COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 7.6.2011 
SEC(2011) 803 final 
  
Recomandare de 
RECOMANDARE A CONSILIULUI 
privind Programul na țional de reform ă din 2011 al Ciprului 
  
și care include avizul Consiliului 
 
privind Programul de stab ilitate actualizat al Cipr ului pentru perioada 2011-2014 
{SEC(2011) 721 final} 
 
 
RO 2   RO Recomandare de 
RECOMANDARE A CONSILIULUI 
privind Programul na țional de reform ă din 2011 al Ciprului 
  
și care include avizul Consiliului 
 
privind Programul de stabilitate actualiz at al Ciprului pentru perioada 2011-2014 
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, 
având în vedere Tratatul privind func ționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 
alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4), 
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind 
consolidarea supravegherii pozi țiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor 
economice
1, în special articolul 5 alineatul (3), 
având în vedere recomandarea Comisiei Europene2, 
având în vedere concluziile Consiliului European, având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea for ței de munc ă, 
după consultarea Comitetului economic și financiar, 
întrucât: (1) La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei Europene de 
lansare a unei noi strategii pentru ocuparea for ței de munc ă și creștere economic ă, 
Strategia Europa 2020, pe baza unei coordon ări consolidate a politicilor economice, 
care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare ac țiuni în vederea 
stimulării potențialului de cre ștere durabil ă și de competitivitate al Europei. 
(2) La data de 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orient ările 
generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), 
iar la 21 octombrie 2010, o decizie privind orient ările pentru politicile de ocupare a 
forței de munc ă ale statelor membre
3, care formeaz ă împreună „orientările integrate”. 
Statele membre au fost invitate s ă țină seama de orient ările integrate în cadrul 
politicilor economice și de ocupare a for ței de munc ă naționale. 
                                                 
1 JO L 209, 2.8.1997, p. 1. 
2 JO C , p. . 
3 Men ținute pentru 2011 prin Decizia 2011/308/UE a Consiliului din 19 mai 2011. 
 
RO 3   RO (3) La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima Analiz ă anuală a creșterii, marcând 
începutul unui nou ciclu de guvernan ță economic ă în UE și al primului semestru 
european de coordonare ex-ante  și integrat ă a politicilor, care se înscrie în cadrul 
Strategiei Europa 2020.  
(4) La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat priorit ățile privind consolidarea 
bugetară și reforma structural ă (în conformitate cu concluziile Consiliului din 15 
februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a Analizei anuale a cre șterii efectuate de 
Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete 
solide și sustenabilit ății finanțelor publice, reducerii șomajului prin reforme ale pie ței 
muncii și depunerii de noi efortu ri în vederea consolid ării creșterii economice. 
Consiliul European a solicitat statelor membre s ă transpun ă aceste priorit ăți în măsuri 
concrete, pe care s ă le includ ă în programele de stabilitate sau de convergen ță și în 
programele na ționale de reform ă. 
(5) La 25 martie 2011, Consiliul European a invitat totodat ă statele membre care particip ă 
la Pactul Euro Plus s ă își prezinte angajamentele în timp util pentru a pu tea fi incluse 
în programele de stabilitate sau de convergen ță și în programele na ționale de reform ă.  
(6) La 6 mai 2011, Cipru și-a prezentat programul na ţional de reform ă și la 7 mai 2011 
programul de stabilitate actualizat pentru perioa da 2010-2014. Pentru a se ține seama 
de legăturile dintre cele dou ă programe, acestea au fost evaluate în acela și timp. 
(7) Economia cipriot ă își revine într-o anumit ă măsură după ce a suferit prima sc ădere din 
ultimii treizeci și cinci de ani în 2009, când PIB-ul  real s-a diminuat cu 1,7%. Pia ța 
muncii a fost afectat ă de recesiune, rata șomajului atingând 6,5% în 2010. Finan țele 
publice s-au deteriorat la rândul lor. De la  excedent bugetar s-a ajuns la un deficit de 
6% din PIB în 2009, ca urmare a ac țiunii stabilizatorilor automa ți, a măsurilor 
discreționare de stimulare fiscal ă adoptate pentru contracararea sc ăderii economice și a 
efectelor importante ale unui model de cre ștere bazat mai pu țin pe venituri din 
impozite. Activitatea economic ă s-a îmbun ătățit într-o anumit ă măsură în 2010, 
înregistrând o cre ștere de 1%, determinat ă în principal de acumularea stocurilor de 
produse, dup ă reducerea lor masiv ă din 2009, asociat ă reluării ușoare a consumului 
privat. Se preconizeaz ă că perspectivele economice îmbun ătățite se vor reflecta pozitiv 
asupra pie ței muncii; rata de ocupare a for ței de munc ă va cunoa ște o ușoară 
ameliorare, iar șomajul va sc ădea treptat, conform estim ărilor, comparativ cu nivelul 
record atins la sfâr șitul anului 2010.  
(8) Pe baza evalu ării programului de stabilitate actualiz at în temeiul Regulamentului (CE) 
nr. 1466/97 al Consiliului, Consiliul consider ă că scenariul macroeconomic pe care se 
bazează proiecțiile bugetare este plauzibil pân ă în 2012 îns ă prea optimist pentru 
perioada ulterioar ă, comparativ cu previziunile serviciilor Comisiei din prim ăvara 
anului 2011. Programul de stabilitate vizeaz ă reducerea deficitulu i bugetar la 4% din 
PIB în 2011 și la 2,6% în 2012, conform recomand ărilor Consiliului, apoi, în perioada 
ulterioară, continuarea consolid ării. În program se estimeaz ă că ponderea datoriei va 
atinge un nivel maxim în 2012, dup ă care va urma o sc ădere. În perioada 2011-2012, 
soldul structural se va îmbun ătăți anual, în medie, cu 1,5% di n PIB, în conformitate cu 
recomand ările Consiliului. Totu și, se preconizeaz ă că îmbunătățirea structural ă nu se 
va ridica la în ălțimea cerin țelor din Pactul de stabilitate și creștere nici în 2013, nici în 
2014. Se estimeaz ă că obiectivul pe termen mediu, reprezentat, dup ă cum se reafirm ă 
în program, de un buget echilibrat din punct de vedere structural, nu va fi realizat în 
 
RO 4   RO cursul perioadei analizate. Ajustarea global ă planificat ă se bazeaz ă pe restrângerea 
cheltuielilor, în schimb  pentru 2011 majoritatea m ăsurilor sunt pe partea de venituri. În 
linii mari, traiectoria de consolidare schi țată în program este amenin țată de riscuri de 
deteriorare. Acestea sunt legate de efor tul permanent de reechilibrare în direc ția unui 
model de cre ștere mai pu țin bazat pe venituri fiscale, de practica adopt ării de bugete 
suplimentare în cursul anului și de implementarea la timp a m ăsurilor care urmeaz ă să 
fie convenite cu partenerii sociali, dar și a altora, înc ă neprecizate (cum ar fi limitarea 
cheltuielilor curente). Având în vedere aceste riscuri, ar putea fi necesar ă adoptarea 
unor măsuri suplimentare în cazul în care evolu țiile macroeconomice sau bugetare se 
dovedesc a fi sub a șteptări.  
(9) În ciuda sc ăderii la valoarea de 9% din PIB în 2 010, deficitul de cont curent este înc ă 
mare și ar putea afecta cre șterea economic ă pe termen mediu. Cheltuielile ridicate din 
sectorul public trebuie finan țate prin îndatorare extern ă sau prin cre șterea economiilor 
private interne. Acest din urm ă caz ar implica o cre ștere mai mic ă a producției datorat ă 
consumului privat mai redus sau investi țiilor mai sc ăzute. Pe termen mediu, deficitul 
va continua s ă se amelioreze, dar într-un ritm moderat. În data de 13 iulie 2010, în 
contextul procedurii de deficit exces iv, Consiliul a recomandat autorit ăților cipriote s ă 
accentueze și caracterul obligatoriu  al cadrului bugetar pe termen mediu. Pân ă în 
prezent nu s-au semnalat progrese. Conform programului de stabilitate, cadrul bugetar pe termen mediu va fi implementat integral începând cu anul fiscal 2014, și nu din 
2012, așa cum se estima pân ă de curând. Prin urmare, efectele se vor face sim țite doar 
pe termen mediu. Implementarea noului cadr u la momentul potrivit va constitui un 
element important pentru consolidarea reu șită și durabilă a finanțelor publice. 
(10) Sectorul bancar a f ăcut față fără mari probleme crizei financiare globale și crizei 
datoriei suverane din zona euro și nu a avut nevoie de interven ția guvernului. Trebuie 
subliniat îns ă că sectorul bancar este foarte vast  în raport cu economia, dispunând de 
active care reprezint ă de șase ori valoarea PIB-ului, f ără a pune la socoteal ă filialele și 
sucursalele b ăncilor străine, și de zece ori valoarea PIB-ului dac ă acestea sunt luate în 
considerare. În plus, el este relativ concentrat, pia ța fiind dominat ă de trei grupuri 
naționale care de țin în jur de 55% din totalul activelor bancare consolidate, f ără a lua 
în considerare b ăncile cooperatiste. Riscuril e persistente de pe pie țele financiare 
interna
ționale impun continuarea administr ării prudente a bilan țului, precum și o 
supraveghere la fel de prudent ă. În Cipru exist ă două autorități de supraveghere: Banca 
Centrală a Ciprului pentru b ăncile comerciale și Autoritatea pentru supravegherea și 
dezvoltarea societ ăților cooperatiste (A SDCS) pentru cooperativele de credit. În ciuda 
recomand ării FMI de a avea o autoritate unic ă de supraveghere atât pentru b ănci, cât și 
pentru cooperativele de credit, nu s-au  înregistrat progrese în acest sens.  
(11) Conform estim ărilor, impactul bugetar pe termen lung al îmb ătrânirii popula ției se 
situează cu mult peste media din UE, în  principal din cauza unei cre șteri relativ 
accentuate în deceniile urm ătoare a cheltuielilor cu pens iile, ca pondere din PIB. În 
aprilie 2009 s-a introdus o reform ă a pensiilor. Ea se concentreaz ă pe partea de 
venituri și nu ar face decât s ă determine o u șoară încetinire a cre șterii cheltuielilor cu 
pensiile. Progresele realizat e în domeniul reformei s ănătății, cu scopul de a reduce 
creșterea estimat ă a cheltuielilor prin instituirea unui sistem na țional de s ănătate și 
transformarea spitalelor publice în entit ăți autonome, au fost foarte limitate.   
(12) Ajustarea bianual ă automată a indemniza țiilor pentru costul vie ții (ACV) este direct 
legată de modificarea procentual ă medie a indicelui pre țurilor de consum (IPC) în 
 
RO 5   RO ultimele șase luni comparativ cu cele șase luni precedente. Aceast ă ajustare este 
puternic sus ținută de partenerii sociali și a rămas nenegociabil ă în urma procesului de 
negocieri colective. Aplicarea sa uniform ă nu permite îns ă reflectarea în salarii a 
diferențelor de productivitate di ntre sectoare. ACV prezint ă câteva dezavantaje. În 
primul rând, salariile sunt legate numai de pre țurile produselor, nu și de câștigurile de 
productivitate. În al doil ea rând, cei mai avantaja ți beneficiari sunt persoanele cu 
venituri mari (70% dintre ace știa au salarii care sunt indexate prin ACV), în timp ce 
majoritatea persoanelor cu venituri mici (de exemplu, muncitorii necalifica ți) nu 
beneficiaz ă de acoperire (doar 6% au salarii inde xate prin ACV). În al treilea rând, 
ACV are efecte semnificative asupra finan țelor publice deoarece, pe lâng ă salarii și 
remunera ții, ea reprezint ă un element al pensiilor, ajutoarelor și al altor aloca ții. 
(13) În Cipru gradul de ocupare a for ței de munc ă este mai ridicat decât media din UE, îns ă 
piața muncii reflect ă dezechilibre puternice între femei și bărbați. Discriminarea la 
angajare, costul și disponibilitatea serviciilor de îngrij ire a copiilor (inclusiv în ceea ce 
privește situarea geografic ă și distanța față de locul de munc ă), lipsa programelor 
flexibile de lucru și diferențele persistente dintre salariile b ărbaților și cele ale femeilor 
sunt realit ăți pe care PNR le men ționează și le consider ă obstacole majore în calea 
creșterii economice și a ocupării forței de munc ă. În Cipru exist ă un grad ridicat de 
școlarizare la nivel secundar și universitar, în schimb înv ățământul și formarea 
profesional ă nu par să reprezinte op țiuni atractive. Șomajul ridicat în rândul tinerilor, 
combinat cu propor ția ridicată a persoanelor cu studii superioare din totalul șomerilor, 
constituie un indi ciu al faptului c ă economia cipriot ă se confrunt ă cu o profund ă 
inadecvare a calific ărilor. În plus, gradul de pa rticipare la programele de înv ățare pe 
tot parcursul vie ții este sc ăzut pentru o țară cu nivel înalt de școlarizare, mai ales 
pentru anumite grupuri (persoanele cu calific ări reduse, peroane în vârst ă și șomeri). 
Pentru a g ăsi soluții la aceste probleme, PN R are în vedere înfiin țarea unor noi 
instituții post-secundare de înv ățământ profesional și formare profesional ă, începând 
cu perioada 2012-2013. Exist ă și planuri de introdu cere a noului sistem de ucenicie în 
același an școlar. În linii generale, obiectivul strategic al țării de trecere de la locuri de 
muncă cu productivitate mic ă la locuri de munc ă cu productivitate mare va beneficia 
în mare m ăsură de reorientarea si stemului de înv ățământ și formare profesional ă, care 
va genera un mix îmbun ătățit de competen țe, capabil s ă răspundă cererii pie ței.  
(14) În iulie 2010, Cipru a adoptat o lege general ă pentru transpunerea Directivei privind 
serviciile. Cu toate acestea exist ă dubii în leg ătură cu caracterul complet și exhaustiv 
al transpunerii, în condi țiile în care în legisla ția sectorial ă, la care nu s-au adus 
amendamente, persist ă numeroase obstacole legate de stabilire și de prestarea liber ă a 
serviciilor. Aceste obstacole variaz ă de la cele general aplicabile, cum ar fi 
autorizațiile impuse de autorit ățile locale pentru orice activitate comercial ă sau durata 
limitată a autoriza țiilor, indiferent de domeniu și de riscurile implicate, la cele foarte 
specifice, cum ar fi tarifele fixe aplicabile serviciilor de turism, testele referitoare la 
nevoile economice și implicarea concuren ței în autoriza țiile pentru închirierea 
autovehiculelor, tratamentul discriminatoriu al societ ăților de construc ții din alte state 
membre și interdicțiile impuse arhitec ților și inginerilor de a- și exercita profesiile în 
calitate de persoane juridice. 
(15) În general, constrângerile de mediu și aspectele legate de utilizarea resurselor și a 
energiei ar putea crea pi edici mari în calea cre șterii. Acestea decurg din situarea 
geografic ă a țării și din efectele schimb ărilor climatice, materializate sub forma unor 
perioade de secet ă acută. Se va impune evaluarea rentabilit ății programelor de sprijin 
 
RO 6   RO în domeniul energiilor regenerabile. Func ționarea sectorului ener getic poate fi deja 
îmbunătățită pe termen scurt prin liberalizarea pie ței, introducerea concuren ței și 
facilitarea investi țiilor în infrastructur ă.  
(16) Cipru și-a luat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus4. Pe partea 
bugetară, se angajeaz ă să consolideze sustenabilitatea finan țelor publice prin 
elaborarea unei legi-cadru referitoare la gestionarea crizelor financiare și prin 
înființarea unui Fond de st abilitate financiar ă total independent. De asemenea, se 
desfășoară un dialog cu privire la restructurarea sistemului public de pensii. Dialogul 
se va încheia înainte de sfâr șitul anului 2011. M ăsurile de ocupare a for ței de munc ă se 
concentreaz ă pe combaterea activit ăților ilegale și nedeclarate, pe solu ționarea 
problemei legate de inadecvarea calific ărilor și pe cre șterea competitivit ății 
întreprinderilor. M ăsurile privind competitivitatea vizeaz ă controlul salariilor din 
sectorul public (redefinirea mecanismului de indexare), consolidarea competitivit ății 
IMM-urilor, finalizarea strategiei digitale na ționale pân ă la sfârșitul anului 2011 și 
promovarea eficien ței energetice și a surselor de energie regenerabile. Aceste 
angajamente corespund celor patru domenii ale pactului. Ele asigur ă continuitatea 
agendei de reforme fixate în programul de stabilitate și în programul na țional de 
reformă și confirm ă planurile anun țate deja în vederea solu ționării problemelor 
structurale, f ără a se preciza în acest stadiu un calendar preci s pentru tratarea unor 
chestiuni ca salariile din sector ul public sau sistemul de pensii. Angajamentele au fost 
evaluate și luate în considerare în formularea recomand ărilor. 
(17) Comisia a evaluat prog ramul de stabilitate și programul na țional de reform ă, inclusiv 
angajamentele asumate în cadrul Pactului Euro Plus5. Ea a luat în calcul atât relevan ța 
programelor pentru asigur area unei politici bugetare și socioeconomice sustenabile în 
Cipru, cât și modul în care ele respect ă normele și orientările UE, având în vedere 
necesitatea de a consolida guvernan ța economic ă globală a Uniunii Europene prin 
contribuția Uniunii la deciziile na ționale viitoare. În acest context, Comisia consider ă 
că sunt necesare mai multe eforturi pentru realizarea obiectivul ui privind deficitul 
bugetar pentru 2011 și că trebuie s ă se stabileasc ă măsuri suplimentare de consolidare 
pentru 2012 și pentru perioada ulterioar ă. În vederea îmbun ătățirii sustenabilit ății pe 
termen lung a finan țelor publice, sunt  necesare noi m ăsuri cu privire la sistemul de 
sănătate și la sistemul de pensii. Este necesar totodat ă să se ia noi m ăsuri pentru 
consolidarea cadrului pruden țial al supravegherii bancare, pentru ajustarea sistemului 
de indexare a salariilor și pentru îmbun ătățirea învățământului, form ării și 
competen țelor profesionale, mediului de afaceri și eficienței energetice.  
(18) În lumina acestei evalu ări și ținând seama totodat ă de Recomandarea Consiliului din 
13 iulie 2010 formulat ă în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind 
funcționarea Uniunii Europene, Consiliul a examinat actualizarea din 2011 a 
programului de stabilitate al Ciprului, iar avizul s ău6 se regăsește în special în 
recomand ările de la punctele (1) și (3) de mai jos. Ținând seama de concluziile 
                                                 
4 Mai multe detalii privind angajamentele asumate în cadrul Pactului Euro Plus sunt disponibile în 
documentul SEC(2011) 721. 
5 SEC(2011) 721. 
6 Prev ăzut la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului. 
 
RO 7   RO Consiliului European din 25 martie 2011, Consiliul a examinat Programul na țional de 
reformă al Ciprului, 
RECOMAND Ă Ciprului s ă ia măsuri în perioada 2011-2012 astfel încât:  
(1) Să adopte m ăsurile necesare cu cara cter permanent pentru a corecta deficitul excesiv 
până în 2012. S ă ia măsuri pentru a ține cheltuielile sub control strict și să exploateze 
orice evolu ții bugetare pozitive neprev ăzute în vederea reduc erii mai rapide a 
deficitului și a datoriei. S ă asigure progresul c ătre îndeplinirea OTM cu cel pu țin 
0,5% din PIB anual. S ă accelereze introducerea treptat ă, încă din etapa de preg ătire a 
bugetului pe 2012, a unui cadru bugeta r multianual obligatoriu care s ă aibă o bază 
legală obligatorie și care să dispună de mecanisme de corectare, precum și a unui 
sistem de bugetare bazat pe programe și pe rezultate. 
(2) Să consolideze și mai mult cadrul pruden țial de supraveghere a b ăncilor și a 
cooperativelor de credit pentru a gara nta detectarea la timp a riscurilor. 
(3) Să îmbunătățească sustenabilitatea pe  termen lung a finan țelor publice prin 
implementarea unor m ăsuri de reform ă vizând controlul cheltuielilor cu pensiile și cu 
asistența medical ă, în vederea limit ării creșterii așteptate a cheltuielilor legate de 
îmbătrânirea popula ției. Cu privire la pensii, s ă prelungeasc ă perioada de contribu ție, 
să coreleze vârsta de pensionare cu speran ța de viață și să soluționeze totodat ă 
problema ratei ridicate a persoanelor în vârst ă care risc ă să trăiască în sărăcie. În 
privința sistemului de s ănătate, să ia noi m ăsuri pentru a accelera implementarea 
sistemului na țional de asigur ări medicale.  
(4) Să reformeze, în consultare cu partenerii sociali și în conformitate cu practicile 
naţionale, sistemul de negociere și de indexare a salariilor, pentru a garanta c ă 
majorările salariale reflect ă evoluţiile în materie de productivitate a muncii și 
competitivitate.  
(5) În cadrul reformelor planificate în domeniul înv ățământului profesional și al 
sistemului de formare profesional ă, să ia măsuri suplimentare pentru a corela mai 
bine profilurile profes ionale cu cererea pie ței, mai exact prin înfiin țarea unui institut 
de învățământ și de formare profesional ă post-secundar ă. Să ia măsuri pentru a cre ște 
eficacitatea sistemului de formare profesional ă prin încurajarea particip ării la sistem 
și prin ameliorarea accesului la acesta, în special pentru muncitorii cu calific ări 
reduse, femei și persoane în vârst ă. 
(6) Să elimine, pân ă în octombrie 2011, din legisla ția specific ă anumitor sectoare 
obstacolele care înc ă mai exist ă în calea stabilirii și prestării neîngrădite a serviciilor, 
pentru a crea mai multe posibilit ăți de creștere economic ă și de creare a locurilor de 
muncă în sectorul serviciilor.  
 
RO 8   RO (7) Să introducă măsuri de intensificare a concuren ței în sectorul serviciilor de re țea prin 
acordarea unui grad mai mare de libertate în stabilirea pre țurilor. Să elaboreze, pân ă 
în 2012, un plan de gestionare a apei și un sistem de stabilire a pre țurilor care s ă 
reflecte eficien ța costurilor și preocuparea pentru respectarea principiilor echit ății, 
astfel încât s ă se asigure o administrare mai sustenabil ă a resurselor de ap ă. 
Adoptată la Bruxelles, 
 Pentru Consiliu 
 Pre ședintele