H4 33074 PE European Security Research and Innovation Agenda

[pic] | COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE |

Bruxelles, 21.12.2009

COM(2009)691 final

COMUNICARE A COMISIEI

„Agenda europeană privind cercetarea și inovarea în materie de securitate – Pozi ția inițială a Comisiei privind principalele concluzii și recomandări ale forumului european pentru cercetare și inovare în domeniul securității (ESRIF)”

EN

COMUNICARE A COMISIEI

„Agenda europeană privind cercetarea și inovarea în materie de securitate – Pozi ția inițială a Comisiei privind principalele concluzii și recomandări ale forumului european pentru cercetare și inovare în domeniul securității (ESRIF)”

INTRODUCERE

Unul dintre obiectivele principale ale Uniunii Europene este de a menține și de a dezvolta valorile europene de justiție, libertate și securitate, înfruntând în același timp provocările privind securitatea din ce în ce mai complexe.

Lupta împotriva terorismului și a crimei organizate, protecția frontierelor externe ale Europei și gestionarea civilă a crizelor au dobândit o importanță sporită în viața noastră cotidiană. Schimbările climatice, în cazul în care nu sunt abordate în mod adecvat, ar putea avea efecte destabilizante la nivel mondial. În același timp, securitatea internă și externă sunt din ce în ce mai interdependente. Pentru a le asigura sunt necesare tehnologii moderne.

Deoarece tehnologiile de securitate sunt din ce în ce mai prezente în societățile moderne, suscitând adeseori preocupări în rândul cetățenilor, asigurarea controlului etic și a transparenței proiectelor de cercetare în domeniul securității și dezvoltării este esențială. Securitatea noastră trebuie să se bazeze pe valorile noastre europene. Și, viceversa, soluții de securitate sunt necesare în vederea protejării valorilor noastre societale.

Pentru a răspunde acestor preocupări în anii ce vor urma, va fi necesară o mai bună înțelegere a interacțiunii dintre factorii umani și cei naturali care pot genera riscuri de securitate; printre altele, această mai bună înțelegere este, de asemenea, esențială în vederea configurării unor răspunsuri eficiente, împreună cu recursul la utilizarea tehnologiei moderne și a soluțiilor inovatoare.

Comisia consideră că, în vederea găsirii soluțiilor celor mai eficiente pentru aceste provocări, era indispensabil să se reunească reprezentanții industriei, utilizatorii finali publici și privați, institutele de cercetare și universitățile, precum și organizațiile non-guvernamentale și organismele UE. Prin urmare, în 2007, Comisia împreună cu statele membre au propus crearea „Forumului european pentru cercetare și inovare în domeniul securității” – ESRIF[1].

Acest forum a fost însărcinat cu dezvoltarea unei „Agende privind cercetarea și inovarea în materie de securitate” pentru UE: un program strategic privind cercetarea și inovarea în domeniul securității care vizează creșterea coerenței și a eficienței în acest domeniu care cuprinde nivelurile UE, național și regional. Acest program merge mai departe de cercetare și dezvoltare, aducând inovarea cu „I” mare pe agenda europeană. Orientarea acestuia către inovarea și implementarea tehnologiilor de securitate s-a dovedit a fi și mai importantă în contextul actual al provocărilor de mediu și economice la nivel mondial.

La 23 noiembrie, ESRIF a adoptat principalele sale concluzii și recomandări (pentru mai multe informații cu privire la ESRIF și abordarea sa, a se vedea, de asemenea, rezumatul anexat raportului final al ESRIF).

Prezenta comunicare prezintă reacția inițială a Comisiei cu privire la concluziile și recomandările principale ale ESRIF.

DIMENSIUNEA SOCIETALă A SECURITățII

În mod justificat, ESRIF și-a bazat abordarea privind cercetarea în domeniul securității pe perspectiva că securitatea este în primul rând umană și societală. Persoanele nu reprezintă doar țintele și victimele atacurilor și ale amenințărilor de securitate, ci reprezintă, de asemenea, salvatorii, decidenții și cei care răspund în situațiile de insecuritate.

Pentru a face față acestor provocări, toate soluțiile în materie de securitate ar trebui să se bazeze pe valorile europene de libertate și justiție, pe principiile etice fundamentale și pe cerințele juridice care se situează în centrul tuturor activităților de cercetare și dezvoltare și inovare în materie de securitate. Aceasta înseamnă:

a) Consolidarea dimensiunii juridice și etice

Nu pot exista măsuri de securitate fără a ține cont de respectarea drepturilor și libertăților indivizilor, în special în ceea ce privește protecția vieții private a cetățenilor. Măsurile de securitate trebuie să fie legitime și proporționale pentru a fi acceptate de societate și trebuie aplicate întotdeauna în conformitate cu statul de drept. Principiile etice fundamentale și cerințele privind protecția datelor impuse măsurilor de securitate trebuie să constituie baza pentru dezvoltarea și punerea în aplicare a programelor de securitate. ESRIF susține că cerințele privind viața privată ar trebui luate în considerare împreună cu cerințele privind sporirea securității începând cu stadiul cel mai precoce al examinării noilor soluții în materie de securitate. Acest lucru este numit „ Privacy by design ” (luarea în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii).

O astfel de abordare, care este salutată de Comisie, va avea consecințe importante asupra întregului ciclu de cercetare și inovare.

b) Consolidarea dimensiunii societale

O dimensiune societală suplimentară trebuie luată în considerare din punctul de vedere al eficienței tehnologiilor. Nicio tehnologie de securitate nu poate fi o soluție în materie de securitate pe termen lung fără participarea activă (și acceptarea) a marelui public. Într-adevăr, ESRIF susține că o abordare a securității societale implică o viziune a securității care nu se centrează pe prevenție și protecție cu orice preț, ci constă, mai degrabă, în capacitatea societăților noastre de a face față riscurilor, pierderilor uneori și de a-și reveni. Această „capacitate de recuperare societală” depinde atât de libera voință a cetățenilor , cât și de calitatea sistemelor tehnice și de capacitatea întreprinderilor și a societăților de a-și menține activitățile.

Pentru a obține capacitatea de recuperare, sunt necesare programe specifice care să se adreseze unui public larg și care să vizeze sensibilizarea cu privire la amenințări, îmbunătățirea înțelegerii procesului inițiat pentru a face față provocărilor și, de asemenea, dezbaterea acceptabilității soluțiilor în materie de securitate. Inițiativele specifice care implică mass-media reprezintă o prioritate. În conformitate cu raportul ESRIF, este necesară continuarea cercetărilor privind relația dintre noile tehnologii, drepturile civile și drepturile omului.

CREșTEREA COMPETITIVITățII SECTORULUI EUROPEAN AL SECURITățII

Sectorul european al securității, a cărui valoare de piață estimată varia între 26 și 36 miliarde EUR în 2008[2], se află în creștere rapidă, utilizează o forță de lucru de înaltă calificare și prezintă o componentă puternică de cercetare și dezvoltare. ESRIF recomandă stabilirea unei „baze tehnologice și științifice puternice și independente pentru ca UE să protejeze interesele cetățenilor săi și să garanteze că industria sa este capabilă să furnizeze produse și servicii într-un mod competitiv”. Acesta recomandă ca UE să vizeze obținerea poziției de lider pe piața securității, susținând ideea unei inițiative privind „piața pilot” în sectorul securității.

Totuși, acest lucru necesită investiții imediate într-o politică industrială ambițioasă în sectorul securității, pentru ca mâine să recoltăm inovare și creștere:

a) Eliminarea fragmentării pieței

Sectorul securității din Europa trebuie să devină mai competitiv și mai eficient. Până la momentul actual, acest sector a suferit de pe urma fragmentării piețelor care tind să aibă o dimensiune națională sau chiar regională. Dimensiunile lor reduse au determinat ineficiențe și un raport costuri-beneficii slab atât pentru industrie, cât și pentru utilizatorii finali. Acesta reprezintă un obstacol important în calea interoperabilității și integrării soluțiilor în materie de securitate la nivel național și european. Combaterea acestei probleme prin crearea piețelor de dimensiuni europene va face această industrie mai competitivă și mai atractivă la nivel mondial și va crește eficacitatea cheltuielilor publice.

(i) Certificarea, validarea și standardizarea

Pe baza cerințelor utilizatorilor finali și a rezultatelor cercetării, noile tehnologii și soluții nu trebuie doar să fie validate; ci, de asemenea, acestea ar trebui să fie certificate și, după caz, standardizate astfel încât să devină parte integrantă a unui răspuns eficient la amenințările în materie de securitate. Activitățile de cercetare și dezvoltare ar trebui să fie asociate unei strategii clare de validare și de achiziții publice care să țină cont de problemele politice relevante și de interesele economice. Acest lucru ar trebui să promoveze crearea unei piețe europene a securității și o mai bună cooperare între părțile interesate din cadrul securității la nivel național și european. ESRIF recomandă evaluarea de către Comisie a aplicabilității și eficacității unei „etichete europene de securitate”.

CEN și ETSI[3] au început să lucreze la o standardizare în domeniul securității. CEN se concentrează în special asupra unui anumit număr de probleme pentru care a primit mandat de standardizare (în special în ceea ce privește securitatea lanțului de aprovizionare, protecția infrastructurilor critice și protecția produselor împotriva criminalității). Având în vedere faptul că standardele pot fi un mijloc eficient de transformare a rezultatelor cercetării în produse inovatoare, activitățile desfășurate în cadrul celui de-al 7-lea Program - cadru vor determina o creștere a standardizării. Este necesară accelerarea acestor activități.

În același timp, Comisia examinează în ce mod rezultatele acțiunilor de cercetare ar putea fi testate în scopul elaborării unor noi mecanisme de certificare. Aceste mecanisme ar trebui să vizeze certificarea faptului că produsele și procesele de securitate sunt în conformitate cu normele relevante.

(ii) Cadrul de reglementare

ESRIF a subliniat că având în vedere fragmentarea pieței securității, adeseori datorită unor diferențe între legislațiile naționale, ar fi recomandată instaurarea unui cadru de reglementare armonizat în domenii specifice și combinarea acestuia cu o coordonare în amonte. Comisia consideră că este necesară, ca primă etapă, o analiză a cadrului de reglementare actual.

(iii) Interoperabilitate

Punerea în comun a resurselor și a informațiilor consolidează capacitatea noastră de a răspunde unor probleme de securitate complexe și transfrontaliere. Schimbul de informații între autoritățile naționale și alți actori europeni este vital în lupta împotriva criminalității transfrontaliere. Cu toate acestea, la momentul actual, lipsa interoperabilității tehnice și organizaționale împiedică schimbul de și punerea în comun a informațiilor. Prin urmare, dezvoltarea normelor privind interoperabilitatea este urgentă.

b) Consolidarea bazei industriale

Uniunea Europeană are nevoie de o bază industrială și tehnologică puternică pentru a oferi soluții de securitate moderne cetățenilor în UE și în țările terțe. Următoarele probleme trebuie rezolvate în vederea consolidării bazei industriale și tehnologice a securității europene:

(i) Cartografierea bazei industriale a securității

Pentru a obține o imagine precisă a bazei tehnologice și industriale a securității europene (ESTIB), este importantă cartografierea acestor competențe. Această cartografiere va permite identificarea punctelor forte și a celor slabe ale ESTIB și va permite definirea măsurilor adecvate pentru a o consolida. O atenție deosebită ar trebui acordată IMM-urilor. Sectoarele de „producție critică” (cum ar fi producția echipamentelor electrice, etc) - care au în producție un rol similar celui al infrastructurilor critice în raport cu infrastructurile – ar trebui, de asemenea, subliniate.

(ii) Politica de inovare

Politica de inovare vizează transformarea cunoștințelor în produse și metode noi, precum și în valoare economică și în succes comercial[4]. Acest lucru este în special relevant pentru securitatea cercetării și dezvoltării. Prin urmare, Comisia va analiza modul în care sectoarele de securitate cele mai inovatoare ar trebui integrate în inițiativa „piețelor pilot”.

Mai mult, achizițiile publice înainte de comercializare reprezintă o unealtă utilă pentru încurajarea achizițiilor publice de produse și tehnologii inovante[5]. Comisia va analiza în continuare modul în care pot fi accelerate achizițiile publice înainte de comercializare în domeniul securității. În ceea ce privește achizițiile publice, Directiva 2009/81/CE[6] se aplică, de asemenea, furnizării echipamentelor de apărare și a echipamentelor sensibile. Comisia va propune soluții pentru a garanta că această directivă va fi aplicată într-un mod transparent și armonizat în domeniul securității.

(iii) Securitate de la stadiul conceperii

ESRIF recomandă „promovarea unei abordări a securității de la stadiul conceperii pentru orice sistem sau produs complex elaborat recent, garantând că securitatea este luată în considerare de la momentul conceperii, ca în cazul securității de la stadiul conceperii ”.

Comisia salută această recomandare și va examina modalitățile în care se poate garanta, după caz, luarea în considerare de la stadiile inițiale ale activităților de cercetare a posibilelor repercusiuni asupra securității.

(iv) Sinergii între tehnologiile civile și de apărare

Caracterul evolutiv al relațiilor între tehnologiile apărării, pe de o parte, și tehnologiile de securitate, pe de altă parte, este în special notabil în domeniul cercetării și dezvoltării, cu tehnologii care prezintă evoluții potențiale în ambele domenii.

Este necesară consolidarea complementarității și cooperării în domeniile specifice în care tehnologiile pot să aibă aplicații civile și de apărare inclusiv în domeniul controlului de frontieră și al securității cibernetice. Pe baza unui apel, aprobat de Consiliul European din decembrie 2008, privind continuarea consolidării sinergiilor între activitățile întreprinse în cadrul programului de cercetare și dezvoltare și domeniul apărării, este oportună garantarea unei cooperări strânse cu agenția europeană a apărării (AEA).

INVESTIțII ÎN VIITOR

ESRIF a prezentat în Agenda europeană privind cercetarea și inovarea în materie de securitate (ESRIA), o foaie de parcurs a cercetării și dezvoltării în materie de securitate pentru următorii 15 ani, incluzând, de asemenea, cerințe sistemice. Este necesar să se facă o distincție între măsurile privind cercetarea și dezvoltarea și măsurile care vizează garantarea faptului că toate progresele tehnologice obținute prin cercetare și dezvoltare să determine introducerea efectivă a acestei noi tehnologii:

a) Misiunile și prioritățile securității în materie de cercetare și dezvoltare

În ceea ce privește cercetarea și dezvoltarea, ESRIF a subliniat faptul că principala cercetare care sprijină misiunile de securitate definite de cel de-al 7-lea Program-cadru rămâne valabilă pentru viitorul imediat. Pe termen lung, aceste misiuni trebuie să fie reexaminate și, după caz, consolidate sau amplificate.

ESRIF a subliniat faptul că nu este posibilă prevenirea totală a amenințărilor pentru securitatea Europei, indiferent dacă acestea sunt de origine naturală sau umană. Prin urmare, cercetarea și dezvoltarea în materie de securitate trebuie să se concentreze pe consolidarea capacității de recuperare a Europei în fața amenințărilor și pe capacitatea sa de a depăși momentele de criză. Acestea includ, de asemenea, creșterea coerenței și a solidității sistemelor societale și a interfețelor cu tehnologiile. În acest context, ESRIF a recomandat ca cercetarea privind protecția infrastructurilor critice să fie consolidată și amplificată, de exemplu în ceea ce privește cercetarea privind securitatea energetică și securitatea rețelei de transport[7].

(i) Priorități în curs de dezvoltare

Agenda europeană privind cercetarea și inovarea în materie de securitate acoperă spectrul complet al sprijinului în materie de cercetare și dezvoltare pentru misiunile de securitate actuale. Este grupat în cinci grupuri (a se vedea rezumatul ESRIF din anexă).

Comisia subliniază accentul pus de ESRIF pe o abordare integrată în toată ESRIA. Indiferent dacă este vorba de explozibile sau CBRN, de infrastructuri critice sau gestionarea crizei, ESRIA se concentrează pe totalitate mai degrabă decât pe părți, subliniind importanța rețelelor, centrelor de referință, interoperabilității și a soluțiilor de tipul „sistem de sisteme”. Într-adevăr, ESRIF recomandă, de exemplu, pregătirea în vederea „satisfacerii nevoilor previzibile de capacități în rețea la nivel european și de sisteme complexe de alertă rapidă și de răspuns imediat la accidentele de origine naturală sau umană”.

Acesta susține faptul că inovația sprijină o „abordare holistică” a gestiunii frontierelor, elaborată de fapt de UE și statele membre în modelul Schengen de control de acces structurat pe patru nivele[8] care constituie baza gestiunii integrate a frontierelor. ESRIF subliniază importanța interoperabilității, considerând că „cercetarea trebuie să acopere aspectele interoperabilității tehnice între sistemele desfășurate, precum și interoperabilitatea la nivel organizațional, ținând cont de diversitatea culturilor transfrontaliere. De asemenea, interoperabilitatea ar putea fi consolidată prin proceduri operaționale armonizate sau comune pentru dezvoltare, achiziție și formare profesională”.

Acesta consideră că tehnologiile informației și comunicației sunt „extrem de importante pentru securitatea europeană, având în vedere faptul că acestea reprezintă ele însele infrastructuri critice și sunt, de asemenea, catalizatori de care depind alte servicii și sectoare” făcând referire, în special, la nevoia de cercetare pentru a crește capacitatea de recuperare sistemică. ESRIF propune să se investigheze cadrele juridice pentru sprijinirea criminalisticii și obținerea elementelor de probă în mediul TIC.

ESRIF a calificat rolul spațiului drept „vital în domenii privind securitatea diferite” și a subliniat importanța GMES și a Galileo în ceea ce privește furnizarea „unei vaste game de servicii de valoare adăugată în sprijinul securității” referindu-se la nevoile de protejare a mijloacelor spațiale.

Comisia salută această abordare globală a cercetării și inovării în domeniul securității.

(ii) Misiuni viitoare

Mai multe dintre misiunile de securitate care au fost analizate de ESRIF în ceea ce privește capacitățile necesare și eforturile de cercetare conexe sunt examinate în mod activ. Acesta este cazul, printre altele, al gestiunii și controlului frontierelor, al protecției infrastructurilor critice (inclusiv TIC), al politicii de securitate privind amenințările chimice, biologice, radiologice și nucleare (CBRN), al măsurilor de creștere a securității explozibililor și a detonatoarelor sau al controlului bunurilor sau pasagerilor. Aceste domenii de securitate vor fi definite în continuare în viitorul plan de acțiune de la Stockholm.

Provocările în materie de securitate privind TIC aparțin mai multor domenii politice și ar trebui să fie abordate în consecință în contextul arhitecturii sistemului de informație a viitoarei strategii de securitate internă UE.

ESRIF a recunoscut faptul că mandatul său nu acoperea anumite domenii de cercetare care se așteaptă să crească în importanță în anii următori. Este vorba, în special, de anumite misiuni de securitate externă. ESRIF a recomandat „acordarea unei priorități crescute dimensiunii externe a securității”, având în vedere faptul că „programele de cercetare și inovare ar trebui să sprijine menținerea păcii, acțiunile umanitare și activitățile de gestionare a crizei, incluzând inițiativele comune cu alte regiuni și organizații internaționale, în special în ceea ce privește dezvoltarea normelor mondiale”.

Comisia consideră că, în timp ce acestea sunt, într-adevăr, domenii care evoluează, este adecvată aprofundarea procesului de reflecție privind extinderea programelor de cercetare și dezvoltare în materie de securitate la domenii precum protecția civilă, prevenirea conflictelor și stabilizarea după criză.

- Protecția civilă: protecția civilă și, în consecință, cercetarea în materie de securitate pentru sprijinirea activităților de protecție civilă tind să crească în importanță, în special în contextul schimbărilor climatice, astfel cum se specifică într-un document adresat Consiliului European de către Înaltul Reprezentant și Comisia Europeană în care schimbările climatice sunt descrise ca „multiplicator al amenințărilor”[9]. Prin acest document se solicită intensificarea capacităților de cercetare ale UE în ceea ce privește legătura dintre securitate și schimbările climatice. În plus, în comunicarea sa privind „Consolidarea capacității de răspuns a Uniunii în caz de catastrofe”, Comisia a subliniat necesitatea îmbunătățirii prevenirii și atenuării catastrofelor, capacității de reacție europeană în materie de protecție civilă și sprijinul valoros pe care cercetarea îl poate aduce.

- Prevenirea conflictelor și stabilizarea după criză: Comunitatea dispune deja de finanțare operațională prin intermediul Instrumentului de stabilitate[10]. Acesta vizează stabilirea și restaurarea condițiilor esențiale pentru a permite punerea în aplicare adecvată a politicilor comunitare de dezvoltare în caz de criză sau de criză emergentă și contribuția la crearea de capacități pentru a face față amenințărilor mondiale și transregionale, precum și asigurarea pregătirii pentru a aborda situațiile anterioare și ulterioare crizei. Cu toate acestea, la nivel comunitar, cercetarea duce lipsă de finanțare pentru a susține aceste activități.

b) Dincolo de cercetare și dezvoltare

(i) Implicarea utilizatorului final

ESRIF recomandă o „ consultare aprofundată la nivel european cu reprezentanți din domeniul ofertei, al cererii și ai utilizatorilor finali pe parcursul ciclurilor de planificare, executare și examinare ale politicii de cercetare în materie de securitate” și constată necesitatea pentru guverne și utilizatorii finali de a întreprinde „o realiniere organizațională în vederea configurării inovării în materie de securitate și pentru a răspunde acestei inovări”.

Comisia convine asupra faptului că adeseori este necesar ca utilizatorii finali, atât publici, cât și privați, să depună un efort suplimentar în vederea îmbunătățirii bazei de cunoștințe privind tehnologiile de securitate și a capacității lor de analiză de previziune pentru a putea să profite pe deplin de oportunitatea de a se putea asigura că soluțiile viitoare vor fi adaptate la nevoile lor reale, de exemplu, prin modele demonstrative.

(ii) Programe viitoare de difuzare a soluțiilor inovatoare

Comisia a indicat deja utilitatea investițiilor în aspectele funcționale ale securității, în special într-o serie de domenii în care autoritățile naționale și internaționale utilizează soluții tehnologice[11]. ESRIF consideră că succesul pe piața mondială depinde în mare măsură de referințele pieței achizițiilor a UE și recomandă exploatarea achizițiilor precomerciale de soluțiilor inovatoare.

ESRIF sprijină elaborarea unui model bazat pe o abordare strategică și coordonată a cooperării transeuropene. Acesta face referire la rețelele transeuropene ca exemplu care ar trebui luat în considerare ca referință pentru vasta integrare sistemică la nivelul UE în domeniul securității. Ca și în cazul rețelelor transeuropene, se va acorda asistență financiară pentru a completa fondurile naționale în vederea garantării securității infrastructurilor critice europene. Având în vedere faptul că resursele disponibile pentru cercetare și dezvoltare tehnologică trebuie să fie exploatate pe deplin pentru a răspunde în întregime așteptărilor utilizatorilor, ESRIF remarcă faptul că acest proces poate fi sprijinit prin crearea unui fond de securitate internă.

(iii) Educație și formare profesională

ESRIF a subliniat importanța asocierii educației și formării profesionale în domeniul cercetării și consideră că acestea reprezintă responsabilitatea tuturor părților interesate: ofițeri de securitate, decidenți politici, forțele de poliție, societatea civilă, industria, organizațiile de cercetare, universitățile și mass-media. Acesta a susținut noi programe de sensibilizare orientate către publicul larg în scopul informării populației cu privire la amenințări, riscuri și vulnerabilități și al îmbunătățirii cunoștințelor acestuia privind politicile și soluțiile tehnologice în materie de securitate.

PUNEREA ÎN APLICARE A AGENDEI EUROPENE PRIVIND CERCETAREA șI INOVAREA ÎN MATERIE DE SECURITATE

Recomandările ESRIF privind guvernarea analizează modul în care ESRIA poate fi menținută actualizată și modul în care părțile interesate adecvate pot fi implicate mai îndeaproape. ESRIF recomandă „ instituirea unui mecanism transparent care să implice toate părțile interesate în vederea punerii în aplicare a ESRIA într-un mod echilibrat și riguros ”.

Având în vederea faptul că cercetarea în materie de securitate este orientată către utilizatori și centrată pe capacitate, ESRIF remarcă faptul că există o nevoie de interfețe adecvate și de mecanisme de schimb între comunitatea utilizatorilor finali și cea a cercetării și industriei.

CONCLUZIE

Prezentul document reprezintă un aviz preliminar al Comisiei privind raportul final al ESRIF. Comisia consideră că rezultatele obținute de ESRIF sunt importante și salută orientarea strategică a activităților sale. Aceasta ia notă de recomandările sale și subliniază aspectele următoare, în cazul în care Comisia următoare ar dori să le aprofundeze:

- rolul Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene[12][13] care constă în efectuarea de cercetări privind relația dintre securitate și viața privată și protecția datelor;

- necesitatea de a consolida „controlul etic” al proiectelor revizuite în temeiul capitolului dedicat securității din cadrul celui de-al 7-lea Program-cadru și de a facilita accesul cât mai larg posibil la rezultatele proiectelor de cercetare și dezvoltare în domeniul securității;

- dimensiunea societală ca repercusiune preconizată inerentă a tuturor cererilor de oferte privind capitolul dedicat securității din cadrul celui de-al 7-lea Program-cadru;

- posibilitatea de a încorpora sectoarele cele mai inovatoare în materie de securitate în inițiativa privind „piețele pilot”;

- modul în care pot fi accelerate achizițiile publice înainte de comercializare în domeniul securității;

- modul în care pot fi accelerate certificarea, validarea și, după caz, activitățile de standardizare în domeniul securității, în special în ceea ce privește aplicabilitatea și eficiența unei „etichete europene de securitate”;

- modul în care pot fi abordate cel mai bine noile misiuni și priorități previzibile în materie de securitate, fie în cadrul celui de-al 7-lea Program-cadru actual, fie în pregătirea viitorului program-cadru;

- modul cel mai potrivit de a asocia, la nivelul UE și al statelor membre, cercetarea și dezvoltarea în materie de securitate în UE și aspectele cele mai funcționale ale securității;

- stabilirea unei structuri permanente de activitate în vederea punerii în aplicare a recomandărilor ESRIF;

- posibilitatea creării unui forum pentru a consolida competitivitatea industriei securității active în domeniul cercetării și inovării, de exemplu, sub forma unui grup la nivel înalt la care să participe toate părțile interesate din sectorul public și privat și din societatea civilă.

Annex: Executive Summary of the ESRIF Final Report

Europe stands on the threshold of a new global approach to security – and of ways to use scientific research and innovation to reinforce and implement that new thinking

The security of Europe and its citizens is linked to internal and external events and threats, as well as to the increasing convergence of civil and defence capabilities. Above all, it derives from societal imperatives that demand a balancing of the state’s policy and technological exigencies with privacy rights, European cultural values and the tenets of democracy.

ESRIF, the European Security Research and Innovation Forum, has spent the past two years analyzing the medium and long-term challenges that Europe faces. These range from natural disasters to organised crime to man-made incidents, whether small-scale in impact or those with potential “mass disruption” effects.

Assisted by more than 600 experts, ESRIF and its 64 members from 31 countries have examined the full range of such threats and tied them to the EU’s central civil security missions and to the capabilities required to carry them out.

This collective effort has resulted in a set of key messages that encompass the logic and necessity of future European security and its related research. These messages point to the essence, as ESRIF sees it, of what security research and innovation should flow from – and what it should deliver to society.

Security research should be grounded in an industrial policy that frames a systematic approach to capability development which, in turn, promotes interoperability among the 27 EU nations and establishes common standards. Ultimately this effort must increase societal security in a globalised world, while fostering trust between European citizens, governments and national and European institutions. These and other ideas are among ESRIF’s main recommendations included in this executive summary.

To reach an interoperable, trust-embedded and resilient society, however, Europe needs an R&D roadmap, and a mechanism should be set up to implement it in a balanced and rigorous manner. ESRIF thus proposes its European Security Research and Innovation Agenda – “ESRIA” which should go a long way toward achieving that goal.

A research and innovation agenda cannot be created and implemented in a vacuum.

The framework is defined by principles given in the Key Messages :

( Societal Security

Human beings are at the core of security processes.

( Societal Resilience

Certain risks cannot be catered for, nor avoided. Societies must prepare to face shocks and must have the ability to recover.

( Trust

Assuring security implies nurturing trust among people, institutions and technologies.

( Awareness raising through education and training

Security is a common responsibility of all stakeholders, the citizen is at the fore front.

( Innovation

Europe can only rely on its own scientific, technological and industrial competences.

( Industrial policy

A competitive European security industry is a prerequisite for future security. The EU must address the fragmentation of its security markets.

( Interoperability

A seamless approach to security is essential for Europe; Interoperability is essential to allow security forces to work together.

( A systematic approach to capability development

The increasing complexity of security, demands increasing sophistication of our Response.

( Security by design

Security features must become integral part of any given system: Europe’s society needs a systemic approach to security.

ESRIF has defined a European Security Research and Innovation Agenda (ESRIA) that identifies and roadmaps key capabilities and research needs in line with the main work results.

The ESRIA has been organized into five content clusters and differentiates research topics according to short-, medium- or long-term needs:

( The first cluster centres on the classic event cycle of prevention, protection, preparing, responding and recovering. It focuses on the securing of people, civil preparedness and crisis management.

( The second cluster deals with the countering of different means of attack, as a way of dealing with specific, known and projected future risks. It examines ways to detect and identify conventional as well as non-conventional attacks, unintended impacts of other actions, and naturally occurring incidents, to mitigate their effects, and it analyzes potential dangers inherent to coming technologies.

( The third cluster aims at securing critical assets, such as energy, transport and other crucial infrastructures. It examines security economics and outlines the necessity to analyze and cope with limited access to critical natural resources as well as securing the existence of key manufacturing capabilities and capacities in Europe.

( The fourth cluster is about securing identity, access and movement of people and goods. It mainly centres on border security and secure identity management.

( Lastly, the fifth cluster lists additional enabling capabilities of special interest, due to cross-cutting characteristics or prior political strategic decisions. The crucial role of Information and Communication Technologies (ICT) is examined, as are security implications of European space programmes.

ESRIF strongly recommends that the EU and its Member States launch new measures to enhance the security of its citizens. These should also aim to create amenable conditions for European excellence in research and innovation, and thus advance Europe’s security. The below sets out policy and operational recommendations for achieving stronger security research and innovation results:

Common European Capabilities

The EU must draw on its collective strengths and knowledge by developing common capability via enhanced transnational co-operation.

1. This calls for close consultation across Europe among supply, demand and end-user stakeholders across the planning, execution and review cycles of security research policy. The demand side in particular – governments and end-users – needs organisational re-alignment to both shape and respond to security innovation.

2. Resources and incentives are essential to developing common capability. ESRIF recommends, notably with a view to the implementation of ESRIA, that the EU maintains the current rate of growth of its security research programmes – with the aim of reaching an annual budget of one billion euros as proposed in 2004 by the Group of Personalities. National programmes should reflect this degree of ambition. Regarding the necessary research and industrial synergies, technical compatibility and interoperability of new security solutions, a significant effort is required to ensure the coherence of national and EU efforts through enhanced coordination.

3. Research programmes should be complemented by additional implementation programmes. Success on the global market strongly depends on EU market procurement references. Pre-commercial procurement of innovative solutions should be exploited as a mechanism to bring research results closer to the market.

New Policy Initiatives

The above should be supported by stronger articulation of demand, and delivery of the most appropriate solutions by the supply side.

4. New initiatives and programmes should include:

5. creation of knowledge centres such as CBRN expert groups to guide research

6. preparations to meet foreseeable needs for pan-European network-enabled capabilities and complex systems in early warning and response readiness that deal with natural and man made incidents

7. expanded critical infrastructure protection programmes

8. evaluating the applicability and efficacy of the numerous initiatives available to the EU and its Members States such as: a Lead Market initiative, Trans European Networks for Security, the creation of an Internal Security Fund or a "European Security Label".

9. the early engagement of all stakeholders and transparency of the regulatory environment, including standards to stimulate private sector investments in security research. If upcoming regulations are understood early on, a return on security investments can be foreseen and investments can thus be expected to take place.

Integrated Approach to Security

Effective civil security must embrace interoperability, standardisation, certification, validation, communication with the public, education & training, exchange of best practices, consultations on privacy issues and other factors that cut across public and private spheres and provide synergies between civil security and defence research fields.

10. A holistic approach must include:

11. efforts to ensure that the social, cultural, legal and political aspects of security research and development are taken into account. Research programmes should reflect relevant ESRIF key messages, and thus promote overall "societal coherence".

12. the promotion of a security by design approach in any newly developed complex system or product, ensuring that security is addressed at the point of conception, as it has been the case for safety by design .

13. programmes to raise societal awareness of security threats, risks and vulnerabilities – and the security and safety impact of emerging critical technologies.

The Global Dimension

The EU’s civil security is a collective responsibility touching government, societal organisations, industry and individual citizens. It cannot stand in isolation from the world.

14. The globally inter-related nature of security calls for:

15. a strong and independent technological and scientific base for the EU to safeguard the interests of its citizens and ensure that its industry is able to provide products and services in a competitive manner.

16. giving high priority to security’s external dimension and closer home affairs/defence consultation. Research and innovation programmes should support peacekeeping, humanitarian and crisis management tasks, including joint initiatives with other regions and international organisations, notably as regard the development of global standards.

Security Research: The future

The proposed European Security Research and Innovation Agenda – ESRIA – should be seen as a living document.

17. For ESRIA to evolve with Europe’s internal and external threat environments:

18. A transparent mechanism involving all stakeholders should be set up to implement ESRIA in a balanced and rigorous manner.

19. ESRIA should be revisited and evaluated on a regular basis with special attention to evaluating any measures flowing from ESRIF key messages.

[1] COM (2007) 511 Final.

[2] Industria securității include industria securității tradiționale (bazată pe furnizarea de aplicații de securitate generale cum ar fi, de exemplu, controlul accesului fizic), industria apărării orientate pe securitate (bazată pe utilizarea tehnologiilor de apărare în aplicațiile de securitate sau prin intermediul achiziției și transformării tehnologiilor civile în aplicații de securitate), precum și noii actori, în special societățile care își extind tehnologiile actuale (civile) la aplicații de securitate, cum ar fi societăți informatice.

[3] http://www.cen.eu/CENORM/sectors/sectors/security+and+defence/security/index.asp

http://www.etsi.org/WebSite/Technologies/Security.aspx

[4] COM(2005) 488 final.

[5] COM(2007) 799 final.

[6] JO L 216 din 20.8.2009.

[7] A se vedea, de asemenea, Directiva 2008/114/CE a Consiliului.

[8] Cele patru nivele sunt: măsuri în țările terțe, cooperarea cu țările vecine, gestiunea controlului frontierelor și măsuri de control în spațiul de liberă circulație, inclusiv întoarcerea.

[9] A se vedea 7249/08, 3.3.2008. A se vedea, de asemenea, Comunicarea Comisiei privind „Consolidarea capacității de răspuns a Uniunii în caz de catastrofe” (COM(2008)130 final.

[10] Regulamentul (CE) nr. 1717/2006 , JO L 327, 24.11.2006.

[11] COM(2008) 68 final, COM(2008) 130 final, COM (2009) 262 Final.

[12] Decizia nr. 2008/203/CE a Consiliului JO L 63, 7.3.2008.

[13] Regulamentul (CE) nr. 168/2007 – JO L 53, 22.2.2007.