DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI Rezumat al evaluării impactului /* SWD/2012/0008 */





DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI Rezumat al evaluării impactului care însoțește documentul CARTE ALBĂ O agendă pentru pensii adecvate, sigure și viabile REZUMAT Cadrul procedural: În 2009, pe fondul accelerării îmbătrânirii populației, al crizei economice și al unui deceniu în care au avut loc schimbări majore în sistemele de pensii din multe state membre, Comisia Europeană a considerat necesar să deschidă o dezbatere asupra modului în care cadrul privitor la pensii la nivel UE ar putea fi actualizat pentru a sprijini statele membre în ceea ce privește asigurarea de pensii adecvate, viabile și sigure cetățenilor lor - atât în prezent cât și pe viitor. În consecință, în orientările sale politice pentru actuala Comisie, din septembrie 2009, președintele Barroso a declarat: „Trebuie să ne asigurăm că pensiile își îndeplinesc rolul de a acorda un sprijin maxim pensionarilor actuali și viitori, inclusiv pentru grupurile vulnerabile.” Ulterior, comisarul Andor a fost însărcinat de președinte să „colaboreze cu alți comisari în vederea elaborării de propuneri prin care să asigure sistemele de pensii europene.” Comisia Europeană a realizat o serie de lucrări pentru a identifica și examina domeniul de aplicare exact al „cadrului” european privitor la pensii, care este mai degrabă fragmentat la momentul actual, și pentru a stabili dacă acesta trebuie să fie îmbunătățit pentru a oferi sprijin suficient statelor membre. Acestea au condus la o consultare publică prin intermediul unei cărți verzi globale privind pensiile, publicată la 7 iulie 2010. Cartea verde a adoptat o abordare integrată, înglobând aspectele economice, sociale și financiare și a recunoscut legăturile și sinergiile între pensii și strategia globală „Europa 2020” pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Cartea verde a specificat că, în timp ce statele membre sunt responsabile de sistemele de pensii, la nivelul UE, sistemele naționale de pensii sunt susținute de un cadru de acțiune, de la coordonarea politică până la reglementare, având în vedere faptul că este necesar ca anumite teme să fie abordate într-o manieră coordonată. Acestea includeau funcționarea pieței interne, cerințele Pactului de stabilitate și de creștere și asigurarea coerenței reformelor sistemelor de pensii cu Strategia Europa 2020. Un document de însoțire, publicat împreună cu cartea verde, a prezentat cadrul actual al legislației UE, alt regulament și coordonarea politicilor, inclusiv rezultatele unui demers de determinare a situației pensiilor private întreprins cu autoritățile naționale de reglementare în materie de pensii prin intermediul Comitetului european al inspectorilor pentru asigurări și pensii ocupaționale. O carte albă privind pensiile a fost anunțată în programul de lucru al Comisiei pentru anul 2011 pentru a dezvolta în continuare sprijinul oferit de UE statelor membre privind punerea în aplicare a sistemelor de pensii, bazându-se pe consultarea prin cartea verde. Prezenta evaluare a impactului analizează opțiunile de politică pentru această carte albă care propune elaborarea unui cadru și a unei strategii globale la nivelul UE în vederea sprijinirii statelor membre în ceea ce privește furnizarea de pensii adecvate, viabile și sigure. Definirea problemei Furnizarea de pensii adecvate, viabile și sigure reprezintă o responsabilitate a statelor membre, UE jucând, în prezent, un rol de sprijin limitat și destul de fragmentat. Cu toate acestea, acordarea de pensii este mai complexă și devine din ce în ce mai mult o problemă de interes comun pentru UE. Pensiile constituie principala sursă de venit pentru un număr mare și aflat în creștere de cetățeni ai UE (aproximativ ¼). Prin urmare, pensiile sunt esențiale pentru menținerea nivelului de trai la vârsta pensionării și pentru prevenirea sărăciei în rândul persoanelor vârstnice. Pe lângă faptul că reprezintă un factor determinant major al condițiilor sociale, sistemele de pensii reprezintă, de asemenea, un important factor economic. Având în vedere că aproximativ 10% din PIB în UE (2010) este alocat pensiilor, acestea constituie o parte semnificativă din cheltuielile publice. În plus, conceperea sistemelor de pensii și măsurile care stimulează sau descurajează pensionarea anticipată sau întârziată au un impact semnificativ asupra ocupării forței de muncă și, prin urmare, asupra creșterii economice. În plus, în cazurile în care pensiile private sunt foarte dezvoltate, fondurile de pensii, în calitate de investitori instituționali, constituie actori importanți pe piețele financiare. Un lucru important de știut este faptul că pensiile au un impact major nu doar asupra bugetelor publice, a piețelor muncii și a piețelor financiare și asupra economiei globale a statelor membre, ci și asupra celor ale Uniunii Europene, inclusiv asupra stabilității monedei euro. În ceea ce privește statele membre, criza economică și perspectivele de creștere mai redusă au îngreunat abordarea provocărilor majore reprezentate de îmbătrânirea populației. Mai mult, acordarea de pensii a devenit mai complexă și mai dependentă de buna funcționare a piețelor muncii și a celor financiare. Acesta este rezultatul ultimului deceniu în care statele membre au depus eforturi rezonabile în vederea adaptării mai eficiente a pensiilor la provocările reprezentate de îmbătrânire prin corelarea strânsă a drepturilor de contribuțiile depuse pe parcursul întregii cariere profesionale, încurajarea persoanelor să lucreze mai mult și completarea pensiilor publice de tip redistributiv de către sisteme de pensii private prefinanțate. La nivelul UE, riscul ca sistemele de pensii să nu mai fie adecvate, viabile și sigure în anumite state membre tinde să devină o problemă de interes comun pentru UE. Este vorba în primul rând de o consecință a modului în care îmbătrânirea accelerată a populației se dovedește a fi din ce în ce mai dificil de abordat, având în vedere recesiunea economică, deteriorarea finanțelor publice și criza datoriilor suverane și impactul acestora asupra monedei comune și a bunăstării sociale și economice generale a Uniunii. Prin urmare, succesul reformelor privind sistemul de pensii din statele membre reprezintă un factor determinant esențial al capacității UE de a realiza două din cele cinci obiective ale strategiei „Europa 2020”, și anume obiectivul privind rata ocupării forței de muncă (un loc de muncă pentru 75% dintre persoanele cu vârsta între 20 și 64 de ani), care necesită în majoritatea statelor membre o participare mult mai mare a lucrătorilor în vârstă, precum și obiectivul de reducere a sărăciei (reducerea cu cel puțin 20 de milioane a numărului de persoane care suferă sau riscă să sufere de pe urma sărăciei și a excluziunii sociale), ținând cont, în special, de riscul de sărăcie pentru persoanele în vârstă. Pentru ca UE să poată contribui în mod eficient la eforturile depuse de statele membre în această situație nouă și mai complexă din domeniul acordării pensiilor și legată de preocupări comune crescânde la nivelul UE cu privire la viitorul pensiilor, Uniunea Europeană trebuie să renunțe la abordarea care până la momentul actual s-a dovedit a fi necoordonată și fragmentată în favoarea unui cadru general și integrat de politici în materie de pensionare care să fie util statelor membre. Această abordare se bazează pe înțelegerea faptului că deciziile privind pensiile, inclusiv decizia de a ieși la pensie, sunt rezultatul unui proces complex condiționat de caracteristici individuale și gospodărești, precum și de variabile macroeconomice și instituționale. Printr-o mai bună corelare a diferitelor forme de coordonare a politicilor și de reglementare relevante pentru pensii, ajustând în același timp obiectul, amploarea și domeniul de aplicare al acestora și prin adăugarea de inițiative noi proporționale, UE poate spori în mod substanțial valoarea adăugată a activităților europene. Acest lucru ar permite, de asemenea, UE să abordeze mai bine problemele de interes comun ale statelor membre prin eliminarea și, după caz, atenuarea riscului ca problemele în materie de pensii să aibă efecte negative în diferitele state membre. Realizarea acestui obiectiv presupune punerea în comun mai eficientă a competențelor existente în materie de reglementare și de coordonare a politicilor și o utilizare mai bine coordonată a competențelor în cadrul unei abordări globale a UE. Scopul prezentei evaluări a impactului este de a stabili modul în care activitățile existente ar trebui să fie adaptate, natura inițiativelor care trebuie adăugate și mecanismele prin care acestea vor fi coordonate pentru a forma o strategie integrată de sprijin pentru statele membre. Una dintre problemele cheie este câtă importanță ar trebui să se acorde legislației și regulamentelor obligatorii în acest stadiu al procesului de elaborare a unei strategii mai cuprinzătoare. Printre părțile cele mai interesate în ceea ce privește acest proces vor fi statele membre și alte părți interesate cheie implicate în procesul de coordonare a politicilor și de reglementare cu serviciile Comisiei. Cetățenii vor fi beneficiarii finali ai acestei evoluții, având în vedere că aceștia vor profita de politicile care vor ajuta statele membre să garanteze mai bine adecvarea, viabilitatea și siguranța pensiilor actuale și viitoare. Evaluarea impactului, în conformitate cu caracterul cărții albe, se va axa, în primul rând, pe valoarea adăugată la nivelul UE pentru statele membre și principalele părți interesate. Efectele pentru cetățeni nu pot fi evaluate cu exactitate în acest stadiu întrucât acestea vor depinde de măsura în care statele membre și părțile interesate utilizează instrumentele de sprijin îmbunătățite ale UE pentru a îmbunătăți politicile și practicile privind acordarea de pensii. În plus, prezenta evaluare a impactului nu împiedică în niciun fel realizarea altor evaluări ale impactului pentru măsuri specifice prevăzute în cadrul abordării globale, în cazul în care acestea vor fi necesare, într-un caz concret, ca urmare a cărții albe. Analiza subsidiarității În timp ce politicile în materie de pensii sunt în mare măsură responsabilitatea statelor membre, UE poate să aibă un important rol de susținere la nivelul său. Astfel cum o demonstrează actuala criză a datoriilor, legăturile din ce în ce mai strânse care există între statele membre fac ca eșecul politicilor în materie de pensii puse în aplicare într-una sau mai multe țări să poată avea efecte negative indirecte asupra stabilității monedei euro și a rezultatelor economice ale UE. În plus, având în vedere creșterea mobilității persoanelor, politicile de pensii neadecvate pot avea, de asemenea, repercusiuni directe asupra sistemelor de asigurare socială din alte țări ale UE. În consecință, pensiile devin din ce în ce mai mult o problemă de interes comun în UE, ceea ce explică aprobarea de către Consiliul European, la 24 iulie 2011, a recomandărilor în materie de pensii pentru fiecare stat membru în cadrul Strategiei Europa 2020. Capacitatea statelor membre de a continua să acționeze în sensul acestor recomandări ar fi influențată în mod pozitiv de un sprijin sporit acordat de politicile UE în toate domeniile relevante pentru pensii Cu toate acestea, UE nu a fost în măsură, până în prezent, să reunească diversele sale activități și competențe în materie de pensii pentru a constitui un ansamblu de mijloace complet, coerent și coordonat în întregime care să se concentreze asupra sprijinirii statelor membre în ceea ce privește garantarea unor pensii adecvate, viabile și sigure pentru cetățeni. Dacă acest lucru s-ar întâmpla, astfel cum propune cartea albă, această evoluție ar contribui la îmbunătățirea substanțială a valorii adăugate a sprijinului acordat de UE pentru statele membre în ceea ce privește pensiile. Obiective ale inițiativei UE Pornind de la analiza cărții verzi și a altor activități esențiale, prezenta evaluare a impactului descrie caracterul destul de fragmentat de până acum al elaborării politicilor și procedurilor în materie de pensii la nivelul UE și susține necesitatea construirii, în prezent, a unui cadru politic complet și integrat și a unei strategii pentru viitorul pensiilor în UE. Acest obiectiv este sprijinit de consultarea prin cartea verde, care a indicat că marea majoritate a părților interesate sprijină metoda globală și inovatoare adoptată în acest document. Având în vedere faptul că UE este din ce în ce mai preocupată în ceea ce privește dificultățile pe termen mediu și lung din domeniul acordării pensiilor și riscul potențial de eșec al politicii de pensii în unele state membre, aceasta trebuie să dezvolte modalități mai eficace de sprijinire a politicilor naționale. Pin urmare, obiectivul general al cărții albe privind pensiile trebuie să constea în „a oferi un sprijin mai eficient pentru statele membre în eforturile lor de a furniza pensii adecvate, viabile și sigure”. Mai exact, este necesar să se dezvolte orientarea politică a UE cu privire la cele două căi politice cele mai puternice pentru a aborda provocările în materie de pensii cu care se confruntă statele membre, și anume (1) obținerea unui echilibru mai bun între durata vieții active și timpul petrecut la pensie (și anume, creșterea vârstei efective de pensionare) și (2) îmbunătățirea contribuției la caracterul adecvat al sistemelor de economii private pentru pensii. În plus, UE trebuie (3) să își consolideze instrumentele de monitorizare și coordonare, în special prin dezvoltarea monitorizării caracterului adecvat al pensiilor, împreună cu supravegherea viabilității financiare a sistemelor de pensii (a se vedea tabelul 1). Tabelul 1: Obiective și domenii politice Obiectiv general || Obiective specifice și domenii politice Furnizarea unui sprijin mai eficient pentru statele membre în eforturile lor de a furniza pensii adecvate, viabile și sigure, în contextul îmbătrânirii societății și al dificultăților în materie de finanțe publice. || 1 Sprijinirea statelor membre în ceea ce privește echilibrarea duratei vieții profesionale și a duratei pensionării Domenii de politică: Ø Reforma sistemului de pensii Ø Capacitatea persoanelor de a rămâne mai mult timp pe piața muncii 2 Sprijinirea statelor membre în ceea ce privește îmbunătățirea contribuției la adecvarea sistemelor private de economii suplimentare[1] pentru pensii Domenii de politică: Ø Acoperirea și rentabilitatea pensiilor private suplimentare Ø Siguranța acordării pensiei private suplimentare Ø Mobilitatea pensiilor suplimentare[2] 3 Îmbunătățirea instrumentelor de monitorizare și coordonare ale UE în materie de pensii Domenii de politică: Ø Monitorizarea coordonată a caracterului adecvat, a viabilității și siguranței pensiilor Ø Elaborarea de politici coerente la nivelul UE Acestea constituie obiectivele specifice care pot fi, de asemenea, considerate ca făcând referire la domeniile politice care trebuie să fie incluse într-un cadru global la nivelul UE. Pentru un echilibru mai bun între durata vieții profesionale și durata pensionării, este esențial să se combine reforma sistemelor de pensii cu măsuri privind piața muncii pentru a spori capacitatea persoanelor de a lucra pe o perioadă mai lungă de timp. Acoperirea și raportul cost-eficiență al pensiilor private complementare, precum și siguranța și mobilitatea acestora, sunt esențiale pentru îmbunătățirea contribuției la caracterul adecvat al sistemelor private de economii suplimentare pentru pensii. Pentru îmbunătățirea instrumentelor de monitorizare și coordonare ale UE ar fi esențial să se stabilească o monitorizare coordonată a caracterului adecvat, siguranței și viabilității pensiilor, precum și să se asigure elaborarea de politici coerente la nivelul UE. Opțiuni de politică Prezenta evaluare a impactului compară trei opțiuni, ținând cont pe deplin de rezultatele consultării privind cartea verde și de atenția specială acordată pensiilor în 2011 în recomandările specifice fiecărei țari, în conformitate cu strategia Europa 2020. Prima opțiune („statu-quo”) ar fi de a se continua să se funcționeze ca până acum, cu UE ocupându-se de aspecte specifice legate de pensii, într-un context restrâns, de la caz la caz. Nu ar mai exista o viziune comună asupra modului în care să se asigure pensii adecvate pentru UE în ansamblu. Cadrul UE se va modifica în mod treptat, dar, în afara cadrului de guvernanță a strategiei Europa 2020, vor fi depuse puține eforturi suplimentare pentru integrarea diverselor domenii de politică relevante sau pentru adaptarea acestui cadru la evoluția nevoilor statelor membre în contextul modificării sistemelor de pensii. În consecință, deși anumite aspecte legate de ocuparea forței de muncă și de caracterul adecvat minim al pensiilor ar fi incluse în strategia Europa 2020 împreună cu probleme legate de finanțele publice, acestea nu vor fi tratate, neapărat, într-un mod integrat. În plus, considerentele privind siguranța și rentabilitatea pensiilor private, care sunt din ce în ce mai importante datorită rolului tot mai semnificativ în ansamblul dispozițiilor privind pensionarea, ar continua să fie separate de preocupările privind caracterul adecvat și viabilitatea. În cadrul coordonării politicilor economice, pensiile vor fi luate în considerare în special dintr-o perspectivă a finanțelor publice, iar atenția ar fi concentrată asupra cheltuielilor directe cu pensiile publice, acordând, în același timp, mai puțină atenție cheltuielilor indirecte pentru scutirile de taxe care favorizează sistemele de pensii private. Doar coordonarea politicii privind protecția socială s-ar concentra cu adevărat asupra tuturor elementelor care au implicații asupra caracterului adecvat al pensiilor și ar viza luarea în considerare a contribuțiilor la pachetul de pensii al tuturor tipurilor de pensii. Totuși, aceasta nu ar integra considerațiile privind viabilitatea și siguranța. A doua opțiune („abordarea globală, integrată sau holistică”) constă în două subopțiuni care reprezintă ambele pachete complete de măsuri politice: IIa și IIb. Este important să se țină cont de faptul că aceste două pachete se bazează pe o abordare globală a pensiilor, însemnând că toate domeniile politice vor fi abordate în comun, astfel încât sinergiile să fie exploatate pe deplin, iar compromisurile să fie recunoscute și realizate în mod echilibrat. Ambele subopțiuni reunesc o gamă largă de inițiative politice existente și noi într-un document de politică strategică (carte albă) în scopul de a contura o viziune comună pentru pensii adecvate, sigure și viabile și de a construi noul cadru al UE pentru a asigura îndeplinirea acestui obiectiv strategic important în următorii ani. Subopțiunile prezintă o structură paralelă. Acestea constau din pachete de măsuri care combină instrumente de reglementare, de coordonare a politicilor și de inițiativă financiară, a căror punere în aplicare ar trebui să înceapă în cursul perioadei 2012 - 2014. - În conformitate cu obiectivul specific nr. 1 de susținere a statelor membre în ceea ce privește echilibrarea duratei vieții profesionale și a duratei pensionării și în domeniul politic al reformei sistemului de pensii, ambele vizează abordarea aspectelor legate de egalitatea de șanse între femei și bărbați privind pensiile, reducerea pensionării anticipate, evaluarea nevoilor specifice de reformă ale statelor membre și promovarea reformei sistemului de pensii, în conformitate cu recomandările privind pensiile din 2011 ale strategiei Europa 2020. În domeniul politic al inițiativelor menite să crească capacitatea persoanelor de a rămâne mai mult timp pe piața muncii, care trebuie să fie asociate cu reformele sistemului de pensii, ambele subopțiuni propun măsuri în vederea eliminării vârstei obligatorii de pensionare, promovării îmbătrânirii în condiții bune de sănătate la locul de muncă, utilizării fondurilor UE pentru a le permite lucrătorilor vârstnici să lucreze mai mult, adaptării locurilor de muncă și a pieței muncii la prelungirea vieții profesionale și dezvoltării oportunităților de prelungire a vieții profesionale, inclusiv prin locuri de muncă de sfârșit de carieră. - În conformitate cu obiectivul specific nr. 2 de sprijinire a statelor membre în ceea ce privește îmbunătățirea contribuției la caracterul adecvat al sistemelor private de economii suplimentare pentru pensii și în domeniul politic al acoperirii și al rentabilității pensiilor private suplimentare, ambele subopțiuni propun inițiative pentru a promova sisteme de pensii suplimentare cu o rentabilitate bună și pentru a optimiza efectul cheltuielilor fiscale în sprijinul contribuțiilor la pensii private. Inițiativele propuse în domeniul politic al siguranței acordării pensiei private suplimentare vizează sporirea siguranței sistemelor de pensii ocupaționale, îmbunătățirea protecției în cazul insolvenței angajatorilor finanțatori ai pensiilor, creșterea calității pensiilor din cel de-al treilea pilon și îmbunătățirea protecției consumatorilor, precum și a concepției și performanței sistemelor de pensii ocupaționale finanțate prin capitalizare. Măsurile propuse în domeniul politic al mobilității pensiilor suplimentare vizează reducerea obstacolelor din calea transferabilității transfrontaliere a drepturile de pensie suplimentară în sectorul privat și în sectorul public, îmbunătățirea capacității persoanelor de a urmări evoluția diferitelor lor drepturi de pensie, eliminarea obstacolelor fiscale în calea mobilității și a investițiilor transfrontaliere ale fondurilor de pensii și ale societăților de asigurări de viață și sporirea securității transfrontaliere a drepturilor de pensii ocupaționale pentru cercetătorii migranți. - În conformitate cu obiectivul specific nr. 3 de consolidare a instrumentelor de monitorizare și coordonare ale UE în materie de pensii și în domeniul politic al monitorizării coordonate a caracterului adecvat, a viabilității și siguranței pensiilor, ambele subopțiuni propun inițiative pentru monitorizarea caracterului adecvat, a viabilității și siguranței pensiilor și pentru sporirea calității monitorizării caracterului adecvat. Măsurile anunțate în domeniul politic al elaborării de politici coerente la nivelul UE vizează consolidarea coerenței și integrării politicilor UE care au un impact asupra pensiilor, asigurarea deplinei coordonări și integrări a politicilor în materie de pensii ale Comisiei și asigurarea monitorizării globale a progreselor realizate în furnizarea de pensii în UE. Cele două subopțiuni diferă în ceea ce privește modul în care măsurile specifice încearcă să utilizeze potențialul competențelor legislative și în ceea ce privește gradul de exploatare al răspunsurilor la cartea verde furnizate de părțile interesate. Subopțiunea IIa se bazează mai mult pe consultare. Subopțiunea IIB pune un accent mai mare pe instrumentele obligatorii din punct de vedere juridic cu scopul de a consolida sprijinul pentru recomandările specifice fiecărei țări din 2011. Ambele subopțiuni ar consolida actuala politică a UE într-un cadru global, adăugând în același timp unele măsuri noi care să confirme importanța pe care recomandările specifice fiecărei țări din 2011 o acordă creșterii vârstei de pensionare și legăturii dintre aceasta și creșterea speranței de viață. În timp ce unele măsurile sunt identice în cele două subopțiuni, diferențele între ele sunt prezentate în tabelul de mai jos. Tabelul 2 Comparație între subopțiunea IIa și subopțiunea IIb Obiectivul specific nr. 1: Sprijinirea statelor membre în ceea ce privește echilibrarea duratei vieții profesionale și a duratei pensionării Reforma sistemului de pensii || Egalitatea de șanse între femei și bărbați în materie de pensii: Publicarea unei recomandări a Comisiei privind egalitatea de șanse între femei și bărbați în ceea ce privește vârsta de pensionare și soluționarea disparităților femei-bărbați în ceea ce privește caracterul adecvat al pensiilor || Propunere de modificare a Directivei 79/7/EEC din 19 decembrie 1978, astfel încât să se asigure că femeile pot să se pensioneze la aceeași vârstă ca și bărbații. Capacitatea persoanelor de a rămâne mai mult timp pe piața muncii || Eliminarea vârstei obligatorii de pensionare: Publicarea unei recomandări a Comisiei privind eliminarea vârstei obligatorii de pensionare și abordarea altor obstacole în calea prelungirii vieții profesionale. || Propunere de modificare a Directivei 2000/78/CE, care să interzică discriminarea la locul de muncă pentru a limita utilizarea vârstei obligatorii de pensionare Permiterea lucrătorilor vârstnici de a rămâne mai mult timp pe piața muncii. Încurajarea statelor membre să folosească instrumentele Fondului social european în vederea unui sprijin mai mare pentru măsurile care permit lucrătorilor vârstnici să lucreze mai mult. || Introducerea de condiții mai stricte în FSE pentru statele membre care nu respectă recomandările specifice fiecărei țări privind măsurile destinate permiterii lucrătorilor vârstnici să lucreze mai mult și utilizarea FSE în acest scop Obiectivul specific nr. 2: Sprijinirea statelor membre în ceea ce privește îmbunătățirea contribuției la caracterul adecvat al sistemelor private de economii suplimentare pentru pensii Siguranța acordării pensiei private complementare || O mai bună protecție în cazul insolvabilității angajatorilor care finanțează pensiile: Garantarea aplicării mai eficiente a articolului 8 din Directiva privind insolvența || Propunere de modificare a articolului 8 din Directiva privind insolvența pentru a spori protecția Creșterea calității pensiilor din cel de-al treilea pilon și îmbunătățirea protecției consumatorului: Creșterea calității și a protecției consumatorului prin intermediul codurilor facultative care includ, eventual, un tip de certificare UE a produselor din cadrul celui de-al treilea pilon. || Creșterea calității și a protecției consumatorului prin intermediul standardelor obligatorii și a certificării UE a produselor din cadrul celui de-al treilea pilon. Mobilitatea pensiilor complementare || Îmbunătățirea portabilității transfrontaliere a drepturilor de pensie suplimentară: Prezentarea unei propuneri de directivă privind portabilitatea cu standarde minime pentru dobândirea și păstrarea drepturilor de pensie || Prezentarea unei propuneri de directivă privind transferabilitatea cu standarde minime de transferabilitate, precum și de achiziționare și păstrare Îmbunătățirea capacității persoanelor de a urmări evoluția diferitelor lor drepturi de pensie: Promovarea unei baze pentru servicii de urmărire a pensiilor la nivelul UE prin intermediul dezvoltării serviciilor naționale de urmărire a pensiilor || Dezvoltarea unui serviciu european de urmărire a pensiilor prin achiziții publice și mijloace de reglementare. Obiectivul specific nr. 3: Îmbunătățirea instrumentelor de monitorizare și coordonare ale UE în materie de pensii Monitorizarea coordonată a caracterului adecvat, a viabilității și siguranței pensiilor || Sporirea calității monitorizării caracterului adecvat: Utilizarea proceselor și a indicatorilor actuali pentru a spori calitatea și a crește domeniul de aplicare al caracterului adecvat și al altor tipuri de monitorizare a performanței pensiilor. || Dezvoltarea unor standarde comune pentru caracterul adecvat și alte aspecte ale performanței pensiilor pentru a fi utilizate în fixarea unor obiective naționale/UE Elaborarea de politici coerente la nivelul UE || Consolidarea coerenței și integrării politicilor UE care au un impact asupra pensiilor: Consolidarea rolului Forumului pensiilor în elaborarea unor politici coerente la nivelul UE || Înlocuirea Forumului pensiilor cu o nouă platformă europeană privind pensiile care să acopere toate tipurile de furnizare de pensii. Asigurarea monitorizării globale a progreselor realizate în furnizarea de pensii în UE: Publicarea unui raport privind progresele realizate în vederea unor pensii adecvate, viabile și sigure în 2014. || Publicarea de rapoarte periodice cu privire la progresele realizate în vederea unor pensii adecvate, viabile și sigure. O a treia opțiune, constând dintr-o armonizare generală a politicilor naționale în materie de pensii, nu a fost examinată în detaliu, deoarece nu ar fi îndeplinit criteriul subsidiarității. Cu toate acestea, subopțiunea IIb conține unele elemente de armonizare în domenii în care există deja legislație UE. Evaluarea impacturilor Evaluarea impactului nu examinează impactul măsurilor individuale. În schimb, acesta examinează impactul opțiunilor propuse ca ansamblu, pentru a oferi o evaluare generală a eventualelor impacturi economice și sociale asociate diferitelor abordări ale politicii în materie de pensii la nivelul UE. După caz, măsurile legislative vor fi analizate în mod individual în evaluări ale impactului separate. Evaluarea opțiunilor propuse arată că este dificil să se ajungă la concluzii ferme și precise privind impacturile sociale și economice, având în vedere că acestea vor depinde de reacția statelor membre cu privire la noul cadru politic al UE. În ansamblu, opțiunea II este posibil să genereze beneficii economice și sociale mai importante în raport cu statu-quo-ul (opțiunea I). Unele dintre principalele impacturi economice ar putea include: utilizarea mai eficientă a resurselor la nivelul UE, creșterea mobilității transfrontaliere a lucrătorilor și efecte pozitive asupra competitivității UE. În plus, opțiunea II este susceptibilă de a avea un impact pozitiv asupra întreprinderilor, inclusiv a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri), chiar dacă trebuie luate în considerare unele costuri de tranziție temporare. O utilizare mai redusă sau mai bună a cheltuielilor publice ar putea rezulta din sporirea rentabilității cheltuielilor fiscale pentru pensiile private. În ceea ce privește impacturile sociale, opțiunea II prevede ca accentul să fie pus pe o mai mare concentrare asupra caracterului adecvat al pensiilor și asupra aspectelor de gen, însoțită de o mai bună monitorizare la nivelul UE, precum și de măsuri pentru facilitarea prelungirii vieții profesionale și consolidarea calității sistemelor private de pensii suplimentare, ceea ce ar trebui să contribuie la o mai bună adecvare a pensiilor și la reducerea numărului de persoane expuse riscului de sărăcie. În cazul în care măsurile legislative prevăzute în temeiul subopțiunii IIb sunt puse în aplicare cu succes, subopțiunea IIb este susceptibilă de a avea efecte economice și sociale pozitive mai puternice, în comparație cu subopțiunea IIa. Cu toate acestea, este posibil ca pregătirea și punerea în aplicare a propunerilor legislative prevăzute în cadrul subopțiunii IIb să constituie un proces dificil și extrem de lung, care ar avea nevoie de mult mai multe resurse la nivelul UE și la nivel național, și care ar putea slăbi sprijinul diverselor părți interesate (inclusiv statele membre) pentru acțiunile UE. Opțiunile examinate nu ar trebui să aibă vreun impact direct important asupra mediului sau impacturi asupra țărilor terțe. Tabelul 3 Rezumat al principalelor impacturi sociale și economice Opțiunea politică || Impacturi sociale || Impacturi economice Opțiunea I || Prea puțină atenție este acordată caracterului adecvat al pensiilor și chestiunilor legate de sărăcia în rândul persoanelor vârstnice Concentrarea pe creșterea vârstei de pensionare în absența măsurilor în favoarea sprijinirii prelungirii vieții active ar putea duce la impacturi sociale negative (creșterea numărului de lucrători vârstnici care trăiesc din prestații de asistență socială) Problemele specifice în materie de egalitate între bărbați și femei vor continua să primească prea puțină atenție Progresele lente privind dezvoltarea de noi indicatori ar putea împiedica capacitatea UE de a monitoriza în întregime performanța sistemelor de pensii || UE nu va utiliza în mod optim resursele disponibile (repetarea inutilă a activităților, coordonarea slabă între diferitele structuri) Lipsa unei abordări coordonate poate conduce la elaborarea de politici insuficiente și fragmentate care riscă să nu fie în măsură să maximizeze impacturile economice pozitive și să atenueze efectele economice negative Progrese reduse privind eliminarea obstacolelor din calea mobilității lucrătorilor Capacitatea redusă a UE de a reacționa și de a se adapta rapid la provocările socio-economice și financiare care pot apărea în viitor Opțiunea II || Subopțiunea IIa || Măsurile pentru creșterea vârstei de pensionare efectivă vor avea efecte pozitive asupra ocupării forței de muncă. Acestea pot determina o creștere a veniturilor de pensii ale persoanelor în vârstă și pot contribui la combaterea aspectelor legate de izolare și excluziune socială. Va fi acordată mai multă atenție aspectelor legate de gen O mai bună monitorizare a caracterului adecvat al pensiilor Impacturi pozitive asupra drepturilor fundamentale || Eliminarea obstacolelor din calea mobilității lucrătorilor ar contribui la eficientizarea piețelor muncii, în special, ținând cont de blocajele de pe piața muncii care se prevăd în cazul anumitor profesii. Măsurile pentru creșterea vârstei de pensionare efectivă pot avea impacturi pozitive asupra finanțelor publice (creșterea veniturilor și reducerea cheltuielilor de asistență socială), competitivității UE (creșterea ofertei de forță de muncă) și asupra creșterii PIB-ului. O mai bună utilizare a resurselor la nivelul UE Impacturi pozitive asupra sectorului financiar Costuri de tranziție reduse pentru întreprinderi și IMM-uri în scopul adaptării la noua legislație Siguranță crescută pentru pensiile private suplimentare Optimizarea efectului cheltuielilor fiscale în sprijinul contribuțiilor la pensiile private Subopțiunea IIb || În cazul în care reacțiile negative ale statelor membre față de abordarea mai intervenționistă a UE ar putea fi evitate, impacturile sociale generale ar putea fi mai pozitive decât cele ale subopțiunii IIa. Posibilitatea de a transfera drepturile de pensii ocupaționale către un nou sistem de pensii poate avea impacturi sociale pozitive suplimentare Impacturile pozitive asupra drepturilor fundamentale ar fi superioare celor ale subopțiunii IIa || Impacturile economice pozitive ar fi mai importante decât în cazul subopțiunii IIa, dacă măsurile propuse ar fi puse în aplicare cu succes și în timp util. Cu toate acestea, există riscul ca statele membre să se opună soluțiilor propuse, ceea ce va diminua eficacitatea globală a pachetului și impactul economic pozitiv. Protecția sporită prevăzută de directiva privind insolvența și transferabilitatea drepturilor de pensie pot determina costuri mai importante pentru întreprinderi și IMM-uri Compararea opțiunilor Evaluarea impactului care efectuează, în primul rând, o comparație între opțiunea I și opțiunea II, concluzionează că opțiunea preferată este cea de-a doua. Prima opțiune nu reușește să îndeplinească în mod satisfăcător obiectivul de a oferi un sprijin mai eficient statelor membre în ceea ce privește asigurarea unor pensii adecvate, viabile și sigure. Opțiunea I nu ar satisface necesitatea de a examina politicile în materie de pensii în mod exhaustiv, necesitate identificată în cadrul raportului comun privind pensiile al Comitetului pentru politică economică și al Comitetului pentru protecție socială și solicitată în concluziile Consiliului. Aceasta nu ar permite, în special, să se răspundă necesității subliniate de Consiliu de a ține seama de numeroasele interacțiuni între piețele muncii, sistemele de protecție socială și politicile pieței financiare, analizele privind progresele înregistrate în realizarea reformelor, impacturile crizei și intensificarea provocărilor. Această opțiune nu ar permite nici să se răspundă așteptărilor părților interesate, care, în răspunsurile lor la consultarea prin cartea verde, au sprijinit cu fermitate o abordare globală în materie de pensii. Cea de-a treia opțiune nu pare realistă în acest moment. De asemenea, evaluarea impactului concluzionează că, în cadrul celei de-a doua opțiuni, este preferată subopțiunea IIa. Măsurile prevăzute în cadrul subopțiunii IIa sunt mai susceptibile să aibă impactul general dorit și să beneficieze de sprijinul larg din partea părților interesate decât cele prevăzute în subopțiunea IIB. Având în vedere că multe dintre măsuri depind de colaborarea părților interesate, sprijinul acestora este esențial pentru punerea în aplicare a politicilor. Deși unele dintre măsurile prevăzute în subopțiunea IIB ar putea fi considerate mai eficiente datorită unei mai mari utilizări a legislației, aceasta s-ar întâmpla numai dacă legislația ar putea fi aprobată și pusă în aplicare într-o limită de timp rezonabilă În plus, având în vedere marea diversitate a circumstanțelor naționale și faptul că UE poate legifera doar în câteva dintre domeniile necesare, există limite clare în ceea ce privește valoarea noilor măsuri legislative europene propuse în subopțiunea IIb. Pentru a obține rezultate în mod mai rapid și mai compatibile cu circumstanțele naționale, ar putea fi de preferat ca reglementarea vârstei de pensionare pentru femei și bărbați și a vârstei obligatorii de pensionare să se realizeze prin eforturile naționale de reformă, oferindu-se, în același timp, tot sprijinul și orientarea posibile prin intermediul unor măsuri de mai mică amploare. În schimb, subopțiunea IIa abordează problemele identificate prin intermediul unui ansamblu echilibrat de instrumente politice, care include instrumente legislative și alte instrumente mai neobligatorii și care ar contribui la construirea unui parteneriat solid între UE, statele membre și alte părți interesate în promovarea reformelor prin intermediul unor orientări și a sprijinului pentru pensii adecvate, viabile și sigure. Monitorizare și evaluare Evaluarea impactului prezintă mecanismele de monitorizare a punerii în aplicare a pachetului ales. Aceste mecanisme includ atât o monitorizare strictă și periodică a performanței sistemelor naționale de pensii începând din 2012, pe baza instrumentelor create pentru metoda deschisă de coordonare (bazată pe indicatori comuni și structuri de raportare stabilite), cât și o monitorizare periodică a caracterului exhaustiv al abordării UE de către Grupul de comisari privind pensiile și Grupul interservicii privind pensiile. În cele din urmă, punerea în aplicare a cărții albe va fi evaluată într-un raport privind progresele înregistrate în vederea unor pensii adecvate, viabile și sigure, care va fi publicat în 2014. [1] Expresia „sisteme complementare de economii private pentru pensionare ” se referă atât la pilonul 2 al sistemului de pensii, cât și la pilonul 3 al sistemului de pensii, și anume la regimurile ocupaționale și la contractele individuale de economii pentru pensii și pensionare. [2] Pensii suplimentare reprezintă termenul ales de UE pentru pensiile ocupaționale.