9.În ceea ce privește economiile de energie, se estimează că măsurile privind proiectarea ecologică și etichetarea energetică în vigoare până în prezent vor economisi 175 Mtep de energie primară pe an până în 2020. Pentru alte aspecte de mediu în afara consumului de energie, impactul înregistrat până în prezent este mai puțin cuantificabil. Economiile de energie sunt estimate la 100 de miliarde de euro pe an în 2020, echivalentul a 465 de euro per gospodărie.

26.În ceea ce privește înțelegerea de către consumatori, etichetele cu scală alfabetică (de exemplu de la A+++ la D și de la A la G) sunt în mod clar mult mai bine înțelese de către consumatori decât etichetele cu scară numerică. În ceea ce privește efectul acestora asupra deciziilor de cumpărare ale consumatorilor, eticheta A-G a obținut cel mai bun scor la convingerea consumatorilor să cumpere produse mai eficiente, eticheta numerică inversă s-a situat pe locul al doilea, în timp ce eticheta numerică a obținut un scor mai mic decât cea actuală de la A+++ la D.

27.Toate opțiunile reduc alte efecte asupra mediului, cum ar fi emisiile de gaze cu efect de seră, emisiile de oxizi de azot și consumul de apă. Cu toate acestea, în afară de reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, aspect care este strâns legat de economiile de energie, reducerea altor tipuri de impact asupra mediului este modestă în raport cu economiile de energie. Numai opțiunea care extinde domeniul de aplicare al directivei de la produsele cu impact energetic la alte produse are potențialul de a aborda mai riguros alte efecte asupra mediului. Cu toate acestea, o serie de efecte de mediu ale produselor, altele decât produsele cu impact energetic, sunt deja tratate în alte texte de lege.

28.Principalul impact economic se reflectă asupra cheltuielilor de consum (suma dintre costul de cumpărare și costul energiei în timpul utilizării), care sunt sensibile la prețurile energiei. La o majorare a prețurilor energiei de 4 % pe an până în 2030, cheltuielile de consum sunt mai mici în cazul tuturor opțiunilor decât în absența unor noi măsuri, iar acest beneficiu este mai mare în cazul opțiunilor cu un nivel mai ridicat de ambiție. La o creștere a prețurilor la energie cu 0,5 % pe an după 2020, cheltuielile de consum rămân mai mici în cazul tuturor opțiunilor decât în lipsa unor noi măsuri, deși într-o măsură mai mică, economiile monetare fiind similare pentru toate opțiunile.

29.Tendința în cazul veniturilor comerciale urmează evoluția economiilor de energie pentru toate opțiunile: creșterea nivelului de ambiție al măsurilor determină creșterea veniturilor comerciale. Acest lucru se datorează faptului că, exceptând produsele electronice, produsele mai eficiente sunt relativ mai scumpe, în ceea ce privește costurile de achiziție. Veniturile afectează întreprinderile mari și întreprinderile mici și mijlocii în același mod. Aproximativ 80-85 % din venituri contribuie la PIB-ul UE. În sectorul iluminatului, veniturile scad din cauza reorientării vânzărilor către tipuri de lămpi care au o durată de viață mai mare și, implicit, care vor fi înlocuite mai puțin frecvent. Sectorul încălzirii spațiilor contribuie la o mare parte din creșterea veniturilor, datorită trecerii la pompele de căldură geotermice. Dacă prețurile pompelor de căldură geotermice ar scădea și mai mult decât s-a presupus, veniturile suplimentare pentru toate opțiunile s-ar reduce.

30.Sarcina administrativă suplimentară (în plus față de respectarea cadrului juridic existent) pentru întreprinderi este considerabilă în cazul reformei legislative semnificative (opțiunea 2) și ridicată în cazul unor reforme cuprinzătoare (opțiunea 3). În plus, pentru producători apare o sarcină administrativă recurentă de 50 de milioane de euro, iar pentru dealeri una de 10 milioane de euro la fiecare 5-10 ani de la data reclasificării pentru subopțiunea care introduce eticheta A-G. Costurile administrative pentru înregistrarea produselor în cazul opțiunii 1+ sunt estimate la 1,5 milioane EUR pe an pentru întregul sector industrial. Cu toate acestea, având în vedere că respectarea este obligatorie, producătorii și dealerii pot transfera aceste costuri ale reclasificării și înregistrării (împreună în jur de 2-5 eurocenți per produs etichetat) consumatorilor, pentru care aceste costuri sunt compensate de multe ori de beneficiile financiare care decurg din performanța superioară a etichetei A-G, ca bază pentru identificarea și achiziționarea de către consumatori a unor produse mai eficiente.

7.Concluzii

31.Opțiunea privind utilizarea exclusivă a măsurilor nelegislative (opțiunea 1) ar putea să aducă economii de energie suplimentare semnificative și să soluționeze mai multe probleme. Totuși, ea nu abordează problema esențială a formatului etichetei energetice, pentru care analiza demonstrează că există soluții mai bune în comparație cu actualul nivel de la A+++ la D.

32.Opțiunile privind o reformă legislativă semnificativă (opțiunea 2) și cuprinzătoare (opțiunea 3), atât în materie de proiectare ecologică, cât și de etichetare energetică vor realiza cele mai mari economii de energie. Aceste opțiuni ar putea crea însă obstacole disproporționate în ceea ce privește comerțul internațional, deoarece includ certificarea tuturor produselor de către un terț. În plus, în ceea ce privește extinderea domeniului de aplicare dincolo de produsele cu impact energetic în cadrul opțiunii 3, nu este evident că este respectat principiul proporționalității: este posibil ca proiectarea ecologică și etichetarea energetică să nu reprezinte instrumentul potrivit pentru astfel de produse, iar pentru anumite grupe de produse, această măsură s-ar suprapune cu alte politici de mediu. Se pare deci că se depășește ceea ce este necesar pentru a atinge obiectivele stabilite.

33.Opțiunea de a adopta măsuri nelegislative în combinație cu îmbunătățiri legislative pentru etichetarea energetică (opțiunea 1+) pare a fi optimă din perspectiva tuturor efectelor combinate. Ea abordează toate problemele identificate într-o măsură completă sau semnificativă și a limitat sarcina administrativă. Ea ar include subopțiunea de etichetă A-G, care este mai bună decât celelalte opțiuni în ceea ce privește formatul etichetei. Opțiunea 1+, care include etichetarea de la A la G, are potențialul unei economii suplimentare de 47 Mtep de energie primară pe an în 2030.

Tabel sinoptic cu principalele rezultate ale modelizării pentru 2030

Rezultatele fără impactul schimbării formatului etichetei Opțiunea 1 Noi măsuri nelegislative Opțiunea 1+ Noi măsuri nelegislative plus îmbunătățiri legislative în materie de etichetare energetică Opțiunea 2 Reformă legislativă importantă a proiectării ecologice și etichetării energetice Opțiunea 3 Extinderea domeniului de aplicare și centralizarea supravegherii pieței Efecte asupra mediului Consumul de energie primară (TWh primar/an) (Mtep primar/an) -310 -27 -490 -42 -580 -50 mai bine decât opțiunea 2 GES (milioane de tone de echivalent CO2/an) -45 -75 -87 mai bine decât opțiunea 2 Impactul economic Cheltuielile de consum la o rată de creștere a prețurilor energiei cu 4 % (miliarde de euro pe an) -20 -27 -32 în cel mai bun caz la fel ca opțiunea 2 Cheltuielile de consum la o rată de creștere a prețurilor energiei cu 0,5 % începând cu 2020 (miliarde de euro pe an) -8 -9 -10 în cel mai bun caz la fel cu alte opțiuni Venituri comerciale (miliarde de euro pe an) +16 +30 +35 nu este disponibil Sarcina administrativă Sarcină administrativă totală (milioane EUR pe an) +3 +6 +145 +500-1000