Având în vedere că directiva face parte din Acordul privind SEE, aceleași norme și mecanisme se aplică țărilor AELS care aplică Acordul privind SEE: Norvegia, Islanda și Liechtenstein.

Directiva instituie Sistemul de alertă rapidă pentru produsele de consum nealimentare (Safety Gate/RAPEX). Acest sistem permite Comisiei și autorităților statelor membre să comunice informații privind măsurile luate de autoritățile statelor membre și de operatorii economici cu privire la produsele care prezintă un risc grav pentru sănătatea și siguranța consumatorilor. Informațiile privind riscurile mai puțin grave pot fi, de asemenea, comunicate prin intermediul RAPEX (deși acestea reprezintă mai puțin de 1 % din totalul notificărilor). Sistemul RAPEX poate fi deschis țărilor din afara UE pe baza unui acord internațional specific semnat între UE și țara solicitantă. În temeiul articolului 15 din directivă, Comisia pune în aplicare această directivă cu sprijinul unui comitet format din reprezentanți ai statelor membre (denumit în continuare „Comitetul DSGP”). În plus, articolul 10 din directivă instituie o rețea a autorităților statelor membre cu scopul de a consolida în continuare cooperarea administrativă (denumită în continuare „Rețeaua pentru siguranța consumatorilor”).

Zona geografică acoperită de prezentul raport este formată din toate statele membre, precum și țările din Spațiul Economic European (SEE): Islanda, Liechtenstein și Norvegia. Acesta vizează perioada 2013-2018 și, dacă sunt disponibile, datele din 2019 și 2020.

2.2 Trasabilitatea

Legislația de transpunere din majoritatea statelor membre este conformă cu directiva, prin faptul că prevede obligativitatea indicării pe produse sau pe ambalaj a numelui și a datelor de contact ale producătorului și a unui număr de referință al produsului sau, după caz, a numărului lotului. Cu toate acestea, aplicarea acestor cerințe nu este uniformă: aceasta poate varia în funcție de caracteristicile produselor, poate extinde obligația dincolo de producător sau poate necesita date suplimentare, iar aceste diferențe creează incertitudini pentru întreprinderile care își desfășoară activitatea în întreaga Europă.

În prezent, dispozițiile directivei privind trasabilitatea nu sunt suficient de explicite pentru a asigura colectarea de informații complete privind lanțurile de aprovizionare și distribuția produselor. Datele disponibile în Safety Gate/RAPEX demonstrează că, de multe ori, trasabilitatea produselor este insuficientă. În 2019, 36 % din alertele de produse periculoase nu conțineau informații cu privire la producător; 20 % dintre alerte au vizat produse cu marcă necunoscută sau cu număr de lot/cod de bare necunoscut; iar 12 % au vizat produse fără informații privind tipul sau modelul.

Figura 1, bazată pe alertele înregistrate în Safety Gate/RAPEX, arată că singura îmbunătățire în ceea ce privește disponibilitatea informațiilor a vizat fabricantul produsului și numărul lotului/codul de bare (și anume, mai puține alerte se refereau la lipsa acestor informații). Nu există o tendință clară care să indice o îmbunătățire a altor aspecte ale informațiilor privind trasabilitatea.

Figura 1: Ponderea alertelor Safety Gate/RAPEX care vizează informații despre produs necunoscute (2013-2019)

Sursă: Studiu pentru elaborarea unui raport de punere în aplicare a DSGP, din datele Safety Gate/RAPEX, extrase în ianuarie 2020 (calcul pe baza setului complet de date, numărul de alerte privind produsele de consum cu riscuri grave în perioada 2013-2019).

Aceleași date arată, de asemenea, că informațiile lipsă referitoare la produse sunt caracteristice îndeosebi anumitor tipuri de produse, cum ar fi indicatoarele laser, brichetele, bijuteriile și articolele decorative. Toate aceste produse intră în domeniul de aplicare al directivei și nu fac obiectul unor norme sectoriale de armonizare. Rezultă că probabilitatea este mai mare ca acele categorii de produse prevăzute de directivă să nu dispună de informații relevante esențiale pentru trasabilitatea lor.

2.3Funcționarea supravegherii pieței

Sistemul de supraveghere a pieței prevăzut de directivă pare să funcționeze cu constrângeri considerabile în materie de resurse. În cadrul unei evaluări din 2018 a acțiunilor legate de siguranța produselor, finanțate în cadrul Programului UE privind protecția consumatorilor, autoritățile au indicat că personalul/resursele financiare limitate pentru supravegherea pieței și asigurarea respectării legislației constituie factorul care subminează cel mai frecvent nivelul de realizare. De asemenea, supravegherea pieței pe piețele online ridică probleme, în special legate de importurile directe din afara UE.

2.3.1Cooperarea în materie de supraveghere a pieței cu alte autorități publice și cu autoritățile vamale

Există diferite modele instituționale de supraveghere a pieței la nivel național, caracterizate adesea printr-un grad ridicat de fragmentare a responsabilităților. Cooperarea dintre autorități – vămi și alte autorități – include o gamă largă de activități, cum ar fi schimburi de informații, reuniuni periodice, cooperare informală și cursuri comune de formare. Îmbunătățirea utilizării mai multor sisteme, cum ar fi Safety Gate/RAPEX, ICSMS și platforma Wiki confluence, reprezintă o mare valoare adăugată activității autorităților.

Cooperarea dintre autoritățile de supraveghere a pieței (denumite în continuare ASP-uri) și autoritățile vamale este foarte intensă și regulată în privința mai multor aspecte ale acestei activități. În majoritatea țărilor, autoritățile vamale efectuează controale în numele ASP-urilor fără ca acestea să aibă calitatea de autorități de supraveghere a pieței de sine stătătoare. Unele țări adoptă o abordare diferită și desemnează autoritățile vamale drept ASP de sine stătătoare, astfel încât funcționarii autorităților vamale să poată preleva eșantioane, să le testeze și să decidă cum să acționeze în continuare.

2.3.2Acțiuni comune și activități coordonate ale autorităților de supraveghere a pieței

Scopul acțiunilor comune și al activităților coordonate este de a promova și a coordona cooperarea în scopul aplicării Directivei 2001/95/CE și al asigurării unei abordări coerente în ceea ce privește punerea în aplicare a legislației privind siguranța produselor pe piața internă. Acestea acoperă, de regulă: eșantionarea și testarea coordonate ale produselor nealimentare găsite pe piețele din UE/SEE, evaluarea riscurilor, schimbul de expertiză și de bune practici și punerea în aplicare a unei strategii de comunicare eficace.

Un număr mare de autorități de supraveghere a pieței participă în mod regulat la acțiuni coordonate care au dus la identificarea unui număr considerabil de produse periculoase. Pentru a oferi asistență Rețelei pentru siguranța consumatorilor, Comisia a cofinanțat 14 acțiuni comune privind supravegherea pieței de către aceste autorități în cursul perioadei de raportare. Majoritatea acțiunilor comune au dus la identificarea unui număr semnificativ de produse periculoase, conducând la notificări în Safety Gate/RAPEX pentru 13 categorii de produse. Proiectele CASP2020 și CASP2021 (Coordinated Activities on the Safety of Products – Activități coordonate privind siguranța produselor) aflate în desfășurare urmează, de asemenea, abordarea punerii în aplicare a eșantionării comune, a testării, a evaluării riscurilor și a schimbului de bune practici pentru a desfășura acțiuni de supraveghere a pieței în statele membre ale UE/SEE.

2.3.3Rechemări și alte măsuri de corecție

În temeiul articolului 5 alineatul (3) din directivă, producătorii și distribuitorii au obligația de a notifica imediat autoritățile respective în cazul în care unul din produsele introduse de ei pe piață prezintă riscuri pentru consumator în ceea ce privește siguranța.

În cazul în care se constată că produsele sunt periculoase, statele membre trebuie să se asigure că acestea sunt rechemate, retrase sau că introducerea lor pe piață este interzisă și, de asemenea, trebuie să informeze Comisia fără întârziere prin intermediul Safety Gate/RAPEX. În notificare, statele membre furnizează informații privind produsul și măsurile adoptate. Datele din RAPEX conțin 5 983 de rechemări care acoperă perioada 2013-2019 în UE/SEE, ceea ce indică o tendință de creștere. Rechemările și alte măsuri de corecție sunt organizate practic în toate țările, atât în mod voluntar, cât și în mod obligatoriu.

2.3.4Baze de date privind rănirile

Proiectul finanțat de UE „Baza de date europeană privind rănirile” (IDB) a furnizat o serie de date privind rănirile și accidentele legate de produse în UE, dar doar un număr mic de state membre au colectat în mod sistematic date privind rănirile.

Crearea de baze de date online (care să cuprindă date referitoare la statisticile privind produsele periculoase și rănirile, evaluarea riscurilor, istoricul supravegherii pieței, constatările și amenzile) ar putea oferi informații mai bune întreprinderilor, ar putea avea un efect disuasiv asupra întreprinderilor neconforme și ar putea îmbunătăți avertizarea consumatorilor cu privire la produsele periculoase. De asemenea, s-a propus crearea unui sistem de colectare a datelor privind rănirile cauzate de produse, de preferat la inițiativa UE.