1.Introducere

În discursul său din 14 septembrie 2016 privind starea Uniunii, președintele Juncker a subliniat necesitatea ca Europa să-și consolideze redresarea economică și să investească puternic atât în tineret și în persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă, cât și în întreprinderile nou-înființate și în IMM-uri. În acest context, Analiza anuală a creșterii pentru 2017 a evidențiat cele mai presante priorități economice și sociale asupra cărora Uniunea Europeană și statele sale membre trebuie să-și concentreze atenția în lunile următoare.

Europa cunoaște o redresare economică fragilă, dar care se caracterizează printr-o relativă reziliență și prin crearea unui important număr de noi locuri de muncă. În prezent, PIB-ul Europei este mai ridicat decât înainte de criză, șomajul este în scădere, iar investițiile sunt din nou în creștere, însă nu ne putem permite să ne mulțumim cu atât. Unii dintre factorii prielnici care au sprijinit până acum redresarea încep să dispară. Efectele negative ale crizei, în special impactul social, nivelurile ridicate ale datoriei publice și private și procentul de credite neperformante, se fac încă puternic simțite.

Planul de investiții pentru Europa s-a dovedit util pentru a încuraja o creștere sustenabilă a investițiilor în statele membre. Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) a mobilizat 154 de miliarde EUR la nivelul celor 27 de state membre, în puțin peste un an. Se preconizează că de această sumă vor beneficia aproape 377 000 de IMM-uri. FEIS aduce schimbări reale, prin sprijinirea unor proiecte inovatoare și strategice care contribuie la crearea de locuri de muncă și la creșterea economică (caseta 1).

Având în vedere rezultatele concrete ale FEIS și anunțul făcut de președintele Juncker în discursul său privind starea Uniunii, în septembrie 2016 Comisia a propus consolidarea și extinderea FEIS prin așa-numita Propunere privind FEIS 2.0. Având ca obiectiv dublarea duratei și a capacității FEIS, propunerea prelungește, într-o primă etapă, durata fondului până la sfârșitul anului 2020, mărind obiectivul de investiții totale de la 315 miliarde de euro la cel puțin o jumătate de bilion de euro. Propunerea acordă, de asemenea, o atenție sporită contribuțiilor sectorului privat și adiționalității, precum și creșterii transparenței în procesul de selecție a proiectelor. În plus, FEIS 2.0 pune un accent puternic pe combinarea sprijinului din partea FEIS cu cel provenit din alte fonduri ale UE și cu finanțarea din partea băncilor naționale de promovare (BNP), ca mijloace importante de îmbunătățire a acoperirii geografice a FEIS. Propunerea include totodată lărgirea domeniului de aplicare al Platformei europene de consiliere în materie de investiții (EIAH sau „platforma de consiliere”), motivată de necesitatea de a contribui la constituirea unei oferte stabile de proiecte și de platforme de investiții care să poată fi finanțate în toate statele membre.

În luna octombrie, Consiliul European a invitat Consiliul „să convină în cadrul reuniunii sale din 6 decembrie cu privire la poziția sa de negociere referitoare la noua propunere a Comisiei privind FEIS, ținând seama de evaluarea externă independentă care va fi pusă la dispoziție în luna noiembrie”.

CASETA 1 — EXEMPLE DE PROIECTE FEIS APROBATE Creta Farms (Grecia) urmărește să facă produsele din carne mai sănătoase, prin injectarea de ulei de măsline extra virgin în produsele din carne. Tehnologia este utilizată pentru a elimina grăsimile animale saturate, care sunt dăunătoare pentru sănătatea umană, și a le înlocui cu grăsimi nesaturate care contribuie la reducerea nivelurilor de colesterol „rău”. În prezent, Creta Farms este principalul actor de pe piața elenă a platourilor reci și s-a extins cu succes în străinătate. Cu ajutorul FEIS, societatea va finanța noi evoluții tehnologice menite a introduce tehnologia „oliving” în sectorul gustărilor. Acest lucru îi va permite să contracteze 100 de noi angajați și să-și continue extinderea pe plan internațional. Malin Corporation (Irlanda) este o societate activă pe plan mondial în sectorul științelor vieții, care investește în societăți de cercetare și dezvoltare inovatoare, aflate la început de drum în acest sector. Recenta contribuție a FEIS, în valoare de 70 de milioane de euro, va permite societății să-și mărească cifra investițiilor în industria europeană a științelor vieții pe parcursul următorilor șapte ani. Primele 40 de milioane de euro ale împrumutului sunt deja utilizate pentru a sprijini inovarea de vârf și dezvoltarea de noi produse de către societăți private din sectorul științelor vieții, stabilite în Irlanda și în Regatul Unit. Grație finanțării din partea FEIS, Malin va putea ajuta societățile din sectorul științelor vieții să-și valorifice întregul potențial și să obțină succese comerciale. PEP-Therapy/Quadrivium (Franța) este o societate de cercetare care a fost înființată în 2014 de cercetători ai unor prestigioase institute de cercetare franceze. Echipa din spatele acestei societăți a dezvoltat o tehnică prin care sunt blocate funcții specifice ale proteinelor responsabile de transformarea celulelor sănătoase în celule canceroase. Obiectivul este dezvoltarea unui tratament care, spre deosebire de chimioterapie, va distruge numai celulele canceroase, lăsându-le neatinse pe cele sănătoase și viabile. Pentru a-și finanța proiectul, PEP-Therapy a primit un sprijin în valoare de 1 milion de euro din partea Quadrivium 1, un fond de investiții francez care a beneficiat de o injecție de capital în valoare de 20 de milioane de euro din partea Fondului European de Investiții (FEI). WOW Technology (Belgia) este o societate specializată în producția de mașini la comandă și de echipamente automatizate pentru diverse sectoare, cum ar fi: aeronautica, automobilele, biotehnologia, farmaceutica, produsele agroalimentare, mediul și energia. Mașina sa principală, „Shaker Robot”, permite automatizarea producției la scară largă de culturi celulare utilizate în producția de vaccinuri. Mulțumită unui împrumut garantat de FEI în cadrul FEIS, societatea intenționează să-și dubleze în următorii cinci ani creșterea, prin dublarea numărului de angajați și extinderea către alte piețe europene cum ar fi Franța, Germania și Elveția. Proiectul Accessibility Ports Infrastructure (Spania) constă într-un împrumut-cadru destinat să finanțeze investiții în căile de acces feroviare și rutiere ale porturilor de stat din Spania, prin intermediul unui fond de stat denumit Fondul pentru accesibilitatea porturilor. Proiectul va contribui la îmbunătățirea conectivității terestre din porturi-cheie situate, în totalitatea lor, în rețeaua transeuropeană de transport. Operațiunea va reprezenta continuarea sprijinului amplu acordat de BEI pe parcursul ultimilor ani pentru dezvoltarea acestei rețele de porturi maritime. Spitalul Rydgier (Polonia) din orașul Torun va primi din partea Băncii Europene de Investiții (BEI) un împrumut de aproximativ 57 de milioane de euro în cadrul FEIS, destinat să finanțeze reabilitarea spitalului. Proiectul face parte dintr-un program de investiții axat pe îndeplinirea standardelor tehnice și profesionale spitalicești impuse de legislația poloneză și de cea a Uniunii. Aceasta este prima operațiune din sectorul public polonez care beneficiază de o garanție bugetară a UE în cadrul FEIS. Operațiunea reprezintă totodată un model de combinare a finanțării din partea FEIS cu sprijinul acordat prin granturi ale UE, sub forma inovatoare a unui instrument financiar: pe lângă împrumutul din partea FEIS, la finanțarea proiectului vor contribui și fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI).

Actualul Regulament FEIS prevede trei evaluări: (i) o evaluare a utilizării garanției UE și a funcționării fondului de garanție al FEIS, efectuată de Comisie, însoțită de un aviz al Curții de Conturi; (ii) o evaluare a funcționării FEIS, efectuată de BEI și (iii) o evaluare externă independentă a aplicării Regulamentului FEIS. Aceste evaluări le permit părților interesate să-și formeze o imagine cuprinzătoare a funcționării până în prezent a FEIS și alimentează deja dezbaterile legislative aflate în curs de desfășurare, referitoare la FEIS 2.0.

Propunerea privind FEIS 2.0 abordează problemele identificate în cadrul evaluărilor și va asigura o bună continuitate a operațiunilor FEIS, fără perturbări la nivelul finanțării, asigurând promotorii de proiecte că pot continua să pregătească proiecte și după încheierea perioadei inițiale de investiții.

Planul de investiții pentru Europa aduce deja schimbări reale într-o serie de sectoare, sprijinind proiecte inovatoare care contribuie la crearea de locuri de muncă și la creștere economică în comunitățile locale și abordând problema șomajului în rândul tinerilor, prin sprijinirea procesului de dezvoltare a întreprinderilor strategice tinere și inovatoare. Aceste proiecte sunt esențiale pentru competitivitatea viitoare a economiei UE și vizează domenii-cheie, cum ar fi sprijinul acordat IMM-urilor, inovării, cercetării și dezvoltării, energiei din surse regenerabile, eficienței energetice și securității aprovizionării, mediului și, nu în ultimul rând, infrastructurilor sau serviciilor digitale, sociale și de transport. Strategia cuprinzătoare urmărită în cadrul planului de investiții are ca obiectiv creșterea sustenabilă a nivelului investițiilor în Europa, care trenează de la declanșarea crizei financiare. Primul pilon al planului, care include FEIS și are drept obiectiv o mai bună utilizare a bugetului UE în general, permite mobilizarea unor resurse publice limitate prin atragerea investitorilor privați și sprijinirea, în Europa, a unor proiecte strategice și inovatoare care să genereze rezultate tangibile sub aspectul creării de locuri de muncă și al creșterii economice.

Cel de-al doilea pilon al planului de investiții, platforma de consiliere și Portalul european pentru proiecte de investiții (PEPI) (caseta 2), contribuie la garantarea faptului că investițiile ajung la economia reală, prin promovarea creării unei rezerve stabile de proiecte finanțabile și prin promovarea transparenței.

CASETA 2 – PEPI FACE PARTE DIN CEL DE-AL DOILEA PILON AL PLANULUI DE INVESTIȚII PENTRU EUROPA Conceput ca o punte între promotorii de proiecte din UE și investitorii din întreaga lume, PEPI oferă în prezent peste 130 de proiecte: ec.europa.eu/eipp El sporește vizibilitatea oportunităților de investiții existente în UE, în beneficiul investitorilor, oferind o rezervă de proiecte transparentă și orientată către viitor și facilitând contactele pentru promotorii de proiecte.

Investițiile sustenabile necesită un mediu de afaceri solid și predictibil. În cadrul celui de-al treilea pilon al planului de investiții, acțiunile întreprinse în vederea eliminării blocajelor din calea investițiilor la nivelul UE și al statelor membre contribuie la îmbunătățirea mediului de investiții, generând o creștere durabilă și pe termen lung în Europa. Uniunea și statele sale membre au făcut pași în direcția eliminării obstacolelor din calea investițiilor, dar mai sunt încă multe de făcut. În timp ce Comisia își va continua eforturile de a îmbunătăți mediul general de investiții la nivelul UE, inclusiv prin aprofundarea pieței unice, statele membre ar trebui să-și intensifice, la rândul lor, eforturile pentru a elimina obstacolele din calea investițiilor la nivel național, regional și local.

În același timp, experiența dobândită cu FEIS indică faptul că statele membre care au tras până în prezent cele mai mari beneficii sunt cele care dispun de piețe financiare mai dezvoltate și de un mediu de afaceri propice investițiilor. Acest lucru sugerează faptul că respectivele state membre sunt în general mai eficiente în a genera propuneri de proiecte FEIS, în comparație cu restul țărilor din Uniune. În plus, ele dispun de BNP-uri puternice care pot contribui la dezvoltarea și cofinanțarea proiectelor.

Comisia a propus, de asemenea, inițiative concrete care ar urma să faciliteze finanțarea economiei reale. De exemplu, statele membre vor beneficia de orientări mai clare privind normele de contabilitate publică, în special în materie de parteneriate între sectorul public și cel privat (PPP). Comisia monitorizează îndeaproape impactul interpretării normelor de contabilitate publică asupra creării de PPP în diferite sectoare și va avea în vedere luarea de măsuri suplimentare, după caz. Ea a furnizat totodată orientări practice privind aplicarea normelor în materie de ajutoare de stat la finanțarea publică a infrastructurilor. Recent, au fost lansate proiecte-pilot care urmăresc o mai mare convergență, la nivelul UE, a termenelor diferitelor proceduri legate de proiectele de investiții în infrastructurile strategice. Aceste proiecte acoperă, într-o primă etapă, Belgia și Slovacia. Pe baza unei evaluări a acestor proiecte, Comisia va extinde această inițiativă în alte state membre în cursul anului 2017, cu ambiția de a crea un „ghișeu unic” eficient pentru toate statele membre, care să reunească toate serviciile responsabile ale Comisiei, inclusiv reprezentanțele Comisiei Europene în statele membre, în cadrul unei echipe unice însărcinate cu politica de investiții.

În plus, lucrările privind uniunea energetică, uniunea piețelor de capital, Strategia privind piața unică, Strategia privind piața unică digitală, economia circulară și acordurile comerciale și de investiții internaționale acoperă măsuri specifice care, odată implementate pe deplin, vor contribui la înlăturarea obstacolelor, la promovarea inovării și la îmbunătățirea mediului investițional. În scurt timp, Comisia va adopta un pachet de măsuri în domeniul energiei, pentru a stimula tranziția către o energie curată și eficiența energetică, pentru a sprijini rolul de lider mondial al UE în domeniul energiei din surse regenerabile și pentru a oferi o soluție echitabilă consumatorilor de energie. Pachetul va avea ca obiectiv să asigure o previzibilitate pentru întreprinderi, investitori și societate și să faciliteze investițiile la nivel național, în special prin intermediul planurilor energetice și climatice naționale. În mod similar cu propunerile formulate în vederea reducerii cerințelor de capital ale societăților de asigurare care investesc în proiecte de infrastructură eligibile, Comisia a propus, la 23 noiembrie 2016, o reducere a cerințelor de capital ale băncilor pentru anumite investiții în infrastructură. La 22 noiembrie 2016, Comisia a prezentat o agendă de acțiuni transversale menite a sprijini întreprinderile nou-înființate din Europa, precum și o propunere de directivă destinată a spori eficiența procedurilor de insolvență, a cadrelor de restructurare preventivă și a cadrelor „a doua șansă”, eliminând barierele din calea investițiilor create de diferențele dintre aceste cadre la nivelul statelor membre.

Statele membre trebuie de asemenea să-și intensifice eforturile de implementare a reformelor necesare pentru a elimina obstacolele din calea investițiilor, identificate în contextul semestrului european, cel mai recent în Analiza anuală a creșterii. Reformele identificate în recomandările specifice fiecărei țări țin seama de factori naționali specifici. Ele sunt necesare pentru a menține și a crește nivelurile investițiilor în statele membre. În ciuda acțiunilor întreprinse de unele state membre, în special de țări din zona euro puternic lovite de criză, progresele în eliminarea obstacolelor din calea investițiilor au fost în general inegale și este necesar să se depună mai multe eforturi. Pe lângă eliminarea obstacolelor și a blocajelor din calea investițiilor, Comisia încurajează, de asemenea, statele membre să instituie structuri de planificare și de coordonare la toate nivelurile administrative și pentru toate sursele de finanțare. În contextul politicilor de investiții ale statelor membre, aceste structuri pot crea și gestiona în mod strategic rezerve stabile de proiecte-cheie în sectorul public, pot facilita procedurile normative și administrative de autorizare și se pot angaja, la rândul lor, într-o strânsă cooperare cu serviciile Comisiei și cu platforma de consiliere.

2.Cum au fost evaluate până în prezent FEIS și investițiile sale în economia reală?

În această secțiune, este prezentată o sinteză a principalelor argumente prezentate în cele trei evaluări, urmată de o descriere a modului în care Propunerea privind FEIS 2.0 abordează aceste aspecte.