit profitul, fie s ă piardă o cotă de piaţă 
semnificativ ă şi astfel s ă-şi reducă veniturile, fie amândou ă. Procesul eficient de 
restructurare a industriei comunita re ar putea cont rabalansa doar par ţial o probabil ă 
depreciere a pre ţurilor, iar întregul proces de redresar e ar fi pus în pericol. Prin urmare, 
anularea m ăsurilor ar putea c onduce la deteriorarea randamentul ui general al industriei 
comunitare.  
4. Concluzie privind probabilitatea unei reapari ţii a prejudiciului 
(94) Pe baza celor de mai sus, concluzia este c ă, în eventualitatea anul ării măsurilor, 
exporturile din ţara în cauz ă vor fi semnificative şi la preţuri de dumping care vor 
subcota pre ţurile din industria comunitar ă. Este foarte probabil ca acest fapt s ă 
introducă pe piaţă o tendin ţă de depreciere a pre ţurilor, cu un impact negativ 
preconizat asupra situa ţiei economice a industriei comunitare. În mod special, aceasta 
va opri redresarea financiar ă la care s-a ajuns în 2004 şi în cursul perioadei de anchet ă, 
conducând la reapari ţia probabil ă a prejudiciului. 
G. INTERESUL COMUNIT ĂŢII  
1. Introducere 
(95) În conformitate cu arti colul 21 din regulamentul de baz ă, s-a examinat dac ă 
menţinerea m ăsurilor antidumping existente c ontravine interesului Comunit ăţii în 
ansamblu. Determinarea interesului Comunit ăii s-a bazat pe evaluarea tuturor 
intereselor diferite vizate. 
(96) Este necesar a reaminti c ă, în ancheta ini ţială, s-a considerat c ă instituirea m ăsurilor nu 
este contrar ă interesului Comunit ăţii. Mai mult, faptul c ă ancheta actual ă este o 
anchetă de reexaminare, adic ă analizeaz ă o situaie în care m ăsurile antidumping sunt 
deja în vigoare, permite evaluarea oric ărui impact negativ anormal asupra p ărilor 
vizate de c ătre actualele m ăsuri antidumping. 
(97) Pe aceast ă bază, s-a examinat dac ă, în ciuda concluziilor pr ivind probabil itatea unei 
reapariţii a dumpingului prejudiciabil, exist ă motive incontestabile care ar putea 
conduce la concluzia conform c ăreia meninerea m ăsurilor în acest caz special nu 
este în interesul Comunit ăii. 
2. Interesul industriei comunitare 
(98) Industria comunitar ă s-a dovedit o industrie viabil ă din punct de ve dere structural. 
Acest fapt a fost confirmat de dezvoltarea pozitiv ă a situaţiei sale economice dup ă 
impunerea m ăsurilor antidumping în 2001. În mod special, industria comunitar ă a 
înregistrat un profit îmbun ătăţit între 2002 şi perioada de anchet ă şi s-a restructurat 
eficient.  
 
RO 27   RO (99) Se poate a ştepta, aşadar, ca industria comunitar ă să continue s ă profite de pe urma 
măsurilor impuse în prezent şi să îşi continue redresarea prin men ţinerea şi stabilizarea 
rentabilităţii sale. În eventualitatea în care m ăsurile nu vor fi men ţinute, este probabil 
ca importurile sporite la pre ţuri de dumping provenind din ţara în cauz ă să prejudicieze 
industria comunitar ă prin exercitarea une i presiuni asupra pre ţurilor de vânzare, ceea 
ce ar pune în pericol situa ţia financiar ă pozitivă din prezent a industriei comunitare.  
3. Interesul importatorilor  
(100) Astfel cum s-a men ţionat la considerentul (11) de  mai sus, un singur importator şi-a 
exprimat dorin ţa de a face parte din e şantionul reprezentativ şi a oferit informa ţiile 
generale solicitate în chestionarul privind e şantionarea. Cu toate acestea, importatorul 
respectiv nu a realizat importuri în cursul perioadei de anchet ă. 
(101) Se reaminte şte că, în cursul anchetei ini ţiale, s-a stabilit c ă măsurile impuse nu au avut 
un impact semnificativ în m ăsura în care s-au realizat în  continuare importuri, chiar 
dacă la preţuri neprejudiciabile, şi în măsura în care se import ă, de regul ă, nu numai 
NA, ci, în mare m ăsură, şi alte tipuri de îngr ăşăminte. Tendin ţa descendent ă a 
importurilor din ţara vizată în cursul perioadei în cauz ă conduce la concluzia c ă 
anumiţi importatori ar fi putut sim ţi urmările negative ale impunerii m ăsurilor, astfel 
cum este indicat la considerentul ( 52) din Regulamentul (CE) nr. 1629/2000 al 
Comisiei. Cu toate acestea, în absen ţa cooperării importatorilor şi, astfel, a oric ăror 
elemente de prob ă concludente care s ă permită evaluarea oric ăror urmări negative 
semnificative, s-a concluzionat c ă impunerea m ăsurilor pare s ă fi avut un impact 
general limitat asupra majorit ăţii importatorilor/operatorilor comerciali. 
(102) Nu este disponibil ă nicio informa ţie certă care să indice faptul c ă menţinerea măsurilor 
va avea un efect negativ semnificativ asupra importatorilor sau operatorilor comerciali.  
4. Interesul utilizatorilor 
(103) Utilizatorii de nitrat de amoni u sunt agricultorii din cadrul Comunit ăţii. În cursul 
anchetei ini ţiale, s-a concluzionat c ă, având în vedere efectul sc ăzut asupra 
agricultorilor a costului nitratului de amoniu, ace ştia nu ar fi afecta ţi în mod 
semnificativ de orice cre ştere a costurilor pentru  acest produs. Faptul c ă nici un 
utilizator sau nicio asocia ţie a utilizatorilor nu a furnizat , în cadrul anchetei privind 
reexaminarea, nicio informa ţie contrar ă concluziei men ţionate anterior, tinde s ă 
confirme c ă: (i) NA reprezint ă o parte foarte redus ă din totalul costurilor de produc ţie 
ale agricultorilor; (ii) m ăsurile în vigoare în prezent nu au avut nici un efect negativ 
considerabil asupra situa ţiei economice a acestora; (iii) prelu ngirea aplic ării măsurilor 
nu va afecta în mod defavorabil intere sele financiare ale agricultorilor. 
4. Concluzie privind interesul Comunit ăţii 
(104) Având în vedere cele men ţionate mai sus, se concluzioneaz ă că nu exist ă motive 
incontestabile împotriva men ţinerii actualelor m ăsuri antidumping.  
 
RO 28   RO H. M ĂSURI ANTIDUMPING  
(105) Toate p ărţile au fost informate cu privire la datele şi considerentele esen ţiale în baza 
cărora se inten ţionează recomandarea men ţinerii măsurilor existente. Ulterior prezentei 
divulgări a faptelor, p ărţilor li s-a acordat un termen pentru a- şi prezenta observa ţiile. 
(106) Ca urmare a celor de mai sus, în c onformitate cu articolu l 11 alineatul (2) din 
regulamentul de baz ă, măsurile antidumping privind importurile de NA originare din 
Ucraina ar trebui men ţinute. Se reaminte şte că aceste m ăsuri constau în drepturi 
specifice. 
(107) Astfel cum se men ţionează la considerentul (45), pre ţurile ucrainene de import la 
gazele naturale au crescut semnificativ dup ă încheierea perioadei de anchet ă şi sunt 
susceptibile s ă se alinieze treptat pre ţurilor interna ţionale în urm ătorii ani. Mai mult, 
astfel cum se explic ă la considerentul (32), concluziile privind existen ţa dumpingului 
s-au bazat pe o valoare normal ă stabilită în baza datelor ob ţinute de la un produc ător 
dintr-o ţară terţă cu economie de pia ţă. În urma introducerii cererii de reexaminare a 
măsurilor care urmeaz ă să expire, Ucraina a ob ţinut statutul de ţară cu economie de 
piaţă. În consecin ţă şi ţinând seama de faptul c ă gazul natural reprezint ă principalul 
element de cost în producerea nitratului de amoniu, este posibil ca, în eventualitatea în 
care dumpingul va fi reexaminat ulterior pe baza datelor furni zate de exportatorii 
ucraineni privind valoarea normal ă, concluziile s ă difere de cele la  care s-a ajuns în 
urma reexamin ării prezente. De asemenea, efectele poten ţial prejudiciabile ale 
dumpingului reexaminat vor fi afectate, în egal ă măsură, de impactul asupra pre ţurilor 
de export al cre şterilor costurilor de produc ţie cauzate de evolu ţia preţurilor la gaz pe 
plan intern. În consecin ţă, este prudent ca men ţinerea măsurilor să fie limitat ă la o 
perioadă de doi ani, f ără a aduce atingere celorlalte dispozi ţii de la articolul 11 din 
regulamentul de baz ă. 
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: 
Articolul 1 
1. Un drept antidumping definitiv este instituit la importurile de îngr ăşăminte solide cu 
un conţinut de nitrat de amoniu dep ăşind 80% în greutate, care se încadreaz ă la codurile CN 
3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 şi ex 3105 90 91, originare din Ucraina. 
2. Nivelul dreptului antidumping este o sum ă fixă
 în EUR/ton ă în conformitate cu tabelul 
de mai jos:  
Descrierea produsului Codul NC Codul 
TARIC  Nivelul 
dreptului 
(EUR/ton ă) 
Nitrat de amoniu, altul decât în solu ţie apoasă 3102 30 90  - 33,25 
Amestecuri de nitrat de  amoniu cu carbonat de 
calciu sau alte substan ţe anorganice f ără putere de 
fertilizare, cu un con ţinut de azot peste 28% din 3102 40 90  33,25 
 
RO 29   RO greutate 
Săruri duble şi amestecuri de sulfat de amoniu şi de 
nitrat de amoniu – Îngr ăşăminte minerale cu un 
conţinut de nitrat de amoniu peste 80% din greutate 3102 29 00 10 33,25 
Săruri duble şi amestecuri de nitrat de calciu şi de 
nitrat de amoniu – Îngr ăşăminte minerale cu un 
conţinut de nitrat de amoniu peste 80% din greutate 3102 60 00 10 33,25 
Îngrăşăminte minerale cu un con ţinut de nitrat de 
amoniu peste 80% din greutate 3102 90 00 10 33,25 
Îngrăşăminte minerale cu un con ţinut de nitrat de 
amoniu peste 80% din greutate, f ără conţinut de 
fosfor sau de potasiu 3105 10 00 10 33,25 
Îngrăşăminte minerale cu un con ţinut de nitrat de 
amoniu peste 80% din greutate, şi cu un con ţinut de 
fosfor calculat în P 2O5 şi/sau un con ţinut de potasiu 
calculat în K 2O sub 3% din greutate 3105 10 00 10 33,25 
Îngrăşăminte minerale cu un con ţinut de nitrat de 
amoniu peste 80% din greutate, şi cu un con ţinut de 
fosfor calculat în P 2O5 şi/sau un con ţinut de potasiu 
calculat în K 2O de 3% din greutate sau mai mult, 
dar sub 6% din greutate 3105 10 00 30 31,25 
Îngrăşăminte minerale cu un con ţinut de nitrat de 
amoniu peste 80% din greutate, şi cu un con ţinut de 
fosfor calculat în P 2O5 şi/sau un con ţinut de potasiu 
calculat în K 2O de 6% din greutate sau mai mult, 
dar sub 9% din greutate 3105 10 00 40 30,26 
Îngrăşăminte minerale cu un con ţinut de nitrat de 
amoniu peste 80% din greutate, şi cu un con ţinut de 
fosfor calculat în P 2O5 şi/sau un con ţinut de potasiu 
calculat în K 2O de 9% din greutate sau mai mult, 
dar de maximum 12% din greutate 3105 10 00 50 29,26 
Îngrăşăminte minerale cu un con ţinut de nitrat de 
amoniu peste 80% din greutate, şi cu un con ţinut de 
fosfor calculat în P 2O5 şi un conţinut de potasiu 
calculat în K 2O sub 3% din greutate 3105 20 10 30 32,25 
Îngrăşăminte minerale cu un con ţinut de nitrat de 
amoniu peste 80% din greutate, şi cu un con ţinut de 
fosfor calculat în P 2O5 şi un conţinut de potasiu 
calculat în K 2O de 3% din greutate sau mai mult, 
dar sub 6% din greutate 3105 20 10 40 31,25 
 
RO 30   RO Îngrăşăminte minerale cu un con ţinut de nitrat de 
amoniu peste 80% din greutate, şi cu un con ţinut de 
fosfor calculat în P 2O5 şi un conţinut de potasiu 
calculat în K 2O de 6% din greutate sau mai mult, 
dar sub 9% din greutate 3105 20 10 50 30,26 
Îngrăşăminte minerale cu un con ţinut de nitrat de 
amoniu peste 80% din greutate, şi cu un con ţinut de 
fosfor calculat în P 2O5 şi/sau un con ţinut de potasiu 
calculat în K 2O de 9% din greutate sau mai mult, 
dar de maximum 12% din greutate 3105 20 10 60 29,26 
Îngrăşăminte minerale cu un con ţinut de nitrat de 
amoniu peste 80% din greutate, şi cu un con ţinut de 
fosfor calculat în P 2O5 sub 3% din greutate 3105 51 00 10 32,25 
Îngrăşăminte minerale cu un con ţinut de nitrat de 
amoniu peste 80% din greutate, şi cu un con ţinut de 
fosfor calculat în P 2O5 de 3% din greutate sau mai 
mult, dar sub 6% din greutate 3105 51 00 20 31,25 
Îngrăşăminte minerale cu un con ţinut de nitrat de 
amoniu peste 80% din greutate, şi cu un con ţinut de 
fosfor calculat în P 2O5 de 6% din greutate sau mai 
mult, dar sub 9% din greutate 3105 51 00 30 30,26 
Îngrăşăminte minerale cu un con ţinut de nitrat de 
amoniu peste 80% din greutate, şi cu un con ţinut de 
fosfor calculat în P 2O5 de 9% din greutate sau mai 
mult, dar de maximum 10,40% din greutate 3105 51 00 40 29,79 
Îngrăşăminte minerale cu un con ţinut de nitrat de 
amoniu peste 80% din greutate, şi cu un con ţinut de 
fosfor calculat în P 2O5 sub 3% din greutate 3105 59 00 10 32,25 
Îngrăşăminte minerale cu un con ţinut de nitrat de 
amoniu peste 80% din greutate, şi cu un con ţinut de 
fosfor calculat în P 2O5 de 3% din greutate sau mai 
mult, dar sub 6% din greutate 3105 59 00 20 31,25 
Îngrăşăminte minerale cu un con ţinut de nitrat de 
amoniu peste 80% din greutate, şi cu un con ţinut de 
fosfor calculat în P 2O5 de 6% din greutate sau mai 
mult, dar sub 9% din greutate 3105 59 00 30 30,26 
Îngrăşăminte minerale cu un con ţinut de nitrat de 
amoniu peste 80% din greutate, şi cu un con ţinut de 
fosfor calculat în P 2O5 de 9% din greutate sau mai 
mult, dar de maximum 10,40% din greutate 3105 59 00 40 29,79 
 
RO 31   RO Îngrăşăminte minerale cu un con ţinut de nitrat de 
amoniu peste 80% din greutate, şi cu un con ţinut de 
potasiu calculat în K 2O sub 3% din greutate 3105 90 91 30 32,25 
Îngrăşăminte minerale cu un con ţinut de nitrat de 
amoniu peste 80% din greutate, şi cu un con ţinut de 
potasiu calculat în K 2O de 3% din greutate sau mai 
mult, dar sub 6% din greutate 3105 90 91 40 31,25 
Îngrăşăminte minerale cu un con ţinut de nitrat de 
amoniu peste 80% din greutate, şi cu un con ţinut de 
potasiu calculat în K 2O de 6% din greutate sau mai 
mult, dar sub 9% din greutate 3105 90 91 50 30,26 
Îngrăşăminte minerale cu un con ţinut de nitrat de 
amoniu peste 80% din greutate, şi cu un con ţinut de 
potasiu calculat în K 2O de 9% din greutate sau mai 
mult, dar sub 12% din greutate 3105 90 91  60 29,26 
 
3. În caz de deteriorare a m ărfurilor înainte de punerea în liber ă circulaie şi înainte ca 
preul efectiv pl ătit sau de pl ătit să fie calculat proporional în sensul determin ării valorii în 
vamă în conformitate cu articolul 145 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/9319 al Comisiei, 
nivelul dreptului antidumping, calculat pe baza  sumelor menionate anterior, este redus 
proporional cu preul efectiv pl ătit sau de pl ătit. 
4. Cu excepia cazului în care se prevede altfel, se aplic ă dispoziiile în vigoare în 
materie de drepturi vamale. 
Articolul 2 
Prezentul regulament intr ă în vigoare în ziua urm ătoare datei public ării în Jurnalul Oficial al 
Uniunii Europene. Prezentul regulament este în vigoare pentru o perioad ă de doi ani. 
Prezentul regulament este obligator iu în toate elementele sale şi se aplică direct în toate statele 
membre. 
Adoptat la Bruxelles,  
 Pentru Consiliu  
 Pre şedinte 
  
                                                 
19 JO L 253, 11.10.1993, p.40.