Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Dialogul social ca instrument de promovare a sănătății și securității în muncă”

(aviz exploratoriu la solicitarea Președinției franceze)

(2022/C 194/09)

Raportor: doamna Franca SALIS-MADINIER

Sesizarea Comitetului de către Președinția franceză a Consiliului Scrisoarea din 21.9.2021 Temei juridic Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene Secțiunea competentă Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie Data adoptării în secțiune 16.12.2021 Data adoptării în sesiunea plenară 20.1.2022 Sesiunea plenară nr. 566 Rezultatul votului (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) 172/32/70

1. Concluzii și recomandări

1.1. CESE împărtășește opinia Comisiei Europene exprimată în cadrul Strategiei sale pentru perioada 2021-2027 privind sănătatea și securitatea în muncă (SSM) și consideră că dialogul social constituie un instrument esențial pentru atingerea celor trei obiective principale, care constau în: anticiparea și gestionarea schimbărilor din lumea muncii generate de tranzițiile verde, digitală și demografică; îmbunătățirea prevenirii accidentelor de muncă și a bolilor profesionale și pregătirea pentru eventuale crize sanitare viitoare.

1.2. Pandemia reprezintă o oportunitate de a crea noi capacități colective pentru a face față crizelor viitoare și a atenua impactul acestora asupra SSM. Planul de redresare ar trebui să permită consolidarea rolului partenerilor sociali în acele state membre în care este cel mai redus.

1.3. CESE recomandă o analiză prospectivă cuprinzătoare și integrată a impactului tranziției digitale asupra pieței forței de muncă, pentru a anticipa perturbările pe care le implică și pentru a dezvolta o strategie pe termen lung în materie de SSM.

1.4. Acordul-cadru european din 2002 nu răspunde noilor provocări generate de telemuncă. CESE recomandă elaborarea unor noi orientări, acordând o atenție deosebită prevenirii riscurilor psihosociale și afecțiunilor musculo-scheletice.

1.5. CESE invită inspectoratele de muncă să efectueze inspecții ale condițiilor de telemuncă, la cererea angajatului și cu respectarea vieții sale private, în conformitate cu normele naționale.

1.6. CESE recomandă ca costul bolilor profesionale, cum ar fi bolile cardiace și epuizarea, să fie monitorizat în detaliu, pentru a identifica măsurile relevante la nivelurile corespunzătoare în cadrul abordării de tip „viziune zero”.

1.7. CESE îndeamnă la dezvoltarea unei culturi a prevenirii, prin formarea diferiților participanți la dialogul social, prin sensibilizarea cu privire la riscurile emergente și prin consolidarea și difuzarea resurselor disponibile.

1.8. CESE consideră că, în temeiul articolului 155 alineatul (2) din TFUE, acordurile încheiate între partenerii sociali trebuie să fie puse în aplicare în statele membre. CESE solicită Comisiei să discute cu partenerii sociali punerea în aplicare a acordurilor autonome și procesul de depunere a unei cereri comune de decizie a Consiliului, respectând autonomia partenerilor sociali și urmând procedura prevăzută la articolul 155 din TFUE.

1.9. CESE încurajează elaborarea unor standarde de referință și a unor instrumente de evaluare a riscurilor gata de a fi utilizate, ele fiind deosebit de utile pentru microîntreprinderi și întreprinderile mijlocii. IMM-urile au nevoie de orientări, formare și sprijin financiar adecvate pentru a se conforma obligațiilor în materie de SSM.

1.10. CESE preconizează punerea în aplicare a unui dispozitiv care să permită evaluarea impactului inițiativelor legislative, al acordurilor colective și al planurilor de acțiune europene și își reiterează recomandarea ( 1 ) de a se asigura un inspector de protecția muncii la 10 000 de lucrători.

1.11. CESE solicită o campanie privind abordarea de tip „viziune zero” care să fie mai proactivă și menită să prevină și să elimine riscurile, în conformitate cu directiva-cadru.

1.12. În ceea ce privește combaterea cancerului profesional, CESE îndeamnă la adoptarea unei poziții mai ambițioase, care să ia în considerare toți cei 50 de agenți cancerigeni prioritari, substanțele toxice pentru reproducere și medicamentele periculoase și să includă stresul ( 2 ) și munca în schimburi ( 3 )

1.13. CESE îndeamnă la adoptarea unei legislații europene în ceea ce privește riscurile psihosociale. Un demers de prevenire eficace înseamnă să se acționeze nu numai asupra sănătății mintale a persoanei, ci și asupra mediului de lucru.

1.14. CESE consideră că elaborarea unei politici de prevenire cuprinzătoare, durabile și integrate necesită reactivarea proiectului de directivă privind afecțiunile musculo-scheletice.

1.15. CESE solicită ca legislația privind inteligența artificială (IA) ( 4 ) să fie modificată. CESE recomandă ca evaluările conformității efectuate de către terți să fie obligatorii pentru toate sistemele de IA cu grad ridicat de risc.

1.16. CESE solicită ca lucrătorii pe platforme online să fie incluși în domeniul de aplicare al cadrului strategic. Drepturile de organizare, de reprezentare și de negociere colectivă ar trebui garantate, iar drepturile de protecție socială ar trebui extinse și la acești lucrători.

2. Contextul avizului

2.1. În cadrul viitoarei sale președinții a UE, Franța a solicitat Comitetului să exploreze prin acest aviz gradul de eficacitate al dialogului social ( 5 ) ca instrument de promovare a SSM.

2.2. Comisia propune un nou cadru strategic privind SSM, cu următoarele trei obiective-cheie: anticiparea și gestionarea schimbărilor din lumea muncii, generate de tranzițiile verde, digitală și demografică, îmbunătățirea prevenirii accidentelor de muncă și a bolilor profesionale și pregătirea pentru eventuale crize sanitare viitoare ( 6 ) . Comisia mizează în special pe dialogul social pentru a atinge aceste trei obiective.

2.3. Cadrul strategic adoptă abordarea de tip „viziune zero”, al cărei scop este de a elimina decesele profesionale în UE, și pune accentul pe egalitatea de gen în domeniul SSM.

2.4. Combaterea tipurilor de cancer profesional este definită, totodată, ca axă prioritară. Comisia se angajează, de asemenea, să stabilească limite de expunere profesională obligatorii pentru o listă suplimentară de substanțe cancerigene.

3. Observații generale

3.1. Dialogul social, un instrument esențial pentru prevenirea riscurilor

3.1.1. Negocierile bipartite purtate de partenerii sociali europeni au o importanță capitală în privința rezolvării problemelor de SSM. Cu toate acestea, aplicarea acordurilor autonome este adesea inegală, în funcție de forța relativă a dialogului social și de diversitatea sistemelor de relații profesionale existente în statele membre ( 7 ) . În ceea ce privește acordurile materializate prin directive ale Consiliului, în urma unei solicitări din partea ambelor părți semnatare, ele par să fie mai eficace, întrucât garantează adoptarea unor planuri de acțiune concrete în statele membre. CESE solicită Comisiei să discute cu partenerii sociali o mai bună punere în aplicare a acordurilor autonome și procesul de depunere a unei cereri comune de decizii ale Consiliului, respectând autonomia partenerilor sociali și urmând procedura prevăzută la articolul 155 din TFUE.

3.1.3. Convențiile sectoriale care stabilesc standarde minime sau orientări generale în materie de SSM sunt deosebit de importante pentru IMM-uri, acestea din urmă nedispunând întotdeauna la nivel intern de resursele necesare pentru a planifica îmbunătățirea condițiilor de muncă. IMM-urile au nevoie de consiliere, formare și sprijin financiar pentru a le pune în aplicare.

3.1.4. Dialogul social este un instrument prețios pentru întreprinderi și pentru societate în ansamblul ei. Măsurile SSM desfășurate prin intermediul dialogului social contribuie în mod pozitiv la sănătatea lucrătorilor, pot îmbunătăți rentabilitatea întreprinderilor și pot reduce costurile asociate îngrijirilor medicale și absenteismul ( 14 ) . Costul pe care accidentele de muncă și bolile profesionale îl generează la nivel social este estimat la 3,3 % ( 15 ) din PIB-ul UE (476 de miliarde EUR), ceea ce echivalează cu mai mult de jumătate din fondurile planului de redresare. Acest procent variază puternic de la un stat membru la altul, în funcție de situația industriei, de contextul legislativ și de măsurile preventive în vigoare.

3.1.5. În contextul situației de urgență generate de criză, măsurile adoptate de autoritățile publice au avut un impact major la nivel sectorial: închiderea școlilor, a afacerilor etc. Multe întreprinderi se tem să nu dea faliment – de exemplu în sectorul hotelier și de catering și al culturii ( 16 )

3.1.6. Negocierile au permis asigurarea continuității activităților și supraviețuirea economiei europene. În sectoare precum transporturile, comerțul și agricultura, partenerii sociali europeni au jucat un rol esențial în raport cu ajustările necesare, cu încetările temporare sau chiar definitive ale activității și cu impactul acestora asupra ocupării forței de muncă. Vor trebui desprinse învățăminte, în perspectiva unor eventuale crize ulterioare.

3.1.7. În pofida acestui bilanț, nu putem trece cu vederea existența unor deficiențe majore. Calitatea mecanismelor naționale de dialog social este inegală ( 17 ) . În numeroase state membre, au fost adoptate măsuri fără ca partenerii sociali naționali să fie consultați în timp util și într-o măsură semnificativă. Unele guverne au adoptat măsuri de urgență prin care le restrâng autonomia, ca și cum partenerii sociali ar fi reprezentat obstacole, mai degrabă decât soluții. Criza sanitară a scos la iveală necesitatea unei mai bune gestionări și coordonări a măsurilor necesare luate în statele membre. Pentru a oferi soluții în gestionarea crizei, este necesar un dialog consolidat între statele membre, instituțiile europene, precum și între partenerii sociali naționali și europeni.

3.1.8. CESE constată că hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene din septembrie 2021 a afirmat că Comisia nu are obligația de a da curs solicitărilor partenerilor sociali având ca obiect punerea în aplicare a acordurilor încheiate și solicită Comisiei să stabilească criterii clare pentru punerea în aplicare a acordurilor încheiate de partenerii sociali ( 18 ) . CESE consideră că, în temeiul articolului 155 alineatul (2) din TFUE, acordurile dintre partenerii sociali trebuie să fie puse în aplicare în statele membre.

3.2. Observații specifice

3.2.1. Dubla tranziție digitală și climatică și noile vulnerabilități

3.2.1.1. Banca Centrală Europeană subliniază riscurile macroeconomice și financiare ( 19 ) asociate încălzirii climatice (pierderi economice generate de creșterea nivelului mărilor și de modificarea regimului precipitațiilor) și tranziției ecologice (sporirea activelor depreciate, amplificarea șomajului structural, volatilitatea prețurilor și creșterea inflației).

3.2.1.2. Robotizarea, IA, dezvoltarea noilor modele de întreprindere, formele de subcontractare și de telemuncă vor afecta durabil piața muncii, valorificarea competențelor, organizarea muncii, configurarea posturilor de lucru, riscurile profesionale și mijloacele de prevenire a acestora.

3.2.1.3. condiții de muncă precare , ca de exemplu o postură inconfortabilă, o cadență excesivă, o presiune puternică la locul de muncă și o lipsă de autonomie și de varietate a sarcinilor Deși contractul pe durată nedeterminată rămâne standardul de referință, asistăm la o creștere a formelor de muncă așa-numite „flexibile” sau „non-standard”, precum lucrul la cerere și lucrul pe platforme online. Deoarece acești lucrători au o influență redusă asupra modalităților de desfășurare a muncii, ei se confruntă deseori cu, ca de exemplu o postură inconfortabilă, o cadență excesivă, o presiune puternică la locul de muncă și o lipsă de autonomie și de varietate a sarcinilor ( 20 )

3.2.1.4. Aceste tranziții se traduc printr-o deplasare a riscurilor profesionale. Mai întâi de toate către frontierele muncii salariate, prin dezvoltarea combinată a subcontractării și a contractelor precare, care oferă mai puțină protecție în materie de SSM. Ulterior, către noi vulnerabilități legate de condițiile de muncă, prin hibridarea formelor de organizare flexibile și a formelor reînnoite ale vechilor practici tayloriene. Nu în cele din urmă, către noi afecțiuni legate de muncă, reflectate în creșterea endemică a stresului profesional și a patologiilor asociate.

3.3. Provocări pentru SSM în ecosistemul digital

3.3.1. telemuncă . Generalizarea acesteia din urmă răspunde unei așteptări: 80 % Tehnologiile informației și comunicării modelează treptat un nou ecosistem digital, axat pe. Generalizarea acesteia din urmă răspunde unei așteptări: 80 % ( 21 ) dintre angajatori și 76 % dintre lucrătorii europeni doresc să poată continua să lucreze în regim de telemuncă și după încetarea perioadei de criză. Telemunca oferă mai multă flexibilitate, însă, în același timp, generează noi provocări: echipament inadecvat, sentiment de izolare, dificultatea deconectării psihologice de la activitatea profesională și lipsa de sprijin din partea superiorilor ierarhici. 25 % ( 22 ) dintre lucrători se declară, în mod regulat, epuizați emoțional în permanență de munca lor, aceasta constituind o dimensiune centrală a fenomenului de burn-out. Munca la distanță a ridicat, de asemenea, noi provocări pentru angajatori în ceea ce privește, de exemplu, achizițiile sporite de echipamente de muncă la distanță, provocările legate de gestionarea și organizarea muncii la distanță.

3.3.2. roboticii generează un transfer al activităților de producție către activități de supraveghere a proceselor automatizate. Se estimează că 22 % dintre locurile de muncă din UE ar putea fi automatizate până în 2030, aceasta reprezentând 53 de milioane de locuri de muncă Progresele realizate în domeniilegenerează un transfer al activităților de producție către activități de supraveghere a proceselor automatizate. Se estimează că 22 % dintre locurile de muncă din UE ar putea fi automatizate până în 2030, aceasta reprezentând 53 de milioane de locuri de muncă ( 23 ) . Automatizarea poate îmbunătăți condițiile de muncă (siguranța și ergonomia posturilor de lucru, variația sarcinilor, eliminarea sarcinilor dificile și periculoase). Bineînțeles că este important și să se monitorizeze și să se prevină orice riscuri posibile în materie de SSM care decurg din aceste evoluții și care ar putea duce, în cazul în care vizează exclusiv creșterea productivității, la deteriorarea condițiilor de muncă.

3.3.3. gestionării algoritmice din economia platformelor și practicată de anumiți giganți din domeniul logisticii. Provocarea este dublă: înlocuirea superiorului direct în sarcinile sale de control și de monitorizare a performanței și sporirea productivității printr-o raționalizare a muncii care, deseori, este dusă la extrem. Potrivit unor studii științifice sintetizate de Institutul European al Sindicatelor într-un document cuprinzător, în ceea ce privește SSM, în aceste practici se constată suprapunerea riscurilor „clasice” legate de raționalizarea muncii (creșterea intensității și a dificultății muncii, sărăcirea conținutului sarcinilor) cu cele „emergente” legate de digitalizarea muncii (suprasolicitare mentală, hiperconexiune, izolare socială) Multe dintre progresele datorate IA se află încă într-o etapă embrionară. Aceasta este situațiadin economia platformelor și practicată de anumiți giganți din domeniul logisticii. Provocarea este dublă: înlocuirea superiorului direct în sarcinile sale de control și de monitorizare a performanței și sporirea productivității printr-o raționalizare a muncii care, deseori, este dusă la extrem. Potrivit unor studii științifice sintetizate de Institutul European al Sindicatelor într-un document cuprinzător, în ceea ce privește SSM, în aceste practici se constată suprapunerea riscurilor „clasice” legate de raționalizarea muncii (creșterea intensității și a dificultății muncii, sărăcirea conținutului sarcinilor) cu cele „emergente” legate de digitalizarea muncii (suprasolicitare mentală, hiperconexiune, izolare socială) ( 24 )

3.3.4. munca la distanță . Supravegherea și evaluarea cu caracter permanent generează un risc pentru sănătatea mintală a telelucrătorilor Gestionarea algoritmică își face simțită progresiv prezența în întreprinderi, unde răspunde provocărilor generate de. Supravegherea și evaluarea cu caracter permanent generează un risc pentru sănătatea mintală a telelucrătorilor ( 25 ) , în special prin efectul „Big Brother” și prin estomparea frontierelor dintre viața privată și cea profesională. Fără garanțiile necesare, aceste tehnologii pot submina drepturile fundamentale la respectarea vieții private și a demnității umane.

3.3.5. aplicațiile cu nivel ridicat de risc la locul de muncă. CESE a recomandat ca evaluările conformității efectuate de către terți să fie obligatorii pentru toate sistemele de IA cu grad ridicat de risc În propunerea sa legislativă privind inteligența artificială ( 26 ) , Comisia nu abordează frontal provocările generate dela locul de muncă. CESE a recomandat ca evaluările conformității efectuate de către terți să fie obligatorii pentru toate sistemele de IA cu grad ridicat de risc ( 27 ) . Aplicațiile care evaluează comportamentul, timpul de lucru, performanța lucrătorului sau cele care îi detectează emoțiile, atunci când se califică ca IA cu grad ridicat de risc, ar trebui să facă obiectul unei evaluări a conformității, realizată de un terț.

3.4. Transformări, tranziții și „noile patologii”

3.4.1. Se constată o nouă tendință, de la creșterea accidentelor de muncă la creșterea incidenței bolilor profesionale. Între 2000 și 2016, decesele cauzate de cardiopatii și de accidentele vasculare cerebrale asociate expunerii la un program de muncă prelungit au crescut cu 41 % și, respectiv, cu 19 % la scară mondială ( 28 ) . Afecțiunile psihice legate de muncă, precum tulburările depresive, sunt și ele în creștere. Se estimează că între 17 % și 35 % din depresii pot fi imputate muncii ( 29 ) , ceea ce semnalează o tendință de creștere a riscurilor psihosociale și a impactului acestora asupra sănătății lucrătorilor.

3.4.2. factorilor de risc fizici . Accidentele de muncă înregistrează o ușoară scădere sondajului ESENER rezultă că mișcările repetitive ale membrelor superioare și menținerea pentru mult timp a poziției așezate reprezintă cei mai importanți doi factori de risc la care sunt expuși lucrătorii Reorientarea patologiilor se remarcă și la nivelul. Accidentele de muncă înregistrează o ușoară scădere ( 30 ) , în timp ce afecțiunile musculo-scheletice rămân la nivel mondial principala cauză a incapacității de muncă ( 31 ) . Din cea mai recentă ediție arezultă că mișcările repetitive ale membrelor superioare și menținerea pentru mult timp a poziției așezate reprezintă cei mai importanți doi factori de risc la care sunt expuși lucrătorii ( 32 ) . Astfel, SSM nu mai este amenințată doar de expunerea izolată la situații foarte periculoase, ci și de expunerea prelungită la factori de risc cu amplitudine redusă.

4. Perspective pentru îmbunătățirea eficacității dialogului social și atenuarea riscurilor asupra SSM

4.1. Pandemia constituie o oportunitate de a crea noi capacități colective pentru a înfrunta crizele sanitare, ecologice și demografice. Partenerii sociali sunt cel mai bine poziționați pentru a anticipa schimbările și noile nevoi de formare, a se adapta la noile medii ( 33 ) , a identifica riscurile emergente și a pregăti transformarea proceselor de producție.

4.2. Este important să se asigure aplicarea efectivă a acordurilor rezultate în urma dialogului social. CESE își reiterează sprijinul ( 34 ) față de recomandarea OIM ( 35 ) privind un inspector de protecția muncii la 10 000 de lucrători și insistă asupra necesității de a consolida rolul reprezentanților sindicali în materie de SSM. La toate nivelurile, partenerii sociali trebuie să fie asociați într-o măsură suficientă la elaborarea și la punerea în aplicare a unor măsuri preventive, în conformitate cu directiva-cadru.

4.3. Generalizarea telemuncii necesită extinderea modalităților de intervenție ale inspecției muncii. Urmând exemplul Spaniei, ( 36 ) inspectorii trebuie să poată verifica condițiile în care se desfășoară telemunca, la cererea angajatului și cu respectarea vieții sale private. Aceasta include constatarea și înregistrarea plângerilor privind lipsa echipamentelor necesare, nerespectarea dreptului de a se deconecta etc.

4.4. CESE recomandă o analiză prospectivă a impactului tranziției digitale asupra muncii în statele membre, în special în ceea ce privește valorificarea competențelor, organizarea muncii, riscurile profesionale și modalitățile de a le preveni.

4.5. Creșterea costului bolilor profesionale, cum ar fi cardiopatiile și epuizarea, trebuie să fie monitorizată în detaliu pentru a identifica măsurile relevante la nivelurile corespunzătoare în cadrul abordării de tip „viziune zero” în ce privește decesele.

4.6. Dispozitivele actuale nu permit o evaluare riguroasă a impactului acordurilor-cadru autonome. Datele disponibile sunt fragmentate, iar protocoalele nu permit stabilirea unei legături cauzale. Este necesar să se investească în dezvoltarea unor indicatori specifici fiecărui acord și într-un mecanism longitudinal de stabilire a legăturii de cauzalitate, respectând pe deplin autonomia partenerilor sociali în punerea în aplicare a acordurilor-cadru.

4.7. Acești indicatori specifici vor fi completați de indicatori mai generali care permit monitorizarea progreselor înregistrate în materie de SSM. Această misiune ar putea fi încredințată sondajelor ESENER , care, potrivit recomandării CESE, ar trebui să fie realizate mai frecvent și să acopere în mod mai sistematic provocările în materie de SSM. Un astfel de dispozitiv ar permite să se evalueze gradul de acoperire al inițiativelor întreprinse, precum și să propună noi măsuri, după caz.

4.8. Autorității Europene a Muncii , prin Comitetul inspectorilor de muncă principali prin oferirea de oportunități și de recomandări pentru schimbul de bune practici și sprijinirea consolidării capacităților în ce privește aplicarea legislației și punerea în aplicare a acordurilor din cadrul dialogului social netransformate în directive . Rolul de control al, prin Comitetul inspectorilor de muncă principali ( 37 ) , ar putea fi exercitat

4.9. O bună articulare între dialogul social european și cel de la nivel național necesită extinderea implicării partenerilor sociali în toate statele membre. Ar putea fi mobilizate fonduri pentru consolidarea capacităților partenerilor sociali, în cazul în care acestea sunt insuficiente.

4.10. CESE încurajează orice inițiativă care permite oferirea de asistență IMM-urilor în demersul lor de prevenire. Cităm în acest sens recentul standard ISO 45003 ( 38 ) privind riscurile psihosociale, Evaluarea interactivă online a riscurilor (OiRA), completată periodic cu noi module și portalul „Healthy Workplaces” („Locuri de muncă sănătoase și sigure”), care grupează resursele aflate la dispoziția angajatorilor. În Franța, OiRA a fost utilizată de 61 000 de ori ( 39 ) de către 42 000 de utilizatori, ceea ce reprezintă jumătate din numărul lor total. CESE insistă asupra oportunității reprezentate de aceste instrumente gata de a fi utilizate pentru întreprinderile care nu dispun de resursele necesare la nivel intern și reamintește că evaluarea riscurilor este un pilon esențial al prevenirii.

4.11. Abordarea de tip „viziune zero” trebuie să fie mai proactivă și să se axeze pe eliminarea riscurilor, în conformitate cu directiva-cadru. Orice politică europeană referitoare la SSM ar trebui să respecte principiul prevenirii, elaborat și pus în aplicare prin dialog social și sprijinit printr-o reglementare solidă.

4.12. În ceea ce privește combaterea cancerului profesional, CESE solicită o poziție mai ambițioasă care să ia în considerare cei 50 de agenți cancerigeni prioritari. Domeniul de aplicare al Directivei 2004/37/CE ar trebui, de asemenea, extins, pentru a include substanțele toxice pentru reproducere și medicamentele periculoase ( 40 ) . În plus, stresul cronic crește riscul de apariție a cancerului ( 41 ) , iar munca de noapte în schimburi poate cauza cancer de sân, de prostată și colorectal ( 42 ) . Ar trebui adoptată o abordare bazată pe riscuri, și nu o metodologie care să considere protecția lucrătorilor drept un cost.

4.13. Afecțiunile musculo-scheletice rămân principala problemă în materie de SSM în UE. La nivel de întreprindere, calitatea dialogului social și buna funcționare a comitetului pentru sănătate și securitate, acolo unde acestea există, sunt garanții ale eficacității demersului de prevenire. Dialogul social de la nivel sectorial poate, totodată, să își aducă contribuția prin linii directoare specifice, prin acțiuni de sensibilizare și de schimb de experiență, precum și prin difuzarea de bune practici. La nivel european, elaborarea unei politici de prevenire cuprinzătoare, durabile și integrate necesită reactivarea proiectului de directivă privind afecțiunile musculo-scheletice.

4.14. Punerea incompletă în aplicare a acordului-cadru autonom din 2004 referitor la stresul la locul de muncă subliniază necesitatea unei legislații europene privind riscurile psihosociale. CESE reamintește că un demers de prevenire eficace înseamnă să se acționeze asupra factorilor cauzali, și anume asupra organizării muncii. O abordare care ar consta exclusiv în intervenția asupra sănătății mintale a persoanei nu va permite stăvilirea stresului profesional.

4.15. CESE reamintește că este nevoie simultan de un cadru de reglementare solid și de un dialog social fructuos. Directivele stabilesc orientările generale privind SSM, în timp ce diferitele niveluri ale dialogului social permit ajustările necesare în raport cu caracteristicile specifice de la nivel sectorial și național.

4.16. CESE regretă excluderea lucrătorilor independenți din domeniul de aplicare al cadrului strategic. O parte din lucrătorii pe platforme, așa-numiții „lucrători independenți”, fac, de fapt, obiectul unor legături de subordonare cu platformele prin intermediul gestionării algoritmice. Pandemia a evidențiat vulnerabilitatea acestor lucrători și deficiențele platformelor în ceea ce privește prevenirea. Nu este de dorit ca acești lucrători să fie expuși în continuare unor riscuri necontrolate, ca urmare a excluderii lor din cadrul strategic.

4.17. CESE subliniază existența unor relații asimetrice între platforme și acești lucrători și reamintește că libertatea de asociere și dreptul la negociere colectivă sunt drepturi fundamentale. Este primordial să se asigure o organizare și o reprezentare adecvate pentru a facilita dialogul social și negocierile colective. În plus, drepturile în materie de protecție socială ar trebui extinse, pentru ca de ele să beneficieze și acești lucrători.

4.18. Este la fel de important să se acorde atenție lucrătorilor cu dizabilități sau celor care suferă de boli cronice. Deținerea unui loc de muncă permite accesul la locuințe decente, o viață socială și culturală satisfăcătoare și integrarea în societate. Pentru a atinge obiectivele UE în materie de incluziune, este necesar să se reducă disparitățile dintre statele membre și să se omogenizeze politicile privind capacitatea de inserție profesională și integrarea economică, socială și culturală.

4.19. Prevenirea incapacității de inserție profesională trebuie să fie inclusă în dialogul social și să însoțească revenirea la locul de muncă (amenajarea posturilor, reluarea activității cu fracțiune de normă etc.). Se recomandă acțiuni de sensibilizare cu privire la situația lucrătorilor aflați în situație de handicap sau potențial expuși riscului de excluziune din cauza incapacității de muncă.

4.20. Recunoașterea diversității forței de muncă, inclusiv a diferențelor de gen, este esențială pentru asigurarea securității și sănătății lucrătorilor și lucrătoarelor. Deși s-au înregistrat unele progrese în acest domeniu, CESE consideră că este posibil și necesar să se facă mai mult. Diferențele de gen ar trebui luate în considerare în elaborarea politicilor și a strategiilor de prevenire în materie de SSM. CESE solicită o abordare a SSM care să țină seama de dimensiunea de gen pentru a integra dimensiunea de gen în toate domeniile SSM. Pentru a profita de avantajele dialogului social, CESE subliniază importanța participării egale a femeilor la dialogul social.

4.21. Accesul tinerilor lucrători la tehnologiile informației ar trebui facilitat. În era digitală, învățarea continuă devine cheia asigurării locului de muncă. De asemenea, este important să se asigure incluziunea persoanelor în vârstă, prin promovarea oportunităților de învățare și a protecției împotriva discriminării pe motive de vârstă.

4.22. Beneficiile telemuncii depind de modul în care aceasta este organizată de angajator. Recurgerea la telemuncă ar trebui reglementată prin negocieri colective, pentru a preveni dificultățile identificate în cadrul mai multor anchete ( 43 ) . Acordul-cadru european semnat în 2002 nu permite să se răspundă acestor noi provocări. CESE recomandă elaborarea unor noi orientări, acordând o atenție deosebită prevenirii riscurilor psihosociale și afecțiunilor musculo-scheletice.

4.23. Este important să se sublinieze legăturile dintre SSM și rentabilitatea întreprinderilor. Ca urmare a efectului său asupra condițiilor de muncă și a continuării activității profesionale, dialogul social permite evitarea costurilor legate de accidentele de muncă și de bolile profesionale. Este vorba despre o investiție ale cărei beneficii sunt superioare costurilor ( 44 )

4.24. CESE îndeamnă la dezvoltarea unei culturi a prevenirii, prin formarea diferiților participanți la dialogul social, prin sensibilizarea cu privire la riscurile emergente și prin consolidarea și difuzarea resurselor disponibile. În acest scop, CESE solicită mobilizarea de fonduri din planul de redresare.

Bruxelles, 20 ianuarie 2022. Președinta Comitetul Economic și Social European Christa SCHWENG

(1) JO C 105, 4.3.2022, p. 114.

(2) https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/

(3) https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx

(4) Comisia Europeană (2021), Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme armonizate privind inteligența artificială (Legea privind inteligența artificială) și de modificare a anumitor acte legislative ale Uniunii [COM(2021) 206 final].

(5) Dialogul social european include discuțiile, consultările, negocierile și acțiunile comune întreprinse de către organizațiile care reprezintă partenerii sociali (angajatori și salariați). Ar trebui să se facă o distincție între dialogul tripartit cu autoritățile publice și dialogul bipartit între organizațiile sindicale și angajatorii europeni.

(6) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?qid=1626089672913&uri=CELEX%3A52021DC0323#

(7) https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2021/right-to-disconnect-exploring-company-practices

(8) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=1106

(9) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=5000

(10) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=1202

(11) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=5460

(12) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=1348

(13) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=5595

(14) https://osha.europa.eu/ro/themes/good-osh-is-good-for-business

(15) https://visualisation.osha.europa.eu/osh-costs#!/

(16) A se vedea JO C 429, 11.12.2020, p. 159, punctul 2.3.

(17) Implicarea partenerilor sociali în procesul de elaborare a politicilor în timpul pandemiei de COVID-19, Fundația Europeană pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și Muncă (Eurofound) (2021), Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg.

(18) JO C 10, 11.1.2021, p. 14.

(19) BCE (2021), Climate change and monetary policy in the euro area [Schimbările climatice și politica monetară în zona euro], Occasional Paper Series, No 271/septembrie 2021.

(20) Bérastégui P. (2021), Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review [Expunerea la factorii de risc psihosociali în economia muncii la cerere: o analiză sistematică]. Raport de cercetare al ETUI 2021.01.

(21) Littler Mendelson (2020), Littler European Employer COVID-19 Survey Report [Raportul sondajului privind COVID-19 efectuat în rândul angajatorilor europeni].

(22) Eurofound, Viața, munca și COVID-19, seria COVID-19, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg, 2020.

(23) https://www.mckinsey.com/featured-insights/future-of-work/the-future-of-work-in-europe

(24) Bérastégui P. (2021), Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review [Expunerea la factorii de risc psihosociali în economia muncii la cerere: o analiză sistematică].Raport de cercetare al ETUI 2021.01.

(25) APPG (2021), The new frontier: Artificial Intelligence at work [Noua frontieră: Inteligența artificială la locul de muncă].

(26) Comisia Europeană (2021), Propunere de regulament de stabilire a unor norme armonizate privind inteligența artificială (Legea privind inteligența artificială) [COM(2021) 206 final].

(27) JO C 517, 22.12.2021, p. 61, punctul 1.10.

(28) ILO (2021) WHO/ILO Joint Estimates of theWork-related Burden of Disease and Injury [Estimările comune ale OMS și OIT privind povara bolilor profesionale și a accidentelor de muncă], 2000-2016.

(29) Niedhammer et al. (2021). Update of the fractions of cardiovascular diseases and mental disorders attributable to psychosocial work factors in Europe [Actualizarea procentului de boli cardiovasculare și boli psihice imputabile factorilor psihosociali de la locul de muncă]. Int Arch Occup Environ Health.

(30) https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20211012-2

(31) Cieza et al. (2020). Global estimates of the need for rehabilitation based on the Global Burden of Disease study 2019: a systematic analysis for the Global Burden of Disease Study 2019 [Estimări la nivel mondial a necesităților de reabilitare, pe baza studiului din 2019 „Povara globală a bolii 2019”: o analiză sistematică a studiului Global Burden of Disease 2019]. The Lancet, 396: 10267.

(32) EU-OSHA (2020) Sondajul european în rândul întreprinderilor privind riscurile noi și emergente (ESENER-2019) – informare generală.

(33) https://osha.europa.eu/ro/emerging-risks

(34) JO C 105, 4.3.2022, p. 114.

(35) https://www.ilo.org/public/english/standards/relm/gb/docs/gb297/pdf/esp-3.pdf

(36) https://ec.europa.eu/social/ajax/BlobServlet?docId=23324&langId=ro

(37) Misiunea Autorității Europene a Muncii este de a contribui la conformitatea și coordonarea între statele membre în ceea ce privește asigurarea respectării actelor juridice ale UE în domeniul mobilității forței de muncă și al coordonării securității sociale.

(38) https://www.iso.org/standard/64283.html

(39) https://oiraproject.eu/en/news/road-transport-france-now-safer-oira

(40) Produs chimic care poate afecta fertilitatea bărbaților sau a femeilor sau poate afecta dezvoltarea fătului.

(41) https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/

(42) https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx

(43) https://www.eurofound.europa.eu/data/covid-19/working-teleworking.

(44) https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_protect/---protrav/---travail/documents/publication/wcms_571914.pdf