RO    RO RO 
 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 4.8.2009 
COM(2009) 417 final 
  
Propunere de 
REGULAMENT AL CONSILIULUI 
de instituire a unei taxe antidumping de finitive asupra importurilor de anumite 
accesorii de țevărie, din fier sau o țel, originare din Republica Popular ă Chineză și din 
Thailanda, precum și asupra celor expediate din Taiwan, indiferent dac ă sunt sau nu 
declarate ca fiind originare din Taiwan și de abrogare a scutirii acordate societ ăților 
comerciale Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. și Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. 
 
RO 2   RO EXPUNERE DE MOTIVE  
Contextul propunerii  
 Motivele și obiectivele propunerii 
Prezenta propunere se refer ă la aplicarea Regulamentu lui (CE) nr. 384/96 al 
Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protec ția împotriva importurilor care fac 
obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunit ății 
Europene, astfel cum a fost modificat ultima dat ă prin Regulamentul (CE) nr. 
2117/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005 („regulamentul de baz ă”) în cadrul 
procedurii privind importurile de accesorii de țevărie (altele decât accesoriile turnate, 
flanșele și accesoriile filetate), din fier sau o țel (cu excep ția oțelului inoxidabil), având 
diametrul exterior de maximum 609,6 mm, de tip ul celor utilizate pe ntru sudarea cap la 
cap sau în alte scopuri, or iginare din Republica Popular ă Chineză și din Thailanda, 
precum și privind cele expediate di n Taiwan, indiferent dac ă sunt sau nu declarate ca 
fiind originare din Taiwan. 
 Contextul general  
Prezenta propunere se face în contextul pun erii în aplicare a regulamentului de baz ă și 
este rezultatul unei anchete care s-a desf ășurat în conformitate cu cerin țele de fond și 
de procedur ă prevăzute în regulamentul de baz ă. 
 Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii 
Regulamentul (CE) nr. 964/2003 al C onsiliului de instituire a unor m ăsuri antidumping 
definitive asupra importurilor de anumite accesorii de țevărie din fier sau o țel, originare 
din Republica Popular ă Chineză și Thailanda, precum și asupra celor expediate din 
Taiwan, indiferent dac ă sunt sau nu declarate ca fi ind originare din Taiwan. 
Măsurile pentru produsul în cauz ă originar din RPC sunt extinse la importurile 
expediate din Indonezia prin Regulamentul (CE) nr. 2052/2004 al Consiliului, din Sri 
Lanka prin Regulamentul (CE) nr. 2053/2004 al Consiliului și din Filipine prin 
Regulamentul (CE) nr. 655/2006 al  Consiliului, indiferent dac ă sunt sau nu declarate ca 
fiind originare din Filipin e, Indonezia sau Sri Lanka. 
 Coerența cu celelalte politici și obiective ale Uniunii  
Nu este cazul. 
Consultarea p ărților interesate și evaluarea impactului  
 Consultarea p ărților interesate  
 Părțile interesate vizate de procedur ă au avut ocazia de a- și apăra interesele în timpul 
anchetei, în conformitate cu dispozi țiile regulamentului de baz ă. 
 Obținerea și utilizarea expertizei  
 Nu a fost nevoie de expertiz ă externă. 
 
RO 3   RO  Evaluarea impactului  
Prezenta propunere este rezultatul pune rii în aplicare a regulamentului de baz ă. 
Regulamentul de baz ă nu prevede o evaluare general ă a impactului, dar con ține o listă 
exhaustiv ă cu condiții care trebuie evaluate. 
Elementele juridice ale propunerii  
 Rezumatul ac țiunii propuse  
Actuala reexaminare efectuat ă cu ocazia expir ării măsurilor a fost ini țiată la 5 iunie 
2008 în urma unei cereri înaintate de Comitetul de ap ărare al industrie i accesoriilor din 
oțel sudate cap la cap  din Uniunea European ă. Primele m ăsuri definitive au fost 
instituite în 1996, ele fiind men ținute dup ă o reexaminare ocazionat ă de expirarea lor, 
în iunie 2003. Taxa antidumping în vigoa re este de 58,6% pentru Republica Popular ă 
Chineză, extinsă la produse expediate din Taiwan, exceptând C hup Hsin Enterprise Co. 
Ltd, Rigid Industries Co. Ltd și Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. Taxa este de 58,9% 
pentru Thailanda, exceptând Thai Benkan Co. Ltd. (0%) și Awaji Sangyo Co. Ltd 
(7,4%).  
În paralel, s-a ini țiat o reexaminare intermediar ă parțială limitată la doi produc ători-
exportatori din Taiwan și la scutirea acestora de la extinderea m ăsurilor la Taiwan. 
Scutirea de care beneficiaz ă aceștia nu mai este justificat ă, deoarece aceste societ ăți 
comerciale sunt angajate, de asem enea, în practici de eludare.  
Propunerea de regulament al Consiliului anexat ă, de menținere a m ăsurilor men ționate 
mai sus, se bazeaz ă pe constatarea caracterului con tinuu sau repetitiv al dumpingului și 
al lezării interesului Comunit ății. 
Prin urmare, se propune adoptarea de c ătre Consiliu a propunerii de regulament 
anexate, care ar trebui publicat ă în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene  în cel mai 
scurt timp. 
 Temeiul juridic  
Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliulu i din 22 decembrie 1995 privind protec ția 
împotriva importurilor care fac ob iectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt 
membre ale Comunit ății Europene, astfel cum a fost modificat ultima dat ă prin 
Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005.  
 Principiul subsidiarit ății 
Propunerea intr ă în sfera competen ței exclusive a Comunit ății. În consecin ță, principiul 
subsidiarit ății nu se aplic ă. 
 Principiul propor ționalității 
Propunerea respect ă principiul propor ționalității din urm ătoarele motive: 
 Tipul ac țiunii este descris în regulamentul de baz ă menționat anterior și nu permite 
 
RO 4   RO luarea de decizii la nivel na țional. 
 Nu sunt aplicabile indica țiile privind modul în care sarcina financiar ă și administrativ ă 
care revine Comunit ății, guvernelor na ționale, autorit ăților regionale și locale, 
operatorilor economici și cetățenilor este redus ă la minimum și proporțională cu 
obiectivul propunerii. 
 Alegerea instrumentelor  
 Instrumente propuse: regulament. 
 Alte instrumente nu ar fi adecvate din urm ătorul motiv: 
Regulamentul de baz ă menționat mai sus nu prevede op țiuni alternative. 
Implicații bugetare  
 Propunerea nu are nicio implica ție asupra bugetului Comunit ății. 
 
 
RO 5   RO  
Propunere de 
REGULAMENT AL CONSILIULUI 
de instituire a unei taxe antidumping de finitive asupra importurilor de anumite 
accesorii de țevărie, din fier sau o țel, originare din Republica Popular ă Chineză și din 
Thailanda, precum și asupra celor expediate din Taiwan, indiferent dac ă sunt sau nu 
declarate ca fiind originare din Taiwan și de abrogare a scutirii acordate societ ăților 
comerciale Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. și Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. 
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, 
având în vedere Tratatul  de instituire a Comunit ății Europene, 
având în vedere Regulamentul  (CE) nr. 384/96 al Consiliu lui din 22 decembrie 1995 privind 
protecția împotriva importur ilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt 
membre ale Comunit ății Europene1 („regulamentul de baz ă”), în special articolul 11 alineatele 
(2) și (3) și articolul 13 alineatul (4), 
având în vedere propunerea prezentat ă de Comisie, dup ă consultarea comitetului consultativ, 
întrucât: 
A. PROCEDUR Ă 
1. M ăsuri în vigoare și anchete anterioare 
(1) Prin Regulamentul (CE) nr. 584/96 al Consiliului2 a fost instituit ă o taxă antidumping 
definitivă asupra importurile de anumite accesorii de țevărie din fier sau o țel („AT” 
sau „produsul în cauz ă”), originare, inter alia , din Republica Popular ă Chineză 
(„RPC”) și Thailanda („ancheta ini țială”). În temeiul articolul ui 13 alineatul (3) din 
regulamentul de baz ă, aceste m ăsuri au fost extinse prin Regulamentul (CE) 
nr. 763/20003, în scopul includerii anumitor importuri de produs în cauz ă expediate 
din Taiwan, pe baza constat ărilor anchetei privind practicile de eludare. 
(2) M ăsurile actualmente în vigoare sunt taxe antidumping definitive instituite prin 
Regulamentul (CE) nr. 964/20034 al Consiliului asupra importurilor de anumite 
accesorii de țevărie din fier sau o țel, originare din Republica Popular ă Chineză (RPC) 
                                                 
1 JO L 56, 6.3.1996, p. 1., modificat ultima dat ă prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 al Consiliului (JO 
L 340, 23.12.2005, p. 17.) 
2 JO L 84, 3.4.1996, p. 1.  
3 JO L 94, 14.4.2000, p. 1. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 2314/2000 (JO L 267, 
20.10.2000, p. 15). 
4 JO L 139, 6.6.2003, p. 1, modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1496/2004 (JO L 275, 25.8.2004, p. 1). 
 
RO 6   RO și Thailanda („ țări în cauz ă”), precum a celor expediate din Taiwan, indiferent dac ă 
sunt sau nu declarate ca fiind origin are din Taiwan, ca urmare a unei reexamin ări 
ocazionate de expirarea unor m ăsuri, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din 
regulamentul de baz ă („prima reexaminare la expirare”). Taxa antidumping în vigoare 
este de 58,6% pentru Republica Popular ă Chineză („RPC”) și de 58,9% pentru 
Thailanda, exceptând Thai Benkan Co. Ltd. (0%) și Awaji Materia Co. Ltd5. (7,4%). 
Trei societ ăți comerciale taiwaneze, Chup Hsin En terprise Co. Ltd, Rigid Industries 
Co. Ltd și Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd., sunt scutite de la extinderea m ăsurilor la 
Taiwan. 
(3) Prin Decizia 96/252/CE a Comisiei6, unele angajamente au fost acceptate de anumi ți 
producători din Thailanda. În 2004, aceste angajamente au fost retrase prin 
Regulamentul (CE) nr. 1496/2004 al Consiliului7 de modificare a Regulamentului 
(CE) nr. 964/2003 al Consiliului8. 
(4) În temeiul articolului 13 alineatul (3) din regulamentul de baz ă, măsurile care vizeaz ă 
produsul în cauz ă originar din RPC au fost extin se la importurile expediate din 
Indonezia prin Regulamentul (CE)  nr. 2052/2004 al Consiliului9, din Sri Lanka prin 
Regulamentul (CE) nr. 2053/2004 al Consiliului10 și din Filipine prin Regulamentul 
(CE) nr. 655/2006 al Consiliului11, indiferent dac ă sunt sau nu de clarate ca fiind 
originare din Filipine, Indonezia sau Sri Lanka. 
(5) M ăsurile antidumping instituite prin Regul amentul (CE) nr. 1001/2008 al Consiliului12 
sunt, de asemenea, în vigoare în ce prive ște importurile de produs în cauz ă din 
Republica Coreea și din Malaysia.  
2. Cererea de reexamin ări 
(6) Dup ă publicarea unui anun ț de expirare iminent ă13 a măsurilor antidumping în vigoare 
cu privire la importurile de AT originare din RPC și Thailanda, Comisia a primit o 
cerere de reexamin ări, în temeiul articolului 11 alineatele (2) și (3) din regulamentul 
de bază. 
(7) Cererea a fost depus ă la data de 5 martie 2008 de c ătre Comitetul de ap ărare al 
industriei acces oriilor din o țel sudate cap la ca p din Uniunea European ă 
(„solicitantul”) în numele unor produc ători care reprezentau o mare parte, în cazul de 
față peste 50%, din produc ția comunitar ă totală de AT. 
(8) Cererea formulat ă în temeiul articolului 11 alinea tul (2) s-a bazat pe faptul c ă 
expirarea m ăsurilor ar putea conduce la o continua re sau la o repetare a dumpingului și 
a prejudiciului cauzat industriei comunitare. 
                                                 
5 Fost ă Awaji Sangyo Co Ltd., a se vedea JO C 152/2007, p.16. 
6 JO L 84, 3.4.1996, p. 46. 
7 JO L 275, 25.8.2004, p. 1. 
8 JO L 139, 6.6.2003, p. 1, modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1496/2004 (JO L 275, 25.8.2004, p. 1). 
9 JO L 355, 1.12.2004, p. 4. 
10 JO L 355, 1.12.2004, p. 9. 
11 JO L 116, 29.4.2006, p. 1. 
12 JO L 275, 16.10.2008, p. 18. 
13 JO C 238, 10.10.2007, p. 20. 
 
RO 7   RO (9) Cererea formulat ă în temeiul articolului 11 alineatul (3) s-a bazat pe informa ții 
furnizate de solicitant conform c ărora, în ceea ce prive ște importurile de produs în 
cauză din RPC, m ăsura nu mai este suficient ă pentru a contracara dumpingul 
prejudiciabil, mai ales în ceea ce prive ște extinderea m ăsurii la importurile expediate 
din Taiwan. Solicitantul a prezentat dovezi de tip prima facie  prin care scutirea de la 
măsura extins ă a importurilor produse de C hup Hsin Enterprise Co. Ltd. și Nian Hong 
Pipe Fittings Co. Ltd. nu mai este justificat ă deoarece aceste societ ăți comerciale par a 
fi angajate în practici de eludare, cum ar fi expedierea de AT originare din RPC via 
Taiwan. 
(10) Constatând, în urma consult ării comitetului consultativ, c ă au existat suficiente dovezi 
care să justifice ini țierea unei reexamin ări la expirarea m ăsurilor și a unei reexamin ări 
intermediare par țiale, limitate la scutirea AT produs e de Chup Hsin Enterprise Co. 
Ltd., Kaohsiung (Taiwan) și Nian Hong Pipe Fittings C o. Ltd., Kaohsiung (Taiwan) de 
la extinderea m ăsurilor antidumping instituite asupra importurilor originare din RPC la 
importurile expediate din Taiwan, Comisia ini țiază reexamin ări14 în temeiul articolului 
11 alineatele (2) și (3) din regulamentul de baz ă („reexamin ările prezente”). 
3. Ancheta 
3.1. Părțile vizate de anchet ă 
(11) Comisia a informat oficial produc ătorii comunitari solicitan ți, pe ceilal ți producători 
comunitari, produc ătorii-exportatori din țările în cauz ă, inclusiv din Taiwan, 
importatorii/comercian ții, utilizatorii și asociațiile lor cunoscute ca fiind interesate, 
precum și reprezentan ții guvernelor țărilor exportatoare cu privire la începerea 
reexaminărilor.  
(12) Comisia a trimis ches tionare tuturor acestor p ărți, precum și celor care s-au f ăcut 
cunoscuți în termenul prev ăzut în avizul de deschidere. De asemenea, Comisia a oferit 
părților interesate posibilitatea de a- și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de 
a solicita o audiere în termenul fixat în avizul de deschidere. 
(13) Ca urmare, r ăspunsurile la chestionare au fost primite atât de la 
producătorii-exportatori din Taiwan, cât și de la cei trei produc ători comunitari 
consultați, precum și de la cei trei importatori comunitari independen ți consulta ți (a se 
vedea considerentele (1 4) – (17) care urmeaz ă). 
3.2. Eșantionare 
(14) Având în vedere num ărul aparent mare de produc ători-exportatori din RPC, de 
importatori comunitari independen ți de produs în cauz ă și de produc ători comunitari 
susținători ai cererii, avizul de deschidere a prev ăzut eșantionarea, în conformitate cu 
articolul 17 din regulamentul de baz ă. Pentru a putea decide dac ă eșantionarea este 
necesară și, în caz afirmativ, pent ru a putea selecta un e șantion, Comisia a solicitat 
acestor părți să furnizeze informa țiile prezente în sec țiunea 5.1. litera (a) punctele (i) – 
(iii) din avizul de deschidere și a expediat formulare de e șantionare, solicitând fiec ărui 
producător comunitar, produc ător-exportator și importator în cauz ă informa ții 
specifice cu privire la volumul mediu de vânz ări și la prețurile medii .  
                                                 
14 JO C 138, 5.6.2008, p. 42. 
 
RO 8   RO (15) Nu s-a primit niciun r ăspuns de la niciun produc ător-exportator chinez  sau thailandez, 
astfel încât e șantionarea nu s-a putut aplica.  
(16) Nou ă producători comunitari au r ăspuns la formularul de e șantionare. Pe baza 
volumului de vânz ări pe piața comunitar ă în cursul perioadei anchetei de reexaminare 
a fost selectat un e șantion de patru produc ători comunitari. Acestor produc ători li s-a 
solicitat s ă completeze chestionarul în întregime. Una dintre societ ățile comerciale 
selectate nu a completat chestionarul în întregime și de aceea a fost exclus ă din 
eșantion. Eșantionul final format din trei societ ăți comerciale a reprezentat mai mult de 
59% din produc ția totală a industriei comunitare și a reprezentat 62 % din volumul de 
vânzări al industriei comunitare pe pia ța comunitar ă.  
(17) În ceea ce prive ște importatorii de produs în cauz ă, nouă dintre ace știa au completat 
formularul de e șantionare. Pe baza volumului de importuri de produs în cauz ă în 
Comunitate din țările în cauz ă desfășurate în cursul perioadei anchetei de reexaminare 
a fost selectat un e șantion de patru importatori. Totu și, una dintre societ ățile 
comerciale nu a completat chestionarul în întregime și de aceea a fost exclus ă din 
eșantion.  
3.3. Vizitele de anchet ă și de verificare 
(18) Comisia a adunat și a verificat toate informa țiile considerate necesare pentru a stabili 
caracterul poten țial continuu și repetitiv al dumpingului și al prejudiciului, precum și 
interesul comunitar, precum și ca să verifice dac ă scutirea anumitor AT, produse de 
societățile comerciale men ționate la considerentul (9) de mai sus, de la extinderea 
măsurilor antidumping în vigoare adopt ate împotriva RPC se mai justific ă pentru a 
contracara dumpingul prejudicia bil. S-au efectuat vizite de verificare la sediile 
următoarelor societ ăți:  
a) Produc ători din Comunitate inclu și în eșantion 
– Erne Fittings GmbH, Schlins, Austri a, inclusiv societatea comercial ă afiliată 
Siekmann Fittings, GmbH, Lohne, Germania  
– Interfit S.A., Maubeuge, Fran ța 
– Virgilio Cena & Figli S.p.A, Brescia, Italia 
b) Importatori independen ți incluși în eșantion 
– BSS Group plc, Leicester, UK  
– Eurobridas Fittings, S.A., Zaragoza, Spania 
– Manfred Geldbach GmbH & Co., Gelsenkirchen, Germania 
c) Produc ători-exportatori din Taiwan 
– Chup Hsin Enterprise Co. Ltd., Kaohsiung  
– Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd., Kaohsiung  
 
RO 9   RO d) Produc ător din țara analoag ă, Statele Unite ale Americii 
– Weldbend Corporation, Argo, Illinoi s, Statele Unite ale Americii  
3.4. Perioada anchetei de reexaminare 
(19) Ancheta privind caracterul continuu sa u repetitiv al dumpingului a vizat perioada 
cuprinsă între 1 aprilie 2007 și 31 martie 2008 („perioada anchetei de reexaminare” 
sau „PAR”). Examinarea tendin țelor relevante pentru  evaluarea probabilit ății de 
continuare sau de repetare a prej udiciului a vizat perioada cuprins ă între 1 ianuarie 
2004 și sfârșitul PAR („perioad ă examinat ă”).  
B. PRODUSUL ÎN CAUZ Ă ȘI PRODUSUL SIMILAR 
1. Produsul în cauz ă 
(20) Produsul care face obiectul reexamin ării este acela și cu cel din ancheta ini țială și din 
prima reexaminare la expirare: anumite accesorii de țevărie (altele decât accesoriile 
turnate, flan șele și accesoriile filetate ), din fier sau o țel (cu excep ția oțelului 
inoxidabil), având diametrul exterior de maximum 609,6 mm, de tipul celor utilizate 
pentru sudarea cap la cap sau în alte  scopuri, originare din Republica Popular ă 
Chineză și din Thailanda. 
(21) AT sunt fabricat e în principal prin t ăierea și formarea conductelor și țevilor. Ele sunt 
utilizate pentru îmbinarea conductelor și țevilor și se prezint ă sub forme diferite: 
coturi, reductoare, teuri și capace, de dimensiuni diferite și din materiale de calit ăți 
diferite. Ele sunt utilizate în principal în industria petrochimic ă, în sectorul 
construcțiilor, în industria produc ătoare de energie, industria construc țiilor navale și a 
instalațiilor industriale. Atunc i când sunt vândute  în vederea utiliz ării în industria 
petrochimic ă, standardul folosit la nivel mondial este standardul ANSI. Pentru alte 
scopuri, standardul folosit cel mai frecvent în Comunitate este standardul DIN.  
2. Produsul similar  (22) Ca și în cazul anchetei ini țiale și al primei reexamin ări la expirare, s-a constatat c ă AT 
produse în țările în cauz ă, vândute pe pia ța internă și/sau exportate în Comunitate, au 
aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice esen țiale și aceleași utilizări finale ca și 
produsele vândute în Comunitate de c ătre produc ătorii comunitari care au depus 
cererea și, prin urmare, sunt considerate prod use similare în sensul articolului 1 
alineatul (4) din regulamentul de baz ă. 
C. PROBABILITATEA UNEI CONTINU ĂRI SAU REPET ĂRI A DUMPINGULUI 
(23) În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de baz ă, s-a examinat 
dacă expirarea m ă
surilor ar putea conduce la o c ontinuare sau la o repetare a 
dumpingului.  
1. Observa ții preliminare  
(24) Dup ă cum s-a men ționat anterior, în absen ța cooperării din partea vreunui produc ător-
exportator din RPC și Thailanda, prezenta examinare se bazeaz ă pe informa ții aflate la 
 
RO 10   RO dispoziția Comisiei și provenite din alte surse, cum ar fi cerere de reexaminare, 
Eurostat, statisticile vamale chineze și informații culese în țara analoag ă. 
2. Thailanda 
a) Valoarea normal ă 
(25) În conformitate cu arti colul 18 din regulamentul de baz ă și în situația unei absen țe 
totale a cooper ării din partea produc ătorilor-exportatori din Thailanda, valoarea 
normală s-a bazat pe datele provenite din cerere, în spe ță costul estimat de fabricare în 
Thailanda la care s-a ad ăugat 15% pentru costurile de vânzare, cheltuielile 
administrative și alte costuri generale și 11% pentru profit. Nu a existat niciun indiciu 
că această valoare a profitului ar dep ăși profitul realizat în mod normal de c ătre alți 
exportatori sau produc ători prin vânzarea produselor din aceea și categorie general ă pe 
piețele autohtone ale țării de origine, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (6) 
litera (c).  
b) Prețul de export 
(26) În conformitate cu artico lul 18 din regulamentul de baz ă și în absen ța cooperării din 
partea produc ătorilor-exportatori din Thailanda, pre țul de export a fost calculat prin 
utilizarea datelor provenite de la Eurostat. Aceste cifre au fost ajustate în func ție de 
tipul de produs propor țional cu tonajul fiec ărui tip de produs , pe baza informa țiilor 
oferite în cerere.  
c) Compara ția 
(27) Pentru a asigura o compara ție justă, prețul de export a fost ajustat în func ție de 
transportul intern și marin, asigurare, comisioane și împachetare, în conformitate cu 
articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de baz ă.  
d) Marja de dumping 
(28) Pentru a calcula marja de dumpi ng, Comisia a comparat valoarea normal ă medie 
ponderată cu prețul mediu de export în Comunitate pentru situa ția franco-fabric ă și 
pentru acela și volum de comer ț, în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din 
regulamentul de baz ă. Această compara ție a demonstrat existen ța pentru Thailanda a 
unei marje de dumping de 17,8%, egal ă cu valoarea cu care valoarea normal ă stabilită 
a depășit prețul de export. 
3. Republica Popular ă Chineză 
a) Valoare normal ă: țara analoag ă 
(29) M ăsurile existente prev ăd o taxă vamală națională unică aplicabilă tuturor importurilor 
în Comunitate de produs similar originar din RPC. Prin urmare, valoarea normal ă a 
fost determinat ă pe baza informa țiilor obținute într-o țară terță cu economie de pia ță 
(„țara analoag ă”). În ancheta ini țială, țara analoag ă aleasă a fost Thailanda. Totu și, 
Statele Unite ale Americii a fost desemnat ă în avizul de deschidere ca țară analoagă 
deoarece industria comunitar ă de profil a indicat în cererea sa de reexaminare c ă în 
cazul de fa ță ea reprezint ă o opțiune mai adecvat ă decât Thailanda. Totu și, au fost 
depuse toate eforturile pentru a g ăsi posibile alternative în alte țări terțe, dar nicio 
 
RO 11   RO societate comercial ă nu a fost de acord s ă coopereze, cu excep ția unei companii din 
SUA. 
(30) Alegerea SUA, în conformitate cu artico lul 2 alineatul (7) din regulamentul de baz ă, a 
fost considerat ă adecvată datorită mărimii pie ței sale autohtone, volumului de 
importuri și concuren ței acerbe consecutive de pe aceast ă piață. În plus, din moment ce 
niciun exportator din Thaila nda nu a cooperat la anchet ă, s-a considerat mai adecvat ca 
valoarea normal ă pentru RPC s ă se bazeze pe date verificate provenite de la societatea 
comercial ă cooperant ă din SUA. În plus, nu s-a prim it niciun comentariu din partea 
niciunei p ărți implicate dup ă publicarea avizului de de schidere cu privire la 
propunerea de desemnare a SUA ca țară analogă. Prin urmare, valoarea normal ă s-a 
bazat pe datele transmise de produc ătorul din SUA. 
b) Prețul de export 
(31) În ceea ce prive ște exporturile c ătre Comunitate, având în vedere faptul c ă niciun 
producător-exportator din RPC nu a cooperat, a fost necesar ca fundamentarea 
concluziilor s ă se facă pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 
alineatul (1) din regulamentul de baz ă. Urmând aceea și metodologie cu cea din 
ancheta original ă, prețul de export a fost determinat  pe baza statisticilor vamale 
chineze. Aceste date au fost verificate comp arativ cu datele provenite de la Eurostat. 
Au fost constatate diferen țe considerabile, atât cantitative, cât și în ce prive ște 
prețurile. Pe baza dovezilor documentate în trec ut referitoare la practicile de eludare 
din partea RPC, ceea ce indic ă faptul că utilizarea datelor provenite de la Eurostat nu 
era suficient de precis ă, s-a considerat c ă este adecvat ca acestea s ă nu fie utilizate în 
această reexaminare. 
c) Compara ția 
(32) În scopul realiz ării unei compara ții juste și în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) 
din regulamentul de baz ă, s-a ținut cont în mod corespunz ător, prin utilizarea 
ajustărilor, de diferen țele de transport (maritim), costuri de asigurare, costul credit ării 
și taxe de broker, care au fost considerate ca afectând pre țurile și comparabilitatea 
prețurilor. 
d) Marja de dumping 
(33) În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de baz ă, s-a efectuat 
comparația între valoarea normal ă medie ponderat ă pentru situa ția franco-fabric ă SUA 
și prețul mediu ponderat de export pentru situa ția franco-fabric ă China, la acela și 
volum de comer ț. Compara ția de mai sus a indicat existen ța unei marje de dumping de 
100% pentru RPC. 
e) Concluzie 
(34) Ancheta a relevat c ă importurile din ambele țări au continuat la un nivel de dumping 
mare. Ancheta nu a scos în eviden ță niciun indiciu care s ă explice motivele pentru care 
nivelul de dumping ar disp ărea sau s-ar diminua în cazul în care m ăsurile ar urma s ă 
fie abrogate. Prin urmare, s-a ajuns la concluzia c ă există probabilitatea continu ării 
dumpingului. În plus, trebuie observat c ă, în pofida valorii mari a taxelor antidumping 
impuse asupra exporturilor lor, volumele de importuri din aceste țări au crescut foarte 
 
RO 12   RO mult. Totu și, s-a considerat oportun s ă se examineze și posibilitatea ca dumpingul s ă 
se repete sub forma cre șterii volumelor de e xport în cazul abrog ării măsurilor 
existente. 
4. Evolu ția importurilor în cazul abrog ării măsurilor 
(35) În scopul examin ării probabilit ății repetării dumpingului au fost evalua ți următorii 
factori: evolu ția capacit ății de export și/sau de produc ție pentru țările în cauz ă, nivelul 
de fond al practicilor de eludare în cazul RPC și evoluția exporturilor c ătre piețele 
unor țări terțe. 
5. Thailanda 
(36) În absen ța cooperării din partea vreunui produc ător-exportator din Thailanda, prezenta 
reexaminare a trebuit s ă se bazeze pe informa ții aflate la dispozi ția Comisiei și 
provenite din alte  surse, în spe ță din cerere. Conform cer erii, capacitate de produc ție 
anuală a Thailandei a fost estimat ă la 63 000 tone, în condi țiile unui consum autohton 
de doar 4 200 tone, ceea ce face ca industria de profil din Thailanda s ă fie puternic 
dependent ă de exporturi. Produc ția anuală a fost estimat ă la 38 000 tone. Prin urmare, 
capacitatea de rezerv ă a fost estimat ă la 25 000 tone. 
(37) Ancheta a indicat c ă nicio altă piață din lume nu ar putea absorbi aceast ă capacitate 
disponibil ă din moment ce Thailanda face deja obiectul unor m ăsuri antidumping. 
Aceste m ăsuri variaz ă de la 10,68% la 52,6% în SUA pentru un produs care 
corespunde într-o mare m ăsură celui care face obiectul prezen tei anchete, limitat la un 
diametru intern de 14 țoli. În plus, pe baza experien ței anterioare și în conformitate cu 
prezenta cerere de reexaminare, se pare c ă există o uriașă supracapacitate la nivel 
mondial, în special în Asia de sud-est.  
(38) În consecin ță, dacă măsurile ar fi îndep ărtate, este probab il ca o parte substan țială a 
excesului de capacitate din Thailanda s ă fie direc ționată către piața UE, având în 
vedere actualele restric ții și nivelul mare al m ăsurilor în vigoare de pe alte pie țe 
majore. 
6. Republica Popular ă Chineză 
a) Produc ția și gradul de utilizare a capacit ății 
(39) Având în vedere absen ța cooper ării produc ătorilor-exportatori chinezi, serviciile 
Comisiei au fost obligate s ă utilizeze datele disponibile. Întrucât exist ă puține 
informații privind industria chinez ă de profil, concluziile urm ătoare se bazeaz ă pe 
informațiile conținute în cerere și pe statisticile vamale chineze. De asemenea, aceste 
concluzii sunt sus ținute de informa ții care au fost publicate în cadrul unor proceduri 
similare în SUA. 
(40) În conformitate cu aceste surse, capacitatea total ă de produc ție a Chinei pentru 
produsul în cauz ă a fost de aproximativ 365 000 t one pe an. Volumul actual al 
producției anuale a Chinei, astfel cum este es timat în cerere, este de aproximativ 
291 000 tone. Aceast ă estimare s-a bazat pe volumul exporturilor totale ale Chinei 
menționat în statisticile vamale come rciale (aproximativ 70 000 tone/an) și pe un 
consum intern estimat la aproximativ 221 000 tone/an. 
 
RO 13   RO (41) Ținând cont de aceste date, capacitatea de rezerv ă s-ar ridica la 74 000 tone, care 
singură este aproape suficient ă pentru a satisface consumul  UE total (79 813 tone).  
(42) Din moment ce RPC, ca și Thailanda, face, de asemenea, obiectul unor m ăsuri 
antidumping care variaz ă de la 35,06% la 182,9% în SUA, este probabil c ă o parte 
substanțială a excesului de capacitate din China s ă fie direcționat către piața UE. 
(43) Faptul c ă, în pofida existen ței în vigoare a unor taxe an tidumping mari (58,6%) pentru 
importurile provenite din China, produc ătorii-exportatori chinezi au reu șit să crească 
substanțial exportur ile lor către UE, de la 2 550 tone în 2004 la 10 268 tone în cursul 
PAR, indic ă interesul puternic și continuu al exportatoril or chinezi pentru pia ța UE. 
7. Nivelul de fond al practicilor de eludare 
(44) În plus, exportatorii chinezi au  demonstrat determinarea lor continu ă de a exporta în 
UE prin orice mijloace, astfel cum este dov edit de numeroase tentative de eludare a 
măsurilor impuse prin Regulamentul (CE) nr. 964/2003 al Consiliulu i prin exportarea 
succesivă în Taiwan, Indonezia, Sri Lanka și Filipine. 
(45) Este tot mai limpede, pe b aza statisticilor vamale chineze, c ă UE reprezint ă o piață 
foarte atractiv ă pentru produc ătorii-exportatori chinezi, din moment ce ei au ajuns la 
unele din cele mai mari pre țuri de export (chiar dac ă sunt prețuri de dumping) în cazul 
exporturilor c ătre UE.  
8. Concluzie 
(46) Ancheta a demonstrat c ă atât exportatorii din RPC, cât și cei din Thailanda au 
continuat practicile lor de dumping în cursul PAR. 
(47) Ambele țări, împreun ă, au o capacitate de rezerv ă de 99 000 tone, care a fost 
semnificativ mai mare decât produc ția totală a Comunit ății în cursul PAR (86 723 
tone) și chiar mai mare decât consumul total din Comunitate în cursul aceleia și 
perioade (79 813 tone). 
(48) Având în vedere faptul c ă RPC dispune de o capacitate de produc ție de rezerv ă foarte 
mare și că a eludat deja m ăsurile, exist ă o mare probabilitate ca produc ătorii-
exportatori chinezi s ă își sporeasc ă în mod substan țial exporturile c ătre Comunitate de 
produs în cauz ă, la nivel de dumping, în cazul în care m ăsurile existente ar fi abrogate. 
(49) În ceea ce prive ște Thailanda, ar trebui s ă se remarce c ă, deoarece societ ățile 
comerciale thailandeze sunt orientate spre export și ținând cont de atractivitatea pie ței 
comunitare, este foarte probabil ca, în cazul abrog ării măsurilor existente, aceste 
societăți comerciale s ă reia exporturile de produs în cauz ă către piața comunitar ă în 
cantități substanțiale și la prețuri de dumping. 
(50) În fine, se face trimitere la practicile de dumping din partea produc ătorilor-exportatori 
din China și Thailanda pe pia ța Statelor Unite și la măsurile antidumping adoptate de 
SUA care au fost reînnoite în octombrie 2005. 
(51) În sintez ă, este foarte probabil ca importur ile în Comunitate provenite din țările în 
cauză să continue în cantit ăți semnificative și la prețuri de dumping în cazul în care 
măsurile ar fi abrogate. 
 
RO 14   RO D. DEFINI ȚIA INDUSTRIEI COMUNITARE 
(52) Industria comunitar ă, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din regulamentul de 
bază, a fost reprezentat ă de cei trei produc ători comunitari în numele c ărora s-a 
înaintat cererea și care au fost selecta ți în eșantion, precum și de șase produc ători 
comunitari care sprijineau cererea. Din aceste motive, industria comunitar ă a 
reprezentat o propor ție majoră din produc ția comunitar ă totală și anume, în acest caz, 
mai mult de 76%.  
E. SITUA ȚIA PE PIA ȚA COMUNITAR Ă 
1. Consumul pe pia ța comunitar ă 
(53) Produc ția comunitar ă totală a fost determinat ă pe baza informa țiilor oferite de nou ă 
producători comunitari care sprijineau reclama ția și pe baza volumului estimat al 
producției realizate de produc ătorii comunitari necooperan ți, menționat în cerere.  
(54) Ancheta a relevat c ă o parte considerabil ă a vânzărilor realizate de produc ătorii 
comunitari a fost f ăcută către angrosi ști, care la rândul lor au exportat produsul în 
cauză în exteriorul Comunit ății, mai exact aceste vânz ări nu erau destinate consumului 
pe piața comunitar ă. Volumul vânz ărilor exportate de ace ști angrosi ști către piețele 
altor țări terțe nu a putut fi stabilit  în cursul investiga ției. Prin urmare, consumul 
aparent din Comunitate a fost stabilit pe baza volumului produc ției totale în 
Comunitate, astfel cum este definit mai sus în considerentul (53) și pe baza volumului 
total al importurilor și exporturilor comunitare de produs în cauz ă preluat din datele 
provenite de la Eurostat. 
(55) Din aceste motive, în timpul perioadei examinate, consumul comunitar a crescut cu 
28%, de la 62 317 tone în 2004 la 79 813 tone în cursul PAR.  
TABELUL 1 – Consumul comunitar 
Consumul comunitar 2004 2005 2006 2007 PAR 
Tone 62 317 57 492 64 919 77 095 79 813
Indice (2004 = 100) 100 92 104 124 128
Tendință anuală -8 12 20 4
Sursa: Eurostat, cererea, r ăspunsurile la chestionar, verificat e, ale industriei comunitare  
2. Importurile actuale din țările în cauz ă 
a) Volumul și cota de pia ță 
(56) Pentru a stabili volumele to tale de import de produs în cauz ă din RPC, s-a considerat 
adecvat să se includ ă importurile din acele țări la care actualele m ăsuri antidumping au 
fost extinse în temeiul articolului 13 alineatul (3) din re gulamentul de baz ă și anume 
Sri Lanka, Indonezia, Filipine și Taiwan (a se vedea considerentele (2) și (4) de mai 
sus). Într-adev ăr, s-a considerat c ă importurile din aceste țări erau de fapt produse 
originare din RPC. Din aceste motive, volumul total importat de AT din RPC și din 
 
RO 15   RO Thailanda a crescut de la 6 861 tone în  2004 la 17 605 tone în  cursul PAR, adic ă cu 
157%. Cota de pia ță reprezentat ă de aceste importuri, exprimat ă ca procentaj din 
consumul comunitar, a crescut de la  11% în 2004 la 22% în cursul PAR. 
TABELUL 2 – Importuri provenite din țările în cauz ă 
Importuri (tone) 2004 2005 2006 2007 PAR 
RPC, incluzând Sri Lanka, 
Indonezia, Filipine și Taiwan  6 083 6 705 10 621 15 326 16 004
Cota de pia ță 10% 12% 16% 20% 20%
Thailanda  778 558 1 623 1 700 1 601
Cota de pia ță  1% 1% 2% 2% 2%
Total țări vizate  6 861 7 263 12 244 17 026 17 605
Cota de pia ță  11% 13% 19% 22% 22%
Sursa: Eurostat  
b) Prețurile de import și subcotarea 
(57) În absen ța cooperării produc ătorilor-exportatori din RPC și Thailanda, pre țul de export 
s-a bazat pe date provenite de la Euro stat. Din motivele expuse mai sus, la 
considerentul (56), pre țul mediu de export din RPV s-a bazat, de asemenea, pe media 
prețurilor de export din Sri Lanka, Indonezia și Filipine, adic ă țările la care au fost 
extinse m ăsurile datorit ă practicilor de eludare. Din aceste  motive, în cursul perioadei 
examinate, pre țul mediu de export al produsului în cauz ă din RPC, ajustat la 
fenomenul de eludare, a crescut cu 17%, de la 997 EUR/ton ă la 1 169 EUR/ton ă, din 
Thailanda cu 69%, de la 1 223 EUR/ton ă la 2 067 EUR/ton ă, iar din Taiwan cu 22%, 
de la 1 412 EUR/ton ă la 1 718 EUR/ton ă. În ansamblu, pre țul mediu al produsului din 
țările în cauz ă, inclusiv Taiwan, a crescut de la  1 137 EUR în 2004 la 1 479 în cursul 
PAR, adic ă cu 30%. În cursul acelea și perioade, costul produc ției a crescut 
considerabil datorit ă creșterii prețului materiilor prime de baz ă, adică a tubulaturii de 
oțel.  
(58) O compara ție între pre țurile franco-fabric ă practicate de produc ătorii comunitari 
incluși în eșantion și prețurile utilizate de Eurostat ajustate corespunz ător a indicat 
existența unei subcot ări a prețurilor, în medie de 54,8% pe ntru RPC, de 20% pentru 
Thailanda și de 33,5% pentru Taiwan. 
3. Importurile din alte țări terțe 
(59) Exist ă în vigoare taxe antidumping aplicab ile importurilor din Republica Coreea și 
Malaysia; conform Eurostat , importurile din aceste țări au scăzut la un nivel foarte mic 
în cursul perioadei examinate (adic ă la mai pu țin de 1% din consumul comunitar).  
(60) Volumul total al importurilor de AT din țări terțe altele decât cele men ționate în 
considerentul preceden t a crescut de la 4 679 tone în  2004 la 10 563 to ne la finalul 
 
RO 16   RO PAR, adic ă cu 126%. Cota de pia ță reprezentat ă de aceste importuri a atins 13% din 
consumul comunitar. Aceasta înseamn ă o creștere de 76% în perioada examinat ă, de la 
8% la 13%.  
TABELUL 3 – Importurile și cota de pia ță a importurilor din alte țări terțe 
 2004 2005 2006 2007 PAR 
Importurile din alte țări 
terțe (tone) 4 679 6 134 6 795 9 993 10 563 
Indice (2004 = 100) 100 131 145 214 226 
Cota de pia ță 8% 11% 10% 13% 13% 
Indice (2004 = 100) 100 142 139 173 176 
Sursa: Eurostat și informații privind pia ța furnizate de reclamant  
TABELUL 4 – Principalele importuri în Comunitate 
Principalele importuri 
din alte țări terțe, în 
tone, per țară 2004 2005 2006 2007 PAR 
Israel  78 945 1 231 2 455 3 293 
Turcia 650 506 467 1 991 2 138 
Vietnam 767 695 1 225 1 748 2 134 
India 1 537 1 763 1 553 1 703 1 065 
Sursa: Eurostat și informații privind pia ța furnizate de reclamant  
4. Situa ția economic ă a industriei comunitare de profil 
4.1. Observa ție preliminar ă 
(61) Tendin țele indicatorilor econom ici, cum ar fi produc ția, capacitatea de produc ție, 
gradul de utilizare a capacit ății, ocuparea for ței de munc ă, productivitatea, vânz ările, 
cota de pia ță și creșterea au fost evaluate pe baza informa țiilor culese de la to ți 
producătorii comunitari, iar tendin țele prețurilor, profitabilit ății, fluxului de lichidit ăți, 
capacității de a ob ține finanțare și investiții, stocurilor, randamentului investi țiilor și 
salariilor au fost evaluate pe baza informa țiilor verificate oferite în r ăspunsurile 
complete la chestionare, furnizate de c ătre produc ătorii comunitari inclu și în eșantion. 
4.2. Date generale privind industria comunitar ă 
a) Volumul produc ției, capacitatea de produc ție și gradul de utilizare a capacit ății 
 
RO 17   RO (62) Produc ția totală a industriei comunitare a crescut cu 8% în cursul perioadei examinate, 
în timp ce capacitatea de produc ție a crescut cu 5%. În cursul aceleia și perioade, 
gradul de utilizare a capacit ății a crescut u șor. Totuși, această creștere trebuie privit ă în 
contextul cre șterii de 28% a consumului comunitar.  
TABELUL 5 – Produc ția, capacitatea de produc ție și gradul de utilizare a capacit ății 
 2004 2005 2006 2007 PAR 
Volumul produc ției, în tone 80 044 73 049 82 950 85 536 86 723
Capacitatea de produc ție, în 
tone 154 840 155 740 160 890 162 910 163 210
Gradul de utilizare a 
capacității, în % 52% 47% 52% 53% 53%
Sursa: Eurostat, cererea, r ăspunsurile la chestionar, verificat e, ale industriei comunitare  
b) Ocuparea for ței de munc ă și productivitatea 
(63) Gradul de ocupare a for ței de munc ă în cadrul industrie i comunitare a r ămas relativ 
stabil, cu excep ția anului 2005, indicând o sc ădere de 1% în cursul întregii perioade 
examinate. Productivitatea, m ăsurată ca volum de produc ție în tone per persoan ă 
angajată a crescut cu 9%. 
TABELUL 6 – Ocuparea for ței de munc ă și productivitatea 
 2004 2005 2006 2007 PAR 
Ocuparea for ței de munc ă 
(produsul în cauz ă) 1 297 1 073 1 268 1 289 1 287 
Productivitate (tone/persoan ă 
angajată) 62 68 65 66 67 
 
c) Volumul vânz ărilor și cota de pia ță 
(64) Volumul vânz ărilor industriei comunitare c ătre clienți independen ți de pe pia ța 
comunitar ă a crescut cu 4%, de la 59 399 tone în 2004 la 61 991 tone în cursul PAR. 
Totuși, cota de pia ță a industriei comunitare a sc ăzut în mod constant de-a lungul 
perioadei examinate. Astfel, cota general ă de piață deținută de industria comunitar ă a 
scăzut cu 21%. Dup ă cum se explic ă mai sus, o parte considerabil ă a produselor 
comunitare este vândut ă la export, prin intermediul angrosi știlor. Astfel, cota de pia ță 
a fost exprimat ă ca partea din volumul total al produc ției comunitare minus total 
exporturi din consumul comunitar aparent. 
TABELUL 7 – Volumul vânz ărilor și cota de pia ță  
 2004 2005 2006 2007 PAR 
 
RO 18   RO Volumul vânz ărilor în UE 
către clienți independen ți, în 
tone 59 399 51 461 57 299 60 193 61 991 
Cota de pia ță 81% 77% 71% 65% 65% 
Indice (2004 = 100) 100 94 87 80 79 
d) Creșterea 
(65) În timp ce consumul comun itar a crescut cu 28% între 2004 și PAR, sc ăderea de 21% 
a cotei de pia ță a industriei comunitare și creșterea în paralel a importurilor provenind 
din țările în cauz ă indică în mod clar faptul c ă industria comunitar ă nu a putut 
contribui la cre șterea pieței. 
e) Magnitudinea marjei de dumping  
(66) Date fiind volumul, cota de pia ță și prețurile de import ale produselor care fac obiectul 
dumpingului, importate din țările în cauz ă, impactul marjelor actuale de dumping 
asupra industriei comunitare nu poate fi considerat ca fiind neglijabil. 
f) Redresarea în urma efectelor dumpingului  
(67) Așa cum indic ă evoluția pozitiv ă a majorit ății indicatorilor men ționați mai sus, situa ția 
financiară a industriei comunitare s-a redresat par țial între 2004 și prima parte a anului 
2008 de pe urma efectului pr ejudiciabil al importurilor ca re fac obiectu l dumpingului, 
originare din țările în cauz ă. 
4.3. Date referitoare exclusiv la produc ătorii comunitari inclu și în eșantion 
a) Stocurile (68) Stocurile au crescut cu 3% în cursul într egii perioade examinate.  Nivelurile stocurilor 
au fost semnificativ mai mari în 2007, ceea ce s-a datorat cre șterii prețurilor la 
tubulatura din o țel, ceea ce a determinat societ
ățile comerciale s ă acumuleze stocuri 
mai mari.  
TABELUL 8 – Stocurile 
Volumul final al 
stocurilor 2004 2005 2006 2007 PAR 
Tone 7 449 7 206 7 580 8 510 7 703 
Sursa: Răspunsurile la chestionar,  verificate, ale produc ătorilor comunitari inclu și în eșantion 
b) Prețurile medii de vânzare 
(69) În cursul perioadei examinate, pre țurile medii de vânzare practicate pe pia ța 
comunitar ă de către produc ătorii comunitari inclu și în eșantion au crescut treptat. Între 
2004 și PAR, cre șterea total ă a fost de 57%. Aceast ă creștere se explic ă parțial prin 
 
RO 19   RO creșterea costului princi palelor materii prime, a tubulaturii din o țel și parțial prin 
reorientarea produc ției a doi produc ători comunitari c ătre tipuri speciale, mai scumpe.  
TABELUL 9 – Pre țurile medii de vânzare 
Preț de vânzare 2004 2005 2006 2007 PAR 
EUR/tonă 1 779 2 128 2 482 2 738 2 790 
Indice (2004 = 100) 100 120 139 154 157 
Sursa: Răspunsurile la chestionar,  verificate, ale produc ătorilor comunitari inclu și în eșantion 
c) Costul mediu de produc ție 
(70) În cursul perioadei exam inate, costul mediu de produc ție (CMP) a crescut, de 
asemenea, treptat, în principal datorit ă prețurilor crescute ale o țelului. CMP a crescut 
de la 1 628 EUR/ton ă la 2 401 EUR/ton ă în cursul PAR, adic ă cu 48%.  
TABELUL 10 – Costul mediu de produc ție 
Cost unitar 2004 2005 2006 2007 PAR 
EUR/tonă 1 628 2 059 1 998 2 040 2 401 
Indice (2004 = 100) 100 127 123 125 148 
Sursa: Răspunsurile la chestionar,  verificate, ale produc ătorilor comunitari inclu și în eșantion 
d) Profitabilitatea și fluxul de lichidit ăți 
(71) Profitabilitatea produc ătorilor comunitari inclu și în eșantion a urmat o tendin ță 
pozitivă, similar cu cre șterea pre țurilor de vânzare. În  pofida unor probleme 
semnificative în 2004 și 2005, în cursul PAR, profitabilitatea general ă a ajuns la 9,1%. 
Aceasta s-a datorat par țial reorient ării produc ției, în cursul perioadei examinate, c ătre 
produse cu o valoare ad ăugată mai mare. 
(72) Au existat fluctua ții considerabile ale fluxului de lichidit ăți între 2004 și 2006, urmate 
de o creștere treptat ă și foarte însemnat ă, până la finalul perioadei examinate. 
TABELUL 11 – Pr ofitabilitatea și fluxul de lichidit ăți 
 2004 2005 2006 2007 PAR 
Profitabilitatea 1,8% 1,2% 7,2% 10,6% 9,1% 
Indice (2004 = 100) 100 70 403 598 514 
Fluxul de lichidit ăți (mii de EUR) 3 320 1 425 7 577 10 100 12 308 
Indice (2004 = 100) 100 43 228 304 371 
 
RO 20   RO Sursa: Răspunsurile la chestionar,  verificate, ale produc ătorilor comunitari inclu și în eșantion 
e) Investițiile, randamentul investi țiilor și capacitatea de a ob ține finanțare 
(73) Produc ătorii comunitari inclu și în eșantion au crescut investi țiile cu 115% în cursul 
perioadei examinate. Investi țiile au fost f ăcute, în cea mai mare m ăsură, pentru 
creșterea dotării cu echipamente tehnice și pentru construirea unor mai bune capacit ăți 
logistice, în vederea cre șterii productivit ății.  
(74) Randamentul investi țiilor, exprimat ca profituri/pierd eri aferente produsului în cauz ă 
în raport cu valoarea contabil ă netă a investi țiilor, a crescut considerabil în cursul 
perioadei respective, urmând tendin ța profitabilit ății. 
(75) Nu s-a furnizat Comisiei nicio dovad ă cu privire la existen ța unei capacit ăți reduse sau 
crescute de a ob ține finanțare în cursul perioadei examinate. 
TABELUL 12 – Investi țiile și randamentul investi țiilor 
 2004 2005 2006 2007 PAR 
Investițiile în cursul 
perioadei examinate (mii de EUR) 2 567 4 448 3 930 4 986 5 524 
Indice (2004 = 100) 100 173 153 194 215 
Randamentul 
investițiilor 4% 2% 29% 44% 38% 
Sursa: Răspunsurile la chestionar,  verificate, ale produc ătorilor comunitari inclu și în eșantion 
5. Concluzie privind situa ția industriei comunitare de profil 
(76) M ăsurile antidumping au avut un impact pozitiv asupra situa ției produc ătorilor 
comunitari inclu și în eșantion, dup ă cum o demonstreaz ă creșterea majorit ății 
indicatorilor începând cu anul 2004, în decursul unui ciclu economic favorabil. 
Industria comunitar ă s-a caracterizat printr-o cre ștere a volumului vânz ărilor și a 
prețurilor de vânzare. Indicator ii privitori la prejudici u, cum ar fi volumul produc ției, 
capacitatea de produc ție, profitabilitatea, investi țiile, randamentul investi țiilor și 
productivitatea au cunoscut, de asemenea, o evolu ție pozitiv ă. Creșterea investi țiilor 
destinate s ă îmbunătățească facilitățile de produc ție a avut un impact direct asupra 
profitabilit ății producătorilor inclu și în eșantion, în pofida pierderii semnificative de 
cotă de piață.  
(77) Totu și, ar trebui ținut cont de faptul c ă producătorii comunitari trebuie s ă mențină un 
anumit nivel al produc ției și al volumului de vânz ări pentru a absorbi costurile fixe. 
AT sunt fabricate cu ajutor ul unor echipamente tehnice speciale, ceea ce are o 
influență semnificativ ă asupra costului. Societ ățile comerciale incluse în e șantion au 
funcționat în cursul perioadei examinate la o capacitate situat ă în jurul valorii de 50% 
și nu au fost capabile s ă-și crească semnificativ gradul de utilizare a capacit ății. Ca 
urmare, profitabilitatea r ămâne vulnerabil ă la scăderea produc ției. 
 
RO 21   RO (78) În pofida evolu țiilor pozitive descrise ante rior, industria comunitar ă a pierdut o parte 
semnificativ ă a cotei sale de pia ță în cursul perioadei examin ate, de la 81% în 2004 la 
65% în cursul PAR. Dup ă o scăderea accentuat ă a volumului vânz ărilor, produc ătorii 
comunitari au fost capabili s ă revină la nivelul volumului vânz ărilor realizate în 2004, 
în timp ce consumul comunitar total a crescut cu 28% în decursul aceleia și perioade. 
Indubitabil, industria comunitar ă nu a reu șit să își creeze un avantaj de pe urma 
creșterii semnificative a consumului în Comu nitate. De asemenea, unii dintre factorii 
pozitivi sunt rezultatul dispari ției unui produc ător comunitar semnificativ, din Regatul 
Unit, ale c ărui activit ăți au fost preluate de alte dou ă companii, sus ținătoare ale cererii. 
(79) Ținând cont de cele de mai sus, se poate concluziona c ă introducerea m ăsurilor 
împotriva RPC și a Thailandei a avut un anumit impact pozitiv asupra situa ției 
financiare a industriei co munitare care a putut s ă revină la profitabilitate. Totu și, în 
timp ce industria comunitar ă a fost capabil ă să crească ușor produc ția și volumul 
vânzărilor, cota de pia ță s-a redus atunci când cererea de pe pia ța comunitar ă a crescut 
semnificativ. Aceasta indic ă faptul că, în pofida investi țiilor făcute în modernizarea 
facilităților de produc ție, situația industriei comunitare continu ă să fie în general 
fragilă și puternic dependent ă, pe de o parte, de niveluri suficient de mari ale 
prețurilor, iar pe de alt ă parte, de volume sufici ent de mari ale produc ției, care s ă 
permită absorbția unor costuri fixe mari. 
F. PROBABILITATEA REPET ĂRII PREJUDICIULUI 
(80) În vederea evalu ării efectului poten țial al expir ării măsurilor în vigoare au fost luate în 
considerare urm ătoarele elemente: 
(81) Presiunea exercitat ă de prețuri pe pia ța comunitar ă rămâne foarte mare, date fiind 
considerabilele marje de subcotare constata te în cursul PAR. În timp ce costul de 
producție pentru produc ătorii comunitari a crescut cu 48% în cursul perioadei 
respective (datorat în principal cre șterii prețului materiilor prime, adic ă a tubulaturii de 
oțel), prețul mediu pentru importurile din țările în cauz ă a crescut cu doar 30%.  
(82) Ca urmare, în cursul perioadei examinate, importurile din țările în cauz ă au crescut 
considerabil în termeni de cot ă de piață. Aceasta indic ă faptul că majoritatea pierderii 
de cotă de piață suferite de industria comunitar ă a fost preluat ă de importurile din 
țările în cauz ă, efectuate la pre țuri de dumping, subminând semnificativ pre țurile de 
vânzare practicate de industria comunitar ă, în pofida existen ței în vigoare a unor taxe 
antidumping.  
(83) În plus, dup ă cum s-a men ționat anterior în c onsiderentele (40) și (36), capacit ățile de 
producție de rezerv ă disponibile în țările în cauz ă sunt semnificativ superioare 
producției comunitare totale din cursul PAR sau consumului comunitar total din cursul 
aceleași perioade. De aceea este de a șteptat ca, în cazul abrog ării măsurilor, pia ța 
comunitar ă să fie invadat ă de cantit ăți mari din aceste produse fabricate în aceste țări. 
Pe alte pie țe în care se poate eventual exporta, exist ă în vigoare m ăsuri antidumping 
severe, ceea ce ar face ca pia ța comunitar ă să fie mai u șor de penetrat. În plus, 
tentativele repetate  de eludare a m ăsurilor antidumping confirm ă interesul mare al 
producătorilor-exportatori din țările în cauz ă pentru pia ța comunitar ă. 
(84) Considerând practica actual ă și anterioar ă de stabilire a pre țurilor a produc ătorilor-
exportatori din țările în cauz ă, este de a șteptat ca importurile s ă se facă la un pre ț mic, 
 
RO 22   RO subminând astfel semnificativ pre țurile practicate de industria comunitar ă. Importurile 
la preț mic ar avea cu certitudine un impact ne gativ asupra industriei comunitare, care 
și-a revenit doar în condi țiile în care nivelul pre țurilor a putut fi men ținut la o anumit ă 
valoare, dar care este înc ă vulnerabil ă la importuri masive f ăcute în condi țiile unor 
prețuri mici, de dumping.  
(85) Ținând seama de cele men ționate anterior, se concluzioneaz ă că ridicarea m ăsurilor ar 
duce, foarte probabil, la o repetare a prej udiciului cauzat industriei comunitare de c ătre 
importurile care fac obiectul  unui dumping. Este de a șteptat în special ca nivelul 
prețului în Comunitate s ă scadă semnificativ, rezultând un impact negativ asupra 
nivelurilor profiturilor produc ătorilor comunitari, ceea ce ar periclita nu doar 
semnificativele investi ții făcute începând cu anul 2004, ci și orice investi ție viitoare. 
De asemenea, aceasta ar conduce inev itabil la o pierdere semnificativ ă d e  l o c u r i  d e  
muncă în industria comunitar ă. Probabilitatea repet ării prejudiciului este de pu țin timp 
amplificat ă de situația actuală cauzată de recesiunea economic ă. 
G. INTERESUL COMUNIT ĂȚII 
1. Introducere 
(86) În conformitate cu arti colul 21 din regulamentul de baz ă, s-a examinat dac ă păstrarea 
în vigoare a m ăsurilor antidumping actuale ar c ontraveni intereselor industriei 
comunitare în ansamblu. Determinarea interesului Comunit ății a presupus o evaluare a 
tuturor intereselor implicate, respectiv  cele ale industriei comunitare, ale 
importatorilor/comercian ților, precum și ale utilizatorilor produsului în cauz ă.  
(87) Pentru evaluarea impactului probabil al continu ării sau al ridic ării măsurilor, Comisia 
a solicitat informa ții tuturor p ărților interesate men ționate anterior. Comisia a trimis 
chestionare de e șantionare la 62 de importatori de produs în cauz ă și a primit nou ă 
răspunsuri. Comisia a selectat un e șantion format din patru societ ăți comerciale, din 
care trei au oferit un r ăspuns complet. Nu a fost primit ă nicio observa ție din partea 
utilizatorilor. 
(88) Trebuie reamintit c ă ancheta precedent ă a ajuns la concluzia c ă adoptarea m ăsurilor 
antidumping nu contravine interesului Comunit ății. În plus, faptul c ă prezenta anchet ă 
constituie o reexaminare care analizeaz ă o situație în care existau deja în vigoare 
măsuri antidumping permite evaluarea oric ărui impact negativ necorespunz ător asupra 
părților în cauz ă determinat de actualele m ăsuri antidumping. 
(89) Pe aceast ă bază, s-a examinat dac ă, în pofida concluziilor privind continuarea 
dumpingului și a probabilit ății repetării lui, au existat motive imperative care ar fi 
putut conduce la concluzia c ă menținerea măsurilor în acest caz particular nu era în 
interesul Comunit ății.  
2. Interesele industriei comunitare (90) Industria comunitar ă s-a dovedit a fi o industrie viabil ă din punct de vedere structural. 
Acest fapt a fost confirmat de evolu ția pozitiv ă a situației sale economice în momentul 
restabilirii unei concuren țe efective dup ă instituirea m ăsurilor antidumping care sunt în 
prezent în vigoare. Într-adev ăr, eforturile depuse de industria comunitar ă în vederea 
raționalizării produc ției sale și a creșterii competitivit ății sale au generat în ultimii doi 
 
RO 23   RO ani din perioada examinat ă un profit rezonabil. De asemenea, activitatea de export a 
industriei comunitare a evoluat în condi ții de profitabilitate, indicând faptul c ă era 
competitiv ă pe piețe ale unor țări terțe (exporturile produc ătorilor inclu și în eșantion 
au crescut cu 21% în decursul perioadei examinate).  
(91) Din motivele expuse la consid erentul (77), industria comunitar ă trebuie să producă un 
anumit volum de produse standard pentru a reprezenta o economie de scar ă și a 
rămâne, astfel, competitiv ă. Produsele standard sunt, prin urmare, în concuren ță 
directă cu importurile din RPC și Thailanda. Dac ă pe piață ar pătrunde produse la 
prețuri de dumping, caracterul de economie de scar ă și, consecutiv, profitabilitatea 
operațiunilor în Comunitate ar sc ădea semnificativ. În schimb, este în mod rezonabil 
de așteptat ca industria comunitar ă să continue s ă beneficieze de pe urma m ăsurilor 
instituite în prezent. În cazul în care m ăsurile nu ar fi p ăstrate, este probabil ca 
industria comunitar ă să sufere prejudicii de ordin material.  
3. Interesul importatorilor/comercian ților 
(92) Niciunul dintre importatorii cooperan ți nu a importat produsul în cauz ă din RPC sau 
din Thailanda, ci doar din Taiw an. Ancheta nu a scos la iveal ă nicio dovad ă a faptului 
că măsurile în vigoare au dete rminat efecte de ordin mate rial asupra importatorilor. 
Este limpede faptul c ă importatorii au putut g ăsi alte surse de aprovizionare, dup ă cum 
rezultă din cota de pia ță (13%) de ținută de alte țări terțe, ceea ce a dovedit c ă piața 
comunitar ă funcționează în condiții de concuren ță. 
(93) În ceea ce prive ște Taiwan și ținând cont de cele expuse mai sus la considerentele (98) 
– (105), scutirea actual ă de care beneficiaz ă doi produc ători-exportatori a fost 
reevaluată din cauza presupuselor practici de eludare. Importatorii erau încrez ători că, 
în cazul în care scutir ea de care beneficiaz ă aceste societ ăți comerciale ar fi abrogat ă, 
ele ar fi capabile s ă își găsească alte surse de apr ovizionare. Astfel, p ăstrarea măsurilor 
nu va avea un efect negativ semnificativ asupra importatorilor, datorit ă existenței altor 
canale de aprovizionare. Totu și, ar trebui observat c ă unele probleme pot ap ărea pe 
piața de nișă a produselor standard britan ice, unde furnizorii cunoscu ți se limiteaz ă la 
un produc ător european și la unul taiwanez. Cu toate ace stea, acest efect se va resim ți 
doar pe termen scurt, pân ă la apariția altor surse. 
(94) Prin urmare, se concluzioneaz ă că situația economic ă a importatorilor de produs în 
cauză nu a fost influen țată negativ în mod semnificativ de instituirea m ăsurilor 
antidumping în vigoare în prezent. Aceast ă situație este confirmat ă de faptul c ă 
importatorii au continuat s ă comercializeze produsul în cauz ă în cantit ăți 
semnificative, chiar m ărind volumul importat în cursul  perioadei examinate. Din 
aceleași motive, este, de asemenea, pu țin probabil ca men ținerea respectivelor m ăsuri 
să conducă la o deteriorare a situa ției lor economice viitoare.  
4. Interesele utilizatorilor (95) Utilizatorii produsului în cauz ă sunt în principal industria petrochimic ă și cea a 
construcțiilor. Comisia a trimis chestionare la 9 utilizatori. Niciunul dintre utilizatori 
nu a cooperat și nici nu s-au f ăcut cunoscu ți în cursul prezentei anchete. Lipsa lor de 
cooperare pare s ă confirme faptul c ă
 accesoriile de țevărie reprezint ă o parte foarte 
mică a costurilor lor totale de produc ție și că măsurile în vigoare nu par s ă fi cauzat o 
scădere a competitivit ății acestora. 
 
RO 24   RO 5. Concluzie privind interesul comunitar 
(96) Ancheta a demonstrat c ă măsurile antidumping în vigoare au permis industriei 
comunitare s ă devină profitabil ă, chiar dac ă ea a suferit o pier dere semnificativ ă de 
cotă de piață din cauza importurilor continue în condi ții de dumping. Dac ă s-ar 
permite ridicarea m ăsurilor, s-ar periclita procesul de redresare și s-ar putea ajunge la 
dispariția industriei comunitare.  
(97) În plus, se pare c ă, în trecut, m ăsurile în vigoare nu au avut niciun efect negativ 
semnificativ asupra situa ției economice și financiare a utilizatorilor și importatorilor. 
Prin urmare, s-a ajuns la concluzia c ă nu exist ă motive imperative împotriva 
continuării aplicării măsurilor antidumping în vigoare.  
H. REEXAMINARE PROVIZORIE PRIVIND SOCIET ĂȚILE COMERCIALE 
TAIWANEZE SCUTITE 
1. Istoricul dosarului 
(98) În anul 2000, prin Regulamentul (CE) nr. 763/2000 al Consiliului m ăsurile 
antidumping instituite asupra importurilor or iginare din RPC au fost extinse la 
importurile de anumite accesorii de țevărie expediate din Taiwan, din fier sau o țel, cu 
excepția celor produse și exportate de Chup Hsin Ente rprise Co. Ltd („Chup Hsin”), 
Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd, („Nian Hong”) și Rigid Industries Co., Ltd. 
(Kaohsiung, Taiwan) deoarece s-a constatat c ă acestea nu au eludat m ăsurile. 
(99) Prezenta revizuire provizorie par țială s-a limitat la revizuirea scutirii de taxe a 
societăților comerciale Chup Hsin și Nian Hong.  
(100) Ambele societ ăți au cooperat la prezenta anchet ă prin transmiterea de r ăspunsuri la 
chestionarul Comisiei și prin acceptarea unei vizite de verificare  la sediul lor. 
(101) Ca r ăspuns la documentul final prin care s-au  comunicat rezultatele anchetei, una 
dintre societ ăți a pretins c ă inițierea prezentei anch ete nu era justificat ă. Concret, 
societatea comercial ă respectiv ă a afirmat c ă, din moment ce ea a fost scutit ă de la 
extinderea m ăsurilor în anul 2000, nu existau m ăsuri în vigoare care s ă le priveasc ă și 
care să fie revizuite. În aceast ă privință, societatea a f ăcut referire la Raportul Cur ții de 
Apel a OMC în cazul c ărnii de vit ă și orezului provenite di n Mexic. Acest raport 
interpreteaz ă articolul 5.8 din Acordul antidumping ca fiind aplicabil noilor anchete în 
cazul în care se constat ă că exportatorii practic ă o marjă de dumping de minimis . 
Articolul 5.8 se refer ă într-adev ăr în mod explicit la „o aplicare în temeiul articolului 
5.1”. Totu și, în cazul de fa ță, Chup Hsin și celelalte dou ă societăți comerciale au f ăcut 
obiectul unei anchete antieludare, ini țiate pe baza articolului  13 din regulamentul de 
bază, și nu al unei noi anchete antidumping. Într-adev ăr, s-a constatat c ă, în anul 2000, 
importurile din Taiwan au eludat m ăsurile instituite asupra RPC prin intermediul 
scutirii acordate celor trei societ ăți comerciale pe motiv c ă, la acea vreme, ele nu 
importau produsul în cauz ă din RPC. Regulamentul de baz ă nu interzice ca astfel de 
scutiri să fie reexaminate, oricând ar fi nevoie, în cazul în care dovezile de eludare 
există. Prin urmare, ini țierea actualei reexamin ări provizorii a fost într-adev ăr 
justificată și temeinic ă din punct de vedere legal. Din aceste motive, preten ția 
respectivei societ ăți comerciale a fost respins ă. 
 
RO 25   RO (102) Deoarece lipsa extinderii taxelor a fost stabilit ă pe baza constat ărilor anchetei ini țiale 
antieludare, în prezenta reexaminare s-a examinat dac ă respectivele constat ări erau 
încă valabile. În conformitate cu articolu l 13 alineatul (1) din regulamentul de baz ă, s-
a examinat dac ă condițiile pentru eludare erau îndeplinite. 
2. Modificarea comportamentului comercial (103) În ceea ce prive ște Nian Hong, constat ările au indicat faptul c ă societatea respectiv ă a 
importat AT de toate tipurile (coturi, reductoare, capace și teuri) din RPC. Societatea 
respectivă a pretins c ă aceste importuri nu  erau produs în cauz ă, ci mărfuri semifinite. 
Rezultatul anchetei nu a putut confirma aceast ă pretenție. În plus, s-a constatat c ă 
aportul societ ății comerciale Nian Hong la aceste m ărfuri s-a limitat la te șire, 
imprimarea siglei societ ății respective și la împachetare, ceea ce reprezint ă mai puțin 
de 10% din totalul costurilor de produc ție. În plus, declara ția vamală taiwanez ă de 
import din RPC a men ționat codul NC al produsului în cauz ă (730793), adic ă al 
produsului finit. 
(104) În ceea ce prive ște Chup Hsin, r ăspunsurile lor la ch estionar nu au men ționat nicio 
achiziție sau revânzare corespunz ătoare de AT de origine chinez ă. Doar în cursul 
vizitei de verificare la fa ța locului s-a constatat c ă societatea respectiv ă a importat AT 
din RPC. Dovezile adunate au indicat c ă aceste importuri au fost desf ășurate prin 
intermediul unei societ ăți comerciale japoneze. Dup ă vizita de verifi care, societatea 
Chup Hsin a pretins c ă toate importurile de AT de origine chinez ă au fost vândute pe 
piața internă taiwanez ă. Societatea respectiv ă a transmis date revizuite pentru unele 
tabele din r ăspunsul la chestionar. Totu și, faptul c ă informa țiile referitoare la 
importurile din RPC au fost ini țial omise a fost considerat ca fiind de natur ă 
înșelătoare, în sensul articolului  18 din regulamentul de baz ă și dă naștere la dubii 
serioase cu privire la fiabilitatea informa țiilor transmise, atât înainte, cât și după vizita 
de verificare. 
(105) Dup ă cum s-a men ționat anterior, motivul acord ării inițiale a scutirii pentru Chup Hsin 
și Nian Hong a fost c ă, la vremea respectiv ă, ambele societ ăți comerciale nu au 
achiziționat deloc AT din RPC, ceea ce nu mai e valabil în prezent. Ținând cont de 
practicile de eludare descope rite, modificarea comporta mentului comercial este 
evidentă, deoarece produsele origin are din RPC sunt în prezent expediate prin Taiwan 
și de către cele dou ă societăți comerciale men ționate anterior.  
3. Motiva ție sau justificare economic ă insuficient ă 
(106) Pentru niciuna dintre cele dou ă societăți comerciale, practica reexport ării produselor 
chineze importate nu a avut alt ă motivație sau justificare economic ă suficient ă decât 
aceea a elud ării măsurilor antidumping. 
(107) În cazul societ ății comerciale Nian Hong, produsele au fost modificate doar într-o 
măsură mică, iar valoarea ad ăugată produsului în cauz ă a fost în consecin ță foarte 
mică. 
(108) În ceea ce prive ște Chup Hsin, faptul c ă societatea comercial ă respectiv ă a omis s ă 
raporteze în r ăspunsul său la chestionar importurile de pr oduse chineze realizate de ea 
a fost considerat, pe de o parte, de natur ă înșelătoare, iar pe de alt ă parte, s-a 
considerat c ă reprezint ă un indiciu c ă era conștientă că eluda m ăsurile instituite cu 
 
RO 26   RO privire la accesoriile de țevărie originare din RPC. În plus, pe baza dovezilor 
prezentate de cele dou ă societăți comerciale, ancheta a stabilit c ă a fost posibil s ă se 
importe m ărfuri dintr-o țară terță în Taiwan și să se reexporte aceste m ărfuri în baza 
unui certificat taiwan ez de origine, f ără ca ele să sufere vreo transformare substan țială. 
4. Compromiterea efectelor corectiv e ale taxelor în termeni de pre țuri și/sau de cantit ăți 
de produse similare 
(109) Pe baza datelor de ținute de Eurostat, totalul exporturilor din Taiwan c ătre Comunitate 
a crescut cu 209%, de la 2 372 tone în 2003 la 7 335 tone în cursul PAR. Totu și, 
volumul exporturilor a r ămas aproximativ stabil între 2003 și 2005, dar a crescut foarte 
mult din 2006 pân ă la finalul PAR. Cele dou ă societăți comercial taiwaneze, care 
singure erau responsabile de aproape întregul  total al exporturilo r taiwaneze de produs 
în cauză către UE în decursul PAR, și-au crescut exporturile c ătre UE cu 206% între 
2005 și PAR. 
(110) Volumul importurilor în cauz ă a reprezentat 9% din consumul comunitar, ceea ce este 
considerat a fi semnificativ. În consecin ță, este evident c ă modificarea de amploare a 
fluxurilor comerciale a compro mis efectele corective ale m ăsurilor în termeni de 
cantități importate pe pia ța Comunit ății.  
(111) În ceea ce prive ște prețurile produselor expediate din Taiwan, datele de ținute de 
Eurostat au indicat c ă prețurile medii la export ale importurilor din Taiwan din cursul 
PAR au ajuns la 1 718 EUR/ton ă, fiind semnificativ mai mici decât pre țurile industriei 
comunitare (-33,5%). O compara ție între pre țurile franco-fabric ă practicate de 
producătorii comunitari inclu și în eșantion și prețurile de export, verificate, practicate 
de societățile comerciale Chup Hsin și Nian Hong a ar ătat o subcotare a pre țurilor în 
medie cu 86,6% și, respectiv, 71%, adic ă procentul cu care pre țurile de export 
practicate de aceste societ ăți comerciale erau mai mici decât pre țurile neprejudiciabile 
practicate de industria comunitar ă. Din aceste considerente , efectele corective ale 
taxelor antidumping instituite sunt  compromise în termeni de pre țuri. 
(112) Pe baza celor men ționate anterior, s-a concluzionat c ă modificarea fluxurilor 
comerciale, împreun ă cu creșterea substan țială a importurilor provenit din Taiwan 
realizate la pre țuri foarte mici au compromis efectele corective ale m ăsurilor 
antidumping, atât în termeni de cantitate, cât și în termeni de pre țuri ale produselor 
similare. 
5. Dovezi în sprijinul existen ței dumpingului în raport cu valorile normale stabilite 
anterior pentru produsul similar  
(113) Pentru a se stabili dac ă s-ar putea g ăsi dovezi în sprijinul existen ței dumpingului în 
ceea ce prive ște produsul în cauz ă exportat c ătre Comunitate de cele dou ă societăți 
comerciale taiwaneze în cursul PAR, pre țurile de export au fost bazate pe propriile 
date ale societ ăților comerciale respective. 
(114) În conformitate cu articolul 13 alineatul (1) din regulamentul de baz ă, aceste pre țuri de 
export au fost comparate cu valoarea normal ă stabilită anterior pentru produsul 
similar. În precedenta revizuire la  expirare din 2003, s-a constatat c ă Thailanda este 
corespunz ătoare ca țară analoagă cu economie de pia ță pentru RPC, în vederea 
stabilirii valorii normale. 
 
RO 27   RO (115) În scopul unei compara ții echitabile între valoarea normal ă și prețul de export, s-a ținut 
cont în mod corespunz ător, sub forma ajust ărilor, de diferen țele care afectau pre țurile 
și comparabilitatea acestora. Aceste ajust ări au fost efectuate în conformitate cu 
articolul 2 alineatul (100 din regulamentul de baz ă cu privire la costurile cu transportul 
și creditarea, pe baza informa țiilor culese în cursul vizitelor de verificare. 
(116) În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de baz ă, compara ția între 
media ponderat ă a valorii normale, astfel cum a fost stabilit ă cu ocazia anchetei 
inițiale, și media ponderat ă a prețurilor de export determinat e în cursul prezentei 
anchete de reexaminare, exprimat ă ca procent din pre țul CIF la frontiera comunitar ă 
înainte de aplicarea taxelor vamale, a indicat existen ța dumpingului pentru importurile 
de accesorii de țevărie provenite de la cele dou ă societăți comerciale taiwaneze. 
Marjele de dumping constatate , exprimate ca procent din pre țul CIF la frontiera 
comunitar ă, înainte de aplicarea taxelo r vamale, au fost de 56,09% și, respectiv, 
44,77%. 
6. Concluzie privind reexaminarea scutirii de la extinderea m ăsurilor asupra 
importurilor provenite din Taiwan 
(117) Ținând cont de constatarea existen ței eludării, formulat ă mai sus, și în conformitate cu 
articolul 13 alineatul (1), prima tez ă, din regulamentul de baz ă, măsurile antidumping 
în vigoare aplicabile impor turilor de produs în cauz ă originare din RPC ar trebui s ă fie 
extinse și la importurile de acela și produs expediate de Chup Hsin și Nian Hong. 
7. Caracterul de durat ă al circumstan țelor modificate 
(118) În conformitate cu articolul 11 alin eatul (3) din regulamentul de baz ă, s-a examinat, de 
asemenea, dac ă circumstan țele modificate pot fi rezonabi l considerate ca fiind de 
durată. 
(119) În ceea ce prive ște Nian Hong, ancheta a ar ătat că, de câțiva ani, societatea comercial ă 
nu desfășoară activități de produc ție veritabil ă și că toate exporturile c ătre Comunitate 
provenite de la aceast ă societate comercial ă au fost accesorii de țevărie importate din 
RPC. Dat fiind c ă producția veritabil ă a încetat de câ țiva ani, nu exist ă niciun motiv 
pentru a crede c ă această situație nu are caracter de durat ă.  
(120) În ceea ce prive ște Chup Hsin, dup ă cum s-a men ționat mai sus la considerentul (104), 
informațiile transmise de aceasta au fost considerate nefiabile. Faptul c ă societatea 
comercial ă a omis să raporteze, în r ăspunsul său la chestionarul Comisiei, produsele pe 
care le-a importat din RPC se consider ă a fi un indiciu al faptului c ă era conștientă de 
practica de eludare și nu există nicio informa ție din care s ă rezulte că intenția societății 
comerciale este de a nu continua aceast ă practică în viitor. 
(121) În aceste circumstan țe, constat ările din PAR pot fi consid erate ca având caracter de 
durată. În concluzie, în conformitate cu articol ul 11 alineatul (3), date fiind practicile 
de eludare constatate în cazul celor doi produc ători-exportatori din Taiwan, și anume 
Chup Hsin și Nian Hong, se consider ă adecvat ca aceste scutiri de la extinderea 
măsurilor să fie retrase. 
I. MĂSURILE ANTIDUMPING 
 
RO 28   RO (122) Toate p ărțile implicate au fost informate cu privire la faptele și considerentele 
esențiale pe baza c ărora se inten ționează a se recomanda ca m ăsurile în vigoare s ă fie 
menținute, iar scutirile de  la extinderea aplic ării taxelor la importu rile de produs în 
cauză fabricat de Chup Hsin En terprise Co. Ltd, Kaohsiung și Nian Hong Pipe Fittings 
Co. Ltd, Kaohsiung s ă fie abrogate. De asemenea, acestora li s-a acordat o perioad ă în 
cursul căreia să își prezinte observa țiile după comunicarea rezultatelor anchetei. 
(123) Ca urmare a comunic ării menționate anterior, unul dintre produc ătorii-exportatori a 
cărui scutire a fost retras ă, a oferit un angajament, în conformitate articolul 8 alineatul 
(1) din regulamentul de baz ă. 
(124) Aceast ă ofertă a fost examinat ă și s-a constatat c ă oferta formal ă a fost formulat ă după 
termenul de prezentare a observa țiilor, fără a se furniza o justificare suficient ă pentru 
această întârziere. Oferta s-a bazat, în mod prezumtiv, pe volumul exporturilor în 
cursul PAR limitate la produc ția proprie a respectivei societ ăți comerciale și la 
producția furnizat ă de un subcontractant din Taiwan, care nu ar face obiectul niciunei 
taxe antidumping în m ăsura în care nu s-ar dep ăși un anumit plafon. 
(125) Totu și, dat fiind c ă în cursul anchetei la fa ța locului societatea comercial ă nu a fost 
capabilă să dovedeasc ă care parte din vânz ările sale c ătre Comunitate au provenit din 
producția taiwanez ă și care au fost importate din RPC, argumentul societ ății 
comerciale respective conform c ăruia cifrele referitoare la exporturi ar putea fi 
verificate în baze de date corespunz ătoare nu a fost valabil, deoarece exporturile c ătre 
Comunitate ar putea include m ărfuri originare din RPC. În plus, faptul c ă societatea 
comercial ă a omis s ă raporteze importurile efectuate de ea din RPC în cursul PAR a 
fost considerat de natur ă înșelătoare, în sensul articolului 18 din regulamentul de baz ă 
și dă naștere la dubii serioase cu pr ivire la fiabilitatea informa țiilor transmise de 
societatea comercial ă, atât înainte, cât și după vizita de verificare. 
(126) Din motivele de mai sus, angajamentul asumat de produc ătorul-exportator în cauz ă nu 
a putut fi acceptat. 
(127) Din cele men ționate anterior rezult ă că, în conformitate cu prevederile articolului 11 
alineatul (2) din regulamentul de baz ă, taxele antidumping ap licate importurilor de 
accesorii de țevărie originare din RPC și Thailanda sau expediat e din Taiwan, astfel 
cum au fost instituite prin Regulamen tul (CE) nr. 964/2003, ar trebui men ținute în 
vigoare.  
(128) În consecin ță, extinderea m ăsurilor pentru produsul în cauz ă originar din RPC la 
importurile expediate din Indonezia pr in Regulamentul (CE) nr. 2052/2004 al 
Consiliului15, din Sri Lanka prin Regulamentul (CE) nr. 2053/2004 al Consiliului16 și 
din Filipine prin Regulamentul (CE) nr. 655/2006 al Consiliului17, indiferent dac ă sunt 
sau nu declarate ca fiind originare din Filipin e, Indonezia sau Sri Lanka, ar trebui, de 
asemenea, men ținute în vigoare. 
(129) Scutirile anumitor AT produse de Chup Hsin și Nian Hong de la extinderea m ăsurilor 
antidumping ar trebui retrase. Prin urmare, aceste societ ăți comerciale vor face 
                                                 
15 JO L 355, 1.12.2004, p. 4. 
16 JO L 355, 1.12.2004, p. 9. 
17 JO L 116, 29.4.2006, p. 1. 
 
RO 29   RO obiectul acelora și taxe antidumping care se aplic ă producătorilor din RPC în 
conformitate cu articolul 13 alin eatul (1) din regulamentul de baz ă.  
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: 
Articolul 1 
1. Se instituie taxe antidumping definitive asupra importurilor de accesorii de țevărie (altele 
decât accesoriile turnate, flan șele și accesoriile filetate), din fier sau o țel (cu excep ția oțelului 
inoxidabil), având diametrul ex terior de maximum 609,6 mm, de tipul celor utilizate pentru 
sudarea cap la cap sau în alte scopuri, originare din Republica Popular ă Chineză și din 
Thailanda, încadrate în prezent în coduril e NC ex 7307 93 11, ex 7307 93 19, ex 7307 99 30 
și ex 7307 99 90 (coduri TARIC 7307 93 11 91, 7307 93 11 93, 7307 93 11 94, 7307 93 11 
95, 7307 93 11 99, 7307 93 19 91, 7307 93 19 93,  7307 93 19 94, 7307 9319 95, 7307 93 19 
99, 7307 99 30 92, 7307 99 30 93, 7307 99 30 94, 7307 99 30 95, 7307 99 30 98, 7307 99 90 
92, 7307 99 90 93, 7307 99 90 94, 7307 99 90 95, 7307 99 90 98). 
2. Nivelul taxelor antidumping definitive aplicabile pre țului net franco-frontier ă comunitar ă, 
înainte de aplicarea taxelor vamale, pentru produsele descrise la alineatul (1) și fabricate de 
societățile comerciale de mai jos se stabile ște după cum urmeaz ă:  
Țara Societatea comercial ă Nivelul 
taxei (%) Codul 
adițional 
TARIC 
Republica Popular ă 
Chineză Toate societ ățile 
comerciale 58,6 - 
Thailanda Awaji Materia (Thailanda) 
Co. Ltd. Samutprakarn 7,4 8850 
 Thai Benkan Co. Ltd. 
Prapadaeng - Samutprakarn 0 A 118 
 Toate celelalte societ ăți 
comerciale 58,9 A 999 
3. Cu excep ția cazului în care se pr evede altfel, se aplic ă dispozițiile în vigoare în materie de 
taxe vamale.  
Articolul 2 
Taxele antidumping definitive stabilite la ar ticolul 1 asupra importurilor originare din 
Republica Popular ă Chineză se extind la importurile de acelea și accesorii de țevărie expediate 
din Taiwan (coduri TARIC: 7307 93 11 91, 7307 93 19 91, 7307 99 30 92 și 7307 99 90 92; 
cod TARIC adi țional A999), Indonezia (coduri TARI C: 7307 93 11 93, 7307 93 19 93, 7307 
99 30 93 și 7307 99 90 93), Sri Lanka (coduri TA RIC: 7307 93 11 94, 7307 93 19 94, 7307 
99 30 94 și 7307 99 90 94) și din Filipine (coduri TA RIC: 7307 93 11 95, 7307 93 19 95, 
7307 99 30 95 și 7307 99 90 95), declarate sau nu ca fiin d originare respectiv din Taiwan, 
Indonezia, Sri Lanka și Filipine, cu excep ția celor fabricate de Ri gid Industries Co. Ltd, 
Kaohsiung (Taiwan) (cod TARIC adi țional A099). Exceptarea de la extinderea taxelor la 
import a acelora și accesorii de țevărie fabricate de Chup Hsin En terprise Co. Ltd, Kaohsiung 
 
RO 30   RO (Taiwan) (cod TARIC suplimentar A098) și Nian Hong Pipe Fit tings Co. Ltd, Kaohsiung 
(Taiwan) (cod TARIC adi țional A100) se respinge. 
Articolul 3 
Prezentul regulament intr ă în vigoare în ziua urm ătoare datei public ării în Jurnalul Oficial al 
Uniunii Europene . 
Prezentul regulament este obligator iu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele 
membre. 
Adoptat la Bruxelles, […] 
 Pentru Consiliu 
 Pre ședintele 
 […]