RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 26.2.2007 
COM(2007) 63 final 
  
COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE CONSILIU, PARL AMENTUL EUROPEAN, 
COMITETUL SOCIAL ŞI ECONOMIC ŞI COMITETUL REGIUNILOR 
ANALIZA REALIT ĂŢII SOCIALE  
Raport intermediar pentru Consiliul de prim ăvară 2007 
 
RO 2   RO COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE CONSILIU, PARL AMENTUL EUROPEAN, 
COMITETUL SOCIAL ŞI ECONOMIC ŞI COMITETUL REGIUNILOR 
ANALIZA REALIT ĂŢII SOCIALE  
Raport intermediar pentru Consiliul de prim ăvară 2007 
 
(Text cu relevan ţă pentru SEE) 
În societăţile europene au loc schimb ări dramatice: referitoare la natura muncii, la via ţa de 
familie modern ă, la locul femeii în societate şi la mobilitatea social ă. Valorile se schimb ă. 
Societăţile devin din ce în ce mai mu lticulturale. Societatea abunden ţei a lărgit orizonturile şi 
a diversificat posibilitatea de a alege, iar stat ele membre ale Uniunii Europene fac parte dintre 
cele mai bogate ţări ale lumii. În acela şi timp, apar noi forme de s ărăcie şi inegalitate. Apar 
noi probleme care afecteaz ă sănătatea europenilor, precum cre şterea cazurilor de obezitate şi a 
factorilor care au un impact negativ asupra s ănătăţii mentale.  
Globalizarea şi demografia sunt cele dou ă forţe principale care modeleaz ă dezvoltarea 
societăţilor europene. Ambele ofer ă oportunit ăţi, dar pun şi probleme. Tendin ţele demografice 
indică o viaţă mai îndelungat ă si mai s ănătoasă şi pun în discu ţie subiecte precum noile 
costuri ale unei societ ăţi ce îmbătrâneşte, echitatea între genera ţii, importan ţa mai mare 
acordată creşterii copiilor şi echilibrului munc ă/viaţă personală în cultivarea vie ţii de familie, 
relaţia dintre genera ţii şi noua amenin ţare a sărăciei. Globalizarea, al ături de noile tehnologii, 
oferă un poten ţial enorm de cre ştere. Însă oamenii trebuie s ă poată, graţie studiilor şi formării 
profesionale, s ă profite de aceste oportunit ăţi şi să se adapteze la dispari ţia unor meserii 
industriale tradi ţionale. 
Aceste transform ări sunt veritabile provoc ări pentru Uniunea European ă. O Europ ă deschisă, 
bazată pe libera circula ţie şi liberul schimb a dus la  crearea locurilor de munc ă si a 
prosperităţii de care depind, în cele din urm ă, bunăstarea si o mai bun ă calitate a vie ţii. Cu 
toate acestea, în ultimii ani a devenit evident c ă mulţi dintre europeni se întreab ă dacă 
impactul real al globaliz ării, liberalizarea si urm ărirea unei mai mari competitivit ăţi aduc ceva 
nou la propria lor bun ăstare. Pentru a în ţelege mai bine situa ţia şi a examina dinamica 
schimbărilor sociale actuale, Comisia a sugera t în 2006 efectuarea une i analize a realit ăţilor 
sociale cu scopul de  a lansa o agend ă privind aspectel e legate de acces şi egalitatea de şanse, o 
dimensiune social ă strâns legat ă de analiza pie ţei unice. Consiliul European a sus ţinut aceast ă 
iniţiativa, cerându-i Comisiei s ă facă o analiză a situaţiei sociale din Uniune.  
Ca urmare a cererii Consiliului European, a fost preg ătit următorul raport intermediar care 
prezintă progresele realizate în cad rul acestei analize, în desf ăşurare în momentul de fa ţă, 
pentru a fi transmis Consiliului de prim ăvară. 
 
RO 3   RO SCOPUL  ANALIZEI  REALIT ĂŢILOR  SOCIALE 
Scopul acestei analize a realit ăţilor sociale europene este de a crea un consens asupra 
problemelor comune cu care se confrunt ă europenii. Întrebarea cu privire la rolul pe care ar 
trebui să-l joace politicile UE pentru a r ăspunde la transformarea realit ăţilor sociale, sau cum 
ar trebui adaptate aceste politici, a r ămas complet deschis ă la acest stadiu. 
Un nou acord se va baza,  desigur, pe experien ţa trecutului. UE a a vut dintotdeauna o 
„dimensiune social ă”. Tratatul de la Roma con ţinea un angajament vizionar asupra egalit ăţii 
dintre sexe, iar articolul 13 din Tratatul de la Amst erdam acorda Uniunii competen ţă 
legislativă de a lupta împotriva oric ărui tip de discriminare. Ag enda sociala a Uniunii, 
concepută în anii 1980 cu scopul de a co ntrabalansa social crearea pie ţei unice, se concentra 
pe protec ţia muncii şi parteneriatul social. Aceasta s-a concretizat în adoptarea unor acte 
legislative asupra standardelor minime de ocupare a for ţei de munc ă, de sănătate şi protecţie, 
ca şi în asigurarea drepturilor transf rontaliere la securitate social ă ale lucrătorilor mobili. 
Uniunea a jucat de asemenea un rol important în consolidarea coeziunii sociale, în rezolvarea 
inegalităţilor regionale şi acordarea de asisten ţă pentru adaptarea la schimbarea economic ă, la 
care se adaug ă acţiunea politicii de coeziune şi iniţiative recente precum Fondul european de 
adaptare la globalizare.  
Aceste elemente au dus la Strategia revizuit ă de la Lisabona pentru cre ştere şi locuri de munc ă 
care vizeaz ă nu numai performan ţa economic ă şi competitivitatea, ci şi crearea unei mai mari 
coeziuni sociale şi dimensiunea social ă a durabilit ăţii. În cadrul Strategiei revizuite de la 
Lisabona, UE se angajeaz ă, cu statele membre care poart ă, în continuare, responsabilitatea 
principală cu privire la elaborar ea propriilor politici, s ă identifice împreun ă politicile cele mai 
adecvate care sa duc ă la acea îmbinarea de prosperitate şi solidaritate care st ă la baza acestei 
strategii şi să sprijine adoptarea lor. Astfel, Strate gia de la Lisabona a lansat o perioad ă de 
reflecţie colectiv ă asupra problemelor sociale în sens larg, abordând subiecte tradi ţionale 
precum cre şterea flexibilit ăţii pe piaţa muncii şi reforma protec ţiei sociale, ca şi aspecte legate 
de sistemul de înv ăţământ şi formare profesional ă. 
Multe ini ţiative de politic ă socială din trecut au fost concepute pentru o societate industrial ă, 
unde munca era definit ă de o economie de produc ţie în masă, de existen ţa marilor companii şi 
de un nivel ridicat de adeziune şi implicare în sindicate. Ast ăzi, Europa are o societate ce se 
sprijină din ce în ce mai mult pe cunoa ştere şi este orientat ă spre servicii. În timp ce 
dinamicele economice care stau la baza dezvolt ării „noii economii” într-o lume globalizat ă au 
atras aten ţia, situaţia şi problemele sociale sunt mai pu ţin înţelese şi analizate. Nu exist ă un 
diagnostic comun al acestor probleme şi nici o strategie de a le rezolva. 
Analiza realit ăţilor sociale î şi propune s ă dezvolte acest diagnostic, creând o dezbatere despre 
situaţia socială în Europa, care va contribui de asemenea la evaluarea intermediar ă a agendei 
politicilor sociale. Porne şte de la premisa c ă există o mare diversitate, atât în cadrul , cât şi 
între  statele membre. Exist ă însă şi probleme comune, ca demogr afia, diversitatea etnic ă şi 
culturală în creştere, precum şi o individualizare a valorilor. To ate statele membre ale UE sunt 
societăţi deschise, modelate de for ţele capitalismului modern şi de tendin ţele culturale 
mondiale. Unii dintre cet ăţenii lor au profitat din plin de globalizare, tranzi ţie şi tendinţele 
culturale şi sociale; al ţii au fost dep ăşiţi de schimb ările economice şi de restructurarea 
industrial ă şi îşi simt amenin ţate comunit ăţile tradiţionale, valorile şi modul de via ţă. 
 
RO 4   RO O DEZBATERE  DESCHIS Ă 
Comisia lanseaz ă o amplă dezbatere privind subiectele sociale şi problemele cu care se 
confruntă Europa. Scopul este de a in tra în dialog cu diferite grupur i de interese cu privire la 
ce înseamn ă „realitatea social ă” din Europa. Comisia este receptiv ă la diferite op ţiuni politice, 
nu le testeaz ă. 
Sunt urm ărite opiniile despre tendin ţele sociale, despre factor ii principali care duc la 
transformarea social ă a Europei, despre „bun ăstare” şi ce stă la baza acesteia. Consultarea este 
susţinută de un document de referin ţă elaborat de Biroul Consilierilor de Politic ă European ă 
care analizeaz ă tendinţele comune şi evalueaz ă schimbările sociale în func ţie de criteriul 
bunăstării. Se va încerca apoi o dezbatere deschis ă asupra cauzelor principale care afecteaz ă 
bunăstarea – perspectivele economice, natura muncii, noile forme ale vie ţii de familie, s ărăcia 
şi inegalitatea, factorii ce împiedic ă un bun nivel de s ănătate şi mobilitate social ă, nivelul de 
trai, diversitatea cultural ă şi obstacolele în calea integr ării, criminalitatea şi comportamentul 
antisocial. Documentul pune în discu ţie diverse întreb ări cu scopul de a lansa o ampl ă 
dezbatere. 
Consultarea implic ă organizarea de evenimente, un Eurobarometru pe teme de bun ăstare şi 
include diferite posibilit ăţi de consultare, inclusiv dezbaterea pe internet 
http://ec.europa.eu/c itizens_agenda/index_en.htm . Consultarea va colect a opinii de la diverse 
părţi implicate la nivel na ţional şi local. Reprezentan ţele Comisiei Eur opene din statele 
membre particip ă la această analiză. 
ETAPELE  URMĂTOARE 
În urma rezultatelor consult ării care va fi încheiat ă până la sfârşitul lui 2007, Comisia va 
publica un raport. Raportul va oferi o imagine orientat ă spre viitor a schimb ării realităţilor 
sociale în Europa, va analiza tendin ţele sociale şi consecin ţele acestora şi va eviden ţia factorii 
şi provocările principale pentru  Europa la toate nive lurile de guvernare. Va  expune idei despre 
cea mai potrivit ă cale de a promova accesul liber şi egalitatea de şanse în Europa şi va 
contribui, de asemenea, la evaluarea intermediar ă a agendei politicii sociale.