RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 7.9.2010 
SEC(2010) 1016 final 
  
RĂSPUNSUL COMISIEI LA RAPORTUL SPECIAL  
„AU FOST ÎNDEPLINITE OBIECTIVELE PRINCIPALE ALE REFORMEI PIE ȚEI 
ZAHĂRULUI?”  
RO 2   RO RĂSPUNSUL COMISIEI LA RAPORTUL SPECIAL  
„AU FOST ÎNDEPLINITE OBIECTIVELE PRINCIPALE ALE REFORMEI PIE ȚEI 
ZAHĂRULUI?”  
REZUMAT  
I, II, III. Reforma din 2006 a pie ței zahărului în UE a gestionat cu succes restructurarea 
acestui sector, prin crearea unui cadru pe termen lung de politic ă în domeniu și ameliorarea 
considerabil ă a competitivit ății pieței zahărului. În prezent, produc ătorii de zah ăr din UE î și 
desfășoară activitatea într-un mediu în care pre țurile institu ționale sunt reduse cu 36%, iar 
producția este concentrat ă în special în regiunile cu profitabilitate ridicat ă.  
Elementele cheie ale reformei  au fost reducerea substan țială a prețurilor institu ționale și un 
fond temporar de restructurare care vizeaz ă compensarea operatorilor pentru faptul c ă au 
renunțat la cotele de produc ție și au contribuit la contr acararea efectelor cu poten țial negativ 
din punct de vedere social și al mediului ale reformei. Acest lucru a creat un stimulent pentru 
ca produc ătorii de zah ăr cel mai pu țin competitivi s ă renunțe la cotele lor de produc ție. În 
plus, pentru promovarea în continuare a competitivit ății sectorului zah ărului din UE, au fost 
puse la dispozi ția operatorilor din UE cote suplimentare, ca echivalent al pl ății unice.  
Reforma a avut un efect neutru asupra bugetului din punct de vedere  al cheltuielilor agricole. 
Necesitatea unor adapt ări în țările ACP semnatare ale Protocolului privind zah ărul a fost 
recunoscut ă în mod explicit în propunerea Comisiei și a fost abordat ă într-un program specific 
de ajutor convenit de Consiliu și de Parlament ca parte a pachetului de reform ă.  
Reforma sectorului zah ărului trebuie avut ă în vedere în contextul ini țiativei „Totul în afar ă de 
arme” (TAA) a UE din 2001 și a deciziei din 2005 a Organiza ției Mondiale a Comer țului 
(OMC) referitoare la regimul zah ărului în UE. TAA a acordat țărilor cel mai pu țin dezvoltate 
(TPD) accesul liber la pia ța UE, inclusiv la pia ța zahărului. Decizia OMC a impus reducerea 
exporturilor de zah ăr subvenționate din UE. În replic ă, UE a trebuit s ă-și diminueze cotele de 
producție de zahăr pentru a men ține echilibrul corespunz ător al pieței. În acest fel, unele din 
evoluțiile descrise de Curtea de Conturi (de exemplu, reducerea  cotelor de produc ție) sunt în 
ultimă instanță o consecin ță a celor dou ă modificări menționate anterior în contextul mai 
amplu al acestui domeniu de politic ă. Altele (de exem plu, concentrarea și închiderea unit ăților 
de produc ție) pot fi puse cel pu țin parțial pe seama unor tendin țe pe termen mai lung. 
V. Este evident ă creșterea global ă a competitivit ății sectorului zah ărului din UE ca efect al 
reformei, și de aceea Comisia consider ă că acest obiectiv a fost înde plinit în totalitate.  
Reforma s-a întemeiat pe un sistem de renun țare voluntar ă la cotele de produc ție, susținută în 
special de un fond tempor ar de restructurare. Op țiunea abandon ării sau men ținerii produc ției 
avea să fie aleasă de către fiecare întreprindere produc ătoare de zah ăr, însă acestea vor trebui 
să țină seama de faptul c ă în viitor vor trebui s ă-și asigure profitabilitat ea pe termen lung în 
contextul unor pre țuri institu ționale semnificativ mai sc ăzute.  
Faptul că reforma a oferit simultan op țiunea abandon ării și obținerii unor cote suplimentare a 
reprezentat un r ăspuns clar la obiectivul privin d crearea unui sector al zah ărului mai mic îns ă 
mai competitiv în UE. 
După cum se prezint ă în tabelul 1 al Comisiei, renun țarea la cote de produc ție a fost mai 
pronunțată în statele membre cu un nivel sc ăzut de profitabilitate combinat ă, în timp ce 93% 
din noile cote au fost alocate statelor membre  cu un nivel ridicat de profitabilitate combinat ă. 
În urma acestui proces, statele membre cu profitabilitate ridicat ă dețin 78% din cotele UE 
RO 3   RO (68% înainte de reform ă), în timp ce statele membre cu profitabilitate redus ă dețin în prezent 
5% din cote (anterior de țineau 12%).  
VI. Comisia salut ă recunoașterea de c ătre Curtea de Cont uri a faptului c ă a fost îndeplinit 
obiectivul reformei pr ivind stabilizarea pie ței zahărului și a prețurilor la zah ăr. 
Fiabilitatea sporit ă a aprovizion ării cu zah ăr de pe pia ța externă este rezultatul politicilor UE 
în domeniul comer țului și al dezvolt ării, îndeosebi al ini țiativei „Totul în afar ă de arme”, care 
a acordat accesul nelimitat la pia ța UE al importurilor din țările cel mai pu țin dezvoltate, 
unele din acestea având un poten țial considerabil de export de zah ăr.  
În plus, regimul zah ărului include instrumentele necesare pentru a aborda o situa ție ipotetic ă 
în care pia ța UE s-ar putea confrunta cu un nivel de aprovizionare sub nivelul necesar, 
instrumente care implic ă în principal transformarea zah ărului disponibil în afara cotelor în 
zahăr cotat. 
În curând, Comisia va lansa un stud iu privind transmiterea modific ărilor de pre ț în sectorul 
zahărului, urm ărind astfel s ă facă mai mult ă lumină asupra acestei chestiuni. 
VII. În conformitate cu  principiul subsidiarit ății, responsabilitatea de a gestiona consecin țele 
închiderii întreprinderilor (sau ale diminu ării produc ției), inclusiv punerea în aplicare a 
măsurilor de diversificare necesare, revine statelor membre. Cu toate acestea, în vederea 
asigurării punerii în aplicare la timp a m ăsurilor men ționate și, ulterior, pentru a se evita 
întârzierile inutile, legisla ția UE prevede termene deta liate de punere în aplicare și de plată, pe 
care statele membre trebuie s ă le respecte.  
Datorită reformei mediul de afaceri este mai competitiv pentru întreprinderile tradi ționale de 
rafinare a zah ărului, care trebuie s ă-și adapteze activit ățile pentru a r ămâne competitive în 
contextul acestui nou scenariu. Obie ctivul acestui ajutor de tranzi ție, care nu a f ăcut parte din 
propunerea ini țială a Comisiei, este acela de a permite întreprinderilor respective s ă adopte 
măsurile necesare pentru a- și ridica nivelul de competitivitate. 
VIII. În ceea ce prive ște reforma regimului zah ărului, trebuie s ă se țină seama de toate 
modificările aduse în cadrul organiz ării comune a pie țelor în sectorul zah ărului, și anume 
trecerea de la m ăsurile care prev ăd prețurile cu un grad ridicat de garantare la sfecla de zah ăr, 
producția și refinanțarea exportului, la un sistem bazat în principal pe ajutoarele directe pentru 
agricultori. În acest sens, regimul zah ărului a fost conceput s ă aibă efecte neutre asupra 
bugetului din punct de vedere al che ltuielilor agricole (a se vedea și observa țiile Curții de 
Conturi de la punctul 89). Comisia consider ă că acest obiectiv a fost îndeplinit.  
În conformitate cu articolul 1 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 320/2006 al Consiliului, 
soldul restant din fondul de restructurare a sectorului zah ărului va fi alocat FEGA dup ă 
finanțarea măsurilor în cadrul fondului. 
Măsurile de înso țire pentru țările ACP rezult ă din angajamentele globale ale UE asumate în 
cadrul Acordului de parteneriat ACP-UE, menite s ă susțină țările ACP în eforturile lor de 
reducere a s ărăciei și de dezvoltare durabil ă. Pe durata procesului de  reformare a sectorului 
zahărului, Comisia s-a angajat s ă susțină nevoile de adaptare ale țărilor privilegiate de 
Protocolul privind zah ărul și a întreprins o analiz ă privind impactul reformei zah ărului asupra 
țărilor ACP. Nevoia unor asemenea m ăsuri de înso țire pentru țările ACP a fost anticipat ă din 
timp și nu se refer ă la rubrica din buget privind agricultura. 
IX.  Prima liniu ță - În fapt, Comisia depune întotdeauna  eforturi pentru a se asigura c ă 
instrumentele și măsurile sunt structurate în a șa fel încât s ă poată garanta coeren ța generală și 
sunt întemeiate pe evalu ări tehnice aprofundate ale necesit ăților, precum și pe criterii 
RO 4   RO obiective și nediscriminatorii. Aceast ă abordare a fost urm ărită, de asemenea, în procesul de 
reformă a pieței zahărului. 
A doua liniu ță - La elaborarea pro punerii sale privind no rmele din sectorul zah ărului dup ă 
anul comercial 2014-2015, Comisia va examina, pe baza experien ței dobândite, o serie 
întreagă de opțiuni. 
A treia liniu ță - Comisia consider ă că noul echilibru produs de reform ă pe piața zahărului, 
inclusiv nivelul de acoperire din resurse prop rii a nevoilor la nivelu l UE, este conform cu 
dispozițiile din tratat, care nu prev ăd că UE ar trebui s ă își acopere din resurse proprii nevoile 
toate produsele agricole. În plus, regimul zah ărului include instrumentele necesare pentru a 
face față unor situa ții în care pia ța s-ar putea confrunta cu un nivel de aprovizionare sub 
nivelul necesar, instrumente care implic ă în principal transformarea zah ărului disponibil în 
afara cotelor, în zah ăr cotat. 
A patra liniu ță - În curând, Comisia va lansa un studiu privind transmiterea modific ărilor de 
preț în sectorul zah ărului, urm ărind astfel s ă facă mai mult ă lumină asupra acestei chestiuni.  
A cincea liniu ță - În conformitate cu principiul subsidiarit ății, responsabilitat ea de a pune în 
aplicare m ăsurile de diversificare și de a asigura re spectarea obliga țiilor de mediu revine 
statelor membre, care sunt mai în m ăsură să adopte deciziile necesare în contextul unei serii 
de factori specifici fiec ărui caz în parte.  
INTRODUCERE  
4. Funcționarea fără probleme a unui regim al zah ărului bazat pe cote de produc ție necesit ă 
existenta unor cote de izoglucoz ă și de sirop de inulin ă, întrucât, astfel cum sus ține cu juste țe 
Curtea de Conturi, ambele produse sunt poten țiali înlocuitori ai zah ărului. Cotele au fost 
introduse într-un moment în care produc ția acestor îndulcitori al ternativi în Comunitate 
ajunsese la un volum care risca s ă perturbe func ționarea normal ă a regimului zah ărului. 
Nivelurile cotelor de produc ție stabilite la acea dat ă corespundeau cu volumul produc ției în 
acel moment. 
5. Comisia ar dori s ă clarifice faptul c ă, din perspectiva deciziei  adoptate de Organiza ția 
Mondială a Comer țului (OMC), nu exist ă limită cantitativ ă absolută la exporturile de zah ăr 
alb: 
Consiliul OMC și instanța de apel au recomandat ca organul de solu ționare a litigiilor (OSL) 
să solicite Comunit ății Europene (CE) s ă ia măsurile necesare pentru ca regimul zah ărului din 
UE să respecte obliga țiile asumate prin Acordul privind agricultura al OMC, întrucât s-a 
constatat c ă nu este conform cu acordul men ționat.  
În ceea ce prive ște amploarea inconsecven ței, în raportul s ău din 28 aprilie 2005, instan ța de 
apel a OMC a aprobat constat ările Consiliului OMC, și anume:  
Prima liniu ță - nota de subsol nr. 1 din programu l CE referitor la importurile preferen țiale din 
anumite țări ACP și din India nu a avut drept efect juridic m ărirea sau modificarea în vreun fel 
a nivelului cantitativ angajat de Comunit ățile Europene prev ăzut de programul CE; 
A doua liniu ță- reclaman ții (Australia, Brazilia și Thailanda) au furnizat dovezi prima facie  
conform c ărora produc ătorii/exportatorii de zah ăr C (adică zahăr disponibil în af ara cotelor de 
producție) care au dep ășit nivelurile la care s-au angajat CE au beneficiat de „pl ăți” la export 
(i) prin vânz ări de sfecl ă de zahăr C către produc ătorii de zah ăr C sub costul total al produc ției 
lor; și (ii) sub forma unor transferuri de resurse financiare, prin subven ționare încruci șată 
rezultată din func ționarea regimului zah ărului în CE, în sensul dispozi țiilor articolului 9 
alineatul (1) litera (c) din Acordul privind agricultura  al OMC ( și, prin urmare, supuse unor 
angajamente de reducere a subven țiilor la export);  
RO 5   RO A treia liniu ță - CE nu a demonstrat c ă nu au fost subven ționate exporturile sale de zah ăr C și 
zahăr (înlocuitor) din ACP/India care au dep ășit nivelul la care s-au angajat Comunit ățile 
Europene. 
Prin urmare, UE poate permite exporturi de zah ăr disponibil în af ara cotelor peste 
angajamentele asumate în cadrul OMC, cu condi ția ca UE s ă poată demonstra c ă aceste 
exporturi nu sunt subven ționate.  
Caseta 1   
A se vedea r ăspunsul la punctul 5. 
7. În primul rând, Comisia dore ște să sublinieze c ă nu ar trebui s ă se mențină în limitele 
impuse de decizia OMC toate exporturile de zah ăr ale UE, ci numai exporturile subven ționate. 
În consecin ță, zahărul cotat și izoglucoza disponibil ă în afara cotelor nu fac obiectul acestor 
limite, cu condi ția să nu se acorde rambursarea. 
9. Obiectivele reformei sunt lega te direct de obiectivele PAC, consacrate de tratate. În plus, 
faptul că reforma are obiective par țial divergente nu constituie un neajuns, fiind mai curând 
rezultatul dimensiunii ample a reformei. Diferitele obiective ale reformei reflect ă diferitele 
aspecte ale pie ței zahărului și trebuie s ă fie echilibrate una fa ță de cealalt ă. 
10. (d) Un nivel mai sc ăzut de renun țare la cote de produc ție în al doilea an a dat na ștere unei 
aprovizion ări excesive a pie ței interne, situa ție față de care Comisia a trebuit s ă adopte dou ă 
seturi de m ăsuri: pe de o parte, extinderea restituiril or la export în anul comercial 2007-2008 
și, pe de alt ă parte, stabilirea unui procentaj de re tragere de 13,5 % [Re gulamentul (CE) nr. 
290/2007 al Comisiei], în vederea men ținerii echilibrului structural al pie ței. 
(e) Reforma a implicat o reducere a pre țului sfeclei, astfel încât a av ut un impact direct asupra 
venitului cultivatorilor, fapt ce justific ă măsura compens ării. Pentru cultivatorii de cereale, 
izoglucoza constituie doar un debu șeu marginal pentru cerealele al c ăror preț depinde mult 
mai mult de alte variabile. Reforma nu a avut un impact vizibil asupra venitului cultivatorilor 
de cereale și, prin urmare, nu ar fi fost justificat ă o compensare.  
OBSERVA ȚII 
21. Pentru a garanta un proces de restructurare eficient și armonios, Comisia a optat pentru un 
model de reform ă bazat pe deciziile independente ale produc ătorilor de zah ăr. Această alegere 
s-a dovedit eficace sub aspectul îndeplinirii  obiectivelor reformei. O abordare bazat ă pe 
orientarea c ătre regiuni specifice sau c ătre produc ători individuali ar fi întâmpinat nu numai o 
opoziție majoră a statelor membre și a operatorilor economici afecta ți de reducerea cotelor, 
dar și dificultăți practice majore privind stabilirea operatorilor care ar trebui s ă iasă din 
această ramură industrial ă și a celor care ar trebui s ă rămână.  
22. Obiectivul primar al reform ei a fost atingerea unui nou echil ibru pentru sectorul UE al 
zahărului, într-un scenariu marcat de o mai mare deschidere a pie ței interne c ătre importurile 
din țări terțe. Pentru atingerea acestui obiectiv a fost necesar ă o reducere a cotelor; 
întreprinderile care au r ămas pe pia ța zahărului ar trebui s ă aibă capacitatea de a func ționa pe 
o piață în care pre țurile institu ționale sunt substan țial mai sc ăzute.  
23. Din motive de eficien ță și transparen ță, Comisia a optat pentru  un model de reform ă în 
care deciziile finale de men ținere, de reducere sau de abandonare a produc ției ar fi luate în 
mod individual de întrepri nderile din sectorul zah ărului, în contextul unui viitor caracterizat 
prin prețuri substan țial mai sc ăzute. În plus, a fost acordat un stimulent financiar 
întreprinderilor care au decis s ă renunțe la cote de produc ție. Acest model nu necesit ă o 
RO 6   RO analiză a profitabilit ății curente și a perspectivelor fiec ărui produc ător de zah ăr din UE. Prin 
urmare, Comisia nu a considerat necesar s ă colecteze astfel de date referitoare la 
productivitatea și eficacitatea modelului ales. În plus, o astfel de analiz ă ar implica aspecte 
confidențiale din mediul privat de afaceri și, de asemenea, compararea întreprinderilor pe 
baza acestor aspecte nu ar fi scutit ă de controverse.  
Creșterea nivelului de competitivitate al sectorului zah ărului din UE dup ă aplicarea reformei 
este incontestabil ă, întrucât întreprinderile care opereaz ă acum pe pia ță trebuie s ă-și mențină 
profitabilitatea în  cadrul unui scenariu în care pre țurile institu ționale sunt substan țial mai 
scăzute. 
24. Pentru a estima profita bilitatea sectorului zah ărului în fiecare stat membru, Comisia a 
utilizat în mod consecvent cele mai bune informa ții disponibile. Pentru a se garanta 
fiabilitatea rezultatelor, aceste an alize se vor întemeia pe tendin țele consolidate înregistrate în 
cursul unei perioade de timp semnificative. Rezu ltatele actuale ale reformei au confirmat în 
mare măsură valabilitatea acestor estim ări. 
Evaluarea de impact ini țială SEC (2003) 1022 s-a întemeiat pe da tele extrase din „Studiul de 
evaluare a impactului viitoarelor op țiuni privind viitorul reformei zah ărului în cadrul 
organizării comune a pie țelor în sectorul zah ărului”, elaborat de LMC pentru Comitetul 
european al produc ătorilor de zah ăr (CEFS, 2003) care a conf irmat într-o mare m ăsură 
concluziile prelimin are ale Comisiei.  
Actualizarea evalu ării de impact SEC (2005) 808 s-a întemeia t pe o serie de surse, inclusiv pe 
diferite studii comandate fie de c ătre organiza ții din acest sector, cum ar fi Comitetul 
european al produc ătorilor de zah ăr, Confedera ția general ă a produc ătorilor de sfecl ă de zahăr 
(Comité Européen de Fabricants de Sucre, Conféderation Généra le de Betteraviers ) fie de 
statele membre, precum și pe contribu ții din mediul universitar.  
În consecin ță, datele din tabelul 2 referitoare la evaluarea de impact actualizat ă sunt cele mai 
recente date disponibile, adecvate pentru estimarea profitabilit ății întregului sector al 
zahărului în fiecare stat membru.  
25. A se vedea r ăspunsul formulat la punctul 23 privi nd caracteristicile m odelului de reform ă 
reținut de Comisie. 
În conformitate cu datele prezentate în  tabelul 1 al Comisiei, partea din cota de ținută de 
statele membre cu un nivel ridicat de profitabili tate a crescut de la 68% la 78% ca urmare a 
reformei, în timp ce partea de ținută de statele membre cu o profitabilitate sc ăzută a scăzut de 
la 12% la 5%. Avantajele la nivelul competitivit ății generale a sectorului zah ărului din UE 
sunt clare. 
26. Temeiul reformei a fost renun țarea pe baz ă voluntară la 6 milioane de tone din cota de 
producție până la campania din 2009-2010 pentru care a fost înfiin țat un plan de restructurare 
de patru ani. Volumul pentru primul an (în care s-a renun țat la 1,47 milioane de tone) a fost 
conform obiectivului men ționat, însă în al doilea an situa ția a fost diferit ă (0,71 milioane de 
tone), ceea ce a dete rminat Comisia s ă aducă ajustările necesare. În octombrie 2007 a fost 
adoptat în acest domeniu Regulamentu l (CE) nr. 1261/2007 al Consiliului. 
Instrumentele de încurajare a abandon ării cotelor în primii doi ani de reform ă s-au dovedit a fi 
atractive numai pentru întreprinderile prelucr ătoare cu nivelul cel mai sc ăzut de 
competitivitate, iar volumul cotelor abandonate nu a fost suficient pentru ca acest sector s ă 
atingă un nou echilibru. Dup ă cum arat ă cu justețe Curtea de Conturi ma i detaliat la punctul 
27, obstacolul major pentru aceast ă ramură industrial ă nu a fost lipsa stimu lentelor financiare, 
ci mai degrab ă elementele de incertitudine aferente acelei p ărți din ajutorul care trebuia 
rezervat pentru cultivatori și contractori. 
RO 7   RO 28. Ajutoarele cuplate di n perioada de tranzi ție de cinci ani acordat e cultivatorilor trebuie 
evaluate în contextul politic al reformei din sectorul zah ărului care au trebuit s ă fie susținute, 
de asemenea, de acele state membre care, drept consecin ță, aveau s ă piardă capacități de 
producție a zahărului. Reforma sectorului zah ărului va fi evaluat ă prin raportare la rezultatele 
ei finale, dup ă încheierea perioadei de tranzi ție.  
29. Nivelul total al renun țării la cote, astfel cum a fost estimat de Comisie, nu se întemeiaz ă 
pe analiza profitabilit ății la nivelul fiec ărei întreprinderi, ci pe  rezultatul noilor condi ții 
macroeconomice care domin ă sectorul zah ărului din economia UE, și anume decizia 
Consiliului de conducere al OMC și pe accesul sporit acordat a numitor exportatori de zah ăr.  
Comisia sus ține în mare parte pozi ția Curții de Conturi conform c ăreia profitabilitatea 
producătorilor de zah ăr poate varia în cadrul aceleia și regiuni, de aceea a optat pentru un 
model de reform ă în care deciziile finale s ă fie luate de fiecare într eprindere din sectorul 
zahărului. În acest context, obiectivul reformei nu a fost acela de a ob ține un nou echilibru al 
pieței exclusiv prin renun țarea totală la produc ția de zahăr în statele membre cu cel mai sc ăzut 
nivel de profitabilitate, ci de a crea condi țiile și stimulentele care s ă permită acestui sector s ă 
aplice reducerile necesare în sectorul zah ărului.  
30. Decizia încet ării produc ției de zah ăr a fost adoptat ă în mod individual de c ătre 
întreprinderile produc ătoare de zah ăr. Cei mai eficien ți producători de zah ăr sunt, în mod 
evident, mai bine pozi ționați pentru a- și menține activitatea într-un scenariu al pre țurilor mai 
reduse. Dup ă cum arat ă cu juste țe Curtea de Conturi în alte p ărți ale raportului s ău, 
profitabilitatea combinat ă a produc ției de zah ăr depinde nu numai de performan ța economic ă 
a unităților de prelucrare a zah ărului, ci și de competitivitatea sectorului culturilor de sfecl ă de 
zahăr. Pentru a fi sustenabile din punct de vedere comercial, ar trebui s ă existe o corelare între 
cele două. 
32.  (c) Introducerea unei reduceri obl igatorii necompensate  a cotelor în 2010, în cazul în care 
obiectivul nu a fost îndeplinit prin renun țări pe bază voluntară
, s-a dovedit a fi esen țial pentru 
a se asigura o absorb ție substan țială chiar din al treilea an de reform ă.  
34. Conform celor descrise de Curtea de Conturi la punctul 27, un element esen țial care a 
reprezentat un obstacol pe ntru o mai mare absorb ție a fondului de restru cturare în cel de al 
doilea an a fost un nivel de incert itudine cu privire la nivelul r eal al ajutorului care urma s ă fie 
primit de întreprindere a de prelucrare a zah ărului. În plus, Comisia dore ște să sublinieze c ă 
valoarea total ă a ajutoarelor nu a fost majorat ă în a doua etap ă a reformei în care, cu toate 
acestea, a fost atins obiectivul renun țării totale la cote. 
35. Deciziile privind renun țarea la cote au fost a doptate în mod voluntar de c ătre întreprinderi 
pe baza propriilor lor evalu ări ale situa ției curente și ale perspectivelor. To ți operatorii 
economici din UE s-au confruntat cu aceea și opțiune în acelea și condiții, și fiecare a luat 
decizia pe care a considerat-o cea mai adecvat ă.  
36. S-a urm ărit realizarea unei cre șteri globale a productivit ății sectorului zah ărului din UE 
după încheierea reformei, țel care a fost atins.  
Având în vedere c ă sistemul a avut un caracter voluntar, to ți producătorii de zah ăr din UE au 
avut acces la sistemul de restructurare.  Deciziile finale au fost luate de c ătre fiecare 
întreprindere ținând seama de o posibil ă profitabilitate a întrepri nderii în noul context al 
pieței. 
A se vedea, de asemenea, cifrele prezentate în r ăspunsul Comisiei de la punctul 25. 
RO 8   RO 37. Competitivitatea fiec ărei întreprinderi nu depinde numai de statul membru în care 
funcționează, ci și de dimensiunea acesteia, de performan ța unităților de prelucrare, de 
sistemul de gestionare și de multe altele. Dup ă cum a explicat cu juste țe Curtea de Conturi, 
indicii diferi ți de profitabilitate ai întrep rinderilor cu sediul în acela și stat membru pot fi 
importanți.  
Cotele totale alocate înainte de reform ă statelor cu un nivel ridicat de profitabilitate au fost 
mult mai mari decât în cazul statelor cu un nivel sc ăzut de profitabilitate. Dup ă cum rezult ă 
din anexa III, cotele disponibile în statele membre cu un nivel sc ăzut de profitabilitate ulterior 
reformei se ridic ă la 31% din cotele de ținute înainte de reform ă. În cazul statelor membre cu 
un nivel ridicat de pr ofitabilitate, acest pr ocent este de 81%.  
38. Comisia consider ă că obiectivele reformei au fost  îndeplinite în totalitate și rămâne la 
convingerea c ă producătorii individuali sunt cei mai în m ăsură să ia decizii pe baza propriilor 
evaluări ale nivelului de competitivitate în viitor. 
39.-40. Comisia consider ă că mecanismele nu sunt în co nflict, având în vedere c ă temeiul 
pentru care s-a oferit op țiunea unor cote suplimentare simultan cu stimulente pentru 
renunțarea la cote cu ajutorul fondului de rest ructurare a vizat în mod expres obiectivul 
menționat de Curtea de Conturi, și anume acela de a facilita, prin cre șterea capacit ății de 
prelucrare a întreprinderilor respective, ob ținerea de beneficii supl imentare în planul 
competitivit ății de către acele întreprinderi care erau deja competitive.  
40 (a doua liniu ță). Întreprinderile de prelucrare a zah ărului vor beneficia dup ă reformă de 
prețuri mai sc ăzute la sfecla de zah ăr, iar prețurile la porumb și la alte materii prime utilizate 
pentru prelucrarea izoglucozei nu vor fi afectate. Pentru a se asigura c ă întreprinderile de 
prelucrare a izoglucozei pot s ă-și mențină un nivel relativ de competitivitate, au fost acordate 
în mod gratuit cote suplimentare, astfel încât acestea s ă poată profita de economiile de scar ă.  
41. Aplicarea combinat ă a ambelor m ăsuri a avut drept rezultat facilitarea concentr ării 
producției de zah ăr în întreprinderile cu cele mai bune perspective de a r ămâne competitive pe 
parcursul anilor și, prin aceasta, de a se ob ține o creștere global ă a competitivit ății sectorului 
zahărului din UE.  
42. Scopul reformei a fost de  a realiza aj ustarea necesar ă a sectorului zah ărului din UE în mod 
armonios și eficient. Acest lucru a necesitat înfiin țarea unui fond de restru cturare pentru acele 
întreprinderi care au renun țat la cote și a unor instrumente flexibile de ajustare pentru cei care 
decid să rămână în branșă. Întreprinderile din sectorul zah ărului din UE au fost solicitate s ă ia 
o serie de decizii baza te pe propria analiz ă a perspectivelor și a contextului pie ței. În acest 
mediu economic complex, unele întreprinderi au decis ca mai întâi s ă cumpere cote și apoi să 
renunțe la unele dintre ele.  
Comisia consider ă că o mai mare flexibilitate a operatorilor a avut drept rezultat o ajustare 
mai eficient ă a sectorului zah ărului din UE și a oferit tuturor opera torilor economici un 
tratament egal. 
După cum subliniaz ă cu justețe Curtea de Conturi, suma impus ă pentru achizi ționarea cotelor 
a fost echivalent ă cu cea alocat ă pentru renun țările la cote.  
În ceea ce prive ște presupusele consecin țe financiare negative, a se vedea r ăspunsul Comisiei 
la punctul 43. 
43. Întreprinderile de prelucrare a zah ărului vor beneficia dup ă reformă de prețuri mai sc ăzute 
la sfecla de zah ăr, iar prețurile la porumb și la alte materii prime utilizate pentru prelucrarea 
izoglucozei nu vor fi afectate.  În contextul în care sc ăderea pre țurilor la zah ăr determin ă o 
RO 9   RO reducere a pre țului la izoglucoz ă, reforma ar fi avut drept rezultat o reducere a profiturilor 
producătorilor de izoglucoz ă. 
Pentru a asigura c ă întreprinderile care prelucreaz ă izoglucoza pot s ă mențină un nivel relativ 
de competitivitate și, în acest fel, s ă se asigure condi ții echitabile între produc ătorii de zah ăr și 
izoglucoz ă, a fost acordat ă o creștere a cotelor de izoglucoz ă pentru ca ace știa să poată profita 
de economiile de scar ă.  
Comisia dore ște să sublinieze c ă, în conformitate cu situa ția cotelor la zah ăr, întreprinderile 
producătoare de izoglucoz ă care renun ță la cote și care solicit ă suma alocat ă pentru 
restructurare au trebuit s ă prezinte un plan de restructurare și să facă dovada implement ării lui 
corecte. 
44. Obiectivul reformei a fost îmbun ătățirea general ă a competitivit ății globale a sectorului 
zahărului care include și cultivatorii, pe baza unui pre ț minim mai sc ăzut la sfecla de zah ăr. 
După cum rezult ă din anexa VI a Cur ții de Conturi, anumite state membre au decis s ă 
direcționeze ajutoarele de di versificare în special c ătre cultivatorii de sfecl ă de zahăr.  
45. Ca urmare a reformei, cultivatorii de sfecl ă de zahăr din UE au demonstrat o mai mare 
capacitate de adaptare decât ar ătau estim ările inițiale, și se cultiv ă în continuare sfecla de 
zahăr pe suprafe țe mari din statele membre men ționate la tabelul 2. 
46-47. Prin natura sa, produc ția de zahăr necesită unități industriale cu un înalt nivel de dotare 
tehnică. Producția de zahăr poate rămâne competitiv ă numai dac ă atât produc ția de sfecl ă, cât 
și prelucrarea sfeclei se desf ășoară la un nivel competitiv. Sub rezerva cazurilor raportate de 
Curtea de Conturi, este posibil, de asemenea, ca unit ățile industriale performante s ă fi fost 
forțate să se închid ă din cauza unei competitivit ăți scăzute a sfeclei de zah ăr cultivate în zona 
respectivă. Se pare c ă aceasta este situa ția în cazul descris de Curtea de Conturi la punctul 30.  
50. Observa țiile Curții de Conturi se refer ă la temeiul juridic adoptat de Consiliu, pe care 
Comisia are obliga ția să îl pună în aplicare. 
51. Reforma a contribuit la acoperirea diferen ței de pre ț dintre pia ța internă a UE și piața 
mondială. În prezent, sectorul zah ărului din UE este mai orientat c ătre piață și mai competitiv 
decât înainte de reform ă.  
54. Comisia salut ă recunoașterea de c ătre Curtea de Conturi a faptului c ă piața sfeclei de 
zahăr din UE a fost stabil ă încă de la începutul reformei. 
55. Nivelul real al importurilor din aceste țări depinde de atractivitatea relativ ă a UE 
comparativ cu pia ța mondial ă. Prin urmare, unul dintre obie ctivele îndeplinite prin reform ă a 
fost acoperirea acestei diferen țe.  
56. Faptul c ă se pune un accent mai mare pe importuri nu  este rezultatul reformei sectorului 
zahărului, ci o consecin ță a politicilor UE menite s ă promoveze rolul pe care zah ărul îl deține 
ca motor al activit ății economice în țările cel mai pu țin dezvoltate, îns ă cu un real poten țial de 
producție.  
57. Comisia consider ă că noul echilibru al pie ței obținut prin reforma se ctorului poate fi 
susținut într-un viitor previzibil. Evolu țiile pieței par să confirme acest lucru. 
58. Faptul c ă EU a devenit mai dependent ă de importuri constituie consecin ța logică a 
deschiderii pie ței UE către țările terțe. Cu toate acestea, accentul pus pe importuri ar fi fost 
mult mai mare dac ă prețurile actuale la zah ăr în UE ar fi r ămas la nivelul ridicat dominant 
înainte de reform ă.  
În concluzie, nivelul auto-aprovizion ării în limita cotelor men ținute dup ă reformă 
(aproximativ 85%) poate fi considerat satisf ăcător, Comisia dorind s ă sublinieze c ă acest 
RO 10   RO regim încorporeaz ă instrumentele necesare pentru a aborda situa țiile ipotetice în care ar exista 
un deficit de aprovizionare a pie ței UE, în principal prin transformarea zah ărului disponibil în 
afara cotelor în zah ăr disponibil în ca drul cotelor. 
59.  (b) Accentul mai mare pus pe importuri depinde în esen ță de decalajul dintre pre țurile 
mondiale la zah ăr și prețurile din UE. Reforma a avut un rol major în eliminarea acestui 
decalaj și, prin urmare, a contribuit la men ținerea unui sector solid, chiar dac ă mai redus, al 
producției de zah ăr în UE.  
60. Prin cre șterea substan țială a competitivit ății globale a produc ției UE, Comisia consider ă 
că, după reformă, sectorul zah ărului din UE este mai bine dot at pentru a rezista delocaliz ării.  
61. După cum se arat ă cu justețe de către Curtea de Conturi, pentru  a beneficia de ajutor de 
restructurare, operato rul economic trebuie s ă prezinte un plan de restructurare care s ă conțină 
măsuri detaliate și concrete și care să fie puse în aplicare de c ătre autorit ățile naționale. Numai 
întreprinderile care au pus  în aplicare în mod satisf ă
cător aceste m ăsuri au dreptul de a 
beneficia de aloca ții.  
Faptul că grupurile de întreprinderi produc ătoare de zah ăr importă zahăr în UE nu este de dat ă 
recentă. În plus, într-un scenar iu nou în care UE urm ărește să crească importul de zah ăr, 
faptul că anumite unit ăți de produc ție sunt transformate în unit ăți de rafinare ar permite ca o 
parte din activitatea de prelucrare a zah ărului să rămână în UE. 
62. Comisia salut ă recunoașterea de c ătre Curtea de Conturi a faptului c ă a fost îndeplinit 
obiectivul reformei pr ivind reducerea pre țului la zah ăr. 
63. Pentru a face mai mult ă lumină asupra acestei chestiuni, Comisia va lansa în curând un 
studiu privind transmiterea pre țurilor în sectorul zah ărului.  
În plus, în contextul evalu ării periodice pe care o efectueaz ă la nivelul politicilor sale, 
Comisia va lansa o ev aluare ex-post a m ăsurilor PAC aplicate sectorului zah ărului. În cadrul 
evaluării va fi examinat impactul m ăsurilor CAP aplicate lan țului de aprovizionare cu zah ăr, 
inclusiv cultivatorilor, produc ătorilor de zah ăr și întreprinderilor de rafinare a zah ărului, 
întrucât reforma a fost adoptat ă în 2006. Se preconizeaz ă că activitatea de evaluare va începe 
în trimestrul IV din 2010. Se estimeaz ă că rezultatele evalu ării vor ap ărea la sfâr șitul anului 
2011. 
64. Nu este surprinz ător faptul c ă o reform ă care aplic ă o reducere a dime nsiunii globale a 
sectorului zah ărului, în acela și timp solicitând întreprinderilor r ămase pe pia ță să-și sporeasc ă 
substanțial nivelul de competitivitate d ă naștere la un oarecare grad de concentrare industrial ă.  
69. Izoglucoza este ob ținută prin prelucrarea cerealelo r (în principal a porumbului și a 
grâului) și, spre deosebire de sectorul sfeclei de zah ăr, nu exist ă contracte de livrare specifice 
inter-sectoriale închei ate între cultivatori și întreprinderile de prel ucrare. Din acest motiv, 
rezervarea unei p ărți din ajutoare pentru cultivatorii de sfecl ă de zahăr nu ar fi fost justificat ă.  
72. Conform celor recunoscute de Curtea de C onturi la punctul 13, în conformitate cu 
principiul subsidiarit ății, punerea în aplicare a ajutorului  pentru restructurare este în 
responsabilitatea statelor memb re, care sunt cele mai în m ăsură să valorifice unele aspecte ale 
unor împrejur ări specifice. 
Mai mult, Comisia ar dori s ă sublinieze c ă alocarea ajutorului de restructurare depinde de 
punerea în aplicare a unui plan prezentat de operatorul economic statului membru în cauz ă, în 
care va include o descriere detaliat ă a acțiunilor concrete. Este evident c ă aceste planuri 
RO 11   RO trebuie să fie conforme cu normele UE și cu cele interne, și unele dintre acestea pot s ă se 
deosebeasc ă semnificativ de la un stat membru la altul.  
73. Autorit ățile statului membru respectiv trebuie s ă verifice dac ă obligațiile sociale sunt puse 
în aplicare în conformitate cu planurile în domeniul social. Auditurile efectuate prin închiderea conturilor incl ud controlul privind desf ășurarea de c ătre statele membre a tuturor 
acestor verific ări.  
În cea mai mare parte, planurile în dom eniul social sunt convenite între produc ător și 
lucrători/sindicate. Îndeplinirea obliga țiilor – de formare profesional ă, reorganizare, 
compensare etc. – va fi monitorizat ă, de asemenea, de c ătre părțile interesate. 
În plus, Comisia g ăzduiește „Comitetul pentru dialog social sectorial pentru sectorul 
zahărului”, care este alc ătuit din reprezentan ți ai sindicatelor și ai sectoarelo r din industria 
zahărului. În special, Comisia a convenit un Cod deontologic al industriei europene a 
zahărului privind responsabilitatea social ă a întreprinderilor, care a fost pus în aplicare in 
extenso  în contextul reformei. 
În plus, impactul social al reformei va  fi luat în considerare la evaluarea m ăsurilor PAC 
aplicate sectorului zah ărului. Se preconizeaz ă că activitatea de evaluare va începe în trimestrul 
IV din 2010. Se estimeaz ă că rezultatele evalu ării vor apărea la sfâr
șitul anului 2011. 
74. Temeiul pentru extinderea termenului pe care produc ătorii trebuie s ă-l respecte în ceea ce 
privește obligațiile de mediu are dou ă planuri: pe de o parte, termenul ini țial a fost stabilit în 
2006 și calendarul de punere în aplicare a trebuit s ă fie actualizat pentru a se ține seama de 
modificările importante aduse programelor na ționale de restructurare, demarate în 2008; pe de 
altă parte, aceast ă modificare a fost necesar ă din cauza consecin țelor crizei financiare globale 
pentru economiile anumitor state membre.  
75. Izoglucoza se ob ține prin prelucrarea cerealelor  (în special a porumbului și a grâului) și, 
spre deosebire de sectorul sfeclei de zah ăr, nu exist ă contracte de livrare specifice inter-
sectoriale încheiate între cultivatori și întreprinderile de prelucrare. Din acest motiv, 
rezervarea unei p ărți din ajutoare pentru cultivatorii de  cereale nu ar fi fost justificat ă, întrucât 
prețurile la cereale nu au fost afectate de aceast ă reformă. 
76-77. A se vedea și răspunsul Comisiei la punctul 73. 
De asemenea, Comisia ar dori s ă sublinieze c ă reducerea num ărului de fabrici produc ătoare de 
zahăr a fost un proces care a durat mul ți ani, început cu mult timp înainte de reforma 
sectorului zah ărului, întrucât fiecare unitate de produc ție își sporea capacitatea de prelucrare. 
De exemplu, între anii 2000 și 2006, 67 de fabrici din UE și-au încetat activitatea.  
Fondul de restructurare a oferit un cadru juridic și un sprijin financiar de care nu au putut 
beneficia fabricile care și-au încetat activitatea înainte de reform ă. 
80. Ajutorul pentru diversific are a fost introdus pentru a oferi statelor membre op țiunea de a 
lua măsuri în regiunile respective și le permite s ă includă măsuri pentru al ți operatori 
economici afecta ți de procesul de restru cturare a sectorului zah ărului, care nu au fost 
compensa ți prin ajutoare de restructurare. 
81. A se vedea r ăspunsul Comisiei la punctul 74. 
82. Conform Planului multianual de eval uare 2010-2012 al DG AGRI, evaluarea m ăsurilor 
PAC aplicate în sectorul zah ărului va avea loc în perioa da 2010-2011. În cadrul evalu ării va fi 
examinat impactul m ăsurilor PAC aplicate lan țului de aprovizionare cu zah ăr, inclusiv 
cultivatorilor, produc ătorilor de zah ăr și întreprinderilor de rafinare a zah ărului, întrucât 
reforma a fost adoptat ă în 2006. Impactul ajutoarelor de diversificare aco rdate regiunilor 
RO 12   RO afectate de restructurare are trebui ex aminat, de asemenea, în evaluarea men ționată ( pe baza 
studiilor de caz).  
Se preconizeaz ă că activitatea de evaluare va începe în trimestrul IV din 2010. Se estimeaz ă 
că rezultatele evalu ării vor apărea la sfâr șitul anului 2011.  
Comisia desf ășoară propriile verific ări în cadrul procedurilor priv ind închiderea conturilor.  
85. Cu toate c ă propunerea Comisiei nu a inclus un ajutor de tranzi ție pentru întreprinderile de 
rafinare a zah ărului, în timpul discu țiilor în cadrul Consiliului a reie șit cu claritate faptul c ă, la 
fel ca și întreprinderile de prel ucrare a sfeclei de zah ăr, întreprinderile de rafinare a zah ărului 
au trebuit s ă aducă o serie de modific ări structurale ca urmare a sc ăderii prețurilor 
instituționale la zah ăr.  
Într-adevăr, ca urmare a reformei, medi ul de afaceri este mai competitiv pentru întreprinderile 
tradiționale de rafinare a zah ărului, care trebuie s ă-și adapteze activit ățile pentru a r ămâne 
competitive în contextul acestui nou s cenariu. Operatorii economici în cauz ă au trebuit s ă 
prevadă schimbările necesare într-un plan de afaceri pe care urmau s ă-l prezinte autorit ăților 
naționale. Prin acordarea acestui ajutor, reform a a asigurat un tratament egal pentru to ți 
producătorii de zah ăr din Comunitate, indiferent de materia prim ă pe care o folosesc - sfecl ă 
de zahăr ori zahăr brut. 
86. Legisla ția UE urmeaz ă a fi aplicat ă unitar în statele membre, fie c ă au un singur poten țial 
beneficiar, fie mai mul ți.  
88. Aceste varia ții se datoreaz ă cotelor reale la care s-a renun țat și momentului în care a avut 
loc renun țarea. În realitate, au fost colectate mai multe aloca ții temporare de restructurare și 
au fost suportate mai pu ține costuri în cadrul fondului  pentru restructurarea zah ărului. Cele 
mai mari rate de ajutor pe ton ă de cotă au fost disponibile în primii doi ani ai reformei. 
90. Reforma regimului zah ărului a fost proiectat ă în așa fel încât s ă fie neutr ă din punct de 
vedere al rubricii cheltu ielilor agricole din buget, în defavoarea autofinan țării. Fondul pentru 
restructurarea sectorului zah ărului a fost proiectat în a șa fel încât s ă se autofinan țeze. 
În ceea ce prive ște reforma regimului zah ărului, trebuie s ă se țină seama de toate modific ările 
aduse în cadrul organiz ării comune a pie țelor în sectorul zah ărului (OCP), și anume trecerea 
de la măsurile care prev ăd prețurile cu un grad ridicat de garantare la sfecla de zah ăr, 
producția și restituirile la export, la un sistem bazat în principal pe ajutoarele directe pentru 
agricultori. În acest sens, regimul zah ărului a fost conceput s ă aibă efecte neutre asupra 
bugetului din punct de vedere al che ltuielilor agricole (a se vedea și observa țiile Curții de 
Conturi de la punctul 89). Comisia consider ă că acest obiectiv a fost îndeplinit.  
Fondul european pentru rest ructurarea sectorului zah ărului, care nu este o component ă a OCP, 
a fost proiectat pentru autofinan țare, un alt aspect care a fost îndeplinit. 
(a) La data îndeplinirii reformei, se preconiza c ă importurile de zah ăr în UE vor cre ște, în 
primul rând ca efect al m ăsurilor „Totul în afar ă de arme”. Astfel, în absen ța unei reforme și 
ținând seama de decizia OMC, evolu ția pieței zahărului în UE ar fi avut drept rezultat o 
descreștere a produc ției în UE. Prin urmare, supraproduc ția ar scădea, astfel încât a fost 
anticipată scăderea treptat ă până la zero, începând cu exerci țiul bugetar 2010, a veniturilor din 
taxa pe produc ție. În acest context dinamic, impozitul pe produc ție, introdus de reforma 
sectorului zah ărului, a fost stabilit la 12 EUR/ton ă, în vederea men ținerii neutralit ății 
bugetului în ceea ce prive ște veniturile. 
(b) Măsurile de înso țire rezultă din angajamentele globale ale UE asumate în cadrul Acordului 
de parteneriat ACP-UE, menite s ă susțină țările ACP în eforturile  lor de reducere a s ărăciei și 
de dezvoltare durabil ă. Pe durata procesului de reform ă a sectorului zah ărului, Comisia s-a 
RO 13   RO angajat să susțină nevoile de adaptare ale țărilor privilegiate de Protocolul privind zah ărul și a 
întreprins o analiz ă privind impactul reformei sectorului zah ărului asupra țărilor ACP. A fost 
anticipată din timp necesitatea unor asemenea m ăsuri de înso țire pentru țările ACP. 
Sprijinul acordat țărilor ACP nu intr ă sub inciden ța Regulamentului (CE) nr. 1290/2005 al 
Consiliului, întrucât se refer ă la ajutorul pentru dezvoltare pentru țările ACP și, prin urmare, 
nu face parte din cheltuielile prev ăzute în cadrul Politicii agricole comune.  
91. A se vedea r ăspunsul Comisiei la punctul 90. 
CONCLUZII ȘI RECOMAND ĂRI 
93. Obiectivele reformei sunt legate direct de obiectivele PAC, consacrate de tratate. În plus, 
faptul că reforma are obiective par țial divergente nu constituie un neajuns, fiind mai curând 
rezultatul dimensiunii ample a reformei. Diferitele obiective ale reformei reflect ă diferitele 
aspecte ale pie ței zahărului și trebuie s ă fie echilibrate una fa ță de cealalt ă. 
94. Întreprinderile care continu ă să funcționeze dup ă reformă trebuie s ă-și mențină 
profitabilitatea în cadrul unui  scenariu în care pre țurile institu ționale sunt mai sc ăzute, 
îndeplinindu-se astfel  obiectivul îmbun ătățirii competitivit ății globale a sect orului respectiv. 
Această creștere a productivit ății este confirmat ă de faptul c ă statele membre cu un nivel 
ridicat de profitabilitate de țin în prezent 78% din cot ă (comparativ cu 68% înainte de 
reformă), în timp ce statele membre cu  un nivel de profitabilitate sc ăzut dețin în prezent 
numai 5% (comparativ cu 12% înainte de reform ă).  
Prin disponibilizarea cotelor suplimentare (în sc himbul unei sume echivalente cu ajutorul de 
restructurare) s-a avut în vedere co nsolidarea în continuare a competitivit ății a sectorului 
zahărului în UE, întrucât întreprinderilor li s-a oferit șansa de a- și extinde produc ția și de a 
beneficia de economiile de scar ă sau cel pu țin de a-și menține un nivel de produc ție similar cu 
cel înregistrat înainte de reform ă, în eventualitatea unei re duceri finale de cote.  
A se vedea și răspunsul Comisiei la punctul 23. 
95. După reformă, piața zahărului s-a reechilibrat datorit ă producției interne sc ăzute și 
prețurilor institu ționale mai reduse. Decizia încet ării zahărului a fost adoptat ă în mod voluntar 
de către fabricile în cauz ă după evaluarea viabilit ății pe termen lung a activit ăților lor în 
contextul unui nou scenariu. To ți operatorii economici din UE s-au confruntat cu aceast ă 
opțiune în condi ții identice.  
Comisia subliniaz ă faptul că dimensiunea reducerii necesare a cotelor a fost evaluat ă din 
punct de vedere al necesit ății de a se ob ține echilibrul pie ței zahărului, în c ontextul noului 
mediu economic al acestui sector. Acest lucru s-a re alizat cu ajutorul ace lor întreprinderi care 
s-au considerat a fi necompetitive în noile condi ții apărute, astfel încât și-au încetat (ori și-au 
redus) produc ția.  
96. Temeiul care a stat la baza ofertei simultane privind op țiunea de a renun ța la cote și de a 
obține cote suplimentare a fost r ăspunsul la necesitatea gestion ării unei ample restructur ări a 
sectorului zah ărului în UE. Drept urmare, în prezent acest sector are o dimensiune mai redus ă, 
însă competitivitatea lui este considerabil mai mare.  
Întreprinderile de prelucrare a zah ărului vor beneficia dup ă reformă de prețuri mai sc ăzute la 
sfecla de zah ăr, iar prețurile la porumb și la alte materii prime utilizate pentru prelucrarea 
izoglucozei nu vor fi afectate, cu toate c ă prețurile la izoglucoz ă au scăzut. Pentru a se asigura 
că întreprinderile de preluc rare a izoglucozei pot s ă-și mențină un nivel relativ de 
competitivitate, au fost acordate în mod grat uit cote suplimentare, astfel încât acestea s ă poată 
profita de economiile de scar ă.  
RO 14   RO 97. În ansamblu, cultivatorii di n UE sunt mai competitivi dup ă reformă. Cu alte cuvinte, 
competitivitatea cultivatorilor nu poate fi considerat ă separat de competitivitatea fabricii 
căreia îi livreaz ă producția de sfecl ă. A se vedea și răspunsul Comisiei la punctele 46-47. 
98. Consiliul a decis s ă mențină un regim bazat pe cote de produc ție până în 2014-2015.  
99. Comisia consider ă că au fost îndeplinite ambele obiective, și anume stabilizarea pie ței și 
reducerea capacit ăților de produc ție neprofitabile. Ca urmare a reformei, UE produce mai 
puțin cu 6 milioane de tone din cota de zah ăr, iar întreprinderile care func ționează pe piața 
zahărului trebuie s ă-și mențină profitabilitatea într- un scenariu în care pre țurile institu ționale 
sunt substan țial mai sc ăzute. 
Reforma a eliminat decalajul dintre pre țurile UE și cele la nivel mondial. Acest lucru a 
contribuit la reducerea presiunii supo rtate de sectorul intern al zah ărului din UE. 
Recomandarea 1 
În fapt, Comisia depune întotdeauna c onsiderabile pentru a se asigura c ă instrumentele și 
măsurile sunt structurate în a șa fel încât pot garanta coeren ța generală și sunt întemeiate pe 
evaluări tehnice aprofundate ale necesit ăților, precum și pe criterii obiective și 
nediscriminatorii. Aceast ă abordare a fost urm ărită, de asemenea, în reforma pie ței zahărului. 
Recomandarea 2 
La elaborarea propunerii sale pr ivind normele din domeniul zah ărului dup ă anul comercial 
2014 -2015, Comisia va examina, pe baza experien ței dobândite, o serie întreag ă de opțiuni. 
100. Reforma a contribuit la ridicarea nivelu lui de competitivitat e a sectorului zah ărului din 
UE și trebuie s ă asigure continuarea produc ției în UE. 
101. Faptul c ă se pune un accent mai mare pe importuri nu este rezultatul reformei sectorului 
zahărului, ci o consecin ță a politicilor UE menite s ă promoveze rolul pe care zah ărul îl deține 
ca motor al activit ății economice în țările cel mai pu țin dezvoltate, îns ă cu un bun poten țial de 
producție.  
Recomandarea 3 
În opinia Comisiei, noul echilibru al pie ței zahărului ca urmare a reformei, inclusiv nivelul 
acoperirii din resurse proprii a nevoi lor UE, este conform cu dispozi țiile din tratat. Tratatul nu 
prevede c ă UE trebuie s ă îți asigure neap ărat prin resurse proprii nevoile în leg ătură cu fiecare 
produs agricol. Anumite instrumente care fac parte din regimul zah ărului permit UE s ă facă 
față unor situa ții în care pia ța UE s-ar putea confrunta cu un nivel de aprovizionare sub 
nivelul necesar, în principal prin transformarea zah ărului disponibil în afara cotelor în zah ăr 
disponibil în cadrul cotelor. 
102. Comisia consider ă că a fost îndeplinit obiectivul reformei privind reducerea pre țului la 
zahăr.  
În curând, Comisia va lansa un stud iu privind transmiterea modific ărilor de pre ț în sectorul 
zahărului, urm ărind astfel s ă facă mai mult ă lumină asupra acestei chestiuni.  
În plus, în contextul evalu ării periodice pe care o efectueaz ă la nivelul politicilor sale, 
Comisia va lansa o evaluare ex-post  a măsurilor PAC aplicate sectorului zah ărului. În cadrul 
evaluării va fi examinat impactul m ăsurilor PAC aplicate lan țului de aprovizionare cu zah ăr, 
inclusiv cultivatorilor, produc ătorilor de zah ăr și întreprinderilor de rafinare a zah ărului, 
întrucât reforma a fost adoptat ă în 2006. Se preconizeaz ă că activitatea de evaluare va începe 
în trimestrul IV din 2010. Se estimeaz ă că rezultatele evalu ării vor ap ărea la sfâr șitul anului 
2011. 
RO 15   RO Recomandarea 4 
În curând, Comisia va lansa un stud iu privind transmiterea modific ărilor de pre ț în sectorul 
zahărului, urm ărind astfel s ă facă mai mult ă lumină asupra acestei chestiuni. 
103. De asemenea, Comisia dore ște să sublinieze c ă reducerea num ărului de fabrici 
producătoare de zah ăr a fost un proces care a durat mul ți ani, început cu mult timp înainte de 
reforma sectorului zah ărului, întrucât fiecare unitate de produc ție își sporea capacitatea de 
prelucrare. De exemplu, între anii 2000 și 2006, 67 de fabrici din UE și-au încetat activitatea.  
Fondul de restructurare a oferit un cadru juridic și un sprijin financiar de care nu au putut 
beneficia fabricile care și-au încetat activitatea înainte de reform ă. 
104. În conformitate cu principiul subsidiarit ății, legislatorul a acordat statelor membre 
responsabilitatea pune rii în aplicare și urmăririi consecin țelor sociale, întrucât statele membre 
sunt mai în m ăsură să îndeplineasc ă acest obiectiv.  
Autoritățile statelor membre trebuie s ă verifice dac ă obligațiile sociale sunt pus e în aplicare în 
conformitate cu planurile în domeniul social. Auditurile de închidere a conturilor includ 
controlul privind desf ășurarea de c ătre statele membre a tuturor acestor verific ări.  
În cea mai mare parte, planurile în dom eniul social sunt convenite între produc ător și 
lucrători/sindicate. Îndeplinirea obliga țiilor – de formare profesional ă, reorganizare, 
compensare etc. – vor fi monitorizate, de asemenea, de c ătre părțile interesate. 
În plus, Comisia g ăzduiește „Comitetul pentru dialog soci al sectorial pentru industria 
zahărului”, care este alc ătuit din reprezentan ți ai sindicatelor și ai sectoarelo r din industria 
zahărului. În special, Comisia a convenit un Cod deontologic al industriei europene a 
zahărului privind responsabilitatea social ă a întreprinderilor, care a fost pus în aplicare in 
extenso  în contextul reformei. 
105. În conformitate cu principiul subsidiarit ății, responsabilitatea punerii în aplicare a 
măsurilor de diversificare revine statelor membre. 
106. În decembrie 2009, Comisi a a modificat legisla ția care permite extinderea pân ă în 
septembrie 2011 a termenelor privind m ăsurile în domeniul mediului. Temeiul extinderii 
acestui termen are dou ă planuri: pe de o parte, termenul ini țial a fost stabilit în 2006 și 
calendarul de punere în aplicare a trebuit s ă fie actualizat pentru a se ține seama de 
modificările importante aduse programelor na ționale de restructurare, demarate în 2008; pe de 
altă parte, aceast ă modificare a fost necesar ă din cauza consecin țelor crizei financiare globale 
pentru economiile anumitor state membre.  
107. Cu toate c ă propunerea Comisiei nu a in clus un ajutor de tranzi ție pentru întreprinderile 
de rafinare a zah ărului, în timpul discu țiilor în cadrul Consiliului a reie șit cu claritate faptul 
că, la fel ca și întreprinderile de prelucrare a sfeclei de zah ăr, întreprinderile de rafinare a 
zahărului au trebuit s ă aducă o serie de modific ări structurale care urmare a sc ăderii prețurilor 
instituționale la zah ăr.  
Într-adevăr, ca urmare a reformei, medi ul de afaceri este mai competitiv pentru întreprinderile 
tradiționale de rafinare a zah ărului, care trebuie s ă-și adapteze activit ățile pentru a r ămâne 
competitive în contextul acestui nou s cenariu. Operatorii economici în cauz ă au trebuit s ă 
prevadă schimbările necesare într-un plan de afaceri pe care urmau s ă-l prezinte autorit ăților 
naționale. Prin acordarea acestui ajutor, reform a a asigurat un tratament egal pentru to ți 
producătorii de zah ăr din Comunitate, indiferent de materia prim ă pe care o folosesc - sfecl ă 
de zahăr ori zahăr brut. 
RO 16   RO 108. De asemenea, Comisia ar dori s ă sublinieze c ă reducerea num ărului de fabrici 
producătoare de zah ăr a fost un proces care a durat mul ți ani, început cu mult timp înainte de 
reforma sectorului zah ărului, întrucât fiecare unitate de produc ție își sporea capacitatea de 
prelucrare. Fondul de restructur are a oferit un cadru juridic și un sprijin financiar de care nu 
au putut beneficia fabricile care și-au încetat activitatea înainte de reform ă. 
Recomandarea 5 
În conformitate cu principiul subsidiarit ății, responsabilitatea de  a pune în aplicare m ăsurile 
de diversificare revine statelor  membre, care sunt mai în m ăsură să adopte deciziile necesare 
în contextul unei serii de factori specifici fiec ărui caz în parte. 
Recomandarea 6 
În conformitate cu principiul subsidiarit ății, responsabilitatea de a asigura respectarea 
obligațiilor în domeniul mediului revine st atelor membre, care sunt mai în m ăsură să adopte 
deciziile necesare în contextul unei serii de factori specifici fiec ărui caz în parte. 
109. În ceea ce prive ște reforma regimului zah ărului, trebuie s ă se țină seama de toate 
modificările aduse în cadrul organiz ării comune a pie țelor în sectorul zah ărului, și anume 
trecerea de la m ăsurile care prev ăd prețurile cu un grad ridicat de garantare la sfecla de zah ăr, 
producția și restituirile la export, la un sistem bazat în principal pe ajutoarele directe pentru 
agricultori. În acest sens, regimul zah ărului a fost proiectat în a șa fel încât s ă fie neutru din 
punct de vedere al rubric ii cheltuielilor agricole din buget. Comisia consider ă că acest 
obiectiv a fost îndeplinit. 
În conformitate cu articolul 1 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 320/2006 al Consiliului, 
soldul restant din fondul de restructurare a sectorului zah ărului, estimat în prezent la 640 de 
milioane EUR, va fi alocat FEGA dup ă finanțarea măsurilor în cadrul fondului. 
În ceea ce prive ște veniturile, a se vedea r ăspunsul Comisiei la punctul 90 litera (a). 
Măsurile de înso țire rezultă din angajamentele globale ale UE asumate în cadrul Acordului de 
parteneriat ACP-UE, menite s ă susțină țările ACP în eforturile lor de reducere a s ărăciei și de 
dezvoltare durabil ă. Pe durata procesului de reform ă a sectorului zah ărului, Comisia s-a 
angajat să susțină nevoile de adaptare ale țărilor privilegiate de Protocolul privind zah ărul și a 
întreprins o analiz ă privind impactul reformei sectorului zah ărului asupra țărilor ACP. 
Sprijinul acordat țărilor ACP nu intr ă sub inciden ța Regulamentului (CE) nr. 1290/2005 al 
RO 17   RO Consiliului, întrucât se refer ă la ajutorul pentru dezvoltare pentru țările ACP și, prin urmare, 
nu face parte din cheltuielile prev ăzute în cadrul Politicii agricole comune. 
RO 18   RO AGRI C5 - 8.7.4
Nivelul SM COTE Total în % A ăugate Cote în %
profitabilit ății 2006/2007 renun țări din cotele / din cotele
combinate (tone) ini țiale achizi ționate 2009/2010 inițiale
SCĂZUT GRECIA 317 502 158 800 50% 158 702 50%
IRLANDA 199 260 199 260 100%  0 0%
ITALIA 1557 443 1049 064 67% 508 379 33%
PORTUGALIA 69 718 69 718 100% 0 0%
Total, pe grup 2143 923 1476 842 69% 0 667 081 31%
în % din TOTAL 12% 28% 0% 5%
MEDIU REPUBLICA CEH Ă 454 862 102 473 23% 20 070 372 459 82%
DANEMARCA 420 746 80 083 19% 31 720 372 383 89%
SPANIA 996 961 498 481 50% 498 480 50%
LETONIA 66 505 66 505 100%  0 0%
LITUANIA 103 010 20 758 20% 8 000 90 252 88%
UNGARIA 401 684 301 264 75% 5 000 105 420 26%
SLOVENIA 52 973 52 973 100%  0 0%
SLOVACIA 207 432 103 717 50% 8 605 112 320 54%
FINLANDA 146 087 65 088 45% 80 999 55%
Total, pe grup 2850 260 1291 342 45% 73 395 1632 313 57%
în % din TOTAL 16% 25% 7% 12%
BELGIA 819 812 206 066 25% 62 489 676 235 82%
RIDICAT GERMANIA 3416 896 757 200 22% 238 560 2898 256 85%
FRANȚA 3288 747 683 655 21% 351 695 2956 787 90%
ȚĂRILE DE JOS 864 560 126 547 15% 66 875 804 888 93%
AUSTRIA 387 326 54 785 14% 18 486 351 027 91%
POLONIA 1671 926 366 869 22% 100 551 1405 608 84%
SUEDIA 368 262 92 798 25% 17 722 293 186 80%
REGATUL UNIT 1138 627 165 000 14% 82 847 1056 474 93%
Total, pe grup 11956 156 2452 920 21% 939 225 10442 461 87%
în % dinTOTAL 68% 47% 93% 78%
altele* 604 114 9 227 2% 0 594.886
TOTAL 17554 453 5230 331 1012 619 13336 741
* Azore, Madeira, Departamentele franceze de peste m ări, RO, BGDefalcarea pe state membre în func ție de profitabilitatatea combinat ă a acestora Restructurarea industriei zah ărului