REZOLU ȚIA PARLAMENTULUI EUROPEAN  
din 10 mai 2012  
con ținând observa țiile care fac parte integrant ă din deciziile privind desc ărcarea de gestiune pentru 
execu ția bugetului general al Uniunii Europene aferent exerci țiului financiar 2010, Sec țiunea III – 
Comisia și agen țiile executive  
PARLAMENTUL EUROPEAN,  
— având în vedere bugetul general al Uniunii Europene aferent exerci țiului financiar 2010 (  1 ), 
— având în vedere conturile anuale ale Uniunii Europene pentru exerci țiul financiar 2010 [COM(2011) 473 
– C7-0256/2011] (  2 ), 
— având în vedere Raportul Comisiei privind ac țiunile întreprinse în urma desc ărcării de gestiune pentru 
exerci țiul financiar 2009 [COM(2011) 736] și documentele de lucru ale serviciilor Comisiei care înso țesc 
raportul în cauz ă [SEC(2011) 1350 și SEC(2011) 1351],  
— având în vedere Comunicarea Comisiei din 1 iunie 2011 intitulat ă „Sinteza realiz ărilor Comisiei în 
materie de gestiune în 2010” [COM(2011) 323],  
— având în vedere Raportul anual al Comisiei c ătre autoritatea care acord ă desc ărcarea de gestiune privind 
auditurile interne desf ășurate în anul 2010 [COM(2011) 643] și documentul de lucru al serviciilor 
Comisiei care înso țește raportul în cauz ă [SEC(2011) 1189],  
— având în vedere Raportul anual al Cur ții de Conturi referitor la execu ția bugetului privind exerci țiul 
financiar 2010, înso țit de r ăspunsurile institu țiilor (  3 ) (Raportul anual), precum și rapoartele speciale ale 
Cur ții de Conturi,  
— având în vedere Declara ția de asigurare (  4 ) privind fiabilitatea conturilor și conformitatea opera țiunilor 
subiacente cu legile și reglement ările în vigoare întocmit ă de Curtea de Conturi pentru exerci țiul 
financiar 2010 în temeiul articolului 287 din Tratatul privind func ționarea Uniunii Europene,  
— având în vedere Recomandarea Consiliului din 21 februarie 2012 privind desc ărcarea de gestiune care 
trebuie acordat ă Comisiei cu privire la execu ția bugetului general al Uniunii Europene pentru exerci țiul 
financiar 2010 (06081/1/2012 – C7-0053/2012) și având în vedere c ă Regatul Unit, Țările de Jos și 
Suedia au refuzat, pentru prima dat ă, s ă recomande ca desc ărcarea de gestiune s ă fie aprobat ă, 
— având în vedere Recomandarea Consiliului din 21 februarie 2012 privind desc ărcarea de gestiune a 
agen țiilor executive în ceea ce prive ște execu ția bugetar ă pentru exerci țiul financiar 2010 (06084/2012 – 
C7-0052/2012) și având în vedere c ă Regatul Unit, Țările de Jos și Suedia au refuzat, pentru prima dat ă, 
să recomande ca desc ărcarea de gestiune s ă fie aprobat ă, 
— având în vedere articolele 317, 318 și 319 din Tratatul privind func ționarea Uniunii Europene (TFUE) și 
articolul 106a din Tratatul Euratom,  
— având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind 
Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunit ăților Europene (  5 ), în special articolele 55, 
145, 146 și 147,RO 17.10.2012 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 286/31  
( 1 ) JO L 64, 12.3.2010.  
( 2 ) JO C 332, 14.11.2011, p. 1.  
( 3 ) JO C 326, 10.11.2011, p. 1.  
( 4 ) JO C 332, 14.11.2011, p. 134.  
( 5 ) JO L 248, 16.9.2002, p. 1.
— având în vedere Regulamentul (CE) nr. 58/2003 al Consiliului din 19 decembrie 2002 de stabilire a 
statutului agen țiilor executive c ărora urmeaz ă s ă li se încredin țeze anumite sarcini privind gestionarea 
programelor comunitare (  6 ), în special articolul 14 alineatele (2) și (3),  
— având în vedere articolul 76 și anexa VI la Regulamentul s ău de procedur ă, 
— având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar și avizele celorlalte comisii interesate (A7- 
0098/2012),  
A. întrucât Europa se confrunt ă cu o grav ă criz ă bugetar ă și financiar ă ce poate avea ca rezultat o criz ă de 
încredere în Uniune și întrucât este extrem de important ca Uniunea European ă să ofere un exemplu de 
bun ă administra ție public ă, în persoana Comisiei, care execut ă bugetul Uniunii; întrucât buna adminis ­
tra ție public ă reprezint ă un element esen țial pentru p ăstrarea notei AAA a Uniunii Europene, care este 
important ă, în special pentru respectarea angajamentului privind acordarea mecanismului european de 
stabilizare financiar ă a unei garan ții de 60 000 000 000 EUR;  
B. întrucât 2010 a fost primul exerci țiu bugetar integral reglementat de dispozi țiile Tratatului de la 
Lisabona și caracterizat de noi proceduri bugetare și de instituirea Serviciului European de Ac țiune 
Extern ă (SEAE) și a Pre ședin ției Consiliului European al ături de Pre ședin ția Consiliului asigurat ă prin 
rota ție; întrucât 2010 a fost și primul an al noii Strategii Europa 2020;  
C. întrucât o bun ă guvernan ță presupune ca obiectivele politice s ă fie stabilite înainte de adoptarea 
instrumentelor juridice care s ă permit ă atingerea lor și întrucât instrumentele juridice în vigoare ce 
nu sunt armonizate pe deplin cu obiectivele politice ar trebui modificate;  
D. întrucât sunt necesare dispozi ții care s ă asigure transparen ța, responsabilitatea public ă și auditul public 
în situa țiile în care sunt implicate fonduri publice; întrucât, pentru al șaptesprezecelea an consecutiv, 
Curtea de Conturi nu a putut s ă emit ă o declara ție de asigurare pozitiv ă cu privire la bugetul Uniunii;  
E. întrucât articolul 287 alineatul (1) al doilea paragraf din TFUE solicit ă Cur ții de Conturi s ă furnizeze 
Parlamentului și Consiliului o declara ție de asigurare privind legalitatea și regularitatea opera țiunilor 
subiacente, declara ția putând fi completat ă cu aprecieri specifice pentru fiecare mare domeniu de 
activitate a Uniunii;  
F. întrucât peste 90 % din toate erorile se înregistreaz ă nu la nivelul Comisiei, ci la nivelul autorit ăților 
statelor membre și la cel al beneficiarilor finali (Raportul anual, punctul 1.22);  
G. întrucât, în majoritatea cazurilor în care au fost identificate erori în domeniul coeziunii, autorit ățile 
statelor membre au dispus de suficiente informa ții care le permiteau depistarea și corectarea respec ­
tivelor erori înainte de certificarea cheltuielilor în vederea transmiterii lor Comisiei (Raportul anual, 
punctul 4.25);  
H. întrucât este necesar s ă se diferen țieze între acele autorit ăți na ționale care au instituit sisteme func ționale 
de supraveghere și control și autorit ățile na ționale care sunt responsabile de sisteme doar par țial 
func ționale, pentru a se evita astfel situa ția în care toate statele membre trebuie s ă suporte sarcini 
suplimentare;  
I. întrucât lipsa de interes autentic al statelor membre pentru procedura de desc ărcare de gestiune ar putea 
fi cauzat ă de eforturile insuficiente ale Comisiei de a identifica în mod public, clar, neechivoc și bine 
argumentat statele membre, regiunile și programele care gestioneaz ă în mod deficitar fondurile Uniunii;  
J. întrucât declara țiile na ționale de gestiune obligatorii, întocmite și semnate la nivel ministerial și supuse 
unui audit corespunz ător efectuat de c ătre un auditor independent, reprezint ă un mijloc necesar de 
contracarare a lipsei de responsabilitate a unor autorit ăți na ționale în ceea ce prive ște utilizarea și 
gestiunea fondurilor Uniunii;RO L 286/32 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 17.10.2012  
( 6 ) JO L 11, 16.1.2003, p. 1.
K. întrucât recurgerea frecvent ă la prefinan țări de c ătre Comisie are consecin țe asupra metodologiei de 
audit a Cur ții de Conturi și întrucât Curtea de Conturi ar putea s ă-și adapteze metodologia la noile 
circumstan țe pentru a se asigura de utilitatea informa țiilor pe care le transmite autorit ății care acord ă 
desc ărcarea de gestiune;  
L. întrucât, mai mult ca oricând, Uniunea are nevoie de un organism de audit cu adev ărat extern, eficient, 
independent și puternic, ceea ce înseamn ă în mod firesc, din respect pentru contribuabili, c ă membrii 
Cur ții de Conturi nu ar trebui niciodat ă numi ți pe criterii politice, ci doar pe criterii profesionale;  
M. întrucât recurgerea la instrumente financiare complexe și inovatoare trebuie contrabalansat ă printr-o 
transparen ță deplin ă, inclusiv prin publicarea unor date cuprinz ătoare despre to ți beneficiarii finali, și 
prin norme clare de raportare pentru a se evita astfel orice risc la adresa bugetului și reputa ției Uniunii;  
N. întrucât statele membre trebuie s ă coopereze cu Comisia pentru a asigura utilizarea creditelor în 
conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare;  
O. întrucât statele membre sunt cele care r ăspund în fa ța lumii externe și a Uniunii, chiar dac ă structura 
acestora este federal ă; 
P. întrucât este necesar s ă se solu ționeze în mod mai eficient atât chestiunile legate de conformitate, cât și 
cele legate de performan ță, pentru a consolida legitimitatea Uniunii;  
Q. întrucât evolu ția continu ă de-a lungul anilor a declara ției de asigurare întocmit ă de Curtea de Conturi a 
fost esen țial ă pentru identificarea domeniilor în care modul de gestiune al statelor membre și al 
Comisiei trebuie îmbun ătățit; 
R. întrucât Curtea de Conturi nu a putut nici de data aceasta s ă emit ă o declara ție de asigurare pozitiv ă 
privind legalitatea și regularitatea pl ăților, ceea ce este regretabil,  
Ac țiuni prioritare pentru Comisie  
1. invit ă Comisia s ă prezinte Parlamentului European un plan de ac țiune privind îndeplinirea urm ă­
toarelor ac țiuni prioritare:  
— supravegherea îndeaproape a utiliz ării instrumentelor de inginerie financiar ă (IIF), dup ă cum se 
men ționeaz ă la punctul 21 din prezenta rezolu ție; 
— îmbun ătățirea și consolidarea fiabilit ății lan țului de responsabilitate, dup ă cum se men ționeaz ă la 
punctul 36 din prezenta rezolu ție; 
— revederea practicii de recurgere frecvent ă la prefinan țare, dup ă cum se men ționeaz ă la punctul 56 
din prezenta rezolu ție; 
— instituirea unui mecanism eficient de sanc ționare în domeniul politicii de coeziune, dup ă cum se 
men ționeaz ă la punctul 124 din prezenta rezolu ție; 
Declara ția de asigurare a Cur ții de Conturi  
Conturi – aviz f ără rezerve  
2. constat ă că conturile anuale ale Uniunii pentru exerci țiul financiar 2010 prezint ă cu fidelitate, în toate 
aspectele semnificative, pozi ția Uniunii la 31 decembrie 2010 și rezultatele opera țiunilor sale și ale 
fluxurilor sale de numerar pentru exerci țiul încheiat la acea dat ă; 
3. constat ă importan ța modific ării politicii contabile a Comisiei cu privire la instrumentele de inginerie 
financiar ă (IIF), care indic ă existen ța în continuare a unor riscuri de denatur ări semnificative, în ciuda 
faptului c ă conturile au primit un aviz f ără rezerve începând cu 2007; invit ă Comisia s ă analizeze în 
fiecare an dac ă noul tratament adoptat reflect ă în mod corect realitatea;RO 17.10.2012 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 286/33
Legalitatea și regularitatea veniturilor – aviz f ără rezerve  
4. constat ă cu satisfac ție c ă veniturile subiacente conturilor pentru exerci țiul încheiat la 31 decembrie 
2010 sunt, sub toate aspectele semnificative, conforme cu legile și reglement ările în vigoare;  
Legalitatea și regularitatea angajamentelor – aviz f ără rezerve  
5. constat ă cu satisfac ție c ă angajamentele subiacente conturilor pentru exerci țiul încheiat la 31 decembrie 
2010 sunt, sub toate aspectele semnificative, conforme cu legile și reglement ările în vigoare;  
Legalitatea și regularitatea pl ăților – aviz nefavorabil  
6. regret ă profund c ă pl ățile r ămân afectate în mod semnificativ de erori;  
7. în țelege c ă baza pentru avizul cu rezerve al Cur ții de Conturi const ă în observa ția c ă sistemele de 
supraveghere și control sunt doar par țial func ționale și, prin urmare, pl ățile sunt afectate de un indice 
de eroare cel mai probabil estimat la 3,7 %;  
8. reaminte ște c ă indicele de eroare cel mai probabil pentru pl ățile aferente exerci țiului 2009 a fost 
estimat la 3,3 %;  
9. î și manifest ă îngrijorarea fa ță de aceast ă cre ștere, întrucât inverseaz ă tendin ța pozitiv ă manifestat ă în 
ultimii ani; invit ă Comisia s ă depun ă eforturi pentru impunerea unei tendin țe de sc ădere consecvent ă a 
indicelui de eroare, conform solicit ărilor din rapoartele anterioare de desc ărcare de gestiune;  
10. atribuie aceast ă evolu ție în principal cre șterii marcante de 7,7 % a indicelui de eroare cel mai probabil 
înregistrate în domeniile coeziunii, energiei și transportului;  
Aspecte orizontale  
Instrumente de inginerie financiar ă (IIF)  
11. reaminte ște c ă Comisia promoveaz ă o utilizare mai marcat ă a IIF pentru urm ătorul cadru financiar 
multianual (  7 ), în ciuda faptului c ă tot Comisia consider ă c ă IIF prezint ă un risc ridicat (  8 ); în țelege c ă 
IIF completeaz ă, f ără să înlocuiasc ă finan țările actuale bazate pe granturi, și au avantajul poten țial c ă 
pot fi utilizate de mai multe ori;  
12. î și manifest ă îngrijorarea profund ă fa ță de lipsa de informa ții cu privire la implementarea actualelor IIF, 
care pare s ă afecteze toate domeniile de politic ă (Raportul anual, punctele 1.31 și 1.33);  
13. regret ă absen ța unor norme de raportare obligatorii și recunoa ște eforturile depuse de Comisie pentru 
a ob ține informa ții din partea statelor membre cu privire la utilizarea actual ă a IIF în contextul 
Fondului european de dezvoltare regional ă (FEDER); salut ă raportul de sintez ă referitor la informa țiile 
colectate de Comisie privind „Instrumentele de inginerie financiar ă implementate de statele membre cu 
contribu ții FEDER – situa ția la 31 decembrie 2010” (Raportul de sintez ă privind IIF), prezentat 
Comisiei pentru control bugetar a Parlamentului European; constat ă c ă au fost create IIF cu anga ­
jamente totale în valoare de aproximativ 8 100 000 000 EUR, care au primit, pân ă la sfâr șitul lui 
2010, pl ăți în valoare de aproximativ 5 200 000 000 EUR din partea programelor opera ționale 
aferente perioadei 2007-2013 (Raportul anual, punctul 4.32);  
14. regret ă faptul c ă Comisia a primit informa ții cu privire la doar circa 75 % din contribu țiile totale 
alocate IIF pentru întreprinderi (  9 ); î și manifest ă îngrijorarea c ă informa țiile primite din partea statelor 
membre difer ă din punctul de vedere al acurate ței și al caracterului lor complet și c ă un num ăr redus 
de state membre sau regiuni nu au reac ționat sau nu au completat formularele de raportare cu privire 
la supraveghere; în țelege c ă acest lucru pune Comisia în imposibilitatea de a analiza toate IIF în vigoare 
la 31 decembrie 2010;RO L 286/34 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 17.10.2012  
( 7 ) COM(2011) 662.  
( 8 ) SEC(2011) 1179, p. 24.  
( 9 ) Raportul de sintez ă privind IIF, p. 6.
15. subliniaz ă faptul c ă: 
— num ărul exact și dimensiunea diverselor fonduri specifice instituite,  
[Comisia estimeaz ă c ă au fost create 92 de fonduri specifice în Fran ța și Italia, pentru care nu au 
fost primite rapoarte de monitorizare sau pentru care au fost transmise doar informa ții insufi ­
ciente, pe lâng ă cele aproape 300 de fonduri specifice pentru care exist ă informa ții (  10 )]; 
— indicatorii de eficacitate a IIF, care con țin niveluri- țint ă, 
[de exemplu num ărul de investi ții în întreprinderi mici și mijlocii, locurile de munc ă create sau 
salvate, resursele suplimentare mobilizate la nivel de întreprindere sau la nivel de fond specific (  11 )]; 
și 
— indicatorii de eficien ță și economie ai IIF,  
[de exemplu, costurile administrative și stimulentele prev ăzute pentru utilizarea optim ă a fondu ­
rilor, informa ții cu privire la ie șirile și intr ările de fonduri, informa ții cu privire la fondurile 
reziduale dup ă sfâr șitul perioadei de programare (  12 )] 
sunt elemente importante și indispensabile pentru evaluarea utiliz ării IIF și regret ă profund c ă aceste 
informa ții nu sunt înc ă disponibile integral;  
16. ia act cu regret de observa țiile Cur ții de Conturi formulate în principal cu privire la domeniul politicii 
de coeziune, cum ar fi aloc ările excesive c ătre IIF, având ca rezultat eludarea regulii „n + 2” [Raportul 
anual, exemplul 4.4(a)], întârzieri și implementarea lent ă a IIF [Raportul anual, exemplul 4.4(b)], 
cerin țe neconforme de lichidare [Raportul anual, exemplul 4.4(c)], contribu ții financiare pl ătite ca 
avansuri imediat ce structura juridic ă a IIF a fost instituit ă (Raportul anual, punctul 4.34) și 
probleme în efectuarea de audituri adecvate asupra IIF (Raportul anual, punctele 4.35 și 4.36);  
17. consider ă că aceste observa ții au drept cauz ă temeiul juridic deficitar al IIF; î și manifest ă îngrijorarea c ă 
normele aplicabile IIF nu stabilesc stimulente adecvate pentru utilizarea eficace a IIF; î și manifest ă de 
asemenea îngrijorarea c ă acestea permit un spa țiu prea mare de manevr ă pentru statele membre; salut ă 
totu și progresele realizate recent în ceea ce prive ște elaborarea unui temei juridic pentru IIF; subliniaz ă 
urm ătoarele deficien țe principale ale temeiul juridic, care la momentul respectiv era un regulament al 
Consiliului (  13 ): 
— dispozi ții insuficiente pentru a stimula implementarea rapid ă a IIF;  
— dispozi ții insuficiente cu privire la rata de îndatorare și caracterul reînnoibil al IIF;  
— dispozi ții insuficiente care s ă preîntâmpine aloc ările excesive;  
— dispozi ții insuficiente de instituire a unor mecanisme de prime de gestiune care s ă creeze 
stimulente pentru utilizarea cât mai eficient ă a IIF;  
— dispozi ții insuficiente cu privire la fondurile reziduale la sfâr șitul perioadei de programare;  
— condi ții neclare pentru eligibilitatea capitalului de rulment;  
— posibilitatea de a recurge în mod nejustificat la tratamentul preferen țial al sectorului privat;RO 17.10.2012 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 286/35  
( 10 ) Raportul de sintez ă privind IIF, p. 10.  
( 11 ) Raportul de sintez ă privind IIF, p. 9.  
( 12 ) Raportul de sintez ă privind IIF, p. 21 și 26.  
( 13 ) Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a anumitor dispozi ții generale privind 
Fondul european de dezvoltare regional ă, Fondul social european și Fondul de coeziune (JO L 210, 31.7.2006, p. 25).
18. este de acord cu pozi ția Cur ții de Conturi potrivit c ăreia resursele returnate instrumentelor financiare și 
veniturile încasate de acestea nu ar trebui distribuite în alt ă parte înainte de închiderea programului 
opera țional, ci ar trebui returnate instrumentelor financiare corespunz ătoare [Curtea de Conturi, 
Avizul nr. 7/2011 (  14 ), pagina 11]; se a șteapt ă ca aceast ă recomandare s ă fie luat ă în considerare cu 
toat ă seriozitatea în cadrul procedurii legislative referitoare la propunerea de regulament al Parla ­
mentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispozi ții comune privind instrumentele 
structurale [COM(2011) 615 – 2011/0276(COD)];  
19. este satisf ăcut de faptul c ă articolele 130 și 131 din propunerea de regulament al Parlamentului 
European și al Consiliului privind normele financiare aplicabile bugetului anual al Uniunii 
[COM(2010) 815 – 2010/0395(COD)] vor permite s ă se stabileasc ă durata de valabilitate a instru ­
mentelor financiare; invit ă Comisia s ă prezinte un rezumat al m ăsurilor care ar putea preîntâmpina 
eventualele riscuri pentru bugetul Uniunii generate de IIF;  
20. constat ă că IIF sunt prezente și în alte domenii de politic ă; constat ă existen ța unui risc de suprapunere 
și de implementare incoerent ă a acestor instrumente în lipsa unei coordon ări adecvate; prin urmare, 
invit ă Curtea de Conturi s ă procedeze la un audit orizontal al IIF, în toate domeniile de politic ă; 
21. invit ă Comisia s ă considere drept ac țiune prioritar ă supravegherea îndeaproape a utiliz ării IIF, printre 
altele prin:  
— evaluarea obiectiv ă și critic ă a experien ței înregistrate pân ă acum cu IIF în cadrul politicii de 
coeziune pentru perioada de programare 2007-2013, mai ales în ceea ce prive ște observa țiile 
formulate de Curtea de Conturi, inclusiv înv ățămintele trase și consecin țele înregistrate, și invit ă 
Comisia s ă raporteze Parlamentului European cu privire la rezultatele evalu ării; 
— evaluarea riscurilor separat pentru diferite IIF și ținând seama de structura de risc a beneficiarului 
IIF-urilor;  
— finalizarea procesului de colectare de informa ții de la statele membre cu privire la aspectele ce nu 
au fost înc ă întru totul acoperite, cum ar fi num ărul exact și dimensiunea fondurilor specifice și 
indicatorii relevan ți cu privire la eficacitatea, eficien ța și economia IIF; crearea unor mecanisme prin 
care s ă se asigure respectarea obliga ției de raportare a statelor membre;  
— raportarea anual ă c ătre Parlament, în cadrul procedurii de desc ărcare de gestiune, cu privire la 
utilizarea IIF în statele membre, inclusiv indicatori referitori la eficacitatea, eficien ța și economia IIF, 
precum și la modul în care Comisia coordoneaz ă, asigur ă coeren ța și contracareaz ă riscul de 
suprapunere între domeniile de politic ă; 
Responsabilitatea Comisiei și lu ările sale de pozi ție 
22. reaminte ște c ă, în conformitate cu articolul 317 din TFUE, Comisia execut ă bugetul Uniunii pe propria 
răspundere; subliniaz ă că, în cazul în care Comisia execut ă bugetul prin gestiune partajat ă, sarcinile de 
execu ție sunt delegate statelor membre, în conformitate cu articolul 53b din Regulamentul financiar;  
23. subliniaz ă înc ă o dat ă ( 15 ) c ă, prin urmare, Comisia este cea care poart ă responsabilitatea principal ă 
pentru gestionarea fondurilor respective ale Uniunii și c ă, prin urmare, Comisia are obliga ția s ă ia 
m ăsuri care s ă asigure legalitatea și regularitatea, precum și buna gestiune financiar ă; 
24. subliniaz ă c ă nu este posibil ca Comisia s ă transfere responsabilitatea sa financiar ă statelor membre, 
inclusiv în cazurile în care au fost identificate deficien țe sau nereguli de gestiune la nivelul unui stat 
membru;RO L 286/36 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 17.10.2012  
( 14 ) JO C 47, 17.2.2012, p. 1.  
( 15 ) Rezolu ția din 21 aprilie 2004 a Parlamentului European referitoare la desc ărcarea de gestiune acordat ă Comisiei 
pentru exerci țiul financiar 2002 (JO L 330, 4.11.2004, p. 82).
25. consider ă c ă utilizarea judicioas ă a conceptului de „gestiune partajat ă” trebuie s ă se bazeze pe prin ­
cipiul fundamental conform c ăruia Uniunea deleag ă unele dintre competen țele sale statelor membre, 
iar statele membre sunt obligate s ă-și îndeplineasc ă obliga țiile care le revin conform legisla ției Uniunii; 
solicit ă s ă fie aplicat integral punctul 44 din Acordul interinstitu țional din 17 mai 2006 dintre 
Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetar ă și buna gestiune financiar ă ( 16 ); 
consider ă c ă sintezele anuale ale auditurilor și ale declara țiilor disponibile trebuie puse la dispozi ția 
publicului, ceea ce va contribui la îmbun ătățirea gestiunii bugetului Uniunii;  
26. constat ă c ă exist ă o leg ătur ă strâns ă între responsabilitatea principal ă a Comisiei pentru execu ția 
bugetului și importan ța procedurii de desc ărcare de gestiune; subliniaz ă c ă printre responsabilit ățile 
cele mai importante ale Comisiei privind execu ția bugetului se afl ă și deficien țele de gestiune și cele 
din sistemele de control de la nivelul statelor membre;  
27. subliniaz ă c ă responsabilitatea financiar ă este și r ămâne indivizibil ă și reaminte ște prevederile arti ­
colului 53b alineatul (4) din Regulamentul financiar, conform c ăruia, „pentru a asigura utilizarea 
fondurilor în conformitate cu normele aplicabile, Comisia aplic ă proceduri de închidere a conturilor 
sau mecanisme de corec ție financiar ă care  îi permit s ă își asume r ăspunderea final ă pentru execu ția bugetar ă” 
(subliniere ad ăugat ă); 
28. subliniaz ă în acest context importan ța lu ărilor de pozi ție ale Comisiei; ia act îns ă de observa țiile 
generale formulate de Curtea de Conturi cu privire la Rapoartele anuale de activitate ale Comisiei 
(RAA), conform c ărora nu au existat îndrum ări cu privire la calcularea indicelui de eroare rezidual ă sau 
a riscului rezidual; constat ă, de asemenea, c ă aceste elemente au câ știgat în importan ță atunci când se 
stabile ște necesitatea exprim ării unei rezerve (Raportul anual, punctele 1.19 și 1.20); î și manifest ă 
îngrijorarea c ă aceast ă situa ție ar putea determina apari ția unor inconsecven țe de aplicare în diferitele 
direc ții generale;  
29. ia act, de asemenea, de observa țiile Cur ții de Conturi cu privire la urm ătoarele rapoarte anuale de 
activitate:  
— rezerva referitoare la m ăsurile privind dezvoltarea rural ă din cadrul axei 2 nu ar fi trebuit 
suprimat ă (Raportul anual, punctul 3.53), calcularea indicilor de eroare rezidual ă pentru 
schemele de ajutor este afectat ă de diverse deficien țe (Raportul anual, punctul 3.54);  
— suma expus ă la risc estimat ă în rapoartele anuale de activitate ale Direc ției Generale Politica 
Regional ă (DG REGIO) și Direc ției Generale Ocuparea For ței de Munc ă, Afaceri Sociale și 
Incluziune (DG EMPL) ar putea fi subestimat ă (Raportul anual, anexa 4.3);  
— calcularea indicelui de eroare rezidual ă prezentat ă în raportul anual de activitate al Direc ției 
Generale Extindere se limiteaz ă la 30 % din pl ățile efectuate (Raportul anual, punctul 5.33);  
— raportul anual de activitate al EuropeAid prezint ă doar o evaluare par țial corect ă a gestiunii 
financiare din perspectiva regularit ății (Raportul anual, punctul 5.34);  
— rezerva privind Programul-cadru 6 din raportul anual de activitate al Direc ției Generale Societatea 
Informa țional ă și Media ar fi trebuit men ținut ă (Raportul anual, punctul 6.47);  
30. reaminte ște Comisiei c ă toate rezervele sunt incluse ca anex ă la Raportul de sintez ă al Comisiei și 
subliniaz ă c ă, prin adoptarea acestuia, Comisia „î și asum ă întreaga responsabilitate politic ă pentru 
gestiunea realizat ă de c ătre directorii s ăi generali și de c ătre șefii de serviciu, pe baza asigur ărilor și 
rezervelor formulate de ace știa în rapoartele lor anuale de activitate (RAA)” (  17 ); 
31. subliniaz ă c ă colegiul și comisarii î și asum ă, prin urmare, responsabilitatea ultim ă pentru fiabilitatea și 
exhaustivitatea rezervelor exprimate de directorii generali și de șefii de serviciu în calitate de „ordo ­
natori de credite delega ți” și subliniaz ă c ă delegarea nu înlocuie ște câtu și de pu țin responsabilitatea 
ultim ă a colegiului și a comisarilor;RO 17.10.2012 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 286/37  
( 16 ) JO C 139, 14.6.2006, p. 1.  
( 17 ) Sinteza realiz ărilor Comisiei în materie de gestiune în 2010 [COM(2011) 323], p. 2.
32. ia act de observa țiile formulate de Curtea de Conturi cu privire la avizul global al auditorului intern; 
consider ă c ă, în lipsa unei revizuiri substan țiale, urmând observa țiile Cur ții de Conturi, utilitatea 
avizului global este limitat ă; 
33. este îngrijorat de observa țiile formulate de Curtea de Conturi cu privire la rapoartele anuale de 
activitate și la Raportul de sintez ă (Raportul anual, punctele 1.17-1.25); consider ă ca trebuie s ă se 
dea curs f ără întârziere observa țiilor respective pentru a proteja valoarea documentelor în cauz ă ca 
instrumente care asigur ă responsabilitatea; recunoa ște, cu toate acestea, c ă calculul unui indice de 
eroare rezidual ă reprezint ă doar una dintre metodele utilizate de Comisie pentru evaluarea nivelului de 
risc; invit ă Comisia s ă pun ă la dispozi ție orient ări consecvente care s ă fie aplicate de toate direc țiile 
generale;  
34. ia act de Cartea verde a Comisiei privind cadrul de guvernan ță corporativ ă al UE (  18 ) pentru sectorul 
privat; constat ă, de asemenea, progresele realizate de Comisie în ceea ce prive ște buna guvernan ță 
corporativ ă în cadrul serviciilor Comisiei în urma seriei de evenimente ce a condus la demisia Comisiei 
Santer în 1999;  
35. ia act de declara ția de guvernan ță adoptat ă de Comisie la 30 mai 2007, care cuprinde func ționarea 
intern ă a Comisiei și explic ă modul în care aceasta este dirijat ă și controlat ă, precum și modul în care 
interac ționeaz ă cu p ărțile interesate; încurajeaz ă Comisia s ă-și îmbun ătățeasc ă în continuare 
guvernan ța corporativ ă și s ă informeze autoritatea care acord ă desc ărcarea de gestiune cu privire la 
ac țiunile și m ăsurile întreprinse, realizând urm ătoarele:  
— integrarea acelor elemente de guvernan ță corporativ ă prev ăzute sau propuse de dreptul european al 
societ ăților, relevante pentru institu țiile Uniunii;  
— adoptarea de m ăsuri care s ă permit ă Pre ședintelui s ă valideze conturile și s ă prezinte împreun ă cu 
acestea:  
(i) o descriere a riscurilor și a incertitudinilor care ar putea afecta realizarea obiectivelor de 
politic ă, precum și o declara ție în care Pre ședintele, împreun ă cu colegiul comisarilor, 
accept ă responsabilitatea pentru gestiunea riscului; precum și 
(ii) o declara ție oficial ă de guvernan ță corporativ ă, prin care s ă se indice în mod clar la ce 
standarde interna ționale de guvernan ță corporativ ă se raliaz ă Comisia și care s ă con țin ă 
lămuriri obiective și complete în cazul în care se impune o îndep ărtare de la recomand ările 
codului privind guvernan ța corporativ ă (principiul „conformare sau justificare”);  
36. invit ă Comisia s ă considere drept ac țiune prioritar ă îmbun ătățirea și consolidarea lan țului de respon ­
sabilitate, printre altele prin:  
— acordarea de asisten ță Comisiei pentru control bugetar pentru ca aceasta s ă poat ă în țelege în 
detaliu sintezele anuale ale statelor membre; regret ă faptul c ă, pân ă în prezent, Comisia nu a 
pus la dispozi ție nicio informa ție cu privire la rapoartele anuale de sintez ă, întrucât aceste rapoarte 
nu pot fi considerate declara ții na ționale de gestiune dac ă nu se cunoa ște deloc con ținutul lor;  
— emiterea unei declara ții politice prin care accept ă responsabilitatea sa ultim ă și global ă pentru 
execu ția bugetului, inclusiv pentru acea parte din buget care este executat ă prin gestiune partajat ă; 
— semnarea raportului anual de activitate inclusiv de c ătre comisarul responsabil;  
— elaborarea rapoartelor anuale de activitate în mod obiectiv, evitându-se estim ările optimiste;RO L 286/38 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 17.10.2012  
( 18 ) COM(2011) 164.
— furnizarea de îndrum ări obligatorii, complete și pertinente c ătre direc țiile generale, mai ales cu 
privire la modul în care sunt evaluate indicii de eroare rezidual ă și riscurile reziduale, în confor ­
mitate cu principiul pruden ței; 
— furnizarea, în fiecare raport anual de activitate, a unei explica ții complete și fiabile cu privire la 
rela ția dintre riscul rezidual sau indicele de eroare rezidual ă și indicele de eroare calculat de Curtea 
de Conturi; invit ă Comisia s ă examineze, în strâns ă cooperare cu Curtea de Conturi, posibilit ăți de 
aliniere a metodologiei sale pentru calculul indicelui de eroare rezidual ă la metodologia aplicat ă de 
Curtea de Conturi la calcularea indicelui de eroare celui mai probabil;  
— revizuirea metodologiei pentru întocmirea avizului global de audit al auditorului intern și 
solu ționarea deficien țelor identificate de Curtea de Conturi;  
— analizarea oportunit ății îmbun ătățirii mecanismului de guvernan ță corporativ ă al Comisiei, luându- 
se în considerare sus-men ționata Carte verde a Comisiei privind cadrul de guvernan ță corporativ ă 
al UE pentru sectorul privat;  
Școlile europene  
37. regret ă c ă, în ciuda mijloacelor bugetare considerabile prev ăzute pentru școlile europene, acestea din 
urm ă tot nu î și îndeplinesc sarcina principal ă, și anume asigurarea unui num ăr suficient de locuri în 
limbile cerute, în apropierea locurilor de munc ă și de trai ale func ționarilor, extinzându- și în schimb 
activit ățile c ătre alte domenii ale educa ției; 
38. recunoa ște c ă o problem ă de baz ă se g ăse ște în structurile decizionale și de finan țare prev ăzute în 
Conven ția privind școlile europene; prin urmare, solicit ă Comisiei s ă analizeze, împreun ă cu statele 
membre, posibilitatea revizuirii acestei conven ții și s ă raporteze pân ă la 31 decembrie 2012 cu privire 
la progresul realizat în acest sens; între timp, solicit ă Comisiei s ă depun ă mai multe eforturi în vederea 
realiz ării obiectivelor men ționate mai sus, utilizând în mod mai adecvat mijloacele bugetare puse la 
dispozi ție; 
Administra ția Comisiei  
39. invit ă Comisia s ă clarifice planurile sale de mutare a birourilor, costurile pe care aceasta le presupune, 
cât spa țiu de birouri va fi disponibil și cât spa țiu nou va fi ad ăugat, precum și num ărul membrilor 
personalului afecta ți din fiecare direc ție general ă; 
40. solicit ă Comisiei s ă finalizeze f ără întârziere exerci țiul de reclasificare a tuturor agen ților temporari ai 
Oficiului European de Lupt ă Antifraud ă cu un contract pe durat ă nedeterminat ă, a șa cum a anun țat 
comisarul Šef čovi č în chestionarul utilizat pentru preg ătirea prezentei proceduri de desc ărcare de 
gestiune (  19 ); 
41. subliniaz ă c ă, în 2010, în cursul procedurii de aprobare, cu titlu de avantaj facultativ, a programului 
flexibil de lucru și a zilelor libere pentru compensarea orelor suplimentare efectuate, Comisia a aprobat 
aproximativ 90 000 de zile de concediu suplimentare pentru personalul s ău, ceea ce reprezint ă 
aproximativ 445 de posturi, de și în articolul 56 din Statutul func ționarilor se precizeaz ă c ă nu se 
compenseaz ă orele de lucru suplimentare efectuate de func ționarii încadra ți în grupa de func ții AD 
5/AST 5; solicit ă s ă fie precizat costul total suportat de contribuabili din cauza concediilor de 
compensare;  
Responsabilitatea statelor membre  
42. reaminte ște c ă, în conformitate cu articolul 317 din TFUE, Comisia execut ă bugetul Uniunii pe propria 
răspundere și în cooperare cu statele membre;  
43. subliniaz ă că cele dou ă domenii de politic ă cele mai predispuse unor indici de eroare mari („Coeziune, 
transport și energie” și „Agricultur ă și resurse naturale”) sunt administrate în gestiune partajat ă și 
regret ă c ă estimarea indicilor de eroare celor mai probabili se situeaz ă la 7,7 % și, respectiv, 2,3 %;RO 17.10.2012 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 286/39  
( 19 ) R ăspunsul comisarului Šef čovi č la întrebarea scris ă nr. 12 pentru audierea din 8 decembrie 2011 din cadrul Comisiei 
pentru control bugetar a Parlamentului European.
44. salut ă în acest context analiza Comisiei privind erorile raportate de Curtea de Conturi pentru exerci țiile 
financiare 2006-2009, care indic ă, pentru prima dat ă, c ă trei state membre (Spania, Italia și Regatul 
Unit) au contribuit în propor ție de 59 % la cuantumul erorilor cuantificabile cumulative identificate în 
aceast ă perioad ă în cazul Fondului european de dezvoltare regional ă și al Fondului de coeziune, iar în 
cazul Fondului social european, patru state membre (Spania, Portugalia, Regatul Unit și Germania) au 
contribuit în propor ție de 68 % la cuantumul erorilor cuantificabile cumulative, identificate în aceast ă 
perioad ă în domeniul politicii de coeziune (  20 ); constat ă c ă, în ceea ce prive ște FEDER și Fondul de 
coeziune, cele mai multe erori identificate în Italia s-au înregistrat în regiunile Calabria, Campania și 
Puglia și c ă în Spania un num ăr redus de programe opera ționale din regiunile Andalucía, Valencia și 
Castilla-La Mancha au însumat 75 % din erorile identificate în Spania (  21 ); în țelege totodat ă că Spania și 
Italia au contribuit în mod semnificativ și la indicele de eroare pentru exerci țiul 2010;  
45. constat ă c ă problemele din Italia aferente FEDER „ țin de deficien țele sistemice identificate la nivelul 
autorit ăților de gestiune și audit” și de „aplicarea dispozi țiilor privind achizi țiile publice și selec ția de 
proiecte, inclusiv eligibilitatea proiectelor retrospective” (  22 ); constat ă de asemenea c ă, în Spania, cauza 
problemelor ține de gestionarea și de sistemul de control complexe care „pot conduce în practic ă la o 
diviziune neclar ă a responsabilit ăților și la absen ța unei supravegheri efective din partea autorit ății 
responsabile” (  23 ); 
46. reaminte ște c ă mini ștrii de finan țe ai Greciei, Italiei și Spaniei au fost invita ți la un schimb de opinii în 
cadrul Comisiei pentru control bugetar a Parlamentului European; regret ă c ă niciunul dintre mini ștrii 
invita ți nu a discutat, se pare, cu deputa ții respectivei comisii rezultatele prezentate de Curtea de 
Conturi, în vederea îmbun ătățirii gestiunii fondurilor structurale și, ulterior, a temeiului juridic; solicit ă 
Pre ședintelui s ău ca, la urm ătoarea reuniune a șefilor de stat, s ă abordeze refuzul respectivilor mini ștri 
de finan țe de a discuta aceste chestiuni importante în public, cu comisia competent ă în fond a 
Parlamentului;  
47. reaminte ște c ă a invitat în mod repetat Comisia s ă prezinte o propunere privind introducerea unor 
declara ții na ționale de gestiune obligatorii (DNG) emise, f ăcute publice și supuse în mod corespunz ător 
auditului de autoritatea responsabil ă de audit, ca parte a responsabilit ății finale și generale a Comisiei 
pentru execu ția bugetului Uniunii; subliniaz ă c ă DNG ar trebui s ă con țin ă informa ții complete cu 
privire la utilizarea fondurilor Uniunii;  
48. propune ca cuprinsul declara țiilor na ționale semnate la nivel de direc ții generale s ă fie conform cu 
normele interna ționale de audit, ca declara țiile s ă fie folosite de Curtea de Conturi în cadrul activit ății 
sale de audit și s ă se inspire, printre altele, din declara țiile întocmite de autorit ățile care au competen țe 
de gestiune delegate;  
49. atrage aten ția asupra unor diferen țe importante între statele membre în ceea ce prive ște performan ța 
administrativ ă în gestionarea partajat ă a veniturilor și cheltuielilor, în special în ceea ce prive ște 
depistarea neregulilor, a fraudei și a erorilor, precum și monitorizarea financiar ă atât în domeniul 
vamal, cât și a cheltuielilor realizate din fondurile Uniunii; consider ă c ă, dac ă toate statele membre ar 
da dovad ă de o performan ță adecvat ă, chiar și numai în domeniul vamal, bugetul Uniunii ar putea 
realiza un venit suplimentar (net) de cel pu țin 100 000 000 EUR; constat ă c ă, în prezent, Comisia 
monitorizeaz ă performan ța administrativ ă post factum  și de la caz la caz, neefectuând, prin urmare, o 
analiz ă suficient ă a tendin țelor prin care s ă identifice domeniile de risc; solicit ă Comisiei s ă aplice 
metoda analizei tendin țelor pentru a identifica riscurile financiare și a adopta m ăsuri prin care s ă fie 
îmbun ătățită performan ța administrativ ă a statelor membre;  
Bulgaria și România  
50. ia act cu profund ă îngrijorare de raportul intermediar al Comisiei referitor la progresele realizate de 
Bulgaria în cadrul mecanismului de cooperare și de verificare; este îngrijorat de starea sistemului juridic 
din Bulgaria, care este în continuare alarmant ă; observ ă c ă sunt în curs de desf ășurare 27 de procese 
penale împotriva a 28 de judec ători; solicit ă clarificarea unei serii de cazuri presupuse de fraud ă legate 
de utilizarea fondurilor Uniunii în Bulgaria, care au dus la suspendarea pl ăților în 2008 și în leg ătur ă 
cu care parchetul a suspendat ancheta, de și într-un alt stat membru anchetarea unor cazuri similare, 
bazate pe acelea și fapte, s-a desf ășurat în continuare; este extrem de surprins de faptul c ă, în toateRO L 286/40 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 17.10.2012  
( 20 ) SEC(2011) 1179, p. 13.  
( 21 ) R ăspunsul comisarului Johannes Hahn la întrebarea cu solicitare de r ăspuns scris nr. 4 la audierea din 19 decembrie 
2011 din cadrul Comisiei pentru control bugetar a Parlamentului European.  
( 22 ) SEC(2011) 1179, p. 20.  
( 23 ) SEC(2011) 1179, p. 21.
cazurile de fraud ă care vizeaz ă fondurile Uniunii și care au fost aduse în fa ța instan ței, urm ărirea 
penal ă a fost înlocuit ă cu amenzi administrative și c ă un caz important de fraud ă cu implicarea 
fondurilor Uniunii este amânat în apel de peste 18 luni; î și exprim ă, de asemenea, regretul cu 
privire la faptul c ă a fost ignorat ă o recomandare a Comisiei și, ca urmare, Comisia Na țional ă 
pentru Identificarea și Confiscarea Activelor de Origine Criminal ă (CEPACA) nu a fost autorizat ă s ă 
întreprind ă din proprie ini țiativ ă verificarea activelor înal ților func ționari și ale politicienilor; este 
îngrijorat de faptul c ă, în Bulgaria, publicarea unificat ă, prompt ă și sistematic ă a hot ărârilor judec ă­
tore ști motivate nu este o norm ă; invit ă Comisia s ă exercite presiuni asupra autorit ăților judiciare în 
vederea intensific ării eforturilor lor de reform ă și în vederea implement ării cât mai rapide a recoman ­
dărilor Comisiei; invit ă, în acest sens, Comisia s ă dea publicit ății suma alocat ă pentru sprijinirea 
eforturilor depuse de Bulgaria pentru realizarea reformelor și s ă aprecieze m ăsura în care pl ățile 
respective au dus la realizarea rezultatelor promise; a șteapt ă realizarea unor îmbun ătățiri importante 
în anul urm ător, al ături de noi analize și de o serie de m ăsuri elaborate de Comisie în cooperare cu 
guvernul bulgar în vederea restabilirii integrit ății sistemului juridic din Bulgaria;  
51. ia act cu îngrijorare de raportul intermediar al Comisiei referitor la progresele realizate de România în 
cadrul mecanismului de cooperare și de verificare; cu toate acestea, constat ă cu satisfac ție tendin ța 
pozitiv ă a rezultatelor Agen ției Na ționale de Integritate (ANI) în ceea ce prive ște anchetarea cazurilor 
de îmbog ățire frauduloas ă și identificarea conflictelor de interese; observ ă c ă finan țarea ANI a fost 
majorat ă din fondurile Uniunii; este îngrijorat îns ă c ă dosarele ANI nu sunt monitorizate ulterior în 
mod uniform și c ă monitorizarea este deseori întârziat ă; salut ă faptul c ă Direc ția Na țional ă Antico ­
rup ție (DNA) și-a continuat rolul de serviciu eficace de urm ărire penal ă în cazurile de corup ție la nivel 
înalt; constat ă c ă în 2011 a crescut num ărul cazurilor de punere sub acuzare, al hot ărârilor judec ă­
tore ști și al condamn ărilor și s-a accelerat instrumentarea cauzelor în fa ța Înaltei Cur ți de Casa ție și 
Justi ție, fapt reflectat de cre șterea cu 85 % fa ță de 2011 a hot ărârilor judec ătore ști definitive în cauzele 
ini țiate de DNA (  24 ); este îngrijorat de faptul c ă rezultatele unei analize a hot ărârilor judec ătore ști 
pronun țate în cazuri de corup ție la nivel înalt arat ă că 60 % din sentin țe sunt suspendate și c ă, deseori, 
sunt pronun țate sentin țe cu pedepsele minime prev ăzute de lege; este surprins de practica nesatisf ă­
cătoare în ceea ce prive ște publicarea prompt ă a hot ărârilor motivate, ceea ce prezint ă riscul aplic ării 
prescrip ției în unele cazuri de corup ție la nivel înalt în urma public ării întârziate a motiv ărilor, 
provocat ă de posibilitatea amân ării apelului pe o perioad ă îndelungat ă; invit ă Comisia s ă dea publi ­
cit ății suma alocat ă pentru sprijinirea eforturilor depuse de România pentru realizarea unei reforme 
judiciare; se a șteapt ă la noi îmbun ătățiri în urm ătorul an; invit ă Comisia s ă exercite o presiune mai 
mare asupra guvernului român pentru a-l determina s ă implementeze recomand ările Comisiei; invit ă 
Comisia s ă solicite neap ărat guvernului român s ă își intensifice eforturile depuse în vederea dezvolt ării 
unei jurispruden țe consecvente a cauzelor referitoare la achizi țiile publice; invit ă Comisia insistent și 
hot ărât s ă insiste pe lâng ă guvernul român ca acesta s ă asigure respectarea recomand ărilor Comisiei și 
elaborarea unui plan de implementare mai clar și mai cuprinz ător pentru punerea în aplicare a 
dispozi țiilor Codului penal și ale Codului de procedur ă penal ă; se a șteapt ă la eforturi mai sus ținute 
îndreptate c ătre confiscarea activelor provenite din activit ăți criminale desf ășurate în România; de 
asemenea, a șteapt ă de la Comisie o serie de m ăsuri, elaborate în cooperare cu guvernul român, 
pentru îmbun ătățirea integrit ății sistemului juridic din România;  
Prefinan țări 
52. ia act de faptul c ă prefinan țările sunt considerate necesare pentru ca beneficiarii s ă ini țieze ac țiunile 
convenite;  
53. remarc ă observa țiile formulate de Curtea de Conturi referitoare la recurgerea semnificativ crescut ă la 
prefinan țări de c ătre Comisie între 2005 și 2010 (Raportul anual, punctul 1.28); î și manifest ă îns ă 
îngrijorarea cu privire la neînchiderea prefinan țărilor (Raportul anual, punctul 1.29 și punctul 86 din 
Avizul nr. 6/2010 al Cur ții de Conturi);  
54. î și manifest ă de asemenea îngrijorarea cu privire la influen ța pe care prefinan țările o au mai ales în 
domeniile de politic ă „Ajutor extern, dezvoltare și extindere” și „Cercetare și politici interne”; constat ă 
o utilizare în cre ștere a prefinan țărilor și un indice de eroare global de sub 2 % în aceste dou ă domenii 
de politic ă; remarc ă, în continuare, concluziile Cur ții de Conturi conform c ărora prefinan țările nu au 
fost afectate de un nivel semnificativ de eroare, îns ă pl ățile intermediare și finale r ămân afectate de un 
nivel semnificativ de eroare (Raportul anual, punctele 5.35 și 6.48);RO 17.10.2012 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 286/41  
( 24 ) Raportul Comisiei privind progresele realizate de România în cadrul mecanismului de cooperare și verificare, 
COM(2012) 56, p. 4.
55. consider ă c ă, prin volumele crescute de prefinan țări, Comisia î și asum ă un risc financiar crescut, de 
exemplu în caz de insolvabilitate a beneficiarului, precum și un risc crescut în ceea ce prive ște 
legalitatea și regularitatea, întrucât verificarea costurilor declarate de beneficiari este amânat ă pentru 
o dat ă ulterioar ă; 
56. consider ă că este mai eficient s ă se previn ă neregulile decât s ă se corecteze  ex post  pl ăți necuvenite prin 
recuper ări; prin urmare, invit ă Comisia s ă considere drept o ac țiune prioritar ă reevaluarea recurgerii 
crescute la prefinan țare, precum și a mecanismelor de control și audit prin:  
— informarea Parlamentului cu privire la motivele pentru care Comisia a recurs în mod frecvent la 
prefinan țări între 2005 și 2010;  
— adaptarea nivelului prefinan țărilor pentru diversele programe la un nivel care s ă garanteze 
fondurile necesare pentru ca beneficiarii s ă poat ă ini ția proiectele, respectând, în acela și timp, 
interesele financiare ale Uniunii și informând Parlamentul în mod corespunz ător; 
Angajamente bugetare restante  
57. reaminte ște c ă angajamentele bugetare restante sunt credite de angajament deschise, dar neutilizate 
(respectiv pl ătite) și c ă acestea provin în general din programe multianuale (cum ar fi coeziunea), în 
care angajamentele sunt f ăcute în primii ani ai perioadei de programare, pl ățile conexe survenind 
treptat, pe parcursul întregii perioade de programare;  
58. constat ă c ă un nivel ridicat de angajamente restante poate indica dificult ăți întâmpinate de statele 
membre în absorb ția sumelor alocate;  
59. ia act de faptul c ă, în 2010, Curtea de Conturi a constatat c ă respectivele credite restante au crescut cu 
circa 10 %, pân ă la aproximativ 194 000 000 000 EUR (Raportul anual, punctul 1.43 și figura 1.2), 
ceea ce reprezint ă aproximativ trei ani de cheltuieli în ritmul actual;  
60. consider ă c ă, în ceea ce prive ște perioada de programare 2007-2013, exist ă riscul ca:  
— fondurile angajate s ă fie cheltuite mai repede decât în mod obi șnuit, crescând astfel riscul de 
eroare;  
— la sfâr șitul perioadei de programare 2007-2013, statele membre ar putea încerca s ă absoarb ă toate 
fondurile angajate cu care s ă cofinan țeze proiecte deja implementate și finan țate din fonduri 
na ționale (a șa-numitele proiecte „retrospective” care nu au f ăcut obiectul sistemului Uniunii de 
gestiune și control și sunt, prin urmare, mult mai predispuse erorilor);  
61. invit ă Comisia s ă prezinte informa ții cu privire la cuantumul angajamentelor restante pe stat membru 
și la cooperarea sa cu statele membre în vederea identific ării și trat ării domeniilor de risc în ceea ce 
prive ște absorb ția și regularitatea;  
Contribu ția bugetar ă la agen țiile descentralizate și la întreprinderile comune  
62. remarc ă faptul c ă, în exerci țiul financiar 2010, contribu ția Uniunii s-a ridicat la peste 
620 000 000 EUR la bugetul agen țiilor descentralizate și la peste 500 000 000 EUR la bugetul între ­
prinderilor comune; constat ă c ă informa țiile referitoare la contribu ția Uniunii la bugetul agen țiilor se 
găsesc cu anumite dificult ăți; solicit ă Comisiei s ă pun ă anual la dispozi ția autorit ății care acord ă 
desc ărcarea de gestiune informa ții consolidate despre finan țarea anual ă total ă pe agen ție/întreprindere 
comun ă de la bugetul general al Uniunii, precum:  
— contribu ția ini țial ă a Uniunii înscris ă în bugetul agen ției/întreprinderii comune;  
— cuantumul fondurilor provenite din recuperarea surplusului;RO L 286/42 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 17.10.2012
— contribu ția general ă a Uniunii în folosul agen ției/întreprinderii comune;  
— cuantumul contribu ției provenite de la statele membre ale Asocia ției Europene a Liberului Schimb 
(AELS), atunci când este cazul;  
63. solicit ă Comisiei ca, în aceast ă perioad ă de criz ă financiar ă, s ă evite major ările la bugetele agen țiilor și 
chiar s ă aib ă în vedere reducerea contribu ției Uniunii la bugetele agen țiilor, pe baza evalu ării priori ­
tăților sale;  
64. invit ă Comisia s ă elaboreze orient ări privind modelele care s ă poat ă fi folosite de toate 
agen țiile/întreprinderile comune pentru întocmirea programelor anuale de activitate și a rapoartelor 
anuale de activitate, pentru a asigura o compara ție semnificativ ă a rezultatelor în raport cu obiectivele 
planificate;  
65. solicit ă Comisiei s ă pun ă la dispozi ția Parlamentului o prezentare detaliat ă a criteriilor și a meca ­
nismelor de verificare aplicate cu scopul de a se evita conflictele de interese și cazurile de „u șă 
turnant ă” din agen ții/întreprinderi comune;  
Bugetul Uniunii și criza financiar ă și bugetar ă 
66. î și manifest ă îngrijorarea fa ță de criza financiar ă și bugetar ă înc ă în desf ășurare în statele membre; 
consider ă că aceast ă criz ă implic ă diferite tipuri de riscuri pentru bugetul Uniunii, dup ă cum urmeaz ă: 
— riscuri financiare legate de împrumuturile acordate statelor membre;  
— riscuri financiare legate de venituri;  
67. reaminte ște c ă șase state membre (Grecia, Ungaria, Irlanda, Letonia, Portugalia și România) sunt 
considerate în prezent drept „state membre în dificultate”, dat fiind c ă primesc asisten ță sub forma 
unor împrumuturi pentru balan ța de pl ăți, acordate prin intermediul Mecanismului european de 
stabilizare financiar ă (MESF), sau asisten ță acordat ă prin instrumentul de împrumut în favoarea Greciei;  
68. constat ă c ă bugetul Uniunii garanteaz ă împrumuturile acordate prin intermediul instrumentului de 
asisten ță pentru balan ța de pl ăți (împrumuturile acordate pân ă la 31 decembrie 2010 însumând circa 
12 000 000 000 EUR) și MESF (niciun împrumut nu a fost acordat pân ă la 31 decembrie 2010) (  25 ); 
constat ă totodat ă c ă suma maxim ă restant ă de împrumuturi ce poate fi acordat ă prin instrumentul de 
asisten ță pentru balan ța de pl ăți și prin MESF este de 50 000 000 000 EUR [articolul 1 alineatul (1) al 
doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 332/2002 al Consiliului (  26 )] și, respectiv, de 
60 000 000 000 EUR (  27 ); subliniaz ă c ă suma total ă (110 000 000 000 EUR) este aproape egal ă cu 
bugetul anual al Uniunii, dat fiind c ă pl ățile totale de la bugetul Uniunii au fost de aproape 
122 000 000 000 EUR în 2010 (  28 ); 
69. este preocupat de faptul c ă, în Raportul s ău anual pe 2010, Curtea de Conturi nu a acordat suficient ă 
aten ție acestor noi provoc ări cu care se confrunt ă Uniunea; regret ă în special faptul c ă aceste riscuri 
pentru bugetul Uniunii nu au fost suficient eviden țiate de c ătre Curtea de Conturi; subliniaz ă faptul c ă, 
în cadrul activit ății sale anuale, Curtea de Conturi trebuie s ă acorde un rol proeminent acestui nou 
Mecanism european de stabilitate;  
70. reaminte ște c ă nu exist ă niciun fond de garantare care s ă protejeze bugetul de tragerile din respectivele 
garan ții; invit ă prin urmare Comisia s ă evalueze necesitatea eventual ă de a se institui un fond de 
garantare pentru acoperirea posibilelor pierderi, asem ănător cu Fondul de garantare pentru ac țiuni 
externe, cu scopul de a proteja bugetul Uniunii;RO 17.10.2012 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 286/43  
( 25 ) Conturile anuale ale Uniunii Europene [COM(2011) 473], p. 32 și p. 90.  
( 26 ) Regulamentul (CE) nr. 332/2002 al Consiliului din 18 februarie 2002 de înfiin țare a unui mecanism de asisten ță 
financiar ă pe termen mediu pentru balan țele de pl ăți ale statelor membre (JO L 53, 23.2.2002, p. 1), astfel cum a fost 
modificat ultima dat ă prin Regulamentul (CE) nr. 431/2009 (JO L 128, 27.5.2009, p. 1).  
( 27 ) Articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 407/2010 al Consiliului din 11 mai 2010 de instituire a unui 
mecanism european de stabilizare financiar ă (JO L 118, 12.5.2010, p. 1) stabile ște un plafon de 1,23 % pentru care 
Comisia estimeaz ă c ă ar fi posibil ă activarea unei sume totale de 60 000 000 000 EUR [COM(2010) 713, p. 4].  
( 28 ) Sursa:  figura IV din anexa la Raportul anual al Cur ții de Conturi pentru 2010.
71. subliniaz ă c ă, potrivit situa ției la 30 septembrie 2011, din cadrul FESM s-au semnat împrumuturi în 
valoare de 48 500 000 000 EUR dintr-un total de 60 000 000 000 EUR; încurajeaz ă Curtea de 
Conturi s ă prezinte un raport despre opera țiunile FESM și, în special, despre mecanismele de 
control instituite de Comisie, pân ă la sfâr șitul anului 2012;  
72. reaminte ște c ă veniturile la bugetul Uniunii provin din diferite surse; reaminte ște faptul c ă, f ără a 
prejudicia alte venituri, bugetul va fi finan țat în întregime din resurse proprii; subliniaz ă c ă în special 
resursele provenind din venitul na țional brut (VNB), reprezentând 73 % din totalul veniturilor, este 
vărsat de la bugetele na ționale ale statelor membre (  29 ); 
73. consider ă c ă, cu cât situa ția financiar ă din anumite state membre devine mai grav ă, cu atât mai dificil 
va fi pentru acele state membre s ă contribuie la bugetul Uniuni; consider ă c ă aceast ă situa ție peri ­
cliteaz ă veniturile la bugetul Uniunii, având drept cauz ă situa ția „statelor membre în dificultate”, care 
ar putea fi nevoite s ă contracteze noi împrumuturi de stat pentru a finan ța bugetul Uniunii sau pentru 
a-și onora contribu țiile la diferite mecanisme de acordare de asisten ță; 
74. constat ă c ă resursele din VNB provenind de la statele membre în dificultate reprezint ă circa 6 % din 
totalul resurselor din VNB pentru exerci țiul financiar 2010 (  30 ); 
75. constat ă, de asemenea, c ă propor ția cofinan țării pentru statele membre în dificultate a fost majorat ă în 
cazul Fondului european agricol pentru dezvoltare rural ă (FEADR), al fondurilor structurale, al 
Fondului de coeziune și al Fondului european pentru pescuit; sper ă c ă ratele de cofinan țare mai 
mari vor permite realizarea de investi ții mai importante, în special în statele membre aflate în 
dificultate; subliniaz ă în acest context controlul și responsabilit ățile de supraveghere crescute ale 
Comisiei;  
Fondul european de stabilitate financiar ă (FESF) și Mecanismul european de stabilitate (MES)  
76. contest ă utilizarea de c ătre Consiliu în 2010 a articolului 122 din TFUE pentru instituirea Fondului 
european de stabilitate financiar ă (FESF), deoarece respectivul articol este aplicabil doar catastrofelor 
naturale, și nu celor economice; este îngrijorat de faptul c ă FESF nu con ține niciun element de control 
democratic din partea Parlamentului și nici nu confer ă Cur ții de Conturi dreptul de a efectua audituri; 
își exprim ă atitudinea foarte critic ă cu privire la faptul c ă pentru FESF nu se prevede nici m ăcar 
efectuarea unui audit public extern;  
77. ia act de recenta semnare de c ătre statele membre a Tratatului privind MES; subliniaz ă avertismentul 
lansat de Parlament în Rezolu ția sa din 23 martie 2011 (  31 ) împotriva înfiin țării Mecanismului 
european de stabilitate (MES) cu titlu permanent în afara cadrului institu țional al Uniunii, deoarece 
aceast ă decizie antreneaz ă probleme în ceea ce prive ște mecanismul de control asupra institu țiilor 
Uniunii; împ ărtășește îngrijorarea unor institu ții supreme de audit cu privire la faptul c ă în tratat nu se 
prev ăd suficiente dispozi ții care s ă garanteze un audit extern eficient;  
78. reitereaz ă invita ția sa adresat ă Consiliului și statelor membre de a acorda considera ția necesar ă urm ă­
toarelor aspecte privind instituirea MES:  
— s ă asigure, prin actele de înfiin țare a MES, existen ța unor dispozi ții adecvate privind auditul extern 
public al legalit ății, regularit ății și performan ței, în conformitate cu standardele de audit acceptate 
la nivel interna țional, ținând cont de urm ătoarele documente:  
(i) Rezolu ția Comitetului de contact al institu țiilor supreme de audit din Uniunea European ă din 
14 octombrie 2011 referitoare la declara ția institu țiilor supreme de audit din zona euro 
privind auditul extern al Mecanismului european de stabilitate (CC-R-2011-01) (  32 );RO L 286/44 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 17.10.2012  
( 29 ) Sursa:  figura I din anexa la Raportul anual al Cur ții de Conturi pe 2010.  
( 30 ) Sursa:  figura V din anexa la Raportul anual al Cur ții de Conturi pe 2010.  
( 31 ) Rezolu ția Parlamentului European din 23 martie 2011 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului European de 
modificare a articolului 136 din Tratatul privind func ționarea Uniunii Europene cu privire la un mecanism de 
stabilitate pentru statele membre a c ăror moned ă este euro [P7_TA(2011) 103].  
( 32 ) http://eca.europa.eu/portal/pls/portal/docs/1 /9406723.PDF
(ii) Declara ția Comitetului de contact al institu țiilor supreme de audit din Uniunea European ă 
adresat ă Parlamentului European, Consiliului European, Comisiei Europene și parlamentelor și 
guvernelor statelor membre ale UE din 14 octombrie 2011 privind impactul Semestrului 
european și al altor evolu ții recente în guvernan ța economic ă a UE asupra institu țiilor 
supreme de audit ale statelor membre ale Uniunii Europene și asupra Cur ții de Conturi 
Europene (  33 ); 
(iii) scrisoarea pre ședintelui Cur ții de Conturi din Țările de Jos (  34 ) referitoare la aspectele ce trebuie 
tratate în documentele de înfiin țare a MES în ceea ce prive ște articolul 30 din Tratatul privind 
MES;  
— s ă instituie dispozi ții adecvate privind responsabilitatea și transparen ța deplin ă în cazul MES;  
— s ă asigure fiabilitatea datelor și a statisticilor;  
— s ă includ ă dispozi ții clare privind responsabilitatea și raportarea pentru to ți actorii care vor fi 
răspunz ători în conceperea mecanismului;  
— s ă îndemne Comisia s ă informeze Parlamentul și Consiliul de dou ă ori pe an cu privire la riscul pe 
care îl prezint ă pentru bugetul Uniunii garan ția acordat ă FESF și s ă întrebe Comisia cum aceste 
fonduri vor fi transferate în bugetul Uniunii, iar apoi c ătre FESF în caz de incapacitate de plat ă; 
79. invit ă Consiliul și statele membre s ă precizeze mecanismul de control politic din partea Parlamentului 
asupra oric ărei emisiuni de euroobliga țiuni, în general, și asupra mecanismului permanent pentru 
situa ții de criz ă, în particular; este de acord cu opinia conform c ăreia Parlamentul ar trebui implicat 
în mod egal în mecanism;  
Transparen ța 
80. subliniaz ă rolul vital pe care transparen ța îl joac ă pentru garantarea r ăspunderii pentru utilizarea 
banilor publici și reaminte ște c ă aceasta reprezint ă unul dintre instrumentele principale care garanteaz ă 
legalitatea și regularitatea cheltuielilor; î și repet ă cererea pentru ca toate pl ățile aferente subven țiilor 
acordate din fondurile Uniunii s ă fie înregistrate într-o baz ă de date online u șor accesibil ă, ținându-se 
seama în mod corespunz ător de legisla ția privind protec ția datelor; consider ă c ă pl ățile din fondurile 
Uniunii ar trebui s ă fie condi ționate în mod explicit de acceptarea de c ătre beneficiari a prevederii ca 
detaliile de baz ă, inclusiv suma, numele beneficiarului și scopul pl ății, s ă fie puse la dispozi ția publi ­
cului;  
81. remarc ă faptul c ă sistemul existent în prezent în domeniul de politic ă referitor la coeziune nu asigur ă 
transparen ța deplin ă a beneficiarilor FEDER și ai Fondului de coeziune; observ ă că, în prezent, Comisia 
pune la dispozi ție un portal prin care se asigur ă accesul la listele de beneficiari disponibile pe site-urile 
de internet na ționale, care sunt doar în limba na țional ă respectiv ă și nu se bazeaz ă pe criterii comune; 
sper ă ca viitorul regulament care va stabili dispozi ții comune privind instrumentele structurale 
[COM(2011) 615 – 2011/0276 (COD)] s ă garanteze c ă statele membre pun la dispozi ție date 
privind beneficiarii finali ai FEDER și ai Fondului de coeziune care s ă fie publicate pe site-ul de 
internet oficial al Comisiei în una dintre cele trei limbi de lucru ale Comisiei, pe baza unui set 
comun de criterii care s ă permit ă compara ția și depistarea erorilor; reaminte ște invita ția sa adresat ă 
Comisiei de a se inspira din activitatea organismului din SUA American Recovery Accountability and 
Transparency Board și din site-ul acestuia, www.recovery.gov;  
82. reaminte ște hot ărârea Cur ții de Justi ție din 9 noiembrie 2010 în cauzele conexate Volker și Markus 
Schecke GbR, C-92/09, și Hartmut Eifert, C-93/09, care este pertinent ă pentru domeniul de politici 
agricultur ă și resurse naturale; solicit ă Comisiei s ă prezinte cât mai curând posibil o propunere pentru 
un nou regulament care s ă impun ă statelor membre obliga ția de a publica informa ții cu privire la 
persoanele juridice și fizice care beneficiaz ă de fonduri europene în agricultur ă, ținând seama de 
hot ărârea men ționat ă; consider ă c ă informa țiile referitoare la beneficiari ar trebui s ă fie disponibile 
pe site-ul de internet oficial al Comisiei în una dintre cele trei limbi de lucru ale Comisiei, bazate pe un 
set comun de criterii care s ă permit ă compara ția și depistarea erorilor;RO 17.10.2012 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 286/45  
( 33 ) http://eca.europa.eu/portal/pls/portal/docs/1 /9504723.PDF  
( 34 ) Disponibil ă pe site-ul de internet al Cur ții de Conturi din Țările de Jos la urm ătoarea adres ă: http://www.courtofaudit. 
com/english/News/2012/02/Letter_of_president_Netherlands_Court_of_Audit_on_ESM_Board_of_Auditors
Metodologia privind declara ția de asigurare  
83. este la curent cu inten ția Cur ții de Conturi de a-i furniza mai multe informa ții cu privire la domeniile 
de politic ă „agricultur ă și resurse naturale” și „coeziune, energie și transport”; salut ă aceast ă inten ție, dat 
fiind c ă va aduce mai mult ă transparen ță și o mai bun ă identificare a domeniilor problematice ale 
bugetului; consider ă c ă acest lucru va permite Comisiei, Cur ții de Conturi, Parlamentului European și 
altor actori implica ți s ă se concentreze asupra acestor domenii și s ă fac ă recomand ări pentru 
ameliorarea gestion ării lor; dore ște îns ă s ă sublinieze importan ța asigur ării comparabilit ății între 
exerci țiile financiare succesive;  
84. salut ă evaluarea mai detaliat ă de c ătre Curtea de Conturi a fiabilit ății lu ărilor de pozi ție ale Comisiei 
atât în capitolul 1, cât și în celelalte capitole din Raportul anual pe 2010; reaminte ște c ă lu ările de 
pozi ție sunt avizate cu necesitate de c ătre Curtea de Conturi; încurajeaz ă Curtea de Conturi s ă 
analizeze cu rigurozitate lu ările de pozi ție ale Comisiei și s ă raporteze în detaliu asupra acestora;  
85. constat ă că se recurge din ce în ce mai frecvent la prefinan țări; consider ă că prefinan țările sunt expuse 
unui nivel mai mic de risc privind legalitatea și regularitatea decât pl ățile finale sau intermediare, 
întrucât nu este necesar ă justificarea costurilor pentru prefinan țare; invit ă Curtea de Conturi s ă 
analizeze posibilitatea adapt ării metodologiei sale de audit pentru a ține seama de recurgerea mai 
frecvent ă la prefinan țări, pentru a furniza Parlamentului informa ții și mai utile cu privire la tranzac țiile 
cu cel mai mare grad de risc;  
86. constat ă că Curtea de Conturi aplic ă o metodologie comun ă pentru cuantificarea erorilor din achizi țiile 
publice în dou ă domenii de politici: agricultur ă și resurse naturale și coeziune, energie și transport; 
regret ă faptul c ă Comisia aplic ă metodologii diferite în aceste dou ă domenii, metodologii care, în plus, 
nu sunt în concordan ță cu metodologia Cur ții de Conturi; î și manifest ă îngrijorarea c ă existen ța unor 
metodologii diferite în aceste domenii ar putea submina credibilitatea controlului și auditului cheltu ­
ielilor efectuate în domeniile aflate în gestiune partajat ă; solicit ă prin urmare Comisiei și Cur ții de 
Conturi s ă armonizeze de urgen ță modul în care sunt tratate erorile din achizi țiile publice în aceste 
dou ă domenii de politic ă și s ă raporteze comisiei competente a Parlamentului cu privire la progresele 
înregistrate pân ă la sfâr șitul anului 2012;  
Aspecte specifice  
Rolul comisarului responsabil de controlul bugetar  
87. ia act de faptul c ă, în mandatul 2004-2009 al Comisiei, un comisar a avut ca responsabilitate unic ă 
controlul bugetar, conform solicit ării anterioare a Parlamentului; regret ă faptul c ă, în actualul mandat 
al Comisiei, chestiunile legate de controlul bugetar au fuzionat cu alte responsabilit ăți („fiscalitate și 
uniune vamal ă”); propune ca, în mandatul 2014-2019 al Comisiei, s ă fie reinstituit ă func ția de comisar 
pentru control bugetar, care s ă presupun ă responsabilit ăți legate, printre altele, de urm ătoarele 
domenii:  
— auditul intern;  
— combaterea fraudei;  
— leg ătura cu Curtea de Conturi și comisia competent ă a Parlamentului;  
— contactul cu autorit ățile bugetare și de audit competente din statele membre, precum și dezvoltarea 
unui cadru de control intern cuprinz ător; 
— supravegherea și îmbun ătățirea utilit ății raportului anual de sintez ă, inclusiv realizarea unei analize 
a sistemelor de gestiune și control ale statelor membre;  
— încredin țarea și aprecierea evalu ărilor independente ale programelor, precum și transformarea 
raportului de evaluare prev ăzut la articolul 318 din TFUE într-un instrument valoros pentru 
îmbun ătățirea performan țelor;RO L 286/46 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 17.10.2012
Performan ță: ob ținerea de rezultate pornind de la bugetul Uniunii  
88. salut ă includerea noului Capitol 8 „Ob ținerea de rezultate pornind de la bugetul UE” în raportul anual, 
care con ține observa țiile Cur ții de Conturi cu privire la autoevaluarea Comisiei în ceea ce prive ște 
rezultatele ob ținute, inclus ă în rapoartele anuale de activitate;  
89. ia act de constat ările Cur ții de Conturi privind calitatea raport ării Comisiei cu privire la rezultate, cum 
ar fi:  
— „În prezent, planul de gestionare nu prevede obiective sau indicatori care s ă m ăsoare economi ­
citatea și eficien ța” (Raportul anual, titlul dinaintea punctului 8.17)  
— „În anumite domenii, nivelurile- țint ă nu erau cuantificate în mod suficient și nici nu erau suficient 
de precise (specifice)” (Raportul anual, titlul dinaintea punctului 8.18)  
— „În anumite domenii, nu s-au definit repere intermediare pentru nivelurile- țint ă multianuale” 
(Raportul anual, titlul dinaintea punctului 8.20)  
— „Descrierea realiz ărilor pe domenii de politici con ținea informa ții limitate referitor la rezultate și la 
impacturi” (Raportul anual, titlul dinaintea punctului 8.22);  
90. consider ă c ă aceste constat ări importante demonstreaz ă c ă Parlamentul nu se poate baza în întregime 
pe raportarea Comisiei privind rezultatele sale; consider ă c ă fundamentul bunei gestiuni, al elabor ării 
de politici și al controlului parlamentar îl reprezint ă datele fiabile; ar aprecia dac ă Curtea de Conturi ar 
dezvolta în continuare activit ățile sale în acest domeniu, incluzând aici o „certificare” periodic ă a 
datelor privind rezultatele raportate de Comisie;  
91. consider ă c ă rezultatele sunt la fel de importante ca legalitatea și regularitatea și invit ă Curtea de 
Conturi s ă analizeze posibilitatea de a include noua perspectiv ă asupra rezultatelor din diferitele 
grupuri de politici în capitolele corespunz ătoare din raportul anual;  
92. constat ă c ă obiectivele, indicatorii și nivelurile- țint ă stabilite în planurile de gestionare vizeaz ă, în 
principal, eficacitatea (Raportul anual, punctul 8.15); invit ă Comisia s ă își îmbun ătățeasc ă raportarea 
cu privire la rezultate, incluzând indicatori privind economia și eficien ța, și s ă stabileasc ă obiective 
adecvate pentru evaluarea progreselor în realizarea obiectivelor multianuale;  
93. invit ă Comisia, de asemenea, s ă defineasc ă în domeniile aflate în gestiune partajat ă, împreun ă cu statele 
membre, indicatori adecva ți de performan ță care s ă fie aplica ți cu consecven ță și s ă verifice dac ă 
raportarea de c ătre statele membre cu privire la rezultatele atinse este obligatorie, complet ă, corect ă și 
public ă; 
94. ia act de avizele repetate ale Cur ții de Conturi și ale Comisiei privind faptul c ă exist ă diferen țe de 
calitate considerabile între sistemele de gestiune și control ale statelor membre și între cele ale diferitor 
programe;  
95. invit ă Comisia s ă explice sistematic aceste diferen țe în eficacitatea sistemelor de control și s ă pun ă la 
dispozi ție evalu ări clare ale eforturilor depuse, sau nu, de statele membre pentru a depista și corecta 
neregulile, în vederea garant ării faptului c ă statele membre care au sisteme de control și supraveghere 
func ționale nu se supun riscului de discreditare;  
96. invit ă Comisia s ă prezinte raportul de evaluare prev ăzut la articolul 318 din TFUE în fa ța comisiei 
competente a Parlamentului și în sesiunea plenar ă la acela și moment în care este prezentat raportul 
anual al Cur ții de Conturi și invit ă Curtea de Conturi s ă își prezinte, cu aceste ocazii, observa țiile 
privind raportul de evaluare; subliniaz ă faptul c ă raportul de evaluare ar trebui publicat la un moment 
în care s ă fie posibil atât pentru Curtea de Conturi, cât și pentru Parlament s ă îl evalueze în mod 
corespunz ător;RO 17.10.2012 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 286/47
97. reaminte ște c ă, potrivit articolului 318 din TFUE, Comisia are obliga ția de a prezenta „un raport de 
evaluare a finan țelor Uniunii bazat pe rezultatele ob ținute”; ia act de faptul c ă, la 17 februarie 2012, 
Comisia a adoptat primul raport de evaluare în conformitate cu articolul 318 din TFUE referitor la 
exerci țiul financiar 2010;  
98. reaminte ște, de asemenea, c ă Parlamentul, în rezolu ția sa referitoare la desc ărcarea de gestiune acordat ă 
Comisiei pentru exerci țiul financiar 2009 (  35 ), a sugerat urm ătoarele:  
— Comisia ar trebui s ă numeasc ă un „evaluator al performan ței” pentru a stabili asumarea clar ă a 
responsabilit ății pentru raportul de evaluare (punctul 199);  
— ar trebui stabilit ă o rela ție clar ă și transparent ă între indicatorii de performan ță, temeiul lor 
juridic/politic, cuantumul cheltuielilor și rezultatele ob ținute (punctul 200);  
— Serviciul de audit intern ar trebui s ă auditeze metodologia utilizat ă pentru elaborarea raportului și 
să evalueze activit ățile desf ășurate (punctul 200);  
— indicatorii-cheie de performan ță utiliza ți de departamentele Comisiei ar trebui s ă fie f ăcu ți publici 
(punctul 200);  
99. regret ă faptul c ă Comisia nu a fost capabil ă să abordeze în totalitate aceste sugestii în cadrul primului 
raport de evaluare men ționat la articolul 318 din TFUE; ia act în continuare de faptul c ă primul raport 
de evaluare reprezint ă un sumar al rapoartelor de evaluare existente în dou ă domenii de politic ă 
(educa ție și cultur ă și cercetare); consider ă că aspectele vizate și con ținutul primului raport de evaluare 
nu se ridic ă la în ălțimea a ștept ărilor legate de un raport de evaluare prev ăzut în TFUE;  
100. invit ă Comisia s ă continue dezvoltarea con ținutului raportului de evaluare prev ăzut la articolul 318 
din TFUE și, în special, s ă identifice valoarea ad ăugat ă a acestui raport comparativ cu evalu ările 
„obi șnuite” desf ășurate conform Regulamentului financiar (articolul 27) și normelor sale de aplicare 
[Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002 al Comisiei (  36 ), articolul 21];  
101. sprijin ă pe deplin inten ția Comisiei de „a depune eforturi pentru a asigura intensificarea coordon ării, a 
schimbului de informa ții și a coeren ței atât în cadrul Comisiei, cât și cu statele membre, în ceea ce 
prive ște programarea, organizarea și utilizarea monitoriz ării și evalu ării în urm ătorul cadru finan ­
ciar” (  37 ); 
102. salut ă faptul c ă Curtea de Conturi are în plan s ă efectueze observa ții la primul raport de evaluare 
realizat conform articolului 318 din TFUE (  38 ); 
103. invit ă din nou Comisia s ă revizuiasc ă informarea și formarea personalului cu privire la „Titlul II: 
Drepturile și obliga țiile func ționarilor” din Statutul func ționarilor pentru a se asigura c ă to ți 
membrii personalului cunosc dispozi țiile respective, în special obliga țiile prev ăzute la articolul 22a 
din Statutul func ționarilor; solicit ă Comisiei ca, pân ă în septembrie 2012, s ă prezinte comisiei 
competente a Parlamentului un raport privind activit ățile sale în acest domeniu;  
104. solicit ă Comisiei ca, pân ă în septembrie 2012, s ă înainteze comisiei competente a Parlamentului un 
raport privind activit ățile sale legate de încurajarea denun țurilor realizate de publicul larg;  
Coeziune, energie și transport – aviz nefavorabil  
105. regret ă cre șterea indicelui de eroare la 7,7 % în domeniul de politic ă „coeziune, energie și transport”, în 
pofida unor întreruperi frecvente ale termenelor de plat ă; este profund îngrijorat de faptul c ă anumite 
erori ar fi putut fi detectate și corectate pentru 58 % din opera țiunile afectate de erori (Raportul anual, 
punctul 4.25); este îngrijorat de faptul c ă discu ția despre o situa ție „stabil ă” legat ă de nivelul de eroare 
trădeaz ă o atitudine de complacere din ce în ce mai pronun țată; 
106. solicit ă Cur ții de Conturi s ă prezinte indicii de eroare aferen ți Fondului european de dezvoltare 
regional ă, Fondului de coeziune, Fondului social european și sectorului „energie și transport” în 
mod separat, și nu în mod cumulat;RO L 286/48 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 17.10.2012  
( 35 ) JO L 250, 27.9.2011, p. 33.  
( 36 ) JO L 357, 31.12.2002, p. 1.  
( 37 ) COM(2012) 40, p. 16.  
( 38 ) Programul de lucru al Cur ții de Conturi pe 2012, p. 6.
107. regret ă faptul c ă, de mai mul ți ani, nerespectarea normelor de achizi ții publice reprezint ă cauza 
principal ă a erorilor; vede implica țiile generale legate de aceast ă situa ție și consider ă acest lucru ca 
un indiciu al faptului c ă îns ăși func ționarea pie ței interne este periclitat ă; invit ă Comisia s ă continue 
reforma actual ă a achizi țiilor publice, luând în calcul aceste rezultate îngrijor ătoare, și s ă urm ăreasc ă cu 
stricte țe înc ălcările acestor norme, dat fiind c ă și Curtea de Conturi a identificat cazuri de transpunere 
incorect ă a directivelor Uniunii în dreptul na țional al achizi țiilor publice (Raportul anual, punctul 
4.27);  
108. ia cuno știn ță cu profund ă îngrijorare de eficacitatea doar par țial ă a autorit ăților de audit; este profund 
îngrijorat de faptul c ă metodologiile de audit ale acestora difer ă într-o a șa m ăsur ă, încât rezultatele lor 
nu pot fi agregate pentru a ob ține o opinie global ă la nivel na țional privind un anumit fond (Raportul 
anual, punctul 4.41); invit ă Comisia s ă explice cum consolideaz ă informa țiile provenite de la autori ­
tățile de audit și cum asigur ă coeren ța, pentru a putea furniza Parlamentului informa ții fiabile în 
rapoartele sale anuale de activitate;  
109. invit ă Curtea de Conturi s ă prezinte, în temeiul articolului 287 alineatul (4) al doilea paragraf din 
TFUE, un aviz privind independen ța autorit ăților na ționale de audit în cadrul gestiunii partajate;  
110. solicit ă Comisiei s ă informeze Parlamentul atunci când inten ționeaz ă să se bazeze pe datele furnizate 
de anumite autorit ăți de audit, în conformitate cu articolul 73 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 
al Consiliului (  39 ), reducând astfel num ărul auditurilor la fa ța locului întreprinse de propriile servicii; 
invit ă Curtea de Conturi s ă urm ăreasc ă îndeaproape aceast ă evolu ție și s ă efectueze un audit în acest 
sens;  
111. încurajeaz ă Curtea de Conturi s ă examineze posibilitatea de a trata problema persistent ă legat ă de 
multianualitatea execu ției fondurilor și anualitatea auditurilor realizate de Curte; subliniaz ă faptul c ă în 
perioada de execu ție indicele de eroare tinde s ă fie mai mare decât la închidere, atunci când cheltuielile 
au trecut de toate nivelurile de control;  
Rolul de supraveghere al Comisiei în domeniul politicii de coeziune  
112. în țelege c ă Comisia are posibilitatea (dar nu și obliga ția) de a sanc ționa statele membre care nu se 
conformeaz ă, utilizând diverse instrumente:  
Întrerupere  Suspendare  Corec ții financiare 
acceptate de statele 
membre  Corec ții financiare 
neacceptate de statele 
membre  
Efect  Termenul de plat ă 
este amânat pentru 
o perioad ă maxim ă 
de șase luni de c ătre 
ordonatorul de 
credite  Plata este suspendat ă 
pentru o perioad ă 
nedefinit ă de colegiul 
comisarilor  Statele membre pot 
să reutilizeze 
fondurile „eliberate”, 
ceea ce nu conduce 
la o pierdere de 
fonduri pentru 
statele membre  Se anuleaz ă, integral 
sau par țial, contribu ția 
Uniunii (reducere 
net ă) 
Condi ții Dovezile sugereaz ă 
deficien țe 
semnificative în 
sistemele de gestiune 
și control  Deficien țe 
semnificative în 
sistemul de gestiune 
și control sau 
cheltuielile declarate 
sunt afectate de 
nereguli grave  Statul membru 
accept ă corec țiile 
financiare 
determinate de 
auditul Comisiei, al 
Cur ții de Conturi sau 
al altei entit ăți de 
audit din Uniune  Statul membru nu 
accept ă corec țiile 
financiare determinate 
de auditul Comisiei, al 
Cur ții de Conturi sau 
al altei entit ăți de 
audit din Uniune  
Temeiul juridic 
[Regulamentul (CE) 
nr. 1083/2006]  Articolul 91  Articolul 92  Articolul 98  Articolul 99RO 17.10.2012 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 286/49  
( 39 ) JO L 210, 31.7.2006, p. 25.
113. salut ă clarificarea adus ă de Comisie (  40 ) legat ă de distinc ția dintre „deficien ță semnificativ ă” și „defi ­
cien ță grav ă”; ia act de faptul c ă evaluarea care a condus la o astfel de calificare se bazeaz ă pe nota 
orientativ ă COCOF 08/0019/01-EN și aplic ă cerin țele-cheie men ționate în respectivul document;  
114. regret ă faptul c ă Comisia nu are competen ța de a impune penalit ăți statelor membre sau regiunilor 
care, în mod repetat, au executat defectuos fondurile structurale și Fondul de coeziune;  
E f i c a c i t a t e a î n t r e r u p e r i l o r s a u a s u s p e n d ă r i l o r  
115. reaminte ște c ă Parlamentul a solicitat s ă se recurg ă sistematic la întreruperi și suspend ări, f ără s ă se 
țin ă seama de considerente politice [rezolu ția de desc ărcare de gestiune 2009 (  41 ), punctele 194-196];  
116. ia not ă de faptul c ă, în 2010, Comisia a recurs de mai multe ori la întreruperi – DG REGIO a întrerupt 
49 de termene de plat ă (a se vedea Raportul anual de activitate al DG REGIO, pagina 42-44), iar DG 
EMPL a întrerupt 14 termene de plat ă (a se vedea Raportul anual de activitate al DG EMPL, pagina 50); 
constat ă, de asemenea, c ă în 2010 Comisia nu a suspendat pl ăți nici pentru FEDER, nici pentru Fondul 
de coeziune, dar a suspendat șase pl ăți pentru FSE;  
117. regret ă faptul c ă indicele de eroare în domeniul „coeziune”, în special în ceea ce prive ște politica 
regional ă, a crescut în ciuda faptului c ă s-a recurs într-o mai mare m ăsur ă la întreruperi și a faptului c ă 
Comisia a identificat statele membre și regiunile care contribuie cel mai mult la indicele de eroare; 
reaminte ște Comisiei de planul s ău de ac țiune privind înt ărirea rolului de supraveghere al Comisiei din 
cadrul gestion ării partajate a ac țiunilor structurale (  42 ); solicit ă Comisiei s ă analizeze deficien țele din 
statele membre și din regiunile afectate de cel mai înalt nivel de eroare și s ă își respecte rolul de 
supraveghere prin executarea de m ăsuri conform planului de ac țiune;  
118. solicit ă Comisiei s ă reia pl ățile doar dac ă exist ă suficiente probe de audit culese la fa ța locului care 
arat ă c ă deficien țele au fost remediate, pentru a spori eficacitatea competen ței de a aplica sanc țiuni și 
pentru a evita orice risc de reluare prea rapid ă a pl ăților;  
119. constat ă că DG REGIO a reluat în decembrie 2010 24 % din pl ățile întrerupte [12 din cele 49 de pl ăți 
întrerupte în 2010, toate acestea fiind întrerupte în octombrie 2010 (  43 )]; crede c ă reluarea pl ăților în 
decembrie agraveaz ă dezechilibrul pl ăților din cursul anului, ceea ce spore ște riscul de eroare în 
gestionarea pl ăților și limiteaz ă timpul de care dispune Curtea de Conturi pentru auditarea acestor 
pl ăți; invit ă Comisia s ă informeze Parlamentul pentru care dintre aceste 12 cazuri s-ar fi pierdut 
fonduri conform regulii n + 2/n + 3 dac ă pl ățile ar fi fost reluate în 2011;  
E f i c a c i t a t e a c o r e c ț i i l o r f i n a n c i a r e  
120. dore ște s ă sublinieze diferen ța semnificativ ă dintre o corec ție financiar ă aplicat ă de un stat membru, 
care nu conduce la o reducere net ă, și corec țiile financiare aplicate de Comisie prin intermediul unor 
ordine de recuperare, care conduc la o reducere net ă; consider ă c ă corec țiile financiare aplicate de un 
stat membru au un „caracter virtual” cu un efect punitiv minim; salut ă îmbun ătățirile aduse notei 6 din 
conturile anuale ale Uniunii Europene și invit ă Comisia s ă îmbun ătățeasc ă în continuare informa țiile 
oferite, de exemplu comparând corec țiile financiare și recuper ările cu sumele de plat ă corespondente;RO L 286/50 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 17.10.2012  
( 40 ) R ăspuns la întrebarea nr. 21, documentul „Anexa cu întreb ări adresate Comisarului Šemeta”, pus la dispozi ție de 
Secretariatul Comisiei pentru control bugetar la 16 decembrie 2011, dup ă audierea Comisarului Šemeta de la 
8 decembrie 2011 în cadrul Comisiei pentru control bugetar.  
( 41 ) A se vedea nota de subsol 35.  
( 42 ) COM(2008) 97.  
( 43 ) Anexa la r ăspunsurile date la întreb ările cu solicitare de r ăspuns scris adresate comisarului Johannes Hahn pentru 
audierea din 19 decembrie 2011 din Comisia pentru control bugetar a Parlamentului European.
121. se arat ă profund îngrijorat de faptul c ă: 
— în 2010, corec țiile financiare au condus la o reducere net ă în cca doar 20 % din cazuri (a se vedea 
conturile anuale ale Uniunii Europene, pagina 68), deoarece proiectele care sunt considerate 
ineligibile pot fi înlocuite cu alte proiecte, eventual chiar cu „proiecte retrospective”, de și acestea 
prezint ă riscuri sporite în ceea ce prive ște legalitatea și regularitatea și nu au valoare ad ăugat ă 
european ă; 
— în cele mai multe cazuri, corec țiile financiare vizeaz ă deficien țe ap ărute în sistemele de control ale 
statelor membre, și nu anumite proiecte, ceea ce înseamn ă c ă impactul financiar al deficien țelor 
din sistem este suportat de obicei de contribuabilul de la nivel na țional, care a contribuit deja la 
bugetul Uniunii;  
— rata de execu ție a corec țiilor financiare în perioada de programare 2000-2006 a sc ăzut de la 62 % 
la 58 % (a se vedea conturile anuale ale Uniunii Europene, pagina 71), în special ca urmare a 
ratelor de execu ție sc ăzute din cadrul FEDER și al Fondului de coeziune;  
122. consider ă c ă ace ști factori submineaz ă grav eficacitatea corec țiilor financiare; î și exprim ă temerea c ă 
posibilitatea de a înlocui cheltuielile neeligibile exercit ă presiune asupra statelor membre s ă prezinte 
alte proiecte, eventual retrospective, ceea ce ar putea avea chiar un impact advers, sporind riscurile 
legate de legalitatea și regularitatea bugetului Uniunii;  
C o n c l u z i i p r i v i n d r o l u l d e s u p r a v e g h e r e a l C o m i s i e i  
123. solicit ă Comisiei, în special DG REGIO, s ă utilizeze pe deplin instrumentele de sanc ționare existente; 
este totu și de p ărere c ă, în cadrul legislativ 2007-2013, nu se prev ăd nici suficiente stimulente pentru 
ca statele membre s ă respecte regulile, nici instrumente suficient de eficace pe care Comisia s ă le 
utilizeze pentru a recompensa respectarea regulilor sau a sanc ționa nerespectarea acestora;  
124. invit ă, prin urmare, Comisia s ă considere drept ac țiune prioritar ă sprijinirea eforturilor Parlamentului 
din cadrul procedurii legislative ordinare legate de propunerea de regulament de stabilire a unor 
dispozi ții comune privind instrumentele structurale [COM(2011) 615 – 2011/0276(COD)], eforturi 
care vizeaz ă crearea unor mecanisme eficace de sanc ționare, astfel încât Comisia s ă își poat ă asuma 
întru totul r ăspunderea final ă și global ă pentru execu ția bugetului, ceea ce ar trebui s ă includ ă, printre 
altele:  
— aplicarea generalizat ă a reducerilor nete în scopul impunerii de c ătre Comisie a corec țiilor 
financiare și eliminarea posibilit ății de a declara proiecte retrospective;  
— impunerea obliga ției statelor membre de a recupera cheltuielile neeligibile de la beneficiarii finali în 
m ăsura în care acest lucru este posibil, astfel încât beneficiarii finali s ă fie cei care suport ă 
consecin țele prezent ării unor cheltuieli neeligibile, nu contribuabilii de la nivel na țional, și 
informarea Parlamentului cu privire la recuper ările f ăcute de Comisie, dac ă este posibil;  
— posibilitatea ca statele membre s ă fie stimulate de Comisie nu doar pentru a se conforma regulilor, 
ci și pentru a aplica politica de coeziune în mod eficace, eficient și economic;  
— asigurarea disponibilit ății unei game complete de sanc țiuni (întreruperi, suspend ări, corec ții 
financiare și penalit ăți) pentru toate fondurile, cu o marj ă minim ă de apreciere atunci când se 
descoper ă înc ălcarea normelor;  
— competen ța Comisiei de a impune penaliz ări statelor membre sau de a întrerupe programele 
opera ționale în statele membre sau regiunile care în mod repetat au utilizat defectuos fondurile 
structurale și Fondul de coeziune;  
— demararea de ac țiuni judiciare dac ă statele membre persist ă în a nu- și respecta obliga țiile ce le 
revin în temeiul articolului 258 din TFUE;  
— transmiterea c ătre Comisie a tuturor datelor și informa țiilor relevante de care aceasta are nevoie 
pentru a- și exercita rolul de supraveghere în ceea ce prive ște utilizarea fondurilor de c ătre statele 
membre;RO 17.10.2012 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 286/51
Agricultur ă și resurse naturale – concluzie cu rezerve  
125. salut ă faptul c ă pl ățile directe din Sistemul Integrat de Administrare și Control (IACS), care reprezentau 
în 2010 77 % din cheltuielile totale din cadrul PAC, nu au fost afectate de erori materiale (Raportul 
anual punctul 3.55 și r ăspunsul Comisiei la acest punct);  
126. salut ă faptul c ă Comisia a reu șit s ă men țin ă indicele de eroare cel mai probabil la 2,3 % (Raportul 
anual, anexa 3.1) și încurajeaz ă Comisia s ă își continue eforturile de a reduce și mai mult indicele de 
eroare;  
127. reaminte ște c ă IACS trebuie s ă garanteze c ă agricultorii beneficiaz ă de pl ăți corecte și u șor de urm ărit; 
cu toate acestea, remarc ă faptul c ă eficacitatea IACS este afectat ă negativ de date eronate înregistrate în 
bazele de date, de verific ări încruci șate incomplete sau de o monitorizare incorect ă ori incomplet ă a 
anomaliilor (Raportul anual al Cur ții de Conturi, punctul 3.29); solicit ă Comisiei s ă garanteze c ă toate 
bazele de date sunt actualizate și c ă toate anomaliile sunt monitorizate în mod adecvat;  
128. remarc ă exemplul dat de Curtea de Conturi de eroare de eligibilitate în cadrul Fondului european de 
garantare agricol ă (FEGA) (  44 ) în leg ătur ă cu un mecanism de barter în cadrul c ăruia s-au utilizat 
stocuri de interven ție; remarc ă, de asemenea, c ă suma total ă suportat ă de bugetul Uniunii pentru 
transportul celor 9 894 de tone de unt din cadrul mecanismului este de aproximativ 
900 000 EUR (  45 ); î și exprim ă profunda preocupare cu privire la buna gestiune financiar ă a acestor 
opera țiuni; invit ă Comisia s ă ia m ăsurile necesare pentru a se asigura c ă, dac ă vor mai fi utilizate, 
mecanismele de barter sunt transparente și eficace din punctul de vedere al costurilor;  
129. remarc ă faptul c ă cheltuielile de dezvoltare rural ă [cca 11 483 000 000 EUR (  46 )] sunt în special 
vulnerabile la eroare în m ăsura în care, din cele 80 de tranzac ții verificate aleatoriu, 40 (50 %) erau 
afectate de erori, iar 21 dintre acestea din urm ă (52 %) erau afectate de erori cuantificabile (Raportul 
anual, punctul 3.19);  
130. constat ă c ă procedura de verificare și validare a conturilor s-a dovedit în general eficace pentru 
protejarea intereselor financiare ale bugetului Uniunii, excluzând cheltuielile care nu fuseser ă 
realizate în conformitate cu normele Uniunii;  
131. încurajeaz ă Comisia s ă reduc ă în continuare durata procedurii de verificare a conformit ății, asigurându- 
se în acela și timp c ă este men ținut dreptul de ap ărare al statelor membre; solicit ă Comisiei s ă 
îmbun ătățeasc ă leg ătura dintre corec țiile financiare impuse și valoarea real ă a pl ăților necorespunz ă­
toare; solicit ă statelor membre s ă coopereze cu Comisia, furnizându-i toate informa țiile necesare la 
timp;  
132. salut ă concluziile Cur ții de Conturi din Raportul s ău special nr. 8/2011 intitulat „Recuperarea pl ăților 
efectuate în mod necuvenit în cadrul politicii agricole comune”, conform c ărora sistemele utilizate 
pentru recuper ări și corec ții financiare au înregistrat îmbun ătățiri în ultimii ani; î și reitereaz ă 
convingerea c ă fondurile agricole pl ătite în mod necuvenit trebuie s ă fie recuperate de la beneficiarii 
finali în cea mai mare m ăsur ă posibil ă, pentru a evita ca contribuabilii s ă pl ăteasc ă de dou ă ori; invit ă 
Comisia s ă ia m ăsuri suplimentare pentru a elimina posibilit ățile de interpretare și de aplicare a unor 
practici divergente de c ătre statele membre și pentru a controla strict sistemele de recuper ări ale 
acestora;  
133. este ferm convins c ă reuniunile tripartite ale reprezentan ților Cur ții de Conturi, Comisiei și autorit ăților 
na ționale ar trebui extinse la domeniul de politic ă „agricultur ă și resurse naturale” pentru a facilita 
interpretarea și aplicarea armonizat ă a normelor privind gestiunea și controlul cheltuielilor și a evita, 
pe cât posibil, neîn țelegerile;RO L 286/52 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 17.10.2012  
( 44 ) Raportul anual, exemplul 3.1, pagina 79.  
( 45 ) Raportul anual, nota de subsol 23, pagina 79.  
( 46 ) Raportul anual, tabelul 3.1, pagina 72.
Ajutorul extern, dezvoltarea și extinderea – concluzie cu rezerve  
134. ia act de concluzia Cur ții de Conturi potrivit c ăreia sistemele de supraveghere și de control pentru 
ajutor extern, dezvoltare și extindere au fost doar par țial eficace în asigurarea regularit ății pl ăților 
(Raportul anual punctul 5.36);  
135. ia act de faptul c ă indicele de eroare cel mai probabil estimat de Curtea de Conturi este de 1,7 % 
(Raportul anual, punctul 5.13); regret ă, totu și, c ă a fost constatat un nivel însemnat de erori în ceea ce 
prive ște pl ățile intermediare și finale care, conform comisarului Andris Piebalgs, este de circa 5 % (  47 ) și 
ar fi și mai ridicat dac ă din calcul s-ar exclude sprijinul bugetar; ia act, în continuare, de faptul c ă toate 
erorile cuantificabile au fost constatate la pl ățile intermediare și finale (Raportul anual, punctul 5.13); 
regret ă faptul c ă dou ă treimi din erorile constatate la pl ățile finale nu fuseser ă depistate la controalele 
efectuate de Comisie (Raportul anual, punctul 5.16);  
136. consider ă că, per ansamblu, indicele de eroare cel mai probabil este sub pragul de semnifica ție de 2 %, 
din cauza propor ției prefinan țărilor și a sprijinului bugetar în cadrul cheltuielilor opera ționale totale; ia 
act de faptul c ă aceast ă propor ție a crescut de la 66 % în exerci țiul financiar 2008 la 75 % în exerci țiul 
financiar 2010 (  48 ); 
137. reaminte ște faptul c ă prefinan țările au un profil de risc diferit, care nu se reflect ă în mod concret în 
auditul realizat în contextul declara ției de asigurare; consider ă c ă este mai eficient s ă se previn ă 
neregulile decât s ă se corecteze  ex post  pl ăți necuvenite prin recuper ări; 
138. reaminte ște c ă nici principalele riscuri legate de sprijinul bugetar (riscul legat de eficacitatea ajutorului 
și cel legat de fraud ă și corup ție) nu se reflect ă în mod concret în auditul realizat în contextul 
declara ției de asigurare; invit ă Comisia s ă monitorizeze cu stricte țe aceste riscuri; consider ă c ă 
sprijinul sectorial bugetar este totu și o m ăsur ă eficace pentru dezvoltarea pe termen lung a capaci ­
tăților; solicit ă Comisiei s ă introduc ă sprijinul bugetar doar în condi ții riguroase și bine definite;  
139. salut ă declara ția Cur ții de Conturi potrivit c ăreia „EuropeAid a elaborat o strategie complet ă de control 
și a continuat s ă aduc ă amelior ări semnificative în ceea ce prive ște concep ția și implementarea 
sistemelor sale de supraveghere și de control” (Raportul anual, anexa 5.3);  
140. ia act de opinia Cur ții de Conturi conform c ăreia „declara ția directorului general și raportul anual de 
activitate furnizeaz ă o evaluare  par țial corect ă a gestiunii financiare din perspectiva regularit ății, pentru 
FED-uri și pentru bugetul general al Uniunii Europene” (Raportul anual, punctul 5.34, eviden țierea prin 
caractere cursive ad ăugat ă); 
141. invit ă Comisia s ă încurajeze EuropeAid s ă finalizeze cât mai curând posibil lucrul la o metodologie de 
calcul a indicelui de „eroare rezidual ă” care poate r ămâne în urma execut ării tuturor controalelor și s ă 
comunice rezultatele și altor direc ții generale care se ocup ă de rela ții externe, în vederea realiz ării 
îmbun ătățirilor necesare în ceea ce prive ște lu ările de pozi ție ale Comisiei în materie de ajutor extern, 
dezvoltare și extindere;  
142. solicit ă Comisiei s ă permit ă unui adjunct de șef de delega ție, care provine de obicei dintr-un stat 
membru, atunci când acesta exist ă, s ă țin ă locul șefului de delega ție în lipsa acestuia pentru toate 
chestiunile, cu excep ția execu ției cheltuielilor opera ționale gestionate de delega ția Uniunii, care pot fi 
subdelegate doar personalului Comisiei;RO 17.10.2012 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 286/53  
( 47 ) R ăspunsul la întrebarea cu solicitare de r ăspuns oral adresat ă Comisarului Andris Piebalgs la audierea din 12 ianuarie 
2012 din cadrul Comisiei pentru control bugetar a Parlamentului European.  
( 48 ) Calcul efectuat pe baza r ăspunsului la întrebarea cu solicitare de r ăspuns scris nr. 2 adresat ă Comisarului Andris 
Piebalgs pentru audierea din 12 ianuarie 2012.
143. ia act de observa țiile Cur ții de Conturi prezentate în exemplul 5.3 din Raportul anual; este extrem de 
preocupat de „interpretarea flexibil ă a eligibilit ății în cazul ac țiunilor cofinan țate” sau de „abordarea 
virtual ă” legat ă de organiza țiile ONU, care implic ă riscul pentru dubla finan țare a aceluia și cost; 
consider ă c ă acestea au efectul de a reduce indicele de eroare constatat de Curtea de Conturi; este, 
de asemenea, extrem de preocupat de „criteriile de eligibilitate extinse” aplicabile conform acordului- 
cadru financiar și administrativ încheiat cu agen țiile ONU (FAFA) și conform acordurilor-cadru de 
parteneriat cu partenerii executivi ai Comisiei, criterii care implic ă, de asemenea, riscul de finan țare a 
aceluia și cost de dou ă ori; îndeamn ă insistent Comisia s ă întrerup ă ambele practici; a șteapt ă ca 
agen țiile ONU s ă acorde organiza țiilor donatoare interguvernamentale drepturi de acces la rapoartele 
de audit intern similare cu cele acordate statelor membre ale ONU; consider ă, în acest sens, c ă sunt 
necesare progrese mai mari pentru a îmbun ătăți raportarea privind utilizarea fondurilor Uniunii, 
furnizându-se informa ții despre rezultate mai curând decât despre ac țiuni;  
144. salut ă mandatul revizuit acordat de Comisie, prin care se acord ă garan ții bugetare BEI, care s ă acopere 
riscurile împotriva pierderilor implicate de împrumuturi și garan ții pentru proiecte din afara Uniunii; 
subliniaz ă faptul c ă, pentru controlul garan ției Uniunii acordate BEI, competen ța apar ține f ără îndoial ă 
Cur ții de Conturi;  
145. subliniaz ă faptul c ă informa țiile privind contractele atribuite de EuropeAid (  49 ) și DG ECHO (  50 ) nu 
urmeaz ă acela și model; încurajeaz ă Comisia s ă pun ă în aplicare un model comun pentru bazele de 
date care con țin contracte atribuite de aceste dou ă DG-uri, în care ar trebui s ă fie incluse cel pu țin 
urm ătoarele informa ții: num ărul de contract/referin ța, titlul contractului, tema/sectorul de interven ție, 
numele și cet ățenia contractantului, țara de interven ție, suma, tipul de contract și durata acestuia (a se 
men ționa atât data începerii, cât și data încheierii contractului);  
146. solicit ă Comisiei un raport detaliat privind costul total al publicit ății legate de extinderea Uniunii 
(spoturi publicitare difuzate în cinematografe, la televiziune, pe internet și prin alte mijloace de 
informare în mas ă), defalcat pe diverse mijloace de informare și pe țările în care au fost difuzate 
spoturile, precum și informa ții detaliate referitoare la întreprinderile care au desf ășurat campania, de la 
faza de produc ție pân ă la faza difuz ării; de asemenea, a șteapt ă un raport privind toate celelalte 
activit ăți publicitare ale Comisiei legate de extindere, înso țit de informa ții detaliate în mod cores ­
punz ător și de prezentarea defalcat ă a costurilor;  
Ajutorul acordat de Uniune pentru Haiti  
147. reaminte ște de cutremurul din Haiti și de consecin țele sale dezastruoase; regret ă nivelul insuficient de 
coordonare a ajutorului umanitar cu ajutorul pentru dezvoltare (care leag ă ajutorul de urgen ță de 
reabilitare și dezvoltare); consider ă c ă acordarea de ajutor umanitar trebuie s ă se bazeze pe o strategie 
de retragere; consider ă c ă Comisia ar trebui s ă-și direc ționeze eforturile și finan țarea spre reabilitare și 
dezvoltare;  
148. regret ă coordonarea insuficient ă între delega ția Uniunii și reprezentan ța ECHO; sprijin ă o coordonare 
consolidat ă între to ți actorii Uniunii afla ți în Haiti; prin urmare, îndeamn ă Comisia s ă asigure o mai 
bun ă coeren ță și complementaritate între ajutorul umanitar și ajutorul pentru dezvoltare, atât la nivelul 
politicilor, cât și în practic ă; 
149. regret ă lipsa de sustenabilitate a unor proiecte și subliniaz ă că proiectele ar trebui s ă vizeze în principal 
crearea de locuri de munc ă și cre șterea durabil ă, care s ă permit ă statului haitian s ă î și sporeasc ă 
veniturile proprii pentru a depinde mai pu țin de asisten ța str ăin ă; prin urmare, solicit ă Comisiei s ă 
pun ă la dispozi ția Parlamentului o list ă a proiectelor care au fost realizate de-a lungul ultimilor 15 ani 
în Haiti, cu o evaluare detaliat ă a situa ției lor actuale, pentru a se constata gradul de sustenabilitate al 
acestora pân ă în prezent;  
150. subliniaz ă lipsa de vizibilitate a ajutorului acordat de Uniune în Haiti; consider ă c ă, pentru cre șterea 
vizibilit ății, nu doar steagul, ci și numele Uniunii Europene ar trebui s ă apar ă în documentele de PR, 
mai degrab ă decât numele singur al Comisiei sau al DG ECHO, care sunt mult mai greu de identificat 
pentru cet ățeanul haitian de rând;RO L 286/54 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 17.10.2012  
( 49 ) http://ec.europa.eu/europeaid/work/funding/ben eficiaries/index.cfm?lang=en&mode=SM&type=contract  
( 50 ) http://ec.europa.eu/echo/files/funding/agre ements/agreements_2010.pdf
Cercetare și alte politici interne – concluzie cu rezerve  
151. ia act de concluzia Cur ții de Conturi potrivit c ăreia sistemele de supraveghere și de control pentru 
cercetare și alte politici interne au fost doar par țial eficace în asigurarea regularit ății pl ăților (Raportul 
anual, punctul 6.49);  
152. remarc ă drept o caracteristic ă specific ă a acestui grup de politici c ă marea parte din cheltuielile 
opera ționale (72 %, Raportul anual, tabelul 6.1) sunt executate prin intermediul prefinan țării, care 
presupune doar respectarea unui num ăr limitat de condi ții, în compara ție cu pl ățile intermediare și 
finale, și c ă aceast ă specificitate are o influen ță pozitiv ă asupra indicelui de eroare general;  
153. este preocupat, în special, de nivelul prefinan țărilor din cadrul programului de înv ățare pe tot 
parcursul vie ții care permite prefinan țarea costului proiectului înscris în buget pân ă la 100 % 
(Raportul anual, punctul 6.9) și în cazul c ăruia pl ățile efectuate în 2010 au fost prefinan țate în 
propor ție de 93 % (Raportul anual, tabelul 6.1);  
154. ia act de faptul c ă a fost constatat un nivel semnificativ de eroare la pl ățile intermediare și finale 
efectuate c ătre beneficiari și c ă indicele de eroare cel mai probabil estimat de Curtea de Conturi a fost 
de 1,4 % (Raportul anual, punctul 6.12), nivel determinat de influen ța prefinan țării; de asemenea, 
observ ă c ă Curtea de Conturi nu public ă un indice de eroare specific pentru pl ățile intermediare și 
finale;  
155. în țelege c ă, din estim ările Comisiei (  51 ), indicele de eroare reprezentativ, cu excep ția prefinan țărilor, 
calculat pe o baz ă multianual ă este de 3,4 % pentru programul-cadru 6 și c ă indicele de eroare 
reprezentativ provizoriu calculat pe o baz ă multianual ă pentru programul-cadru 7 dep ășește cu 
pu țin 4 %; în țelege, de asemenea, c ă indicele de eroare rezidual ă pe o baz ă multianual ă, care reprezint ă 
nivelul de eroare r ămas în urma corec țiilor și recuper ărilor efectuate de serviciile Comisiei dup ă 
efectuarea auditurilor, se ridic ă la circa 2,4 % pentru programul-cadru 6, în timp ce pentru 
programul-cadru 7 Comisia nu a avut înc ă suficient timp s ă constate efectele integrale ale corec țiilor 
și recuper ărilor efectuate pe o baz ă multianual ă; 
156. subliniaz ă rolul important al mecanismului de finan țare cu partajarea riscurilor având în vedere actuala 
criz ă economic ă; solicit ă Comisiei s ă creasc ă sprijinul acordat prin intermediul mecanismului univer ­
sit ăților și organiza țiilor de cercetare pentru investi ții în proiecte realizate în parteneriate de tip public- 
privat și în proiecte de interes european care vizeaz ă infrastructura de cercetare pentru îndeplinirea 
obiectivelor inteligente de politic ă public ă din cadrul Strategiei Europa 2020;  
157. ia act de faptul c ă Comisia simplific ă procedurile de control  ex ante  cât mai mult posibil pentru a 
facilita procesarea pl ăților, astfel încât pot fi realizate doar cerin țe administrative și controale arit ­
metice; este preocupat de faptul c ă au fost efectuate doar verific ări ex ante  limitate chiar și în cazuri de 
îndoieli legate de eligibilitatea costurilor declarate (Raportul anual, punctul 6.17, și exemplul 6.2); 
insist ă s ă se realizeze ac țiuni pentru remedierea acestei situa ții; 
158. consider ă că trebuie g ăsit un echilibru între facilitarea pl ăților și controlul eligibilit ății costului declarat; 
solicit ă Comisiei s ă își modifice strategia de control  ex ante , conform unei abord ări bazate pe riscuri, 
pentru a aborda într-un mod mai eficace riscurile specifice ale declara ției de costuri și, în caz de risc 
ridicat, s ă extind ă procedurile de control  ex ante  la verific ări realizate la fa ța locului;  
159. este profund îngrijorat de faptul c ă certificatele de audit sunt în continuare doar par țial eficace 
(Raportul anual, punctul 6.22); reaminte ște faptul c ă certificatele de audit reprezint ă unul dintre 
cele mai importante elemente ale controalelor  ex ante  realizate de Comisie; solicit ă Comisiei s ă 
instituie drept practic ă uzual ă comunicarea oficial ă cu auditorii externi prin furnizarea de reac ții și 
solicitarea de explica ții în cazul existen ței unor certificate de audit nefiabile;  
160. salut ă faptul c ă strategia de audit  ex post  a Comisiei este considerat ă a fi eficace în depistarea și 
corectarea erorilor (Raportul anual, punctul 6.30); salut ă, în plus, faptul c ă procedurile Comisiei de 
recuperare a fondurilor cheltuite în mod necuvenit sunt adecvate și c ă Comisia a f ăcut uz pe scar ă mai 
ampl ă de m ăsuri corective, cum ar fi rezilierea anticipat ă a contractelor și aplicarea de penalit ăți;RO 17.10.2012 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 286/55  
( 51 ) R ăspunsuri la întreb ările adresate Comisarului Máire Geoghegan-Quinn la audierea din 23 ianuarie 2012 din cadrul 
Comisiei pentru control bugetar a Parlamentului European.
161. este profund îngrijorat de faptul c ă calculul indicelui de eroare rezidual ă se bazeaz ă pe presupuneri 
care nu se verific ă întotdeauna în realitate, cum ar fi „extrapolarea” erorilor constatate într-o declara ție 
de costuri la alte declara ții de costuri ale aceluia și beneficiar; este de acord cu opinia Cur ții de Conturi 
conform c ăreia fiabilitatea indicelui de eroare rezidual ă este limitat ă (Raportul anual, punctul 6.32); 
consider ă c ă, din acest motiv, se pune sub semnul întreb ării și fiabilitatea rezervelor formulate de 
directorii generali, deoarece unul dintre principalii indicatori folosi ți pentru a decide dac ă este oportun 
să se formuleze sau nu o rezerv ă este indicele de eroare rezidual ă; 
Aspecte din perspective politice specifice  
Perspectiva politicii de dezvoltare  
162. consider ă c ă actuala criz ă bugetar ă și economic ă cu care se confrunt ă numeroase state membre 
impune Uniunii, acum mai mult ca niciodat ă, s ă optimizeze eficien ța și impactul ajutorului pe care 
îl acord ă; în acest context, este preocupat de constat ările Cur ții de Conturi din raportul s ău anual 
referitor la execu ția bugetului privind exerci țiul financiar 2010, conform c ărora, în 2010, sistemele de 
supraveghere și de control ale Comisiei pentru grupul de politici „Ajutor extern și dezvoltare” au fost 
din nou doar par țial eficace în asigurarea regularit ății pl ăților, iar dou ă treimi din erorile cuantificabile 
au fost identificate la nivelul pl ăților finale, aceste erori nefiind depistate de Comisie în cursul 
controalelor sale;  
163. recunoa ște, cu toate acestea, eforturile continue ale Comisiei de a îmbun ătăți elaborarea și punerea în 
aplicare a sistemelor sale de supraveghere și control, precum și de a îmbun ătăți calitatea datelor 
introduse în sistemul de informa ții de gestiune CRIS; salut ă faptul c ă, în general, pl ățile efectuate în 
2010 în cadrul grupului de politici „Ajutor extern și dezvoltare” nu au fost afectate de erori materiale, 
indicele de eroare estimat fiind mai redus comparativ cu anul 2009; încurajeaz ă Comisia s ă elaboreze 
o metodologie coerent ă pentru calcularea indicelui de eroare rezidual ă de c ătre direc țiile generale care 
gestioneaz ă rela țiile externe, s ă își îmbun ătățeasc ă mai mult cadrul de audit extern și s ă respecte cele 
mai înalte standarde de control;  
164. încurajeaz ă Comisia, în special, s ă îmbun ătățeasc ă calitatea func țiilor legate de controlul  ex ante , de 
monitorizare și raportare și de supraveghere și audit bazat pe risc asumate de delega țiile Uniunii, în 
cazul c ărora s-au detectat cele mai multe erori, s ă consolideze capacit ățile unit ăților opera ționale și 
financiare ale delega țiilor, s ă sporeasc ă resursele puse la dispozi ția delega țiilor pentru activit ățile-cheie 
de monitorizare și s ă sistematizeze cadrul de monitorizare, ceea ce include introducerea unei moni ­
toriz ări multianuale și a unor planuri de evaluare multianuale, precum și consolidarea orient ărilor în 
materie de monitorizare;  
165. solicit ă Comisiei s ă g ăseasc ă solu ții viabile la problemele organiza ționale cauzate de fuzionarea DG 
DEV și a DG AIDCO la sfâr șitul lui 2010; îndeamn ă Comisia și SEAE, care a fost inaugurat în 
decembrie 2010, s ă finalizeze f ără întârziere acordurile de lucru care clarific ă rolurile și responsabi ­
lit ățile lor individuale în ciclul de programare și de punere în aplicare a asisten ței externe, care include 
delega țiile; 
166. consider ă c ă noile instrumente financiare aferente viitorului cadru financiar multianual 2014-2020 
trebuie s ă reflecte pe deplin drepturile legislative și de control consolidate ale Parlamentului conferite 
prin Tratatul de la Lisabona; consider ă că Parlamentul trebuie s ă fie implicat în procesul de programare 
de pe o pozi ție de egalitate cu Consiliul;  
167. încurajeaz ă Comisia s ă îmbun ătățeasc ă în continuare eficacitatea ajutorului acordat de Uniune pentru 
sectorul educa ției de baz ă din Africa Subsaharian ă și Asia de Sud (  52 ), în special stabilind indicatori și 
ținte realiste pentru monitorizarea eficace a rezultatelor, asigurându-se c ă personalul desemnat de 
delega ții are o vechime și cuno știn țe suficiente pentru a men ține dialogul politic sectorial cu 
guvernele partenere și cu al ți donatori și concentrându-se mai mult pe calitatea educa ției și pe 
capacitatea guvernelor beneficiare de a face fa ță cre șterii num ărului de înscrieri în sistemul școlar;RO L 286/56 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 17.10.2012  
( 52 ) Ajutorul pentru dezvoltare acordat de UE în domeniul educa ției de baz ă în Africa Subsaharian ă și în Asia de Sud 
(Raportul special nr. 12/2010).
168. este consternat de cazurile de fraud ă la scar ă larg ă descoperite la sfâr șitul lui 2010 de c ătre Fondul 
global de lupt ă împotriva HIV/SIDA, a tuberculozei și a malariei în Mali, Mauritania, Djibouti și 
Zambia; î și exprim ă îngrijorarea cu privire la posibilitatea ca sume substan țiale s ă fi fost deturnate, 
de exemplu din contribu ția UE pe 2010 la Fondul global; încurajeaz ă Comisia s ă coopereze mai strâns 
cu Fondul global pentru a sprijini și a monitoriza interven țiile realizate de acesta la nivel de țar ă, în 
vederea evit ării reapari ției unor astfel de cazuri de corup ție, a responsabiliz ării într-o mai mare m ăsur ă 
a Fondului global și a cre șterii eficacit ății acestuia;  
169. solicit ă din nou o mai mare implicare a parlamentelor și consultarea societ ății civile și a autorit ăților 
locale din țările partenere atunci când se elaboreaz ă și se revizuiesc documentele de strategie de țar ă 
din cadrul Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare (ICD) și programele indicative multianuale;  
Perspectiva politicii sociale și de ocupare a for ței de munc ă 
170. subliniaz ă că 18 % din cheltuielile aferente politicii de coeziune a Uniunii sunt destinate ocup ării for ței 
de munc ă și afacerilor sociale, marea majoritate a cheltuielilor efectuate în cadrul acestui domeniu de 
politic ă (94 %) fiind suportat ă de Fondul social european (FSE);  
171. salut ă faptul c ă resursele destinate FSE au fost utilizate în propor ție de 100 % în cazul creditelor de 
angajament (10,8 miliarde EUR) și în propor ție de 87,9 % în cazul creditelor de plat ă (7,1 miliarde 
EUR); recunoa ște c ă nivelul mai redus de utilizare a creditelor de plat ă se datoreaz ă contract ării unor 
angajamente abia în ultimul trimestru al anului; recunoa ște eforturile depuse de Comisie în vederea 
unei mai bune gestiuni financiare;  
172. ia act de estimarea realizat ă de Curtea de Conturi conform c ăreia rata de eroare în 2010 a fost de 
7,7 % în ceea ce prive ște cheltuielile în domeniile coeziunii, energiei și transportului; î și exprim ă 
surprinderea fa ță de constatarea Cur ții de Conturi potrivit c ăreia directivele Uniunii nu au fost 
transpuse corect în legisla țiile na ționale privind achizi țiile publice; a șteapt ă, astfel, din partea 
Comisiei o mai bun ă supraveghere a procesului de transpunere în legisla țiile na ționale și verificarea 
eligibilit ății proiectelor finan țate; consider ă c ă achizi țiile publice se aplic ă mai pu țin FSE;  
173. recunoa ște eforturile Comisiei de a asigura, prin cursuri de formare bilaterale și multilaterale, faptul c ă 
statele membre formeaz ă, informeaz ă, consult ă și orienteaz ă în mod continuu atât beneficiarii, cât și 
organismele de punere în aplicare, pentru a reduce rata de eroare aferent ă pl ăților; regret ă faptul c ă 
statele membre par a nu fi capabile s ă fac ă acest lucru pe cont propriu;  
174. solicit ă din nou ca statele membre s ă aib ă obliga ția de a raporta cu privire la punerea în aplicare a 
instrumentelor de finan țare și sprijin ă solicitarea Cur ții de Conturi ca utilizarea FSE s ă fie controlat ă în 
mod regulat de c ătre Comisie;  
175. reaminte ște faptul c ă trebuie asigurat ă utilizarea corect ă a fondurilor de c ătre statele membre, precum 
și faptul c ă întreruperile și suspend ările sunt instrumente eficace în acest sens;  
176. î și exprim ă îngrijorarea cu privire la num ărul mare de erori detectate de Curtea de Conturi în ceea ce 
prive ște instrumentele de inginerie financiar ă; 
177. regret ă c ă recomand ările Cur ții de Conturi privind contribu ția FSE la combaterea abandonului școlar 
nu au fost transpuse pân ă acum decât par țial de c ătre Comisie;  
178. reaminte ște c ă este de datoria Direc ției Generale Ocuparea For ței de Munc ă, Afaceri Sociale și 
Egalitatea de Șanse, care gestioneaz ă fondurile, s ă ia m ăsuri adecvate pentru a preveni fraudele și 
corup ția; salut ă strânsa cooperare cu Oficiul European de Lupt ă Antifraud ă (OLAF); solicit ă garan ții cu 
privire la cercetarea și sanc ționarea cazurilor de fraud ă din cadrul FSE și de c ătre autorit ățile judiciare 
na ționale;RO 17.10.2012 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 286/57
179. salut ă eforturile întreprinse de Comisie de a ob ține informa ții detaliate de la toate statele membre, 
solicitându-le s ă prezinte rapoarte anuale de control întocmite de serviciile de audit și rapoarte anuale 
de sintez ă, și consider ă necesar ă extinderea activit ății de audit a Comisiei pentru a prezenta Parla ­
mentului valoarea ad ăugat ă a unei finan țări din partea Uniunii;  
180. subliniaz ă nevoile specifice ale grupurilor- țint ă și ale promotorilor de proiecte din cadrul FSE; propune 
acceptarea de activit ăți de voluntariat desf ășurate în cadrul organiza țiilor nonprofit și de contribu ții în 
natur ă pentru cofinan țarea proiectelor; solicit ă promotorilor de proiecte s ă furnizeze un studiu 
actualizat privind costurile administrative ale FSE în func ție de stat și de proiect;  
181. subliniaz ă faptul c ă Fondul european de ajustare la globalizare a finan țat pân ă în prezent 21 de 
proiecte în valoare total ă de 105 milioane EUR, în timp ce credite în valoare de pân ă la 500 
milioane EUR pot fi mobilizate prin transferuri; salut ă tendin ța în cre ștere în rândul statelor 
membre de a elabora și de a depune proiecte adecvate în acest context; invit ă Comisia s ă sprijine 
în mod eficace statele membre în procesul de elaborare și depunere de proiecte la Fondul european de 
ajustare la globalizare pentru a ajuta lucr ătorii s ă g ăseasc ă locuri de munc ă noi și pentru a dezvolta 
competen țe noi în cazul în care ace știa și-au pierdut locurile de munc ă ca urmare a schimb ării 
structurii comer țului mondial sau ca urmare a crizei financiare și economice mondiale;  
182. solicit ă Cur ții de Conturi s ă verifice și celelalte linii bugetare din domeniul social și al ocup ării for ței de 
munc ă și s ă determine de ce creditele înscrise nu sunt utilizate integral;  
183. solicit ă Cur ții de Conturi s ă prezinte indicii de eroare aferen ți Fondului european de dezvoltare 
regional ă și FSE în mod separat, și nu în mod cumulat;  
184. a șteapt ă din partea Comisiei rapoarte detaliate referitoare la proiectele-pilot;  
Perspectiva politicii pie ței interne și a protec ției consumatorilor  
185. ia act cu satisfac ție de cre șterea ratei de execu ție a creditelor de plat ă de la titlul 12; subliniaz ă totu și 
rata sc ăzut ă de execu ție a creditelor de la linia bugetar ă 17 02 04, care a avut un impact negativ 
asupra ratei medii de execu ție în domeniul politicilor pentru consumatori; eviden țiaz ă necesitatea ca 
Comisia s ă se bazeze pe mecanisme mai eficiente de prognoz ă privind nevoile de plat ă pentru a 
ameliora execu ția bugetului; salut ă progresele realizate de Comisie în 2011 în aceast ă privin ță; 
186. subliniaz ă nevoia de a promova educa ția financiar ă a consumatorilor pentru a le înt ări pozi ția în 
leg ătur ă cu serviciile financiare; prin urmare, în pofida deficien țelor semnalate anterior în ceea ce 
prive ște execu ția și ținând seama de recentele evolu ții pozitive în acest sens, î și reitereaz ă sprijinul 
pentru proiectul-pilot privind transparen ța și stabilitatea pie țelor financiare ini țiat în 2010; încurajeaz ă 
Comisia s ă realizeze ac țiuni pentru a identifica cele mai bune modalit ăți de cheltuire a resurselor 
alocate;  
187. salut ă ini țiativa Comisiei de a organiza ateliere în statele membre, la care s ă se abordeze problemele 
întâmpinate de administra țiile na ționale în aplicarea legisla ției privind pia ța intern ă; consider ă c ă 
aceast ă ini țiativ ă va influen ța pozitiv aplicarea legisla ției în acest domeniu;  
188. invit ă înc ă o dat ă Comisia s ă analizeze eficacitatea actualelor programe de finan țare pentru IMM-uri și 
să examineze posibilitatea dezvolt ării de noi instrumente financiare comune;  
189. salut ă importan ța acordat ă de Comisie promov ării SOLVIT și a programului EU Pilot ca mecanisme 
alternative de solu ționare a problemelor și solicit ă Comisiei s ă își intensifice eforturile în acest sens; 
subliniaz ă faptul c ă SOLVIT și-a dovedit eficacitatea în solu ționarea problemelor care afecteaz ă 
cet ățenii, cum ar fi recunoa șterea calific ărilor profesionale și a drepturilor de munc ă; reaminte ște 
sprijinul s ău pentru o linie bugetar ă separat ă și resurse financiare adecvate destinate programului 
SOLVIT, portalului „Europa ta” și tuturor celorlalte instrumente utilizate pentru a asigura func ționarea 
pie ței interne la fa ța locului; salut ă modernizarea portalului „Europa ta” ca site cu acces unic care ofer ă 
informa ții despre drepturile din diferite sectoare, precum și servicii de asisten ță; consider ă c ă publicul 
ar trebui s ă fie mai bine informat cu privire la portalul „Europa ta” și c ă acest portal ar trebui 
promovat mai intens în rândul cet ățenilor și întreprinderilor din Uniune;RO L 286/58 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 17.10.2012
190. salut ă continuarea sprijinului financiar pentru Re țeaua Centrelor Europene ale Consumatorilor (ECC- 
Net), precum și studiul comandat pentru evaluarea eficien ței acestei re țele; solicit ă Comisiei s ă valo ­
rifice concluziile din respectivul studiu și s ă ia m ăsuri atât pentru a îmbun ătăți calitatea serviciilor 
oferite, cât și pentru a asigura o finan țare stabil ă a re țelei ECC-Net; subliniaz ă importan ța cre șterii 
gradului de informare a consumatorilor cu privire la serviciile oferite de aceast ă re țea; salut ă c ălduros 
ac țiunile Comisiei în aceast ă privin ță, cum ar fi campaniile de pres ă și m ăsurile de optimizare a 
motorului de c ăutare;  
191. solicit ă Comisiei s ă își intensifice eforturile pentru a garanta c ă situa țiile financiare ale statelor membre 
referitoare la resursele proprii tradi ționale sunt precise și s ă consolideze supravegherea vamal ă la nivel 
na țional pentru a evita erorile legate de sumele colectate drept resurse proprii, conform recomand ării 
Cur ții de Conturi (punctul 2.21); încurajeaz ă, prin urmare, Comisia s ă î și sporeasc ă eforturile de 
simplificare a cadrului juridic, în special pentru a rezolva problemele r ămase în anumite sisteme de 
control;  
192. subliniaz ă complexitatea normelor ca surs ă major ă de erori în capitolul „Cercetare și alte politici”; 
invit ă Comisia s ă examineze diferite op țiuni în vederea îmbun ătățirii echilibrului dintre simplificare și 
control pentru a reduce sarcina administrativ ă asupra IMM-urilor; eviden țiaz ă complexitatea normelor 
privind achizi țiile publice și recomand ă, prin urmare, simplificarea lor cu scopul de a diminua 
inciden ța global ă a erorilor;  
193. este preocupat de eficacitatea par țial ă a sistemelor de supraveghere și control ale Comisiei; atrage 
aten ția c ă unele erori constatate de Curtea de Conturi nu au fost detectate de c ătre Comisie și, prin 
urmare, subliniaz ă c ă trebuie depuse eforturi pentru a îmbun ătăți sistemele actuale de control;  
194. recunoa ște eforturile depuse de Comisie în punerea în aplicare a codului vamal modernizat; ia act de 
întârzierile din cadrul procesului și solicit ă Comisiei s ă stabileasc ă un termen mai realist;  
195. î și reitereaz ă solicitarea adresat ă Comisiei de a transmite Parlamentului și Consiliului, în fiecare an, o 
descriere a cheltuielilor de la fiecare linie bugetar ă mai detaliat ă decât observa țiile referitoare la linia 
respectiv ă; 
196. în pofida criticilor justificate ale Cur ții de Conturi (  53 ), consider ă c ă Fondul de garantare pentru IMM- 
uri este un instrument financiar esen țial pentru a stimula în continuare poten țialul întreprinderilor 
artizanale și al magazinelor de vânzare cu am ănuntul; încurajeaz ă Comisia s ă maximizeze valoarea 
ad ăugat ă a Fondului de garantare pentru IMM-uri și s ă promoveze și mai mult inova ția și spiritul 
antreprenorial al Uniunii în lume;  
197. ia act de Raportul special nr. 13/2011 al Cur ții de Conturi intitulat „Modul în care este controlat 
regimul vamal 42 este de natur ă s ă previn ă și s ă detecteze evaziunea în materie de TVA?”; pentru a 
preveni pierderile importante pentru bugetele na ționale rezultate în urma evaziunii în materie de TVA, 
invit ă Comisia s ă aduc ă modific ări suplimentare cadrului de reglementare al Uniunii; în plus, pentru a 
asigura gestionarea uniform ă a scutirii de TVA de c ătre autorit ățile vamale, invit ă statele membre s ă 
îmbun ătățeasc ă colaborarea și s ă fac ă schimb de informa ții într-un mod mai eficient;  
198. reaminte ște responsabilitatea statelor membre în temeiul articolului 317 din TFUE și datoria lor de a 
consolida sistemele de control în ceea ce prive ște, în primul rând, verific ările de gestiune înainte de 
certificarea cheltuielilor în fa ța Comisiei și, în al doilea rând, orient ările privind sintezele anuale, care 
sunt o surs ă valoroas ă de asigurare;  
199. f ăcând trimitere la documentul „Un buget pentru Europa 2020”, invit ă Comisia s ă colaboreze în 
continuare cu Parlamentul și cu Consiliul și s ă se asigure c ă viitoarele activit ăți de programare ale 
Uniunii respect ă principiile simplific ării, bunei gestiuni financiare și responsabilit ății; invit ă statele 
membre și Comisia s ă se axeze pe obiective SMART (specifice, m ăsurabile, realizabile, relevante și 
programate pentru a coincide cu planificarea programelor de cheltuieli ale Uniunii) și, totodat ă, s ă țin ă 
seama de eventualele riscuri legate de punerea în aplicare;RO 17.10.2012 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 286/59  
( 53 ) Raportul special nr. 4/2011 al Cur ții de Conturi intitulat „Auditul Fondului de garantare pentru IMM-uri”.
Perspectiva politicii transporturilor și turismului  
200. constat ă c ă bugetul 2010, astfel cum a fost adoptat definitiv și modificat în cursul exerci țiului 
financiar, prevedea în mod specific pentru politicile din sfera de activitate a Comisiei pentru 
transport și turism credite de angajament în valoare total ă de 2 640 819 360 EUR și credite de 
plat ă în valoare total ă de 1 895 014 386 EUR; constat ă, de asemenea, c ă din aceste sume:  
— pentru re țelele transeuropene de transport (TEN-T) au fost prev ăzute credite de angajament în 
valoare de 1 012 440 000 EUR și credite de plat ă în valoare de 890 594 000 EUR;  
— pentru siguran ța transporturilor au fost prev ăzute credite de angajament în valoare de 
16 876 000 EUR și credite de plat ă în valoare de 15 375 000 EUR;  
— pentru programul Marco Polo au fost prev ăzute credite de angajament în valoare de 
63 940 000 EUR și credite de plat ă în valoare de 30 257 000 EUR;  
— pentru agen țiile de transport au fost prev ăzute credite de angajament în valoare de 
165 788 360 EUR și credite de plat ă în valoare de 128 447 410 EUR;  
— pentru programul Galileo au fost prev ăzute credite de angajament în valoare de 896 035 000 EUR 
și credite de plat ă în valoare de 455 135 000 EUR;  
— pentru transporturi, inclusiv pentru un domeniu prioritar consacrat mobilit ății urbane durabile, din 
cel de Al șaptelea program-cadru de cercetare și dezvoltare, au fost prev ăzute credite de anga ­
jament în valoare de 427 740 000 EUR și credite de plat ă în valoare de 346 880 476 EUR;  
— pentru turism au fost prev ăzute credite de angajament în valoare de 4 600 000 EUR și credite de 
plat ă în valoare de 3 520 000 EUR;  
201. ia act de faptul c ă, la examinarea execu ției bugetului aferent exerci țiului 2010, Curtea de Conturi 
European ă a ales s ă se concentreze asupra politicii de coeziune și asupra politicii energetice mai 
degrab ă decât asupra politicii transporturilor;  
202. salut ă ratele ridicate de utilizare a creditelor de angajament pentru proiectele aferente TEN-T; invit ă 
statele membre s ă garanteze o finan țare adecvat ă de la bugetele na ționale, în paralel cu acest anga ­
jament al Uniunii; reaminte ște c ă Parlamentul a sus ținut un nivel de finan țare din partea UE mai 
ridicat; încurajeaz ă statele membre ca, în cadrul proiectelor transfrontaliere legate de re țeaua central ă, 
să realizeze toate ac țiunile necesare pentru a încheia acorduri financiare echilibrate și la în ălțimea 
ambi țiilor Uniunii;  
203. solicit ă Comisiei s ă prezinte, în fiecare an, liste cu proiecte de infrastructur ă pentru turism și transport 
cofinan țate prin Fondul de coeziune și prin fondurile regionale, cum este deja cazul fondurilor pentru 
TEN-T, și ulterior s ă pun ă la dispozi ția altor institu ții și a contribuabililor informa ții accesibile și 
transparente privind cofinan țarea de c ătre Uniune;  
204. salut ă evaluarea intermediar ă a proiectelor prioritare din cadrul programului multianual TEN-T 2007- 
2013, care a fost efectuat ă în 2010 de DG Mobilitate și Transport (MOVE), pentru a evalua progresele 
realizate în ceea prive ște executarea re țelei; consider ă c ă aceast ă evaluare a consacrat principiul 
condi țion ării finan țării programate de progrese tangibile în cadrul proiectelor, cu scopul de a 
optimiza utilizarea resurselor financiare disponibile; invit ă Comisia s ă extind ă acest exerci țiu de 
evaluare pe baz ă de rezultate și la alte direc ții generale și pentru alte politici ale Uniunii și invit ă 
celelalte comisii ale Parlamentului s ă formuleze aceea și cerin ță; 
205. salut ă propunerile Comisiei referitoare la TEN-T, precum și instrumentul financiar aferent, denumit 
mecanismul Conectarea Europei, subliniaz ă valoarea ad ăugat ă european ă a unei mai bune utiliz ări a 
fondurilor și sus ține angajamentele bugetare ale Comisiei, care sunt la în ălțimea noii propuneri; sus ține 
dezvoltarea de surse inovatoare de finan țare care s ă permit ă reducerea termenelor proiectelor europene 
de infrastructur ă de transport, termene întotdeauna lungi și costisitoare;RO L 286/60 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 17.10.2012
206. salut ă ini țiativa emiterii de obliga țiuni pentru finan țarea de proiecte și solicit ă Comisiei s ă monito ­
rizeze eficacitatea acestui nou instrument și a efectelor sale de multiplicare; consider ă extrem de 
oportun ă propunerea de a aloca 10 000 000 000 EUR din Fondul de coeziune infrastructurii de 
transport prin intermediul mecanismului „Conectarea Europei”, cu scopul de a spori eficacitatea și 
valoarea ad ăugat ă a politicilor structurale și de coeziune; solicit ă ameliorarea sistemelor de gestiune și 
de control al utiliz ării creditelor din cadrul Fondului de coeziune pentru a garanta o absorb ție corect ă 
și eficace a acestor fonduri;  
207. regret ă rata de utilizare sc ăzut ă a creditelor de plat ă aferente siguran ței transporturilor (65 %); observ ă 
că suma înscris ă în bugetul pentru 2010 era cea propus ă de Comisie în proiectul preliminar de buget; 
invit ă Comisia s ă prezinte o explica ție detaliat ă cu privire la utilizarea insuficient ă a acestor credite, 
precum și cu privire la m ăsurile pe care le va prevedea pentru a se asigura c ă aceast ă situa ție nu se va 
mai repeta;  
208. salut ă cre șterea ratei de utilizare a creditelor de plat ă alocate siguran ței transporturilor și drepturilor 
pasagerilor, precum și a celor alocate programului Marco Polo II; constat ă totu și c ă 14 % din creditele 
aferente programului Marco Polo II au fost transferate la alte linii bugetare; remarc ă faptul c ă o parte a 
liniei bugetare destinate programului SESAR a fost, de asemenea, transferat ă și dore ște s ă reaminteasc ă 
întreaga importan ță a acestui program pentru consolidarea politicii industriale a Uniunii;  
209. salut ă rata de utilizare a creditelor de plat ă aferente programelor Egnos și Galileo, progresul înregistrat 
în 2009 fiind men ținut; subliniaz ă importan ța investi țiilor în acest sector cu implica ții pentru toate 
politicile Uniunii și, în special, pentru sectoarele logisticii, transporturilor durabile și siguran ței în 
transporturi; salut ă lansarea cu succes la 21 octombrie 2011 a primilor doi sateli ți operativi 
Galileo, ceea ce reprezint ă o etap ă fundamental ă pentru reu șita celor dou ă programe; solicit ă s ă se 
garanteze finan țarea adecvat ă, dezvoltarea, punerea în aplicare și viabilitatea aplica țiilor și a serviciilor 
inovatoare sus ținute de aceste programe din domeniul transporturilor pentru a exploata la maximum 
poten țialul acestor programe;  
210. ia act de raportul special intitulat „Au fost eficace proiectele din domeniul turismului cofinan țate de 
FEDR?”, în care se constat ă c ă turismul este cel mai important sector de servicii din Uniune; salut ă 
concluzia Cur ții de Conturi potrivit c ăreia majoritatea proiectelor au generat rezultate pe mai multe 
planuri, fie prin crearea sau men ținerea de locuri de munc ă, fie prin crearea de capacitate turistic ă sau 
prin intensificarea activit ății de turism; invit ă Comisia s ă dea curs recomand ărilor Cur ții de Conturi 
referitoare la gestiunea și controlul fondurilor FEDER destinate proiectelor de turism și s ă recurg ă la 
dispozi țiile Tratatului de la Lisabona pentru a propune un program multianual în domeniul turismului, 
inclusiv posturi bugetare dotate cu resurse financiare adecvate;  
211. ia act cu satisfac ție de constatarea Cur ții de Conturi privind legalitatea și regularitatea conturilor anuale 
ale Agen ției Executive pentru Re țeaua Transeuropean ă de Transport sub toate aspectele semnificative; 
își exprim ă preocuparea cu privire la propor ția creditelor de angajament reportate (14,5 %); invit ă 
Comisia s ă prezinte o explica ție detaliat ă cu privire la motivele report ării acestor credite;  
212. solicit ă s ă fie anexat la bugetul anual un raport privind creditele neutilizate reportate din exerci țiile 
anterioare, în care s ă se explice de ce respectivele credite nu au fost utilizate, precum și cum și când 
vor fi utilizate;  
Perspectiva politicii aferente libert ăților civile, justi ției și afacerilor interne  
213. regret ă diminuarea nivelului de execu ție a angajamentelor din bugetul destinat spa țiului de libertate, 
securitate și justi ție (94,8 % în 2010 fa ță de 97,7 % în 2009), precum și sc ăderea u șoar ă a nivelului de 
execu ție a pl ăților (88,7 % în 2010 fa ță de 89,6 % în 2009);  
214. salut ă progresul semnificativ realizat în ceea ce prive ște reducerea nivelului de anulare a pl ăților (de la 
8,5 % în 2009 la 2,8 % în 2010); regret ă cre șterea nivelului de report ări (de la 1,9 % în 2009 la 8,5 % 
în 2010), cauzat ă, în principal, de report ările din cadrul Fondului pentru frontierele externe, al 
Fondului european de returnare și din cadrul SIS II; încurajeaz ă Comisia s ă reduc ă nivelul de 
report ări al pl ăților din cadrul bugetului destinat spa țiului de libertate, securitate și justi ție;RO 17.10.2012 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 286/61
215. salut ă ratele ridicate de execu ție a trei dintre cele patru fonduri din cadrul programului „Solidaritate și 
gestionarea fluxurilor migratorii”; ia act de justificarea oferit ă de Comisie pentru rata mai sc ăzut ă de 
execu ție a Fondului pentru frontierele externe, și anume faptul c ă programele anuale ale celor cinci țări 
care au fost incluse pentru prima dat ă în 2010 în acest fond nu au fost adoptate în decursul anului 
2010;  
Perspectiva politicii din domeniul culturii și al educa ției 
216. salut ă eforturile de simplificare suplimentar ă a procedurilor și de sporire a accesibilit ății în ceea ce 
prive ște programele de educa ție și de cultur ă și remarc ă faptul c ă, în 2010, Agen ția Executiv ă pentru 
Educa ție, Audiovizual și Cultur ă (EACEA) dispunea de formulare electronice pentru majoritatea 
ac țiunilor și programelor, în special pentru programul de înv ățare pe tot parcursul vie ții, pentru 
programul Cultura și programul Europa pentru cet ățeni; salut ă utilizarea pe scar ă larg ă a sumelor 
forfetare și a deciziilor de grant; subliniaz ă importan ța unui echilibru adecvat între procedurile flexibile 
și controalele necesare;  
217. regret ă faptul c ă controalele primare efectuate pentru programul de înv ățare pe tot parcursul vie ții nu 
au fost puse în aplicare pe deplin de c ătre agen țiile na ționale, ceea ce a cauzat o absorb ție insuficient ă 
a fondurilor destinate programului, datorit ă datelor incoerente raportate și nerealiz ării la timp a 
num ărului minim de verific ări; invit ă Comisia s ă își continue eforturile pentru a asigura c ă toate 
agen țiile na ționale î și asum ă responsabilit ățile care le revin;  
218. constat ă cu satisfac ție c ă Comisia și-a îmbun ătățit sistemele de control și c ă domeniul de politic ă 
„cultur ă și educa ție”, ca parte din grupul de politici „cercetare și alte politici interne”, nu a fost afectat 
de erori materiale;  
219. salut ă progresele semnificative înregistrate în ceea ce prive ște întârzierile în efectuarea pl ăților și 
constat ă cu satisfac ție c ă EACEA a executat 94 % din pl ățile sale în termenele stabilite; reaminte ște 
că orice întârziere în efectuarea pl ăților afecteaz ă direct drepturile beneficiarilor, în special drepturile 
întreprinderilor mici și mijlocii și, în consecin ță, succesul programelor; cu toate acestea, reaminte ște c ă 
cea mai mare parte a unei subven ții ar trebui pl ătit ă cât mai curând posibil și, în orice caz, în perioada 
care face obiectul subven ției, pentru a nu cre ște dependen ța organiza țiilor de b ăncile care aprob ă 
împrumuturi, întrucât EACEA consider ă dobânzile ca fiind „neeligibile”;  
220. ia act de faptul c ă Comisia a lansat o procedur ă de ofertare pentru o re țea de televiziune paneuro ­
pean ă, astfel cum se preconiza în bugetele pentru 2009 și 2010; astfel, este extrem de preocupat de 
faptul c ă, în 2010, Comisia a hot ărât s ă suspende proiectul și s ă redirec ționeze fondurile unor alte 
obiective, f ără a ob ține aprobarea Parlamentului și a Consiliului; solicit ă s ă se fac ă publice toate 
contractele și recomand ările referitoare la re țeaua de televiziune, precum și evalu ările realizate de 
comitetul de selec ție; 
Perspectiva politicii din domeniul mediului, s ănătății publice și siguran ței alimentare  
221. consider ă c ă ratele globale de execu ție a liniilor bugetare pentru mediu, s ănătate public ă și siguran ță 
alimentar ă sunt satisf ăcătoare; reaminte ște în acest context c ă doar 0,76 % din bugetul Uniunii este 
dedicat acestor instrumente de politic ă care intr ă în sfera de responsabilitate a Comisiei pentru mediu, 
sănătate public ă și siguran ță alimentar ă; 
M ăsuri în domeniul mediului și al climei  
222. subliniaz ă rata global ă de execu ție de 99,26 % în domeniul mediului și al politicilor climatice; remarc ă, 
în continuare, c ă execu ția pl ăților s-a ridicat la nivelul de 84,1 %;  
223. salut ă ob ținerea unei rate de execu ție de 99,4 % a bugetului opera țional al programului LIFE+; constat ă 
că, în 2010, 240 000 000 EUR au fost dedicate granturilor pentru proiecte, 9 300 000 EUR au fost 
destinate activit ăților opera ționale ale ONG-urilor, 42 500 000 EUR au fost utilizate pentru m ăsuri 
menite s ă sprijine rolul Comisiei de ini țiere și monitorizare a dezvolt ării de politici și a legisla ției și 
14 500 000 EUR au fost utilizate pentru sprijin administrativ;RO L 286/62 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 17.10.2012
224. subliniaz ă diferen țele în alocarea na țional ă indicativ ă și final ă pentru fiecare stat membru a fondurilor 
destinate LIFE+, precum și num ărul diferit al propunerilor primite din partea diferitor state membre; 
încurajeaz ă Comisia s ă întreprind ă noi eforturi pentru formarea profesional ă anual ă a autorit ăților 
na ționale și pentru organizarea de seminare în fiecare stat membru în vederea furniz ării de informa ții 
generale privind obiectivele LIFE+ și modul de preg ătire a unei oferte de succes;  
225. recunoa ște lipsa unui temei juridic pentru implementarea Programului de ac țiune al UE pentru 
combaterea schimb ărilor climatice; salut ă transferarea sumei complete de 15 000 000 EUR instru ­
mentului financiar din cadrul Ini țiativei de finan țare a energiei durabile în scopul dezvolt ării unor 
instrumente de finan țare adecvate care s ă ofere avânt proiectelor de eficien ță energetic ă și proiectelor 
de exploatare a surselor de energie regenerabil ă; 
226. ia act de observa țiile Cur ții de Conturi privind auditurile  ex post  efectuate de Comisie pe criterii bazate 
pe riscuri începând cu 2006; salut ă decizia DG ENV din 2011 de modificare a metodologiei de 
eșantionare pentru a se ob ține și rezultate bazate pe e șantioane aleatorii ce ar putea fi mai bine 
generalizate la dimensiunea global ă a proiectului;  
227. salut ă planul de ac țiune elaborat de DG CLIMA în vederea îmbun ătățirii m ăsurilor na ționale de 
securitate, considerat necesar dup ă identificarea unor deficien țe majore de securitate în registrele 
na ționale ale sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii (ETS);  
228. constat ă c ă din bugetul 2010 au fost finan țate șapte proiecte-pilot și o ac țiune preg ătitoare;  
229. subliniaz ă faptul c ă rata de execu ție a contribu țiilor la activit ățile interna ționale de mediu, care au 
drept scop s ă acopere contribu țiile obligatorii și voluntare la conven țiile, protocoalele și acordurile 
interna ționale, este afectat ă de fluctua țiile ratelor de schimb, deoarece cea mai mare parte a contri ­
bu țiilor sunt f ăcute în dolari SUA;  
Sănătate public ă și siguran ță alimentar ă 
230. salut ă rata de execu ție de 99,7 % a creditelor de angajament în domeniul s ănătății publice (cu excep ția 
creditelor prev ăzute pentru Autoritatea European ă pentru Siguran ța Alimentar ă, Centrul European de 
Prevenire și Control al Bolilor și Agen ția European ă pentru Medicamente); constat ă rata de execu ție de 
95,3 % a creditelor de angajament în domeniul siguran ței alimentare, al s ănătății și al bun ăstării 
animalelor și în domeniul fitosanitar;  
231. subliniaz ă importan ța programului de s ănătate public ă; salut ă, a șadar, rata de execu ție satisf ăcătoare de 
aproape 100 % a creditelor de angajament; este la curent cu rata de execu ție mai sc ăzut ă a creditelor 
de plat ă (95,1 %), cauzat ă de solicitarea tardiv ă a pl ăților de c ătre beneficiarii granturilor sau de 
prelungirea acordurilor contractuale;  
232. subliniaz ă importan ța continu ării sensibiliz ării opiniei publice în ceea ce prive ște efectele nocive ale 
consumului de tutun; consider ă executarea complet ă a sumei disponibile în 2010 drept un succes al 
campaniei HELP;  
233. ia act de observa țiile Cur ții de Conturi cu privire la Agen ția Executiv ă pentru S ănătate și Consumatori, 
entitate administrativ ă a Comisiei Europene; invit ă Agen ția executiv ă s ă reduc ă semnificativ creditele 
reportate prin revizuirea planific ării bugetare și a instrumentelor de raportare pentru a respecta 
principiul anualit ății bugetului Uniunii; a luat act și de raportul anual al Comisiei privind auditurile 
interne desf ășurate în 2010 și încurajeaz ă Agen ția executiv ă s ă rectifice, în cooperare cu direc ția 
general ă partener ă, aspectele semnalate, precum guvernan ța și arhitectura sistemelor IT;  
234. ia act de rata de execu ție de 95,3 % a capitolului 17 04 din buget – Siguran ța alimentelor și a hranei 
pentru animale, s ănătatea și bun ăstarea animalelor și domeniul fitosanitar; este con știent c ă execu ția 
complet ă nu a fost posibil ă întrucât num ărul epizootiilor a fost sc ăzut, ceea ce nu a permis utilizarea 
integral ă a fondurilor de urgen ță conform anticip ărilor și, totodat ă, nu a fost necesar ă achizi ționarea 
de vaccinuri de urgen ță;RO 17.10.2012 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 286/63
235. constat ă, în ceea ce prive ște m ăsurile de eradicare, c ă cererile de decont finale depuse de statele 
membre au fost adesea mai reduse decât estimarea ini țial ă; constat ă, de asemenea, c ă au fost 
necesare mai multe audituri, date fiind ratele de eroare crescute din trecut, ceea ce a contribuit la 
executarea cu întârziere a pl ăților în acest domeniu;  
236. regret ă rezultatul sc ăzut al pl ăților pentru m ăsuri fitosanitare, din cauza depunerii cu întârziere de 
către statele membre a documentelor necesare sau din cauza caracterului incomplet al documenta ției; 
invit ă statele membre s ă îmbun ătățeasc ă procedurile în acest sens;  
Perspectiva politicii de afaceri externe  
237. constat ă c ă majoritatea erorilor necuantificabile identificate de Curtea de Conturi reprezint ă erori 
legate de procedurile de achizi ții publice și de prelungirea unor contracte; reaminte ște, ca și în 
procedurile anterioare de desc ărcare de gestiune, preocup ările sale privind vulnerabilitatea semnificativ ă 
a celor dou ă sectoare la fraud ă și gestiune defectuoas ă; 
238. ia not ă de faptul c ă sistemele de supraveghere și de control aferente grupului de politici Ac țiune 
extern ă/Dezvoltare/Extindere au fost considerate doar par țial eficace și invit ă Comisia și Serviciul 
European de Ac țiune Extern ă (SEAE) s ă adopte și s ă pun ă în aplicare m ăsurile necesare pentru a 
îmbun ătăți regularitatea pl ăților;  
239. reaminte ște c ă principalele riscuri legate de sprijinul bugetar (mai exact, riscul legat de eficacitatea 
asisten ței și cel legat de fraud ă și corup ție) nu figureaz ă în auditul realizat în contextul declara ției de 
asigurare; invit ă Comisia s ă monitorizeze cu stricte țe aceste riscuri;  
240. consider ă c ă, în afara eforturilor necesare pentru îmbun ătățirea regularit ății pl ăților, Comisia ar trebui 
să efectueze, în cazul tuturor interven țiilor sale, evalu ări sistematice pe baza raportului cost-beneficiu, 
conform recomand ărilor formulate de Curtea de Conturi în raportul s ău special (  54 ); insist ă ca Parla ­
mentul, component ă a autorit ății bugetare, s ă fie informat cu privire la rezultatul acestor evalu ări, 
inclusiv cu privire la rezultatul evalu ărilor activit ăților din domeniul PESC;  
241. subliniaz ă, cu toate acestea, c ă raportul cost-beneficiu în sine nu poate fi întotdeauna considerat un 
criteriu suficient pentru evaluarea oportunit ății acord ării de asisten ță de c ătre Uniune unei țări ter țe; 
este, de fapt, convins c ă eficacitatea asisten ței în raport cu obiectivele politicii externe a Uniunii trebuie 
evaluat ă sistematic și pe baza unor criterii suplimentare, cum ar fi interesele strategice ale Uniunii, 
necesitatea prezen ței Uniunii pe teren sau punerea în aplicare a unor proiecte și ac țiuni care 
promoveaz ă valorile și principiile fundamentale ale Uniunii;  
242. este de acord cu opinia Cur ții de Conturi conform c ăreia numeroase domenii de asisten ță a Uniunii ar 
putea, în anumite cazuri, s ă fie optimizate, iar impactul asisten ței ar putea fi sporit printr-o mai bun ă 
coordonare cu statele membre, a c ăror ac țiune extern ă nu trebuie considerat ă concurent ă, ci comple ­
mentar ă ac țiunii Uniunii; prin urmare, solicit ă s ă fie depuse eforturi mai mari de coordonare între 
donatorii din Uniune, cu țările ter țe și cu organiza țiile interna ționale;  
Perspectiva politicii de dezvoltare regional ă 
243. ia act de faptul c ă execu ția bugetar ă pentru politica regional ă a fost corespunz ătoare, fiind efectuate 
pl ăți în valoare de 30 557 000 000 EUR, și c ă mare parte a pl ăților din 2010 au fost dedicate în 
principal și pentru prima dat ă punerii în aplicare a programelor pe 2007-2013 (25 550 000 000 EUR 
pl ăți intermediare, fa ță de 9 420 000 000 EUR în 2009);RO L 286/64 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 17.10.2012  
( 54 ) Raportul special nr. 1/2011 al Cur ții de Conturi Europene – „Deconcentrarea gestion ării de c ătre Comisie a asisten ței 
externe de la serviciile sale centrale c ătre delega ții a condus la îmbun ătățirea furniz ării ajutorului?”
244. regret ă faptul c ă, din perspectiva cheltuielilor aferente domeniilor de politic ă ale Uniunii, politica 
regional ă s-a num ărat printre domeniile de politic ă afectate de erori, 49 % dintre cele 243 de pl ăți 
auditate de c ătre Curtea de Conturi fiind afectate de erori; cu toate acestea, ia act de faptul c ă doar o 
parte din erori vor avea un impact financiar și c ă frecven ța de 49 % este mai redus ă decât în perioada 
2000-2006; subliniaz ă faptul c ă indicele de eroare a sc ăzut comparativ cu perioada de programare 
2000-2006; solicit ă Comisiei și statelor membre s ă asigure, în cadrul gestiunii partajate, c ă tendin ța 
arat ă o sc ădere considerabil ă a indicelui de eroare;  
245. reaminte ște c ă o eroare are loc atunci când o tranzac ție nu este executat ă în conformitate cu 
dispozi țiile legale și cu normele în vigoare, acest lucru însemnând c ă cheltuielile declarate ( și 
rambursate) sunt neconforme cu reglement ările; de asemenea, remarc ă faptul c ă o eroare nu 
presupune neap ărat dispari ția fondurilor, pierderea sau risipa acestora sau comiterea unei fraude;  
246. remarc ă faptul c ă nerespectarea normelor în materie de achizi ții publice și a normelor de eligibilitate 
este cauza unei propor ții însemnate din indicele de eroare estimat (31 %, respectiv 43 %); ia act, în 
acest context, de recomandarea Cur ții de Conturi de a se identifica domeniile în care este necesar ă o 
mai mare simplificare; prin urmare, solicit ă să se analizeze necesitatea consolid ării asisten ței tehnice și, 
în orice caz, necesitatea de a garanta men ținerea capacit ății opera ționale depline pentru supravegherea 
financiar ă; subliniaz ă necesitatea simplific ării normelor de c ătre Comisie pentru a asigura proceduri 
mai u șor de utilizat și a nu descuraja poten țialii beneficiari s ă participe la proiecte; invit ă statele 
membre s ă își simplifice dispozi țiile na ționale, care adaug ă foarte frecvent o povar ă administrativ ă 
pe care normele Uniunii nu o impun; consider ă, a șadar, c ă ar trebui s ă se depun ă eforturi sus ținute 
pentru a reduce și mai mult acest nivel de eroare;  
247. regret ă deficien țele constatate în implementarea instrumentelor de inginerie financiar ă, în special în 
ceea ce prive ște nerespectarea cerin țelor de reglementare în realizarea contribu ției din programele 
opera ționale la fondurile de implementare a unor astfel de instrumente, precum și raportarea defec ­
tuoas ă și nerespectarea cerin țelor de verificare în vigoare; remarc ă faptul c ă poten țialul instrumentelor 
de inginerie financiar ă ar trebui exploatat în continuare pentru a permite dezvoltarea de proiecte 
strategice de calitate și participarea actorilor din sectorul privat, în special a IMM-urilor, și a capita ­
lurilor la proiecte Uniunii; invit ă Comisia s ă simplifice normele referitoare la aceste instrumente, 
deoarece complexitatea lor actual ă limiteaz ă gradul lor de utilizare; recomand ă o analiz ă mai apro ­
fundat ă pentru a stabili efectul real al acestor instrumente și orient ările referitoare la implementarea 
lor; invit ă statele membre s ă se conformeze obliga țiilor lor de raportare;  
248. ia act de faptul c ă, într-un num ăr mare de opera țiuni afectate de erori, autorit ățile din statele membre 
dispuneau de suficiente informa ții pentru a depista erorile și a aplica m ăsuri de corec ție înainte de 
certificare; invit ă Comisia s ă consolideze asisten ța pe care o acord ă autorit ăților de gestionare prin 
intermediul atelierelor de lucru pe aceast ă tem ă, al notelor orientative, prin schimbul de bune practici 
și formarea func ționarilor responsabili de gestionare, având în vedere c ă majoritatea erorilor apar la 
controlul efectuat la primul nivel; constat ă c ă ar trebui instaurat ă o monitorizare constant ă a trans ­
ferului real de m ăsuri de formare destinate autorit ăților de gestionare cu scopul de a verifica trans ­
miterea cuno știn țelor, acordându-se o aten ție special ă activit ăților de la nivel local; solicit ă instituirea 
de mecanisme de corec ție, inclusiv introducerea de sanc țiuni în cazurile de neglijen ță evidente;  
249. salut ă explica ția furnizat ă de Comisie, conform c ăreia, pentru prima oar ă, marea majoritate a erorilor 
este concentrat ă în doar trei state membre și doar în anumite programe opera ționale;  
Perspectiva politicii din domeniul drepturilor femeii și egalit ății de gen  
250. reaminte ște Cur ții de Conturi și Comisiei c ă, în conformitate cu articolul 8 din TFUE, promovarea 
egalit ății dintre b ărba ți și femei este un principiu fundamental al Uniunii Europene în toate activit ățile 
sale; prin urmare, invit ă Curtea de Conturi s ă evalueze executarea bugetului din punctul de vedere al 
egalit ății de gen, acolo unde este cazul;  
251. regret ă faptul c ă raportul anual nu con ține observa ții ale Cur ții de Conturi, nici preciz ări ale Comisiei 
cu privire la cheltuieli aferente egalit ății de gen;RO 17.10.2012 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 286/65
252. subliniaz ă c ă auditarea bugetului, inclusiv din perspectiva egalit ății de gen, constituie o cerin ță preli ­
minar ă pentru elaborarea unui buget care s ă con țin ă o dimensiune de gen, dat fiind c ă aceasta poate 
scoate la iveal ă efectele acestor cheltuieli asupra egalit ății de gen și, mai ales, poate determina dac ă 
bărba ții și femeile beneficiaz ă în mod propor țional de pe urma acestor cheltuieli, precum și dac ă 
bugetul trebuie adaptat pentru a r ăspunde într-un mod mai adecvat necesit ăților b ărba ților și femeilor;  
Perspectiva politicii comer țului interna țional  
253. atrage aten ția asupra faptului c ă asigurarea protej ării eficiente a intereselor financiare ale Uniunii este 
legat ă de asisten ța macrofinanciar ă; consider ă că este necesar ca serviciile Comisiei s ă asigure controale 
adecvate, iar Curtea de Conturi s ă asigure efectuarea de audituri corespunz ătoare în leg ătur ă cu acest 
instrument;  
254. subliniaz ă c ă, în ceea ce prive ște strategia ajutorului pentru comer ț, fondurile Uniunii trebuie folosite 
cu eficacitate și în conformitate cu normele și reglement ările în vigoare, vizându-se o mai bun ă 
integrare a beneficiarilor în sistemul comer țului mondial bazat pe reguli și eradicarea s ărăciei;  
255. subliniaz ă că ar trebui sprijinite centrele de afaceri ale Uniunii din China, Thailanda și India; consider ă 
totodat ă c ă ar trebui instituite m ăsuri adecvate de control pentru a garanta buna func ționare și 
eficacitatea acestor centre;  
Perspectiva politicii pescuitului  
256. ia act de Comunicarea Comisiei Europene adresat ă Parlamentului European, Consiliului și Cur ții de 
Conturi privind conturile anuale ale Uniunii Europene - exerci țiul financiar 2010 (  55 ), precum și de 
Raportul anual al Cur ții de Conturi referitor la execu ția bugetului privind exerci țiul financiar 2010 (  56 ); 
subliniaz ă c ă aceste dou ă documente con țin pu ține observa ții în domeniul afacerilor maritime și al 
pescuitului;  
257. transmite mul țumiri DG MARE pentru documentele suplimentare transmise și consider ă c ă ratele 
globale de execu ție ale liniilor bugetare din domeniul afacerilor maritime și al pescuitului pentru 
2010 sunt satisf ăcătoare;  
258. subliniaz ă că rata global ă de execu ție a bugetului a fost de 97,2 % pentru creditele de angajament și de 
79,23 % pentru creditele de plat ă; constat ă totu și o rat ă de execu ție foarte mic ă pentru capitolul 11 02 
– Pie țele produselor piscicole – și ia not ă de explica țiile Comisiei referitoare în special la execu ția 
programelor de pescuit în favoarea zonelor ultraperiferice;  
259. ia act cu satisfac ție de inten țiile DG MARE de a îmbun ătăți execu ția creditelor disponibile pentru 
ac țiunile cofinan țate cu statele membre și încurajeaz ă serviciile responsabile ale Comisiei s ă perse ­
vereze în aceast ă direc ție; 
260. remarc ă eforturile depuse de DG MARE în domeniul auditului intern și solicit ă ca, în continuare, 
Comisia s ă gestioneze toate proiectele și dosarele cât mai eficient și mai rapid posibil;  
261. constat ă men ținerea rezervei DG MARE privind sistemele de gestiune și control pentru programele 
opera ționale ale IFOP (Instrumentul Financiar pentru Orientarea Pescuitului) din Germania – uzina de 
ambalare; ia act de faptul c ă este vorba despre un proiect vechi și complex care a debutat în 2001 și 
invit ă Comisia s ă încheie acest dosar rapid, asigurând, în acela și timp, protec ția intereselor Uniunii;  
262. salut ă faptul c ă DG MARE a sporit eficacitatea controalelor în domeniul acordurilor interna ționale și 
că s-a convenit s ă se separe pl ățile care țin strict de aspectul comercial (104 017 795 EUR, adic ă 72 % 
din total) de cele care țin de sprijinul sectorial (40 211 849 EUR, adic ă 28 % din total);RO L 286/66 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 17.10.2012  
( 55 ) JO C 332, 14.11.2011, p. 1.  
( 56 ) JO C 326, 10.11.2011, p. 3.
263. insist ă asupra necesit ății de a monitoriza cu eficacitate ac țiunile finan țate de Uniune pentru sprijinul 
sectorial în cadrul unor acorduri interna ționale, prin intermediul unor matrice elaborate cât mai 
detaliat posibil; subliniaz ă, de asemenea, nevoia de a se cere majorarea propor ției destinate sprijinului 
sectorial; î și exprim ă convingerea ferm ă c ă, în final, partea comercial ă a acordurilor va trebui s ă fie 
condi ționat ă de un sprijin sectorial eficace, monitorizat suficient și substan țial; 
264. solicit ă să fie implicat mai mult în politica de pescuit, având în vedere rolul s ău legislativ și bugetar, în 
special în ceea ce prive ște acordurile interna ționale de pescuit și diversele reuniuni în cadrul c ărora 
sunt discutate (de exemplu, comitetele mixte sau negocierile bilaterale cu țări ter țe); 
265. solicit ă Cur ții de Conturi s ă elaboreze rapoarte speciale privind aspectele prioritare din politica comun ă 
din domeniul pescuitului în urma diverselor propuneri legislative și comunic ări grupate în pachetul de 
reform ă a acestei politici, inclusiv în ceea ce prive ște dimensiunea sa extern ă.RO 17.10.2012 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 286/67