Propunere de DECIZIE A CONSILIULUI privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul comitetului mixt instituit prin Convenția regională cu privire la regulile de origine preferențiale pan-euro-mediteraneene, în ceea ce privește cererea prin care Republica Moldova solicită să devină parte contractantă la convenție /* COM/2014/0110 final - 2014/0058 (NLE) */





EXPUNERE DE MOTIVE 1. CONTEXTUL PROPUNERII Convenția regională cu privire la regulile de origine preferențiale pan-euro-mediteraneene[1] (denumită în continuare „convenția”) stabilește dispoziții cu privire la originea mărfurilor comercializate în temeiul acordurilor relevante încheiate între părțile contractante. Articolul 5 alineatul (1) din convenție prevede că o parte terță poate deveni parte contractantă la convenție, cu condiția ca țara sau teritoriul candidat să aibă un acord de liber schimb în vigoare cu cel puțin una dintre părțile contractante, acord care să prevadă reguli de origine preferențiale. Articolul 2 alineatul (2) din convenție prevede că, în sensul convenției, „parte terță” înseamnă orice țară sau teritoriu vecin care nu este parte contractantă. Republica Moldova a prezentat depozitarului convenției (Secretariatul General al Consiliului UE) o cerere scrisă de aderare la convenție la 17 iulie 2013. Republica Moldova a precizat în cererea menționată că este membră a Acordului central european de comerț liber încheiat între Albania, Bosnia și Herțegovina, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, Republica Moldova, Muntenegru, Serbia și Kosovo[2]. În consecință, Republica Moldova are un acord de liber schimb în vigoare cu șase părți contractante la convenție și îndeplinește condiția prevăzută la articolul 5 alineatul (1) din convenție pentru a deveni parte contractantă. În cererea sa, Republica Moldova a indicat, de asemenea, că aderarea la Convenția regională cu privire la regulile de origine preferențiale pan-euro-mediteraneene constituie un angajament asumat în cadrul negocierilor pentru un acord de liber schimb aprofundat și cuprinzător (ALSAC) cu UE[3] și că a încheiat recent negocierile pentru un acord de liber schimb cu Turcia. Cererea ar trebui, prin urmare, să fie transmisă comitetului mixt al convenției, în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) litera (b), pentru ca acesta să adopte o decizie prin care să invite Republica Moldova să adere la convenție. Poziția care urmează să fie adoptată de Uniunea Europeană în cadrul comitetului mixt ar trebui să fie stabilită de Consiliu. Potrivit Comisiei, aderarea Republicii Moldova nu necesită niciun fel de măsuri tranzitorii menționate la articolul 4 alineatul (3) litera (c) din convenție. 2. REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI Părțile contractante la convenție au fost informate cu privire la cerere cu ocazia reuniunii comitetului mixt al convenției din 29 octombrie 2013. Nu a fost necesar să se recurgă la expertiză externă. În plus, nu a fost necesar să se efectueze o analiză a impactului deoarece aderarea unei părți terțe la convenție este supusă doar condiției de a avea un acord de liber schimb în vigoare cu cel puțin una dintre părțile contractante la convenție. 3. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII Temeiul juridic al deciziei Consiliului îl constituie articolul 207 alineatul (4) primul paragraf, coroborat cu articolul 218 alineatul (9) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Propunerea intră în sfera competenței exclusive a Uniunii. Prin urmare, principiul subsidiarității nu se aplică. Instrumentul propus: decizie a Consiliului. 2014/0058 (NLE) Propunere de DECIZIE A CONSILIULUI privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul comitetului mixt instituit prin Convenția regională cu privire la regulile de origine preferențiale pan-euro-mediteraneene, în ceea ce privește cererea prin care Republica Moldova solicită să devină parte contractantă la convenție CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 207 alineatul (4) primul paragraf, coroborat cu articolul 218 alineatul (9), având în vedere Convenția regională cu privire la regulile de origine preferențiale pan-euro-mediteraneene[4], având în vedere propunerea Comisiei Europene, întrucât: (1) Convenția regională cu privire la regulile de origine preferențiale pan-euro-mediteraneene („convenția”) a intrat în vigoare la 1 decembrie 2012. (2) Articolul 5 alineatul (1) din convenție prevede că o parte terță poate deveni parte contractantă la convenție, cu condiția ca țara sau teritoriul candidat să aibă un acord de liber schimb în vigoare cu cel puțin una dintre părțile contractante, acord care să prevadă reguli de origine preferențiale. (3) Republica Moldova a prezentat depozitarului convenției o cerere scrisă de aderare la convenție la 17 iulie 2013. (4) Republica Moldova este membră a Acordului central european de comerț liber încheiat între Albania, Bosnia și Herțegovina, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, Republica Moldova, Muntenegru, Serbia și Kosovo[5]. În consecință, Republica Moldova are un acord de liber schimb în vigoare cu șase părți contractante la convenție și îndeplinește condiția prevăzută la articolul 5 alineatul (1) din convenție pentru a deveni parte contractantă. (5) În conformitate cu articolul 4 alineatul (3) litera (b) din convenție, comitetul mixt adoptă prin decizie invitații de aderare la convenție adresate părților terțe. (6) Poziția Uniunii în cadrul comitetului mixt ar trebui să fie aceea de a vota în favoarea unei decizii prin care Republica Moldova este invitată să adere la convenție, ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE: Articolul 1 Poziția care urmează să fie adoptată de Uniunea Europeană în cadrul comitetului mixt al Convenției regionale cu privire la regulile de origine preferențiale pan-euro-mediteraneene în ceea ce privește cererea Republicii Moldova de a deveni parte contractantă la convenție se bazează pe proiectul de decizie a comitetului mixt anexat la prezenta decizie. Modificările minore aduse acestui proiect de decizie pot fi acceptate de reprezentanții Uniunii în cadrul comitetului mixt fără a fi necesară o altă decizie a Consiliului. Articolul 2 După adoptare, decizia comitetului mixt se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Adoptată la Bruxelles, Pentru Consiliu Președintele [1] JO L 54, 26.2.2013, p. 4. [2] Această denumire nu aduce atingere pozițiilor privind statutul și este conformă cu RCSONU 1244, precum și cu Avizul CIJ privind Declarația de independență a Kosovo. [3] ALSAC a fost parafat în cadrul Summitului Parteneriatului estic care a avut loc la Vilnius, în perioada 28-29 noiembrie 2013. [4] JO L 54, 26.2.2013, p. 4. [5] Această denumire nu aduce atingere pozițiilor privind statutul și este conformă cu RCSONU 1244, precum și cu Avizul CIJ privind Declarația de independență a Kosovo.