Glossaire

AEM : Agenţia Europeană de Mediu

CE : Comunitatea Europeană/Comunităţile Europene

CEE : Comunitatea Economică Europeană

Directiva privind habitatele : Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privindconservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică

Directiva privind păsările : Directiva 79/409/CEE a Consiliului din 2 aprilie 1979 privind conservarea păsărilor sălbatice

Efect : Schimbare produsă ca urmare a implementării unei intervenţii și care este legată în mod normal de obiectivele acesteia. În cadrul efectelor se includ rezultatele și impacturile. Efectele pot fi scontate sau nescontate, pozitive sau negative.

EIONET : European Environment Information and Observation Network (Reţeaua europeană de informare și observare pentru mediu)

ETC : European Topic Centre on Biological Diversity (Centrul tematic european pentru biodiversitate)

EUNIS : European Nature Information System (Sistemul informaţional privind natura Europei)

FEADR : Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală

FEDER : Fondul european de dezvoltare regională

FEP : Fondul european pentru pescuit

Intervenţie : Orice acţiune sau operaţie efectuată de autorităţile publice sau de alte organizaţii, indiferent de natura sa (politică, program, măsură sau proiect).

JO : Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

LIFE : L’Instrument Financier pour l’Environnement (Instrumentul financiar pentru mediu)

LIFE III : LIFE pentru perioada 2000-2006

LIFE+ : LIFE pentru perioada 2007-2013

LIFE-natură : O componentă a instrumentului LIFE, al cărui obiectiv este menţinerea sau readucerea la un stadiu corespunzător de conservare a habitatelor naturale și/sau a populaţiei speciilor.

Măsură : În cadrul unei politici, unitatea de bază a gestionării programelor, constituită dintr-un ansamblu de proiecte de natură similară și cu un buget definit cu precizie.

Natura 2000 : Reţeaua ecologică europeană de arii de conservare cu protecţie specială.

Obiectiv :

Formularea în prealabil a efectelor dorite ale unei intervenţii. Este necesar să se facă distincţia între obiectivele globale, intermediare, imediate și operaţionale:

- un obiectiv global corespunde impactului global al unei intervenţii și în mod normal este definit în termeni foarte generali în legislaţia comunitară; este de obicei transpus de Comisie și de statele membre în obiective intermediare, care corespund impacturilor intermediare dorite ale programelor finanţate;

- obiectivele imediate se referă la rezultatele unei intervenţii pentru destinatarii direct vizaţi și sunt în mod normal definite de statele membre în cadrul implementării programelor finanţate;

- obiectivele operaţionale specifică realizările care trebuie să se obţină în urma implementării.

Proiect : Operaţiune indivizibilă, delimitată în ceea ce privește graficul de timp și bugetul, și plasată sub responsabilitatea unei organizaţii însărcinate cu implementarea, la nivelul cel mai apropiat de situaţia de pe teren, a resurselor alocate intervenţiei.

Realizare : Ceea ce se produce sau se obţine cu ajutorul resurselor alocate unei intervenţii (de exemplu, X hectare de habitat Y reabilitate).

Resurse : Resursele financiare, umane și materiale mobilizate pentru implementarea unei intervenţii.

Rezultat : Schimbări imediate survenite în situaţia destinatarilor direct vizaţi la sfârșitul participării lor la o intervenţie.

SCI : Site of community importance (sit de importanţă comunitară)

SEBI : Streamlining European Biodiversity Indicators (Integrarea indicatorilor europeni ai biodiversității)

SM : Stat membru

SPA : Special Protection Area (arie de protecţie specială)

UE : Uniunea Europeană

Sinteză

I. LIFE-natură cofinanţează proiecte care favorizează conservarea speciilor și a habitatelor, derulate în statele membre, și, în special, proiecte legate de situri Natura 2000. Aceste proiecte ar trebui să contribuie cu o valoare adăugată de demonstraţie și să promoveze difuzarea celor mai bune practici în ceea ce privește metodele și abordările în materie de conservare. LIFE alocă cel puţin 78 % din bugetul care îi revine, de 300 de milioane de euro pe an, pentru subvenţionarea unor acţiuni specifice, din care un procent de cel puţin 50 % este destinat proiectelor care sprijină conservarea naturii și a biodiversităţii. Din punct de vedere financiar, reprezintă cel mai important mecanism european de finanţare destinat special mediului și gestionat direct de către Comisie, reprezentând un instrument esenţial pentru îndeplinirea obiectivelor politicii de mediu a Uniunii Europene.

II. Controlul și gestionarea instrumentului LIFE-natură reprezintă un proces complex, dat fiind că proiectele vizează situri de pe tot cuprinsul Uniunii, care se confruntă fiecare cu situaţii diferite, sunt gestionate de o mare diversitate de beneficiari și se consideră că ar trebui să aibă un impact durabil asupra conservării diverselor specii și habitate în cauză, aducând, totodată, o valoare adăugată prin difuzarea rezultatelor obţinute (punctele 1-8).

III. De la introducerea primului instrument LIFE în 1992, Comisia și-a dezvoltat și și-a îmbunătăţit treptat sistemele de gestionare și de control, printre altele ţinând seama de rezultatele auditurilor anterioare desfășurate de Curte [1]. O serie de alte modificări au fost aduse odată cu demararea instrumentului LIFE+, care se aplică în perioada 2007-2013 (punctele 9-11).

IV. Auditul a evaluat eficacitatea gestionării de către Comisie a subvenţiilor vărsate proiectelor LIFE-natură, din punctul de vedere al sustenabilităţii rezultatelor acestora. În acest context, a fost examinată, tot din perspectiva sustenabilităţii, și gestionarea de către beneficiari a proiectelor vizitate (punctele 12-16).

V. S-au desfășurat activităţi de audit la DG Mediu din cadrul Comisiei și s-au efectuat vizite de audit la faţa locului pentru a examina un număr de 35 de proiecte în următoarele șase state membre: Belgia, Germania, Italia, Slovenia, Spania și Regatul Unit. Au fost, de asemenea, vizitate echipele externe contractate pentru monitorizare și comunicare, evaluatorii proiectelor și Centrul tematic european pentru biodiversitate [care se află într-o relaţie contractuală cu Agenţia Europeană de Mediu (AEM)], toţi aceștia constituind colaboratori apropiaţi ai Comisiei pentru gestionarea și dezvoltarea aspectelor de mediu (punctul 17).

VI. Per ansamblu, proiectele auditate au contribuit la conservarea speciilor și a habitatelor vizate, în special în siturile Natura 2000, susţinând astfel eforturile statelor membre și angajamentul și activităţile de voluntariat ale cetăţenilor Uniunii Europene și ale asociaţiilor acestora în favoarea conservării biodiversităţii. Comisia trebuie să se asigure că sunt aprobate numai propunerile de proiect bine concepute și că aceste proiecte se execută astfel cum s-a prevăzut. De asemenea, Comisia trebuie să insiste pe instituirea unor structuri organizatorice și financiare care să permită proiectelor finanţate de UE să aibă un impact durabil (punctele 18-20).

VII. Deși, de la introducerea instrumentului LIFE în 1992, s-au realizat progrese importante, este în continuare necesară îmbunătăţirea sistemelor de gestionare și de control ale Comisiei, astfel încât acestea să poată garanta că măsurile de conservare finanţate de Uniunea Europeană își îndeplinesc în mod mai satisfăcător obiectivele și că vor avea continuitate după încetarea finanţării comunitare la finele proiectului. Au fost evidenţiate următoarele deficienţe, legate de diversele faze din gestionarea proiectelor:

(a) procedura de selecţie: ponderea acordată factorilor legaţi de sustenabilitate relevanţi în cadrul notării proiectelor pentru LIFE+ este imprecisă și redusă și procesul decizional pentru atribuirea finanţărilor durează prea mult (punctele 21-28);

(b) implementarea și monitorizarea proiectelor: nu s-a pus suficient accent pe rezultatele (efectele) proiectelor, pe contractele și planurile de gestionare, ceea ce a dăunat sustenabilităţii preconizate a rezultatelor proiectelor (punctele 29-40);

(c) difuzarea rezultatelor: valoarea adăugată potenţială pe care o poate aduce fiecare proiect LIFE-natură nu este exploatată la maximum, întrucât lecţiile învăţate, cele mai bune practici identificate și informaţiile tehnice/știinţifice detaliate obţinute nu sunt puse în mod sistematic la dispoziţia publicului interesat, cu excepţia celui aflat în imediata vecinătate a proiectului (regiunea sau ţara în care se desfășoară proiectul) (punctele 41-53);

(d) gestionarea pe termen lung a rezultatelor proiectelor: întrucât, în majoritatea cazurilor, rezultatele (efectele) proiectelor finanţate nu vor deveni vizibile decât la un timp după efectuarea plăţii finale și cum nu s-a instituit nicio procedură de monitorizare ex post în vederea evaluării eficacităţii acţiunilor finanţate, Comisia nu dispune decât de puţine informaţii în acest sens. Este necesar, în consecinţă, să se elaboreze o serie de indicatori adecvaţi care să permită evaluarea rezultatelor obţinute (punctele 54-67).

VIII. Comisiei i se recomandă să analizeze mai în profunzime diverșii factori care sunt relevanţi pentru sustenabilitatea rezultatelor proiectelor, să își îmbunătăţească modalităţile de difuzare a cunoștinţelor dobândite și să instituie o procedură de monitorizare sistematică a proiectelor după efectuarea plăţii finale (punctele 68-77).

Introducere

1. LIFE este un acronim pentru L’Instrument Financier pour l’Environnement, în limba română, Instrumentul financiar pentru mediu. Primele proiecte care au primit finanţare prin LIFE au fost demarate în 1992 [2]; instrumentele LIFE ulterioare, specializate pe diverse teme, au continuat să acorde finanţare și în cea de a treia etapă a instrumentului, cunoscută sub numele LIFE III, prevăzută pentru perioada 2000-2006 [3]. LIFE a fost împărţit în trei componente tematice:

- "LIFE-natură";

- "LIFE-mediu" și

- "LIFE-ţări terţe".

2. Au fost selectate proiecte pentru toate cele trei componente în parte, utilizându-se proceduri specializate pentru fiecare dintre acestea. Noua etapă, LIFE+, alocă un total de 2143 de milioane de euro pentru perioada 2007-2013 [4]. Cel puţin 78 % din această sumă trebuie să fie utilizată ca subvenţii pentru acţiuni din cadrul unor proiecte. Cele trei componente s-au transformat în:

- "Natură și biodiversitate";

- "Politică și guvernare în materie de mediu" și

- "Informare și comunicare".

3. Spre deosebire de LIFE III, selecţia proiectelor se efectuează în prezent în conformitate cu o procedură unică pentru toate cele trei componente.

4. Pe parcursul perioadei 2000-2006, LIFE-natură a finanţat 434 de proiecte, ce au fost implementate în 26 de state membre, finanţarea totală acordată ridicându-se la 436 de milioane de euro (a se vedea figura 1). Contribuţia medie, de la bugetul UE, per proiect fiind de un milion de euro, proiectele au antrenat într-o proporţie semnificativă resurse financiare comunitare, care au venit în completarea cofinanţării naţionale. LIFE+ "Natură și biodiversitate" va rămâne cea mai importantă componentă din cadrul LIFE, având în vedere că alocaţia anuală pentru perioada 2007-2013 reprezintă cel puţin 50 % din bugetul destinat subvenţiilor pentru acţiuni (850 de milioane de euro).

5. Atât regulamentul referitor la LIFE III, cât și cel referitor la LIFE+ prevăd acordarea de asistenţă financiară pentru proiectele de conservare a naturii care contribuie la punerea în aplicare a Directivei privind păsările și a celei privind habitatele [5]. Aceste directive instituie o reţea de teritorii protejate, denumite situri "Natura 2000", care primesc asistenţă financiară prin LIFE-natură [6]. Responsabilitatea pentru punerea în aplicare a directivelor îi revine statului membru în care se află situl în cauză. Cu toate acestea, siturile sunt eligibile pentru a primi asistenţă financiară UE prin intermediul instrumentelor comunitare corespunzătoare [7]. În consecinţă, proiectele LIFE-natură vizează, în primul rând, să contribuie la menţinerea sau la reabilitarea habitatelor naturale și/sau a speciilor pe cale de dispariţie enumerate într-una sau în cealaltă dintre cele două directive. Componenta referitoare la biodiversitate din cadrul LIFE+ cofinanţează proiecte inovatoare și demonstrative care contribuie la îndeplinirea obiectivului de stopare a pierderii biodiversităţii până în 2010 și în viitor [8] și permite acordarea de finanţare LIFE și pentru proiecte care nu au legătură cu siturile Natura 2000.

Figura 1

Contribuţia LIFE-natură pe state membre 2000-2006 (436 de milioane de euro)

+++++ TIFF +++++

6. Toate actele legislative relevante ale Uniunii Europene subliniază importanţa unei dezvoltări sustenabile a mediului. Cel de al cincilea Program de acţiune pentru mediu al Comunităţii Europene este intitulat "Către o dezvoltare sustenabilă" [9]. Acest concept este dezvoltat în cadrul celui de al șaselea Program de acţiune pentru mediu [10], în curs de desfășurare, și prezintă o importanţă deosebită pentru proiectele de conservare a naturii, întrucât reabilitarea și protecţia habitatelor și a speciilor este, prin definiţie, un proces pe termen lung. Întrucât numai pentru o parte dintre solicitări se acordă finanţare, sustenabilitatea ar trebui să constituie un important criteriu de selecţie a proiectelor, cu alte cuvinte, proiectele selectate ar trebui să fie cele care produc beneficiile cu cea mai mare durată de supravieţuire după încheierea finanţării comunitare.

7. Gestionarea de către Comisie a subvenţiilor LIFE-natură constituie un proces complex. Solicitanţi din toate statele membre depun propuneri de investiţii în favoarea unor diverse specii și habitate. Aceste propuneri pot conţine elemente inovatoare, a căror implementare se poate întinde pe mai mulţi ani și care vor avea un impact durabil asupra stadiului de conservare, aducând, totodată, o valoare adăugată graţie difuzării ulterioare a rezultatelor obţinute. Graficul 1 prezintă o imagine sinoptică a ciclului actual al gestionării proiectelor.

Proiectele LIFE-natură sunt multianuale, dispun adesea de obiective complexe și implică parteneri diverși

+++++ TIFF +++++

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

Diagrama 1

Ciclul de viaţă al unui proiect LIFE-natură

+++++ TIFF +++++

8. În plus, solicitanţii pot fi entităţi publice sau private; printre aceștia se pot număra, de multe ori, ONG-uri de diferite dimensiuni, angajamentul ferm al acestora faţă de proiect reprezentând un element-cheie pentru reușita acestuia.

9. În raportul special anterior privind instrumentul LIFE, publicat în 2003 [11], Curtea a identificat o serie de deficienţe care afectează calitatea investiţiilor și efectele pe termen lung ale rezultatelor: auditul a demonstrat că nu existau obiective clar definite pentru instrumentul LIFE, că nu se realizase o analiză satisfăcătoare a impactului acestui instrument și că nu se procedase la o difuzare adecvată a rezultatelor obţinute [12].

10. În anii care au urmat, Comisia a dat curs unora dintre recomandările Curţii. Cu toate acestea, analiza realizată în cadrul Raportului anual privind exerciţiul financiar 2004 [13] cu privire la măsurile întreprinse în urma observaţiilor specificate în raportul special menţionat anterior a relevat că nu s-a dat curs tuturor recomandărilor Curţii. Mai precis, definiţia obiectivelor era în continuare neclară, sfera auditurilor la faţa locului efectuate de Comisie se axa în continuare pe aspectele financiare și nu se realizase încă evaluarea rezultatelor proiectelor.

11. De la introducerea primului instrument LIFE în 1992, Comisia și-a dezvoltat și și-a îmbunătăţit treptat sistemele de gestionare și de control, printre altele ţinând seama de rezultatele auditurilor anterioare desfășurate de Curte. În plus, în 2007, o serie de alte modificări au fost aduse mecanismului de acordare a subvenţiilor LIFE pentru perioada financiară 2007-2013. Auditul care face obiectul prezentului raport a vizat examinarea deficienţelor identificate anterior, concentrându-se pe implicaţiile acestora pentru sustenabilitatea rezultatelor proiectelor, care este crucială pentru utilizarea eficace, sub gestionarea directă a Comisiei, a fondurilor UE acordate pentru proiecte LIFE.

Sfera Și abordarea auditului

12. Obiectivul auditului a fost de a evalua eficacitatea gestionării de către Comisie a subvenţiilor LIFE-natură, de-a lungul diferitelor faze ale ciclului unui proiect, din perspectiva sustenabilităţii rezultatelor proiectelor.

13. Au fost examinate următoarele întrebări de audit:

- Noua procedură de selecţie a permis ierarhizarea proiectelor în funcţie de sustenabilitatea previzionată?

- Proiectele au fost implementate și monitorizate în mod adecvat de către Comisie?

- Comisia asigură o difuzare corespunzătoare a informaţiilor privind rezultatele proiectelor și a lecţiilor învăţate în urma implementării acestora?

- Comisia urmărește evoluţia ulterioară a proiectelor după încheierea finanţării sau le evaluează rezultatele pe termen lung prin alte modalităţi adecvate?

14. Au făcut obiectul auditului gestionarea proiectelor LIFE III-natură (2000-2006) și procedura de selecţie pentru noul instrument, LIFE+ (2007-2013). Observaţiile formulate continuă să prezinte importanţă pentru gestionarea de către Comisie, întrucât aspectele abordate privesc în egală măsură noile proiecte LIFE+.

15. Întrucât noţiunea de sustenabilitate nu este precizată în reglementări și nici nu dispune de o definiţie convenită în mod oficial care să fie aplicabilă proiectelor finanţate prin LIFE, auditul a adoptat specificaţiile prevăzute în Directiva privind păsările și în Directiva privind habitatele, la a căror punere în aplicare contribuie proiectele LIFE-natură. Acestea prevăd trei elemente fundamentale:

- un element referitor la rezultate: "menţinerea sau readucerea […] la un stadiu corespunzător […] a habitatelor naturale și a speciilor" (Directiva privind habitatele) și "menţinerea populaţiei speciilor" (Directiva privind păsările);

- un element temporal: "vor continua, probabil, să existe în viitorul apropiat" (Directiva privind habitatele) și "aria de extindere naturală pe termen lung […] și abundenţa [speciei]" (Directiva privind habitatele);

- un element referitor la gestionare: "structura și funcţiile sale specifice, necesare pentru menţinerea sa pe termen lung, există […]" (Directiva privind habitatele).

16. Pentru auditul care face obiectul prezentului raport, sustenabilitatea unui proiect finanţat prin LIFE a fost definită ca fiind nivelul de certitudine care poate fi obţinut (calitatea proiectului, structuri de gestionare, garanţii financiare etc.) cu privire la faptul că investiţiile finanţate și efectele acestora pot fi menţinute după finalizarea proiectului și că se va proceda la difuzarea rezultatelor acestuia. Pentru evaluarea gradului de reușită a implementării instrumentului LIFE-natură, este esenţial să se acorde sustenabilităţii atenţia cuvenită în fiecare fază a ciclului de gestionare a unui proiect, de la procedura de selecţie până la faza de după încetarea finanţării prin LIFE a proiectului.

17. S-au colectat probe de audit de la DG Mediu, de la Agenţia Europeană de Mediu, de la Centrul tematic european pentru biodiversitate (ETC), de la echipele externe contractate pentru monitorizare și comunicare, de la evaluatori, de la un eșantion de beneficiari și de la autorităţile naţionale competente. Probele s-au obţinut prin intermediul analizelor documentare, al interviurilor și al chestionarelor. S-au efectuat vizite de audit la faţa locului pentru un eșantion de 35 de proiecte LIFE III, aprobate între 2000 și 2005 și derulate în șase state membre: Belgia, Germania, Italia, Slovenia, Spania și Regatul Unit (a se vedea anexa I) [14]. Proiectele incluse în eșantion corespund unui procent de 13 % din cheltuielile UE aferente instrumentului LIFE III, care se ridică în total la 436 de milioane de euro; prin urmare, acest eșantion permite obţinerea unui volum suficient de probe pentru auditul efectuat.

Observaţii

Realizările instrumentului LIFE și posibilităţile de îmbunătăţire a acestuia

18. Pe baza celor 35 de proiecte auditate, s-a constatat că, per ansamblu, investiţiile prevăzute contribuiau la conservarea speciilor și a habitatelor în siturile Natura 2000. Chiar dacă unele proiecte s-au confruntat cu dificultăţi, angajamentul beneficiarilor și al personalului aferent a făcut posibilă depășirea acestora și luarea unor măsuri corective.

19. Comisia și-a îmbunătăţit în mod constant, din 1992, procedurile de gestionare a subvenţiilor LIFE. Cu toate acestea, auditul a pus în lumină o serie de deficienţe, care ar trebui remediate pentru a proteja sustenabilitatea rezultatelor proiectelor. Tabelul 1 prezintă o imagine sinoptică a deficienţelor identificate în cadrul proiectelor auditate la faţa locului, grupate pe categorii corespunzând diverselor faze din cadrul ciclului de viaţă al unui proiect.

Tabelul 1

Tipuri de deficienţe detectate în cadrul proiectelor auditate la faţa locului

Procedura de selecţie: | propunerea de proiect nu este pregătită în mod satisfăcător;capacităţile de ordin juridic și tehnic ale beneficiarului nu sunt suficiente pentru a garanta menţinerea rezultatelor proiectului după încetarea finanţării prin intermediul instrumentului LIFE;structura cofinanţatorilor și a partenerilor nu este transparentă;nu există criterii sau indicatori prestabiliţi pentru evaluarea efectelor proiectului;nu s-a prevăzut niciun buget pentru menţinerea rezultatelor proiectului după încetarea finanţării prin intermediul instrumentului LIFE. |

Faza de implementare: | dificultăţi întâmpinate în obţinerea parcelelor de teren prevăzute pentru situl proiectului;deficienţe la nivelul parteneriatelor responsabile de gestionarea proiectului;presiunea demografică exercitată asupra sitului proiectului;interese divergente cu alte domenii, în special cu agricultura;monitorizarea insuficientă a rezultatelor proiectului;absenţa garanţiilor prin care să se protejeze terenurile achiziţionate pentru conservarea naturii;absenţa unui sprijin din partea factorilor interesaţi. |

Difuzarea rezultatelor: | populaţia locală nu este informată corespunzător și nu este implicată în mod suficient sau chiar se opune proiectului;difuzarea rezultatelor vizează în principal publicul local și regional;site-urile web dedicate proiectelor nu sunt actualizate în mod sistematic sau sunt de o calitate mediocră;site-urile web dedicate proiectelor nu sunt utilizate în mod eficient pentru a face publice realizările și efectele proiectelor. |

Gestionarea pe termen lung a rezultatelor proiectelor: | planul de gestionare nu este aprobat de autorităţile statului membru în cauză;măsurile de conservare aferente unui proiect LIFE dat nu sunt suficient de bine integrate în zonele învecinate;capacităţile de ordin juridic și financiar ale entităţilor responsabile de sustenabilitatea rezultatelor proiectelor după încetarea finanţării prin intermediul instrumentului LIFE sunt insuficiente;monitorizarea speciilor și a habitatelor nu se realizează într-o măsură suficientă pentru a permite evaluarea impactului. |

20. Punctele prezentate în continuare examinează fiecare fază din gestionarea proiectelor de către Comisie, identificând, pentru fiecare în parte, deficienţele și posibilităţile de îmbunătăţire.

Procedura de selecţie

21. Auditul a urmărit să determine:

- dacă la nivelul Comisiei se stabiliseră criterii și grile de notare adecvate și clare, care să permită selecţia proiectelor în funcţie de calitatea acestora, de pertinenţa obiectivelor lor și de gradul în care este probabilă sustenabilitatea rezultatelor (realizărilor) acestora, și

- dacă aceste criterii au fost aplicate în practică.

Vizibilitatea insuficientă a sustenabilităţii în cadrul procedurilor de selecţie

22. Procedura de selecţie are ca scop alocarea puţinelor fonduri LIFE celor mai bune proiecte selectate dintr-un număr mare de solicitări. Solicitanţii trebuie să depună propuneri care să respecte, printre altele, cerinţe tehnice și financiare foarte stricte și detaliate. În urma auditului desfășurat de Curte cu privire la procedurile de selecţie organizate de Comisie pentru LIFE III și LIFE+, s-a tras concluzia că aceasta ar trebui să acorde o atenţie mai mare criteriilor prin care se realizează ierarhizarea proiectelor, precum și ponderii acestor criterii și grilelor de notare utilizate, astfel încât să se obţină garanţia că factorii legaţi de sustenabilitate sunt luaţi în considerare într-o măsură suficientă și cuantificată.

23. În tabelul 2 sunt sintetizate criteriile de selecţie și grilele pentru ierarhizarea proiectelor, care au fost întocmite sub forma unor "punctaje maxime", pentru LIFE III și pentru LIFE+.

24. În ceea ce privește LIFE+, calitatea tehnică a propunerilor de proiecte se evaluează în prezent de către evaluatori externi contractaţi, pe baza criteriilor de selecţie definite în ghidul solicitantului și în ghidul de evaluare a propunerilor de proiecte LIFE-natură, ghiduri redactate de Comisie. Această procedură este în acord cu recomandările formulate anterior de Curte, prin care se indica recurgerea la experţi externi pentru a se asigura separarea necesară a sarcinilor [15].

25. Cu toate acestea, fiecare criteriu este examinat în raport cu o serie de întrebări de ordin analitic, denumite în continuare subcriterii, fapt care le lasă evaluatorilor o mare libertate de apreciere în notarea proiectelor. Deoarece nu există ponderi stabilite pentru subcriteriile aferente fiecărui criteriu de atribuire, fiecare evaluator le poate atribui acestor subcriterii un nivel diferit de prioritate. În consecinţă, chiar dacă nu sunt întrunite unul sau mai multe subcriterii, propunerea de proiect poate obţine totuși un punctaj ridicat pentru criteriul de atribuire în cauză. Acest lucru este valabil în special în cazul aspectelor de sustenabilitate incluse în calitate de subcriterii ale criteriilor de atribuire "Beneficiile aduse în ceea ce privește conservarea" sau "Contribuţia la îndeplinirea obiectivelor", pentru programele LIFE III și, respectiv, LIFE+ [16].

Tabelul 2

Criteriile de selecţie ale Comisiei pentru proiectele LIFE-natură: punctajele maxime (exprimate în procente)

Criterii de atribuire | LIFE III (2006) | LIFE+ (2007) |

Coerenţa tehnică | 23 | 16 |

Coerenţa financiară | 7 | 16 |

Beneficiile aduse în ceea ce privește conservarea | 47 | - |

Contextul socioeconomic și operaţional | 23 | - |

Contribuţia la îndeplinirea obiectivelor | - | 26 |

Valoarea adăugată europeană | - | 26 |

Complementaritatea | - | 11 |

Caracterul transnaţional | - | 5 |

Valoarea adăugată naţională [] | - | - |

Punctajul total | 100 | 100 |

26. Auditul a pus în lumină faptul că pertinenţa criteriilor legate de sustenabilitate, menţionate anterior, a fost simţitor redusă de la LIFE III la LIFE+ (a se vedea tabelul 2). Potrivit serviciilor Comisiei, acest lucru a fost necesar pentru a putea permite evaluarea pe baza acelorași criterii a propunerilor aferente celor trei componente (a se vedea punctul 1), astfel încât toate aceste propuneri să poată concura între ele. Această abordare a condus la transformarea întrebărilor de natură mai precisă din ghidul de evaluare a propunerilor pentru LIFE III, întrebări care fuseseră dezvoltate în decursul anilor, în întrebări de natură foarte generală, cu o valoare informaţională neînsemnată. Curtea a constatat că, per ansamblu, criteriile de selecţie modificate pentru LIFE+ nu acordă o atenţie mai mare aspectelor de sustenabilitate și nici nu sunt aplicate neapărat în mod consecvent.

Caseta 1

Modalitatea de acordare a punctajelor pentru aspectele de sustenabilitate

În urma examinării dosarelor întocmite de evaluatorii externi, s-a constatat că, deși sustenabilitatea rezultatelor proiectelor era uneori pusă sub semnul întrebării, o parte dintre punctajele acordate pentru criteriul corespondent erau totuși ridicate:

"Este evident că pentru conservarea unor habitate precum turbăriile înalte, după reabilitarea lor, va fi necesară o gestionare permanentă. […] Sperăm că la finalizarea proiectului vor fi disponibile fonduri în acest sens, astfel încât să se poată prelua pe termen lung costurile de gestionare." – 8 puncte din maximum 10 (bine);

"Deși guvernul recunoaște necesitatea de a continua eliminarea vegetaţiei invazive, nu s-a confirmat punerea la dispoziţie a unor resurse pentru desfășurarea acestei activităţi după încheierea finanţării proiectului." – 17 puncte din 25 (bine);

"Odată proiectul finalizat, vor fi necesare fonduri suplimentare pentru a menţine stadiul de conservare al habitatelor, prin desfășurarea unor activităţi recurente care să permită recolonizarea de către speciile exotice" – 22 de puncte din 25 (excelent).

27. Criteriile de selecţie au evoluat în conformitate cu legislaţia și cu experienţa dobândită de Comisie. Cu toate acestea, s-a remarcat faptul că Agenţia Europeană de Mediu (AEM) și Centrul tematic european pentru biodiversitate (ETC) nu au fost direct implicate în definirea criteriilor de selecţie, în ciuda cunoștinţelor pe care le deţin acestea în domeniul reţelei Natura 2000 și al monitorizării biodiversităţii în Europa (a se vedea punctul 39).

Procesul de selecţie durează prea mult

28. În principiu, procedura de selecţie revizuită nu ar trebui să fie un proces lipsit de transparenţă, în urma căruia solicitanţii să primească, de obicei, un răspuns în legătură cu propunerile depuse, abia la un an după trimiterea acestora (a se vedea anexa II). Aceste intervale atât de lungi – în comparaţie cu media de șase luni necesare pentru proiectele finanţate prin alte fonduri europene, cum ar fi FEADR și FEP – care sunt, de regulă, impuse de proceduri interinstituţionale, se pot afla la originea unor limitări importante la nivelul implementării proiectelor, întrucât este posibil ca între timp să se fi modificat simţitor anumite elemente fundamentale ale proiectelor. De exemplu, poate să nu mai fie posibilă achiziţionarea de terenuri în zona de conservare vizată sau principalii factori interesaţi pot să nu mai fie disponibili. În cazul a două dintre proiectele auditate, astfel de incidente au pus serios în pericol demararea proiectelor. În pofida eforturilor substanţiale depuse de beneficiari și de Comisie, problemele în cauză au putut fi doar parţial remediate.

Implementarea proiectelor

29. Pentru a răspunde la întrebarea "Proiectele au fost implementate și monitorizate în mod adecvat de către Comisie?", auditul a examinat:

- dacă se pune accent suficient pe monitorizarea progreselor înregistrate de proiecte și pe realizările obţinute în cadrul acestora;

- dacă monitorizarea acoperă și rezultatele obţinute de proiecte (efectele).

Deficienţe constatate în ceea ce privește monitorizarea realizărilor proiectelor și a rezultatelor pe termen lung

30. Comisia desemnează o echipă de experţi în domeniul conservării naturii pentru a realiza monitorizarea implementării proiectelor. După aprobarea unui proiect, acesta face obiectul unei vizite anuale din partea observatorilor, cu scopul de a verifica progresele înregistrate. Pe baza acestor vizite și a rapoartelor beneficiarilor, observatorii formulează o evaluare tehnică a stadiului proiectului. Comisia determină sumele subvenţiilor pe care le va acorda proiectelor pe baza rapoartelor beneficiarilor, ţinând seama, de asemenea, de rapoartele privind implementarea întocmite de observatori.

31. În calitate de experţi în domeniul conservării, observatorii pot asigura o monitorizare profesionistă a implementării proiectelor și au capacitatea de a stimula schimbul, între proiectele LIFE, de experienţe și de lecţii învăţate în urma examinării unor aspecte similare. Cu toate acestea, auditul a evidenţiat existenţa, în cazul a 14 proiecte dintre cele 35 vizitate, a următoarelor tipuri de deficienţe, care pot avea drept cauză abordarea și strategia de monitorizare adoptate de Comisie:

- monitorizarea insuficientă a rezultatelor proiectelor (a se vedea punctele 32, 34, 35 și 36);

- acceptarea modificărilor aduse proiectelor în condiţiile modificării substanţiale a acordului de subvenţionare (a se vedea punctul 33);

- verificarea deficitară, la finalizarea proiectelor, a implementării acţiunilor care acumulaseră întârzieri (a se vedea punctul 58) și

- verificarea insuficientă a existenţei și a conţinutului contractelor de gestionare (a se vedea punctele 64 și 67).

32. Comisia le impune beneficiarilor să își calculeze costurile pentru fiecare acţiune definită în acordul de subvenţionare, astfel încât aceste calcule să servească drept bază pentru monitorizarea ulterioară. Aceste categorii de costuri per acţiune nu sunt însă luate în considerare pentru raportarea finală. Comisia nu monitorizează deci categoriile de costuri financiare care i-ar permite să compare costul fiecărei acţiuni derulate pe durata implementării proiectului cu costurile prevăzute în acordurile de subvenţionare și în actele adiţionale. În consecinţă, Comisia nu dispune de o bază care să îi permită să compare costurile reale cu cele care au fost prevăzute în bugetul din propunere.

33. Auditul a identificat o serie de cauze care explică de ce unele proiecte nu au reușit în totalitate să obţină rezultatele (realizările) scontate. Au fost identificate patru cazuri în care achiziţionarea prevăzută a terenurilor nu a mai putut avea loc și, prin urmare, măsurile de conservare nu au putut fi puse în aplicare conform planului. Reacţia Comisiei a fost fie de a accepta anularea investiţiilor aferente, fie de a modifica acordul de subvenţionare prin adaptarea obiectivelor iniţiale. Deși nu se consideră a reprezenta o încălcare a cerinţelor formale, astfel de modificări pot fi acceptate doar cu condiţia ca obiectivele generale ale propunerii iniţiale de proiect să nu sufere modificări substanţiale; într-unul dintre cazurile auditate, rezultatele preconizate pentru proiectul în cauză suferiseră însă modificări considerabile, întrucât a fost schimbat habitatul vizat, de la zone umede la turbării înalte, și proiectul nu a reușit să interconecteze siturile naturale protejate deja existente (a se vedea caseta 2):

Caseta 2

Obiectivele iniţiale nu au fost atinse

Unul dintre proiectele LIFE, care beneficiază de o contribuţie comunitară de două milioane de euro, este situat într-o arie de protecţie specială (SPA) declarată în temeiul Directivei privind păsările. Intenţia exprimată în propunere era de a crea o zonă umedă continuă, care să integreze și secţiuni de turbărie joasă, cu scopul de a atrage un număr mare de specii de păsări migratoare, care să utilizeze zona respectivă în principal ca un loc de odihnă. Zona astfel creată ar fi putut să realizeze o conexiune între mai multe subsituri deja existente. Din acest motiv, principala măsură prevăzută în acordul de subvenţionare era reprezentată de achiziţionarea de terenuri în trei subsituri esenţiale, cu scopul de a realiza o conexiune între terenurile deja existente, aflate în proprietatea statului, și de a crea precondiţiile necesare pentru punerea în aplicare a măsurilor de reumidificare.

Dată fiind opoziţia categorică a fermierilor locali, proiectul a trebuit să fie modificat: zona 2, cu o suprafaţă de 52 ha, a trebuit să fie abandonată, iar în celelalte două zone au putut fi achiziţionate numai 80,5 ha (78 %) din cele 103 ha planificate. Pentru a compensa pierderea înregistrată în suprafaţă, a fost acceptat un alt subsit, care urmărea însă reabilitarea turbăriilor înalte în locul zonelor umede.

Rezultatele finale ale proiectului aprobat în urma procedurii de selecţie indică însă că acesta nu a reușit să își îndeplinească obiectivele iniţiale de revitalizare a turbăriilor joase și a zonelor umede, pe de o parte, și de conectare a diferitelor biotopuri, pe de altă parte. S-au pus în aplicare, în schimb, măsuri referitoare la turbăriile înalte, care, deși se adresau și acestea unei părţi dintre speciile vizate de proiect, au fost destinate unor cu totul alte habitate și situri decât cele prevăzute iniţial.

34. Auditul a revelat nouă cazuri în care se făcuseră investiţii costisitoare în elemente care prezentau o utilitate foarte limitată sau care nu aveau niciun impact concret asupra stadiului de conservare al speciilor sau al habitatelor (a se vedea caseta 3).

35. Progresele în sensul îmbunătăţirii stadiului de conservare se pot evalua doar dacă se monitorizează speciile vizate și speciile de referinţă. Beneficiarul are obligaţia de a raporta, atât după finalizarea proiectelor din punct de vedere fizic, cât și pe parcursul implementării lor, cu privire la schimbările survenite în stadiul de conservare al unor specii sau habitate vulnerabile. Monitorizarea realizată de mulţi beneficiari s-a concentrat însă doar pe măsurarea realizărilor proiectelor (a se vedea caseta 4).

Caseta 3

Acţiuni lipsite de rentabilitate

Obiectivul principal al unuia dintre proiectele auditate era de a reduce sau de a elimina riscul ca păsările să intre în coliziune cu reţeaua de electricitate și să se electrocuteze. Una dintre acţiunile vizitate viza construcţia unei noi linii electrice subterane de medie tensiune, cu o lungime de 1,9 km, care să înlocuiască o fostă linie aeriană, costul acestei investiţii ridicându-se la 66000 de euro. Linia aeriană încetase însă să mai aibă vreo utilizare, întrucât unicul client dăduse faliment cu mulţi ani în urmă și, în consecinţă, clădirea alimentată de cablul în cauză nu mai era utilizată. Având în vedere că nu exista nicio garanţie că energia electrică avea să fie utilizată în amplasamentul respectiv, nu ar fi trebuit să se acorde fonduri LIFE pentru înlocuirea liniilor electrice aeriene care erau scoase din uz.

Caseta 4

Monitorizare insuficientă a rezultatelor proiectelor

Un proiect care a beneficiat de un ajutor de la UE în valoare de peste 0,5 milioane de euro viza reumidificarea unei turbării degradate, cu scopul de a relansa în acest fel dezvoltarea unei vegetaţii și a unei faune tipice pentru un habitat de turbărie. Principalele pericole le reprezintă, de regulă, drenarea și eutrofizarea cauzată de îngrășămintele transportate fie de vânt, fie de apele poluate provenite de la terenurile agricole învecinate, exploatate intensiv. Monitorizarea nivelului apei, astfel cum a fost prevăzută și efectuată în cadrul proiectului, nu a avut ca efect decât să estimeze dacă acţiunea a funcţionat din punct de vedere tehnic și dacă a reușit să ridice nivelul apei. Proiectul în cauză a urmat o abordare inedită, și anume submersiunea întregii turbării, reușita acestei abordări fiind de altfel pusă sub semnul întrebării în mai multe rânduri de echipa de observatori. Cu toate acestea, deși beneficiarul a raportat cu regularitate rezultatele privind creșterea nivelului apei, nu s-au colectat niciun fel de date cu privire la impactul acestor schimbări asupra speciilor de referinţă, cum ar fi mușchiul de turbă; astfel de date ar fi putut dovedi dacă s-a atins sau nu obiectivul vizat de proiect, și anume dezvoltarea turbăriilor înalte. Monitorizarea efectuată cu privire la acest proiect nu furnizează nicio indicaţie cu privire la rezultatele obţinute prin metoda la care s-a recurs.

Submersiunea unei turbării în scopuri de conservare a speciilor și a habitatelor

+++++ TIFF +++++

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

36. În plus, monitorizarea tehnică nu a comportat întotdeauna un nivel suficient de control, cu ajutorul căruia să se poată estima în ce măsură proiectele finanţate au obţinut rezultatele scontate (a se vedea caseta 5).

Caseta 5

Monitorizarea efectuată cu privire la un proiect nu a constatat spargerea unui baraj

Unul dintre proiectele auditate, care a primit o finanţare comunitară în valoare de un milion de euro, a inclus construcţia unor baraje cu scopul de a umidifica o zonă de turbării. S-a acordat finanţare pentru construcţia a trei baraje de dimensiuni mai mici, realizate din palplanșe, și a unui baraj de dimensiuni mai mari, cu o lungime de cca 300 m, al căror scop era de a contribui la umidificarea stratului de turbă deteriorat. La data la care s-a efectuat auditul, barajul mai mare suferise o breșă cauzată, potrivit beneficiarului, de presiunea apei. Echipa de proiect încercase să o repare cu ajutorul unei structuri de lemn menite să consolideze palplanșele, dar barajul consolidat a cedat încă o dată. Potrivit declaraţiilor echipei de proiect, se intenţiona reconstruirea barajului cu fonduri naţionale în anul următor. Cedarea barajului confirmă că acţiunea corespunzătoare construcţiei acestuia din cadrul proiectului nu și-a îndeplinit obiectivul stabilit. Observatorul verificase existenţa barajului după ce a fost construit, dar nu a raportat, cu ocazia vizitelor ulterioare, nici ruperea acestuia, nici efectul negativ al acestui eveniment asupra reabilitării habitatului. Acest incident nu a fost menţionat nici de raportul tehnic final întocmit de beneficiar, nici de raportul de monitorizare al Comisiei.

Necesitatea de a elabora indicatori de rezultat

37. Condiţia prealabilă pentru a efectua o monitorizare eficace este definirea cu precizie a unei serii de indicatori și de criterii de evaluare. Acordul de subvenţionare ar trebui să descrie acţiunile principale și rezultatele care trebuie evaluate pentru fiecare obiectiv al proiectului în parte. Cu toate acestea, în cazul a nouă dintre cele 35 de proiecte auditate, criteriile și indicatorii menţionaţi anterior fie nu erau definiţi, fie nu au fost întotdeauna evaluaţi în decursul monitorizării.

38. După cum se semnalează în continuare (punctele 39 și 40), auditul a indicat că Agenţia Europeană de Mediu și Centrul tematic european pentru biodiversitate dispun de cunoștinţele de specialitate necesare pentru a putea defini indicatori utili pentru evaluarea impactului proiectelor, dar Comisia nu face apel la aceste cunoștinţe în acest scop.

39. Centrul tematic european asistă Agenţia Europeană de Mediu, furnizând un sprijin știinţific și tehnic pentru crearea reţelei Natura 2000. Acest sprijin constă în elaborarea de orientări care vizează facilitarea raportării, în temeiul articolului 17 din Directiva privind habitatele, cu privire la stadiul de conservare al speciilor și al habitatelor, în gestionarea bazelor de date de referinţă (bazele de date EUNIS și Natura 2000) și în contribuţiile la rapoartele și la documentele de lucru ale agenţiei. Centrul tematic este în curs de elaborare a unei serii de indicatori, cu scopul de a contribui la evaluarea situaţiei biodiversităţii în Europa, activitate derulată în cadrul planului de acţiune intitulat Integrarea indicatorilor europeni ai biodiversității 2010 (Streamlining European 2010 Biodiversity Indicators – SEBI 2010).

40. Primele rapoarte întocmite de statele membre în temeiul articolului 17 menţionat anterior au fost prezentate în iunie 2007. Informaţiile conţinute în aceste rapoarte au fost verificate și controlate de ETC. Rapoartele prevăd clasificarea diverselor specii și habitate dintr-o regiune anume și de la nivelul Uniunii Europene în funcţie de gradul în care sunt periclitate. Totuși, acest indicator preţios nu este încă utilizat în practică în procesul de gestionare a proiectelor LIFE sau în revizuirea legislaţiei relevante în materie de mediu. Unul dintre instrumentele pe care le are în vedere ETC pentru a furniza indicatori analitici care să poată permite măsurarea/evaluarea sustenabilităţii unei metode/acţiuni de conservare a naturii este baza de date EIONET, care reunește siturile desemnate ale reţelei Natura 2000. Această bază de date nu conţine însă decât informaţii elementare referitoare la amplasamentul și la caracteristicile siturilor. Indicatorii SEBI 2010 sunt în curs de finalizare, însă nu s-a furnizat încă nicio indicaţie clară privind modul în care ar putea fi puși în practică, cu alte cuvinte, modul în care ar putea face posibilă evaluarea eficacităţii acţiunilor de conservare a biodiversităţii.

Difuzarea rezultatelor

41. Pentru a stabili dacă Comisia a asigurat o difuzare eficace a rezultatelor proiectelor și a lecţiilor învăţate în urma implementării acestora, auditul a evaluat:

- în ce măsură, la nivel european, Comisia facilitează transferul de cunoștinţe legate de lecţiile învăţate în urma implementării proiectelor și de cele mai bune practici către specialiștii care ar putea fi interesaţi și

- în ce măsură standardele stabilite pentru instrumentele și activităţile de comunicare din cadrul proiectelor LIFE-natură sunt de natură să permită difuzarea informaţiilor privind realizările și rezultatele proiectelor.

Este necesară îmbunătăţirea activităţilor de difuzare a rezultatelor

42. Regulamentul privind LIFE III [17] prevede următoarele: "[…] Comisia se asigură că rezultatele tuturor proiectelor finanţate sunt făcute publice și demonstrează, în același timp, modul cum priceperea și experienţa câștigată pot fi valorificate și în altă parte." Regulamentul privind LIFE+ [18] a adăugat o nouă componentă, cea referitoare în mod special la informare și comunicare (a se vedea punctul 2).

43. Comisia a întreprins un număr de activităţi cu scopul de a face cunoscut instrumentul LIFE și de a difuza informaţii cu privire la proiectele finanţate. Printre activităţile și instrumentele de comunicare se numără:

- un site web pe care figurează o cantitate mare de informaţii, care includ știri, informaţii despre finanţări, publicaţii, instrumentare destinate beneficiarilor pentru gestionarea proiectelor și pentru activităţile de comunicare, baza de date a proiectelor LIFE, o clasificare a proiectelor LIFE în funcţie de ţară și de temă;

- o bază de date a proiectelor LIFE, care constituie în prezent secţiunea cea mai vizitată din cadrul site-ului și care cuprinde câte o prezentare succintă a fiecărui proiect LIFE, cu o secţiune destinată publicării unui link către site-ul web al proiectului, un raport de popularizare (Layman’s Report), un clip video și alte documente referitoare la proiectul în cauză;

- publicaţii tipărite, cum ar fi "LIFE Focus", publicaţie bianuală, o compilaţie anuală a noilor proiecte selectate și un buletin informativ referitor la Natura 2000, publicat de două ori pe an în limbile engleză, franceză, germană, italiană și spaniolă;

- un buletin de știri electronic, transmis lunar pe baza unei liste de difuzare extinse;

- organizarea de reuniuni și de evenimente publice cu scopul de a prezenta instrumentul LIFE în diverse state membre, precum și participarea la astfel de manifestări, și

- acţiuni de mediatizare, cum ar fi prezentarea anuală a noilor proiecte.

44. În plus, beneficiarii au și ei propriile obligaţii, precum publicarea unui site sau a unui subsite consacrat proiectului, transmiterea de materiale audiovizuale către Comisie, menţionarea în comunicările pe care le dau publicităţii a faptului că primesc asistenţă financiară comunitară, instalarea și menţinerea unor panouri de informare și transmiterea unui raport de popularizare la finalizarea proiectului.

45. În momentul de faţă, activităţile de comunicare implementate de Comisie constau în principal în a face cunoscut instrumentul LIFE în general și în a promova o selecţie de proiecte LIFE, atât pe site-ul LIFE, cât și în publicaţiile sale tipărite. Obligaţia beneficiarilor de a publica informaţii privind realizările proiectelor trebuie să se realizeze prin intermediul unui site consacrat proiectului în cauză și printr-un raport de popularizare. Nu există nicio obligaţie de a difuza lecţiile învăţate în urma implementării proiectelor sau informaţii tehnice detaliate și, în practică, astfel de informaţii sunt rareori făcute publice. Astfel, există posibilitatea ca anumite tehnici sau abordări demonstrative care au întâmpinat dificultăţi sau care s-au confruntat cu eșecuri să se reproducă în restul Europei, deoarece lecţiile învăţate deja în circumstanţe similare nu au fost făcute cunoscute publicului. A nu colecta în mod sistematic cunoștinţele și experienţa dobândite în practică, indiferent că este vorba de eșecuri sau de cele mai bune practici, și a nu le face disponibile ar însemna că se irosesc resurse financiare și timpul investit în derularea proiectelor.

46. De asemenea, informaţiile prezentate prin intermediul instrumentelor de comunicare utilizate în prezent – cum ar fi site-ul și baza de date LIFE, LIFE Focus, site-urile consacrate diverselor proiecte existente – nu furnizează, în general, un nivel de detaliu tehnic/știinţific suficient pentru a se putea pune în mod sistematic la dispoziţia utilizatorilor potenţiali cunoștinţele și experienţa dobândite cu privire la metodele și tehnicile utilizate. Informaţiile difuzate în legătură cu proiectele examinate sunt, cel mai des, de ordin general, nefiind destinate specialiștilor. Un studiu realizat de evaluatori externi [19] a arătat că absenţa detaliilor reprezintă o problemă generalizată, precum și că, în ceea ce privește baza de date LIFE, 66 % dintre utilizatorii acesteia au considerat această problemă a fi un inconvenient major. Același lucru a fost confirmat și de vizitele la faţa locului (a se vedea caseta 6).

47. În plus, un număr de proiecte LIFE-natură finanţează redactarea unor manuale de îndrumare privind cele mai bune practici în materie de gestionare sau a altor publicaţii tehnice/știinţifice, în limba naţională, fondate pe lucrări de cercetare aprofundate. Aceste manuale nu sunt însă puse la dispoziţie în mod sistematic pe site-urile consacrate proiectelor sau în baza de date LIFE și nici nu sunt traduse. Drept rezultat, valoarea adăugată câștigată și cunoștinţele de specialitate dobândite nu sunt exploatate în mod sistematic astfel încât să producă un efect de multiplicare.

48. Relaţiile create între diverșii beneficiari și între diverșii experţi contractaţi de aceștia se bucură de diverse grade de succes. Potrivit evaluării intermediare realizate în 2003 de Comisie cu privire la implementarea instrumentului LIFE, majoritatea părţilor interesate care au participat la sondaj au considerat că lipsa de contacte la nivelul Uniunii Europene constituie unul dintre principalele obstacole în calea dezbaterilor cu caracter transnaţional pe teme legate de LIFE [20]. În pofida existenţei unor reţele de oameni de știinţă și de organizaţii specializate, beneficiarii responsabili de proiecte și experţii angajaţi de aceștia au subliniat importanţa creării unor reţele la nivelul Uniunii Europene și necesitatea de a depăși obstacolele, indiferent de natura acestora.

Caseta 6

Exemple de proiecte rentabile și eficiente – reușitele acestora nu sunt însă făcute publice

Majoritatea beneficiarilor auditaţi depuseseră eforturi considerabile pentru a implementa proiectele într-un mod cât mai eficace din punctul de vedere al resurselor investite.

În cazul unuia dintre proiecte, situat într-o zonă puternic urbanizată cu multe spaţii de agrement, era necesar ca populaţia locală să fie informată în mod constant cu privire la evoluţia măsurilor de conservare aplicate. Pentru a evita fabricarea unor noi panouri de informare de fiecare dată când devenea necesară actualizarea informaţiilor, beneficiarii au achiziţionat un panou de informare pentru situl respectiv, pe care puteau afișa informaţii actualizate cu privire la evoluţia proiectului. Informaţiile de pe acest panou puteau fi înlocuite și actualizate, furnizând astfel detalii cu privire la evoluţia proiectului.

Același proiect a utilizat material provenit de la alte lucrări din cadrul acestuia pentru a crea un punct de observaţie natural, economisind în acest mod banii care ar fi servit la transportarea și depozitarea materialului în altă parte și la construirea unui turn de observaţie costisitor.

Un alt proiect a inventat o metodă foarte eficientă, din punctul de vedere al costurilor, de a regulariza nivelurile apei, recurgând la simple ţevi curbate (coturi) în locul barajelor tradiţionale, foarte costisitoare.

Aceste tehnici au fost aduse la cunoștinţa responsabililor de alte proiecte naţionale, dar nu au fost descrise pe site-ul web și nici nu au fost făcute accesibile unui public mai larg.

Pentru a efectua un transfer de cunoștinţe, este necesară revizuirea standardelor în materie de comunicare

49. Standardele în materie de comunicare [21] elaborate de Comisie pentru difuzarea rezultatelor proiectelor pot fi îmbunătăţite pentru a garanta o punere adecvată la dispoziţie a realizărilor și a rezultatelor proiectelor, care să permită un transfer de cunoștinţe pe o scară mai largă. În practică, modalitatea de abordare a activităţilor de difuzare este lăsată la latitudinea fiecărui beneficiar responsabil de un proiect. Drept consecinţă, accentul care se pune pe comunicare din punctul de vedere al volumului de informaţii puse la dispoziţie, al grupurilor vizate, al profesionalismului și al temelor puse în prim-plan de responsabilii de gestionarea proiectelor variază considerabil de la un proiect la altul, transferul de cunoștinţe limitându-se adeseori doar la nivelul regional sau naţional.

50. De la intrarea în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 1655/2000 privind LIFE III, beneficiarii responsabili de proiecte LIFE-natură au obligaţia de a construi și de a menţine site-uri consacrate proiectelor până la finalizarea proiectului în cauză. Ulterior, Regulamentul (CE) nr. 614/2007 privind LIFE+ a prelungit perioada în care este obligatorie menţinerea site-ului, stabilind-o la cinci ani după finalizarea proiectului. Cu toate acestea, eficacitatea acestui instrument este considerabil limitată de faptul că beneficiarilor responsabili de proiecte li s-a acordat posibilitatea de a introduce informaţiile legate de proiect pe pagini web de pe site-urile proprii. Astfel, informaţiile legate de proiect sunt adesea dificil de accesat sau de recunoscut, atunci când nu reprezintă decât o secţiune a unui site complex gestionat de o comunitate locală, de o autoritate regională sau naţională sau de un ONG important.

51. Majoritatea beneficiarilor vizitaţi dezvoltaseră activităţi și instrumente de comunicare destinate să îi ajute să obţină acordul și implicarea activă a populaţiei locale și a factorilor interesaţi. Printre acestea se numără acţiuni de mediatizare, publicarea de broșuri și de materiale de prezentare, organizarea de reuniuni și de conferinţe pentru diferite grupuri vizate și construcţia unui site sau al unui subsite consacrat proiectului, cu scopul de a difuza informaţii referitoare la acesta.

52. De asemenea, calitatea profesională a acestor site-uri consacrate proiectelor varia considerabil în practică, de la simple pagini web care prezentau câteva fotografii până la site-uri interactive ultramoderne. Întrucât până în 2007 nu s-a prevăzut nicio cerinţă cu privire la conţinutul minim al unui astfel de site [22], nu exista nicio garanţie că pe aceste site-uri va fi pusă la dispoziţie documentaţia de referinţă referitoare la proiect, cum s-a întâmplat, de altfel, în peste jumătate dintre site-urile aferente celor 35 de proiecte vizitate la faţa locului (a se vedea caseta 7). De exemplu, în cazul a cinci din cele șase proiecte auditate în Germania, pe site-urile consacrate proiectelor nu erau disponibile informaţii detaliate privind realizările și rezultatele proiectelor respective.

53. Per ansamblu, transferul de rezultate ale proiectelor, cu alte cuvinte, al cunoștinţelor dobândite pe parcursul ciclului unui proiect, depinde în foarte mare măsură de iniţiativele de comunicare întreprinse la nivel de proiect, în condiţiile în care acestea variază considerabil și nu includ întotdeauna informaţii de referinţă relevante.

Caseta 7

Difuzare insuficientă a rezultatelor proiectelor

Printre obiectivele specifice ale unuia dintre proiectele auditate, care beneficiase de o contribuţie de la UE de peste un milion de euro, se numărau următoarele: promovarea bunelor practici în materie de gestionare a habitatelor formate din turbării înalte active prin intermediul unui exemplu demonstrativ de gestionare, care se adresează altor proiecte similare de pe plan naţional sau din alte state membre în care există astfel de habitate, și prin găzduirea unui site web; promovarea bunelor practici în materie de gestionare a acestui habitat în cadrul altor situri și sensibilizarea publicului la nivel naţional și regional, precum și a comunităţilor locale, cu privire la importanţa pe plan internaţional a turbăriilor înalte active.

Activităţile întreprinse de beneficiar în vederea difuzării de informaţii au constat în redactarea unui număr de fișe informative, în organizarea unei conferinţe destinate managerilor altor situri în vederea difuzării rezultatelor proiectului și a celor mai bune practici dobândite, precum și în organizarea la nivel local a unor zile ale porţilor deschise destinate unui public variat. Site-ul proiectului a fost lansat în 2002 și a fost închis în 2003, cu puţin timp înainte de finalizarea proiectului. Baza de date LIFE nu conţine nicio informaţie cu privire la acest proiect. În concluzie, transferul pe scară largă de cunoștinţe estimat nu s-a produs, întrucât bunele practici identificate și experienţa câștigată în urma implementării proiectului nu au fost difuzate într-un mod satisfăcător.

Gestionarea pe termen lung a rezultatelor proiectelor

54. În speţă, auditul a urmărit să determine:

- dacă Comisia urmărește evoluţia ulterioară a rezultatelor proiectelor și

- dacă măsurile de conservare sunt menţinute odată finalizat proiectul.

Monitorizarea post LIFE ar favoriza sustenabilitatea

55. Monitorizarea de către Comisie a proiectelor după finalizarea lor ar încuraja sustenabilitatea. Natura inerentă a măsurilor de conservare face ca, foarte adesea, rezultatele să fie obţinute sau să devină vizibile abia după trecerea unei perioade de timp. Vegetaţia și habitatele au nevoie de timp pentru a se putea reconstitui după efectuarea unor măsuri de intervenţie radicale precum tăierea arborilor și a arbuștilor în vederea retransformării unei monoculturi de conifere în terenul mlăștinos sărac în elemente nutritive care existase anterior. De asemenea, într-o zonă umedă care a fost reabilitată, reproducerea păsărilor nu se va produce întotdeauna imediat.

56. În special în cazul habitatelor care necesită îngrijiri regulate – cum ar fi pajiștile uscate, bărăganurile sau turbăriile înalte, care, în caz contrar, s-ar putea dezvolta în mod excesiv sau ar putea fi năpădite de specii invazive – există un risc ridicat ca investiţiile finanţate prin LIFE să nu dea rezultate în cele din urmă, dacă, până la finalizarea proiectului, nu se implementează structurile organizatorice și financiare necesare pentru a le menţine pe termen lung.

57. În consecinţă, în anumite cazuri, rezultatele scontate indicate în acordul de subvenţionare nu vor deveni vizibile decât la ceva timp după finalizarea proiectului. Cu toate acestea, odată efectuată plata finală, serviciile Comisiei nu păstrează neapărat legătura cu beneficiarii și nici nu monitorizează proiectele. Drept rezultat, Comisia nu deţine nicio informaţie cu privire la rezultatele și la impactul pe termen lung al măsurilor de conservare finanţate prin LIFE-natură.

Pajiște uscată cu orhidee sălbatice, curăţată de tufăriș. Îngrijirea regulată este esenţială pentru a se evita dezvoltarea excesivă și speciile de plante invazive

+++++ TIFF +++++

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

58. În anumite cazuri, ultimul control pe care îl realizează observatorii are loc înainte de finalizarea tuturor investiţiilor și a tuturor acţiunilor planificate. Chiar dacă unele dintre aceste acţiuni nu antrenează neapărat cheltuieli sau pot fi finalizate abia după încheierea proiectului [23], implementarea lor poate constitui o condiţie importantă pentru asigurarea continuităţii rezultatelor proiectelor.

59. În 2005, Comisia a introdus o nouă obligaţie contractuală, planul de conservare post LIFE ("After-LIFE conservation plan"), pentru toate proiectele LIFE-natură noi, conform căreia beneficiarul trebuie să își definească obiectivele pentru viitor și, în special, să precizeze modalităţile prin care intenţionează să obţină noi surse de finanţare pentru acoperirea cheltuielilor de gestionare a proiectului după încheierea finanţării LIFE. Introducerea acestor planuri de conservare post LIFE poate constitui în sine un bun punct de plecare în acest sens și o contribuţie utilă la sustenabilitatea rezultatelor proiectelor. Este posibil însă ca aceste planuri să nu reușească să garanteze sustenabilitatea, întrucât implementarea acestora nu este obligatorie și nici nu este verificată de serviciile Comisiei.

Măsurile de conservare nu sunt menţinute odată finalizat proiectul

60. Condiţiile fundamentale pentru sustenabilitatea pe termen lung a măsurilor de conservare sunt legate de concepţia proiectului și trebuie luate în considerare de serviciile Comisiei cu mult timp înainte de finalizarea proiectului. Acestea pot fi definite după cum urmează:

- angajamentul beneficiarilor/partenerilor astfel cum este prevăzut în acordurile de subvenţionare se prelungește și după data la care se încheie proiectul;

- terenurile și bunurile de folosinţă îndelungată alocate proiectului trebuie utilizate exclusiv pentru scopurile de conservare corespondente și pe o perioadă rezonabilă de timp;

- există o mare probabilitate ca mecanismele, parteneriatele și contractele de gestionare reînnoibile instituite de beneficiar în vederea cooperării să rămână în vigoare și după finalizarea proiectului;

- planurile de gestionare elaborate în decursul implementării proiectului LIFE sunt aprobate de autorităţile publice competente.

61. Nici legislaţia, nici alte mijloace eficace nu prevăd o obligaţie pentru beneficiari de a continua măsurile finanţate. Acest lucru este valabil chiar și în cazul beneficiarilor care sunt entităţi publice sau în cazul în care proiectul se derulează în cadrul unui sit Natura 2000, contribuind în acest mod la respectarea obligaţiilor generale de conservare ale statului membru în cauză.

62. Conform obligaţiilor reglementare privind finanţarea proiectelor de conservare LIFE-natură legate de Directiva privind păsările și de Directiva privind habitatele, statele membre sunt în mod explicit responsabile de prevenirea deteriorării stadiului de conservare al anumitor specii. În practică, această responsabilitate globală nu înseamnă însă că statele membre au obligaţia de a aloca resursele organizatorice și financiare necesare pentru diferitele proiecte finanţate prin instrumentul LIFE. Mai mult, Curtea a formulat recent o serie de observaţii cu privire la deficienţele care afectează punerea în aplicare a acestor directive: controalele prin care se verifică respectarea obligaţiilor de ecocondiţionalitate sunt insuficiente ca număr și calitate (a se vedea Raportul special nr. 8/2008 al Curţii "Este ecocondiţionalitatea o politică eficace?" [24]).

63. Spre deosebire de condiţiile care se aplică altor fonduri UE, cum ar fi FEADR, beneficiarii nu au obligaţia juridică de a asigura durabilitatea activităţilor proiectelor pentru o perioadă minimă [25], nici măcar atunci când se acordă fonduri LIFE substanţiale pentru a finanţa achiziţiile de terenuri și de bunuri de folosinţă îndelungată. În cazul a patru proiecte, achiziţia de terenuri nu a fost condiţionată în mod adecvat de introducerea, în registrele de cadastru, a unei clauze eficace referitoare la conservarea naturii, cu toate că aceasta reprezintă o obligaţie juridică pentru a primi finanţare LIFE [26]. În plus, cinci dintre investiţiile auditate din cadrul unor diferite proiecte s-au realizat pe proprietăţi ale unor terţe părţi, fără a exista vreo clauză contractuală care să garanteze continuitatea măsurilor de conservare aferente.

Caseta 8

Ineficacitatea structurii instituite pentru a asigura sustenabilitatea rezultatelor

Pentru a garanta menţinerea pe termen lung a habitatului vizat, beneficiarul responsabil de unul dintre proiectele auditate, proiect care primise o finanţare de 0,5 milioane de euro de la Uniunea Europeană, instituise următoarele acorduri și dispoziţii:

acorduri de ocrotire încheiate cu proprietarii de terenuri în vederea menţinerii pășunilor și a lacurilor carstice, semnate în 2005 pentru o durată de cinci ani;

includerea, pentru o durată de cinci ani, a proprietarilor de terenuri care luaseră parte la proiect într-un program de agromediu care viza habitatul aferent proiectului;

un acord de vânzare a fânului produs de proprietarii terenurilor către o herghelie, cu scopul de a asigura înlăturarea ierbii;

un acord de închiriere a unei săli de expoziţii încheiat cu o comunitate agricolă pe o durată de cinci ani.

Cu toate acestea, controlul punerii în aplicare a acordurilor de ocrotire este pur informal, întrucât beneficiarul (o universitate) nu mai este reprezentat în zonă, iar managerii de proiect nu mai sunt angajaţi ai beneficiarului. Inspectorii afiliaţi sistemului naţional de supraveghere controlează punerea în aplicare a programului de agromediu, însă obiectivele stabilite pentru agromediu au un caracter general și nu corespund întotdeauna specificităţii habitatului vizat de proiectul LIFE. Acordul dintre proprietarii terenurilor și o herghelie pentru achiziţionarea fânului cosit nu a fost niciodată pus în practică. Sala de expoziţii găzduiește în continuare expoziţia referitoare la "masivul carstic" (un promontoriu stâncos) și la lacurile carstice, dar nu este deschisă publicului.

64. După cum s-a observat în timpul auditurilor efectuate la faţa locului, este uneori dificil să se obţină fonduri pentru continuarea și monitorizarea măsurilor de conservare. S-a constatat că, în cazul a șase dintre cele 18 proiecte LIFE-natură finalizate care au făcut obiectul auditului, managerii de proiecte nu au reușit să obţină fondurile necesare pentru a continua proiectul în anul ulterior finalizării acestuia. În plus, într-unul dintre cazuri, fermierii implicaţi în proiect și-au exprimat intenţia de a pune capăt acţiunilor finanţate după efectuarea ultimei plăţi, întrucât nu consideră că vor avea beneficii pe plan economic din continuarea activităţilor avute în vedere de proiect (a se vedea caseta 8).

65. Un alt aspect care a fost subliniat este incapacitatea ONG-urilor de mici dimensiuni de a asigura conservarea rezultatelor proiectelor din cauză că nu dispun de resurse financiare proprii. Într-unul dintre cazuri, s-a constatat că singura sursă de venit era constituită de subvenţia LIFE (inclusiv contribuţia financiară naţională complementară), iar într-un alt caz, veniturile se limitau practic la subvenţiile publice acordate proiectelor în curs. În astfel de situaţii, riscurile la care sunt expuse aceste proiecte după încetarea finanţării de la UE sunt foarte ridicate.

Planurile de gestionare sunt importante, deoarece forţează astfel autorităţile să se organizeze și să se angajeze, asigurând durabilitatea rezultatelor proiectelor

+++++ TIFF +++++

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

66. Dintre proiectele auditate, 32 au inclus elaborarea de planuri de gestionare (a se vedea anexa III). Aceste planuri sunt importante, deoarece forţează astfel autorităţile să se organizeze și să se angajeze să asigure durabilitatea rezultatelor proiectelor. Dacă planurile sunt aprobate de statul membru în cauză, autorităţile naţionale au obligaţia, în conformitate cu aceste planuri, de a afecta siturile în cauză unei structuri (organizatorice și financiare) permanente, care are responsabilitatea de a asigura continuitatea rezultatelor proiectului respectiv. Aceste planuri au fost însă rareori aprobate și, odată încheiată finanţarea LIFE, Comisia nu a monitorizat în mod sistematic punerea în aplicare a acestora.

67. Statele membre nu au aprobat planurile de gestionare pentru toate siturile aferente unor proiecte LIFE (este cazul a cinci proiecte din Belgia și a patru proiecte din Slovenia). Prin urmare, nu există o bază importantă pentru gestionarea curentă a siturilor respective. Și, nu în ultimul rând, beneficiarii au întâmpinat dificultăţi în ceea ce privește obţinerea de surse de cofinanţare pentru contractele de gestionare curentă în temeiul măsurilor de agromediu (a se vedea caseta 9).

Caseta 9

Nu s-a asigurat finanţare după finalizarea proiectului

Unul dintre principalele obiective ale unui proiect auditat care beneficiase de o contribuţie de peste un milion de euro de la Uniunea Europeană era de a elabora o abordare integrată de gestionare pentru situl Natura 2000 în cauză, care prevedea încheierea unor acorduri cu fermierii în vederea punerii în aplicare a unor diverse tipuri de măsuri de gestionare menite să protejeze speciile vizate. Experienţa astfel dobândită urma să fie utilizată pentru a defini măsuri de agromediu pentru protecţia speciilor vizate, precum și măsuri de agromediu care să se aplice în cazuri similare. S-au încheiat acorduri cu fermierii și s-au acordat compensaţii financiare pentru perioada acoperită de proiect. Cu toate acestea, nu există informaţii care să ateste că, ulterior, fermierii locali au elaborat într-adevăr măsuri de agromediu. În consecinţă, nu există nicio garanţie rezonabilă că rezultatele obţinute de proiect vor avea continuitate și nici că se vor difuza lecţiile învăţate sau informaţiile privind eficacitatea proiectului.

Concluzii Și recomandări

68. Subvenţiile LIFE-natură contribuie la efortul de conservare a biodiversităţii, consolidând acţiunile statelor membre ale Uniunii și venind în sprijinul angajamentului demonstrat de un număr mare de cetăţeni și de asociaţii ale acestora în favoarea conservării speciilor și a habitatelor.

69. Instrumentul LIFE-natură este complex: proiectele se confruntă fiecare cu realităţi diferite, sunt promovate de diverse tipuri de beneficiari și se consideră că ar trebui să aibă un impact durabil asupra speciilor și a habitatelor vizate, inclusiv prin difuzarea rezultatelor obţinute și a lecţiilor învăţate.

70. De la introducerea primului instrument LIFE în 1992, Comisia și-a dezvoltat și și-a îmbunătăţit treptat sistemele de gestionare și de control, printre altele ţinând seama de rezultatele auditurilor anterioare desfășurate de Curte. În urma prezentului audit, s-a ajuns însă la concluzia că, deocamdată, măsurile finanţate prin LIFE-natură nu sunt menţinute în mod suficient odată finalizat proiectul (punctele 18-20).

Procedura de selecţie

71. Pertinenţa criteriilor legate de sustenabilitate adoptate pentru selecţia proiectelor LIFE-natură a scăzut odată cu introducerea instrumentului LIFE+. Mai mult, întrucât nu există ponderi stabilite pentru subcriterii, este neclară modalitatea în care se depunctează proiectele care nu întrunesc unul sau mai multe dintre subcriteriile pertinente (punctele 22-26).

72. În urma auditului nu s-a putut colecta nicio probă care să ateste că Agenţia Europeană de Mediu și Centrul tematic european pentru biodiversitate au contribuit prin cunoștinţele lor în domeniu la definirea modelului de selecţie adoptat (și nici la definirea oricărui alt aspect legat de gestionarea proiectelor LIFE), aceasta în condiţiile în care instrumentul LIFE absoarbe 70 % din bugetul gestionat de DG Mediu (punctul 27).

73. Comisia contractează evaluatori externi pentru evaluarea tehnică independentă a propunerilor de proiecte primite. Cu toate acestea, modelul utilizat pentru ierarhizarea proiectelor (criteriile, subcriteriile, ponderarea, grilele etc.) nu este suficient de precis și de transparent pentru publicul interesat. În plus, faptul că procesul decizional pentru atribuirea subvenţiilor durează prea mult are uneori un impact negativ asupra fezabilităţii implementării proiectelor și compromite implicarea factorilor interesaţi (punctul 28).

Recomandarea 1

(i) Comisia ar trebui să își revizuiască modelul de selecţie pe baza avizului unui grup de experţi, care să includă și contribuţia Agenţiei Europene de Mediu sau a Centrului tematic european pentru biodiversitate, să valideze acest model și să îl pună la dispoziţia tuturor părţilor interesate.

(ii) Acest model ar trebui să acorde prioritate acelor propuneri de proiecte LIFE-natură care pot furniza certitudinea unei continuităţi a rezultatelor. Curtea subliniază, în acest sens, că i se recomandă Comisiei să analizeze dacă este oportună separarea gestionării componentelor "natură" și "mediu", date fiind diferenţele lor intrinsece, lucru care ar favoriza gestionarea lor pe termen lung [27].

(iii) Ar trebui, de asemenea, să se analizeze eventualele modalităţi prin care se poate reduce durata procedurii de selecţie, luându-se în calcul, mai exact, soluţii inspirate de la/din alte mecanisme de subvenţionare finanţate de la bugetul UE și examinându-se procedurile interinstituţionale în vigoare.

Implementarea proiectelor

74. În urma vizitelor la faţa locului efectuate pentru 35 de proiecte, s-a constatat că majoritatea investiţiilor prevăzute fuseseră executate și că ele contribuiau la ameliorarea stadiului de conservare al speciilor și al habitatelor în siturile Natura 2000. Cu toate acestea, s-au identificat o serie de deficienţe care afectau rezultatele proiectelor. Anumite investiţii care primiseră finanţare au avut un impact relativ limitat asupra speciilor și a habitatelor vizate, fie în raport cu costul lor excesiv, fie având în vedere probabilitatea ridicată ca impactul acestor investiţii să se estompeze cu rapiditate după finalizarea proiectului în lipsa unor activităţi de menţinere întreprinse ulterior. În plus, nu s-au menţinut întotdeauna în mod corespunzător condiţiile necesare pentru asigurarea continuităţii rezultatelor proiectelor.

75. Monitorizarea proiectelor, efectuată de experţi în domeniul conservării naturii contractaţi extern, se axează pe verificarea și raportarea progreselor înregistrate de proiecte în raport cu investiţiile și acţiunile prevăzute. Nu se monitorizează în mod satisfăcător dacă se îndeplinesc sau nu obiectivele specifice de conservare, cum ar fi ameliorarea stadiului de conservare al speciilor și al habitatelor vizate. Promotorii proiectelor nu au obligaţia de a monitoriza impactul măsurilor asupra speciilor sau a habitatelor vizate. Prin urmare, deși este în general bine informată cu privire la stadiul de execuţie a investiţiilor aferente diferitelor proiecte, Comisia nu dispune însă de informaţii privind măsura în care au fost atinse rezultatele scontate ale proiectelor sau privind impactul acestora. În plus, pentru a putea desfășura o monitorizare eficace, este necesar să se elaboreze, la nivelul Comisiei, o serie de criterii și de indicatori adecvaţi, pe baza cunoștinţelor în domeniu disponibile, în special la nivelul Agenţiei Europene de Mediu și al Centrului tematic european pentru biodiversitate (punctele 30-40).

Recomandarea 2

(i) Comisia ar trebui să ia iniţiativele necesare pentru îmbunătăţirea monitorizării proiectelor în ceea ce privește rezultatele obţinute de acestea, mecanismele de protecţie instituite cu privire la utilizarea care se dă investiţiilor finanţate prin LIFE și realitatea punerii în aplicare a contractelor și a planurilor de gestionare.

(ii) Comisia ar trebui să elaboreze o serie de criterii și de indicatori adecvaţi pentru monitorizarea efectelor proiectelor, pe baza cunoștinţelor în domeniu disponibile, în special la nivelul Agenţiei Europene de Mediu și al Centrului tematic european pentru biodiversitate.

Difuzarea rezultatelor

76. Anumite obstacole de ordin lingvistic încă nu au fost depășite, iar pe site-urile web ale proiectelor este necesar să se îmbunătăţească standardele minime de calitate stabilite în ceea ce privește difuzarea informaţiilor. Baza de date a proiectelor LIFE gestionată de DG Mediu nu permite un acces facil și generalizat la lecţiile învăţate în urma implementării acestor proiecte. De asemenea, publicului specializat interesat nu i se pun, în general, la dispoziţie informaţii privind aspectele tehnice și știinţifice (punctele 42-53).

Recomandarea 3

(i) Comisia ar trebui să își revizuiască strategia, instrumentele și activităţile de comunicare, luând în considerare că ar trebui să se pună accent în special pe difuzarea informaţiilor pertinente și a lecţiilor învăţate către specialiștii interesaţi. De asemenea, ar trebui să se aibă în vedere îmbunătăţirea posibilităţilor de căutare oferite de baza de date LIFE pentru accesul la informaţii.

(ii) De asemenea, ar trebui să se prevadă obligaţia pentru beneficiari de a furniza informaţii tehnice mai detaliate privind metodele utilizate, lecţiile învăţate și cele mai bune practici identificate, cu scopul de a asigura difuzarea informaţiilor pe o scară mai largă.

Gestionarea pe termen lung a rezultatelor proiectelor

77. Proiectele LIFE-natură au contribuit într-o mare măsură la implementarea reţelei Natura 2000. Cu toate acestea, în afară de faptul că a impus obligativitatea elaborării unui plan de conservare post LIFE la finele proiectului, Comisia nu s-a mai preocupat de situaţia proiectelor LIFE după finalizarea acestora, iar beneficiarii și partenerii nu au obligaţia, conform legii sau altor mijloace eficace, de a asigura continuitatea rezultatelor proiectelor. Sustenabilitatea măsurilor de conservare finanţate prin instrumentul LIFE-natură nu este menţinută odată finalizat proiectul, astfel încât există riscul ca impactul finanţărilor de la UE să se diminueze cu rapiditate, în condiţiile în care nu se desfășoară controale tehnice ex post și în care Comisia nu are la dispoziţie un sistem de urmărire sau orice alt instrument de reacţie care să garanteze că rezultatele nu vor dispărea (punctele 55-67).

Recomandarea 4

(i) Acordurile de subvenţionare ar trebui să îi angajeze pe beneficiari – și, dacă este cazul, pe cofinanţatorii naţionali – la menţinerea rezultatelor proiectelor pentru o perioadă minimă după finalizarea proiectului. Asigurarea respectării obligaţiilor contractuale corespunzătoare ar trebui să se facă prin aplicarea unor penalităţi și recuperări adecvate.

(ii) Comisia ar trebui să aibă în vedere instituirea unui sistem de urmărire ex post a finanţărilor LIFE, care ar putea să necesite modificarea cadrului legislativ.

Prezentul raport a fost adoptat de Curtea de Conturi la Luxemburg, în ședinţa sa din 2 iulie 2009.

Pentru Curtea de Conturi

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Președinte

[1] Raportul special nr. 11/2003 privind Instrumentul financiar pentru mediu (LIFE) (JO C 292, 2.12.2003) și urmărirea acţiunilor întreprinse în urma acestui raport, realizată în cadrul Raportului anual privind exerciţiul financiar 2004, punctele 6.48-6.50 (JO C 301, 30.11.2005).

[2] Regulamentul (CEE) nr. 1973/92 al Consiliului din 21 mai 1992 de instituire a Instrumentului financiar pentru mediu (LIFE) (JO L 206, 22.7.1992, p. 1).

[3] Regulamentul (CE) nr. 1655/2000 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 iulie 2000 privind Instrumentul financiar pentru mediu (LIFE) (JO L 192, 28.7.2000, p. 1), modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1682/2004 (JO L 308, 5.10.2004, p. 1).

[4] Regulamentul (CE) nr. 614/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 mai 2007 privind Instrumentul financiar pentru mediu (LIFE+) (JO L 149, 9.6.2007, p. 1).

[5] Directiva 79/409/CEE a Consiliului din 2 aprilie 1979 privind conservarea păsărilor sălbatice (JO L 103, 25.4.1979, p. 1); Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (JO L 206, 22.7.1992, p. 7).

[6] Articolul 4 din Regulamentul privind LIFE+ precizează care sunt obiectivele componentei "natură" din cadrul instrumentului LIFE+: dezvoltarea și punerea în aplicare a reţelei Natura 2000; consolidarea bazei de cunoștinţe; monitorizarea și evaluarea naturii și a biodiversităţii; guvernarea în materie de mediu.

[7] Articolul 8 din Directiva privind habitatele.

[8] COM(2006) 216 final din 22.5.2006: Comunicarea Comisiei - Halting the loss of biodiversity by 2010 - and beyond - Sustaining ecosystem services for human well-being (Stoparea diminuării biodiversității până în 2010 și ulterior. Susţinerea serviciilor ecosistemice pentru bunăstarea oamenilor).

[9] Programul de politică și de acţiune pentru mediu și dezvoltare sustenabilă al Comunităţii Europene intitulat "Către o dezvoltare sustenabilă", Rezoluţia Consiliului din 1 februarie 1993 (JO C 138, 17.5.1993, p. 1).

[10] Decizia nr. 1600/2002/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 iulie 2002 de stabilire a celui de al șaselea Program comunitar de acţiune pentru mediu (JO L 242, 10.9.2002, p. 1).

[11] Raportul special nr. 11/2003.

[12] Raportul special nr. 11/2003, punctele 81-84 și 86-87 (din secţiunea privind concluziile).

[13] Punctele 6.48 - 6.50.

[14] Eșantionul a cuprins iniţial 36 de proiecte. În cazul unuia dintre proiectele selectate nu a fost posibilă însă efectuarea auditului la faţa locului, întrucât beneficiarul nu mai era disponibil; acesta abandonase între timp realizarea proiectului și rambursase Comisiei avansul primit.

[15] Raportul special nr. 11/2003, recomandarea formulată în continuarea punctului 89.

[16] Pentru 2006, subcriteriile aferente criteriului "Beneficiile aduse în ceea ce privește conservarea" stabilit pentru LIFE III erau următoarele: valoarea sitului/a speciilor/a habitatelor, importanţa acţiunilor propuse, contribuţia la strategiile europene în materie de conservare și sustenabilitatea acţiunilor. Pentru 2007, subcriteriile aferente criteriului "Contribuţia la îndeplinirea obiectivelor LIFE+" erau următoarele: importanţa la nivel european, contribuţia la soluţionarea problemei vizate, contribuţia la punerea în aplicare, la actualizarea și la elaborarea politicii și a legislaţiei comunitare în materie de mediu, continuitatea și durabilitatea rezultatelor proiectului, contribuţia sustenabilă la soluţionarea problemei vizate.

[] "Valoarea adăugată naţională" nu este luată în calcul decât atunci când mai multe proiecte din același stat membru au obţinut un punctaj total identic.

[17] Articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 1655/2000, modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1682/2004.

[18] Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 614/2007.

[19] Comisia a dispus efectuarea unei evaluări externe a relevanţei și a impactului activităţilor de comunicare aferente instrumentului LIFE din perioada 2000-2007, evaluare care a fost finalizată în august 2008. Proiectele examinate în cadrul evaluării au fost selectate în cea mai mare parte dintre cele în cadrul cărora s-au aplicat bune practici în materie de conţinut și de modalităţi de comunicare.

[20] Evaluarea intermediară a implementării instrumentului financiar LIFE (iulie 2003), p. 12 și 14.

[21] Dispoziţii administrative standard (Standard Administrative Provisions), articolele 11, 16 și 18 (2000-2006), articolul 13 (2007).

[22] S-au introdus cerinţe minime ("activităţile proiectului și evoluţia și rezultatele acestuia") prin articolul 13 alineatul (4) din dispoziţiile comune din 2007.

[23] De exemplu, finalizarea contractelor de gestionare extensivă va avea loc numai după implementarea acţiunilor LIFE, dar utilizarea terenului în scopurile specifice de conservare a naturii este asigurată în mod definitiv.

[24] Punctul 64: "Din cauza numărului redus și a sferei limitate a controalelor desfășurate în legătură cu aceste directive, numărul cazurilor de încălcare a obligaţiilor detectate în 2005 și în 2006 a fost foarte scăzut. De exemplu, în Finlanda, Franţa, Grecia și Slovenia, cele 11633 de controale de ecocondiţionalitate desfășurate în temeiul Directivei privind păsările și cele 14896 de controale desfășurate în temeiul Directivei privind habitatele nu au condus la identificarea niciunui caz de încălcare a obligaţiilor." (http://www.eca.europa.eu)

[25] Articolul 72 din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului din 20 septembrie 2005 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) (JO L 277, 21.10.2005, p. 1).

[26] În cazul a trei dintre aceste proiecte derulate în Germania, clauza referitoare la conservare a fost înregistrată în favoarea statului federal (Land) în cauză, fără a se impune condiţii obligatorii privind utilizarea viitoare a terenului în scopuri de conservare a naturii.

[27] Raportul special nr. 11/2003, recomandarea formulată în continuarea punctului 89.

--------------------------------------------------

ANEXA I

PROIECTE AUDITATE LA FAŢA LOCULUI

Numărul proiectului | SM | Denumirea proiectului | Acronim | Beneficiar | | Statutul beneficiarului | Data demarării | Data finalizării | Stadiul la 30.6.2008 | Cost total (euro) | Subvenţie LIFE (euro) | % |

LIFE00 NAT/B/007148 | BE | Acţiuni pentru păsările din zonele de stufăriș din bazinul râului Haine | Haine | Natagora/RNOB asbl | | ONG | 1.7.2001 | 31.12.2007 | Finalizat | 1740715 | 870358 | 50 % |

LIFE02/ NAT/B/008593 | BE | Reabilitarea și gestionarea sustenabilă a pajiștilor uscate de pe cursul superior al râului Meuse | Haute Meuse | Ardenne & Gaume asbl | | ONG | 1.9.2002 | 31.3.2007 | Finalizat | 1934717 | 967359 | 50 % |

LIFE03/NAT/B/000024 | BE | Reabilitarea integrată a habitatelor naturale din cadrul unor zone militare, în situri Natura 2000 | Militaire Gebieden | Ministerie van de Vlaamse Gemeenschap, AMINAL (afdeling Natuur) | | Public | 1.9.2003 | 31.12.2008 | În curs | 15322373 | 6555658 | 43 % |

LIFE05 NAT/B/000090 | BE | Reabilitarea câmpiei din reţeaua hidrografică a râului Grote Nete | Grote Nete | Natuurpunkt Beheer v.z.w. | | ONG | 8.1.2005 | 30.9.2010 | În curs | 3120940 | 1560470 | 50 % |

LIFE00 NAT/B/007156 | BE | Plan de acţiune pentru conservarea și reabilitarea a trei păduri din Ardenii flamanzi | 3 Bossen Vlaamse Ardennen | World Wide Fund for Nature | | ONG | 1.10.2001 | 11.4.2007 | Finalizat | 2837738 | 1126582 | 40 % |

LIFE03/NAT/B000019 | BE | Reabilitarea habitatelor de turbărie și a habitatelor umede din Saint-Hubert Plateau | Saint Hubert Plateau | Unité de la Gestion Cynégétique du Massif Forestier de St-Hubert asbl, C/O Cantonnement de la Division Nature et forêt | | ONG | 1.9.2003 | 31.8.2007 | În curs | 2127540 | 1063770 | 50 % |

Total BE | 27084023 | 12144197 | |

LIFE00 NAT/D/007038 | DE | Proiectul de reabilitare a zonei lacului "Galenbecker See" pentru speciile prioritare | Galenbecker See | Staatliches Amt für Umwelt und Natur Ueckermünde | | Public | 1.5.2001 | 31.12.2007 | În curs | 5780907 | 4046635 | 70 % |

LIFE05 NAT/D/000057 | DE | Optimizarea potenţialului sit de importanţă comunitară (pSCI) "Lunca Lippe între Hamm și Hangfort" | Lippe-Aue | Stadt Hamm, Umweltamt | | Public | 8.1.2005 | 28.2.2010 | În curs | 5514593 | 2757297 | 50 % |

LIFE00 NAT/D/007042 | DE | Optimizarea ariei de protecţie specială "Düsterdieker Niederung" | SPA Duesterdieker Niederung | Biologisches Station Kreis Steinfurt e.V. | | Public | 1.7.2001 | 30.4.2007 | Fonduri în curs de deblocare | 4534432 | 2267216 | 50 % |

LIFE00 NAT/D/007039 | DE | Proiectul LIFE intitulat "Grindenschwarzwald" | Grindenschwarzwald | Regierungspräsidium Karlsruhe | | Public | 1.1.2001 | 31.12.2005 | Finalizat | 1786914 | 893457 | 50 % |

LIFE00 NAT/D/007058 | DE | Regenerarea și conservarea pajiștilor uscate în Germania | Trockenrasen Saar | Naturlandstiftung Saar | | ONG | 1.4.2001 | 31.3.2006 | Finalizat | 1433218 | 842732 | 59 % |

LIFE00 NAT/D/007043 | DE | Turbăria "Hohes Moor" | Hohes Moor Niedersachsen | Niedersächsisches Umweltministerium | | Public | 1.4.2001 | 31.3.2006 | Finalizat | 1288500 | 644250 | 50 % |

Total DE | 20338564 | 11451587 | |

LIFE00 NAT/E/007304 | ES | Îmbunătăţirea gestionării sitului de importanţă comunitară-ariei de protecţie specială "Cabo de Gata-Níjar" | Cabo de Gata | Consejería de Medio Ambiente de la Junta de Andalucía | | Public | 1.7.2001 | 30.6.2005 | Finalizat | 4303086 | 3012160 | 70 % |

LIFE03 NAT/E/000046 | ES | Conservarea dropiei-gulerate (Chlamydotis undulata fuertaventurae) în ariile de protecţie specială din insulele Canare | Hubara Canarias | Sociedad Española de Ornitologia (SEO/BirdLife) | | ONG | 1.6.2003 | 31.5.2007 | Fonduri în curs de deblocare | 2630899 | 1973174 | 75 % |

LIFE03 NAT/E/000050 | ES | Conservarea vulturului imperial spaniol, a vulturului-pleșuv și a berzei negre | CBD 2003 | Fundación CBDHábitat para la Conservación de la Biodiversidad y su Hábitat | | Public | 1.9.2003 | 1.9.2007 | În curs | 3286882 | 1972129 | 60 % |

LIFE00 NAT/E/007348 | ES | Gestionarea ariei de protecţie specială-sitului de importanţă comunitară "La Serena y Sierras periféricas" | ZEPA La Serena | Consejería de Agricultura y Medio Ambiente - Dir. Gral de Medio Ambiente | | Public | 1.5.2001 | 31.8.2005 | Finalizat | 1853176 | 1297223 | 70 % |

LIFE05 NAT/E/000067 | ES | Conservarea și reabilitarea sitului de importanţă comunitară "Aiako Harria" (ES2120016) | LIFE AIAKO HARRIA | Direción General de Montes y Medio Natural.Departamento para el Desarrollo del Medio Rural | | Public | 1.10.2005 | 30.9.2009 | În curs | 2260318 | 1130159 | 50 % |

LIFE00 NAT/E/007339 | ES | Model de reabilitare a habitatelor de dune în "L'Albufera de Valencia" | Dunas Albufera | Ayuntamiento de Valencia - Concejalía de Devesa y Albufera y Alcaldías de Barrio | | Public | 1.1.2001 | 30.6.2004 | Finalizat | 1951482 | 975741 | 50 % |

Total ES | 16285843 | 10360586 | |

Numărul proiectului | SM | Denumirea proiectului | Acronim | Beneficiar | | Statutul beneficiarului | Data demarării | Data finalizării | Stadiul la 30.6.2008 | Cost total (euro) | Subvenţie LIFE (euro) | % |

LIFE00 NAT/IT/007142 | IT | Îmbunătăţirea habitatelor de păsări și reabilitarea instalaţiilor electrice | Po ENEL | Consorzio Parco Regionale Delta del Po | | Public | 1.7.2001 | 31.12.2006 | În curs | 5637965 | 2198806 | 39 % |

LIFE04 NAT/IT/000190 | IT | Acţiuni de conservare în situri Natura 2000 gestionate de Serviciul silvic de stat | Corpo Forestale | Ministero delle Politiche Agricole e Forestali - Corpo forestale dello Stato - Ufficio per la Biodiversità | | Public | 1.4.2004 | 30.6.2009 | În curs | 2505297 | 1252649 | 50 % |

LIFE00 NAT/IT/007228 | IT | Conservarea in situ și ex situ a speciei Abies nebrodensis (Lojac) Mattei | Nebrodensis | Ente Parco Delle Madonie | | Public | 1.9.2001 | 31.8.2005 | Finalizat | 1161535 | 871151 | 75 % |

LIFE00 NAT/IT/007281 | IT | Proiectul NEMOS - îmbunătăţirea zonelor umede alpine | Nemos | Provincia autonoma di Trento - Servizio Parchi e Foreste Demaniali | | Public | 1.1.2002 | 30.9.2004 | Finalizat | 1626422 | 796947 | 49 % |

LIFE05 NAT/IT/000009 | IT | Protejarea păsărilor răpitoare pe cale de dispariţie din provincia Matera | RAPACI LUCANI | Provincia di Matera | | Public | 1.10.2005 | 30.9.2009 | În curs | 866062 | 649546 | 75 % |

Total IT | 11797281 | 5769099 | |

LIFE04 NAT/SI/000240 | SI | NATURA 2000 în Slovenia - modele de gestionare și sisteme informaționale de gestionare | NATSLOMPIS | Institute of the Republic of Slovenia for Nature Conservation | | Public | 1.1.2005 | 31.12.2007 | În curs | 1686077 | 843039 | 50 % |

LIFE03 NAT/SLO/000077 | SI | Instituirea unei protecţii pe termen lung a speciei Crex crex în Slovenia | Crex Slovenia | DOPPS BirdLife Slovenia | | ONG | 1.1.2004 | 31.3.2007 | Fonduri în curs de deblocare | 809024 | 606768 | 75 % |

LIFE02 NAT/SLO/008587 | SI | Conservarea habitatelor / speciilor pe cale de dispariţie din viitorul Parc Carstic | Karst park | Univerza na Primorskem, Znastevno-raziskovalno sredisce-Koper | | Public | 1.10.2002 | 30.9.2005 | Finalizat | 476930 | 357698 | 75 % |

LIFE03 NAT/SLO/000076 | SI | Conservarea speciilor și a habitatelor pe cale de dispariţie din parcul cu mlaștini sărate Secovlje | Secovlje | Soline, Pridelava soli d.o.o. | | Privat | 1.9.2003 | 1.9.2006 | Finalizat | 714440 | 357220 | 50 % |

LIFE00 NAT/SLO/007231 | SI | Turbăriile din Parcul Naţional Triglav | Triglav | Triglavski Narodni Park | | Public | 15.6.2001 | 30.11.2003 | Finalizat | 470200 | 352650 | 75 % |

LIFE00 NAT/SLO/007223 | SI | Plan de gestionare și măsuri de urgenţă pentru pășunile uscate montane din munţii Veternik și Oslica | Dry meadows | Kozjanski Regional Park | | ONG | 1.1.2001 | 31.12.2003 | Finalizat | 275000 | 206250 | 75 % |

Total SI | 4431671 | 2723625 | |

LIFE02 NAT/UK/008527 | UK | Crearea unei reţele strategice de arii de protecţie specială cu stufăriș pentru Botaurus stellaris (buhaiul-de-baltă) | Bittern | Royal Society for the Protection of Birds | | ONG | 3.2.2002 | 30.6.2006 | Finalizat | 6484498 | 3890699 | 60 % |

LIFE02 NAT/UK/008541 | UK | Gestionarea măsurilor de conservare de urgenţă a cocoșului-de-munte scoţian | Capercaillie | Caledonian Partnership, Highland Birchwoods | | Privat | 1.2.2002 | 31.1.2007 | În curs | 7355440 | 3677720 | 50 % |

LIFE04 NAT/GB/000250 | UK | Conservarea somonului de Atlantic în Scoţia | CASS | Scottish Natural Heritage | | Public | 1.2.2004 | 31.7.2008 | În curs | 4695816 | 2347908 | 50 % |

LIFE00 NAT/UK/007079 | UK | Combaterea presiunii urbane care conduce la degradarea bărăganurilor europene din Dorset | Dorset heaths | Dorset County Council, Planning Division | | Public | 1.7.2001 | 30.6.2005 | Fonduri în curs de deblocare | 3819840 | 1909920 | 50 % |

LIFE00 NAT/UK/007071 | UK | Îmbunătăţirea gestionării siturilor Natura 2000 din Câmpia Salisbury | Salisbury Plain | English Nature | | Public | 1.4.2001 | 30.9.2005 | Finalizat | 3482722 | 1741361 | 50 % |

LIFE00 NAT/UK/007078 | UK | Reabilitarea turbăriilor înalte din Scoţia | Scottish raised bogs | Scottish Wildlife Trust | | ONG | 1.1.2001 | 1.1.2004 | Finalizat | 2139263 | 1458977 | 68 % |

Total UK | 27977579 | 15026585 | |

Total general | 107914961 | 57475679 | |

--------------------------------------------------

ANEXA II

CALENDARUL PROCEDURII DE EVALUARE șI SELECŢIE PENTRU LIFE+

2007

Data începerii | Data încheierii | Durată | Activitate |

30.11.2007 | | | Termenul de depunere a propunerilor LIFE+ în statele membre |

15.1.2008 | | | Termenul de transmitere a propunerilor LIFE+ de către statele membre către Comisia Europeană |

15.1.2008 | 15.2.2008 | 1 lună | Primirea și înregistrarea de către Comisie a propunerilor și efectuarea verificărilor privind eligibilitatea acestora, în care se include și timpul necesar pentru solicitarea, eventual, a unor informaţii lipsă și pentru primirea răspunsurilor |

16.2.2008 | 20.2.2008 | 5 zile | Informarea beneficiarilor necâștigători (cu privire la propunerile ineligibile) |

16.2.2008 | 30.4.2008 | 2,5 luni | Evaluarea propunerilor eligibile cu ajutorul experţilor externi |

1.5.2008 | 31.7.2008 | 3 luni | Examinarea propunerilor și întocmirea unei "liste de rezerve preferenţiale" cu propunerile selectate în vederea prezentării acestora în faţa Comitetului pentru LIFE+ |

1.5.2008 | 31.7.2008 | 3 luni | Consultare interdepartamentală în cadrul Comisiei |

1.8.2008 | 15.8.2008 | 2 săptămâni | Trimiterea de către Comisie a unui proiect de listă de selecţie către Comitetul pentru LIFE+ |

15.8.2008 | 31.8.2008 | 1 zi | Ședinţă a Comitetului pentru LIFE+ pentru a hotărî cu privire la lista proiectelor acceptate în vederea cofinanţării |

1.9.2008 | 15.10.2008 | 1,5 luni | Transmiterea documentelor către Parlamentul European pentru a-i permite acestuia să își exercite dreptul de control, după vacanţa de vară |

15.10.2008 | | | Decizia de atribuire a Comisiei |

15.10.2008 | 31.10.2008 | 2 săptămâni | Transmiterea de către Comisie a proiectelor de acorduri de subvenţionare către beneficiari |

1.11.2008 | 30.11.2008 | 1 lună | Termenul acordat beneficiarilor pentru răspuns: 30 de zile |

1.12.2008 | 31.12.2008 | 1 lună | Semnarea de către Comisie a acordurilor de subvenţionare și retrimiterea lor către beneficiari |

1.1.2009 | | | Cea mai apropiată dată de demarare a proiectelor |

2008

Sursa: LIFE+ Nature and Biodiversity: Guidelines for applicants 2007 and 2008 (LIFE+ Natură și biodiversitate: orientări pentru solicitanţi, 2007 și 2008).

Data sau perioada | Activitate |

21.11.2008 | Termenul de depunere de către solicitanţi a propunerilor către autorităţile statelor membre |

5.1.2009 | Termenul de transmitere a propunerilor de către statele membre către Comisia Europeană |

Ianuarie - iulie 2009 | Admisibilitatea, excluderea și eligibilitatea, evaluarea și examinarea propunerilor |

31.12.2009 | Termenul de semnare a acordurilor de subvenţionare |

1.1.2010 | Cea mai apropiată dată de demarare a proiectelor pentru 2008 |

--------------------------------------------------

ANEXA III

PLANURILE DE GESTIONARE

În conformitate cu articolul 6 din Directiva privind habitatele, statele membre adoptă măsurile de conservare necesare, inclusiv, după caz, planuri de gestionare adecvate, speciale sau incluse în alte planuri de dezvoltare, precum și actele administrative sau clauzele contractuale adecvate. Aceste măsuri sunt puse în aplicare prin reţeaua Natura 2000, ţinând seama de cerinţele economice, sociale și culturale și de caracteristicile regionale și locale.

Un plan de gestionare ar trebui să conţină următoarele elemente:

un rezumat al cadrului legislativ, cu referire la articolul 6 din Directiva privind habitatele;

descrierea sitului, inclusiv o analiză istorică a destinaţiei terenului;

formularea obiectivelor, inclusiv scopurile pe termen scurt și pe termen lung;

prezentarea limitărilor, inclusiv identificarea actorilor implicaţi;

lista realistă a acţiunilor care urmează a fi implementate, însoţite de un calendar și de un buget estimativ;

un proces de consultare detaliat;

monitorizarea și evaluarea.

Considerentul 6 din Regulamentul privind LIFE+ [(CE) nr. 614/2007] pune în evidenţă limitările financiare ale instrumentului în ceea ce privește gestionarea siturilor Natura 2000, afirmând că "Ar trebui să se prevadă modalităţi detaliate în vederea asigurării unei finanţări adecvate pentru reţeaua Natura 2000, inclusiv în ceea ce privește cofinanţarea comunitară. Deoarece obiectivul prezentului regulament este acela de a finanţa numai proiecte privind cele mai bune practici sau proiecte demonstrative care au legătură cu gestionarea siturilor Natura 2000, Comisia și statele membre ar trebui să asigure faptul că, pentru gestionarea reţelei, sunt puse la dispoziţie suficiente fonduri prin intermediul altor instrumente, costul anual al gestionării reţelei fiind estimat în 2004 ca fiind de aproximativ 6100 de milioane de euro."

--------------------------------------------------