În ultimul an, au fost numiți o serie de șefi ai organelor judiciare; în general, aceste numiri nu par să fi stârnit controverse majore. În luna martie, procedura de numire a unui nou președinte al Tribunalului de primă instanță din Sofia nu a ajuns la niciun rezultat din cauza unui vot divizat în camera judecătorilor din cadrul Consiliului. În 2014 și 2015, Tribunalul de primă instanță din Sofia a fost afectat de scandaluri importante și de atunci a făcut obiectul unei reforme generale, sub o nouă conducere. Cu toate acestea, din vara anului 2017, când președintele tribunalului a demisionat din motive personale, tribunalul nu a avut un președinte permanent. Pentru Consiliu va fi important să se asigure că numirea președintelui se desfășoară printr-o procedură deschisă și transparentă, astfel încât noul președinte să fie în măsură să se bucure de încrederea atât a opiniei publice, cât și a judecătorilor care își desfășoară activitatea în cadrul tribunalului.De asemenea, în prezent se desfășoară o procedură de numire a unui nou președinte al Instanței specializate în criminalitatea organizată. La nivel mai general, se pare că sunt în curs de pregătire concursuri pentru numiri în cadrul instanțelor, începând cu Curtea Supremă de Casație și continuând cu instanțele de grad inferior, pentru a acoperi, în final, toate nivelurile sistemului judiciar. Astfel de concursuri reprezintă un element esențial în ceea ce privește transparența și va fi important, pentru Consiliul Judiciar Suprem, să asigure eficacitatea acestora în ocuparea în mod permanent a posturilor vacante.

Observatorii internaționali au constatat o deteriorare semnificativă a cadrului mediatic bulgar în ultimii ani, sectorul mass-media bulgar fiind caracterizat de o lipsă de transparență a structurii de proprietate și de aplicarea insuficientă a standardelor jurnalistice. O astfel de situație afectează calitatea dezbaterilor publice și, prin urmare, riscă să restricționeze accesul la informații al publicului, în condițiile în care există doar un număr limitat de surse independente. Cadrul mediatic are o importanță deosebită în ceea ce privește independența sistemului judiciar, în contextul atacurilor țintite asupra judecătorilor în o parte a mass-mediei legată de interese netransparente și al dificultăților în găsirea unor căi de atac eficace. Consiliul Judiciar Suprem are un rol esențial în apărarea independenței sistemului judiciar și a principiului independenței sistemului judiciar împotriva unor astfel de atacuri.

În plus față de modificările legislative aduse deja, în 2017, Codului de procedură penală, în ultimul an au avut loc, de asemenea, discuții cu privire la modalitățile de abordare a cadrului procedural foarte complex și formal al procedurilor penale din Bulgaria. Aceste discuții s-au purtat ca urmare a unei serii de analize efectuate în ultimii ani de autoritățile bulgare, precum și de experți externi, în contextul strategiei privind continuarea reformei sistemului judiciar, și, mai precis, în scopul îmbunătățirii cadrului de anchetare și urmărire penală a cazurilor de corupție.

Pe baza analizei obiectivului de referință nr. 3, Bulgaria a înregistrat progrese semnificative, recomandările nr. 5, 6, 7 și 8 fiind aproape de faza de punere în aplicare. Unele evoluții sunt în curs de desfășurare și este necesară o monitorizare continuă pentru a confirma această evaluare.

3.4 Obiectivul de referință nr. 4: corupția la nivel înalt

Recomandarea nr. 9: să adopte un nou cadru juridic privind combaterea corupției, în conformitate cu intențiile declarate în strategia anticorupție și să asigure punerea sa în aplicare. Să înființeze o autoritate eficientă de combatere a corupției. Recomandarea nr. 10: să adopte și să pună în aplicare o reformă a Legii privind administrația publică prin care să consolideze serviciile de inspecție internă din cadrul administrației publice. Recomandarea nr. 11: pornind de la analiza cazurilor anterioare, să elaboreze, cu colaborarea tuturor instituțiilor relevante, o foaie de parcurs care să vizeze eliminarea deficiențelor privind investigarea și urmărirea penală a cazurilor de corupție la nivel înalt și care să prevadă inclusiv un mecanism de informare a publicului larg cu privire la progresele înregistrate. Recomandarea nr. 12: să instituie un mecanism de informare a publicului în legătură cu progresele înregistrate în ceea ce privește cazurile de corupție la nivel înalt care au un caracter public. Respectând prezumția de nevinovăție, procurorul general trebuie să prezinte rapoarte privind anchetele și rechizitoriile formulate. Curtea Supremă de Casație și Ministerul Justiției trebuie să prezinte rapoarte privind condamnările și executarea sentințelor.

În ianuarie 2018, Bulgaria a adoptat o reformă cuprinzătoare a legislației sale privind combaterea corupției. Noua legislație instituie o reformă cuprinzătoare a cadrului legislativ pentru prevenirea conflictelor de interese, a îmbogățirii ilicite și a corupției. Aceasta stabilește o nouă agenție unică de combatere a corupției, responsabilă cu verificarea conflictelor de interese și a bunurilor private ale înalților funcționari, cu anchetarea acuzațiilor de malpraxis în rândul acestor funcționari, cu promovarea, în general, a prevenirii corupției, precum și cu desfășurarea procedurilor de sechestrare și confiscare a bunurilor obținute în mod ilicit. Noua agenție are la bază fuziunea unei serii de instituții deja existente și este, în prezent, pe deplin operațională. Aceasta cuprinde, de asemenea, o direcție care ținea de Agenția de Stat pentru Securitate Națională și care are competența de a oferi organelor de urmărire penală asistență în ceea ce privește investigarea cazurilor de presupusă corupție la nivel înalt. Cu toate că nu dispune de competențe independente în materie de cercetare penală, acestea revenind autorităților de asigurare a respectării legii și organelor de urmărire penală, direcția sus menționată are competențe extinse pentru a efectua acțiuni de supraveghere și de culegere de informații care intră în sfera atribuțiilor sale. Noua agenție preia, de asemenea, personalul, resursele și competențele fostei comisii pentru confiscarea bunurilor obținute în mod ilicit și reprezintă, în prezent, principala agenție responsabilă cu punerea sub sechestru și confiscarea bunurilor obținute în mod ilicit, în Bulgaria.

Noua lege a asigurat un nivel ridicat de continuitate în ceea ce privește personalul și cadrul legislativ. În luna martie, fostul președinte al comisiei pentru confiscarea bunurilor obținute în mod ilicit a fost ales de Adunarea Națională în funcția de director al noii agenții, în urma unui concurs la care au participat doi candidați. Directorul adjunct și ceilalți trei membri ai consiliului de administrație au fost confirmați ulterior, pe baza propunerii directorului nou ales, printr-o procedură similară. Cu toate că procedura sus menționată s-a desfășurat în mod transparent, procedura prevăzută de lege a dat naștere unor controverse în contextul adoptării sale, deoarece prevede alegerea conducerii cu majoritate simplă în cadrul Adunării Naționale. Prin urmare, va fi important ca noua conducere să își consolideze reputația în ceea ce privește independența și imparțialitatea în materie de gestionare a activităților agenției.

Una dintre principalele provocări cu care se va confrunta noua agenție va fi gestionarea eficace a amplului domeniu de aplicare al responsabilităților care îi revin, de la prevenire la activități legate de cercetarea penală și confiscarea bunurilor. Va fi important să se asigure faptul că se acordă atenția cuvenită tuturor direcțiilor de acțiune în cadrul unei abordări strategice globale, menținând în același timp o separare clară a sarcinilor, acolo unde este cazul. O provocare separată în acest context va fi necesitatea de a comunica într-un mod eficace și transparent cu publicul cu privire la diferitele roluri ale agenției, pentru a consolida încrederea publicului în independența acesteia și pentru a evita confuzia privind rolurile.

Pentru a completa accentul pus de noua agenție pe înalții funcționari, guvernul a actualizat și a clarificat cadrul juridic privind inspectoratele interne ale administrației de stat, care este în curs de a fi pus în aplicare, incluzând noi competențe extinse în ceea ce privește verificarea conflictelor de interese și a declarațiilor de avere în cazul angajaților din sectorul public. Se prevede ca în lunile următoare să se aloce personal suplimentar inspectoratelor. Noile norme prevăd, de asemenea, consolidarea rolului de coordonare al inspectoratului principal care ține de biroul prim-ministrului și norme mai clare privind activitatea și calificările inspectorilor.

În cele din urmă, un aspect-cheie subliniat în rapoartele succesive privind MCV a fost lipsa unor rezultate coerente în materie de condamnări în cazurile de corupție la nivel înalt din Bulgaria. În 2016, Ministerul Public a efectuat o analiză a unui eșantion de cazuri de corupție finalizate, pentru a identifica problemele care împiedică urmărirea cu succes a unor astfel de cazuri. Această analiză a fost urmată de o serie de măsuri, unele dintre acestea implicând luarea în considerare a unor eventuale modificări legislative, cu obiectivul de a îmbunătăți capacitatea sistemului bulgar de justiție penală de a răspunde în mod eficace la corupția la nivel înalt.

Eforturile de îmbunătățire a cadrului de investigare și urmărire penală a cazurilor de corupție ar trebui să continue în viitor, astfel încât Bulgaria să fie în măsură să demonstreze, în timp, rezultate concrete și să obțină un bilanț solid în acest sens. În acest context, transparența în ceea ce privește progresele înregistrate cu privire la cazuri reprezintă un element important al răspunderii față de publicul larg. Autoritățile bulgare explorează opțiuni tehnice concrete pentru a oferi publicului informații mai transparente, pornind de la progresele deja înregistrate și recunoscute în raportul din noiembrie 2017.

Pe baza analizei obiectivului de referință nr. 4, Bulgaria a înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor nr. 9, 10, 11 și 12. Autoritățile bulgare vor trebui să demonstreze rezultate concrete și să stabilească un bilanț, evidențiat prin deciziile finale în cazurile de corupție la nivel înalt. Noul cadru instituțional anticorupție necesită o monitorizare continuă, având în vedere necesitatea consolidării progreselor înregistrate.

3.5 Obiectivul de referință nr. 5: aspecte generale legate de corupție, inclusiv de corupția la nivel local și la frontiere

Recomandarea nr. 13: să supună unei examinări externe verificările ex ante ale procedurilor de achiziții publice și acțiunile întreprinse în urma acestor verificări, inclusiv verificările ex post, precum și cazurile de conflicte de interese sau de corupție detectate și măsurile corective întreprinse pentru remedierea deficiențelor identificate. Recomandarea nr. 14: să pună în aplicare măsuri bazate pe analiza riscurilor în vederea combaterii micii corupții din sectoarele cu grad ridicat de risc din administrația publică, inspirându-se din acțiunile întreprinse în cadrul Ministerului de Interne. Să se continue aceste eforturi în cadrul Ministerului de Interne. Recomandarea nr. 15: să instituie un mecanism de informare a publicului în legătură cu punerea în aplicare a strategiei naționale anticorupție pe toată durata rămasă până la încheierea perioadei de punere în aplicare a strategiei.

Ca parte a reformei mai ample a sistemului său de achiziții publice din ultimii ani, Bulgaria a introdus un nou sistem de verificări ex ante ale procedurilor de achiziții publice, menit să sporească eficacitatea verificărilor și să consolideze monitorizarea. Întrucât acesta este unul dintre domeniile esențiale cu grad ridicat de risc, raportul din ianuarie 2017 a recomandat efectuarea unei evaluări externe a funcționării noului sistem, care să verifice eficacitatea acestuia și să identifice posibilele deficiențe. În prezent, autoritățile bulgare au lansat evaluarea. Aceasta este pusă în aplicare în cooperare cu Banca Mondială și ar trebui să se finalizeze până la începutul anului 2019. Această măsură ar trebui să constituie un pas important în vederea reducerii riscului de corupție în procedurile de achiziții publice.

În 2017, Consiliul Național care se ocupă cu politicile în materie de combatere a corupției a lansat o revizuire a planurilor sectoriale anticorupție pentru principalele sectoare cu risc ridicat din cadrul administrației de stat. În urma acestei revizuiri, Consiliul a adoptat orientări orizontale privind dezvoltarea în continuare a planurilor. Aceste eforturi vizează diseminarea bunelor practici, bazată, în parte, pe experiența acumulată în cadrul Ministerului de Interne, care a elaborat, începând din 2015, un program cuprinzător de măsuri specifice de combatere a corupției. Noile orientări oferă un cadru mai clar pentru activitatea de prevenire în diferitele sectoare ale administrației publice, cu responsabilități și standarde clare în ceea ce privește definirea măsurilor, monitorizarea și raportarea. În prezent, orientările sunt puse în aplicare în cadrul administrației de stat.

Consiliul Național care se ocupă cu politicile în materie de combatere a corupției își continuă activitatea cu privire la stabilirea direcției generale în cadrul acestor eforturi, creând, în același timp, o legătură utilă cu guvernul, societatea civilă și sistemul judiciar. Acesta este, de asemenea, principalul forum de monitorizare și evaluare generală în ceea ce privește punerea în aplicare a strategiei naționale anticorupție.