RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 359/12

Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2016/C 359/10)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

CERERE DE APROBARE A UNEI MODIFICĂRI CARE NU ESTE MINORĂ A CAIETULUI DE SARCINI AL UNEI DENUMIRI DE ORIGINE PROTEJATE/INDICAȚII GEOGRAFICE PROTEJATE

Cerere de aprobare a unei modificări în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

„FOIN DE CRAU”

Nr. UE: PDO-FR-02091 – 18.11.2015

DOP ( X ) IGP ( )

1. Grupul solicitant și interesul legitim

Comité du Foin de Crau

Adresă: 10, rue Léo Lelée 13310 Saint-Martin-de-Crau FRANCE Tel. +33 490472933 Fax +33 490474209 E-mail: comite@foindecrau.com

Comité du Foin de Crau este alcătuit din producători de „Foin de Crau” și, în această calitate, prezintă un interes legitim pentru depunerea cererii.

2. Statul membru sau țara terță

Franța

3. Rubrica din caietul de sarcini care face obiectul modificării (modificărilor)

— ☐ Denumirea produsului — ☒ Descrierea produsului — ☒ Aria geografică — ☒ Dovada originii — ☒ Metoda de producție — ☐ Legătura — ☒ Etichetarea — ☒ Altele (coordonate ale autorităților competente și structuri de control coordonate ale grupului, controale, legătură)

4. Tipul modificării (modificărilor)

— ☐ Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate, care nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 — ☒ Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate pentru care nu a fost publicat un document unic (sau un echivalent al acestuia), modificare ce nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

5. Modificare (modificări)

Descrierea produsului

Descrierea produsului a fost revăzută și completată cu scopul de a aduce precizări suplimentare cu privire la specificitatea fânului „Foin de Crau”:

— caracteristicile compoziției sale floristice, neschimbate, au fost precizate în această rubrică. Anterior, ele figurau la rubrica „Metoda de obținere”; se precizează că „Foin de Crau” provine de pe pajiști naturale permanente compuse din circa douăzeci de specii furajere spontane;

— conform practicilor, se precizează totodată că este vorba despre un fân obținut prin uscare la soare, pe câmp. Practica nu s-a schimbat, însă această precizare permite excluderea unei eventuale uscări în șură, situație în care fânul nu ar mai absorbi elementele specifice ale climatului local;

— se precizează că fânul nu a suferit nicio degradare cauzată de ploaie. Astfel, se poate garanta un fân de foarte bună calitate;

— se adaugă caracterul mai mult sau mai puțin grosier al firelor de fân. Într-adevăr, în funcție mai ales de cum se efectuează cosirea, firele pot fi mai puțin grosiere. În mod similar, caracterul „nefrunzos” al fânului depinde de maniera de cosire și este legat de caracterul mai mult sau mai puțin grosier al firelor. Dacă fânul de la prima cosire prezintă fire grosiere și nu este frunzos, cel de la a doua și mai ales de la a treia cosire este mai frunzos și prezintă fire mai puțin grosiere. Se propune astfel suprimarea referinței la caracterul „nefrunzos” al fânului. Datorită noii formulări propuse, se poate ține cont de caracteristicile fânului de la fiecare cosire fără a se efectua modificări privind caracteristicile generale și esențiale ale fânului „Foin de Crau”;

— se elimină referința la conținutul energetic și de săruri minerale ridicat al fânului „Foin de Crau”, deoarece ea nu este asociată definiției valorilor minime corespunzătoare. De asemenea, deoarece caracterul apetisant și deosebita digestibilitate a fânului „Foin de Crau”, deși recunoscute de utilizatori, sunt dificil de măsurat, referința la aceste caracteristici a fost eliminată din această rubrică a caietului de sarcini. Având legătură cu puternica intensitate olfactivă, caracterul „apetisant” al fânului este totuși menționat la rubrica „legătura cu aria geografică” din documentul unic și din caietul de sarcini;

— au fost precizate modalitățile de prezentare spre vânzare a fânului „Foin de Crau” (fânul este prezentat sub formă de mănunchiuri); acestea au fost extinse la producția de fân ambalat în pungi de maximum 10 kg Piața pungilor vine în întâmpinarea cererii marilor magazine alimentare, de bricolaj, de grădinărit, pentru animale de companie și a serviciilor agricole. Dimensiunea pungilor poate varia în funcție de cerere. Distribuția fânului în pungi pornind de la mănunchiurile de „Foin de Crau” nu afectează calitatea și caracteristicile fânului dacă se acordă o atenție specială ambalării, verificându-se prezervarea speciilor floristice specifice din compoziția „Foin de Crau”. De asemenea, calitatea fânului este asigurată prin respectarea unui nivel maxim de umiditate de 14 % a mănunchiurilor utilizate, precum și a unei durate minime de depozitare prealabilă a mănunchiurilor de minimum 60 de zile de la recoltare.

Aria geografică

În delimitarea ariei geografice a fânului „Foin de Crau”, aprobată inițial în 1997, au fost integrate, în urma cererilor individuale depuse de producătorii de fân, noi părți ale comunelor care aparțineau deja ariei geografice a produsului „Foin de Crau” (Grans, Istres, Lamanon și Salon-de-Provence). Această integrare este propusă după verificarea respectării acelorași criterii geologice, pedologice, climatice și floristice de delimitare ca și restul denumirii de origine.

De asemenea:

— se precizează că „Foin de Crau” este produs în câmpia Crau din departamentul Bouches-du-Rhône;

— se precizează că ambalarea fânului (sub formă de mănunchiuri, la recoltare, dar și în pungi) se efectuează în aria geografică. Justificarea ambalării fânului în pungi în aria geografică este formulată în caietul de sarcini și în documentul unic;

— se precizează că localitățile din aria geografică sunt incluse parțial și se indică faptul că un document grafic care stabilește limitele ariei geografice de producție este depus la primăriile localităților respective de către serviciile Institut national de l’origine et de la qualité (INAO). Pentru aceste localități, zonarea cartografică poate fi consultată pe site-ul internet al autorității naționale competente, în conformitate cu cerințele directivei INSPIRE;

— în ansamblul textului acestei rubrici, termenul „pajiște” a fost înlocuit cu termenul „parcelă”, mai adecvat. Au fost precizate modalitățile de identificare a parcelelor de pe care este recoltat fânul „Foin de Crau”: această identificare se realizează pe baza criteriilor stabilite de Comitetul național al INAO în data de 23 aprilie 1997, iar lista parcelelor identificate și criteriile de identificare pot fi consultate pe lângă serviciile INAO și ale grupului interesat.

Dovada originii

Rubrica „Elemente care dovedesc că produsul este originar din aria geografică” a fost consolidată și reunește în special obligațiile de declarare și completarea registrelor în ceea ce privește trasabilitatea produsului și monitorizarea condițiilor de producție.

De altfel, în cadrul acestei rubrici au fost adăugate și completate mai multe dispoziții referitoare la registrele și documentele ce țin de declarare, prin care se garantează trasabilitatea și controlul conformității produselor cu cerințele caietului de sarcini.

Metoda de obținere

— Întreținerea pajiștii: a fost precizată lista speciilor floristice care compun obligatoriu și majoritar fânul „Foin de Crau”. Au fost adăugate denumirile latine care descriu aceste specii. Totodată, a fost adăugată lista speciilor a căror prezență exclude produsul din sfera denumirii de origine, cu scopul de a clarifica noțiunea de „echilibru floristic determinat” al pajiștilor și de a asigura conformitatea fânului provenit de pe aceste pajiști cu caracteristicile produsului care beneficiază de denumirea de origine.

— Implantarea pajiștii: pentru a garanta caracterul „natural” al pajiștilor de pe care se recoltează „Foin de Crau”, se precizează că fânul care provine de pe pajiști tinere nu poate beneficia de denumirea de origine „Foin de Crau” decât începând cu al cincilea an de după cel în cursul căruia a fost realizată implantarea.

— Irigarea: se elimină obligația de a iriga toate pajiștile la opt-douăsprezece zile, din martie până în octombrie, timp de câteva ore, în funcție de cum este repartizată sursa de aprovizionare cu apă. În realitate, irigarea trebuie gestionată în funcție de pluviometrie, ea nefiind sistematică. Pe de altă parte, producătorul nu poate alege sursa de aprovizionare cu apă, aceasta fiind impusă de asociația sindicală autorizată a irigatorilor de care aparține. Practica importantă de menținut pentru producția unui fân „Foin de Crau” de calitate este efectuarea unei irigări gravitaționale prin inundarea pajiștilor, care se poate face din martie până în octombrie, inclusiv.

— Fertilizarea: se propune diminuarea dozelor de azot mineral, de la 60 de unități la hectar la maximum 40. Experiența acumulată de-a lungul anilor de producție a fânului care beneficiază de această denumire de origine arată că un aport de 60 de unități de azot mineral la hectar nu este necesar.

— Modificări: referința la modalitățile și datele de fertilizare în așa fel încât gunoiul de grajd să nu se amestece cu fânul se suprimă în măsura în care aceste modalități și date nu sunt definite în alt mod în caietul de sarcini și rămân, așadar, incontrolabile. În schimb, se menține cerința de a nu rămâne urme de gunoi de grajd în fân. Pe de altă parte, au fost precizate condițiile de fertilizare și de utilizare a îngrășămintelor organice de origine agricolă și neagricolă. Se precizează că „singurele îngrășăminte organice autorizate sunt compostul sau digestatele, gunoiul de grajd, dejecțiile lichide, gunoiul de grajd lichid (de origine agricolă), precum și îngrășămintele organice de origine neagricolă de tipul nămolurilor de epurare (sau subproduse) și deșeurile verzi”. În plus, se precizează că: „orice fertilizare cu îngrășământ organic neagricol trebuie să fie însoțită de o analiză, pentru fiecare lot (camion, cisternă, altele) a germenilor patogeni, a metalelor grele și a compușilor organici precizați în legislație. Fertilizarea cu îngrășăminte organice de origine neagricolă este autorizată pe terenurile exploatației, dar acestea trebuie acoperite imediat cu pământ și trebuie să se respecte legislația în vigoare privind anumite restricții (date, perimetre protejate, etc.), cantitățile. După fertilizare, este necesar să se respecte o perioadă de latență de cel puțin 8 săptămâni înainte de orice cosire sau pășunat”. Aceste dispoziții permit prevenirea oricărui risc de contaminare a fânului cu elemente poluante.

— Recoltarea și depozitarea fânului: dispoziția privind „repartizarea recoltei în trei cosiri” este modificată și completată.

Producătorilor li se oferă posibilitatea de a înlocui anual una din cele trei cosiri cu un pășunat. De altfel, producția de „Foin de Crau” și creșterea animalelor (în special a oilor) sunt strâns legate. Crescătorii practică în mod tradițional pășunatul de otavă, la sfârșitul lunii februarie, după a treia cosire, care este benefic pentru întreținerea pășunilor din zona Crau. Totuși, în cazul unui deficit de furaje în anumite perioade din an (primăvara în zona Crau sau vara pe pășunile alpine), singura resursă de furaje a turmelor este reprezentată de pășunatul pe pajiștile din Crau, care înlocuiește prima sau a treia cosire. Această practică nu afectează calitatea floristică a pajiștilor în măsura în care sunt respectate anumite intervale minime între cosiri și pășunat. Pentru a se asigura o creștere suficientă a ierbii și o dezvoltare optimă a speciilor floristice necesare, fără a se ajunge la un nivel exagerat de maturitate care să afecteze caracterul apetisant al fânului și valorile sale furajere, se precizează totodată că prima cosire se realizează la minimum 60 de zile după pășunatul de otavă și că intervalul dintre două cosiri este cuprins între patruzeci și șaizeci de zile.

Se propune, de asemenea, suprimarea termenelor-limită de realizare a cosirilor, care fuseseră inițial stabilite la 31 mai, 25 iulie și 30 septembrie, cu excepția derogărilor. Într-adevăr, calitatea fânului depinde în primul rând de maturitatea ierbii. Aceasta este condiționată de durata de creștere. Prin urmare, este important să se respecte intervalele stabilite între cosiri și între cosiri și pășunat. În ceea ce privește uscarea ierbii tăiate, se precizează, pe baza practicilor locale ancestrale, că aceasta se realizează pe câmp. Uscarea în șură este, așadar, exclusă. Uscarea naturală este favorizată de condițiile climatice ale mediului natural (soare și vânt).

Se elimină dispoziția referitoare la faptul că fânul nu trebuie să rămână pe câmp mai mult de cinci zile pentru prima și a treia cosire și mai mult de trei zile pentru a doua cosire, deoarece aceste intervale de timp sunt prea arbitrare. De fapt, durata optimă de uscare a fânului pe câmp depinde în mare măsură de condițiile climatice. Gestionarea acestei durate ține așadar de priceperea producătorilor.

Pentru a se elimina orice ambiguitate, se precizează că, după uscarea pe câmp, fânul este strâns în mănunchiuri. Sunt introduse dispoziții referitoare la realizarea mănunchiurilor: pentru o bună identificare a produsului, mănunchiurile se constituie cu ajutorul unei sfori bicolore cu un fir alb și unul roșu; pentru a păstra calitatea fânului, acesta trebuie încărcat în aceeași zi, pentru a se evita orice influență nocturnă a umidității solului, cu excepția cazului în care suflă puternic mistralul (vânt uscat și puternic din nord/nord-vest), când mănunchiurile pot rămâne o noapte pe câmp.

Pentru a se elimina orice ambiguitate cu privire la condițiile de depozitare, dispoziția conform căreia „fânul este depozitat într-un hangar și trebuie izolat de sol și de pereții hangarului” este modificată după cum urmează: „fânul este depozitat într-un hangar și se iau măsurile necesare pentru a evita orice contact cu umiditatea solului și a pereților”, deoarece solul și pereții nu sunt neapărat constituiți din materiale izolante. De asemenea, această dispoziție este completată de precizarea că ea nu se referă la așa-numitele vânzări „pe câmp” sau „din căruță”, care sunt vânzări foarte rapide, imediat după strângerea fânului în mănunchiuri pe câmp.

Randamentul producției

Este introdus un randament maxim total al producției de 11 tone la hectar de pajiște, astfel încât să se păstreze nivelurile randamentului necesare pentru garantarea calității produsului, dar și cu scopul de a facilita controalele trasabilității și ale volumelor. Acest randament reprezintă de altfel una dintre caracteristicile fânului „Foin de Crau”, deoarece nivelurile randamentului aplicate pe pajiști cu alte origini geografice sunt în general mai mari. Limitarea randamentului permite totodată asigurarea respectării dozelor de azot aplicate, întrucât un nivel excesiv ar putea schimba caracteristicile floristice ale fânului. Se precizează, în același timp, că acest randament este calculat în funcție de totalul parcelelor identificate de exploatația care produce fânul destinat denumirii de origine.

Ambalarea fânului: după cum se indică mai sus în ceea ce privește modificarea descrierii produsului și modurile sale de prezentare, se oferă posibilitatea de a comercializa „Foin de Crau” și la pungi. Pentru a se asigura calitatea fânului comercializat sub această formă, sunt definite anumite condiții pentru ambalarea în pungi, cu scopul de a se garanta stabilitatea produsului ambalat astfel și de a se evita orice risc de deteriorare sau de fermentație. Fânul ambalat în pungi trebuie să fie suficient de uscat și să-și fi terminat procesul de maturare. Fânul utilizat trebuie așadar să prezinte un nivel de umiditate maxim de 14 % și să respecte o durată de depozitare după recoltă de cel puțin 60 de zile. În plus, pentru a se garanta respectarea caracteristicilor produsului în timp, se precizează că „Pungile depozitate sunt ferite de umiditate și de lumina zilei. Pungile cu fân nu pot fi puse în circulație sub denumirea de origine protejată «Foin de Crau» după o durată de depozitare de 6 luni calculată din ziua ambalării în pungi”. Totodată, pentru a se garanta trasabilitatea produsului până la consumatorul final, se propune ca pungile să fie închise „cu ajutorul unui sistem inviolabil care își pierde integritatea după deschidere”.

În plus, ambalarea în pungi a produsului „Foin de Crau” se realizează de către operatori din cadrul filierei din aria geografică a denumirii de origine. Această obligație are un dublu obiectiv: de protejare a calității și de garantare a originii geografice a DOP „Foin de Crau”. În privința calității, este vorba despre păstrarea caracteristicilor produsului în special la nivelul compoziției sale floristice. Într-adevăr, ambalarea în pungi, care necesită diverse manipulări (îndepărtarea legăturii care înconjoară și identifică mănunchiul, decompactarea mănunchiului), prezintă riscul eliminării anumitor specii (speciile mai ușoare, cum ar fi trifoiul, pot fi fărâmițate și eliminate atunci când mănunchiul de fân este desfăcut și se intervine cu o suflantă) și al alterării caracteristicilor specifice firelor care compun fânul (o prezență ridicată a prafului). Verificarea conformității finale a produsului, mai ales a prezenței speciilor floristice caracteristice, face apel la priceperea operatorilor din cadrul filierei. În ceea ce privește garantarea originii geografice a produsului, această condiție limitează riscurile de substituție sau de amestec al produsului cu fân având alte origini geografice, care ar putea fi amplificate de manipulările necesare ambalării în pungi.

Etichetarea

Mențiunile de etichetare specifice denumirii au fost armonizate cu dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 și precizate pentru noul mod de prezentare spre comercializare în pungi a fânului „Foin de Crau”. Utilizarea simbolului DOP al Uniunii Europene, precum și a mențiunii „denumire de origine protejată” figurează printre mențiunile obligatorii de etichetare a produsului cu denumirea de origine „Foin de Crau”.

Altele

— Ținând cont de evoluțiile legislației și ale reglementărilor naționale, rubrica „Cerințe naționale” este prezentată sub forma unui tabel cu principalele puncte care trebuie controlate, valorile de referință ale acestora și metoda de evaluare aferentă.

— Rubricile „Referințe privind structurile de control” și „Serviciul competent al statului membru” și coordonatele grupului: au fost actualizate denumirea și coordonatele structurilor oficiale de control, precum și coordonatele grupului.

— „Dovada originii”: elementele care se referă la istoricul denumirii sunt eliminate de la această rubrică și mutate, parțial, la rubrica „Legătura cu aria geografică”.

— Legătură: legătura strânsă dintre producția de „Foin de Crau” și creșterea animalelor este precizată, fără a i se modifica fundamentele, în sensul că se explică faptul că producția se poate face în două sau trei cosiri, plus una sau două reprize de pășunat, în funcție de nevoi, fără a altera nici calitatea, nici caracteristicile produsului „Foin de Crau”.

DOCUMENT UNIC

„FOIN DE CRAU”

Nr. UE: PDO-FR-02091 – 18.11.2015

DOP ( X ) IGP ( )

1. Denumirea (denumirile)

„Foin de Crau”

2. Statul membru sau țara terță

Franța

3. Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1. Tip de produs

Clasa 2.9. Fân

3.2. Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Foin de Crau” provine de pe pajiști naturale permanente compuse din circa douăzeci de specii furajere spontane (graminee, leguminoase, specii amestecate și altele). Se compune în cea mai mare parte din ovăscior (Arrhenatherum elatius P. Beauv. ex J. Presl & C. Presl), din Dactylis glomerata L. și din două tipuri de trifoi (Trifolium pratense L. și Trifolium repens L.).

„Foin de Crau” este uscat pe câmp, la soare. Fânul nu a suferit nicio degradare cauzată de ploaie. Produsul prezintă un aspect vizual caracteristic legat de firele mai mult sau mai puțin grosiere de culoare verde și o intensitate olfactivă puternică, cu note florale.

„Foin de Crau” este prezentat spre comercializare în mănunchiuri sau în pungi (de maximum 10 kg).

3.3. Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

—

3.4. Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Ansamblul operațiunilor de la producție până la uscare se realizează în cadrul ariei geografice definite.

3.5. Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. a produsului la care se referă denumirea înregistrată

Conform practicilor, după cosire și uscarea la soare pe câmp, fânul este adunat în mănunchiuri și legat cu o sfoară bicoloră, roșu cu alb, care identifică fânul „Foin de Crau”.

Fânul destinat ambalării în pungi provine din mănunchiuri al căror nivel de umiditate maxim este stabilit la 14 % și a căror durată de depozitare este de minimum 60 de zile după recoltare.

Pungile sunt închise cu ajutorul unui sistem inviolabil care își pierde integritatea după deschidere.

Pungile stocate sunt ferite de umiditate și de lumina zilei. Pungile cu fân nu pot fi puse în circulație sub denumirea de origine protejată „Foin de Crau” după o durată de depozitare de 6 luni calculată din ziua ambalării în pungi.

Ambalarea fânului în pungi are loc în aria geografică. Această obligație este justificată de obiectivul protejării calității și originii geografice a DOP „Foin de Crau”: păstrarea caracteristicilor produsului și mai ales menținerea speciilor floristice definite la punctul 3.2. Într-adevăr, ambalarea în pungi necesită diverse manipulări care prezintă riscul eliminării anumitor specii (speciile mai ușoare, cum ar fi trifoiul, pot fi transformate în pulbere și eliminate atunci când mănunchiul de fân este desfăcut și se intervine cu o suflantă) și al alterării caracteristicilor specifice firelor care compun fânul (o prezență ridicată a prafului). Este vorba, totodată, de a verifica gradul de umiditate a fânului ambalat în pungi, precum și durata minimă de depozitare a fânului după recoltare, condițiile necesare pentru a asigura maturarea fânului și deci pentru a garanta condițiile optime de conservare a produsului.

Verificarea conformității finale a produsului, mai ales cu privire la speciile floristice, depinde de priceperea operatorilor din cadrul filierei, care au cunoștințe aprofundate în legătură cu caracteristicile și specificitatea produsului.

În ceea ce privește garantarea originii geografice a produsului, această condiție limitează la maximum riscurile de substituție sau de amestec al produsului cu fân având alte origini geografice, care ar fi amplificate de manipulările necesare ambalării în pungi (îndepărtarea legăturii care identifică mănunchiul, decompactarea mănunchiului).

3.6. Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Mănunchiurile de „Foin de Crau” sunt legate cu sfoară bicoloră, roșu cu alb.

Fiecare lot de mănunchiuri comercializat este însoțit de un bon care precizează următoarele:

— denumirea de origine „Foin de Crau” urmată de mențiunea „denumire de origine protejată”;

— simbolul DOP al Uniunii Europene;

— numărul de identificare al operatorului;

— numărul bonului;

— anul și numărul cosirii.

Etichetarea pungilor cuprinde:

— denumirea de origine „Foin de Crau” urmată de mențiunea „denumire de origine protejată”;

— simbolul DOP al Uniunii Europene.

Denumirea de origine „Foin de Crau” urmată de mențiunea „denumire de origine protejată” apare în mod obligatoriu pe documentele însoțitoare și pe facturi.

4. Delimitarea concisă a ariei geografice

„Foin de Crau” este produs în câmpia Crau (departamentul Bouches-du-Rhône). Câmpia Crau este o fostă deltă cu pietriș a râului Durance, delimitată la nord de lanțul muntos Alpilles, la est de dealurile din Salon-de-Provence și de Étang de Berre, iar la vest de Marele Ron.

Aria geografică a denumirii de origine „Foin de Crau” este delimitată de un perimetru aflat pe teritoriul următoarelor comune din departamentul Bouches-du-Rhône, incluse parțial: Arles, Aureille, Eyguières, Fos-sur-Mer, Grans, Istres, Lamanon, Miramas, Mouriès, Saint-Martin de Crau, Salon de Provence.

5. Legătura cu aria geografică

Regiunea Crau are forma unui triunghi de peste 51 000 de hectare situat în departamentul Bouches du Rhône. Ea se întinde între Arles, la nord-vest, Lamanon, la nord-est, Istres și Fos-sur-Mer, la sud. La nord, este delimitată de mlaștinile Baux, de costière de Malacarcia și de Alpilles, la est de dealurile miocene din Salon-de-Provence, Grans, Miramas, Istres și Fos-sur-Mer, iar la vest de mlaștinile de pe malul stâng al Marelui Ron. Regiunea este constituită din fosta albie a râului torențial Durance și se prezintă ca o câmpie, acoperită de pietriș roșu, cu aspect deșertic.

Solurile sunt roșii sau brune, pietroase, cu crustă, situate la adâncimi care variază de la câțiva centimetri la un metru. Aceste soluri sunt compuse din nămoluri argiloase, argile și într-o mare măsură din pietre mici și mari. Ele sunt semnificativ decalcifiate și ușor alcalinizate în suprafață. Pietrișul din Crau formează un strat a cărui alimentare este în mare parte asigurată prin irigarea pajiștilor (în proporție de 70 %).

Clima, de tip mediteraneean, se caracterizează prin ierni blânde, veri uscate și calde, vânturi violente și o pluviometrie aproape inexistentă din aprilie până în octombrie. Vânturile sunt violente, în special mistralul. Perioada însorită este cu adevărat excepțională. Mecanismul de evaporare este foarte important.

Producția de „Foin de Crau” este puternic legată de practicile de creștere a animalelor și irigare. Dezvoltarea irigării începând cu secolul XVI se află la originea prezenței pajiștilor naturale și permanente din Crau. În perioada 1554-1559, Adam de Craponne a construit un canal care aduna apele râului Durance în zona comunelor Salon, Eyguières și Istres. Însă abia odată cu construcția barajului de la Serre-Ponçon și a amenajărilor hidroelectrice de pe Durance, începând cu ianuarie 1955, s-a regularizat modul de alimentare a tuturor canalelor râului Durance (partea de jos – Basse Durance) și mai ales ale râului Crau. De la această dată, Crau beneficiază de o aprovizionare regulată cu apă.

În 1890, Eugène Risler, profesor și director al Institutului Național Agronomic din Paris, scria în lucrarea intitulată „Géologie agricole” (Geologie agricolă) (Paris, Berger-Levrault et Cie, librairie agricole): „Consecințele creării acestor două canale (Craponne și Alpines) au fost considerabile. Ele au permis câștigarea a aproape 20 000 de hectare de teren pentru culturi. Terenurile udate, formate în urma unor colmataje succesive, prezintă pajiști remarcabile care dau cu ușurință între 10 000 și 11 000 kg de fân uscat la hectar. Aceste pajiști permit trei cosiri de fân aromatic foarte apreciat în Provence, la care se adaugă otavă pentru pășunat în timpul iernii, pentru ovine.”

Gestionarea apei îi adună de secole la un loc pe agricultori în cadrul structurilor asociative. Irigarea pajiștilor se face gravitațional prin inundare timp de câteva ore, sursa de alimentare cu apă fiind cel mai adesea stabilită de autoritățile responsabile de canale („eygadiers”).

Buna gestionare a fertilizării cu azot este importantă pentru păstrarea echilibrului floristic al pajiștilor din Crau. Aportul de azot este limitat. Un aport prea mare riscă să favorizeze dezvoltarea anumitor graminee în detrimentul ovăsciorului.

După cosire, fânul se usucă natural pe câmp, la soare, timp de câteva zile, în funcție de condițiile meteorologice (soare, vânt).

Fânul este apoi adunat în mănunchiuri pe câmp și, în afara cazurilor de vânzare „pe câmp” (sau „din căruță”), este depozitat în spații acoperite în aceeași zi sau în ziua de după recoltare, pentru a fi protejat împotriva ploilor și a umidității. Condițiile de depozitare permit, de asemenea, buna fermentare (și maturare) a fânului.

Păstoritul este o practică ancestrală în câmpia Crau și cuprinde, în anumite cazuri, transhumanța estivală în Alpi. Animalele (ovine, bovine, cabaline) asigură pășunatul de otavă după a treia cosire a fânului. Ele părăsesc pajiștile din Crau la sfârșitul lunii februarie. În cazul unui deficit furajer care determină absența ierburilor în stepa („coussouls”) din Crau, pe traseele de pășunat sau la nivelul ierburilor de primăvară, pășunatul pajiștilor irigate rămâne singura soluție pentru hrănirea turmelor. În acest caz, producătorii pot înlocui prima cosire a fânului cu un pășunat. În cazul unui deficit furajer pe pășunile alpine, oile coboară din transhumanță la începutul lunii septembrie și nu au altă resursă furajeră în această perioadă a anului decât pășunatul pe pajiștile din Crau, în locul celei de-a treia cosiri. Astfel, producția de „Foin de Crau” poate să se facă prin două sau trei cosiri de fân, plus una sau două reprize de pășunat, în funcție de nevoi, fără a altera calitatea floristică a fânului, în măsura în care sunt impuse intervale minime între cosiri și pășunat.

„Foin de Crau” se deosebește de fânul care are alte origini geografice prin specificitatea compoziției sale floristice. Ele este constituit, în medie, din circa douăzeci de specii floristice furajere spontane (graminee, leguminoase, specii amestecate și altele) și se caracterizează în special prin prezența sistematică a ovăsciorului (Arrhenatherum elatius P. Beauv. ex J. Presl & C. Presl), a Dactylis glomerata L. și a două tipuri de trifoi (Trifolium pratense L. și Trifolium repens L.). Este vorba despre un fân uscat în mod natural la soare. Acesta este cunoscut pentru parfumul plăcut care îi conferă un puternic caracter apetisant. „Foin de Crau” este un aliment preferat pentru caii de cursă și pentru vacile, oile și caprele de lapte; este recunoscut pentru faptul că favorizează producția de lapte bogat în grăsime.

Calitățile produsului „Foin de Crau” sunt rezultatul a numeroși factori complementari: mediul natural (climă, sol) și factorii umani (irigare, tehnici de producție, rolul turmelor, modalitățile de recoltare și conservare). irigarea cu ajutorul apelor râului Durance a permis cultivarea în cele mai bune condiții a câmpiei Crau. Această alimentare cu apă este necesară în timpul perioadei uscate din aprilie până în octombrie. Practicată în mod gravitațional prin inundare, ea permite fertilizarea pajiștilor, recalcifiază solurile și colmatează solurile pietroase datorită depozitelor de aluviuni.

Clima de tip mediteraneean este adesea caracterizată de prezența mistralului. Pluviometria aproape inexistentă din aprilie până în octombrie facilitează cosirea, iar acest vânt uscat diminuează durata de uscare a fânului, fapt care limitează alterarea elementelor nutritive din fân de către razele ultraviolete.

În funcție de ciclul de creștere a ierbii, turmele părăsesc pajiștile din Crau la sfârșitul lui februarie, pentru a permite ierbii să crească înainte de prima cosire. Acest pășunat este benefic pentru întreținerea pajiștilor.

Echilibrul florei specifice a pajiștilor naturale și permanente din Crau este obținut și întreținut prin interacțiunea ansamblului acestor practici seculare de producție: irigare, controlul fertilizării, cosire și pășunat. Calitatea fânului este păstrată datorită practicilor de depozitare rapidă a fânului pentru a-l feri de umiditate până la momentul comercializării.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf din prezentul regulament]

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-a8a6d6ad-8ae0-488f-be94-22573ca44ae8/telechargement

(1) JO L 343, 14.12.2012, p. 1.