DG Politici Climatice are responsabilitatea generală pentru Fondul pentru inovare, inclusiv pentru definirea volumului și a priorităților de politică ale cererilor de propuneri și a elementelor esențiale ale acestora, precum și pentru adoptarea deciziilor de atribuire. Agenția Executivă pentru Climă, Infrastructură și Mediu (CINEA) îndeplinește sarcina de gestionare a cererilor de propuneri, a evaluărilor, a pregătirii și a semnării granturilor, precum și sarcina de monitorizare zilnică a proiectelor. Banca Europeană de Investiții oferă asistență pentru dezvoltarea de proiecte. Statele membre sunt consultate cu privire la deciziile de finanțare și la lista proiectelor selectate, rolul lor fiind esențial pentru a ajunge la potențialii solicitanți de pe teritoriul lor și pentru a-i sprijini la depunerea cererilor (de exemplu, prin scheme de sprijin) și în punerea în aplicare a proiectelor (de exemplu, prin facilitarea obținerii autorizațiilor).

Per ansamblu, proiectele din cadrul primei cereri de propuneri de proiecte la scară mare au obținut un punctaj mai mare decât propunerile de proiecte la scară mică în ceea ce privește criteriile de atribuire, cu o concurență mai puternică între proiecte (a se vedea Figura 3 ). În cadrul cererii de propuneri de proiecte la scară mare, care a constat în două runde de evaluare, primele cele mai bune 70 de propuneri eligibile din prima etapă au fost invitate în a doua etapă. Dintre cele 70 de propuneri invitate, au fost depuse 66. În cele din urmă, șapte proiecte au fost invitate pentru pregătirea granturilor, în timp ce 41 de proiecte care au obținut punctaj ridicat (și anume, care au depășit pragul minim pentru toate criteriile de atribuire) nu au putut fi finanțate din cauza bugetului insuficient din cadrul cererii de propuneri de proiecte la scară mare.

Întrucât Fondul pentru inovare urmărește să sprijine soluțiile bazate pe tehnologii curate care pot fi implementate rapid, proiectele trebuie să ajungă la o închidere financiară în termen de maximum patru ani de la semnarea acordului de grant, și anume cel târziu în 2025-2026 pentru primele două cereri de propuneri. Graficul de mai jos ilustrează faptul că, dintre cele 37 de proiecte câștigătoare, se preconizează că 20 (54 %) vor ajunge la închiderea financiară în termen de un an, 13 (35 %), în 2 ani, și 4 (11 %), în 3 ani. În cazul proiectelor la scară mică, se preconizează că închiderea financiară se va produce relativ mai rapid, lucru corelat cu costurile lor mai mici și, de obicei, cu o structură financiară mai simplă.

·Introducerea unei noi combinații de tehnologii existente: de exemplu, producerea de agregate cu emisii scăzute de dioxid de carbon, prin combinarea activităților unei rafinării, ale unei întreprinderi de tratare a deșeurilor și ale unui producător de materiale de construcții (AGGREGACO2) sau transformarea unui port maritim în primul port european capabil să funcționeze în afara rețelei, pe baza unei comunități energetice autogestionate care utilizează 6 300 MWh de energie din surse regenerabile pe an (GREENMOTRIL) sau combinarea tehnologiilor bazate pe energia eoliană aeriană, energia fotovoltaică solară și stocarea în baterii cu flux redox, furnizând 73 % din consumul de energie de bază necesar pentru stocarea gazelor (AQUILON);

·Introducerea tehnologiilor pionier în noile sectoare: de exemplu, dezvoltarea primei baterii termice mobile prin recuperarea a 6 GWh pe an de căldură reziduală industrială pentru a furniza energie acolo unde nu există infrastructuri de termoficare sau răcire centralizate (proiectul WH) sau construirea și exploatarea uneia dintre primele rețele de energie eoliană aeriană din lume cu o capacitate de producție de 1,2 MW de energie din surse regenerabile (proiectul NAWEP);

·decarbonizarea transportului maritim prin producerea de gaz natural biolichefiat cu emisii scăzute de dioxid de carbon (Bio-GNL) pentru a înlocui combustibilul maritim convențional (FirstBio2Shipping). Alte trei proiecte relevante sunt sprijinite prin intermediul asistenței pentru dezvoltarea de proiecte: un remorcher-împingător care combină o baterie și o pilă de combustie în transportul de mărfuri (HyPush); o navă de croazieră de mari dimensiuni care prezintă o tehnologie inovatoare de propulsie eoliană (WAVE) și o navă cu emisii zero acționată de un sistem de pile de combustie de mari dimensiuni vor utiliza exclusiv hidrogen verde din surse regenerabile (HYDROGEN EU-ROPAX);

·sprijinirea dezvoltării de noi sectoare și/sau piețe: de exemplu, producția de hidrogen pentru transportul cu emisii zero (H2 VALCAMONICA și ZE PAK green H2) sau înlocuirea materialelor plastice pe bază de combustibili fosili (producția TLP);

2.5.3. Beneficii sociale și economice

Proiectele câștigătoare vor aduce, de asemenea, beneficii sociale și economice, cum ar fi o creștere sporită a noilor sectoare (de exemplu, producția de hidrogen verde), crearea de locuri de muncă de calitate în tranziția verde, sprijinirea economiilor locale și cooperarea între diferite industrii pentru a stimula inovarea și durabilitatea. În plus, acestea vor genera beneficii economice specifice, de exemplu prin scăderea prețurilor noilor tehnologii și produse și prin crearea unor piețe noi. Fondul pentru inovare poate contribui, de asemenea, la abordarea aspectelor sociale și legate de piața forței de muncă ale unei tranziții verzi echitabile.

2.5.4. Sinergii cu alte instrumente de finanțare

Fondul pentru inovare urmărește să asigure sinergii cu alte instrumente de sprijin pentru investiții, cum ar fi InvestEU sau cu programele de împrumut ale Băncii Europene de Investiții, precum și cu alte programe de finanțare relevante ale UE, cum ar fi Orizont Europa sau Mecanismul pentru interconectarea Europei.

Programul InvestEU

Întrucât atragerea de resurse publice și private suplimentare este un obiectiv fundamental al fondului, este important să existe sinergii cu InvestEU, care este instrumentul emblematic al UE de sprijinire a investițiilor (prin împrumuturi și alte tipuri de sprijin) necesare pentru redresare, creștere verde, ocuparea forței de muncă și o tranziție justă. Este posibilă cumularea finanțării prin InvestEU și prin Fondul pentru inovare pentru un anumit proiect. În plus, Banca Europeană de Investiții pune în aplicare așa-numitul produs tematic „Tranziția verde” în cadrul Programului InvestEU. Produsul „Tranziția verde” va fi disponibil pentru proiecte extrem de riscante cu o valoare adăugată ridicată pentru politici, eligibile în cadrul componentelor de politică privind infrastructura durabilă și cercetarea, inovarea și digitalizarea. Produsul va beneficia de o suplimentare din Fondul pentru inovare, cu scopul de a sprijini în continuare proiectele de decarbonizare profundă în sectorul energetic și în cel industrial.

Parteneriatul UE-Breakthrough Energy Catalyst (BEC) va permite extinderea impactului produsului „Tranziția verde”. Acest parteneriat reunește Comisia Europeană, Banca Europeană de Investiții și Breakthrough Energy Catalyst . Un memorandum de înțelegere între aceste părți a fost semnat în cadrul COP26 de la Glasgow. Parteneriatul urmărește să mobilizeze până la 820 de milioane EUR (1 miliard USD) pentru proiecte inovatoare în UE în perioada 2022-2027.

În ianuarie, Breakthrough Energy Catalyst Europe a publicat o cerere de propuneri de proiecte la scară mare. Cererea de propuneri se axează pe domeniul hidrogenului verde, al combustibililor de aviație durabili, al captării și stocării directe a aerului și al stocării de energie pe termen lung. Finanțarea UE pentru parteneriat provine din programul Orizont Europa (sub formă de granturi care urmează să fie utilizate ca finanțare mixtă pentru operațiunile selectate) și din Fondul pentru inovare (sub forma unei finanțări suplimentare din garanția UE disponibilă pentru reducerea riscurilor împrumuturilor acordate de BEI), gestionată în cadrul produsului „Tranziția verde” InvestEU . Finanțarea programului Catalyst (sub formă de granturi și finanțare prin capitaluri proprii) provine de la organizații filantropice și întreprinderi. Atât Banca Europeană de Investiții, cât și Breakthrough Energy Catalyst vor furniza sume echivalente de finanțare pentru proiecte.

Exemple de sinergii obținute prin proiectele câștigătoare

Sinergiile eficace și operaționale cu alte programe ale Uniunii, în special pentru a promova diseminarea și adoptarea mai rapidă a rezultatelor cercetării și inovării și pentru a permite urmărirea obiectivelor comune și a domeniilor comune de activitate, au fost ancorate în obiectivele diferitelor programe ale Uniunii.

Mai multe dintre proiectele câștigătoare în cadrul primei runde de cereri de propuneri din cadrul Fondului pentru inovare demonstrează deja sinergiile puternice existente între fond și alte mecanisme de finanțare ale UE și naționale:

·șase proiecte se bazează pe activitățile anterioare sprijinite în cadrul programelor anterioare Orizont Europa – Orizont și FP7 (CarBatteryReFactory, CO2-FrAMed, GtF, Silverstone, TLP și TANGO);

·trei proiecte au beneficiat, de asemenea, de sprijin din partea altor instrumente ale UE, cum ar fi NER300, programul LIFE și cererea de propuneri MIE în domeniul transporturilor (CCGeo, FirstBio2Shipping și HELEXIO line) și

în afară de aceasta, cinci dintre cele șapte proiecte la scară mare câștigătoare au beneficiat deja sau urmează să beneficieze de sprijin financiar din partea autorităților naționale sau regionale (Kairos-at-C, BECCS at STHLM, K6, proiectul demonstrativ HYBRIT și SHARC). Sprijinul financiar poate constitui ajutor de stat în sensul articolului 107 din TFUE. Comisia are competența exclusivă de a evalua compatibilitatea măsurilor de ajutor de stat cu piața internă, iar statele membre trebuie să notifice orice astfel de ajutor în temeiul articolului 108 din TFUE.

2.5.5. Schimbul de cunoștințe privind soluțiile tehnologice curate

Pentru a asigura reducerea costurilor și comercializarea accelerată a tehnologiilor curate în întreaga Europă, Fondul pentru inovare sprijină schimbul de cunoștințe între proiecte și părțile interesate cu privire la soluțiile tehnologice curate.

Regulamentul delegat prevede că acordurile de grant trebuie să fie condiționate de schimbul de cunoștințe de către beneficiarul grantului. Inițiatorul proiectului trebuie să prezinte un plan de schimb de cunoștințe în etapa de depunere a cererii, care să acopere întregul ciclu al proiectului. Aceste cerințe privind schimbul de cunoștințe sunt esențiale pentru protejarea interesului public, respectând în același timp cerința de nedivulgare a informațiilor sensibile din punct de vedere comercial. Ele facilitează pătrunderea pe piață a tehnologiilor demonstrate și reduc riscurile în tranziția către producția și utilizarea pe scară largă a produselor cu emisii scăzute de dioxid de carbon. Schimbul de cunoștințe trebuie să înceapă la acordarea grantului pentru a se baza pe învățămintele desprinse din provocările întâmpinate și pe strategiile de depășire a acestora în etapa critică dintre acordarea grantului și închiderea financiară, precum și între închiderea financiară și începerea activității. Se preconizează că primele rapoarte privind schimbul de cunoștințe vor fi prezentate de proiectele câștigătoare în perioada 2022-2023. Ulterior, în cursul etapei operaționale, eforturile legate de schimbul de cunoștințe se vor concentra pe implementarea tehnologică a proiectelor.

În 2020 și 2021, au fost organizate cu succes peste 10 evenimente virtuale pentru a sprijini toate tipurile de părți interesate să înțeleagă mai bine evoluțiile actuale și potențiale ale soluțiilor tehnologice curate în UE, cum ar fi evenimentul specific de schimb de cunoștințe pentru proiecte inovatoare în domeniul tehnologiei curate „De la NER 300 la Fondul pentru inovare”, conferințele privind finanțarea tehnologiilor curate, webinarele privind procesul de depunere a cererilor pentru fond și lecțiile învățate, precum și un eveniment dedicat Fondului general pentru inovare în cadrul Săptămânii energiei durabile 2020. Comisia a organizat reuniuni periodice ale grupului de experți privind Fondul pentru inovare pentru a discuta cu statele membre și cu reprezentanții industriei punerea în aplicare și orientările viitoare ale fondului. În plus, DG CLIMA și/sau CINEA au participat la o serie de evenimente organizate de părți terțe pentru a spori cunoștințele și gradul de sensibilizare cu privire la fond.

2.6. Revizuire menționată la articolul 24 alineatul (3) din Regulamentul 1031/2010