ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
—

având în vedere raportul intitulat „Agroecology and Right to Food” (Agroecologia și dreptul la hrană), elaborat de Raportorul special al ONU pentru dreptul la alimentație, care a fost prezentat la cea de a 16-a sesiune a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, la 8 martie 2011,
22.

reafirmă, prin urmare, că Parlamentul are dreptul de a primi „informații detaliate privind actele sau dispozițiile specifice care ridică probleme la nivelul transpunerii, precum și privind numărul de reclamații referitoare la acte sau dispoziții specifice” (9), și că, în vreme ce „Comisia are dreptul de a refuza accesul Parlamentului European la datele cu caracter personal din baza de date a EU Pilot”, Parlamentul are „dreptul de a solicita informații sub formă anonimă pentru a putea cunoaște pe deplin toate aspectele relevante ale punerii în aplicare a legislației Uniunii” (10);
—

având în vedere raportul intitulat „Bittersweet harvest – A human rights impact assessment of the European Union’s Everything But Arms initiative in Cambodia”, prezentat de organizațiile Equitable Cambodia și Inclusive Development International în 2013,
—

având în vedere Raportul PEPPER III intitulat Promotion of employee participation in profits and enterprise results in the New Member and Candidate Countries of the European Union (Promovarea participării angajaților la profiturile și rezultatele întreprinderilor în noile state membre și în țările candidate la Uniunea Europeană), care a fost publicat în iunie 2006 de Universitatea Liberă din Berlin,
—

având în vedere raportul OIM privind securitatea socială globală (2010/11) intitulat „Providing coverage in times of crisis and beyond” (Asigurarea protecției sociale pe timp de criză și ulterior) (1),
—

având în vedere raportul OCDE din decembrie 2012 intitulat „Report on innovation driven-growth in regions: the role of smart specialisation (raport privind creșterea bazată pe inovare în cadrul regiunilor: rolul specializării inteligente),
—

având în vedere studiul intitulat „Feasibility of establishing a European platform for cooperation between labour inspectorates and other relevant monitoring and enforcement bodies with the aim of preventing and fighting undeclared work” (Fezabilitatea înființării unei platforme europene de cooperare între direcțiile de inspecția muncii și alte organisme relevante de monitorizare și execuție, în vederea combaterii și prevenirii muncii nedeclarate) (2010, Regioplan),
—

având în vedere studiul său din 3 mai 2013 intitulat „The Human Rights Implications of the Usage of Drones and Unmanned Robots in Warfare” („Implicațiile utilizării în război a dronelor și a roboților teleghidați asupra drepturilor omului”),
42.

subliniază faptul că nivelul scăzut de credite de plată și plafonul limitat al plăților rămân o problemă crucială pentru bugetul UE, ceea ce are un efect negativ asupra redresării economice, deoarece întârzierile la plată îi afectează în primul rând pe beneficiarii direcți; subliniază, în plus, faptul că acest nivel scăzut al plăților la bugetul anual al UE pentru 2014 este în totală contradicție cu măsurile convenite de colegislatori, de creștere temporară a ratelor de cofinanțare de către UE a programelor UE aflate sub gestiune partajată în statele membre, care se confruntă sau care sunt amenințate de dificultăți serioase în ceea ce privește stabilitatea financiară; reamintește, în privința implementării, necesitatea unei evoluții ordonate a plăților, pentru a se evita orice transfer anormal al angajamentelor restante („RAL”) în bugetul pentru exercițiul financiar 2015 și, în acest sens, necesitatea de a se recurge, după caz, la diferitele mecanisme de flexibilitate incluse în Regulamentul privind CFM; intenționează să continue monitorizarea strictă a situației generale a plăților, în special în legătură cu nivelul foarte ridicat al plăților încă necesare pentru finalizarea programelor din CFM precedent;
—

având în vedere raportul organizației Human Rights Watch din 16 iulie 2013, intitulat „The dark side of green growth: Human rights impacts of weak governance in Indonesia’s forestry sector” (Partea negativă a creșterii ecologice – Impactul asupra drepturilor omului a slabei guvernanțe din sectorul forestier al Indoneziei) (6),
—

având în vedere Raportul nr. 12/2012 al Agenției Europene de Mediu, intitulat „Schimbări climatice, impacturi și vulnerabilitate în Europa 2012. Raport pe bază de indicatori” („Climate change, impacts and vulnerability in Europe 2012, An indicator-based report”),
40.

regretă profund ipotezele uneori prea optimiste enunțate de troică, în special în ceea ce privește creșterea economică și șomajul, decurgând printre altele din recunoașterea insuficientă a efectelor de contagiune transfrontalieră (după cum recunoaște Comisia în raportul său intitulat „Fiscal consolidations and spillovers in the Euro area periphery and core” – „Consolidările fiscale și efectele de contagiune în centrul și la periferia zonei euro”), a rezistenței politice față de schimbare din unele state membre, precum și a impactului economic și social al ajustării; regretă profund că acestea au afectat și analiza troicii privind interconexiunea dintre consolidarea fiscală și creșterea economică; constată că, în consecință, obiectivele fiscale nu au putut fi îndeplinite în intervalul de timp prevăzut;
20.

consideră că organizarea de audieri publice reprezintă un instrument foarte important pentru examinarea problemelor ridicate de către petiționari; atrage atenția asupra audierii publice cu privire la impactul crizei asupra cetățenilor Europei și la consolidarea implicării democratice în guvernanța Uniunii, precum și asupra audierii publice care a avut ca temă cetățenia Uniunii („Making the most of EU citizenship”), care a analizat preocupările cetățenilor UE legate de cele două aspecte, pe baza petițiilor primite; consideră că informațiile furnizate în petiții arată impactul personal al planului de austeritate asupra drepturilor petiționarilor, precum și rolul semnificativ și angajamentul societății civile; recunoaște că, pentru a face față provocărilor financiare de mâine, Europa are nevoie de o guvernanță economică credibilă, vizibilă și responsabilă; evidențiază importanța combaterii obstacolelor rămase pentru ca cetățenii UE să se bucure de propriile drepturi întemeiate pe dreptul UE, precum și importanța promovării participării politice a cetățenilor UE în viața Uniunii Europene;
J.

întrucât raportul Băncii Mondiale intitulat Women, Business and the Law 2014 – Removing Restrictions to Enhance Gender Equality („Femeile, afacerile și dreptul în 2014 – Eliminarea restricțiilor în vederea consolidării egalității de gen”) (13) plasează Arabia Saudită în fruntea clasamentului țărilor ale căror legislații limitează potențialul economic al femeilor;
—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 24 februarie 2012 intitulat „Reinforcing effective problem-solving in the Single Market – Unlocking SOLVIT's full potential at the occasion of its 10th anniversary” (Consolidarea soluționării eficiente a problemelor pe piața unică – Deblocarea întregului potențial al SOLVIT cu ocazia celei de a 10-a aniversări a rețelei) (SWD(2012)0033),
34.

subliniază faptul că partenerii sociali de la nivel național ar fi trebuit consultați sau implicați din etapa inițială de elaborare a programelor; regretă faptul că programele elaborate pentru cele patru țări permit în unele cazuri întreprinderilor să renunțe la contractele colective de muncă și să revizuiască acordurile salariale sectoriale, ceea ce afectează direct structura și valorile contractelor colective de muncă prevăzute în respectivele constituții naționale; constată că Comitetul de experți al OIM a solicitat restabilirea dialogului social; condamnă subminarea principiului reprezentării colective, punându-se astfel sub semnul întrebării prelungirea automată a contractelor colective care are un rol important în unele țări, ceea ce are drept consecință reducerea semnificativă a numărului de contracte colective în vigoare; condamnă reducerea salariilor minime și înghețarea salariilor minime nominale; subliniază că această situație este consecința unor reforme structurale limitate care vizează exclusiv dereglementarea relațiilor de muncă și reducerile salariale, ceea ce contrazice obiectivele generale ale UE și politicile Strategiei Europa 2020;
—

având în vedere raportul Eurofound din ianuarie 2013 intitulat „Born global: The potential of job creation in new international businesses”,
9.

reamintește că Parlamentul a fost prima instituție UE ce și-a prezentat viziunea privind CFM 2014-2020 și nevoia de reformare a finanțării bugetului UE, prin raportul comisiei specializate SURE, în iunie 2011; consideră că această pregătire din timp a ajutat Parlamentul să obțină un consens larg în legătură cu prioritățile politice și să rămână unit pe parcursul procesului de negociere care a urmat; consideră în plus că acest raport i-a servit ca referință Comisiei Europene în elaborarea propriilor propuneri privind CFM și resursele proprii și apreciază dialogul politic periodic stabilit între cele două instituții în toate etapele de pregătire a acestui raport; consideră că această practică ar trebui dezvoltată în continuare sub forma unui dialog structurat între cele două instituții înaintea prezentării oricăror propuneri privind CFM;
—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 septembrie 2013 intitulată ,,Deschiderea Educației: Metode inovatoare de predare și învățare pentru toți, facilitate de noile tehnologii și de resursele educaționale deschise (COM(2013)0654), precum și documentul de lucru însoțitor al serviciilor Comisiei intitulat „Analysis and mapping of innovative teaching and learning for all through new Technologies and Open Educational Resources in Europe” (Analiza și cartografierea metodelor inovatoare de predare și învățare pentru toți prin intermediul noilor tehnologii și al resurselor educaționale deschise din Europa) (SWD(2013)0341),
54.

salută publicarea, în urma solicitării Parlamentului, a studiului Comisiei intitulat „Identifying and Reducing Corruption in Public Procurement in the EU” („Identificarea și reducerea corupției în domeniul achizițiilor publice în UE”), în care se elaborează o metodologie de măsurare a costurilor generate de corupție în domeniul achizițiilor publice în ceea ce privește fondurile UE; constată că costurile generale directe generate de corupție în achizițiile publice din 2010 sunt estimate la 1,4-2,2 miliarde EUR pentru cinci sectoare studiate în opt state membre (14); subliniază că studiul a recomandat, printre altele, o transparență mai mare a proceselor de achiziții publice, mecanisme îmbunătățite de auditare și evaluare, dezvoltarea unui sistem de colectare centralizată a datelor privind achizițiile publice, actualizarea bazei de date „Tenders Electronic Daily”, precum și o mai bună protejare a denunțătorilor; invită Comisia să furnizeze informații cu privire la politicile și măsurile puse în aplicare pentru a se da curs acestor recomandări;
—

având în vedere raportul de actualizare 2012 din 23 octombrie 2014 a studiului „Study to Quantify and Analyse the VAT Gap in the EU-27 Member States” (Studiu privind cuantificarea și analiza disparităților sistemelor de TVA din cele 27 de state membre),
5.

subliniază preocuparea sa referitoare la scăderea continuă a ratei inflației în zona euro încă din 2011, însoțită de diferențialele ratelor dobânzilor în statele membre; subliniază decalajul important, observat în prezent, între obiectivul clar al BCE de a menține ratele inflației pe termen mediu sub 2 %, dar aproape de acest procentaj, și ratele actuale ale inflației, care se apropie de zero și chiar scad sub zero în mai multe state membre din zona euro; își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că, după cum a fost recunoscut de președintele BCE, tendințele deflaționiste actuale ar putea conduce la o destabilizare a previziunilor privind inflația pe termen mediu și lung,
5.

sugerează, în acest context, ca, în concordanță cu punctul 17 din Rezoluția 2199 a Consiliului de Securitate al ONU din 12 februarie 2015, Comisia să se concentreze asupra combaterii comerțului ilicit cu artefacte culturale și, în mod specific, cu bunuri de patrimoniu cultural scoase ilegal din Irak cu începere de la 6 august 1990 și din Siria cu începere de la 15 martie 2011; invită Comisia să elaboreze o abordare coordonată pentru combaterea acestui comerț ilegal, conlucrând cu structurile competente din cadrul serviciilor de investigații de la nivel național și în strânsă cooperare cu UNESCO și cu alte organizații internaționale, cum ar fi Consiliul Internațional al Muzeelor (International Council of Museums, ICOM), Comitetul Internațional al Scutului Albastru din cadrul ICOM (International Committee of the Blue Shield, ICBS), Europol, Interpol, Institutul Internațional pentru Unificarea Dreptului Privat (International Institute for the Unification of Private Law, UNIDROIT), Organizația Mondială a Vămilor (World Customs Organisation, WCO), Consiliul Internațional al Monumentelor și Siturilor (International Council on Monuments and Sites, ICOMOS) și Centrul Internațional de Studiu al Conservării și Restaurării Bunurilor Culturale (International Centre for the Study of the Preservation and Restoration of Cultural Property, ICCROM);
—

având în vedere Studiul ocazional nr. 157 al BCE din noiembrie 2014 intitulat „The identification of fiscal and macroeconomic imbalances – unexploited synergies under the strengthened EU governance framework” (Identificarea dezechilibrelor bugetare și macroeconomice – sinergiile neutilizate ale cadrului de guvernanță consolidat al UE),
37.

reamintește poziția strategică a Turciei ca partener al UE și ca membru NATO și, prin urmare, importanța sa geopolitică crucială și relevanța sa în cadrul unei strategie globale care urmărește soluționarea problemelor de securitate și stabilitate din vecinătatea sa estică și sudică, în special în Siria și Irak; atrage atenția asupra faptului că evoluțiile foarte grave din regiune, precum și atentatele comise pe teritoriul european, fac esențială amplificarea dialogului în materie de securitate și a cooperării în chestiunile de politică externă; invită Turcia să joace un rol activ în coaliția internațională împotriva grupurilor teroriste, cum ar fi IS, și să folosească toate resursele pe care le are la dispoziție în acest scop; invită Turcia să intensifice măsurile care să împiedice accesul prin teritoriul său al așa-numiților luptători străini, banilor sau echipamentului la IS sau la alte grupuri teroriste; subliniază că trebuie continuat și consolidat dialogul regulat între UE și Turcia în materie de antiterorism și trebuie luate măsuri concrete ca parte a eforturilor noastre comune de combatere a terorismului în toate formele sale; invită Turcia să asigure controlul efectiv al frontierelor, continuând totodată să acorde asistența necesară prin intermediul ajutorului umanitar refugiaților care sosesc din Siria, și să asigure siguranța victimelor războiului civil din Siria; subliniază importanța dialogului și a consultărilor la nivel înalt mai frecvente între UE și Turcia privind chestiunile de politică externă și securitate, pentru a ne asigura că politicile noastre se completează reciproc și că Turcia își aliniază progresiv politica externă la politica Uniunii;
—

având în vedere documentul de lucru al OCDE, CFE-LEED din 8 februarie 2010 intitulat Green jobs and skills: the local labour market implications of addressing climate change, (Locuri de muncă și competențe verzi: implicațiile asupra pieței muncii locale ale combaterii schimbărilor climatice),
—

având în vedere sinteza efectuată de Comisie a răspunsurilor la consultarea publică pe tema „Civil enforcement of intellectual property rights: public consultation on the efficiency of proceedings and accessibility of measures” (Proceduri civile de asigurare a respectării drepturilor de proprietate intelectuală: consultare publică cu privire la eficiența procedurilor și accesibilitatea măsurilor), din iulie 2013 (4),
9.

invită Comisia să implementeze și să perfecționeze în continuare cadrul menționat, cu scopul de: (a) a-l include în strategia internă privind drepturile fundamentale, deoarece statul de drept este o condiție prealabilă pentru protejarea drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană și în statele sale membre; (b) a găsi o modalitate de a utiliza mai bine cunoștințele în domeniu ale Consiliului Europei și de a crea un canal oficial de cooperare în domenii precum statul de drept și drepturile fundamentale; (c) a defini în termeni clari criteriile de aplicare și a garanta că implementarea sa proactivă și transparentă previne cu succes materializarea încălcărilor drepturilor fundamentale; a defini, în particular, criteriile pentru „riscul clar de încălcare” și „încălcarea gravă și persistentă”, bazându-se, inter alia, pe jurisprudența Curții de Justiție și a Curții Europene a Drepturilor Omului; a lua în considerare stabilirea acestor criterii astfel ca fiecare încălcare să declanșeze în mod automat aplicarea cadrului; (d) a porni proceduri în constatarea neîndeplinirii obligațiilor care ar putea duce și la penalizări financiare, în conformitate cu articolul 260 din TFUE, în cazul în care FRA identifică încălcări sistematice sau grave ale articolului 2 din TUE; (e) a garanta declanșarea automată a procedurii stipulate la articolul 7 din TUE, în cazul în care procesul în trei etape prevăzut în cadru nu duce la soluționarea problemei, specificând care dintre drepturile ce decurg din aplicarea tratatelor în cazul statului membru în cauză, altele decât dreptul de vot în Consiliu, pot fi suspendate, astfel încât să se analizeze posibilitatea de a aplica sancțiuni suplimentare, de natură să asigure funcționarea efectivă a cadrului, în concordanță cu dreptul european și cu drepturile fundamentale; (f) a stipula că toate propunerile legislative, politicile și acțiunile UE, inclusiv cele din domeniul economic și al relațiilor externe, ca și toate măsurile finanțate de UE trebuie să respecte Carta și trebuie să fie supuse unei evaluări ex ante și ex post amănunțite a impactului lor asupra drepturilor fundamentale, precum și de a include un plan de acțiune proactiv care să asigure aplicarea eficientă a standardelor existente și să identifice domeniile în care sunt necesare reforme; consideră, în acest sens, că, atunci când legiferează și elaborează politici, Comisia, Consiliul și Parlamentul ar trebui să facă pe deplin uz de experiența externă și independentă acumulată în materie de FRA; (g) a dezvolta, în cooperare cu FRA și cu organismele naționale care activează în domeniul drepturilor omului din statele membre, precum și cu contribuția largă a reprezentanților societății civile, o bază de date care să colaționeze și să publice toate datele și rapoartele disponibile referitoare la situația drepturilor fundamentale în UE și în fiecare stat membru în parte;
11.

este îngrijorat că deficitul în materie de transpunere al statului Liechtenstein a crescut de la 0,7 % la 1,2 %; este, de asemenea, preocupat de faptul că legislația statului Liechtenstein referitoare la drepturile de intrare și de ședere ale unor membri de familie ai cetățenilor SEE și la restricțiile impuse cetățenilor SEE având domiciliul în Liechtenstein cu privire la angajarea într-un alt stat al SEE, reglementare care, din punctul de vedere al statului Liechtenstein, se bazează pe un sistem special de cote prevăzut în Acordul SEE, nu pare a fi pe deplin în conformitate cu legislația SEE;
A.

întrucât la 20 mai 2014 armata națională a răsturnat guvernul thailandez și a procedat la impunerea legii marțiale la nivel național, forțând dizolvarea Centrului pentru administrarea păcii și ordinii (Centre for Administration of Peace and Order);
—

având în vedere studiul She Figures 2012- Gender in Research and Innovation Statistics and Indicators (Cifre despre femei – Genul în statistici și indicatori din domeniul cercetării și inovării), publicat de Comisie în 2013,
—

având în vedere rapoartele Băncii Mondiale intitulate „Turn Down the Heat: Why a 4 oC Warmer World Must be Avoided” („Închideți căldura: de ce trebuie să evităm o creștere cu 4 oC a temperaturii planetei”), „Turn Down the Heat: Climate Extremes, Regional Impact, and the Case for Resilience” („Închideți căldura: fenomene climatice extreme, impactul regional și argumente în favoarea rezistenței”) și „Climate Smart Development: Adding up the Benefits of Climate Action” („Dezvoltare favorabilă climei: calcularea beneficiilor măsurilor luate în domeniul climei”),
—

având în vedere studiul privind imperfecțiunile din domeniul microfinanțării și opțiunile cu privire la abordarea acestora prin intermediul unui instrument financiar al UE („Study on imperfections in the area of microfinance and options how to address them through an EU financial instrument”) (2),
—

având în vedere publicațiile intitulate „European Union Minorities and Discrimination Survey Data – Focus Report 2: Muslims” (Studiu privind minoritățile și discriminarea în Uniunea Europeană – Raport specific 2: musulmanii) și „FRA survey on Jewish people's experiences and perceptions of hate crime and discrimination in European Union Member States” (Sondajul FRA privind experiențele și percepțiile poporului evreu cu privire la infracțiunile motivate de ură și discriminare în statele membre ale Uniunii Europene), ambele semnate de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA),
C.

întrucât procurorul nu a reușit să furnizeze dovezi privind implicarea lui Ibrahim Halawa în vreun act de violență comis în timpul protestelor; întrucât procurorul se bazează exclusiv pe martori și rapoarte ale poliției și pe anchete ale serviciilor secrete; întrucât procesul său a fost amânat și suspendat în mai multe rânduri de instanța din Egipt, cel mai recent la 15 decembrie 2015; întrucât, timp de un an după arestare, Ibrahim Halawa nu a fost pus sub acuzare; întrucât Ibrahim Halawa așteaptă, alături de alte 493 de persoane, majoritatea adulți, un proces colectiv ce ar urma să aibă loc la 19 decembrie 2015, fără nicio garanție cu privire la respectarea standardelor minime referitoare la un proces liber și echitabil; întrucât, dacă va fi condamnat, Ibrahim Halawa riscă pedeapsa cu moartea; întrucât, în mai 2015, Egiptul a executat șase persoane, una având vârsta pe care o are Ibrahim Halawa acum;
29.

admite faptul că energia eoliană offshore din regiunea Mării Nordului are potențialul de a genera până în 2030 peste 8 % din energia furnizată în Europa; constată că coordonarea suplimentară a planificării și construirii unei infrastructuri de rețea regionale offshore, accesul la piață și partajarea de resurse în regiunea Mării Nordului ar putea determina economii de costuri de 5-13 miliarde de euro pe an până în 2030, printr-o mai bună integrare a pieței regionale; invită Comisia și statele membre relevante să exploateze acest potențial în momentul elaborării structurii de guvernanță pentru 2030 și a planificării ulterioare; invită Comisia și statele membre să ofere sprijin politic puternic și să promoveze rețeaua offshore din Marea Nordului ca un pas esențial în clădirea unei uniuni energetice eficace; îndeamnă următoarele președinții ale Consiliului UE să pregătească și să ajungă la un acord cu privire la un cadru juridic în timpul președinției din 2016 a Țărilor de Jos, sub forma unui acord interguvernamental între statele membre relevante, care să definească o strategie comună privind electricitatea pentru Marea Nordului;
—

având în vedere cele nouă runde de negocieri care au avut loc între anii 2002 și 2010 între reprezentanți de rang înalt ai guvernului chinez și Dalai Lama, având în vedere Cartea albă a Chinei privind Tibetul, publicată de Biroul de Informare al Consiliului de Stat chinez la 15 aprilie 2015 și intitulată „Tibet's Path of Development Is Driven by an Irresistible Historical Tide”, având în vedere Memorandumul privind o autonomie reală din 2008 și nota la acest memorandum din 2009, ambele prezentate de reprezentanții celui de-al 14-lea Dalai Lama,