Este nevoie de o gestionare mai eficace și mai eficientă a informațiilor în UE, cu respectarea deplină a drepturilor fundamentale, în special a dreptului la protecția datelor cu caracter personal, pentru a asigura o mai bună protecție a frontierelor externe ale UE, îmbunătățirea gestionării migrației și consolidarea securității interne, în beneficiul tuturor cetățenilor. La nivelul UE, există deja o serie de sisteme de informații, iar altele sunt în curs de instituire; cu ajutorul acestor sisteme, polițiștii de frontieră, funcționarii din cadrul serviciilor de imigrație și agenții responsabili cu aplicarea legii au acces la informații relevante asupra persoanelor. Pentru ca acest sprijin să fie eficace, informațiile furnizate de sistemele de informații ale UE trebuie să fie complete, exacte și fiabile. Există însă probleme structurale în arhitectura UE de gestionare a informațiilor. Autoritățile naționale se confruntă cu un peisaj complex, alcătuit din sisteme de informații reglementate în mod diferit. În plus, arhitectura de gestionare a datelor privind frontierele și securitatea este fragmentată, întrucât informațiile sunt stocate separat în sisteme care nu sunt interconectate. Din acest motiv apar așa-numitele „unghiuri moarte”. În consecință, diferitele sisteme de informații existente la nivelul UE nu sunt interoperabile, adică nu permit schimbul de date și de informații, astfel încât autoritățile și funcționarii competenți să aibă acces la informațiile de care au nevoie, la momentul și locul oportun. Interoperabilitatea sistemelor de informații de la nivelul UE poate contribui în mod semnificativ la eliminarea unghiurilor moarte actuale – respectiv situațiile în care anumite persoane, inclusiv persoane care ar putea fi implicate în activități teroriste, sunt înregistrate sub pseudonime diferite în baze de date diferite care nu sunt interconectate.

Cu toate acestea, interoperabilitatea are potențialul de a avea un impact suplimentar indirect asupra unei serii de drepturi fundamentale. Într-adevăr, identificarea corectă a unei persoane are un impact pozitiv asupra dreptului la respectarea vieții private, și în special a dreptului la propria identitate (articolul 7 din Cartă), deoarece poate contribui la evitarea confuziilor privind identitatea. Pe de altă parte, desfășurarea de controale bazate pe date biometrice poate fi percepută ca fiind în contradicție cu dreptul la demnitate (în special, în cazul în care aceste controale sunt percepute ca fiind umilitoare) (articolul 1). Cu toate acestea, în cadrul unui sondaj realizat de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a UE, respondenții au fost întrebați în mod direct dacă s-ar simți umiliți în cazul în care, în contextul controlului la frontieră, li sar preleva date biometrice. Majoritatea respondenților nu au considerat că acest lucru ar fi umilitor.

(64)În măsura în care dispozițiile sale se referă la SIS, astfel cum este reglementat prin Decizia 2007/533/JAI, Irlanda participă la prezentul regulament, în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Protocolul nr. 19 privind acquis-ul Schengen integrat în cadrul Uniunii Europene, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („Protocolul privind acquis-ul Schengen”), și cu articolul 6 alineatul (2) din Decizia 2002/192/CE a Consiliului din 28 februarie 2002 privind solicitarea Irlandei de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen. În plus, în măsura în care dispozițiile sale se referă la Eurodac [și la sistemul automat pentru înregistrarea cererilor de protecție internațională, monitorizarea proporției acestora și aplicarea mecanismului de repartizare a acestor cereri, menționat la articolul 44 din Regulamentul (UE) XX/XX de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid (reformare)], Irlanda poate notifica președintelui Consiliului intenția sa de a participa la adoptarea și la aplicarea prezentului regulament, în conformitate cu articolul 3 din Protocolul nr. 21 privind poziția Regatului Unit și a Irlandei cu privire la spațiul de libertate, securitate și justiție, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (Protocolul privind poziția Regatului Unit și a Irlandei). În măsura în care dispozițiile sale se referă la [sistemul ECRIS-TCN], în conformitate cu articolele 1 și 2 și cu articolul 4a alineatul (1) din Protocolul nr. 21 privind poziția Regatului Unit și a Irlandei cu privire la spațiul de libertate, securitate și justiție, anexat la TUE și TFUE, Irlanda nu participă la adoptarea prezentului regulament și, prin urmare, nu are obligații în temeiul acestuia și nici nu face obiectul aplicării sale. În conformitate cu articolul 3 și cu articolul 4a alineatul (1) din Protocolul nr. 21, Irlanda își poate notifica intenția de a participa la adoptarea prezentului regulament.

(63)În măsura în care dispozițiile sale se referă la SIS, astfel cum este reglementat prin Decizia 2007/533/JAI, Regatul Unit participă la prezentul regulament, în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Protocolul nr. 19 privind acquis-ul Schengen integrat în cadrul Uniunii Europene, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („Protocolul privind acquis-ul Schengen”), și cu articolul 8 alineatul (2) din Decizia 2000/365/CE a Consiliului din 29 mai 2000 privind solicitarea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen. În plus, în măsura în care dispozițiile sale se referă la Eurodac [și la sistemul automat pentru înregistrarea cererilor de protecție internațională, monitorizarea proporției acestora și aplicarea mecanismului de repartizare a acestor cereri, menționat la articolul 44 din Regulamentul (UE) XX/XX de stabilire a criteriilor și mecanismelor de determinare a statului membru responsabil de examinarea unei cereri de protecție internațională prezentate într-unul dintre statele membre de către un resortisant al unei țări terțe sau de către un apatrid (reformare)], Regatul Unit poate notifica președintelui Consiliului intenția sa de a participa la adoptarea și la aplicarea prezentului regulament în conformitate cu articolul 3 din Protocolul nr. 21 privind poziția Regatului Unit și a Irlandei cu privire la spațiul de libertate, securitate și justiție, anexat la TUE și la TFUE (Protocolul privind poziția Regatului Unit și a Irlandei). În măsura în care dispozițiile sale se referă la [sistemul ECRIS-TCN], în conformitate cu articolele 1 și 2 și cu articolul 4a alineatul (1) din Protocolul nr. 21 privind poziția Regatului Unit și a Irlandei cu privire la spațiul de libertate, securitate și justiție, anexat la TUE și TFUE, Regatul Unit nu participă la adoptarea prezentului regulament și, prin urmare, nu are obligații în temeiul acestuia și nici nu face obiectul aplicării sale. În conformitate cu articolul 3 și cu articolul 4a alineatul (1) din Protocolul nr. 21, Regatul Unit își poate notifica intenția de a participa la adoptarea prezentului regulament.

1.În cazul în care o interogare în CIR are ca rezultat o conexiune galbenă, în conformitate cu articolul 28 alineatul (4), autoritatea responsabilă de verificarea identităților diferite, stabilită în conformitate cu articolul 29, are acces, exclusiv în scopul verificării respective, la datele stocate în CIR aparținând diferitelor sisteme de informații conexate printr-o conexiune galbenă.

5.La un an de la instituirea mecanismelor și procedurilor automate de control al calității datelor și a indicatorilor comuni de calitate a datelor și, ulterior, în fiecare an, Comisia evaluează modul în care statele membre asigură calitatea datelor și formulează eventuale recomandări. Statele membre pun la dispoziția Comisiei un plan de acțiune pentru remedierea deficiențelor identificate în raportul de evaluare și prezintă un raport cu privire la progresele înregistrate în funcție de acest plan de acțiune până în momentul în care acesta este pus în aplicare pe deplin. Comisia transmite raportul de evaluare Parlamentului European, Consiliului, Autorității Europene pentru Protecția Datelor și Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene instituită prin Regulamentul (CE) nr. 168/2007 al Consiliului.

5.În plus, la un an după fiecare raport prezentat de eu-LISA, Comisia realizează o evaluare generală a componentelor, inclusiv:

Primul risc este cel mai important, întrucât o depășire a termenului înseamnă o creștere a costurilor, având în vedere faptul că majoritatea costurilor sunt legate de durată: cheltuielile cu personalul, costurile de licență plătite pe an etc.

Propunerile legislative COM (2017) 793 (frontiere și vize) și COM (2017) 794 (cooperarea polițienească și judiciară, azil și migrație) conțineau aceeași fișă financiară legislativă. Întrucât sumele înscrise în buget nu pot fi împărțite între cele două propuneri, sumele sunt valabile pentru ambele propuneri combinate. Toate sumele trebuie, prin urmare, să fie luate în considerare doar o dată. Același lucru este valabil pentru propunerile modificate.

Fișa financiară legislativă din prezenta propunere legislativă modificată înlocuiește fișa anterioară. Propunerile legislative COM (2017) 793 (frontiere și vize) și COM (2017) 794 (cooperarea polițienească și judiciară, azil și migrație) conțineau aceeași fișă financiară legislativă. Întrucât sumele înscrise în buget nu pot fi împărțite între cele două propuneri, sumele sunt valabile pentru ambele propuneri combinate. Toate sumele trebuie, prin urmare, să fie luate în considerare doar o dată. Același lucru este valabil pentru propunerile modificate.

Cursurile de formare coordonate centralizat la nivelul UE îmbunătățesc modul în care se derulează cursurile de formare la nivel național, aducând un plus de coerență, și, în consecință, asigură implementarea și utilizarea cu succes și corectă a componentelor de interoperabilitate. CEPOL, ca agenție a UE pentru formare în materie de aplicare a legii, este organismul potrivit pentru a oferi cursuri de formare la nivel central, european. Aceste cheltuieli acoperă pregătirea „formării formatorilor din statele membre”, care vor trebui să utilizeze sistemele centrale atunci când acestea vor deveni interoperabile. Costurile includ sumele aferente unei creșteri reduse de personal din CEPOL, care va asigura coordonarea, gestionarea, organizarea și actualizarea cursurilor, precum și sumele aferente unei serii de sesiuni de formare pe an și pregătirii cursurilor online. Detalii cu privire la aceste costuri sunt prezentate mai jos. Efortul de formare este concentrat pe perioada care precede imediat punerea în funcțiune a sistemelor. Un efort continuu rămâne necesar după punerea în funcțiune a sistemelor, întrucât componentele de interoperabilitate trebuie întreținute și formatorii se schimbă, după cum a dovedit-o experiența dobândită cu ocazia cursurilor de formare organizate privind Sistemul de informații Schengen.

A se indica obiectivele și realizările eu-LISA ⇩ Anul

2019 Anul

2020 Anul

2021 Anul

2022 Anul

2023 Anul

2024 Anul

2025 Anul

2026 Anul

2027 TOTAL Tip Costuri medii Nu Costuri Nu Costuri Nu Costuri Nu Costuri Nu Costuri Nu Costuri Nu Costuri Nu Costuri Nu Costuri Nr. total Costuri totale OBIECTIVUL SPECIFIC NR. 6: Reuniuni și formare Reuniuni lunare privind progresele înregistrate (Dezvoltare) 0,021 pe reuniune x 10 reuniuni pe an 10 0,210 10 0,210 10 0,210 10 0,210 40 0,840 Reuniuni trimestriale (operațiuni) 0,021 x 4 reuniuni pe an 4 0,084 4 0,084 4 0,084 4 0,084 4 0,084 4 0,084 4 0,084 4 0,084 4 0,084 36 0,756 Grupuri consultative 0,021 x 4 pe an 4 0,084 4 0,084 4 0,084 4 0,084 4 0,084 4 0,084 4 0,084 4 0,084 4 0,084 36 0,756 Formarea SM 0,025 pe curs de formare 2 0,050 4 0,100 4 0,100 6 0,150 6 0,150 6 0,150 6 0,150 6 0,150 6 0,150 24 1,150 Subtotal pentru obiectivul specific nr. 6 20 0,428 22 0,478 22 0,478 24 0,528 14 0,318 14 0,318 14 0,318 14 0,318 14 0,318 3,502

–Subtotalul 6 include costurile aferente organizării de reuniuni de către autoritatea de management (în acest caz eu-LISA) pentru guvernanța proiectului. Acestea sunt costurile aferente unor reuniuni suplimentare pentru livrarea componentelor de interoperabilitate.

–Subtotalul 6 include costurile aferente reuniunilor eu-LISA cu personalul din statele membre care se ocupă de dezvoltarea, întreținerea și exploatarea componentelor de interoperabilitate și de organizarea și furnizarea cursurilor de formare dedicate personalului IT din statele membre.

–În timpul etapei de dezvoltare a proiectului, bugetul include 10 reuniuni pe an, iar odată încheiată etapa de pregătire a punerii în funcțiune (și anume începând cu 2019), patru reuniuni pe an. La un nivel mai înalt, se instituie încă de la început un grup consultativ, pentru a pune în practică deciziile de punere în aplicare ale Comisiei. Sunt planificate patru reuniuni pe an pentru grupurile consultative existente. De asemenea, eu-LISA pregătește și furnizează cursuri de formare destinate personalului IT din statele membre, și anume cursuri de formare privind aspectele tehnice ale componentelor de interoperabilitate.

A se indica obiectivele și realizările eu-LISA ⇩ Anul

2019 Anul

2020 Anul

2021 Anul

2022 Anul

2023 Anul

2024 Anul

2025 Anul

2026 Anul

2027 TOTAL Tip Costuri medii Nu Costuri Nu Costuri Nu Costuri Nu Costuri Nu Costuri Nu Costuri Nu Costuri Nu Costuri Nu Costuri Nr. total Costuri totale OBIECTIVUL SPECIFIC NR. 7 Disponibilitate ridicată a ECRIS­TCN Sistem cu disponibilitate ridicată Configurarea sistemului 0 0 8,067 0 8,067 Operațiuni cu disponibilitate ridicată Sistem întreținut și exploatat 0 0 0 1,768 1,768 1,768 1,768 1,768 1,768 10,608 Subtotal pentru obiectivul specific nr. 4 0 0 8,067 1,768 1,768 1,768 1,768 1,768 1,768 18,675

–Obiectivul 7 este de a transforma ECRIS-TCN dintr-un sistem cu un grad de disponibilitate „standard” într-un sistem cu o disponibilitate ridicată. În 2021, ECRIS-TCN urmează să beneficieze de o modernizare care necesită, în esență, achiziționarea de echipamente informatice suplimentare. Întrucât se planifică ca ECRIS-TCN să fie gata în 2020, este tentant să se dezvolte acest sistem cu o disponibilitate ridicată încă de la început și să fie integrat în componentele de interoperabilitate. Cu toate acestea, având în vedere faptul că multe proiecte devin interdependente, este prudent să nu se aleagă această soluție și să se prevadă acțiuni distincte în buget. Acest buget este unul suplimentar față de costurile aferente dezvoltării, întreținerii și exploatării ECRIS-TCN în 2019 și 2020.

A se indica obiectivele și realizările eu-LISA ⇩ Anul

2019 Anul

2020 Anul

2021 Anul

2022 Anul

2023 Anul

2024 Anul

2025 Anul

2026 Anul

2027 TOTAL Tip Costuri medii Nu Costuri Nu Costuri Nu Costuri Nu Costuri Nu Costuri Nu Costuri Nu Costuri Nu Costuri Nu Costuri Nr. total Costuri totale OBIECTIVUL SPECIFIC NR. 8 Extinderea capacității SIS Configurarea sistemului Contractant 0 0 1,276 1,376 2,652 Produse legate de programele informatice Programe informatice 0,500 0,600 0,200 0,200 0,200 0,200 1,900 Produse legate de echipamentele informatice Echipamente informatice 1,800 0,100 0,100 0,100 0,100 0,100 2,300 Capacitatea de rețea disponibilă și utilizată Configurarea și funcționarea rețelei 16,800 4,200 2,100 2,100 2,100 2,100 29,400 Subtotal pentru obiectivul specific nr. 8 0 0 0 20,376 6,276 2,400 2,400 2,400 2,400 36,252

Obiectivul nr. 8 constă în extinderea capacității SIS central (Sistemul de informații Schengen) pentru a face față unui număr suplimentar de căutări – estimat la 1,25 miliarde – în sistemul central. Statele membre ar avea beneficii importante dacă ar lansa interogări în SIS central și nu în copiile lor naționale, pentru a colecta și informații privind existența unor identități multiple. Propunerile de reproducere a informațiilor cu privire la identitățile multiple în copiile naționale nu au fost încă concludente și, prin urmare, trebuie să se presupună că toate interogările cu privire la identitatea resortisanților țărilor terțe ar putea fi redirecționate din copiile naționale către sistemul central. În orice caz, interogarea SIS central va rămâne neobligatorie.

Costurile se datorează în principal conceperii și implementării extinderii capacității sistemului central și a rețelei. Extinderea capacității generează consecințe asupra mediului tehnic complet al SIS. Tabelul include furnizarea de echipamente și programe informatice suplimentare în 2022 și 2023. Începând din 2024 sunt incluse numai costurile de întreținere suplimentare, estimate ca procent din investiția inițială. Nu sunt incluse costuri pentru schimbarea SIS, a cărui sferă funcțională rămâne, prin urmare, neschimbată în temeiul prezentei propuneri legislative. Prin urmare, începând cu anul 2024 nu s-au mai adăugat costuri aferente contractantului.

Volumul suplimentar de căutări (1,25 miliarde de euro anual) este înscris în buget pentru a se solicita achiziționarea unei capacități de rețea suplimentară în 2022 și 2023. Începând din 2024, există un cost permanent aferent rețelei. Costurile aferente rețelei nu au fost adăugate la obiectivul 4, care se referă la implementarea componentelor de interoperabilitate. Obiectivul 8 se referă la consecințele interoperabilității asupra sistemelor existente. A fost realizată o evaluare completă, în urma căreia s-a concluzionat că propunerea privind interoperabilitatea va avea efecte suplimentare substanțiale doar asupra modului în care sunt efectuate interogările în SIS. Prin urmare, această creștere a capacității rețelei este menținută separat din cadrul obiectivului 8.





3.2.2.5.Impactul estimat asupra creditelor DG HOME

–◻ Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite operaționale