Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de reformă pe 2012 al Germanieiși care include avizul Consiliului privind Programul de stabilitate al Germaniei pentru perioada 2012-2016 /* COM/2012/0305 final */





Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de reformă pe 2012 al Germaniei și care include avizul Consiliului privind Programul de stabilitate al Germaniei pentru perioada 2012-2016 CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4), având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice[1], în special articolul 5 alineatul (2), având în vedere recomandarea Comisiei Europene[2], având în vedere rezoluțiile Parlamentului European[3], având în vedere concluziile Consiliului European, având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă, după consultarea Comitetului economic și financiar, întrucât: (1) La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei Europene de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. (2) La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre[4], care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă aplicate la nivel național. (3) La 12 iulie 2011, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă pe 2011 al Germaniei și a emis avizul cu privire la Programul de stabilitate actualizat al Germaniei pentru perioada 2011-2014. (4) La 23 noiembrie 2011, Comisia a adoptat cea de a doua analiză anuală a creșterii, marcând începutul celui de al doilea semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020. La 14 februarie 2012, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă[5], în care a identificat Germania ca fiind unul dintre statele membre care nu urma să facă obiectul unei analize aprofundate. (5) La 2 martie 2012, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării fiscale și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Acesta a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea fiscală diferențiată favorabilă creșterii, să se restabilească condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea și competitivitatea, să se abordeze șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică. (6) La 2 martie 2012, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul euro plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru ca acestea să fie incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă. (7) La 18 aprilie 2012, Germania a prezentat programul său de stabilitate pentru perioada 2012-2016 și, la 12 aprilie 2012, programul său național de reformă pe 2012. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. (8) Conform primei notificări din 2012 privind valorile deficitului și ale datoriei efectuată de Germania pentru perioada 2008-2011 în legătură cu procedura aplicabilă deficitelor excesive, deficitul public s-a situat în 2011 sub valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. În plus, în previziunile sale din primăvara anului 2012, Comisia estimează că deficitul public se va menține sub valoarea de referință prevăzută în tratat și că va continua să scadă în perioada care face obiectul previziunilor. În consecință și în conformitate cu prevederile Pactului de stabilitate și creștere, Comisia a adoptat, la 30 mai, o recomandare de decizie a Consiliului de abrogare a deciziei privind existența unui deficit excesiv în conformitate cu articolul 126 alineatul (12) din tratat. (9) Pe baza evaluării programului de stabilitate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din program este plauzibil. Previziunile programului pentru perioada 2012 - 2013 sunt, în general, conforme cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2012 în ceea ce privește ritmul și modelul de creștere economică, precum și evoluțiile de pe piața muncii. Previziunile programului cu privire la creșterea economică în ultimii ani ai programului corespund, în linii mari, estimărilor Comisiei privind rata de creștere potențială a Germaniei pe termen mediu. Obiectivul strategiei bugetare prezentate în program este de a îndeplini obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) încă din 2012 și de a avea practic bugete nominale echilibrate începând cu 2014, având în vedere că în 2011 se înregistra deja un deficit nominal de 1 % din PIB, așadar sub valoarea de referință de 3 % din PIB menționată în tratat cu mult înainte de 2013, care este termenul stabilit. Programul include OTM-ul anterior, și anume un deficit structural de ½ % din PIB, (interpretat ca un interval restrâns de aproximativ 0,5 % din PIB), care reflectă în mod adecvat cerințele Pactului de stabilitate și de creștere, care prevede un deficit de maximum 0,5 % din PIB. Pot apărea riscuri legate de țintele de deficit și de datorii în special în cazul în care se dovedește necesară adoptarea unor măsuri suplimentare pentru stabilizarea sectorului financiar. Pe baza deficitului structural (recalculat)[6], Germania intenționează să își respecte OTM pe întreaga perioadă de programare, lucru care ar trebui să se și întâmple, ținând seama de evaluarea riscurilor. Conform informațiilor furnizate în program și ținând seama de evaluarea riscurilor, rata de creștere a cheltuielilor publice, luând în considerare măsurile discreționare în materie de venituri, urmează să depășească criteriul de referință privind cheltuielile din Pactul de stabilitate și de creștere în 2012, dar îl va respecta în 2013. Se preconizează o creștere cu 0,8 puncte procentuale a datoriei brute, care va ajunge la 82,0 % din PIB în 2012, urmând ca în 2013 aceasta să scadă la 80 % din PIB și urmând apoi o traiectorie descendentă. După corectarea deficitului excesiv, Germania se află într-o perioadă de tranziție și, conform planurilor, înregistrează suficiente progrese pentru a respecta criteriul de referință privind reducerea datoriei inclus în Pactul de stabilitate și de creștere. (10) Guvernul federal a adoptat măsuri pentru a îmbunătăți eficiența cheltuielilor publice privind serviciile de sănătate și a propus o reformă a serviciilor de îngrijire pe termen lung. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a îmbunătăți eficiența asistenței medicale în vederea limitării creșterii estimate a cheltuielilor. Reforma propusă a serviciilor de îngrijire pe termen lung este, de asemenea, insuficientă pentru a face față creșterii costurilor viitoare preconizate. Există încă posibilități de îmbunătățire a eficienței sistemului fiscal. Guvernul federal este pe calea cea bună în ceea e privește respectarea angajamentului de a spori cheltuielile cu educația și cercetarea în vederea stimulării creșterii. Cu toate acestea, este important, de asemenea, ca landurile și municipalitățile, care suportă cea mai mare parte a cheltuielilor în materie de educație și cercetare, să asigure o utilizare adecvată și eficientă a fondurilor cheltuite în aceste domenii. Introducerea noului mecanism de frânare a datoriilor, prevăzut prin Constituție, a contribuit la consolidarea cadrului bugetar german. Cu toate acestea, nu s-au înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește punerea în aplicare a normei bugetare la nivelul landurilor. (11) Sprijinul public important acordat sectorului financiar, coroborat cu eforturile de adaptare depuse în cadrul acestui sector, și efectele pozitive de relansare a economiei germane, au stabilizat întregul sector. În ciuda faptului că, în general, sectorul financiar este relativ stabil și nu s-a confruntat cu o criză a creditelor, există în continuare deficiențe, în special, de natură structurală, în cazul anumitor Landesbanken, în special lipsa unui model de afaceri viabil, fragilitatea structurilor de guvernanță și existența unor vulnerabilități cauzate de un grad ridicat de dependență de finanțarea interbancară. (12) De rezultatele bune înregistrate pe piața muncii din Germania, unde se înregistrează o creștere a ocupării forței de muncă și un șomaj moderat, nu au beneficiat în aceeași măsură toți actorii de pe piață, iar creștere a salariilor nu a fost întotdeauna conformă cu productivitatea. Măsurile fiscale de descurajare ca urmare a sarcinii fiscale ridicate, în special din cauza nivelului ridicat al contribuțiilor la asigurările sociale, continuă să reprezinte un obstacol în calea integrării pe piața muncii în special a persoanelor cu salarii mici. Faptul că se recurge foarte mult la „mini - joburi” înseamnă o reducere a drepturilor de pensie acumulate. Prin urmare, trebuie luate măsuri pentru a îmbunătăți tranziția de la mini-joburi la forme mai stabile de contracte. Recenta reformă a instrumentelor privind piața muncii ar trebui să contribuie la creșterea posibilităților de angajare pentru toți. Creșterea eficienței sistemului de învățământ și îmbunătățirea nivelului de educație a grupurilor defavorizate reprezintă o provocare majoră pentru Germania. Pe termen mediu și lung, va fi esențial să se garanteze disponibilitatea forței de muncă calificate pentru a reduce efectele negative ale schimbărilor demografice asupra potențialului de creștere. Nivelul scăzut al participării cu normă întreagă ale femeilor pe piața forței de muncă reprezintă o preocupare. Măsurile fiscale de descurajare a persoanelor care contribuie cu un al doilea salariu la veniturile familiei și lipsa structurilor de îngrijire a copiilor și de învățământ cu program prelungit reprezintă un obstacol în calea participării femeilor la piața muncii. (13) Germania efectuează în prezent o reformă majoră a sistemului energetic. Costurile economice globale aferente transformării sistemului energetic ar trebui reduse la minimum prin accelerarea extinderii naționale și transfrontaliere, prin îmbunătățirea constantă a raportului cost-eficacitate al politicilor privind schimbările climatice și energiile regenerabile, prin adoptarea de măsuri decisive necesare pentru o mai bună stimulare a eficienței energetice, și prin sporirea concurenței pe piețele energiei. Dat fiind că Germania are o poziție geografică centrală, sistemul feroviar german are un impact semnificativ asupra întregului sistemului feroviar european. Concurența pe piețele feroviare de transport de călători și de mărfuri rămâne foarte scăzută, în principal din cauza faptului că administratorul infrastructurii nu este efectiv separat de holdingul feroviar. În ciuda progreselor înregistrate în ultimii ani, datorate, printre altele, punerii în aplicare a directivei privind serviciile, există încă posibilități de stimulare a concurenței și a creșterii productivității în unele sectoare de servicii (de exemplu, în sectorul construcțiilor). (14) Germania și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului euro plus. Aceste angajamente, precum și punerea în aplicare a angajamentelor prezentate în 2011, vizează stimularea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea competitivității, consolidarea sustenabilității finanțelor publice și întărirea stabilității financiare. Comisia a evaluat punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul Pactului euro plus. Rezultatele acestei evaluări au fost luate în considerare la elaborarea recomandărilor. (15) În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Germaniei și a evaluat programul de stabilitate și programul național de reformă. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică fiscală și socioeconomică sustenabilă în Germania, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările sale emise în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1 - 4 de mai jos. (16) În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat programul de stabilitate al Germaniei pe 2012, iar avizul său[7] se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos, RECOMANDĂ ca Germania să întreprindă acțiuni în perioada 2012-2013, astfel încât: 1. Să continue punerea în aplicare a unor politici fiscale judicioase în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu până în 2012. În acest scop, să implementeze strategia bugetară prevăzută, să asigure respectarea criteriului de referință privind cheltuielile și să înregistreze progrese suficiente în vederea respectării criteriului de referință privind reducerea datoriei. Să continue procesul de consolidare favorabil creșterii economice, depunând eforturi suplimentare pentru a spori eficiența cheltuielilor publice în domeniul sănătății și al serviciilor de îngrijire pe termen lung, și valorificând potențialul încă neexploatat de îmbunătățire a eficienței sistemului fiscal. Să valorifice posibilitățile de creștere și de eficientizare a cheltuielilor care favorizează creșterea în domeniul educației și cercetării la toate nivelurile de guvernare. Să ducă la bun sfârșit aplicarea mecanismului de frânare a datoriilor în mod consecvent în toate landurile, asigurând execuția, în timp util, a procedurilor de monitorizare și a mecanismelor de corecție relevante. 2. Să găsească o soluție la deficiențele structurale care afectează încă sectorul financiar, restructurând acele Landesbanken care au nevoie de un model de afaceri viabil, cu o finanțare adecvată, evitând, în același timp, efectul de pârghie excesiv. 3. Să reducă sarcina fiscală ridicată într-un mod neutru din punct de vedere bugetar, în special pentru persoanele cu venituri reduse, și să mențină măsurile adecvate de activare și integrare, în special a șomerilor pe termen lung. Să creeze condiții care să permită majorarea salariilor în funcție de creșterea productivității. Să adopte măsuri pentru a îmbunătăți nivelul de educație a grupurilor defavorizate, în special prin asigurarea de șanse egale în sistemul de educație și de formare. Să elimine treptat măsurile fiscale de descurajare a persoanelor care contribuie cu un al doilea salariu la veniturile familiei și să pună la dispoziție mai multe structuri de îngrijire a copiilor și de învățământ cu program prelungit. 4. Să continue eforturile de menținere la un nivel minim a costurilor economice globale aferente transformării sistemului energetic, inclusiv prin accelerarea extinderii rețelelor naționale și transfrontaliere de energie electrică și de gaze. Să asigure că structurile instituționale garantează concurența efectivă pe piețele feroviare. Să adopte măsuri de stimulare într-o mai mare măsură a concurenței în sectoarele de servicii, inclusiv serviciile profesionale și anumite meserii, în special în sectorul construcțiilor. Adoptată la Bruxelles, Pentru Consiliu, Președintele [1] JO L 209, 2.8.1997, p. 1. [2] COM(2012) 305 final. [3] P7_TA(2012)0048 și P7_TA(2012)0047. [4] Decizia 2012/238/UE a Consiliului din 26 aprilie 2012. [5] COM(2012) 68 final. [6] Soldul ajustat ciclic, din care se deduc măsurile cu caracter excepțional și cele temporare, recalculat de către serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program, folosind metodologia stabilită de comun acord. [7] În temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.