Siria reprezintă cea mai mare „țară sursă” din care provin refugiații care sosesc în prezent în UE. Conflictul sirian a continuat cu aceeași intensitate, fiind în cel de al cincilea an de existență, și rămâne cea mai mare criză umanitară și de securitate din lume. În 2015, peste 370 de milioane EUR au fost alocate pentru operațiuni de salvare de vieți omenești în Siria și în țările învecinate. Pe lângă sprijinul acordat populațiilor strămutate în țările lor de origine, au fost finanțate intervenții umanitare de urgență în țările de tranzit, în special în Balcanii de Vest (22 de milioane EUR), în favoarea refugiaților vulnerabili, a solicitanților de azil și a migranților. Ungaria, Serbia, Slovenia, Croația și Grecia au activat mecanismul de protecție civilă al UE atunci când au solicitat sprijin material imediat pentru a face față afluxului de refugiați.

Misiunea — contribuția la salvarea și protejarea vieților omenești, la prevenirea și alinarea suferinței umane și la protejarea integrității și a demnității populațiilor afectate de crize — este îndeplinită prin intermediul asistenței umanitare și al operațiunilor în domeniul protecției civile. Ajutorul umanitar al UE este un colac de salvare pentru comunitățile și victimele crizelor noi, recurente și prelungite. Acesta le permite să se pregătească mai bine pentru viitoarele situații de urgență. Operațiunile de protecție civilă complementare oferă sprijin imediat, sub forma unor echipe de experți, echipamente de salvare și de monitorizare în timp real a dezastrelor în desfășurare, în UE și în afara acesteia. Atunci când se produce un dezastru, o intervenție eficace și realizată în timp util a comunității internaționale poate fi salvatoare de vieți.

Prezentul raport prezintă principalele activități și rezultate la nivel de politică ale Uniunii obținute în anul 2015 în domeniul ajutorului umanitar și al protecției civile, efectuate prin intermediul Direcției Generale Protecție Civilă și Operațiuni Umanitare Europene și (DG ECHO) a Comisiei Europene. În calitate de comisar pentru ajutor umanitar și gestionarea crizelor, Christos Stylianides are un dublu mandat: furnizarea de asistență în vederea atenuării crizelor umanitare din întreaga lume și promovarea cooperării dintre autoritățile de protecție civilă din Europa în ceea ce privește reacția la dezastrele naturale sau cele provocate de om în Europa și dincolo de granițele acesteia.

După decenii de conflicte, categoriile vulnerabile de irakieni se luptă să supraviețuiască unei situații de urgență complexe care a intrat în cel de al treilea an. Luptele și violența sectară au determinat strămutarea a milioane de persoane. Irakul se confruntă nu numai cu consecințele conflictului său intern, ci și cu cele generate de conflictul din țara învecinată Siria. Acesta găzduiește sute de mii de refugiați sirieni înregistrați. Ca răspuns la nevoile umanitare din ce în ce mai stringente, Uniunea și-a sporit semnificativ ajutorul umanitar acordat Irakului, alocând aproape 79 de milioane EUR în 2015. Obiectivul a fost acela de a oferi protecție și ajutor persoanelor strămutate din Irak, refugiaților sirieni și altor populații vulnerabile afectate de conflicte.

În Liban, în 2015, s-a alocat suma de 97 de milioane EUR de la bugetul UE pentru a sprijini aproximativ 665 000 de persoane, îndeosebi femei și copii. Ajutorul s-a concentrat pe categoriile cele mai vulnerabile de refugiați, pentru a veni în întâmpinarea nevoilor lor de bază printr-o abordare de tipul ajutorului în numerar cu scopuri multiple, prin acordarea de asistență medicală secundară pentru salvarea de vieți omenești, de adăpost, de apă și de servicii de salubrizare. În plus, au fost finanțate măsuri de protecție specifice, cum ar fi consilierea și asistența juridică pentru victimele violenței.

Abordarea „Pentru întreaga Sirie” are la bază o strategie formată din patru piloni care a inclus accesul negociat, intervenția în situații de urgență, protecția, răspunderea și sprijinul acordat parteneriatelor. Fiind unul dintre principalii donatori din cadrul planului strategic de intervenție din 2015, Uniunea a contribuit la sprijinirea a 12 milioane de beneficiari cu asistență medicală, a 5 milioane de beneficiari cu servicii de protecție, a 8 milioane de beneficiari cu apă, servicii de salubrizare și de igienă, precum și a unui număr de peste 6 milioane de persoane vulnerabile strămutate în interiorul țării, cu adăposturi și produse nealimentare. De asemenea, Uniunea a devenit din ce în ce mai implicată în inițiative diplomatice internaționale (de exemplu, discuțiile de la Viena) și în eforturi de susținere menite să promoveze respectarea principiilor umanitare de bază și dreptul umanitar internațional.

Milioane de oameni din Ucraina au nevoie de ajutor umanitar din cauza conflictului din partea de est a țării. Au fost alocate 30 de milioane EUR din bugetul UE sub formă de ajutoare umanitare și de ajutoare pentru redresare rapidă pentru populația din Ucraina. În plus, s-a acordat asistență în natură prin intermediul mecanismului de protecție civilă al UE.

UE a menținut pe prima pagină a agendei sale criza umanitară din Ucraina. Milioane de oameni din Ucraina au nevoie de ajutor umanitar din cauza impactului combinat al conflictului, strămutării și sărăciei extreme. Proiectele implementate în 2015 din bugetul UE s-au ridicat la valoarea totală de 30 de milioane EUR, acordându-se ajutor direct unui număr de peste 800 000 de ucraineni. Chiar dacă populațiile-țintă au constat în cele mai vulnerabile categorii de copii, persoanele vârstnice și familiile monoparentale, s-a acordat ajutor și persoanelor strămutate în interiorul țării și refugiaților care au fugit din zonele de conflict, precum și persoanelor returnate. S-a acordat deseori ajutor sub formă de numerar și bonuri valorice, care s-au dovedit a fi un canal de asistență extrem de eficient și de eficace, existând avantajul stimulării directe a economiei locale, precum și al contribuției la menținerea demnității celor afectați. În plus, a fost mobilizat ajutor material prin intermediul mecanismului de protecție civilă al UE. În ianuarie 2015, printr-o acțiune comună a UE, s-a organizat transportul aerian și rutier al ajutoarelor.

Instabilitatea politică, conflictele armate, performanța economică scăzută și subdezvoltarea cronică se află în centrul crizei complexe și multidimensionale cu care se confruntă Yemenul. Peste 47 % din populație trăiește sub pragul sărăciei, cu mai puțin de 2 EUR pe zi, iar această țară înregistrează a treia cea mai ridicată rată a malnutriției din lume. În 2015, s-a alocat suma de 50 de milioane EUR de la bugetul UE pentru sprijinirea populației din țară, care este afectată de conflicte și de strămutarea forțată, de insecuritate alimentară și de malnutriție. Cea mai mare parte a fondurilor umanitare este utilizată pentru furnizarea de hrană, apă și servicii de salubrizare, îngrijire medicală de bază, precum și adăpost și articole de uz casnic pentru persoanele strămutate în interiorul țării, refugiații din Cornul Africii și comunitățile care găzduiesc aceste persoane dezrădăcinate.

Sudanul de Sud a fost afectat de crize continue care au generat nevoi umanitare considerabile. UE acordă peste 40 % din totalul fondurilor destinate ajutorului umanitar pentru Sudanul de Sud pentru a susține programe de salvare de vieți omenești destinate unui număr de 2 milioane de persoane, conform estimărilor. Numai în 2015, UE a acordat 127 de milioane EUR sub formă de ajutor pentru această țară. Începând din luna decembrie 2013, conflictul armat a provocat moartea a mii de persoane și dezrădăcinarea a peste 2 milioane de persoane din casele lor. În august 2015 s-a semnat un acord de pace, însă nu există încă niciun semn al păcii în țară.

Regiunea Sahel, una din cele mai sărace din lume, suferă de pe urma undelor de șoc provocate de patru crize alimentare și nutriționale consecutive care au avut loc începând din 2005 și care au fost agravate de efectele schimbărilor climatice. Aceste crize recurente au afectat grav reziliența celor mai sărace familii care își acoperă cu dificultate nevoile alimentare de bază în fiecare an, în special în perioada îndelungată dintre recolte. În 2015, fondurile alocate regiunii Sahel (Burkina Faso, Camerun, Ciad, Mali, Mauritania, Niger, Nigeria și Senegal) s-au ridicat la 229 de milioane EUR, punându-se accent pe criza alimentară și nutrițională.

În aprilie 2015, regiunea centrală a Nepalului a fost lovită de un cutremur devastator, care s-a soldat cu moartea a aproape 9 000 de persoane și cu spulberarea de sate întregi. S-au eliberat imediat fonduri umanitare UE în valoare de 15 milioane EUR pentru a contribui la acoperirea celor mai stringente nevoi — adăposturi de urgență, asistență medicală de urgență, apă și servicii de salubrizare, acordarea de ajutor de subzistență și logistică — și pentru a promova activitățile de pregătire pentru intervenție în caz de dezastre și de reducere a riscurilor de dezastre. În zilele de după cutremur, la solicitarea autorităților nepaleze a fost activat mecanismul de protecție civilă al UE (EUCPM). EUCPM a facilitat desfășurarea a trei module — acțiuni intensive de căutare și salvare în zonele urbane, instalarea de puncte medicale avansate și purificarea apei — precum și detașarea unor experți în ingineria structurală și acordarea altor forme de asistență tehnică, în plus față de ajutorul în natură și acțiunea echipelor de ajutorare. Eforturile susținute de sprijinire întreprinse de Comisie au condus la formularea strategiei naționale pentru gestionarea dezastrelor din Nepal.

În fiecare an, în Europa și în întreaga lume se produc incendii forestiere devastatoare care distrug mii de hectare de păduri. Atunci când amploarea unui incendiu depășește capacitatea unei țări de a-l stinge, se poate activa mecanismul de protecție civilă al UE pentru a contribui cu resurse suplimentare coordonate. ERCC monitorizează în permanență riscul și incidența incendiilor forestiere în toată Europa, prin servicii și instrumente de monitorizare la nivel național, cum ar fi sistemul european de informații privind incendiile forestiere. În iulie 2015, Grecia a solicitat asistență prin acest mecanism pentru combaterea a zeci de incendii forestiere și, ca răspuns, au fost trimise aeronave pentru stingerea incendiilor forestiere. UE poate facilita coordonarea globală a transporturilor și logisticii în aceste scenarii și, în acest caz, a cofinanțat transportul ajutoarelor acordate Greciei. În 2015, valoarea totală a cofinanțării UE destinate transportului a fost de peste 14 milioane EUR, în cadrul sprijinului financiar al UE pentru transportul ajutoarelor oferite de statele participante la mecanismul de protecție civilă al UE.

Conceptul deținerii unei „rezerve” de echipe medicale și din domeniul sănătății publice disponibile pentru a fi desfășurate în cadrul mecanismului de protecție civilă al UE, în prezent cunoscut sub numele de Corpul medical european — a prins contur în 2015, ca urmare a lecțiilor desprinse din criza Ebola. Cerințele de calitate și interoperabilitate au fost stabilite și elaborate în conformitate cu noile standarde OMS pentru module medicale. „Rezerva constituită pe bază voluntară” atașată mecanismului de protecție civilă al UE se extinde astfel cu echipe medicale, echipe de sănătate publică, laboratoare mobile în domeniul biosiguranței, capacități de evacuare medicală și echipe specializate de evaluare și sprijin. Lansarea oficială — cu o serie de capacități de intervenție medicală disponibile alocate pentru rezerva constituită pe bază voluntară — a avut loc la 15 februarie 2016.

Greciei i s-a acordat asistență în natură sub formă de corturi, paturi, saci de dormit, pături, truse de igienă, generatoare de curent, pompe de apă, echipamente de stingere a incendiilor și alte echipamente specializate.

De exemplu, Serbia s-a confruntat cu un aflux masiv de refugiați și migranți aflați în tranzit dinspre Grecia către Ungaria sau Croația. Pentru a face față afluxului de refugiați, în septembrie 2015, Serbia a beneficiat de asistență în natură din partea altor țări europene , sub formă de vehicule, combustibil, articole de igienă, paturi, saltele și alimente.

Inițiativa „Voluntari UE pentru ajutor umanitar” are drept scop reunirea unui număr de până la 18 000 de voluntari din statele membre ale UE în perioada 2014-2020 pentru susținerea eforturilor UE de consolidare a capacității și rezilienței comunităților vulnerabile din alte țări. Inițiativa oferă oportunități de consolidare a capacităților și de asigurare a asistenței tehnice pentru organizațiile care trimit și care găzduiesc voluntari. Primele cereri de propuneri au fost lansate în 2015. Zece proiecte au fost selecționate pentru cofinanțare: patru pentru asistență tehnică și șase pentru consolidarea capacităților în domenii precum gestionarea riscului de dezastre, gestionarea voluntarilor, capacitatea de a face obiectul certificării, instrumente și metode de evaluare a nevoilor, dezvoltarea de parteneriate și activități de comunicare. În total, în implementarea proiectelor sunt implicate 88 de organizații. Primele rezultate concrete în urma acțiunilor pregătitoare și inițiale de punere în aplicare sunt prevăzute să apară în 2016, atunci când vor fi trimiși voluntari instruiți să lucreze la proiecte umanitare din lumea întreagă.

Programul ECHO de pregătire pentru dezastre (DIPECHO) are drept scop consolidarea capacităților de pregătire la nivel național, pentru a permite luarea de măsuri timpurii în vederea reducerii efectelor dezastrelor, precum și a pierderii de bunuri și de vieți omenești, precum și pentru a răspunde nevoilor umanitare. Programul este pe deplin integrat în cadrul de finanțare a ajutorului umanitar. Toate planurile de punere în aplicare a ajutorului umanitar includ o analiză a opțiunilor și priorităților în materie de pregătire, măsuri timpurii și reducere a riscului de dezastre. În medie, fiecare euro cheltuit pentru activități de reducere a riscurilor și de pregătire determină o economie de patru până la șapte euro care ar fi cheltuiți pentru a interveni în urma producerii unui dezastru. În 2015, acțiunile desfășurate în cadrul programului au consolidat, de asemenea, capacitățile locale de răspuns, prin investiții realizate în sisteme de alertare timpurie, formarea funcționarilor din cadrul autorităților locale, înființarea de comitete locale de gestionare a dezastrelor naturale și dezvoltarea acestora, organizarea de simulări etc. În 2015, s-au alocat aproape 38 de milioane EUR pentru programul DIPECHO, înregistrându-se o creștere a numărului de beneficiari direcți ai acțiunii de reducere a riscului de dezastre de la 16 milioane la 24 de milioane la nivel mondial. Activitățile de reducere a riscului de dezastre au fost integrate în 43 % din toate operațiunile umanitare desfășurate anul trecut. Se așteaptă ca aceste eforturi să contribuie, de asemenea, la adaptarea la efectele schimbărilor climatice.

În plus, Comisia s-a implicat activ alături de statele membre în elaborarea unor evaluări ale riscurilor la nivel național. Această acțiune rezultă din cerința mecanismului de protecție civilă al UE ca țările participante să prezinte Comisiei rapoarte de evaluare a riscurilor la nivel național până în decembrie 2015. Evaluarea riscurilor este, de asemenea, abordată în cadrul unei inițiative globale de dezvoltare a indicelui INFORM pentru gestionarea riscurilor în cooperare cu Comitetul permanent pentru cooperarea între agenții și mulți alți parteneri internaționali. Instrumentul INFORM 2015, care cuprinde 191 de țări, a fost lansat la începutul anului 2015 și a ajutat Comisia la sprijinirea procesului decizional și alocarea de fonduri.

Comisia își continuă dialogul la nivel internațional cu parteneri strategici în materie de protecție civilă din întreaga lume (China, Japonia, SUA, ASEAN etc.) și activitatea derulată împreună cu țările candidate și țările potențial candidate la UE. În plus, în 2015, Comisia a dezvoltat o nouă formă de cooperare cu țările vizate de politica de vecinătate, în contextul revizuirii politicii europene de vecinătate. Unora dintre țările vizate de politica de vecinătate li se va oferi o formă parteneriat asociat cu scopul de a spori capacitatea acestora de a coopera în materie de gestionare a dezastrelor în cadrul mecanismului de protecție civilă al UE.

După adoptarea legislației aferente mecanismului de protecție civilă al UE și a deciziei de punere în aplicare în octombrie 2014, anul 2015 a fost marcat de implementarea rapidă a Capacității europene de răspuns în situații de urgență sub forma unei rezerve de capacități de răspuns ale statelor membre constituite pe bază voluntară. Participanții interesați din cadrul mecanismului de protecție civilă al UE pot angaja dinainte diferite tipuri de capacități de răspuns în rezerva constituită pe bază voluntară pentru a fi folosite în misiunile coordonate ale UE în materie de protecție civilă. Rezerva constituită pe bază voluntară permite o mai bună planificare a acțiunilor de intervenție rapidă, precum și stabilirea unor mecanisme standby flexibile. Până la sfârșitul anului 2015, în rezerva constituită pe bază voluntară fuseseră înregistrate 21 de module și alte capacități de răspuns. Obiectivul este de a asigura o capacitate de 41 de module în rezerva constituită pe bază voluntară până în anul 2020.

În plus, vulnerabilitatea și expunerea tot mai mare a persoanelor și a bunurilor, precum și frecvența și severitatea pericolelor constituie motive imperative pentru a căuta modalități inovatoare de valorificare a științei și tehnologiei la potențialul lor maxim. De exemplu, Comisia a sprijinit acțiuni urgente de cercetare asupra bolii Ebola, în ceea ce privește eventuale tratamente, vaccinuri și teste de diagnosticare cu fonduri de aproape 140 de milioane EUR, mobilizând o sumă suplimentară de 100 de milioane EUR din partea industriei farmaceutice.

Fondul fiduciar Bekou nou constituit are drept scop să promoveze stabilizarea și reconstrucția Republicii Centrafricane. Acesta pune accentul pe stabilirea unei legături între ajutor și reabilitare și dezvoltare, precum și pe reziliență. Contribuțiile provin de la Fondul european de dezvoltare, Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare, ajutorul umanitar din partea UE și programele statelor membre ale UE. Acțiunile finanțate prin intermediul Fondului fiduciar Bekou completează, de asemenea, activitățile desfășurate în cadrul instrumentului UE care contribuie la stabilitate și pace. Fondul a fost constituit în iulie 2014 de către Uniune și trei state membre: Franța, Germania și Țările de Jos, cărora li s-au alăturat în 2015 Italia și Elveția.

În plus, la sfârșitul anului 2015, Comisia și-a marcat prezența la Belgrad ca răspuns la criza refugiaților.

Informații generale privind DG ECHO:

http://ec.europa.eu/echo/en

Fișe de politică/geografice pentru fiecare țară:

http://ec.europa.eu/echo/files/media/publications/annual_report/2016/ECHO_AR2016_Annex1_GEOFiches.pdf#view=fit

http://ec.europa.eu/echo/files/media/publications/annual_report/2016/ECHO_AR2016_Annex2_PolicyFiches.pdf#view=fit

Informații financiare privind activitățile Comisiei în domeniul ajutorului umanitar și al protecției civile în 2015:

http://ec.europa.eu/echo/funding-evaluations/funding-decisions-hips-2015_en

Informații operaționale din anii anteriori: http://ec.europa.eu/echo/about/annual_reports_en.htm

Anexe

Anexa 1: Sinteza evaluărilor efectuate în 2015

A) Introducere

Următoarele evaluări externe independente au fost efectuate asupra intervențiilor umanitare ale Comisiei Europene în 2015:

• Coasta Africii de Vest, 2008–2014 (CAV): Situația pentru ajutor umanitar de pe coasta Africii de Vest este complexă, constând într-un amalgam de dezastre naturale și dezastre provocate de om care necesită deseori reacții neașteptate și de mică amploare. Cele mai importante domenii de intervenție sunt epidemiile (inclusiv Ebola), inundațiile și conflictele.

• Strategia pentru regiunea Sahel, 2010–2014: Regiunea Sahel înregistrează unele dintre cele mai ridicate rate ale malnutriției acute în rândul copiilor la nivel mondial. Nivelurile de malnutriție acută reprezintă unul dintre cei mai importanți indicatori utilizați pentru identificarea crizelor umanitare. Acestea reflectă starea generală a celor mai vulnerabile populații și furnizează de informații, printre altele, cu privire la accesul la alimente, capacitatea mecanismelor de adaptare și funcționarea sistemului de sănătate publică.

• Siria, 2012–2014: Începând din martie 2011, represiunea violentă a protestelor din Siria și criza care a urmat sub aspectul protecției s-au transformat treptat într­un conflict armat răspândit la nivel amplu, fără caracter internațional, având consecințe umanitare grave atât în Siria, cât și în țările învecinate. Dintr-o manifestare de gherilă larg răspândită, conflictul s-a transformat într-un adevărat război civil. O mare parte din teritoriu a ajuns să fie controlată temporar sau permanent de numeroase grupuri de opoziție înarmate, în special din nordul și estul țării.

• Pakistan, 2010–2014: Pakistanul se confruntă cu dificultăți economice, subdezvoltare, instabilitate politică, conflicte armate și insecuritate în multe zone geografice. Operațiunile militare au ca rezultat deplasări masive ale populației. Comisia a clasificat criza prelungită a persoanelor strămutate intern din zonele de la granița cu Afganistanul din partea de nord-vest ca fiind o criză uitată.

• Modalități de transfer, 2011–2014: În ultimii 10 ani, sistemul umanitar a trecut treptat de la un simplu ajutor în natură acordat persoanelor afectate în situații de urgență sau de criză, la un ajutor care include, de asemenea, transferuri de numerar și bonuri valorice. Ajutorul în numerar, bonurile valorice și sprijinul în natură constituie așa-numite „modalități de transfer” diferite utilizate în cadrul acțiunilor de răspuns umanitar. În ultimii câțiva ani, UE a urmărit și a încurajat utilizarea într-o proporție mai mare a modalității de ajutor prin numerar, întrucât aceasta oferă mai multă demnitate, posibilitatea de a alege și flexibilitate sporită pentru beneficiari. În plus, aceasta are potențialul de a asigura creșterea eficienței, rentabilitate și, în ultimă instanță, îmbunătățirea eficacității.

B) Metodologie

Evaluările Comisiei în domeniul umanitar urmează o metodologie de cercetare standard care asigură o bază solidă de dovezi pentru a răspunde la întrebările de evaluare. În primul rând, se efectuează o analiză a literaturii de specialitate, fiind vizate documente de referință, documente contextuale, documentații ale proiectelor, evaluări ale proiectelor existente etc. În al doilea rând, sunt consultate principalele părți interesate prin intermediul celor mai adecvate instrumente de studiu (anchete electronice, interviuri, interviuri telefonice etc.). Principalele părți interesate sunt beneficiarii finali, partenerii de punere în aplicare ai Comisiei, personalul Comisiei de la sediul central și din birourile locale, alți principali donatori de ajutor umanitar, reprezentanți ai guvernelor țărilor beneficiare etc. Deoarece evaluările efectuate în 2015 vor fi integrate în evaluări ample (în special în ceea ce privește ajutorul umanitar și mecanismul de protecție civilă), nu au fost aplicate toate cerințele privind o mai bună legiferare. De exemplu, în contextul acestor evaluări nu s-a efectuat nicio consultare publică deschisă.

Mai multe detalii cu privire la metodologia aplicată pentru fiecare evaluare, inclusiv cu privire la evaluarea eficienței, precum și limitările acestora pot fi consultate în rapoartele de evaluare.