2021/0192 (NLE)

Propunere de

DECIZIE DE PUNERE ÎN APLICARE A CONSILIULUI

de aprobare a evaluării planului de redresare și reziliență al Sloveniei

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență, în special articolul 20,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

(1)Pandemia de COVID-19 a avut un impact perturbator asupra economiei Sloveniei. În 2019, produsul intern brut pe cap de locuitor (PIB-ul pe cap de locuitor) al Sloveniei a fost de 74 % din media UE. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, PIB-ul real al Sloveniei a scăzut cu 5,5 % în 2020 și se preconizează că va înregistra o scădere cumulată de 0,9 % în 2020 și 2021. Printre elementele care au de mai mult timp un impact asupra performanței economice pe termen mediu se numără, în special, ponderea scăzută a investițiilor în PIB și nivelul relativ scăzut al productivității, precum și provocările legate de îmbătrânirea rapidă a societății și de sustenabilitatea pe termen lung a sistemelor de pensii și de sănătate.

(2)La 9 iulie 2019 și la 20 iulie 2020, Consiliul a adresat recomandări Sloveniei în contextul semestrului european. În special, Consiliul a recomandat Sloveniei să ia toate măsurile necesare pentru a aborda în mod eficace pandemia, pentru a sprijini economia și redresarea ulterioară, precum și pentru a atenua impactul social și asupra ocupării forței de muncă al crizei provocate de pandemia de COVID-19. Acesta a recomandat, de asemenea, îmbunătățirea rezilienței sistemelor de sănătate și de îngrijire pe termen lung și punerea în aplicare a unor reforme care să asigure calitatea și accesibilitatea acestora, precum și sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. Consiliul a recomandat asigurarea sustenabilității și a caracterului adecvat pe termen lung ale sistemului de pensii, creșterea capacității de inserție profesională a lucrătorilor slab calificați și a lucrătorilor mai în vârstă, precum și îmbunătățirea relevanței educației și formării pentru piața forței de muncă. În fine, acesta a recomandat să se furnizeze lichidități și finanțare întreprinderilor și gospodăriilor, să se îmbunătățească mediul de afaceri, precum și să se investească în cercetare și dezvoltare, în tranziția verde și în tranziția digitală. În urma evaluării progreselor înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a acestor recomandări adresate Sloveniei la momentul transmiterii planului de redresare și reziliență, Comisia constată că s-a dat curs recomandării referitoare la luarea măsurilor necesare pentru a aborda în mod eficace pandemia de COVID-19, a susține economia și a sprijini redresarea ulterioară.

(3)[Recomandarea Consiliului privind politica economică a zonei euro a invitat statele membre din zona euro să ia măsuri, inclusiv prin intermediul planurilor lor de redresare și reziliență, pentru a asigura, printre altele, o orientare politică care să sprijine redresarea și să îmbunătățească în continuare convergența, reziliența și creșterea durabilă și favorabilă incluziunii. Recomandarea Consiliului a invitat, de asemenea, la consolidarea cadrelor instituționale naționale, la asigurarea stabilității macrofinanciare, la finalizarea UEM și la consolidarea rolului internațional al monedei euro.] [If the Council recommendation is not adopted by the time of the CID adoption, please remove the recital]

(4)La 30 aprilie 2021, Slovenia a transmis Comisiei planul său național de redresare și reziliență, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/241. Transmiterea planului de redresare și reziliență a avut loc în urma unui proces de consultare care s-a desfășurat în conformitate cu cadrul juridic național și la care au participat autoritățile locale și regionale, partenerii sociali, organizațiile societății civile, organizațiile de tineret și alte părți interesate relevante. Asumarea responsabilității la nivel național în ceea ce privește planurile de redresare și reziliență stă la baza implementării cu succes a acestor planuri, a impactului lor de durată pe plan național și a credibilității lor la nivel european. În temeiul articolului 19 din regulamentul menționat, Comisia a evaluat relevanța, eficacitatea, eficiența și coerența planului de redresare și reziliență, în conformitate cu orientările privind evaluarea prevăzute în anexa V la regulamentul în cauză.

(5)Planurile de redresare și reziliență ar trebui să urmărească obiectivele generale ale Mecanismului de redresare și reziliență, instituit prin Regulamentul (UE) 2021/241, și ale Instrumentului de redresare al UE, instituit prin Regulamentul (UE) 2020/2094 al Consiliului, pentru a sprijini redresarea în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19. Planurile de redresare și reziliență ar trebui să promoveze coeziunea economică, socială și teritorială a Uniunii, prin aducerea unei contribuții la cei șase piloni menționați la articolul 3 din Regulamentul (UE) 2021/241.

(6)Implementarea planurilor de redresare și reziliență ale statelor membre ar trebui să constituie un efort coordonat de investiții și reforme în întreaga Uniune. Prin punerea în aplicare coordonată și simultană a acestor reforme și investiții și prin implementarea proiectelor transfrontaliere, aceste reforme și investiții ar trebui să se consolideze reciproc și să genereze efecte de propagare pozitive în întreaga Uniune. Prin urmare, aproximativ o treime din impactul mecanismului asupra creșterii și a creării de locuri de muncă în statele membre ar trebui să rezulte din efectele de propagare din alte state membre.

Un răspuns echilibrat care să contribuie la cei șase piloni

(7)În conformitate cu articolul 19 alineatul (3) litera (a) și cu secțiunea 2.1 din anexa V la Regulamentul (UE) 2021/241, planul de redresare și reziliență reprezintă în mare măsură (nota A) un răspuns cuprinzător și echilibrat în mod adecvat la situația economică și socială, contribuind astfel în mod corespunzător la toți cei șase piloni menționați la articolul 3 din Regulamentul (UE) 2021/241, ținând seama de provocările specifice cu care se confruntă statul membru în cauză și de alocarea financiară care i-a fost atribuită.