În plus, standardizarea rețelelor 5G și a internetului obiectelor reprezintă o problemă globală. Sectorul industrial din Europa are în continuare o poziție de lider în multe sectoare de pe piețele mondiale. Comisia ia act de rolul important pe care îl joacă standardizarea europeană în contextul mondial.

Digitalizarea economiei duce la crearea de oportunități importante pentru industria de profil din UE. Estimarea potențialului economic al aplicațiilor legate de internetul obiectelor în dispozitive pentru oameni, locuințe, birouri, fabrici, locuri de muncă, comerțul cu amănuntul, orașe, vehicule și activități în aer liber va fi de până la 9 mii de miliarde EUR pe an până în 2025 în țările dezvoltate. Digitalizarea produselor și a serviciilor poate contribui cu venituri de peste 110 miliarde EUR pe an la economia europeană în următorii cinci ani. Capacitatea sistemelor și a dispozitivelor conectate de a lucra împreună este esențială pentru a exploata pe deplin acest potențial economic. Fără interoperabilitate, care devine posibilă cu ajutorul standardelor, 40 % din potențialele beneficii ale sistemelor IO nu ar fi obținute. Fără o standardizare oficială și BES, nu ar exista, de exemplu, vehicule conectate. Telediagnoza sau operațiile la distanță cu spitale îndepărtate sau schimbul de informații privind pacienții nu ar fi posibile.

Atunci când evaluează disponibilitatea unor acțiuni în încetare, instanțele acționează în temeiul articolului 3 alineatul (2) din Directiva privind respectarea DPI, în special al cerinței de a asigura faptul că acțiunea în încetare este eficace, proporțională și disuasivă. Având în vedere impactul pe care un ordin judecătoresc îl poate avea asupra întreprinderilor, consumatorilor și interesului public, în special în contextul economiei digitalizate evaluarea proporționalității trebuie să fie efectuată cu atenție, de la caz la caz. Comisia este de părere că trebuie acordată importanță relevanței relative a tehnologiei în litigiu pentru aplicația în cauză și potențialelor efecte de propagare ale unui ordin judecătoresc asupra unei părți terțe.

3.3.Litigii pe baza unor portofolii de brevete

În conformitate cu hotărârea Huawei, care face referire la uzanțele comerciale recunoscute în domeniu, instanțele naționale au considerat, de asemenea, că licențele pentru portofoliu acordate în afara granițelor naționale sunt conforme cu FRAND, cu condiția ca portofoliul să fie limitat la toate BES de care un licențiat are nevoie pentru a-și produce/comercializa produsul (a se vedea secțiunea 2.2 de mai sus). În acest context, titularii de BES pot oferi mai multe brevete, inclusiv non-BES, dar nu pot impune unui licențiat să accepte o licență și pentru aceste alte brevete. Refuzul sau indisponibilitatea de a oferi sau de a accepta toate BES de care un licențiat are nevoie poate indica rea-credință. Pentru a fi FRAND, contraoferta trebuie să aibă legătură cu toate BES de care are nevoie licențiatul și nu poate fi întemeiată doar pe un brevet sau pe brevete individuale. Cu toate acestea, portofoliile ar trebui să nu includă tehnologii concurente, ci doar tehnologii complementare, dacă este necesar. Deși licențiații potențiali pot să pună în discuție validitatea/caracterul esențial al brevetelor individuale, acordarea de licențe pentru toate BES de care are nevoie un licențiat se poate dovedi a fi deosebit de eficientă. Prin urmare, Comisia va colabora cu părțile interesate (inclusiv, dacă este cazul, cu tribunalele, arbitrii și mediatorii adecvați) la elaborarea și utilizarea de metodologii consecvente, cum ar fi prelevarea de probe, care permit soluționarea în mod eficient și eficace a litigiilor legate de BES, în conformitate cu practicile din sector privind acordarea de licențe pentru portofoliu.

3.4.Soluționarea alternativă a litigiilor

Comisia consideră că mecanismele de soluționare alternativă a litigiilor (SAL), precum medierea și arbitrajul, pot oferi soluționări ale litigiilor mai rapide și mai puțin costisitoare. Deși părțile nu pot fi obligate să recurgă la procedurile de SAL, Comisia consideră că beneficiile potențiale ale acestui instrument sunt în prezent exploatate insuficient.

Recurgerea la SAL este adesea împiedicată de imprevizibilitate și criticată pentru lipsa de transparență a deciziilor anterioare. Succesul unor astfel de mecanisme nu depinde numai de proceduri adecvate, ci și de calitatea experților. Odată cu intrarea sa în funcțiune, Curtea Unică în materie de Brevete ar trebui să asigure un centru de arbitraj și de mediere care beneficiază de un corp de judecători specializați, asigurând astfel proceduri juridice de înaltă calitate și eficiență, o practică coerentă și o posibilitate limitată de alegere a jurisdicției celei mai favorabile. Astfel cum a anunțat în strategia sa din noiembrie 2016 cu privire la PI pentru IMM-uri, Comisia, împreună cu EUIPO, cartografiază instrumentele de mediere și de arbitraj din domeniul PI cu scopul de a facilita continuarea introducerii serviciilor de mediere și de arbitraj în domeniul PI, în special pentru IMM-uri.

Comisia consideră că rezultatele litigiilor ar trebui, de asemenea, să fie incluse în bazele de date ale organizațiilor de standardizare, astfel cum se menționează în capitolul privind transparența.

3.5.Agregatori de brevete și BES

Agregatorii de brevete (PAE - Patent Assertion Entities) sunt din ce în ce mai implicați pe piața de acordare a licențelor pentru BES. Studiile sugerează că sistemul european de soluționare a litigiilor - inclusiv cel care urmează să fie stabilit în cadrul Curții Unice în materie de Brevete - dispune de suficiente garanții pentru a proteja împotriva efectelor potențial dăunătoare ale anumitor PAE în UE. PAE ar trebui să facă obiectul acelorași norme ca orice alt titular BES, inclusiv după transferul BES de la titularii de brevete la PAE. O mai mare transparență și previzibilitate ar trebui să reducă și mai mult posibilitatea apariției de abuzuri. Aplicarea principiului proporționalității de către instanțe oferă o garanție suplimentară. Comisia va monitoriza îndeaproape impactul în curs de desfășurare al acestor actori de pe piață asupra pieței licențelor pentru BES în Europa, în special odată ce brevetul unitar al UE este operațional.

3.6.Sensibilizare

Este necesar ca părțile interesate relevante, în special organizațiile de standardizare și titularii de BES, să participe în mod proactiv la sensibilizarea părților interesate cu privire la procesul de acordare a licențelor în condiții FRAND și la implicațiile acestuia, în special pentru IMM‑uri (atât titularii de brevete, cât și utilizatorii standardelor). Comisia va sprijini acțiunile de sensibilizare cu privire la această chestiune.

Comisia consideră că procesul FRAND impune ambelor părți să negocieze cu bună credință, inclusiv să răspundă în timp util. Cu toate acestea, pot fi introduse acțiuni în încetare împotriva părților care acționează cu rea-credință (și anume părțile care nu doresc sub nicio formă să preia o licență în condiții FRAND), dar acestea trebuie să fie utilizate în mod proporțional. Comisia: - va colabora cu părțile interesate la elaborarea și utilizarea de metodologii, cum ar fi prelevarea de probe, care permit o desfășurare eficientă și eficace a litigiilor legate de BES, în conformitate cu practicile din sector privind acordarea de licențe pentru portofoliu; - va facilita în continuare punerea în aplicare a instrumentelor de mediere și de soluționare alternativă a litigiilor; și - va monitorizarea impactul PAE în Europa.

4. Proiectele cu sursă deschisă și standardele

În contextul progreselor actuale în materie de tehnologie, implementarea de software cu sursă deschisă (OSS) reprezintă, în plus față de standarde, un stimulent pentru inovare, și este din ce în ce mai răspândită, inclusiv în domeniul standardelor pentru TIC. Integrarea dintre proiectele cu sursă deschisă și procesele de elaborare a standardelor este o situație profitabilă sub două aspecte: pe de o parte, alinierea proiectelor cu sursă deschisă și a standardizării poate accelera procesul de elaborare a standardelor și utilizarea standardelor TIC (în special pentru IMM-uri) și, pe de altă parte, standardele pot oferi interoperabilitatea implementărilor de software cu sursă deschisă. Activități în această direcție au loc în diferite organizații de standardizare.

Proiectele cu sursă deschisă și procesele de standardizare prezintă similitudini (de exemplu, procese colaborative deschise, contribuția la inovare) și diferențe (politicile privind DPI, agilitatea, întreținerea, transparența, echilibrul dintre procese etc.). Prin urmare, este necesar să se acorde atenție interacțiunii dintre proiectele comunității utilizatorilor de software cu sursă deschisă și procesele organizațiilor de standardizare.

Comisia sprijină soluțiile cu sursă deschisă, și anume prin proiectele C&I finanțate în cadrul programului Orizont 2020. Interacțiunile flexibile și eficace dintre standardizare și comunitățile utilizatorilor de software cu sursă deschisă vor promova și vor accelera adoptarea progreselor tehnologice.