RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU ȘI COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN privind Fundația Europeană de Formare /* COM/2012/0588 final */





RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU ȘI COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN privind Fundația Europeană de Formare Introducere Acest raport este prezentat în temeiul articolului 24 din Regulamentul Consiliului privind înființarea Fundației Europene de Formare (denumită în continuare „ETF”) care prevede efectuarea de către Comisie, o dată la patru ani, a unei evaluări a punerii în aplicare a regulamentului Consiliului, a rezultatelor obținute de fundație și a metodelor de lucru ale acesteia, precum și prezentarea de către Comisie a rezultatelor evaluării către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European. Ultima evaluare externă a fost finalizată în 2006 și a condus la elaborarea unei Comunicări a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European[1]. Prezentul raport oferă o imagine de ansamblu asupra experienței dobândite prin activitatea fundației din perioada 2006 - 2010[2]. Acesta ia în considerare modificările survenite în ceea ce privește rolul, gradul de acoperire geografică, mediul de relații externe ale Uniunii Europene și activitățile fundației începând cu anul 2006. Raportul se bazează pe constatările, concluziile și recomandările raportului elaborat de un evaluator independent - Public Policy and Management Institute - (PPMI), în calitate de contractant extern (a se vedea secțiunea 2). Experiența Comisiei în materie de activități și cooperare cu fundația a fost, de asemenea, luată în considerare, precum și recomandările formulate de Comisie în comunicarea sa din 2006. Trebuie menționat faptul că raportul a fost elaborat în comun de către toate serviciile Comisiei care cooperează cu fundația, mai precis DG Educație și Cultură (în calitate de DG responsabilă), DG Extindere și DG Dezvoltare și Cooperare, în consultare cu toate serviciile Comisiei care cooperează cu fundația, precum și cu Serviciul European de Acțiune Externă. Prezentul raport abordează următoarele teme: 1. Evoluția fundației în perioada 2006 - 2010 2. Prezentarea generală a procesului de evaluare externă 3. Principalele recomandări ale raportului de evaluare externă 3.1 Schimbări organizaționale, tematice și de procedură 3.2 Relevanța 3.3 Coerența 3.4 Eficacitatea 3.5 Impactul și valoarea adăugată 3.6 Eficiența și raportul cost-eficacitate 4. Concluzie 1. Evoluția fundației în perioada 2006 - 2010 1.1. Temei juridic Fundația este o agenție a Uniunii Europene înființată prin Regulamentul (CEE) nr. 1360/90 al Consiliului din 7 mai 1990 privind înființarea Fundației Europene de Formare, care a intrat în vigoare în octombrie 1993, când Consiliul European a decis că orașul Torino va fi sediul fundației. Misiunea fundației este de a sprijini țările aflate în tranziție și țările în curs de dezvoltare să valorifice potențialul capitalului lor uman prin reforma sistemelor de învățământ și formare profesională și a pieței muncii în contextul politicii de relații externe a UE. În 2008, mandatul fundației a fost reformulat într-o manieră globală cu scopul de a cuprinde o perspectivă mai largă a dezvoltării capitalului uman și a învățării de-a lungul vieții. Prin urmare, regulamentul UE care reglementează ETF a fost reformat[3], stabilind un nou mandat pentru ETF cu scopul de a aborda aspecte legate de dezvoltarea capitalului uman, fapt care a extins în mod oficial domeniul de aplicare al mandatului respectiv dincolo de educație și formare profesională, pentru a include aspecte precum necesitățile pieței forței de muncă și dezvoltarea întreprinderilor. În plus, noul mandat a permis extinderea, în cazul în care aceasta ar fi necesară, a gradului de acoperire geografică al ETF. Noul regulament nu a prevăzut nicio funcție de gestionare a programelor pentru ETF, consolidând rolul acesteia de centru de expertiză în domeniul politicii dezvoltării capitalului uman pentru politicile externe ale UE. Ca urmare, ETF a realizat o reformă importantă a structurilor sale interne, începând cu 2008. Foarte recent, departamentul responsabil cu operațiunile a fost împărțit în trei departamente distincte – departamentul de dezvoltare a expertizelor tematice, departamentul responsabil cu operațiunile geografice și departamentul de elaborare a politicilor pe baza unor date concrete. 1.2. Subvenția O parte esențială a evoluției fundației începând cu 1997 până în prezent a fost nivelul și natura subvenției de care aceasta beneficiază. Această subvenție provine din capitolul referitor la relațiile externe al bugetului Uniunii Europene și, începând cu anul 2000, a fost împărțită între două linii bugetare - una din partea DG Relații Externe (B7-664) și cealaltă din partea DG Extindere (B7-033). Subvenția de la linia bugetară B7-664 provine, la rândul ei, din pachetele bugetare ale 3 programe în materie de relații externe care vizează regiunile geografice incluse în mandatul fundației - și anume Balcanii de Vest, Europa de Est, Asia Centrală și regiunea mediteraneană. Nivelul subvenției pentru fiecare an din perioada 2000-2004 a fost planificat în noiembrie 2000 în cadrul acordului Consiliului de conducere cu privire la perspectivele pe termen mediu, făcând obiectul procedurii bugetare anuale. Această subvenție, care constituie aproape în totalitate veniturile fundației, servește la finanțarea personalului fundației (titlul 1), a infrastructurii acesteia și a costurilor de funcționare și a cheltuielilor generale care decurg din executarea sarcinilor statutare (titlul 2), precum și a cheltuielilor operaționale aferente misiunilor sale specifice (titlul 3). Tabelul de mai jos arată evoluția subvenției în perioada 1998-2012, inclusiv mutarea sursei subvenției de la Phare către celelalte regiuni care fac obiectul cadrului privind relațiile externe, precum și includerea în titlul 15 - Educație și cultură (începând cu 2006) și în cadrul rubricii 4 - Uniunea Europeană ca partener mondial, începând din 2008. Anexele 2 și 3 prezintă evoluția bugetară completă (inclusiv fondurile angajate, reportate și neutilizate) și bugetele pe activități pentru perioada 2000-2004, pentru a ilustra în mod mai reprezentativ modul în care fondurile au fost alocate. În timp ce pentru exercițiile bugetare din perioada 1998-2007 bugetul este împărțit în două linii aferente politicilor în materie de relații externe și instrumentelor (pe scurt, Relex și Extindere, în ciuda faptului că există o modificare a codului liniei bugetare pentru 2006 și 2007), începând din 2008, cele două linii sunt legate în mod direct de distribuția ETF pe titluri (15 02 27 01 pentru titlul 1 și 2 și, respectiv, 15 02 27 02 pentru titlul 3). Începând cu anul 2006, codul liniei bugetare aferente subvenției începe cu 15 xx, care corespunde domeniului Educație și cultură. În ceea ce privește personalul, reducerea progresivă a numărului de agenți temporari din schema de personal, începând cu anul 2006, a fost compensată cu un număr mai mare de agenți contractuali. Numărul total de posturi a rămas stabil, acesta fiind 135. Anul || Subvenția din partea Uniunii Europene || Numărul de agenți temporari angajați 1998 || 15,4m || 119 1999 || 16,2m || 124 2000 || 16,2m || 119 2001 || 16,8m B7-664: 9,24m B7-033: 7,56m || 115 2002 || 16,8m B7-664: 12,8m B7-033: 4,0m || 105 2003 || 17,2m B7-664: 13,7m В 7-033: 3,5m || 104 2004 || 17,6m B7-664: 15,1m B7-033: 2,5m || 104 2005 || 18,5m B7-664: 16m B7-033: 2,5m || 104 2006 || 19,45m 15-03-02: 2,95m 15-03-03: 16,5m || 105 2007 || 19,7m 15-03-27-01: 15,6m 15-03-27-02: 4,1m || 100 2008 || 17,98m 15-02-27-01: 14,59m 15-02-27-02: 3,39m || 96 2009 || 14,77m + 5,10m = 19,87m 15-02-27-01: 15.57m 15-02-27-02: 4,30m || 96 2010 || 18,28m + 0,71m = 19,99m 15-02-27-01: 15,93m 15-02-27-02: 4,06m || 96 2011 || 20,35m 15-02-27-01: 14,33m 15-02-27-02: 6,02m || 96 2012 || 20,04m 15-02-27-01: 15,08m 15-02-27-02: 4,96m || 96 2. Prezentare generală a procesului de evaluare externă Astfel cum se prevede la articolul 24 din regulamentul de instituire (reformare) din 2008, procedura Comisiei de monitorizare și evaluare a fundației ar trebui să fie efectuată cu ajutorul experților externi, primele rezultate ale acestei proceduri urmând să fie prezentate într-un raport Parlamentului European, Consiliului și Comitetului Economic și Social European. În martie 2011, DG Educație și Cultură a contractat PPMI pentru a efectua o evaluare externă independentă a ETF. Această decizie se baza pe mandatul convenit de serviciile Comisiei și Consiliul de conducere. A fost înființat un comitet de coordonare, prezidat de DG Educație și Cultură și format din reprezentanți ai Direcțiilor Generale Educație și Cultură, Relații Externe, Întreprinderi, EuropeAid și ai fundației. Evaluatorul extern a utilizat mai multe instrumente metodologice. Au fost efectuate trei anchete separate dar complementare, axate pe două grupuri de beneficiari (țările partenere și Serviciul European de Acțiune Externă/Comisia Europeană) și o anchetă privind personalul ETF specializat în operațiuni care furnizează servicii către beneficiari. În chestionarul anchetei a fost inclusă o întrebare prin care respondenții au fost rugați să-și menționeze cele mai importante contacte în domeniul dezvoltării capitalului uman. Pe baza acestor date, s-a utilizat analiza rețelelor sociale pentru a stabili o rețea de actori implicați în domeniul dezvoltării capitalului uman la nivel european și la nivelul țărilor partenere, în scopul de a asigura o mai bună cunoaștere a naturii relațiilor dintre ETF și beneficiari. Au fost realizate interviuri în țările partenere, ETF, Comisia Europeană și Serviciul European de Acțiune Externă. În plus, au fost efectuate studii de caz aprofundate în patru țări reprezentând cele patru regiuni vizate de diferite instrumente de politică externă UE și acțiuni ETF. În cele din urmă, a fost utilizată o analiză modificată a raportului costuri-eficiență, care s-a concentrat pe realizările imediate și costurile ETF derivate din datele privind performanța întreprinderilor. Evaluatorul extern a prezentat Comisiei trei rapoarte: raportul inițial a fost acceptat la 29 iunie 2011, raportul intermediar la 3 octombrie 2011, iar raportul final la 8 februarie 2012. Consiliul de conducere a dezbătut raportul final în cadrul reuniunii sale din iunie 2012, concentrându-se, în special, asupra rezumatului acestuia. 3. Principalele recomandări din raportul de evaluare externă Comisia invită ETF să analizeze și să dea curs tuturor recomandărilor evaluatorului. Pentru a facilita această sarcină, Comisia rezumă și analizează mai jos constatările, concluziile și recomandările evaluatorului care, în opinia sa, merită să fie evidențiate. În plus, Comisia prezintă, după caz, detalii specifice sau propuneri pentru punerea în aplicare a recomandărilor. 3.1. Schimbări organizaționale, tematice și de procedură Evaluatorul a subliniat faptul că ETF a suferit modificări semnificative în ultimii cinci ani. După reformarea din 2008 a mandatului ETF, nu s-a realizat nicio reformă organizațională și operațională importantă. Printre aceste modificări, este esențială introducerea procesului Torino prin care ETF vizează să identifice, să enumere și să abordeze cu mai multă precizie și ușurință problemele legate de dezvoltarea capitalului uman în țările partenere și să dezvolte capacitățile acestora de elaborare a politicilor pe baza unor date concrete. Deși pentru această evaluare au fost disponibile rapoarte referitoare la un singur an, evaluatorii au considerat că rezultatele procesului Torino sunt favorabile. 3.2. Relevanța Evaluatorul a constatat că necesitățile ETF sunt relevante atât din punct de vedere tematic cât și procedural pentru nevoile beneficiarilor și că ETF a reușit să realizeze un echilibru între flexibilitate și planificarea strategică. Cu toate acestea, evaluatorul a subliniat că fundația ar trebui să fie mai proactivă în privința clarificării rolului său față de părțile interesate cu care lucrează și a modurilor în care poate oferi sprijin. ETF a acționat foarte eficient în privința dezvoltării politicii privind dezvoltarea capitalului uman, dar beneficiarii nu sunt întotdeauna conștienți de acest impact și ar trebui să fie sensibilizați cu privire la succesul și impactul ETF, de exemplu printr-o descriere clară a domeniilor în care ETF poate oferi sprijin. În plus, este de remarcat faptul că rolul ETF este definit în mod clar la nivel de politică și împreună cu actorii de la nivel de stat. Cu toate acestea, trebuie clarificat rolul ETF în raport cu partenerii sociali și ONG-urile. 3.3. Coerența Evaluatorii au constatat că acțiunile ETF sunt coerente la nivel intern și în raport cu obiectivele mai ample ale UE, în special în privința relațiilor externe ale UE, precum și cu cea mai mare parte a obiectivelor țărilor partenere. Cu toate acestea, s-a constatat că nu există o ierarhie clară a obiectivelor strategice și operaționale ETF în perspectivele pe termen mediu și în planurile anuale de activitate. Prin urmare, se recomandă ca programele anuale de activitate și planurile la nivel național să identifice domenii specifice de acțiune (atât din punct de vedere tematic, cât și din punct de vedere procedural) și să menționeze clar modul în care aceste acțiuni contribuie la obiectivele strategice mai ample ale ETF. 3.4. Eficacitatea Evaluatorul a constatat că ETF este foarte eficientă în exercitarea rolurilor sale principale de furnizare și difuzare a informațiilor, analiză și consultanță în materie de politici, consolidare a capacităților, colaborare în rețea și transfer de cunoștințe. Difuzarea informațiilor a evoluat în decursul perioadei de evaluare; în prezent, ETF utilizează într-o mai mare măsură mijloacele de comunicare sociale și mijloacele online pentru a împărtăși informații. Cu toate acestea, natura informațiilor și acțiunilor ETF nu este clară pentru toate grupurile de părți interesate. Prin urmare, în special pentru grupurile de părți interesate care au fost contactate mai recent de ETF (și anume partenerii sociali și ONG-urile), ar trebui adoptată o abordare mai proactivă în ceea ce privește difuzarea informațiilor, în scopul de a informa aceste grupuri cu privire la natura și amploarea acțiunilor ETF. ETF s-a dovedit a fi eficientă în sprijinirea dezvoltării cunoștințelor și a competențelor de specialitate care ar putea contribui la creșterea capacității țarilor partenere în domeniul dezvoltării capitalului uman. Cu toate acestea, a fost dificil să se cuantifice eficiența ETF în ceea ce privește consolidarea capacităților, întrucât nu s-a stabilit o imagine clară a modului în care acțiunile ETF ar trebui să contribuie la consolidarea capacităților și nici o definiție clară a consolidării capacităților. Prin urmare, se recomandă ETF să continue să colaboreze îndeaproape cu țările partenere pentru a elabora o strategie privind modul în care acțiunile ETF și dezvoltarea cunoștințelor pot fi utilizate pentru a îmbunătăți capacitatea și a spori gradul de asumare a responsabilității de către țările partenere în procesul de elaborare de politici. În cele din urmă, evaluatorii au subliniat faptul că ETF a acționat deosebit de eficient în domeniul colaborării în rețea și în cel al transferului de cunoștințe și că aceste activități au fost foarte apreciate de către beneficiari. Rețelele regionale au fost apreciate în mod special. În acest context, reorganizarea și crearea de departamente geografice și tematice separate oferă un potențial pentru consolidarea în continuare a inițiativelor regionale în ceea ce privește colaborarea în rețea și dobândirea de cunoștințe în materie de politici de către părțile interesate. Aceste rețele regionale ar trebui să continue să fie dezvoltate în viitor, în cea mai mare măsură posibilă. 3.5. Impactul și valoarea adăugată Evaluatorul a considerat că ETF acționează foarte eficient, în special având în vedere mandatul său complex și resursele sale limitate. Se recomandă ca ETF să-și mențină coerența la nivelul țărilor partenere prin menținerea unui nivel corespunzător al competențelor personalului în privința unor anumite domenii tematice și geografice. Prin urmare, ar trebui să se mențină o frecvență redusă a rotației administratorilor de țară, pentru a le permite acestora să acumuleze suficiente cunoștințe privind țara parteneră și să creeze suficiente contacte cu aceasta. 3.6. Eficiența și raportul cost-eficacitate Evaluatorii au considerat că ETF dispune de un sistem de indicatori de performanță utili care ar trebui să rămână stabil pentru a permite măsurarea progreselor organizației de-a lungul anilor. Cu toate acestea, indicatorii existenți se concentrează exclusiv asupra realizărilor imediate. Indicatorii ar trebui, prin urmare, să fie extinși pentru a include indicatori la nivel de rezultate, de exemplu gradul de satisfacție a beneficiarilor țării partenere cu privire la serviciile furnizate de ETF. S-a constatat că activitatea ETF este rentabilă. Având în vedere mandatul său tematic vast, zona geografică extinsă acoperită și bugetul relativ modest, ETF s-a dovedit, în trecut, a fi flexibilă în privința asigurării de sprijin în zonele în care instituțiile UE și Consiliul de conducere au considerat că acesta este cel mai necesar. 4. Concluzie Comisia consideră că, în cadrul politicii UE de relații externe, ETF are o contribuție utilă în calitate de centru de expertiză în toate cele patru regiuni incluse în mandatul său. Comisia consideră că ETF a reușit cu succes să-și reorganizeze și să-și reorienteze activitățile. Comisia împărtășește evaluarea globală pozitivă a evaluatorului cu privire la eficacitatea activității fundației în îndeplinirea rolurilor sale principale de furnizare și difuzare a informațiilor, analiză și consultanță în materie de politici, consolidare a capacităților, precum și de colaborare în rețea și transfer de cunoștințe. ETF și-a asumat, de asemenea, sarcina solicitantă reprezentată de mandatul său de reformare pentru reformele interne substanțiale. Cu toate acestea, se recomandă ETF să fie mai proactivă în difuzarea informațiilor către părțile interesate cu care a intrat în contact de puțină vreme. În domeniul consolidării capacităților, ETF ar trebui să colaboreze îndeaproape cu țările partenere pentru a elabora o strategie privind modul în care acțiunile ETF și dezvoltarea cunoștințelor pot fi utilizate pentru a îmbunătăți capacitățile și a spori gradul de asumare a responsabilității de către țările partenere în procesul de elaborare a politicilor. În cele din urmă, ar trebui consolidat și mai mult nivelul de concentrare a ETF asupra dezvoltării de rețele regionale. În plus, Comisia subliniază relevanța activităților ETF pentru îndeplinirea necesităților beneficiarilor, dar este de acord cu evaluatorul asupra faptului că este de dorit o abordare mai proactivă în ceea ce privește clarificarea rolului ETF față de părțile interesate, precum și o definiție mai clară a rolului fundației față de partenerii sociali și ONG-uri. În timp ce acțiunile ETF au fost considerate coerente, Comisia este de acord cu evaluatorii în ceea ce privește sublinierea necesității de a explica în programele anuale de activitate și în planurile la nivel național modul în care acțiunile concrete contribuie la obiectivele strategice mai ample ale ETF. În cele din urmă, Comisia împărtășește evaluarea pozitivă a evaluatorilor cu privire la valoarea adăugată și raportul cost-eficiență în cazul ETF, în special având în vedere mandatul complex al acesteia și acoperirea geografică extinsă. [1] COM(2006) 832 final, 19.12.2006. [2] Procesul de evaluare a fost lansat la sfârșitul anului 2010 și raportul final a fost emis la 8/2/2012; acesta poate fi consultat la adresa ://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/training/2012/etf_en.pdf [3] Regulamentul (CE) nr. 1339/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind înființarea unei Fundații Europene de Formare (reformare) - JO L 354, 31.12.2008, p. 82.