RAPORT AL COMISIEI AL ȘAPTELEA RAPORT ANUAL PRIVIND PUNEREA ÎN APLICARE A FONDULUI EUROPEAN PENTRU PESCUIT (2013) /* COM/2014/0738 final */





CUPRINS 1........... INTRODUCERE......................................................................................................... 1 2........... EVALUAREA GENERALĂ A PUNERII ÎN APLICARE A FEP......................... 1 2.1........ Execuția financiară a FEP de către statele membre.................................................... 1 2.2........ Principalele zone de intervenție pentru FEP............................................................... 3 2.3........ Evoluția pe axe prioritare............................................................................................ 3 2.4........ Execuția bugetară de către Comisie............................................................................ 4 2.5........ Utilizarea asistenței tehnice de către statele membre.................................................. 5 2.6........ Utilizarea asistenței tehnice de către Comisie............................................................. 5 2.6.1..... Tehnologia informației................................................................................................ 5 2.6.2..... Unitatea de sprijin pentru Rețeaua europeană a zonelor de pescuit............................ 5 2.6.3..... Studii............................................................................................................................ 5 2.6.4..... Personal temporar......................................................................................................... 6 2.7........ Coordonarea FEP cu fondurile structurale și cu Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR)...................................................................................................................................... 6 2.8........ Lucrări pregătitoare pentru perioada de programare 2014-2020: Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime........................................................................................................................ 6 3........... EVALUAREA PUNERII ÎN APLICARE A FEP PE AXE..................................... 6 3.1........ Axa 1............................................................................................................................ 6 3.1.1..... Performanța economică a flotei de pescuit a UE în 2012 (conform Raportului economic anual 2014 – date pentru 2012).................................................................................................................. 6 3.1.2..... Operațiuni de încetare definitivă a activităților de pescuit....................................... 7 3.1.3..... Operațiuni de încetare temporară a activităților de pescuit....................................... 7 3.1.4..... Investiții la bordul navelor de pescuit și selectivitate................................................ 7 3.1.5..... Compensație socioeconomică pentru gestionarea flotei de pescuit............................ 7 3.2........ Axa 2............................................................................................................................ 7 3.2.1..... Pescuit în apele interioare............................................................................................. 7 3.2.2..... Acvacultură................................................................................................................... 8 3.2.3..... Prelucrarea.................................................................................................................... 9 3.3........ Axa 3............................................................................................................................ 9 3.3.1..... Porturile de pescuit, locurile de debarcare și adăposturile.......................................... 9 3.3.2..... Dezvoltarea de piețe noi și campanii de promovare.................................................. 9 3.3.3..... Operațiuni pilot......................................................................................................... 10 3.4........ Axa 4.......................................................................................................................... 10 4........... Prima serie de concluzii operaționale privind FEP pentru perioada 2007-2013....... 10 RAPORT AL COMISIEI AL ȘAPTELEA RAPORT ANUAL PRIVIND PUNEREA ÎN APLICARE A FONDULUI EUROPEAN PENTRU PESCUIT (2013) 1. INTRODUCERE În conformitate cu articolul 68 din Regulamentul privind Fondul european pentru pescuit (FEP)[1], Comisia înaintează Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social și Comitetului Regiunilor un raport privind punerea în aplicare efectivă a FEP, până la data de 31 decembrie a fiecărui an. Raportul se bazează pe examinarea și evaluarea de către Comisie a rapoartelor anuale ale statelor membre și pe orice alte informații disponibile. De asemenea, raportul include o analiză a punerii în aplicare a unor măsuri cheie FEP. Documentul de lucru al serviciilor Comisiei anexat include o sinteză a punerii în aplicare a FEP în fiecare stat membru, precum și cinci tabele cu informații detaliate privind execuția financiară[2]. În temeiul dispozițiilor regulamentului, acest raport oferă și o sinteză a auditurilor privind sistemele de gestiune și control instituite de statele membre, audituri efectuate în numele Comisiei, și o sinteză a rezultatului auditurilor privind asistența FEP, efectuate de statele membre, dacă este cazul, cu indicarea corecțiilor financiare efectuate. Prezentul raport conține o evaluare generală a punerii în aplicare a FEP de către statele membre și Comisie în cursul anului 2013, acesta fiind ultimul an din perioada de programare. În unele cazuri, datele furnizate de statele membre au fost suficiente pentru o analiză mai amplă până la 31 mai 2014, oferind astfel o imagine cuprinzătoare a actualei puneri în aplicare a FEP la mai puțin de doi ani înainte de termenul-limită pentru implementarea FEP pe teren (31 decembrie 2015). 2. EVALUAREA GENERALĂ A PUNERII ÎN APLICARE A FEP 2.1. Execuția financiară a FEP de către statele membre Plățile intermediare certificate transmise de statele membre în 2013 s-au ridicat la 544 de milioane EUR, în comparație cu 589 de milioane EUR în 2012. La 31 mai 2014, angajamentele FEP se ridicau la 3,413 miliarde EUR. Acest cuantum reprezintă o creștere de 18 % în comparație cu 31 mai 2013 (515 milioane EUR într-un singur an). Contribuția publică națională până la 31 mai 2014 s-a ridicat la 2,088 miliarde EUR, ceea ce reprezintă o creștere de 360 de milioane EUR față de 31 mai 2013 (+21 %). Aceste cifre prezintă o accelerare semnificativă a angajamentelor naționale pe parcursul ultimelor douăsprezece luni, ceea ce ar putea indica faptul că statele membre au început să depășească dificultățile rezultate în urma perioadei de consolidare fiscală. În aceeași perioadă, contribuțiile private la măsurile sprijinite prin FEP s-au ridicat la 2 497 miliarde EUR. Contribuțiile private se găsesc în principal în procesare (42,67 %), acvacultură (23,25 %) și investiții la bord (9,68 %). Împreună, aceste măsuri reprezintă 75 % din totalul finanțărilor private. În total, investițiile în sectorul pescuitului și acvaculturii pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2007 și 31 mai 2014 s-au ridicat la 8 miliarde EUR: 42.67 % din FEP, 26,11 % din contribuții publice naționale și 31,22 % din fonduri private. Din perspectiva efectului de pârghie, fiecare euro din FEP angajat generează un angajament de 1,34 EUR din fondurile naționale, 0,732 EUR din finanțări private și 0,612 EUR din contribuții publice naționale[3]. În mare măsură, dar nu în totalitate, un astfel de efect este generat de normele privind intensitatea ajutorului și cofinanțarea. De exemplu, intensitatea ajutorului și ratele de cofinanțare sunt aceleași pentru acvacultură, prelucrare și marketing; dar, chiar dacă contribuția publică națională este asemănătoare, contribuțiile private sunt mult mai ridicate la nivelul prelucrării. Tabelul de mai jos ilustrează efectul de pârghie pe axe și categorii de măsuri: Măsuri || Efectul de pârghie pentru 1 EUR în Totalul fondurilor naționale (publice + private) (EUR) || Fonduri publice naționale (EUR) || Finanțare din contribuții private (EUR) 1.1: Încetarea definitivă a activităților de pescuit || 0.711 || 0.705 || 0.006 1.2: Încetarea temporară a activităților de pescuit || 0.646 || 0.646 || 0.000 1.3: Investiții la bordul navelor de pescuit și selectivitate || 3.257 || 0.777 || 2.480 1.4: Pescuitul de coastă la scară redusă || 0.655 || 0.429 || 0.227 1.5: Compensații socioeconomice pentru gestionarea flotei || 1.482 || 0.656 || 0.827 2.1: Acvacultura || 1.613 || 0.435 || 1.179 2.2. Pescuitul în apele interioare || 1.503 || 0.447 || 1.056 2.3. Prelucrarea și comercializarea peștelui || 2.503 || 0.542 || 1.961 3.1: Acțiuni colective || 1.152 || 0.930 || 0.221 3.2: Protecția și dezvoltarea faunei și florei acvatice || 0.652 || 0.558 || 0.094 3.3: Porturile de pescuit, locurile de debarcare și adăposturile || 0.756 || 0.611 || 0.145 3.4: Dezvoltarea de piețe noi și campanii de promovare || 0.702 || 0.566 || 0.137 3.5: Operațiuni pilot || 1.300 || 0.912 || 0.389 3.6: Modificare în vederea reafectării navelor de pescuit || 4.204 || 1.567 || 2.637 4.1: Dezvoltarea zonelor de pescuit || 1.153 || 0.441 || 0.712 5.1: Asistență tehnică || 0.483 || 0.480 || 0.003 Total || 1.344 || 0.612 || 0.732 Cele mai semnificative efecte de pârghie pot fi observate la nivelul măsurilor de sprijinire a modificărilor navelor de pescuit în vederea reafectării, a investițiilor la bordul navelor de pescuit, a prelucrării peștelui și acvaculturii. În ceea ce privește contribuțiile publice naționale, efectele de pârghie sunt mai puternice la nivelul măsurilor de sprijinire a modificării navelor de pescuit în vederea reafectării, a acțiunilor colective, a operațiunilor pilot și a investițiilor la bordul navelor de pescuit. Cu privire la cofinanțarea din sectorul privat, cele mai mari efecte de pârghie sunt generate de modificările navelor de pescuit în vederea reafectării, de investițiile la bordul navelor de pescuit, de prelucrarea peștelui și marketing, de acvacultură și de pescuit în apele interioare. Valoarea cumulată a efectului de pârghie este sub 1,67 EUR, valoare ce rezultă din Instrumentul financiar de orientare a activităților de pescuit (IFOP) (2000-2006)[4], din care 0,56 EUR reprezintă sprijin din fonduri naționale publice, iar 1,11 EUR sprijin din fonduri private. 2.2. Principalele zone de intervenție pentru FEP Tabelul de mai jos compară nivelurile de angajament pentru cele mai utilizate cinci măsuri, la finalul lunilor iulie 2012, mai 2013 și, respectiv, mai 2014. 31 iulie 2012 || 31 mai 2013 || 31 mai 2014 Încetare definitivă (19,61 %) || Prelucrare (17,41 %) || Prelucrare (16,65 %) Acvacultură (12,98 %) || Încetare definitivă (17,25 %) || Încetare definitivă (15,44 %) Prelucrare (12,79 %) || Acvacultură (14,83 %) || Acvacultură (14,43 %) Porturi de pescuit (10,89 %) || Porturi de pescuit (11,46 %) || Porturi de pescuit (11,61 %) Încetare temporară (7,67 %) || Încetare temporară (7,40 %) || Dezvoltarea zonelor de pescuit (9,25 %) La 31 mai 2014, situația a fost considerabil aceeași ca și în anul anterior, cu excepția axei 4[5], care a înregistrat o îmbunătățire de aproape 30 % între mai 2013 și mai 2014. Cu toate acestea, după cum se explică mai jos, axa 4 se află încă în urma celorlalte. Nivelul de concentrare a angajamentelor FEP pe aceste cinci măsuri este destul de ridicat (67,39 %); cu toate acestea, cifra de la 31 mai 2014 prezintă o scădere modestă în comparație cu aceeași cifră de la nivelul anului anterior (68,86 %). Făcând abstracție de progresul înregistrat de axa 4, o astfel de schimbare (modestă) ar putea indica faptul că celelalte măsuri au atras mai multe angajamente decât în anii precedenți. Trebuie remarcat faptul că, dintre aceste cinci zone, încetarea definitivă este o măsură a cărei importanță se află în continuă scădere (-21,5 %). Același lucru este valabil pentru încetarea temporară, care a reprezentat 6,76 % din angajamente la 31 mai 2014 (-12 % față de 31 iulie 2012). Această tendință ar putea indica faptul că măsurile tradiționale la nivelul flotelor își pierd din importanță. 2.3. Evoluția pe axe prioritare Tabelul de mai jos prezintă evoluția importanței relative a angajamentelor totale pentru fiecare axă prioritară raportată la perioada cuprinsă între iulie 2012 și mai 2014. Tabelul confirmă declinul relativ al axei 1 (-16 %) și progresul rapid înregistrat la nivelul axei 4. Axa 3 a înregistrat, de asemenea, progrese, deși într-un ritm mai lent. La 31 mai 2014, axa 2 a fost cea mai importantă, ceea ce corespunde alocării inițiale de fonduri FEP. Axa Prioritară || 31 iulie 2012 || 31 mai 2013 || 31 mai 2014 Axa 1 || 33.05 % || 30.42 % || 27.77 % Axa 2 || 28.96 % || 32.64 % || 31.44 % Axa 3 || 27.59 % || 27.38 % || 28.46 % Axa 4 || 7.1 % || 7.2 % || 9.25 % Axa 5 || 3.29 % || 2.42 % || 3.07 % Tabelul de mai jos prezintă, pentru fiecare axă prioritară, relația dintre angajamentele reale și cheltuielile planificate pentru perioada de programare. Axa Prioritară || 31 iulie 2012 || 31 mai 2013 || 31 mai 2014 Axa 1 || 67.24 % || 74.36 % || 79.61 % Axa 2 || 56.6 % || 77.47 % || 86.77 % Axa 3 || 57.8 % || 67.31 % || 83.80 % Axa 4 || 28 % || 44.60 % || 56.89 % Axa 5 || 44.04 % || 44.60 % || 65.34 % Total FEP || 56.31 % || 67.37 % || 79.33 % La 31 mai 2014, procentul de angajament din FEP era de doar 79 %. În ciuda unei accelerări începând cu iulie 2012, o parte importantă a FEP nu a fost încă angajată, ceea ce, la fel ca în cazul plăților certificate, reprezintă un motiv de îngrijorare, având în vedere că data finală de eligibilitate a cheltuielilor este 31 decembrie 2015. Axele 2 și 3 sunt cele mai avansate în ceea ce privește angajamentele, axa 2 prezentând cele mai mari progrese în perioada de referință. S-a înregistrat un progres rapid la nivelul axei 4, însă aceasta rămâne încă în urma celorlalte. 2.4. Execuția bugetară de către Comisie În ceea ce privește angajamentele anuale, în 2013 s-au angajat 16,4 % (691,5 milioane EUR) din totalul creditelor pentru 2007-2013, din care 528,35 milioane EUR pentru regiunile de convergență și 163,15 milioane EUR pentru regiunile de neconvergență. În privința plăților, în 2013 s-au plătit 12,7 % (546,78 milioane EUR) din creditele totale, din care 78,9 % pentru regiunile de convergență (431,35 milioane EUR) și 21,1 % pentru regiunile de neconvergență (115,43 milioane EUR). Plățile respective au fost efectuate sub formă de prefinanțare (pentru Croația) și sub formă de plăți intermediare. Informații detaliate sunt furnizate în anexa 1 și în documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește raportul. 2.5. Utilizarea asistenței tehnice de către statele membre În 2013, 21 de state membre au angajat sume de bani alocate din bugetul de asistență tehnică (axa 5). Sumele mai mari au fost angajate de Țările de Jos (58,3 % din fondurile FEP alocate axei 5), de Slovenia (51,6 %), de Regatul Unit (51,2 %), de Portugalia (38 %), de Polonia (15,75 %) și de Spania (10,9 %). Printre acțiunile finanțate se numără consolidarea capacității administrative, dezvoltarea tehnologiei informației, publicitate și informare, precum și sprijinirea gestionării și a implementării programelor operaționale. 2.6. Utilizarea asistenței tehnice de către Comisie În 2013, Comisia a angajat 3,48 milioane EUR din bugetul de asistență tehnică pentru următoarele elemente: 2.6.1. Tehnologia informației 0,35 milioane EUR pentru calculatoare și servicii conexe legate de mentenanța și dezvoltarea sistemelor informatice ale Comisiei, necesare pentru punerea în aplicare a FEP. 2.6.2. Unitatea de sprijin pentru Rețeaua europeană a zonelor de pescuit Pentru Unitatea de sprijin FARNET s-a angajat suma de 2,74 milioane EUR. În 2013, FARNET a continuat să joace un rol major în ceea ce privește punerea în aplicare a axei 4 a FEP prin acordarea de sprijin metodologic și tematic autorităților de gestionare și grupurilor de acțiune locală pentru pescuit (GALP) (seminare tematice, întâlniri specifice, sprijin ad-hoc în statele membre). FARNET a contribuit la vizibilitatea axei 4 prin intermediul site-ului său, inclusiv prin conturi pe o serie de rețele de socializare cunoscute (Facebook, Twitter, U-Tube, Linkedin), colectarea de exemple de bune practici la nivel de proiect, un buletin informativ periodic și două ediții ale revistei sale dedicate. 2.6.3. Studii 0,4 miliarde EUR pentru realizarea unui studiu despre „Punerea în aplicare a axei 4 în cadrul FEP”. Pe baza unei analize realizate în septembrie 2013 la inițiativa Comisiei, studiul privind punerea în aplicare a axei 4 a indicat faptul că 312 grupuri au sprijinit peste 8 500 de proiecte, rezultând în crearea de aproximativ 8 000 de locuri de muncă, în timp ce, conform analizei, alte 12 500 au fost menținute. De asemenea, studiul estimează că sprijinul din partea Fondului european pentru pescuit, prin intermediul acestei abordări inovatoare, a contribuit la înființarea a 220 de IMM-uri și microîntreprinderi. Aceste cifre ar putea crește odată cu încheierea perioadei de programare, având în vedere că punerea în aplicare pe teren a avansat în mod constant de la realizarea studiului. Punerea în aplicarea a axei 4 a generat un efect de pârghie de 1,15, ceea ce înseamnă că un euro din FEP a atras 1,15 EUR (din fonduri publice și private). Mai mult decât atât, grupurile de acțiune locală pentru pescuit estimează că 61 % din proiecte vor continua după încetarea sprijinului FEP. În ciuda unor dificultăți, în general nu a existat lipsă de proiecte, cererile de finanțare depășind, de cele mai multe ori, oferta. De asemenea, studiul oferă indicii valoroase pentru îmbunătățirea mecanismelor de punere în aplicare în perioada 2014-2020. Unui număr de 15 state membre i-au fost adresate recomandări specifice. Raportul, alături de o sinteză, este disponibil pe site-ul DG MARE, la adresa: http://ec.europa.eu/fisheries/documentation/studies/axis-4/index_en.htm 2.6.4. Personal temporar 0,85 milioane EUR pentru remunerația personalului temporar implicat în punerea în aplicare a FEP, în special în vederea garantării acoperirii lingvistice adecvate pentru statele membre. 2.7. Coordonarea FEP cu fondurile structurale și cu Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) Programele operaționale demonstrează că toate statele membre au fost conștiente de la început de necesitatea asigurării, la punerea în aplicare a FEP, a coerenței și a coordonării cu fondurile structurale, precum și cu FEADR. Programele operaționale furnizează informații în legătură cu sistemele create (sau în curs de creare) în statele membre, pentru a se evita suprapunerea, conform prevederilor articolului 6 din Regulamentul FEP. Rapoartele anuale de punere în aplicare ale statelor membre nu se referă în mod expres la probleme fundamentale de coordonare. 2.8. Lucrări pregătitoare pentru perioada de programare 2014-2020: Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime În 2013, Comisia a început să lucreze la o propunere pentru un nou fond, Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM), care ar reprezenta instrumentul financiar de susținere a politicii comune în domeniul pescuitului (PCP) reformate, pentru perioada 2014-2020. Propunerea pentru FEPAM s-a fundamentat într-o anumită măsură pe evaluarea punerii în aplicare a FEP. FEPAM a fost adoptat în cele din urmă în luna mai 2014. 3. EVALUAREA PUNERII ÎN APLICARE A FEP PE AXE 3.1. Axa 1 3.1.1. Performanța economică a flotei de pescuit a UE în 2012 (conform Raportului economic anual 2014 – date pentru 2012[6]) Datele pentru 2012, pe baza cărora s-a fundamentat raportul economic anual (REA) pentru 2014, demonstrează faptul că, deși veniturile generate de flota de pescuit au scăzut în comparație cu 2011, costurile au scăzut chiar mai mult, determinând în general un grad de profitabilitate mai mare pentru flota de pescuit a UE decât în 2011. Scăderea veniturilor corespunde cu o scădere a greutății totale și a valorii fructelor de mare debarcate de flota UE. Flota de pescuit a UE a generat venituri de 6,9 miliarde EUR, din care 3,3 miliarde EUR reprezintă valoarea adăugată brută, 1,3 miliarde EUR, profitul brut, iar 458 de milioane EUR, profitul net. În ciuda prețurilor mai mari la combustibil, costurile pentru energie au rămas în mare parte neschimbate, deoarece consumul de energie al flotei UE a scăzut. Acest fapt se datorează unor factori care includ trecerea la unelte de pescuit mai eficiente din punct de vedere al consumului de combustibil, cu sprijin din fondurile publice naționale și din partea FEP, reducerea flotei și schimbări la nivelul comportamentului de pescuit și al dinamicii flotei. Însă această evoluție generală pozitivă în 2012 nu s-a aplicat tuturor flotelor. Cinci flote naționale au înregistrat pierderi nete. Iar, în timp ce performanța flotelor de mari dimensiuni și a celor de pescuit în larg s-a îmbunătățit între 2008 și 2012, cea a flotelor mici a prezentat o tendință către deteriorare. În ceea ce privește ocuparea forței de muncă, în 2012 numărul pescarilor depășea 120 000 ENI. 3.1.2. Operațiuni de încetare definitivă a activităților de pescuit La 31 mai 2014, FEP a contribuit la 4 087 de operațiuni de încetare definitivă (+2,5 % față de 31 mai 2013), care s-au ridicat la un cost public total de 898,58 milioane EUR, cu o contribuție de 527,03 milioane EUR din FEP. Cifrele pe operațiuni nu se schimbă în mod semnificativ comparativ cu anul anterior. Costul total pe operațiune se ridică la 220 064 EUR (al patrulea cel mai mare), din care 128 953 EUR reprezintă finanțare FEP (a treia cea mai mare). 3.1.3. Operațiuni de încetare temporară a activităților de pescuit Deși la un nivel ușor redus față de anul trecut, în termeni relativi, încetarea temporară rămâne cea mai utilizată măsură din perspectiva numărului de operațiuni (61 715 operațiuni, 51 % din numărul total); costurile medii pe operațiune rămân cele mai mici din cadrul FEP (costuri totale de 6 158 EUR, din care 3 740 EUR reprezintă costuri FEP), iar, din iulie 2012, acestea au înregistrat o scădere (-3,3 %). 3.1.4. Investiții la bordul navelor de pescuit și selectivitate Operațiunile din aceste domenii continuă să reprezinte al doilea cel mai utilizat set de măsuri FEP (12 090 de operațiuni); cu toate acestea, nivelul de importanță relativă a acestora (9,99 %) a fost cu 10 % mai scăzut decât la 31 mai 2013. Totalul investițiilor s-a ridicat la 415 milioane EUR, din care totalul aferent părții publice a reprezentat 173,23 milioane EUR. Contribuția financiară din FEP în cadrul părții publice a fost de 97,48 milioane EUR (2,86 % din totalul angajamentelor). Costul pe operațiune este de 34 327 EUR (jumătate din costul total mediu), la care FEP a contribuit cu 8 063 EUR (sub 30 % din contribuția medie FEP). Contribuția privată pe operațiune este de 20 000 EUR. 3.1.5. Compensație socioeconomică pentru gestionarea flotei de pescuit Operațiunile din acest sector sunt relativ puține la număr (5 416 operațiuni, 4,47 % din numărul total) și foarte mici din punct de vedere al investițiilor (al doilea cel mai mic număr din cadrul FEP). Totalul investițiilor se ridică la 152,8 milioane EUR, din care totalul aferent contribuției publice este de 101,92 milioane EUR. Contribuția din FEP a fost de 61,55 milioane EUR (1,8 % din totalul angajamentelor FEP la 31 mai 2014). Costul pe operațiune se ridică la 11 927 EUR (20 % din medie), la care FEP a contribuit cu 7 205 EUR (25 % din contribuția medie FEP). Contribuția din finanțări private este foarte mică, și anume de 1 632 EUR (10 % din contribuția privată medie la măsurile sprijinite prin FEP). 3.2. Axa 2 3.2.1. Pescuit în apele interioare Măsurile privind pescuitul în apele interioare (articolul 33 din Regulamentul FEP) sunt puține la număr și foarte mici din punct de vedere investițional, reprezentând al treilea cel mai puțin utilizat set de măsuri din cadrul FEP. La 31 mai 2014 s-au înregistrat doar 944 de operațiuni (0,78 % din numărul total al operațiunilor). Această cifră reprezintă doar 0,36 % din numărul total de angajamente FEP, fiind elementul cu cea mai mică valoare. De asemenea, operațiunile privind pescuitul în apele interioare reprezintă al cincilea cel mai ieftin set de măsuri din punct de vedere al costului angajamentelor FEP pe operațiune, ridicându-se la 12 967 EUR, ceea ce înseamnă mai puțin de jumătate din costul mediu FEP pe operațiune (28 192 EUR). Investiția totală medie pe operațiune este de 32 456 EUR, fiind a treia cea mai mică. Contribuția națională publică medie este sub 5 800 EUR, iar contribuția privată medie pe operațiune este de 13 696 EUR. 3.2.2. Acvacultură Măsurile în domeniul acvaculturii reprezintă una dintre cele mai mari zone de investiții pentru FEP. Numărul de operațiuni este mic (6 % din numărul total), însă aceste operațiuni consumă un segment disproporționat din angajamentele FEP (14,45 %). Costul total pe operațiune este de 179 000 EUR (al șaselea cel mai mare), din care 80 600 EUR reprezintă contribuții private (de patru ori valoarea contribuției private medii), iar 68 333 EUR este sprijin FEP, ceea ce înseamnă de 2,5 ori valoarea medie. În valoare absolută, s-au investit 1 287 de miliarde EUR în 7 209 operațiuni privind acvacultura până la 31 mai 2014, din care 492,6 milioane EUR din fonduri FEP, 214,05 milioane EUR din contribuții naționale publice și 580,74 milioane EUR din finanțări private. Investițiile în acvacultură ocupă locul doi ca mărime în cadrul FEP, aflându-se sub valorile din domeniul prelucrării și mult peste încetarea definitivă. Conform REA (datele pentru 2012), volumul și valoarea vânzărilor au atins 1,39 milioane de tone și, respectiv, 4,37 miliarde EUR în 2012, ceea ce corespunde unei creșteri de 3 % în volum și 10 % în valoare din 2011 până în 2012. Numărul total de întreprinderi a fost de aproximativ 15 000, 90 % dintre ele fiind microîntreprinderi (cu mai puțin de 10 angajați). În ceea ce privește ocuparea forței de muncă, se estimează că acvacultura furnizează aproximativ 80 000 de locuri de muncă, majoritatea dintre acestea fiind cu normă parțială. Numărul persoanelor angajate cu normă întreagă a scăzut ușor, ceea ce ar putea indica o tendință de specializare mai mare. Prin contrast, salariul mediu a crescut cu 9 % din 2011 până în 2012. Rentabilitatea sectorului acvaculturii în UE a scăzut între 2011 și 2012, dar a rămas la un nivel pozitiv. Productivitatea muncii în acest sector a scăzut cu 4 % din 2011 până în 2012. Acvacultura marină a generat un profit de 165 de milioane EUR, urmată de sectorul pescuitului de crustacee, care a înregistrat un profit de 32 de milioane EUR, și de sectorul speciilor de apă dulce, cu pierderi de 32 de milioane EUR. În septembrie 2014, Curtea de Conturi Europene a publicat un raport special cu privire la „Eficiența sprijinului FEP pentru acvacultură”. Raportul a arătat că măsurile de sprijinire a acvaculturii în perioada de până în 2013 nu au fost bine concepute și puse în aplicare la nivelul UE și al statelor membre și că FEP nu a reușit să ofere un bun raport costuri-beneficii și sprijin eficient în vederea dezvoltării durabile a acvaculturii. Auditorii Curții au constatat că, la nivelul Uniunii Europene și al statelor membre, cadrul nu a fost adecvat realizării obiectivelor Uniunii în ceea ce privește dezvoltarea durabilă a acvaculturii. Planurile strategice naționale și programele operaționale ale statelor membre nu au furnizat o bază suficient de clară pentru susținerea acvaculturii, statele membre neavând o strategie coerentă pentru acest sector. Direcționarea fondurilor FEP către proiectele de acvacultură a fost necorespunzătoare; auditorii au constatat că, în general, proiectele nu au obținut rezultatele planificate. Raportul este disponibil la următoarea adresă: http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR14_10/QJAB14010ENC.pdf Pentru a se asigura că fondurile UE disponibile pentru acvacultură sunt cheltuite într-un mod mai focalizat, în urma adoptării în 2013 a orientărilor strategice[7] pentru dezvoltarea sustenabilă a acvaculturii, Comisia a cerut autorităților naționale din fiecare stat membru să elaboreze planuri strategice naționale multianuale. Aceste planuri abordează factori importanți care împiedică dezvoltarea acvaculturii în UE [nevoia de simplificare a procedurilor administrative și de asigurare a accesului la spațiu și apă prin planificare spațială integrată, îmbunătățirea competitivității sectorului și exploatarea avantajelor competitive ale acvaculturii în UE (condiții de concurență echitabile)]. Comisia va utiliza aceste planuri pentru a ajuta statele membre să identifice priorități din cadrul proiectelor care pot fi finanțate prin noul fond. Ținând cont și de recomandările Curții și de lecțiile învățate în perioada 2007 – 2013, Comisia speră într-o abordare mai orientată pe rezultate în ceea ce privește investițiile în acvacultură sprijinite de Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime. 3.2.3. Prelucrarea În ceea ce privește prelucrarea, astfel cum se explică în rapoartele anterioare de punere în aplicare a FEP, deși operațiunile de prelucrare sunt relativ puține la număr (4,18 % din numărul total), acestea reprezintă o parte semnificativă din angajamentele FEP (16,65 %). Următoarele state membre cheltuie peste 16 % din bugetul programului lor operațional (cu sprijin național și din partea Uniunii Europene) pentru prelucrare: Austria (40 %), Lituania (26 %), Portugalia (25 %), Slovacia (24 %), Letonia (23 %), Malta (22 %), Regatul Unit (18 %) și Estonia (17 %). Statele membre care cheltuie sub 5 % din bugetul programului lor operațional sunt Franța (4 %), Belgia (2 %) și Țările de Jos (2 %). Costul FEP pe operațiune (112 400 EUR) reprezintă de patru ori costul mediu FEP (al cincilea în valoare absolută). Contribuția privată (220 358 EUR) reprezintă de zece ori valoarea contribuției medii FEP, fiind cea mai mare în valoare absolută. Costul total pe operațiune (393 718 EUR) este al doilea cel mai mare, cu state membre precum Portugalia, Lituania, Malta și Grecia furnizând peste 500 000 EUR sprijin pe operațiune. Sectorul prelucrării atrage niveluri mari de finanțare privată. Investițiile totale în sectorul prelucrării la 31 mai 2014 s-au ridicat la 1,99 miliarde EUR pentru 5 057 de operațiuni, sumă care include 568,4 milioane EUR finanțate prin FEP, 308 milioane EUR din fonduri publice naționale și 1,114 miliarde EUR din fonduri private. 3.3. Axa 3 3.3.1. Porturile de pescuit, locurile de debarcare și adăposturile Până la 31 mai 2014, FEP a contribuit la 1 446 de proiecte de infrastructură (1,2 % din totalul operațiunilor FEP). Totalul investițiilor se ridică la 695,97 milioane EUR, din care totalul aferent contribuției publice este de 639,6 milioane EUR (396,4 milioane EUR fiind finanțate din FEP). Proiectele în infrastructură au costurile cele mai ridicate din punct de vedere al investiției totale pe proiect (481 306 EUR), al fondurilor FEP (274 111 EUR, reprezentând aproximativ de 10 ori media) și al contribuției publice naționale (167 518 EUR). Finanțarea privată pe proiect (39 677 EUR, aproximativ de două ori valoarea contribuției private medii) este modestă și relativ nesemnificativă în comparație cu aceeași cifră din sectorul prelucrării. 3.3.2. Dezvoltarea de piețe noi și campanii de promovare La 31 mai 2014, numărul operațiunilor finanțate în acest domeniu a fost relativ mic (2 232 de operațiuni, reprezentând 1,84 % din numărul total). Cu toate acestea, sumele implicate au fost considerabile: totalul investițiilor s-a ridicat la 222,22 milioane EUR, din care totalul aferent contribuției publice a fost de 204,4 milioane EUR (130,56 milioane EUR fiind finanțate din FEP și reprezentând 3,82 % din totalul angajamentelor FEP). Operațiunile din acest domeniu au cel mai mic preț din Axa 3. Totalul investiției pe proiect se ridică la 99 560 EUR; 58 492,5 EUR finanțați prin FEP, 33 082 EUR din fonduri publice naționale și 7 985 EUR din fonduri private. 3.3.3. Operațiuni pilot Operațiunile pilot sunt esențiale pentru promovarea inovării la nivelul FEP. În al șaselea raport de punere în aplicare a FEP, Comisia și-a exprimat îngrijorarea cu privire la numărul mic de operațiuni și la dependența ridicată a acestor operațiuni de sprijinul din fonduri publice. Cifrele valabile la 31 mai 2014 confirmă aceste îngrijorări. Numărul de operațiuni (592) rămâne mic (0,49 % din total), în ciuda progreselor importante făcute din 31 mai 2013 (+18 %). Valoarea investiției totale pe operațiune (350 193 EUR) este a treia cea mai mare din cadrul FEP și se află în creștere. Efectul de pârghie rămâne sub media FEP, în mod special în ceea ce privește partea privată, a cărei valoare chiar a scăzut în comparație cu anul anterior. Acest fapt indică reținerea în ceea ce privește direcționarea fondurilor private către proiecte riscante. 3.4. Axa 4 Punerea în aplicare a axei 4 a progresat substanțial în 2013. Cele 21 de state membre care pun în aplicare axa 4 au selectat grupurile lor de acțiune locală pentru pescuit, numărul acestora ajungând la 312 în mai 2014. 2013 a fost un an cu o activitate intensă pentru toate părțile interesate în axa 4, grupurile de acțiune locală pentru pescuit, precum și pentru autoritățile de gestionare și organismele intermediare, care au fost active și au pregătit, selectat, aprobat și plătit o serie de proiecte. În acest context, cifrele aferente demonstrează o creștere constantă la nivelul aprobării proiectelor: în timp ce, la sfârșitul anului 2012, fuseseră aprobate doar 2 756 de proiecte pe teren, într-un an, această cifră a crescut la 6 353 de proiecte. Tendința a continuat, astfel încât, până la 31 mai 2014, fuseseră aprobate 8 800 de proiecte, cu angajamente FEP în valoare totală de 328 de milioane EUR. Valoarea totală estimată a acestor proiecte a depășit 690 de milioane EUR. Unele state membre au modificat alocările pentru axa 4 în 2013. Cele două state membre cu cele mai mari bugete pentru axa 4 (Polonia și România) au redus recent alocările, ceea ce a adus totalul bugetului axei 4 la puțin peste 500 de milioane EUR. 4. Prima serie de concluzii operaționale privind FEP pentru perioada 2007-2013 · Atât angajamentele, cât și cheltuielile certificate la nivelul statelor membre s-au îmbunătățit, dar încă există posibilități de progres. Până la sfârșitul anului 2013, cu doar doi ani înaintea încheierii perioadei de punere în aplicare a FEP, plățile intermediare certificate transmise de statele membre au reprezentat puțin peste jumătate din alocarea totală din FEP. Gradul de angajament la nivel național în această etapă este semnificativ mai mare (80 %), dar încă sub nivelul ideal / așteptat de 100 %. Valoarea mică a acestor cifre către sfârșitul perioadei de programare ar putea însemna că statele membre nu vor putea să utilizeze pe deplin 20 % din fondurile disponibile pentru sprijinirea punerii în aplicare a FEP, în afară de cazul în care se angajează fonduri suplimentare în timpul rămas până la finalul perioadei de programare, adică 31 decembrie 2015. · Tendințele evidențiate în rapoartele de punere în aplicare anterioare se confirmă; măsurile privind flota de pescuit, deși încă importante, s-au diminuat treptat. Acvacultura și prelucrarea rămân în continuare zone importante de investiții pentru FEP. Axa 4 înregistrează treptat progrese. Ultimii doi ani (2012-2013) arată o scădere a sprijinului FEP la nivelul măsurilor din cadrul axei 1, în timp ce sprijinul pentru măsurile din axa 2 a crescut, atât în domeniul acvaculturii, cât și în cel al procesării, cu un nivel ridicat de finanțare privată direcționat către prelucrare. Investițiile în acvacultură ocupă locul doi ca mărime în cadrul FEP, aflându-se sub valorile din domeniul prelucrării. Axa 3 înregistrează, de asemenea, progrese, deși într-un ritm mai lent. Punerea în aplicare a axei 4 a progresat în mod semnificativ în 2013, dar rămâne în continuare în urma celorlalte. · Concluzii generale cu privire la audit. În 2013, DG MARE a efectuat o analiză a activității autorităților de audit din anumite state membre. Astfel, șapte programe operaționale au fost auditate. DG MARE a concluzionat că, în toate cazurile, opiniile autorităților de audit au fost de încredere (deși a fost nevoie de unele îmbunătățiri). EXECUȚIA FINANCIARĂ A FEP DE CĂTRE COMISIE ÎN REGIUNILE DE CONVERGENȚĂ ȘI DE NECONVERGENȚĂ Țara || || Suma decisă a || Suma angajată b || Suma plătită c || % (b) / (a) || % (c) / (a) Belgia || Perioada 2007-2013 || 26 261 648.00 || 26 261 648.00 || 15 856 227.33 || 100.00% || 60.38% Exercițiu financiar: 2013 || 4 566 926.00 || 4 566 926.00 || 0.00 || Bulgaria || Perioada 2007-2013 || 71 742 671.00 || 71 742 671.00 || 30 422 962.96 || 100.00% || 42.41% Exercițiu financiar: 2013 || 14 817 432.00 || 14 817 432.00 || 5 920 289.26 || Republica Cehă || Perioada 2007-2013 || 27 106 675.00 || 27 106 675.00 || 19 509 468.35 || 100.00% || 71.97% Exercițiu financiar: 2013 || 4 395 714.00 || 4 395 714.00 || 0.00 || Danemarca || Perioada 2007-2013 || 133 675 169.00 || 133 675 169.00 || 83 243 496.02 || 100.00% || 62.27% Exercițiu financiar: 2013 || 20 249 424.00 || 20 249 424.00 || 2 127 292.84 || Germania || Perioada 2007-2013 || 137 537 645.00 || 137 537 645.00 || 81 831 242.83 || 100.00% || 59.50% Exercițiu financiar: 2013 || 22 785 090.00 || 22 785 090.00 || 15 490 828.28 || Estonia || Perioada 2007-2013 || 84 568 039.00 || 84 568 039.00 || 54 336 527.77 || 100.00% || 64.25% Exercițiu financiar: 2013 || 15 488 132.00 || 15 488 132.00 || 12 107 723.59 || Irlanda || Perioada 2007-2013 || 42 266 603.00 || 42 266 603.00 || 33 467 120.83 || 100.00% || 79.18% Exercițiu financiar: 2013 || 7 350 203.00 || 7 350 203.00 || 0.00 || Grecia || Perioada 2007-2013 || 207 832 237.00 || 207 832 237.00 || 145 700 703.39 || 100.00% || 70.10% Exercițiu financiar: 2013 || 29 020 837.00 || 29 020 837.00 || 50 836 540.00 || Spania || Perioada 2007-2013 || 1 117 001 406.00 || 1 117 001 406.00 || 666 766 521.03 || 100.00% || 59.69% Exercițiu financiar: 2013 || 164 369 114.00 || 164 369 114.00 || 67 686 522.28 || Franța || Perioada 2007-2013 || 213 025 429.00 || 213 025 429.00 || 131 616 673.94 || 100.00% || 61.78% Exercițiu financiar: 2013 || 32 728 219.00 || 32 728 219.00 || 34 523 047.25 || Croația || Perioada 2007-2013 || 8 700 000.00 || 8 700 000.00 || 2 175 000.00 || 100.00% || 25.00% Exercițiu financiar: 2013 || 8 700 000.00 || 8 700 000.00 || 2 175 000.00 || Italia || Perioada 2007-2013 || 414 060 995.00 || 414 060 995.00 || 240 995 602.39 || 100.00% || 58.20% Exercițiu financiar: 2013 || 63 740 728.00 || 63 740 728.00 || 77 515 835.93 || Cipru || Perioada 2007-2013 || 19 724 418.00 || 19 724 418.00 || 15 546 048.76 || 100.00% || 78.82% Exercițiu financiar: 2013 || 2 987 900.00 || 2 987 900.00 || 65 839.24 || Letonia || Perioada 2007-2013 || 125 015 563.00 || 125 015 563.00 || 102 422 830.92 || 100.00% || 81.93% Exercițiu financiar: 2013 || 22 451 354.00 || 22 451 354.00 || 16 022 380.73 || Lituania || Perioada 2007-2013 || 54 713 408.00 || 54 713 408.00 || 39 794 284.68 || 100.00% || 72.73% Exercițiu financiar: 2013 || 9 332 205.00 || 9 332 205.00 || 11 169 512.89 || Luxemburg || Perioada 2007-2013 || 0.00 || 0.00 || 0.00 || 0.00% || 0.00% Exercițiu financiar: 2013 || 0.00 || 0.00 || 0.00 || Ungaria || Perioada 2007-2013 || 34 769 572.00 || 34 769 572.00 || 25 655 937.59 || 100.00% || 73.79% Exercițiu financiar: 2013 || 6 540 370.00 || 6 540 370.00 || 4 216 277.97 || Malta || Perioada 2007-2013 || 8 372 329.00 || 8 372 329.00 || 4 493 345.49 || 100.00% || 53.67% Exercițiu financiar: 2013 || 1 645 221.00 || 1 645 221.00 || 1 630 914.58 || Țările de Jos || Perioada 2007-2013 || 48 578 417.00 || 48 578 417.00 || 27 186 099.98 || 100.00% || 55.96% Exercițiu financiar: 2013 || 7 358 771.00 || 7 358 771.00 || 5 982 530.89 || Austria || Perioada 2007-2013 || 5 259 318.00 || 5 259 318.00 || 4 722 272.76 || 100.00% || 89.79% Exercițiu financiar: 2013 || 790 279.00 || 790 279.00 || 347 511.09 || Polonia || Perioada 2007-2013 || 734 092 574.00 || 734 092 574.00 || 390 177 612.90 || 100.00% || 53.15% Exercițiu financiar: 2013 || 126 330 307.00 || 126 330 307.00 || 116 130 228.87 || Portugalia || Perioada 2007-2013 || 226 746 668.00 || 226 746 668.00 || 146 115 817.00 || 100.00% || 64.44% Exercițiu financiar: 2013 || 36 914 101.00 || 36 914 101.00 || 34 325 919.48 || România || Perioada 2007-2013 || 196 181 626.00 || 196 181 626.00 || 87 676 530.55 || 100.00% || 44.69% Exercițiu financiar: 2013 || 45 362 301.00 || 45 362 301.00 || 55 376 542.06 || Slovenia || Perioada 2007-2013 || 21 640 283.00 || 21 640 283.00 || 13 481 826.73 || 100.00% || 62.30% Exercițiu financiar: 2013 || 3 071 793.00 || 3 071 793.00 || 4 345 441.02 || Slovacia || Perioada 2007-2013 || 12 898 749.00 || 12 898 749.00 || 8 304 073.77 || 100.00% || 64.38% Exercițiu financiar: 2013 || 2 543 929.00 || 2 543 929.00 || 3 133 897.42 || Finlanda || Perioada 2007-2013 || 39 448 827.00 || 39 448 827.00 || 27 428 599.57 || 100.00% || 69.53% Exercițiu financiar: 2013 || 5 975 800.00 || 5 975 800.00 || 5 086 898.73 || Suedia || Perioada 2007-2013 || 54 664 803.00 || 54 664 803.00 || 35 167 059.56 || 100.00% || 64.33% Exercițiu financiar: 2013 || 8 280 751.00 || 8 280 751.00 || 10 167 185.03 || Regatul Unit || Perioada 2007-2013 || 134 201 597.00 || 134 201 597.00 || 62 339 357.56 || 100.00% || 46.45% Exercițiu financiar: 2013 || 23 710 811.00 || 23 710 811.00 || 10 392 606.72 || Total || Perioada 2007-2013 || 4 200 086 669.00 || 4 200 086 669.00 || 2 496 433 244.66 || 100.00% || 59.44% Exercițiu financiar: 2013 || 691 507 712.00 || 691 507 712.00 || 546 776 766.15 || [1] Articolul 68 din Regulamentul (CE) nr. 1198/2006 al Consiliului din 27 iulie 2006 privind Fondul European pentru Pescuit, JO L 120, 15.8.2006. [2] Tabelul I. Execuția financiară în regiunile de convergență. Tabelul II. Execuția financiară în regiunile de neconvergență. Tabelul III. Execuția financiară în regiunile de convergență și în cele de neconvergență. Tabelul IV. Sumele programate din FEP, pe axe de prioritate și pe stat membru. Tabelul V. Cheltuielile certificate ale FEP, pe axe de prioritate și pe stat membru. [3] De la 31 mai 2014. [4] Măsurată la nivelul plăților certificate. [5] Nu există măsuri individuale în cadrul axei 4. Prin urmare, comparația dintre totalul axei și măsurile individuale din cadrul altor axe denaturează întrucâtva comparația. [6] Datele colectate de statele membre în conformitate cu Cadrul de colectare a datelor prezintă un decalaj de 2 ani. [7] Orientările strategice pentru dezvoltarea durabilă a acvaculturii UE COM(2013)229