RO    RO  
 COMISIA  
EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 8.8.2014  
COM(2014) 508 final 
  
RAPORT AL COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU 
privind misiunea și organizarea Comitetului european  pentru risc sistemic (CERS) 
{SWD(2014) 260 final}  
 
2 
 RAPORT AL COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU 
privind misiunea și organizarea Comitetului european  pentru risc sistemic (CERS) 
1. I NTRODUCERE  
Criza financiar ă mondială din anul 2008 a revelat o seri e de lacune al e cadrului de 
reglementare și de supraveghere al Uniunii Europene. Supravegherea era 
fragmentat ă de-a lungul frontierelor na ționale, era insuficient orientat ă asupra 
interdependen ței din cadrul sistemului  financiar, nu implica un schimb suficient de 
informații și o coordonare suficient ă între autorit ățile de supraveghere și punea un 
accent redus pe supravegherea macropruden țială. Pornind de la recomand ările din 
raportul de Larosière din 20091, în 2010 a fost înfiin țată o nouă autoritate îns ărcinată 
cu supravegherea macropruden țială la nivelul UE – Comitetu l european pentru risc 
sistemic (CERS) – ca parte a noului Sistem  european de supraveghere financiar ă 
(SESF), care cuprinde, de asemenea, trei autorit ăți micropruden țiale sectoriale 
europene, și anume autorit ățile europene de supraveghere (AES)2. 
În conformitate cu articolul  20 din Regulamentul de înfiin țare a CERS3, prezentul 
raport analizeaz ă misiunea și organizarea CERS, inclusiv  aspecte referitoare la 
desemnarea pre ședintelui CERS, din perspectiva experien ței dobândite în ultimii trei 
ani. În conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din regulament, pre ședintele BCE 
este numit pre ședinte al CERS pentru un prim mandat de cinci ani dup ă intrarea în 
vigoare a regulamentului, și anume dup ă 16 decembrie 2010. Pentru mandatele 
ulterioare, pre ședintele CERS este desemnat în conformitate cu modalit ăți ce 
urmează să fie stabilite. Prezentul raport r ăspunde, de asemenea, cerin ței de 
raportare prev ăzute la articolul 8 din al doilea Regulament privind CERS4, care 
definește modalit ățile prin care BCE sprijin ă CERS.  
Din rațiuni de coeren ță și deoarece cele patru autorit ăți fac parte din acela și sistem 
de supraveghere, Comisia a decis s ă analizeze CERS și AES în paralel, astfel încât 
să adopte și să publice simultan dou ă rapoarte de reexaminar e – unul privind CERS 
și unul privind AES. Scopul prezentului raport este de a evalua misiunea și 
organizarea CERS de la înfiin țarea sa, în conformitate cu  clauzele de reexaminare 
prevăzute în cele dou ă regulamente privind CERS. Pe lâng ă experien ța directă 
dobândită prin participarea sa ca membru al Consiliului general al CERS și al altor 
organe de conducere sau c onsultative ale CERS, reexaminarea CERS de c ătre 
Comisie se bazeaz ă pe informa ții din diverse surse. În primul rând, Comisia a 
analizat dovezile de la audierea public ă privind reexaminarea SESF, desf ășurată la 
24 mai 2013. În al doilea rând, Comisia a evaluat r ăspunsurile pe care le-a primit în 
cadrul procesului de consultare care a avut loc între 26 aprilie și 31 iulie 2013. Acest 
proces a cuprins o consultare public ă și o consultare specific ă, care a inclus întreb ări 
mai detaliate și mai tehnice adresate AES, autorit ăților naționale, institu țiilor și 
                                                 
1 Grupul la nivel înalt pentru supravegherea financiar ă (prezidat de Jacques de Larosière, raport, 25 
februarie 2009, http://ec.europa.eu/internal_market/fin ances/docs/de_larosiere_report_en.pdf  
2 Pentru regulamentele de înfiin țare a AES, a se vedea JO L 331, 15.12.2010, p. 12.  
3  Regulamentul (UE) nr. 1092/2 010 al Parlamen tului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 
privind supravegherea macropruden țială la nivelul Uniunii Europene a sistemului financiar și de 
înființare a unui Comitet european pentru risc sistemic (JO L 331, 15.12.2010, p. 1) (Regulamentul 
privind CERS). 
4  Regulamentul (UE) nr. 1096/2010 al Consiliului din 17 noiembrie 2010 privind acordarea unor 
competen țe specifice B ăncii Centrale Europene referitoare la func ționarea Comitetului european 
pentru risc sistemic (JO L 331, 15.12.2010, p. 162). 
 
3 agențiilor relevante, precum și principalelor p ărți interesate. Comisia a primit în 
total 137 de r ăspunsuri (94 la consultarea public ă și 43 la consultarea specific ă). În 
al treilea rând, Comisi a a analizat contribu ția oferită de către Grupul la nivel înalt 
pentru reexaminarea CERS5, precum și Avizul comun al AES privind reexaminarea 
CERS6. În plus, Comisia a luat în considerare și alte studii și rapoarte referitoare la 
această temă prezentate de FMI7. Nu în ultimul rând, au fost analizate cu aten ție 
studiul comandat de Parlamentul Europ ean (PE) privind reexaminarea CERS8, 
Rezoluția PE cu recomand ări pentru Comisie referitoare la revizuirea SESF9, 
precum și discuțiile preliminare. Bazându-se pe informa țiile primite de la aceste 
diverse surse externe – denumite în continuare „p ărțile interesate” – Comisia a 
efectuat evaluarea prev ăzută în legisla ția relevant ă10.  
Evaluarea func ționării CERS în acest moment este o sarcin ă complex ă, din dou ă 
motive principale. Pe de o parte, este dificil s ă se evalueze performan ța CERS ca 
autoritate macropruden țială orientată spre viitor, astfel cum a fost creat ă în punctul 
culminant al crizei financiare, având în vedere c ă mandatul s ău principal este cel de 
a preveni apari ția unor astfel de crize. În al doi lea rând, sunt în curs de punere în 
aplicare dou ă reforme semnificative ale cadrului financiar care vor avea un impact 
asupra rolului CERS, și anume instituirea unui mecanism unic de supraveghere 
(MUS)11 în zona euro – și în statele membre care nu fac parte din zona euro și care 
au stabilit o cooperare strâns ă cu BCE – și dispozițiile referitoare la instrumentele 
macropruden țiale din noua directiv ă și noul regulament privind cerin țele de capital 
(CRD IV/CRR)12. Cu toate acestea, urm ătoarele sec țiuni din raport se concentreaz ă 
                                                 
5  CERS, Grupul la nivel înalt pentru reexaminarea CERS, Contribu ție la reexaminarea CERS (prev ăzută 
în Regulamentul privind CERS), martie 2013:  
http://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/130708_h ighlevelgroupreport.pdf?e913faa529f509c934cd48
4435ad13a8  . 
6  Avizul comun al AES – reexamin area Comitetului european pentru ri sc sistemic (CERS, 17 decembrie 
2013, AES-2013-035; 
https://eiopa.europa.eu/fileadmin/tx_dam/files/pu blications/opinions/ESAs _opinion_on_the_ESRB_re
view.pdf ) 
7  Uniunea European ă: Publicarea documenta ției aferente programului de evaluare a sectorului financiar 
– Notă tehnică privind supravegherea macropruden țială și rolul CERS; Raportul de țară al FMI 
nr. 13/70, martie 2013. 
8 Parlamentul European, Reexaminarea noului Si stem european de supraveghere financiar ă (SESF) – 
Partea 2: Activitatea Comitetului european pentru risc sistemic (CERS) [autori: Samuel McPhilemy și 
John Roche (Oxford Analytica)], octombrie 2013:  
http://www.europarl.europa.eu/RegData/ etudes/etudes/join/2013/507490/IPOL-
ECON_ET(2013)507490_EN.pdf   
9  Rezolu ția Parlamentului European din 11 martie 2014 cu recomand ări pentru Comisie referitoare la 
revizuirea Sistemului European de Supraveghere Financiar ă (ESFS) (2013/2166(INL)):  
http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc .do?pubRef=-//EP// TEXT+TA+P7-TA-2014-
0202+0+DOC+XML+V0//RO  
10  Cf. articolul 20 din Regulamentul CERS și articolul 8 din Regulamentul (UE) nr. 1096/2010. Avizul 
BCE urmeaz ă să fie prezentat. 
11  Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 al Consiliului din 15 octombrie 2013 de conferire a unor atribu ții 
specifice B ăncii Centrale Europene în ceea ce prive ște politicile legate de supravegherea pruden țială a 
instituțiilor de credit (JO L 287, 29.10.2013, p. 63) (Regulamentul de instituire a MUS). 
12  Regulamentul nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind 
cerințele pruden țiale pentru institu țiile de credit și firmele de investi ții și de modificare a 
Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 176, 27.6.2013, p. 1) și Directiva 2013/36/UE a 
Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea 
instituțiilor de credit și supravegherea pruden țială a instituțiilor de credit și a firmelor de investi ții, de 
modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE (JO L 
176, 27.6.2013, p. 338). 
 
4 asupra activit ăților CERS de pân ă în prezent, eviden țiind principalele puncte forte și 
realizări ale acestuia și identificând domeniile în care s-ar putea aduce îmbun ătățiri.  
2. F UNCțIONAREA (MISIUNEA șI ORGANIZAREA ) CERS  DE LA ÎNFIIN țAREA SA  
2.1. Misiunea CERS 
Mandatul CERS este definit în sens larg în Regulamentul privind CERS. CERS 
este responsabil de supravegherea macropruden țială a sistemului financiar din 
Uniune, pentru a contribui la prevenirea sau reducerea riscurilor sistemice la adresa 
stabilității ﬁnanciare care sunt rezultatul evolu țiilor din sistemul ﬁnanciar. CERS 
contribuie la func ționarea armonioas ă a pieței interne și asigură, prin urmare, faptul 
că sectorul financiar favorizeaz ă o creștere economic ă sustenabil ă. Regulamentul 
privind CERS define ște riscul sistemic drept „riscu l de perturbare a sistemului 
financiar care poate genera consecin țe negative grave pentru pia ța internă și 
economia real ă. Toate tipurile de entit ăți financiare intermediare, pie țe și 
infrastructuri financiare pot fi importa nte din punct de vedere sistemic într-o 
anumită măsură”13.  
Regulamentul privind CERS subliniaz ă rolul preventiv al CERS , în sensul c ă 
acesta ar trebui „s ă contribuie la prevenirea riscurilor sistemice” și „să evite 
perioadele de dificult ăți financiare la scar ă largă”. În plus, CERS ar trebui „s ă 
identifice și să clasifice riscurile sistemice în func ție de prioritate”. 
În exercitarea mandatului s ău macropruden țial, CERS îndepline ște o serie de 
funcții-cheie, și anume monitorizarea riscurilor, evaluarea riscurilor și, în ultim ă 
instanță, dacă este necesar, adoptarea unor avertismente și recomand ări de 
acțiuni de remediere14. Pe lâng ă recomand ări de politic ă, CERS a publicat mai 
multe documente referitoare la activitatea sa analitic ă și nu numai: tablouri de 
riscuri, rapoarte ale Comitetului consultativ științific (CCS) și alte documente și 
comentarii ocazionale, precum și două rapoarte anuale. Conform regulamentului de 
înființare, CERS poate emite doar avertismente și recomand ări fără caracter 
obligatoriu, dar în cazul c ărora se aplic ă o procedur ă de „acțiune sau explica ții”. 
Utilizarea de instrumente f ără caracter obligatoriu ofer ă CERS capacitatea de a 
interacționa liber cu orice autoritate public ă implicată în chestiuni financiare și de a 
formula recomand ări cu o sfer ă de aplicare mai larg ă. CERS se bazeaz ă pe influen ța 
și autoritatea sa (adic ă pe puterea reputa ției sale) pentru a se asigura c ă se iau 
măsurile adecvate ca r ăspuns la avertismentele și recomand ările sale de politic ă. 
Avertismentele și recomand ările pot fi f ăcute publice ca urmare a unei decizii 
adoptate de Consiliul general al CERS de la caz la caz. Pân ă în prezent, CERS a 
publicat șapte recomand ări de politic ă15.  
                                                 
13  Cf. articolul 2 litera (c) din Regulamentul privind CERS. 
14  Cf. articolul 3 din Regulamentul privind CERS. 
15 Recomandarea privind acordarea de împrumuturi în moned ă străină (JO C 342, 22.11.2011, p. 1), 
Recomandarea privind finan țarea în dolari SUA a institu țiilor de credit (JO C 72, 10.3.2012, p. 1), 
Recomandarea privind mandatul macropruden țial al autorit ăților naționale (JO C 41, 14.2.2012, p. 2), 
Recomandarea privind finan țarea institu țiilor de credit (JO C 119, 25.4.2013, p. 1), Recomandarea 
privind fondurile de pia ță monetară (JO C 146, 25.5.2013, p. 1), Recomandarea privind obiectivele 
intermediare și instrumentele politicii macropruden țiale (JO C 170, 15.6.2013, p. 1), Recommendation 
on guidance for setting countercyclical buffer rates  (Recomandarea privind orient ările pentru stabilirea 
ratelor amortizoarelor anticiclice) (ESRB/2014/1, 30.6.2014).  
 
5 După intrarea în vigoare a cadrului macropruden țial format din CRD IV/CRR la 
1 ianuarie 2014, CERS a început s ă elaboreze un cadru analitic și organiza țional 
pentru a- și putea asuma noile sarcini care îi sunt conferite prin legisla ție, și 
anume emiterea unor avize și/sau recomand ări pentru statele membre cu privire la 
utilizarea noilor instrumente macropruden țiale (amortizoarele de capital anticiclice, 
amortizorul de risc sistemic), in clusiv posibilitatea de a impune cerin țe prudențiale 
mai stricte în temeiul articolului 458 din CRR („clauza de flexibilitate”). În vederea 
operaționalizării cadrului macropruden țial, CERS a publicat în martie 2014 un 
raport de referin ță16 care ofer ă o primă imagine de ansamblu a noului cadru 
macropruden țial din UE, precum și un manual17 detaliat destinat s ă ofere orient ări 
autorităților naționale pentru utilizarea noilor in strumente. BCE va juca, de 
asemenea, un rol important în acest domeniu în  viitor. În conformitate cu articolul 5 
din Regulamentul de instituire a MUS, BCE va avea competen țe macropruden țiale 
specific în zona euro – precum și în statele membre care nu fac parte din zona euro 
și care au stabilit o cooperare strâns ă cu BCE – și, mai ales, va putea impune 
amortizoare macropruden țiale mai stricte decât cele adoptate la nivel na țional.  
2.2. Organizarea CERS 
CERS are o structur ă organiza țională complex ă, care reflect ă dorința de a 
cumula competen țele necesare atât la nivel na țional – implicând b ăncile centrale 
și autoritățile de supraveghere na ționale –, cât și la nivel european – implicând 
BCE, Comisia, Comitetul economic și financiar (CEF) și AES.  Cadrul institu țional 
al CERS cuprinde un Consiliu general, un Comitet director, un Comitet consultativ tehnic (CCT) și un Comitet consultativ științific (CCS). Activitatea acestor diverse 
organe este sprijinit ă de secretariatul CERS
18. Consiliul general al CERS, alc ătuit în 
prezent din 67 de membri, este principalul organ decizional al CERS. Fiecare dintre 
cei 38 de membri actuali ai Consiliului general cu drept de vot19 dispune de un vot, 
iar Consiliul general decide de obicei cu majoritate simpl ă. Pentru a adopta o 
recomandare sau pentru a face publice un avertisment sau o recomandare, este necesară o majoritate de dou ă treimi
20. Printre membrii f ără drept de vot ai 
Consiliului general (în prezent în num ăr de 29) se num ără câte un reprezentant la 
nivel înalt din cadrul autorit ăților naționale de supraveghere  competente pentru 
fiecare stat membru, precum și președintele CEF. În general, modalit ățile de vot din 
cadrul Consiliului general au fost considerate adecvate de c ătre părțile interesate. 
Comitetul director, compus din 14 membri ai Consiliului general, este responsabil 
de pregătirea reuniunilor Consiliului general. CCT reflect ă componen ța Consiliului 
general la un nivel mai tehnic. CCS a fost creat pentru a oferi o perspectiv ă diferită, 
mai științifică și cu un caracter extern mai pronun țat, asupra activit ății CERS. CCS 
                                                 
16  Flagship Report on Macro-prudential Policy in the Banking Sector , 
http://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/140303_f lagship_report.pdf?31b5f8e9c568a6ca55d8bd08d3
6b1eb8  
17  ESRB Handbook on Operationalising Macro-prudential Policy in the Banking Sector , 
http://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/140303_esrb_handbook.pdf?d15dae97dfb3b9136f3d130ba18
5dfe9  
18  Articolul 2 litera (e) din Regulamentul (UE) nr. 1096/2010. 
19  Președintele și vicepreședintele BCE, guvernatorii b ăncilor centrale na ționale, un membru al Comisiei, 
președintele Autorit ății europene de supraveghere (Autoritatea Bancar ă European ă), președintele 
Autorității europene de supraveghere (Autoritatea European ă pentru Asigur ări și Pensii Ocupa ționale), 
președintele Autorit ății europene de supraveghere (Autoritatea European ă pentru Valori Mobiliare și 
Piețe), președintele și cei doi vicepre ședinți ai Comitetului consultativ științific, președintele 
Comitetului consultativ tehnic. 
20  Articolul 10 din Regulamentul privind CERS. 
 
6 este alcătuit din 15 membri cu o gam ă largă de competen țe și cunoștințe de 
specialitate. 
CERS se bazeaz ă pe BCE pentru sprijin analitic, financiar și administrativ.  În 
momentul cre ării CERS, alegerea BCE ca institu ție-gazdă s-a bazat pe mai multe 
considera ții. Obiectivul principal a fost valorificarea competen țelor existente ale 
BCE din domeniul stabilit ății financiare. Apropierea politicii macropruden țiale de 
funcția politicii monetare a fost, de asemenea, considerat ă un avantaj. Faptul c ă 
CERS ar putea beneficia de sprijin analitic, financiar și administrativ din partea 
BCE a fost considerat esen țial pentru succesul s ău viitor. Mai important, CERS ar 
putea beneficia de vizibilitatea, independen ța și reputația solidă a BCE. În aceea și 
ordine de idei, s-a decis ca primul pre ședinte al CERS s ă fie președintele BCE 
pentru un mandat de cinci ani. Întrucât CERS nu are competen țe de constrângere, ci 
se bazeaz ă pe presiunea moral ă și pe presiunea inter pares , s-a considerat oportun s ă 
se aleagă o personalitate binecunoscut ă și credibilă pentru func ția de președinte al 
CERS. Clauza de reexaminare din Regulamentul privind CERS vizeaz ă în mod 
specific modalit ățile de desemnare sau de alegere a pre ședintelui CERS21. 
CERS este r ăspunzător în fața Parlamentului și a Consiliului. CERS trebuie s ă 
ofere informa ții cu privire la ac țiunile sale Parlamentului European și Consiliului22. 
Cel puțin o dată pe an, și mai frecvent în cazul unor dificult ăți financiare extinse, 
președintele CERS este invitat la o audi ere în cadrul Parlamentului European. 
Audierile pre ședintelui CERS se desf ășoară, în general, dup ă audierile pre ședintelui 
BCE. De asemenea, de cel pu țin două ori pe an, pre ședintele CERS poart ă discuții 
verbale confiden țiale cu pre ședintele și vicepre ședinții Comisiei pentru afaceri 
economice și monetare din cadrul Parlamentului European.  
CERS face parte din SESF, iar în regulame ntele de instituire s-a acordat o aten ție 
deosebită interacțiunii dintre CERS și AES. Una dintre lec țiile principale ale crizei 
financiare este c ă, pentru a avea un sistem financiar stabil, autorit ățile de 
supraveghere micropruden țială ar trebui s ă interacționeze îndeaproape cu noul nivel 
macropruden țial. Ambii piloni ai noului sist em de supraveghere sunt esen țiali pentru 
a realiza sinergii pre țioase între nivelul micro și cel macro, a consolida reciproc 
impactul asupra stabilit ății financiare și a beneficia de un cadru de supraveghere 
integrat pe deplin. Interac țiunea strâns ă este asigurat ă prin existen ța unor membri 
comuni în cadrul tuturor celor patru autorit ăți. Regulamentele de instituire a AES23 
specifică, de asemenea, procedurile pe care AES trebuie s ă le urmeze pentru a da 
curs recomand ărilor CERS și modul în care AES ar trebui s ă își exercite 
competen țele pentru a garanta c ă recomand ărilor adresate uneia sau mai multor 
autorități naționale de supraveghere competente li se d ă curs în timp util. 
Cooperarea dintre CERS și AES este, de asemenea, important ă în ceea ce prive ște 
simulările de criz ă.  
3. E VALUAREA ACTIVIT ĂțII CERS:  PRINCIPALELE PUNCTE FORTE șI DOMENII 
ÎN CARE SE POT ADUCE ÎMBUN ĂTĂțIRI 
Părțile interesate au fost în multe privin țe mulțumite de activitatea CERS din primii 
ani de la crearea sa. Aproape toate au subliniat importan ța supravegherii 
macropruden țiale și nevoia de coordonare în ceea ce prive ște utilizarea 
                                                 
21  Cf. articolul 20 citit în coroborare cu artic olul 5 din Regulamentul privind CERS. 
22  Cf. articolul 19 din Regulamentul privind CERS. 
23  Cf. articolul 36 din regulamentele de instituire a AES (a se vedea nota de subsol 2). 
 
7 instrumentelor macropruden țiale de c ătre statele membre. Cu toate acestea, în 
general, p ărțile interesate consider ă că este prea devreme pentru a formula o opinie 
motivată cu privire la imp actul avertismentelor și recomand ărilor CERS. CERS și-a 
finalizat doar cu pu țin timp în urm ă cadrul de evaluare a impactului și este necesar 
mai mult timp pentru a ob ține o imagine mai bun ă și mai aprofundat ă privind reac ția 
destinatarilor.  
Deși CERS este considerat un elem ent-cheie al SESF, numeroase p ărți interesate au 
identificat domenii care necesit ă îmbunătățiri. Acestea vizeaz ă în principal 
identitatea organiza țională, guvernan ța internă și instrumentele disponibile ( și 
anume avertismentele și recomand ările).  
3.1. P RINCIPALELE PUNCTE FORTE  
Punctele forte și succesele CERS au fost eviden țiate de către multe p ărți interesate. 
CERS se bazeaz ă pe o gam ă largă și unică de competen țe, a reușit să crească gradul 
de sensibilizare a factorilor de decizie cu privire la aspectele legate de stabilitatea 
financiară și a început s ă elaboreze lucr ări analitice utile și promițătoare, mai ales 
referitoare la interconectivitate.  
În ceea ce prive ște mandatul și competen țele CERS, marea majoritate a p ărților 
interesate au fost de p ărere că mandatul CERS este suficient de larg , și toate 
părțile interesate au fost mul țumite de caracterul orientat spre viitor și preventiv al 
mandatului CERS. Toate p ărțile interesate au fost, de asemenea, mul țumite de 
caracterul neobligatoriu al avertismentelor și recomand ărilor CERS, despre care s-a 
considerat c ă se potrive ște bine cu mandatul și sfera de activitate largi ale CERS. 
Niciuna din p ărțile interesate nu a solicitat o modificare în acest domeniu. Exist ă un 
larg consens asupra faptului c ă mecanismul „ac țiune sau explica ții” ar trebui s ă 
rămână o parte esen țială a sistemului de avertismente și recomand ări, care ar trebui 
să poată asigura ob ținerea de rezultate în timp util și în mod flexibil. 
Pe tot parcursul crizei, CERS a as igurat un forum unic de discu ții la cel mai înalt 
nivel între b ăncile centrale, autorit ățile naționale de supraveghere și autoritățile 
europene cu privire la probl eme de stabilitate financiar ă. CERS reune ște o gam ă 
largă de competen țe din mai multe sectoare financiare și țări, aspect care a fost 
recunoscut drept un avantaj major de c ătre numeroase p ărți interesate. Rolul 
secretariatului CERS a fost, în general, considerat pozitiv de c ătre părțile interesate. 
Secretariatul a jucat un rol esen țial în stabilirea procedurilor interne, în elaborarea 
metodelor și a instrumentelor de lucru (de exemplu, site-ul internet al CERS, 
aplicația IT a CERS) și în pregătirea și organizarea de reuniuni într-un mod eficace. 
Secretariatul a fost, de asemenea, impli cat în mod activ în  activitatea analitic ă a 
CERS. Resursele alocate secretariatului CERS au fost, totu și, considerate 
insuficiente de c ătre unele p ărți interesate. 
CERS a contribuit la introducerea unei dimensiuni macropruden țiale în politicile 
și reglement ările financiare. Politica macropruden țială a fost principala inova ție a 
raportului de Larosière. Înainte de înfiin țarea CERS, nu exista nicio autoritate a 
Uniunii Europene implicate activ în supravegherea macropruden țială. În timp ce 
AES s-au bazat, în esen ță, pe activit ățile deja desf ășurate la nivel na țional, domeniul 
de competen ță al CERS era în mare parte un teritoriu necunoscut. Datorit ă 
activităților sale și, mai ales, dar nu exclusiv, prin avertismentele și recomand ările 
sale, CERS a reu șit să sensibilizeze într-o mai mare m ăsură factorii de decizie cu 
privire la riscul sistemic și la problemele legate de stabilitatea financiar ă.  
CERS joac ă un rol-cheie în creare a unui cadru macropruden țial în Uniunea 
European ă. CCT este implicat activ în crearea unui cadru coerent în toate statele 
 
8 membre. CCT a preg ătit două recomand ări în acest scop, ambele fiind adoptate și 
publicate de Consiliul general: una priv ind necesitatea de a institui autorit ăți 
macropruden țiale naționale cu un mandat specific, și alta privind obiectivele și 
instrumentele politicilor macropruden țiale. Recomandarea privind autorit ățile 
macropruden țiale a avut un impact foarte concret. Ca r ăspuns, precum și ca urmare a 
intrării în vigoare a CRD IV/CRR în ianua rie 2014, care impun statelor membre s ă 
numească o „autoritate desemnat ă” responsabil ă de activarea noilor amortizoare 
macropruden țiale, toate statele membre au instituit sau sunt în curs de a institui 
autorități macropruden țiale naționale (de și ar trebui remarcat faptul c ă nu toate 
aceste autorit ăți sunt reprezentate în prezent în CERS). Noul rol al CERS de 
coordonator al politicilor macropruden țiale ale statelor membre în temeiul CRD 
IV/CRR este conform cu obiectivul prev ăzut în Regulamentul privind CERS potrivit 
căruia CERS ar trebui s ă contribuie dire ct la o structur ă de supraveghere integrat ă la 
nivelul Uniunii, necesar ă pentru promovarea unor reac ții politice oportune și 
coerente la nivelul statelor membre, prevenindu-se astfel abord ările divergente și 
îmbunătățindu-se func ționarea pie ței interne. În perspectiva viitoarelor competen țe 
macropruden țiale ale BCE în zona euro și în statele membre din afara zonei euro 
care au stabilit o cooperare strâns ă cu BCE, va trebui s ă fie asigurat ă o interac țiune 
adecvată între BCE și CERS 
CERS desf ășoară activit ăți de analiz ă importante privind aspecte 
macropruden țiale transversale (de exemplu, oferta bancar ă excedentar ă, 
interconectarea). Activitatea recent ă privind canalele de cont agiune prin swapurile 
pe riscul de credit (CDS) sau finan țarea interbancar ă este deosebit de interesant ă în 
acest sens. Numeroase p ărți interesate au subliniat importan ța acestei activit ăți 
recente și sugereaz ă dezvoltarea sa în continuare. Participarea la lucr ările CERS a 
autorităților însărcinate cu supravegherea micropruden țială, precum și participarea 
CERS la activitatea AES sunt esen țiale pentru garantarea faptului c ă evaluarea 
riscului macropruden țial se bazeaz ă pe informa ții complete și exacte. Potrivit opiniei 
generale, cooperarea dintre CERS și AES a func ționat bine, dar multe p ărți 
interesate consider ă că ar fi binevenite mai multe activit ăți comune – de exemplu, 
stabilirea unui tablou comun al riscurilor. Rolul din ce în ce mai important al CERS 
în simulările de criz ă este, de asemenea, demn de men ționat și a fost salutat de multe 
părți interesate. 
Dispozițiile actuale în materie de r ăspundere au fost considerate corespunz ătoare 
de către părțile interesate , întrucât permit un dialog adecvat, asigurând totodat ă 
confidențialitatea deplin ă a informa țiilor sensibile. 
3.2. D OMENIILE ÎN CARE SE POT ADUCE ÎMBUN ĂTĂțIRI 
Domeniile în care se pot aduce îmbun ătățiri identificate de c ătre părțile interesate 
vizează în principal trei aspecte: identitatea organiza țională a CERS, organizarea 
internă a CERS și structurile sale de lucru, precum și instrumentele și competen țele 
de care dispune acesta, care ar putea fi extinse pentru a consolida func ția de 
avertizare timpurie. 
3.2.1.  Identitatea organiza țională 
Încredințarea func ției de pre ședinte al CERS pre ședintelui BCE  pentru primii 
cinci ani de la crearea com itetului a permis acestuia s ă beneficieze de vizibilitatea, 
independen ța și reputația solidă a BCE. Având în vedere c ă mandatul primului 
președinte expir ă la cinci ani dup ă intrarea în vigoare a Regulamentului privind 
CERS, adic ă la 16 decembrie 2015, regulamentul va trebui s ă fie revizuit pentru a 
asigura claritatea juridic ă. Întrucât CERS nu are competen țe de constrângere, ci se 
 
9 bazează pe presiunea moral ă și pe presiunea inter pares , ocuparea func ției de 
președinte al CERS de c ătre o personalitate binecunoscut ă și credibilă are un merit 
ridicat. 
Multe părți interesate au subliniat necesitate a de a consolida identitatea CERS.  
Multe părți interesate au insistat asupra necesit ății de a consolida autonomiei CERS, 
permițându-i, în acela și timp, să se bazeze în continuare pe competen țele și reputația 
BCE. Aceast ă chestiune a fost abordat ă și în rezolu ția PE. În acest context, unele 
părți interesate au sugerat posibilitatea unei structuri cu dou ă niveluri de conducere. 
CERS ar continua s ă fie prezidat de pre ședintele BCE, dar s-ar crea o func ție nouă 
de director executiv cu norm ă întreagă. În timp ce pre ședintele BCE ar continua s ă 
prezideze Consiliul general al CERS, cel mai înalt organ decizional al CERS, directorul executiv ar fi responsabil de activitatea de zi cu zi a CERS și ar putea, de 
asemenea, reprezenta CERS în anumite foruri importante, de exemplu în cadrul CEF. Numirea unui „pre ședinte executiv” a fost recomandat ă și în rezolu ția PE. 
3.2.2.
 Organizarea intern ă și structurile de lucru 
Potrivit majorit ății părților interesate, structura și modalitățile actuale de guvernan ță 
ale CERS ar putea fi îmbun ătățite pentru a asigura un pro ces decizional mai eficient. 
Dimensiunea Consiliului general ar putea fi redus ă. Aproape toate p ărțile 
interesate au considerat dimensiunea mare a Consiliului general (67 de membri) drept o poten țială problemă, iar unele au atras aten ția și asupra dimensiunii CCT în 
termeni similari. De și reunirea unei game largi de competen țe este considerat ă, în 
general, un atu, multe p ărți interesate au eviden țiat faptul c ă dimensiunea actual ă a 
Consiliului general are dezavantaje în ceea ce prive ște desfășurarea reuniunilor și a 
discuțiilor, posibilitatea de a face schimb de informa ții confiden țiale și sensibile, 
precum și buna desf ășurare a procesului deciziona l. Comitetul director, a c ărui 
dimensiune este mai redus ă (și anume 14 membri ai Consiliului general), este mai 
potrivit pentru discutarea unor chesti uni sensibile, dar nu este abilitat s ă ia decizii, 
rolul său fiind astfel limitat la preg ătirea reuniunilor Consi liului general. Unele p
ărți 
interesate au sugerat c ă rolul Comitetului director ar putea fi consolidat prin 
creșterea frecven ței reuniunilor sale. Multe p ărți interesate au sus ținut că există 
posibilitatea de a reduce dimensiunea Consiliului general (de exemplu, limitând 
numărul de reprezentan ți ai fiecărui stat membru la unul singur) sau de a încredin ța 
mai multe competen țe Comitetului director, a c ărui componen ță ar putea fi, de 
asemenea, modificat ă, mai ales, dar nu numai din cauza cre ării MUS.  
Unele părți interesate au sugerat, de asemenea, c ă ar putea fi modificat ă 
componen ța Consiliului general pentru a reechilibra accentul pus de CERS pe 
diverse sectoare și a consolida perspectiva european ă. Membrii ar putea, de 
exemplu, s ă reprezinte mai multe institu ții din acela și stat membru sau chiar din mai 
multe state membre. Un alt factor care a fost identificat ca fiind susceptibil s ă 
contribuie la o anumit ă „părtinire bancar ă” ar fi faptul c ă personalul secretariatului 
CERS provine din b ăncile centrale, acesta având tendin ța firească de a se axa mai 
mult pe aspecte bancare (majoritatea b ăncilor centrale na ționale sunt responsabile de 
supravegherea bancar ă) decât pe alte sectoare financiare. Trebuie s ă se recunoasc ă, 
de asemenea, faptul c ă băncile sunt, de regul ă, principalele surse de risc sistemic, 
astfel încât accentul este motivat și de riscul mai ridicat pe care îl genereaz ă sectorul 
bancar.  
S-a sugerat posibilitatea de a revizui componen ța celor dou ă comitete 
consultative. Răspunsurile primite în cursul consult ării privind activitatea celor 
două comitete consultative au fost ambivalente. În ceea ce prive ște CCT, mul ți 
 
10 responden ți au apreciat comitetul pe ntru furnizarea de contribu ții periodice la 
programul de lucru al Consiliului gene ral al CERS. Cu toate acestea, al ții au 
evidențiat faptul c ă este prea orientat c ătre sectorul bancar și că abordarea sa cu 
privire la riscul sistemic prezint ă o anumit ă părtinire na țională. S-a sugerat c ă 
numărul membrilor CCT ar putea fi redus, reflectând solu ția care ar putea fi re ținută 
pentru Consiliul general. În ceea ce prive ște CCS, p ărțile interesate au remarcat 
contribuțiile sale mai pu țin frecvente decât cele ale CCT. Cu toate acestea, pe fond, 
activitatea sa este considerat ă, în general, mai inovatoare și mai neconven țională 
decât cea a CCT.  Unii responden ți au sugerat fuzionarea celor dou ă comitete 
consultative, astfel încât s ă se combine metoda de lucru a CCT și abordarea 
inovatoare a CCS.  
3.2.3.  Setul de instrumente al CERS 
Multe părți interesate consider ă că interacțiunea și comunicarea CERS cu alte 
instituții și organisme este perfectibil ă și depinde într-o m ăsură prea mare de 
instrumentele formale reprezentate de avertismente și recomand ări. 
Părțile interesate au solicitat o transparen ță sporită ca mijloc de consolidare a 
mecanismului „ac țiune sau explica ții” (de exemplu, publicarea avertismentelor și 
recomand ărilor, mai mult ă transparen ță privind m ăsurile ulterioare luate de 
destinatari etc.).  
Părțile interesate au sugerat, de asemenea, c ă mecanismul „ac țiune sau 
explicații” ar putea fi consolidat printr-o interac țiune mai bun ă cu alte organisme 
europene, în special CEF.  O interac țiune mai bun ă și mai timpurie ar putea spori 
impactul ac țiunilor CERS și ar sensibiliza statele membre cu privire la efectul 
deciziilor lor de politic ă asupra stabilit ății financiare. Unele contribu ții – în special 
raportul exper ților la nivel înalt din CCT și CCS – au subliniat faptul c ă un director 
executiv cu norm ă întreagă al CERS24 ar putea contribui la o mai bun ă interacțiune 
cu poten țialii destinatari într-un st adiu incipient, permi țând astfel cre șterea 
eficacității acțiunii CERS. 
În ceea ce prive ște interven ția CERS în domeniul legisla ției, unele p ărți interesate 
au sugerat c ă aceasta ar putea fi mai bine conceput ă cu scopul de a evita 
implicarea într-un stadiu foarte avansat al procesului legislativ sau chiar dup ă ce 
legislația a fost adoptat ă. Prevederea unei contribu ții timpurii ar putea evita 
ineficiențele cauzate de o implicare târzie - a șa cum s-a întâmplat în cazul CRD 
IV/CRR. În acest context, s-a sus ținut că implicarea CERS ar putea fi limitat ă la 
identificarea domeniilor în care ar trebui luate m ăsuri legislative. Alte p ărți 
interesate au propus ca CERS s ă poată fi consultat înainte de adoptarea unei 
propuneri legislative în  domeniul stabilit ății financiare. 
Conform opiniei exprimate de p ărțile interesate, comunic ările externe ale CERS 
ar putea fi îmbun ătățite. Rolul CERS este de a monitoriza și a evalua riscurile la 
adresa sistemului financiar, dar institu ția se bazeaz ă pe alte organisme și pe statele 
membre s ă pună în aplicare politici macropruden țiale pentru a atenua aceste riscuri. 
Performan ța sa depinde, prin urmare, de cât de bine gestioneaz ă relațiile cu alte p ărți 
interesate și cu statele membre. CERS se bazeaz ă, de asemenea, pe informa ții de la 
aceste organisme pentru a- și putea desf ășura activitatea. Unele p ărți interesate 
consideră că se pot îmbun ătăți calitatea și promptitudinea at ât ale comunic ărilor 
emise de CERS pe plan intern, cu alte organisme ale SESF și cu Sistemul European 
                                                 
24  A se vedea sec țiunea 3.2.1 de mai sus. 
 
11 al Băncilor Centrale (SEBC), cât și ale celor destinate omologilor interna ționali 
(Consiliul de supraveghere a stabilit ății financiare din SUA, Consiliul pentru 
stabilitate financiar ă, Comitetul de supraveghere bancar ă de la Basel, FMI), 
participan ților pe pia ță și publicului larg. Rolul poten țial al unui director executiv cu 
normă întreagă ar putea contribui la cre șterea vizibilit ății CERS și ar putea facilita o 
strategie de comunicare mai proactiv ă și mai coerent ă. 
Părțile interesate au constatat necesitatea de a îmbun ătăți procedurile pentru 
schimbul de informa ții dintre CERS și AES în cadrul SESF.  Procedura de 
aprobare prin care CERS prime ște date este îndelungat ă și detaliată, ceea ce poate 
afecta promptitudinea și impactul contribu ției sale. Numeroase etape de aprobare 
sunt duplicate. S-a sus ținut că aceste proceduri ar trebui s ă fie raționalizate pentru a 
îmbunătăți eficiența și eficacitatea. Accesarea cu în târziere a datelor înseamn ă că 
CERS ar putea s ă nu fie în m ăsură să emită avertismente și recomand ări înainte ca 
riscurile s ă se concretizeze, fapt care ar put ea afecta capacitatea sa de avertizare 
timpurie. 
Setul de instrumente al CERS ar putea fi extins pentru a include mai multe 
„competen țe necoercitive”.  CERS a emis o serie de recomand ări formale în ultimii 
trei ani. Promptitudinea recomand ărilor CERS a fost criticat ă de unele p ărți 
interesate, unele recomand ări fiind prezentate tardiv și, într-un caz, dup ă ce se 
luaseră deja măsuri pentru solu ționarea problemei respective. Procedura de adoptare 
a recomand ărilor CERS de c ătre Consiliul general și faptul că recomand ările CERS 
sunt elaborate într-un mod foarte formal au  fost identificate ca posibilele surse de 
întârziere. Uneori, destinat arii le-au perceput ca fii nd prea formale, ceea ce i-a 
determinat s ă adopte o atitudine defensiv ă ca reacție la acestea. O abordare mai 
progresiv ă ar putea spori impactul ac țiunii CERS și i-ar putea permite s ă inițieze un 
dialog constructiv cu poten țialii destinatari într-un stadiu incipient. S-ar putea 
extinde op țiunile prin care CERS s ă exercite mai mult ă „putere necoercitiv ă”, de 
exemplu prin intermediul unor scrisori publicate sau declara ții publice ca mijloc de 
sporire a flexibilit ății funcției de avertizare timpurie. S-a sugerat c ă existența unui 
director executiv cu norm ă întreagă al CERS ar putea juca un rol pozitiv în acest 
sens prin sporirea vizibilit ății CERS și, prin urmare, a capacit ății sale de influen ță 
înainte de emiterea avertismentelor și recomand ărilor formale. 
4. C ONCLUZIE  
Având în vedere înfiin țarea recent ă a CERS, este dificil s ă se evalueze performan ța 
sa ca autoritate macropruden țială orientată spre viitor. Cu toate acestea, r ăspunsurile 
primite de Comisie de la p ărțile interesate arat ă că, în primii trei ani de existen ță, 
CERS a reu șit să se afirme ca o component ă esențială a cadrului european de 
supraveghere. P ărțile interesate au recunoscut c ă CERS a oferit un forum unic 
pentru discu ții referitoare la probleme de stabilitate financiar ă pe tot parcursul crizei 
și că acesta a sensibilizat factorii de decizie privind dimensiunea macropruden țială a 
politicilor și reglement ărilor financiare. CERS r ămâne o component ă important ă a 
SESF. 
Ținând cont de aceste realiz ări, trebuie s ă se atragă atenția totuși asupra unor aspecte 
importante ale cadrului CE RS, cu scopul de a îmbun ătăți eficiența activității de 
supraveghere macropruden țială la nivelul UE. 
 
12 Unele îmbun ătățiri pot fi puse în aplicare pe termen scurt de c ătre CERS și nu ar 
necesita nicio modificare a cadrului legisla tiv. Acest lucru este valabil în ceea ce 
privește, de exemplu: 
- O strategie de comunicare mai proactiv ă și o interac țiune mai timpurie cu 
potențialii destinatari.  Aceasta ar putea include, în special, un schimb mai bun de 
informații cu CEF și o implicare mai puternic ă a CERS în cadrul discu țiilor și 
reuniunilor CEF. CERS ar putea, de asemenea, s ă utilizeze într-o mai mare m ăsură 
„competen țe necoercitive”, de exempl u prin intermediul unor scrisori publicate sau 
declarații publice, ca mijloc de sporire a flexibilit ății funcției de avertizare timpurie 
înainte de emiterea eventualelor avertismente și recomand ări formale. 
- O frecven ță mai mare a reuniunilor Comitetului director.  Aceasta ar putea fi 
o modalitate de consolidare a rolului Comitetului director, permi țându-i să 
monitorizeze mai îndeaproape activitatea  structurilor de lucru ale CERS între 
reuniunile Consiliului general. 
- Reducerea caracterului formal al elabor ării recomand ărilor CERS.  Aceasta 
ar putea contribui la scurtarea te rmenelor de adoptare a recomand ărilor CERS și 
spori reactivitatea comitetului, consolidându-i astfel func ția de avertizare timpurie. 
- O reechilibrare a accentului di ncolo de riscurile bancare.  CERS a început s ă 
își lărgească perspectiva și s-a ocupat în ultimul timp din ce în ce mai mult de 
aspecte nebancare. Aceast ă tendință este binevenit ă și ar trebui continuat ă, deoarece 
este important s ă se mențină dimensiunea transsectorial ă a mandatului CERS. 
În același timp, multe probleme identificate de p ărțile interesate ca necesitând o 
atenție suplimentar ă vizează chiar regulamentele de înfiin țare a CERS. Acest lucru 
s-ar aplica în special dispozi țiilor referitoare la pre ședinte (pre ședintele BCE fiind 
numit pentru primul mandat de cinci ani, și anume pân ă la 16 decembrie 2015), 
creării unei func ții de director executiv cu norm ă întreagă, modific ării structurii 
decizionale (de exemplu, modificarea componen ței Consiliului general și a 
Comitetului direct or, reducerea num ărului de membri ai Consiliului general, 
creșterea competen țelor de decizie ale Comitetu lui director etc.). Comisia 
intenționează să examineze în continuare aspectele tehnice și juridice ale diverselor 
probleme ridicate și să inițieze lucrări pregătitoare pentru a evalua posibilele 
modalități de solu ționare a acestor probleme. În cadrul acestui demers se vor 
examina în special: 
- Identitatea organiza țională: trebuie să se sporeasc ă vizibilitatea și autonomia 
CERS, permi țându-i totodat ă să beneficieze în continuare de reputa ția și 
competen țele BCE. Comisia va continua s ă reflecteze asupra acestei chestiuni. 
Posibilitatea unei structuri de conducere cu dou ă niveluri, cu pre ședintele BCE drept 
președinte și un nou director executiv cu norm ă întreagă responsabil de activit ățile 
de zi cu zi ale CERS, este o op țiune care ar put ea fi explorat ă mai în detaliu. 
- Guvernan ța internă: Structura intern ă actuală a CERS ar putea fi îmbun ătățită. 
Mai precis, s-ar putea ra ționaliza procedurile decizionale  în care sunt implicate 
Consiliul general și Comitetul director prin reducerea dimensiunii Consiliului 
general și/sau delegarea/transferarea mai multor competen țe către Comitetul 
director. S-ar putea îmbun ătăți, de asemenea, eficien ța și eficacitatea comitetelor 
consultative ce asigur ă asistență. 
 
13 - Setul de instrumente:  CERS a emis o serie de avertismente și recomand ări 
formale în ultimii trei ani. Cu toate acestea, exist ă posibilitatea de a extinde setul de 
instrumente al CERS astfel încât acesta s ă exercite o„putere necoercitiv ă” sporită, 
pentru a cre ște flexibilitatea și a favoriza interven ția timpurie. Pe de alt ă parte, s-ar 
putea preciza mai clar rolul CERS în ceea ce prive ște modific ările legislative. 
Activitatea tehnic ă și juridică pe care o va desf ășura Comisia va putea s ă ia în 
considerare elementele impor tante ale arhitecturii financ iare globale care nu sunt 
încă funcționale: diferi ții piloni ai uniun ii bancare nu sunt înc ă pe deplin stabili ți, 
procesul de instituire a unor autorit ăți macropruden țiale naționale este în curs de 
desfășurare în statele membre, iar responsabilitatea macropruden țială din cadrul 
BCE/MUS este în curs de stabilire. Înainte de a putea propune orice eventual ă 
măsură legislativ ă privind reformarea CERS, este necesar ă mai mult ă claritate în 
privința tuturor acestor elemente, deoarece el e vor afecta în mod clar conceperea 
propunerii.