RO    RO RO 
 
RO 1   RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 12.11.2008 
SEC(2008) 2809 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
care înso țește 
 
COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, 
COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL 
REGIUNILOR 
 
„Monitorizarea global ă pentru mediu și securitate (GMES): 
 pentru o planet ă mai sigur ă” 
   
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI  
 
{COM(2008) 748 final} 
{SEC(2008) 2808}  
 
RO 2   RO REZUMAT 
Prezenta evaluare a impactului a fost preg ătită de serviciile Comisiei pentru a sprijini 
comunicarea intitulat ă „Monitorizarea global ă pentru mediu și securitate (GMES): pentru o 
planetă mai sigur ă.”  
UE, Agen ția Spațială European ă (ESA) și statele membre ale acestora au depus eforturi 
substanțiale în domeniul cercet ării și al dezvolt ării cu privire la observarea P ământului în 
vederea dezvolt ării infrastructurii și a serviciilor pre-opera ționale. Este timpul acum s ă li se 
garanteze durabilitatea, s ă se reuneasc ă diferiți factori institu ționali, să se asigure 
reprezentarea adecvat ă a statelor membre ale UE și să fie asociate alte țări implicate.  
Pentru a atinge acest obiectiv, ini țiativa referitoare la Monitorizarea global ă pentru mediu și 
securitate (GMES) ar trebui pus ă în aplicare în mod opera țional prin înfiin țarea unui program 
condus de UE, GMES. Acesta are ca obi ectiv furnizarea de servicii care s ă permită accesul la 
date și informații precise referitoare la mediu și la securitate, adaptate necesit ăților unei game 
largi de utilizatori.  
O consultare extins ă a părților interesate, care a început cu comunicarea „De la concept la 
realitate” din 2005, a indicat c ă următoarele probleme majore constituie un obstacol în calea 
avansării spre realizarea obiectivelor politice și operaționale ale GMES: 
• în ciuda caracterului orientat c ătre utilizatori al GMES și a înființării grupurilor de exper ți 
(cunoscute ca grupuri de punere în aplicare a serviciilor), nu exist ă, în prezent, un proces 
formal care s ă implice utilizatorii în definirea domeniului de aplicare și a arhitecturii 
serviciilor;  
• de asemenea, nu exist ă procese care s ă consolideze contribu țiile diferi ților parteneri la 
dezvoltarea GMES, ceea ce ar putea avea ca rezu ltat o dublare a eforturilor în Europa. În 
acest context, ar trebui s ă se reaminteasc ă faptul c ă statele membre și organiza țiile 
interguvernamentale, în special ESA, au  investit sume importante în activit ățile de 
monitorizare a P ământului. Totu și, lipsește încă o abordare comun ă în domeniul cadrelor 
care exist ă la nivel comunitar,  interguvernamental și național, care au, toate, mecanisme 
separate de decizie și de finan țare;  
• GMES este, în prezent, un set de proiecte de cercetare finan țate de bugetele UE, ESA și ale 
statelor membre. Aceste proiecte au  ca scop dezvoltarea serviciilor și a infrastructurii dar 
nu pot asigura un flux continuu și durabil de informa ții într-un mediu opera țional.  
Aceste probleme risc ă să submineze încrederea utilizatorilor și a industriei în GMES. GMES 
ar continua sub forma pr oiectelor de cercetare, f ără un cadru general de guvernan ță pentru 
coordonarea contribu țiilor de la diferi ți parteneri GMES.  
Prin urmare, obiectivele principale ale comunic ării din 2008 sunt: 
• înaintarea de propuneri pe ntru abordarea programatic ă globală și pentru guvernan ța GMES 
ca întreg și a componentelor sale de serviciu și infrastructur ă; și 
• indicarea dorin ței Comisiei de a propune un act de baz ă de înființare a programului GMES 
al UE, fără a prejudicia viitoarele decizii financiare. 
 
RO 3   RO Această abordare în dou ă etape, care cuprinde o comunicare publicat ă în 2008 și o propunere 
pentru un act juridic de baz ă publicată în 2009, este considerat ă ca având o importan ță majoră 
pentru succesul GMES, din motive strategice, deoarece este esen țial să se utilizeze ritmul 
actual creat de pre ședinția francez ă pentru a transmite mesaje le politice cuprinse în 
comunicare deja în 2008, în vederea furniz ării motivelor (politice) pentru un act juridic 
cuprinzător pentru ini țiativa din 2009. Mai mult, comunicarea va constitui un material decisiv 
pentru mini ștrii ESA care, în noiem brie 2008, vor trebui s ă ia o decizie referitoare la 
continuarea dezvolt ării infrastructurii spa țiale a GMES. 
Obiectivele specifice ale comunic ării sunt : 
(1) definirea unui cadru de guvernan ță transparent și durabil care s ă conțină o separare 
clară a rolurilor partenerilor  din parteneriatul GMES, pe baza principiului conform 
căruia GMES ar trebui s ă utilizeze cât se poate de mult capacit ățile existente; 
(2) garantarea accept ării de către utilizatori, în special prin implicarea constant ă a 
acestora, astfel încât GMES s ă rămână orientat c ătre utilizator ; 
(3) reasigurarea p ărților interesate  cu privire la angajamentul UE fa ță de GMES în faza 
sensibilă a demonstra ției care precede trecerea la etapa opera țională;  
(4) evidențierea felului în care cadrul de guvernan ță și de finan țare poate fi pus în aplicare 
într-o perioad ă de timp rezonabil ă. 
În plus fa ță de situația inițială descrisă anterior, evaluarea impactului define ște următoarele 
opțiuni referitoare la durabilitatea finan țării (S) furniz ării serviciilor și la contribu ția către 
dezvoltarea infrastructurii și a operațiunilor dincolo de cercetare: 
• nicio acțiune, opțiunea S0: UE continu ă să-și limiteze contribu ția financiar ă către GMES 
sub forma fondurilor de cercetare; 
• opțiunea S1: identic ă cu opțiunea anterioar ă până în 2013 dar este propus un program în 
contextul preg ătirii următorului cadru financiar. Se las ă o perioad ă neacoperit ă între 
acțiunea preg ătitoare (2008-2010) și 2014; 
• opțiunea S2: este propus un program comunitar în timp util pentru a acoperi lacuna dintre 
2011 și 2014. 
În ceea ce prive ște rolurile și responsabilit ățile diferiților actori (sistemul de guvernan ță – G), 
opțiunile politice disponibile sunt: 
• nicio acțiune, opțiunea G0: nu este men ținută nicio structur ă specifică de guvernan ță în 
cadrul Comisiei în plus fa ță de structurile pentru ges tionarea fondurilor de cercetare. 
• opțiunea G1: Comisia exercit ă un control ferm în domeniul politic și administrativ și este 
responsabil ă de administrarea programului GMES, un proces formal pentru determinarea 
cerințelor utilizatorilor și a coordon ării contribu țiilor diferi ților parteneri GMES care 
continuă să acționeze în conformitate cu mandatul lor și cu sistemul lor propriu de 
guvernanță.  
 
RO 4   RO • opțiunea G2: Comisia ar putea pr opune crearea unei noi entit ăți externe (de exemplu, o 
agenție comunitar ă sau prelungirea mandatului unei entit ăți comunitare existente) pentru a 
administra programul în numele s ău. 
• opțiunea G3: este înfiin țat un organism unic de guvernan ță care gestioneaz ă toate 
elementele GMES și care reprezint ă toate părțile interesate. 
• opțiunea G4: responsabilitatea pe ntru administrarea global ă a programului este delegat ă 
ESA. 
Scenariul de baz ă descris mai sus ar corespunde unei combina ții între op țiunile „nicio 
schimbare S0-G0”. Acesta serve ște ca indicator pentru impactul celorlalte scenarii. 
Combinația opțiunilor privind finan țarea durabil ă și guvernan ța poate fi rezumat ă după cum 
urmează și conduce la o analiz ă mai aprofundat ă a patru scenarii. 
 G0 G1 G2 G3 G4 
S0 Situa ția 
inițială Respins Respins Respins Respins 
S1 Respins Scenariul 1 Scenariul 2 Respins Respins 
S2 Respins Scenariul 3 Scenariul 4 Respins Respins 
Toate combina țiile care implic ă opțiunile S0 și G0 sunt respinse deoarece corespund, în mare 
măsură, situației inițiale descrise anterior. În cele din urm ă, toate combina țiile care implic ă 
opțiunea G4 au fost respinse din dou ă motive principale. În primul rând, cadrul de guvernan ță 
trebuie să respecte rolul Comisiei a șa cum a fost definit în Tratatul CE și în jurispruden ța 
Curții Europene de Justi ție privind echilibrul institu țional în interiorul CE. În consecin ță, nu 
este posibil ă delegarea de c ătre Comisie a responsabilit ății politice pentru coordonarea și 
administrarea programului GMES c ătre o entitate extern ă, cum este ESA. În  plus, punerea în 
aplicare a GMES dep ășește capacitatea tehnic ă și mandatul ESA. În special, de și Agenției 
Spațiale Europene îi este atribui t un rol principal de coordo nare pentru componenta spa țială, 
din motive politice, practice și juridice, nu îi poate fi delegat ă administrarea componentelor in 
situ și privind serviciile. 
Combinația opțiunilor care nu sunt respinse este analizat ă din perspectiva obiectivelor 
specifice ale comunic ării așa cum este stabilit în tabelul de mai jos. 
Obiective 
 Cadru de 
guvernanță 
transparent și 
durabil  Integrarea 
utilizatorilor  Stabilizarea 
bazei 
industriale (în 
amonte și în 
aval) Fezabilitatea 
în perioada de 
timp necesar ă 
Scenariul 1 + + - + 
Scenariul 2 + + - -- 
Scenariul 3 ++ ++ ++ + 
Scenariul 4 + ++ ++ -- 
 
RO 5   RO Prezentarea la timp a unei propuneri de program comunitar care s ă asigure continuitatea dup ă 
acțiunile preg ătitoare, așa cum a fost prev ăzut în scenariul 3, pare s ă se potriveasc ă cel mai 
bine obiectivelor comunic ării și să răspundă cel mai bine la îngrijor ăr i l e  p e  c a r e  p ărțile 
interesate le-au exprimat pân ă acum. Combinarea acesteia cu o structur ă internă de 
administrare a Comisiei ar minimiza obstacole le care apar în calea punerii în aplicare.