Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI privind întreprinderea comună pentru bioindustrii /* COM/2013/0496 final - 2013/0241 (NLE) */





EXPUNERE DE MOTIVE 1. CONTEXTUL PROPUNERII Contextul general Unul dintre principalele obiective ale Orizont 2020, programul-cadru pentru cercetare și inovare pentru perioada 2014-2020, este de a consolida industria europeană prin acțiuni de sprijinire a cercetării și inovării într-o serie de sectoare industriale. Programul prevede, în special, crearea de parteneriate public-privat care va contribui la rezolvarea unora dintre principalele dificultăți cu care se confruntă Europa. Bioindustriile din UE ar putea avea o contribuție semnificativă la realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și ale inițiativelor sale emblematice „O Uniune a inovării”, „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor” și „O politică industrială adaptată erei globalizării”. Acest lucru a fost recunoscut în mai multe inițiative politice recente ale UE, cum ar fi parteneriatul european pentru inovare privind „Productivitatea și durabilitatea agriculturii”[1], în strategia de specializare inteligentă pentru statele membre și regiuni[2] și în propunerea pentru al 7-lea program de acțiune pentru mediu. Comunicarea din 13 februarie 2012,care prezintă strategia privind o bioeconomie pentru Europa[3], propune crearea, în cadrul planului său de acțiune, a unui parteneriat public-privat (PPP) în domeniul bioindustriilor. Comunicarea Comisiei de promovare a unei industrii europene mai puternice pentru creșterea și redresarea economiei[4] reiterează importanța stabilirii unui parteneriat public-privat în domeniul bioindustriilor, sub forma unei inițiative tehnologice comune (ITC) în contextul politicii industriale a UE, care este, de asemenea, în conformitate cu Comunicarea Comisiei „Parteneriatele public-privat în Orizont 2020: un instrument eficient de asigurare a inovării și creșterii în Europa”[5]. Comitetul Regiunilor a subliniat, de asemenea, rolul important al bioproduselor și al biosocietății în Europa în avizul său pe marginea strategiei privind o bioeconomie pentru Europa la sfârșitul lunii noiembrie 2012[6]. Având în vedere aspectele mai cuprinzătoare care țin de sustenabilitatea economică și socială și implicațiile pentru consumatori, Comisia analizează în prezent biocombustibilii din perspectiva consumatorului, în cadrul unui studiu mai amplu cu privire la funcționarea pieței combustibililor[7]. Motive și obiective pentru o ITC în domeniul bioindustriilor Bioindustriile sunt industrii care utilizează resurse biologice regenerabile pentru producția de bioproduse și de biocombustibili. Producția se realizează, de obicei, în biorafinării și se bazează adesea pe bioprocese. Acestea creează noi lanțuri valorice, care leagă producători primari neafiliați anterior (de exemplu, responsabili de gestionarea deșeurilor organice) și industrii, oferind astfel noi oportunități pentru un număr mare de operatori consacrați Un număr din ce în ce mai mare de industrii prelucrătoare, precum industria chimică, cea a biocombustibililor, industria celulozei și a hârtiei, industria zahărului și a amidonului și furnizorii de soluții tehnologice (în special în domeniul biotehnologiei și ingineriei cu aplicabilitate industrială) sunt interesați să treacă parțial sau în întregime la bioresurse sau la bioproduse regenerabile durabile. Principalul obiectiv al acestei ITC va fi de a transforma părțile necomestibile ale plantelor (de exemplu, lemnul, reziduurile agricole și forestiere) și deșeurile biodegradabile în bioproduse și biocombustibili. Părțile necomestibile ale plantelor, denumite și material ligno-celulozic, sunt de obicei eterogene și conțin o combinație de diferite tipuri de biomolecule complexe (adică celuloză, hemiceluloză și lignină). Tehnologia necesară pentru transformarea materialului ligno-celulozic se consideră „mai avansată” în comparație cu tehnologiile actuale, care convertesc părțile comestibile ale plantelor, și este încă în curs de dezvoltare. Din acest motiv, produsele rezultate și procesele sunt denumite „avansate”. Bioindustriile reprezintă o piatră de temelie a bioeconomiei UE în termeni de stimulare a creșterii și de creare de locuri de muncă. Deși bioprodusele și biocomustibilii reprezintă actualmente doar aproximativ 3 % din valoarea de 2 000 de miliarde EUR a cifrei de afaceri anuale și 1 % din cele 22 de milioane de locuri de muncă generate astăzi de bioeconomia europeană[8], se așteaptă ca bioindustriile să se dezvolte mai rapid și mai puternic decât sectoarele bioeconomice mai tradiționale[9],[10]. Potrivit estimărilor provenite din diferite surse: · potențialul global de a genera venituri al întregului lanț valoric al biomasei pentru biorafinării ar putea depăși 200 de miliarde EUR până în 2020[11]; · ponderea bioproceselor în întreaga producție a substanțelor chimice, analizată individual, ar putea să crească de la mai puțin de 2 % în 2005 la 25 % în 2025[12]; · creșterea volumului bioproduselor chimice în UE (inclusiv a bioplasticelor, lubrifianților biodegradabili, biosolvenților, agenților tensioactivi ecologici și a materiilor prime chimice) va fi de 5,3 % pe an până în 2020, reprezentând o valoare de piață de 40 de miliarde EUR și peste 90 000 de locuri de muncă numai în industria biochimică[13]; · până în 2020, ar putea fi produși în mod durabil și la un cost competitiv până la 75 de miliarde de litri de bioetanol, ceea ce ar reprezenta venituri suplimentare de aproximativ 15 miliarde EUR pentru sectorul agricol[14]. Pentru realizarea acestui potențial și asigurarea competitivității bioindustriilor Europei și a lanțurilor valorice ale acestora pe piețele mondiale, trebuie depășite o serie de obstacole: · Materia primă pentru biomasă va trebui să se obțină în Europa într-un mod sustenabil și fără consecințe negative neprevăzute, cum ar fi pierderea biodiversității, schimbarea indirectă a destinației terenurilor (indirect land use change – ILUC) sau efecte negative asupra securității alimentare. · Diferiți operatori, inclusiv cei din sectorul agricol și forestier, industriile și responsabilii de gestionarea deșeurilor trebuie să colaboreze de-a lungul întregului lanț valoric, cu scopul de a crește eficiența utilizării resurselor prin reducerea actualei fragmentări și izolări a acestor sectoare. · Trebuie dezvoltate noi procedee pentru a separa, a pretrata și a transforma această materie primă în bioproduse și biocombustibili. Va trebui să se avanseze simultan cu o gamă largă de opțiuni tehnologice radical diferite (de exemplu, procedee enzimatice versus procedee termochimice) în cadrul unui efort puternic și complex de cercetare pentru a îmbunătăți eficiența procesului și a optimiza producția. · Sunt necesare investiții semnificative în modernizarea tehnologiei și a infrastructurii, pentru a evalua avantajele relative ale opțiunilor tehnologice radical diferite și a identifica cea mai bună opțiune sau cele mai bune opțiuni. Acest lucru va presupune modernizarea bioindustriilor existente (de exemplu, a fabricilor de celuloză și de hârtie, a industriei biocombustibililor, a industriei amidonului, a industriei chimice etc.) și crearea unor modele noi și evolutive de biorafinării integrate. · Pentru a adopta cu succes noile bioproduse și bioenergia/biocombustibilii, ar fi necesar să se elaboreze standarde, sisteme de etichetare și de certificare și să se obțină acceptarea de către clienți. Prețurile produselor ar trebui să reflecte în mod adecvat externalitățile, iar consumatorii ar trebui să poată alege produsele în cunoștință de cauză, de exemplu, pe baza informațiilor referitoare la avantajele acestor produse de-a lungul întregului ciclu de viață al produsului. Lanțurile valorice ale bioindustriei (de la producția primară, biorafinării, utilizatorii industriali până la mărcile de consum) sunt complexe, cum sunt și dificultățile tehnologice și de inovare care trebuie depășite pentru a valorifica potențialul socioeconomic și ambiental al acesteia. Numai o viziune strategică solidă, o agendă a cercetării și inovării bine structurată și definită și un angajament financiar stabil pe termen lung pot reuni într-un singur program diferitele competențe din toată Europa pentru a realiza progresele necesare și a furniza suficientă certitudine și masă critică care să permită atragerea unor investiții private semnificative. Obiectivele ITC propuse privind bioindustriile sunt: · de a contribui la o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon mai durabilă și mai eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și la stimularea creșterii economice și a ocupării forței de muncă, în special în zonele rurale, prin dezvoltarea unor bioindustrii durabile și competitive în Europa, bazate pe biorafinării avansate care se aprovizionează cu biomasă durabilă, și în special: · de a prezenta tehnologii care utilizează noi elemente de structură chimice, noi materiale și noi produse de consum din biomasă europeană și care înlătură necesitatea utilizării combustibililor fosili; · de a dezvolta modele de afaceri care integrează operatori economici de-a lungul lanțului valoric, de la aprovizionarea cu biomasă și biorafinării până la consumatorii de biomateriale, bioproduse chimice și biocombustibili, inclusiv prin crearea unor conexiuni intersectoriale noi și prin sprijinirea clusterelor interprofesionale; și · de a crea biorafinării-model, care să utilizeze tehnologii și modele de afaceri axate pe biomateriale, bioproduse chimice și biocombustibili și să realizeze câștiguri în temeni de costuri și performanță care să fie competitive cu alternativele bazate pe combustibili fosili. Valorificarea experienței din trecut UE a finanțat o gamă largă de proiecte care au contribuit la dezvoltarea bioindustriilor în ultimele decenii. Programele-cadru ale UE pentru activități de cercetare și de dezvoltare tehnologică (PC) acoperă aproape 6 % din totalul investițiilor UE în C&D și 15 % din activitățile de C&D europene finanțate din fonduri publice prin colaborare transfrontalieră. În cadrul programului specific „Cooperare” al PC7, tema 2 „Alimentație, agricultură și pescuit, biotehnologie” finanțează în prezent 100 de proiecte în domeniul biotehnologiei, cu o contribuție a UE de aproximativ 400 milioane EUR. Având în vedere caracterul multidisciplinar al biorafinăriilor, DG RTD a organizat în 2008 o cerere comună de propuneri pentru biorafinării, care a vizat patru teme din cadrul programului „Cooperare” (tema 2, tema 5, tema 4, „Nanoștiințe, nanotehnologii, materiale și noi tehnologii de producție”, și tema 6, „Mediu”). În 2009, au fost selecționate pentru finanțare trei proiecte emblematice de colaborare (BIOCORE, EUROBIOREF și SUPRABIO), cu o contribuție a UE de aproximativ 50 de milioane EUR. Experiența din anii anteriori confirmă faptul că Europa dispune de o bază solidă de cercetare în domeniul bioindustriilor, cu câteva proiecte de biorafinării de succes, atât la nivelul UE, cât și la nivel regional și național. Mecanismele de finanțare aplicate la nivelul UE și la nivel regional, în special în cazul unor proiecte de biorafinării deosebit de mari și integrate și în cazul unor clustere regionale în domeniul bioeconomiei, reprezintă un pas în direcția bună, având în vedere că se aplică o metodă axată pe lanțul valoric, care acoperă activități de cercetare, activități demonstrative și de implementare și încurajează colaborarea transfrontalieră. Totuși, ele nu au reușit să atingă o masă critică suficientă pentru a depăși fragmentarea și a crea lanțuri valorice integrate ale bioindustriei în Europa. Impactul oricărui mecanism de finanțare ar fi putut fi chiar mai bun dacă ar fi făcut parte dintr-o viziune integrată pe termen lung pentru bioindustrii și dacă s-ar fi acordat mai mult sprijin activităților demonstrative și de implementare. 2. REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI Pentru pregătirea acestei ITC au fost consultate o varietate de surse: · O consultare publică cu privire la parteneriatele public-privat în domeniul bioindustriilor a avut loc în perioada 21 septembrie-14 decembrie 2012 și s-au primit 638 de răspunsuri valabile. 64,6 % din răspunsuri au venit din sectorul privat, 24,6 % din mediul academic, 8,8 % din sectorul public și 2 % din partea ONG-urilor. Au fost primite răspunsuri din 19 dintre cele 27 de state membre, cele mai multe răspunsuri provenind din Polonia, urmată de Țările de Jos, Germania, Spania, Franța, Belgia, Suedia, Finlanda, Italia, Austria, Regatul Unit, România, Republica Cehă, Portugalia, Danemarca, Irlanda, Ungaria, Grecia și Slovacia. Aproape toți respondenții (94,3 %) au solicitat intervenția UE și 86,9 % consideră că parteneriatul public-privat este mecanismul cel mai adecvat pentru implementarea programului de cercetare și inovare pentru bioindustrii în cadrul programului Orizont 2020, având un impact socio-economic pozitiv. Alte mesaje importante s-au referit la necesitatea de a consolida inovarea în UE, de a îmbunătăți competitivitatea și de a formula obiective de intervenție clare pentru bioindustrii. Rezultatele consultării au fost prezentate și discutate în cadrul evenimentului destinat părților interesate, care a avut loc la Bruxelles la 9 ianuarie 2013 și la care au participat 162 de persoane. Raportul complet al consultării publice online face parte din evaluarea impactului; se preconizează publicarea unei versiuni tipărite în iunie 2013. · Mai multe evenimente organizate în cadrul implementării strategiei în domeniul bioeconomiei au permis stabilirea unor contacte regulate și ample cu părțile interesate în timpul pregătirii evaluării impactului. Printre aceste evenimente se numără conferința dedicată creării de parteneriate pentru bioeconomie în regiunile europene (Partnering for the Bioeconomy in European Regions) din 12 octombrie 2012, care a fost organizată în comun de DG RTD și Comitetul Regiunilor. În cadrul acestei conferințe, au fost oferite informații privind potențialul unui parteneriat public-privat în domeniul bioindustriilor, precum și exemple de activități regionale care scot în evidență avantajele posibile ale parteneriatelor în domeniul bioeconomiei. DG REGIO a informat în mod specific participanții la conferință cu privire la strategia de specializare inteligentă, care face parte din politica de dezvoltare rurală a UE. DG REGIO a propus ca investițiile să se concentreze asupra bioeconomiei, acolo unde este cazul. · Au fost consultate mai multe studii realizate în legătură cu bioeconomia, bioproduse și biocombustibili. · Un grup de zece evaluatori externi cu competențe relevante pentru diferite părți ale lanțului valoric al bioindustriilor a fost invitat să asiste DG RTD la colectarea și analizarea datelor de mai sus și la pregătirea evaluării impactului. Evaluarea impactului Regulamentul propus este sprijinit de o evaluare a impactului realizată de Comisie, care însoțește propunerea. 3. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII Rezumatul acțiunii propuse Prezenta propunere vizează crearea unei întreprinderi comune pentru bioindustrii [IC BBI (Bio-based Industries)] în temeiul articolului 187 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), pentru punerea în aplicare a inițiativei tehnologice comune pentru bioindustrii (ITC BBI). IC BBI ar trebui să fie înființată pe o perioadă care se încheie la 31 decembrie 2024. IC BBI va avea sediul la Bruxelles, Belgia. Va fi finanțată de UE, reprezentată de Comisia Europeană și de consorțiul BIC (Biobased Industries Consortium). Activitățile IC BBI vor fi finanțate în comun de către fondatorii săi. Comisia și consorțiul BIC vor contribui la cheltuielile de funcționare ale IC BBI în părți egale. Activitățile de cercetare și activitățile demonstrative vor fi finanțate prin contribuțiile societăților membre ale consorțiului BIC cu resurse financiare și nefinanciare (personal, echipamente, consumabile etc.) și cu resurse financiare din partea UE. Nivelul resurselor alocate de UE va varia, în conformitate cu normele prevăzute în programul-cadru Orizont 2020, în funcție de tipul de activitate în cauză. IC BBI va fi deschisă aderării unor noi membri, cu condiția ca aceștia să contribuie cu resurse la realizarea obiectivelor sale. Comisia va fi reprezentată în consiliul de conducere cu drepturi și voturi egale cu cele ale întreprinderilor membre ale consorțiului BIC. Temei juridic Articolul 187 din TFUE constituie temeiul juridic al propunerii. Se vor aplica normele de participare și diseminare pentru programul Orizont 2020. Cu toate acestea, dată fiind o necesitate operațională specifică a acestei inițiative, este necesară o derogare de la aceste norme. Totuși, această derogare specifică nu este inclusă în prezenta propunere în acest stadiu, pentru a nu aduce atingere discuțiilor interinstituționale privind temeiul juridic adecvat/modalitățile procedurale adecvate pentru adoptarea ei, discuții care nu s-au încheiat încă, în cadrul lucrărilor legislative privind Propunerea Comisiei de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor de participare și diseminare pentru Programul-cadru Orizont 2020 [(COM (2011) 0810 - 2011/0399 (COD)]. Derogarea specifică va fi introdusă într-o etapă ulterioară în funcție de rezultatele discuțiilor menționate mai sus. Derogarea va permite, pentru alte acțiuni decât acțiunile de inovare, să se limiteze eligibilitatea pentru finanțare la entități precum IMM-uri sau instituții de învățământ secundar și superior, asigurându-se în același timp nivelul optim de efect de pârghie asupra investițiilor private. Subsidiaritate și proporționalitate Propunerea are ca obiect un domeniu în care UE nu are competență exclusivă, motiv pentru care se aplică principiul subsidiarității. Obiectivele generale care stau la baza propunerii pot fi atinse numai printr-o acțiune a UE, deoarece: (1) Caracterul transnațional și complex al marilor provocări identificate în domeniul cercetării și inovării, care necesită o concentrare transsectorială și transfrontalieră a cunoștințelor complementare și a resurselor financiare. Niciun stat membru, nicio societate sau parte interesată nu poate rezolva problema de sine stătător. (2) Amploarea efortului de coordonare și a resurselor necesare este atât de mare încât pot fi aplicate în mod credibil numai la nivel european. (3) Având în vedere inițiativele similare sau concurente care sunt în curs de implementare sau sunt lansate de alte puteri economice (SUA, Brazilia, China, Canada), numai o acțiune de mare amploare, pusă în aplicare la nivel european, este suficient de atractivă astfel încât industriile să investească în Europa. În conformitate cu principiul proporționalității, dispozițiile prezentului regulament nu depășesc acțiunile necesare pentru îndeplinirea obiectivelor sale. Alegerea instrumentului Regulamentul propus va stimula considerabil investițiile publice și private în activitățile de cercetare și inovare care au drept scop creșterea competitivității bioindustriilor europene și crearea de locuri de muncă, în special în zonele rurale. IC BBI poate atrage resurse private, cu ajutorul fondurilor UE, la un nivel care nu poate fi atins cu ajutorul instrumentelor tradiționale, care nu sunt însoțite de o abordare strategică pe termen lung în ceea ce privește programarea și finanțarea. Fiecare euro din fondurile UE va atrage 2,8 EUR din fonduri private în perioada funcționării întreprinderii comune. 4. IMPLICAȚII BUGETARE Bugetul total al IC BBI va fi de 2 000 de milioane EUR (inclusiv contribuțiile în lichidități și în natură). În plus, industria s-a angajat să investească 1 800 de milioane EUR în înființarea unor instalații-model demonstrative care să contribuie la realizarea obiectivelor acestei ITC. Contribuția maximă a Uniunii Europene (inclusiv AELS) va fi de 1 000 de milioane EUR[15], plătită din bugetul programului Orizont 2020. Costurile de funcționare ale IC BBI vor fi finanțate de la bun început în părți egale de către UE și de consorțiul BIC. Cheltuielile administrative nu trebuie să depășească 60 de milioane EUR pe durata existenței întreprinderii comune. Activitățile de cercetare și activitățile demonstrative implementate de IC BBI și eligibile pentru cofinanțare în cadrul programului Orizont 2020 vor fi finanțate în comun de către UE și consorțiul BIC. 5. ELEMENTE OPȚIONALE Revizuire UE va prezenta un raport anual cu privire la progresele înregistrate de IC BBI și va realiza o evaluare intermediară până la 31 decembrie 2017. Descărcarea de gestiune pentru execuția contribuției UE va face parte din descărcarea de gestiune acordată Comisiei de către Parlamentul European, la recomandarea Consiliului, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 319 din TFUE. 2013/0241 (NLE) Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI privind întreprinderea comună pentru bioindustrii (Text cu relevanță pentru SEE) CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 187 și articolul 188 primul paragraf, având în vedere propunerea Comisiei Europene, având în vedere avizul Parlamentului European[16], având în vedere avizul Comitetului Economic și Social[17], întrucât: (1) Parteneriatele public-privat sub forma inițiativelor tehnologice comune au fost prevăzute inițial în Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013)[18]. (2) Decizia 2006/971/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific „Cooperare” de punere în aplicare a celui de-al șaptelea Program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013)[19] a identificat anumite parteneriate public-privat care trebuie sprijinite. (3) Regulamentul (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului din ... 2013 de instituire a programului Orizont 2020 – Programul-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020)[20] își propune să aibă un impact mai mare asupra cercetării și inovării, combinând programul-cadrul Orizont 2020 și fondurile din sectorul privat în cadrul unor parteneriate public-privat în domenii-cheie în care cercetarea și inovarea pot contribui la atingerea obiectivelor mai ample ale Uniunii privind competitivitatea și la depășirea dificultăților cu care se confruntă societatea. Implicarea Uniunii în aceste parteneriate poate lua forma unor contribuții financiare destinate întreprinderilor comune înființate în temeiul articolului 187 din tratat, astfel cum este prevăzut în Decizia nr. 1982/2006/CE. (4) În conformitate cu Decizia (UE) nr. .../2013 a Consiliului din ... 2013 de instituire a programului specific de implementare a programului Orizont 2020 (2014-2020)[21] se poate acorda sprijin întreprinderilor comune înființate în temeiul programului-cadru Orizont 2020 în condițiile specificate în decizia respectivă. (5) Strategia Europa 2020[22] subliniază necesitatea creării unor condiții favorabile investițiilor în cunoaștere și inovare, pentru a se ajunge la o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii în Uniune. Această strategie a primit aprobarea Parlamentului European și a Consiliului. (6) Consorțiul bioindustriilor (denumit în continuare „ consorțiul BIC”) a elaborat un document politic și o agendă strategică de inovare și cercetare, bazate pe un amplu proces de consultare cu părțile interesate din sectorul public și privat. Agenda strategică de inovare și cercetare descrie principalele dificultăți tehnologice și de inovare care trebuiesc depășite pentru a dezvolta bioindustrii durabile și competitive în Europa și identifică activitățile de cercetare, demonstrative și de implementare care trebuie desfășurate în cadrul inițiativei tehnologice comune pentru „Bioindustrii”. (7) Consorțiul BIC este o organizație nonprofit creată pentru a reprezenta grupul industrial care sprijină inițiativa tehnologică comună pentru bioindustrii. Membrii săi acoperă întregul lanț valoric al bioindustriilor și reprezintă industriile mari, întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri), clustere regionale, asociații profesionale europene și platforme tehnologice europene. Obiectivul consorțiului BIC este de a asigura și a încuraja dezvoltarea tehnologică și economică a bioindustriilor în Europa. Orice parte interesată care intervine de-a lungul lanțului valoric al bioindustriilor poate să devină membru al consorțiului. În ceea ce privește statutul de membru, consorțiul BIC aplică principii generale de deschidere și transparență, asigurând o vastă participare a industriilor. (8) Comunicarea Comisiei din 13 februarie 2012, „Inovarea în scopul creșterii durabile: O bioeconomie pentru Europa”[23] și, în special, planul de acțiune aferent solicită crearea unui parteneriat public-privat pentru a sprijini înființarea unor bioindustrii și lanțuri valorice europene durabile și competitive. Având în vedere orientarea spre o societate post-petrolieră, comunicarea își propune să integreze mai bine sectoarele de producție și de prelucrare a biomasei pentru a reconcilia securitatea alimentară și penuria de resurse naturale și obiectivele de mediu cu utilizarea biomasei în scopuri industriale și energetice. (9) Comunicarea Comisiei din 10 octombrie 2012, „O industrie europeană mai puternică pentru creșterea și redresarea economiei”[24] confirmă importanța strategică a bioindustriilor pentru competitivitatea Europei în viitor, astfel cum a fost identificată în Comunicarea Comisiei din 21 decembrie 2007, „O inițiativă privind piețele-pilot pentru Europa”[25], și subliniază necesitatea unei inițiative tehnologice comune pentru bioindustrii. (10) Bioindustriile și lanțurile lor valorice se confruntă cu dificultăți tehnologice și de inovare complexe și considerabile. În calitate de sector nou, bioindustriile trebuie să depășească problema dispersiei competențelor tehnice și a deficitului de date disponibile public privind resursele disponibile efectiv pentru crearea unor lanțuri valorice durabile și competitive. Pentru a răspunde acestor dificultăți, masa critică trebuie obținută în mod orientat și coerent la nivel european în ceea ce privește amploarea activităților, excelența și potențialul de inovare. (11) Inițiativa tehnologică comună pentru bioindustrii ar trebui să reducă diferitele tipuri de deficiențe ale pieței care descurajează investițiile private în cercetarea preconcurențială, în activități demonstrative și de implementare pentru bioindustriile din Europa. În special, această inițiativă ar trebui să asigure disponibilitatea unei aprovizionări fiabile cu biomasă, ținând seama de alte necesități de ordin social și ambiental concurente, și să sprijine dezvoltarea unor tehnologii de prelucrare avansate, realizarea unor activități demonstrative la scară largă și elaborarea unor instrumente politice, reducând astfel riscurile pentru investițiile private realizate în cercetare și inovare în vederea dezvoltării unor bioproduse și biocombustibili durabili și competitivi. (12) Inițiativa tehnologică comună pentru bioindustrii ar trebui să fie un parteneriat public-privat destinat să sporească investițiile în dezvoltarea unui sector bioindustrial durabil în Europa. Datorită acestei inițiative, cetățenii europeni ar trebui să beneficieze de avantaje socio-economice și de mediu, ar trebui să crească competitivitatea Europei, iar Europa ar trebui să devină un actor-cheie în cercetarea, demonstrarea și utilizarea bioproduselor și a biocombustibililor avansați. (13) Obiectivul inițiativei tehnologice comune pentru bioindustrii este să implementeze un program de activități de cercetare și inovare în Europa, care vor evalua disponibilitatea resurselor biologice regenerabile care pot fi utilizate pentru producerea de biomateriale, și, pe această bază, să sprijine crearea de lanțuri valorice bioeconomice durabile. Aceste activități ar trebui să fie realizate prin intermediul unor colaborări între părțile interesate, de‑a lungul întregului lanț valoric bioeconomic, care includ producția primară și industrii de prelucrare, mărci de consum, IMM-uri, centre de cercetare și tehnologie și universități. (14) Ambiția și sfera de cuprindere a obiectivelor inițiativei tehnologice comune pentru bioindustrii, amploarea resurselor financiare și tehnice care trebuie mobilizate, precum și necesitatea unei coordonări eficiente și a unor sinergii ale resurselor și fondurilor necesită implicarea Uniunii. Prin urmare, ar trebui înființată o întreprindere comună pentru implementarea inițiativei tehnologice comune pentru bioindustrii (denumită în continuare „întreprinderea comună BBI”), care să aibă personalitate juridică. (15) Obiectivul întreprinderii comune BBI ar trebui să fie realizat prin sprijinirea activităților de cercetare și inovare, prin utilizarea resurselor din sectoarele public și privat. În acest scop, întreprinderea comună BBI ar trebui să organizeze cereri de propuneri pentru sprijinirea cercetării, a activităților demonstrative și de implementare. (16) Pentru a obține un impact maxim, întreprinderea comună pentru bioindustrii ar trebui să dezvolte sinergii strânse cu alte programe ale Uniunii în domenii precum educația, mediul, competitivitatea și IMM-urile, cu fondurile pentru politica de coeziune și cu politica de dezvoltare rurală, care pot contribui în mod special la consolidarea pe plan național și regional a capacităților de cercetare și inovare, în contextul strategiilor de specializare inteligentă. (17) Membrii fondatori ai întreprinderii comune BBI ar trebui să fie Uniunea și consorțiul BIC. (18) Normele privind organizarea și funcționarea întreprinderii comune BBI ar trebui prevăzute în statutul întreprinderii comune BBI din cadrul prezentului regulament. (19) Consorțiul BIC și-a exprimat în scris acordul de a continua activitățile de cercetare în domeniul de activitate a întreprinderii comune BBI în cadrul unei structuri bine adaptate naturii unui parteneriat public-privat. Este necesar ca BIC să adere la statutul prevăzut în anexa la prezentul regulament prin semnarea unei scrisori de aprobare. (20) Pentru a-și îndeplini obiectivele, întreprinderea comună BBI ar trebui să acorde sprijin financiar în principal sub formă de granturi acordate participanților pe baza unor cereri de propuneri deschise și competitive. (21) Contribuțiile membrilor din sectorul privat nu ar trebui să se limiteze la acoperirea cheltuielilor administrative ale întreprinderii comune BBI și la cofinanțarea necesară pentru desfășurarea activităților de cercetare și inovare sprijinite de întreprinderea comună BBI. (22) Aceste contribuții ar trebui să vizeze, de asemenea, activități suplimentare care trebuie întreprinse de către membrii din sectorul privat, după cum se specifică într-un plan de activități suplimentar, oferind astfel o imagine adecvată a efectului de pârghie al acestor activități suplimentare, reprezentând o contribuție la sfera mai amplă a inițiativei tehnologice comune pentru bioindustrii. (23) Participarea la acțiuni indirecte finanțate de întreprinderea comună BBI ar trebui să fie conformă cu Regulamentul (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului din ... 2013 de stabilire a normelor de participare și diseminare pentru programul-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 (2014-2020)”[26]. (24) Contribuția financiară a Uniunii la întreprinderea comună BBI ar trebui să fie administrată în conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare și cu normele relevante privind gestiunea indirectă prevăzute în Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 și în Regulamentul delegat (UE) nr. 1268/2012 al Comisiei din 29 octombrie 2012 privind normele de aplicare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012[27]. (25) Auditurile beneficiarilor fondurilor Uniunii alocate în temeiul prezentului regulament ar trebui să fie efectuate în așa fel încât sarcina administrativă să fie redusă, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. .../2013 [programul-cadru Orizont 2020]. (26) Interesele financiare ale Uniunii și ale celorlalți membri ai întreprinderii comune BBI ar trebui să fie protejate prin măsuri proporționale pe tot parcursul ciclului de cheltuieli, inclusiv prin prevenirea, depistarea și investigarea neregulilor, recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau utilizate incorect și, dacă este cazul, prin aplicarea de sancțiuni administrative și financiare în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012. (27) Auditorul intern al Comisiei ar trebui să exercite asupra întreprinderii comune BBI aceleași prerogative ca și asupra Comisiei. (28) În conformitate cu articolul 287 alineatul (1) din tratat, actul constitutiv al organelor, oficiilor sau agențiilor înființate de Uniune poate să excludă verificarea totalității conturilor de venituri și cheltuieli ale acestor organe, oficii sau agenții de către Curtea de Conturi. În conformitate cu articolul 60 alineatul (5) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012, conturile organismelor înființate în conformitate cu articolul 209 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 trebuie să fie verificate de un organism independent de audit, care trebuie să elaboreze un aviz, printre altele cu privire la corectitudinea conturilor, precum și cu privire la legalitatea și regularitatea tranzacțiilor subiacente. Având în vedere necesitatea de a se evita dubla verificare a conturilor, se justifică dispoziția potrivit căreia conturile întreprinderii comune BBI nu ar trebui să fie verificate de către Curtea de Conturi. (29) Pentru a facilita înființarea întreprinderii comune BBI, Comisia ar trebui să fie responsabilă de înființarea și funcționarea inițială a întreprinderii comune BBI, până când aceasta dispune de capacitatea operațională necesară execuției propriului buget. (30) În conformitate cu principiile subsidiarității și proporționalității prevăzute la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană, obiectivele întreprinderii comune BBI cu privire la consolidarea cercetării și a inovării în sectorul industrial la nivelul Uniunii nu pot fi atinse în mod suficient de către statele membre; prin urmare, pentru a se evita redundanța eforturilor, menținând masa critică și garantând utilizarea finanțării publice în cel mai bun mod posibil, acestea pot fi atinse într-o mai mare măsură la nivelul Uniunii; prezentul regulament se limitează la minimul necesar pentru atingerea obiectivelor respective și nu depășește ceea ce este necesar în acest sens. ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: Articolul 1 Înființare 1. În vederea punerii în aplicare a inițiativei tehnologice comune pentru bioindustrii, se înființează o întreprindere comună în sensul articolului 187 din tratat (denumită în continuare „întreprinderea comună BBI”), pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2024. 2. Întreprinderea comună BBI reprezintă un organism căruia i se încredințează punerea în aplicare a unui parteneriat public-privat, menționat la articolul 209 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului[28]. 3. Întreprinderea comună BBI are personalitate juridică. În fiecare dintre statele membre, aceasta se bucură de cea mai extinsă capacitate juridică acordată persoanelor juridice în temeiul legislației respectivelor state. Întreprinderea comună BBI poate, în special, să dobândească sau să înstrăineze bunuri mobile sau imobile și poate avea capacitate procesuală. 4. Sediul întreprinderii comune BBI este situat la Bruxelles, Belgia. 5. Statutul întreprinderii comune BBI este prevăzut în anexă. Articolul 2 Obiective Întreprinderea comună BBI are următoarele obiective: (a) de a contribui la punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. .../2013 al Parlamentului European și al Consiliului din ... 2013 de instituire a programului-cadru Orizont 2020 și în special partea ... din Decizia nr. .../2013 UE a Consiliului din ... 2013 privind instituirea programului specific de punere în aplicare a programului-cadru Orizont 2020. (b) de a contribui la obiectivele inițiativei tehnologice comune pentru bioindustrii de dezvoltare a unei economii cu emisii scăzute de dioxid de carbon mai durabile și mai eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor și de stimulare a creșterii economice și a ocupării forței de muncă, în special în zonele rurale, prin dezvoltarea unor bioindustrii durabile și competitive în Europa, bazate pe biorafinării avansate se aprovizionează cu biomasă durabilă, și în special: (c) de a prezenta tehnologii care utilizează noi elemente de structură chimice, noi materiale și noi produse de consum din biomasă europeană și care înlătură necesitatea utilizării combustibililor fosili; (d) de a dezvolta modele de afaceri care integrează operatori economici de-a lungul întregului lanț valoric, de la aprovizionarea cu biomasă și biorafinării până la consumatorii de biomateriale, bioproduse chimice și biocombustibili, inclusiv prin crearea unor conexiuni intersectoriale noi și prin sprijinirea clusterelor interprofesionale; și (e) de a crea biorafinării-model, care să utilizeze tehnologii și modele de afaceri axate pe biomateriale, bioproduse chimice și biocombustibili și să realizeze câștiguri în temeni de costuri și performanță care să fie competitive cu alternativele bazate pe combustibili fosili. Articolul 3 Contribuția financiară a Uniunii 1. Contribuția maximă a Uniunii, care include creditele AELS, la întreprinderea comună BBI este de 1 000 de milioane EUR și acoperă cheltuielile administrative și de funcționare. Contribuția este plătită din creditele înscrise în bugetul general al Uniunii, alocate programului specific de punere în aplicare a programului-cadru Orizont 2020, în conformitate cu dispozițiile relevante de la articolul 58 alineatul (1) litera (c) punctul (iv) și articolele 60 și 61 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 pentru organismele menționate la articolul 209 din regulamentul respectiv. 2. Dispozițiile privind contribuția financiară a Uniunii sunt stabilite în cadrul unui acord de delegare și al unor acorduri anuale de transfer de fonduri care urmează a fi încheiate între Comisie, în numele Uniunii, și întreprinderea comună BBI. 3. Acordul de delegare menționat la alineatul (2) se referă la elementele prevăzute la articolul 58 alineatul (3) și articolele 60 și 61 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 și la articolul 40 din Regulamentul delegat (UE) nr. 1268/2012 al Comisiei, precum și, printre altele, la următoarele: (a) cerințele privind contribuția întreprinderii comune BBI la indicatorii relevanți de performanță menționați în anexa II la Decizia nr. …/UE [Programul specific de punere în aplicare a programului-cadru Orizont 2020]; (b) cerințele privind contribuția întreprinderii comune BBI în vederea monitorizării menționate în anexa III la Decizia nr. …/UE [Programul specific de punere în aplicare a programului-cadru Orizont 2020]; (c) indicatorii specifici de performanță referitori la funcționarea întreprinderii comune BBI; (d) dispozițiile privind furnizarea datelor necesare pentru a garanta capacitatea Comisiei de a-și îndeplini obligațiile în materie de diseminare și raportare; (e) utilizarea resurselor umane și schimbările în ceea ce le privește, în special recrutarea pe grupe de funcții, grade și categorii, exercițiul de reclasificare și orice fel de modificare a numărului de angajați. Articolul 4 Contribuțiile altor membri decât Uniunea 1. Membrii întreprinderii comune BBI, alții decât Uniunea se asigură că entitățile lor constitutive aduc o contribuție totală de cel puțin 2 800 de milioane EUR pe parcursul perioadei definite la articolul 1. 2. Contribuția menționată la alineatul (1) constă în: (a) contribuții la întreprinderea comună BBI, în conformitate cu clauza 12 alineatul (2), clauza 12 alineatul (3) litera (b) și clauza 12 alineatul (3) litera (c) din statutul care figurează în anexă. (b) contribuții în natură în valoare de cel puțin 1 800 de milioane EUR pe parcursul perioadei definite la articolul 1, din partea altor membri decât Uniunea sau a entităților lor constitutive, care constau în costurile suportate de aceștia în legătură cu punerea în aplicare a activităților suplimentare din afara planului de lucru al întreprinderii comune BBI, care contribuie la îndeplinirea obiectivelor inițiativei tehnologice comune BBI. Alte programe de finanțare ale Uniunii pot sprijini aceste costuri în conformitate cu normele și procedurile aplicabile. În astfel de cazuri, finanțarea Uniunii nu înlocuiește contribuțiile în natură din partea altor membri decât Uniunea sau a entităților lor constitutive. Costurile menționate la litera (b) nu sunt eligibile pentru sprijin financiar din partea întreprinderii comune BBI. Activitățile corespunzătoare sunt stabilite în planul anual de activități suplimentare care indică valoarea estimată a contribuțiilor respective. 3. Membrii întreprinderii comune BBI, alții decât Uniunea, raportează anual, până la data de 31 ianuarie, Consiliului de conducere al întreprinderii comune BBI cu privire la valoarea contribuțiilor menționate la alineatul (2) pentru fiecare exercițiu financiar anterior. 4. În vederea evaluării contribuțiilor menționate la alineatul (2) litera (b) și la clauza 12 alineatul (3) litera (c) din statutul prevăzut în anexa I, costurile sunt stabilite în conformitate cu practicile obișnuite de contabilitate a costurilor folosite de entitățile în cauză, cu standardele contabile aplicabile în țara în care este stabilită entitatea respectivă și cu standardele contabile internaționale/standardele internaționale de raportare financiară aplicabile. Costurile trebuie să fie certificate de un auditor extern independent desemnat de către entitatea în cauză. Evaluarea contribuțiilor este verificată de întreprinderea comună BBI. În caz de incertitudini, evaluarea poate fi auditată de întreprinderea comună BBI. 5. Comisia poate încheia, reduce în mod proporțional sau suspenda contribuția financiară a Uniunii la întreprinderea comună BBI sau poate declanșa procedura de lichidare menționată la clauza 20 alineatul (2) din statutul prevăzut în anexă în cazul în care membrii respectivi sau entitățile lor constitutive nu participă, participă doar parțial sau târziu la contribuțiile menționate la alineatul (2). Articolul 5 Norme financiare Întreprinderea comună BBI își adoptă normele financiare specifice în conformitate cu articolul 209 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 și cu dispozițiile Regulamentului (UE) nr. … [Regulamentul delegat privind modelul de regulament financiar pentru PPP]. Articolul 6 Personalul 1. Statutul funcționarilor și Regimul aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii Europene, astfel cum sunt prevăzute în Regulamentul (CEE, Euratom, CECO) nr. 259/68 al Consiliului[29], precum și normele adoptate pe baza acordului dintre instituțiile Uniunii în vederea punerii în aplicare a Statutului funcționarilor și a Regimului aplicabil celorlalți agenți se aplică personalului angajat de către întreprinderea comună BBI. 2. Consiliul de conducere exercită, în legătură cu personalul întreprinderii comune BBI, competențele conferite autorității de numire prin Statutul funcționarilor și autorității împuternicite să încheie contracte de muncă prin Regimul aplicabil celorlalți agenți (denumite în continuare „competențele autorității de numire”). Consiliul de conducere adoptă, în conformitate cu articolul 110 din Statutul funcționarilor, o decizie bazată pe articolul 2 alineatul (1) din Statutul funcționarilor și pe articolul 6 din Regimul aplicabil celorlalți agenți, delegând competențele relevante ale autorității de numire directorului executiv și definind condițiile în care poate fi suspendată delegarea competențelor respective. Directorul executiv este autorizat să subdelege competențele respective. În cazul în care anumite circumstanțe excepționale impun acest lucru, Consiliul de conducere poate decide să suspende temporar delegarea competențelor autorității împuternicite să facă numiri directorului executiv și subdelegarea competențelor respective de către acesta și să le exercite pe cont propriu sau să le delege unuia dintre membrii săi sau unui membru al personalului întreprinderii comune, altul decât directorul executiv. 3. Consiliul de conducere adoptă normele de punere în aplicare a Statutului funcționarilor și a Regimului aplicabil celorlalți agenți în conformitate cu articolul 110 din Statutul funcționarilor. 4. Resursele de personal sunt stabilite pe baza schemei de stabilire a personalului a întreprinderii comune BBI, indicând numărul de posturi temporare pentru fiecare grupă de funcții și grad, precum și numărul de agenți contractuali exprimat în echivalent normă întreagă, în conformitate cu bugetul său anual. 5. Personalul întreprinderii comune BBI este format din agenți temporari și din agenți contractuali. 6. Toate cheltuielile cu personalul sunt suportate de întreprinderea comună BBI. Articolul 7 Experții naționali detașați și stagiarii 1. Întreprinderea comună BBI poate utiliza experți naționali detașați și stagiari care nu sunt angajați de către întreprinderea comună. Numărul experților naționali detașați exprimat în echivalent normă întreagă se adaugă la informațiile privind personalul, astfel cum se prevede la articolul 6 alineatul (4) din prezentul regulament, în conformitate cu bugetul anual. 2. Consiliul de conducere adoptă o decizie care prevede normele privind detașarea experților naționali la întreprinderea comună BBI și utilizarea stagiarilor. Articolul 8 Privilegii și imunități Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene se aplică întreprinderii comune BBI și personalului acesteia. Articolul 9 Răspunderea întreprinderii comune BBI 1. Răspunderea contractuală a întreprinderii comune BBI este reglementată de dispozițiile contractuale pertinente și de dreptul aplicabil acordului, deciziei sau contractului în cauză. 2. În cazul răspunderii extracontractuale, în conformitate cu principiile generale comune legislațiilor statelor membre, întreprinderea comună BBI acordă despăgubiri pentru toate prejudiciile provocate de personalul său în exercițiul funcțiunii. 3. Orice plată efectuată de întreprinderea comună BBI destinată să acopere răspunderea menționată la alineatele (1) și (2), precum și costurile și cheltuielile aferente sunt considerate cheltuieli ale întreprinderii comune BBI și sunt suportate din resursele întreprinderii comune BBI. 4. Întreprinderea comună BBI este unicul responsabil pentru îndeplinirea obligațiilor sale. Articolul 10 Competența Curții de Justiție și dreptul aplicabil 1. Curtea de Justiție este competentă în temeiul condițiilor prevăzute în tratat, precum și în următoarele cazuri: (a) în ceea ce privește orice litigiu dintre membri referitor la obiectul prezentului regulament; (b) în conformitate cu orice clauză compromisorie prevăzută în acorduri, decizii sau în contractele încheiate de întreprinderea comună BBI; (c) în litigiile referitoare la despăgubirile acordate pentru prejudiciile cauzate de personalul întreprinderii comune BBI în exercițiul funcțiunii sale; (d) în litigiile dintre întreprinderea comună BBI și personalul său în limitele și condițiile prevăzute de Statutul funcționarilor și de Regimul aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii Europene. 2. Pentru orice aspect care nu este reglementat de prezentul regulament sau de alte acte cu putere de lege ale Uniunii, se aplică legislația statului în care se află sediul întreprinderii comune BBI. Articolul 11 Evaluare 1. Comisia realizează o evaluare intermediară a întreprinderii comune BBI până la 31 decembrie 2017. Comisia comunică Parlamentului European și Consiliului concluziile respectivei evaluări, însoțite de observațiile sale, până la 30 iunie 2018. 2. Pe baza concluziilor evaluării intermediare menționate la alineatul (1), Comisia poate acționa în conformitate cu articolul 4 alineatul (5) sau poate adopta alte acțiuni corespunzătoare. 3. În termen de șase luni de la lichidarea întreprinderii comune BBI, însă nu mai târziu de doi ani după declanșarea procedurii de lichidare menționate la clauza 20 din statutul prevăzut în anexă, Comisia realizează o evaluare finală a întreprinderii comune BBI. Rezultatele evaluării finale sunt prezentate Parlamentului European și Consiliului. Articolul 12 Descărcarea de gestiune 1. Descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului privind contribuția Uniunii la întreprinderea comună BBI face parte din descărcarea acordată Comisiei de către Parlamentul European, la recomandarea Consiliului, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 319 din tratat. 2. Întreprinderea comună BBI cooperează în totalitate cu instituțiile implicate în procedura de descărcare și furnizează, după caz, informațiile suplimentare necesare. În acest context, întreprinderii comune BBI i se poate solicita să fie reprezentată în cadrul reuniunilor cu instituțiile sau organismele competente și să asiste ordonatorul de credite delegat de Comisie. Articolul 13 Audituri ex post 1. Auditurile ex post ale cheltuielilor privind acțiunile indirecte sunt efectuate de întreprinderea comună BBI în conformitate cu articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. … [Programul-cadru Orizont 2020] ca parte a acțiunilor indirecte ale programului-cadru Orizont 2020. 2. În vederea asigurării coerenței, Comisia poate decide să realizeze auditurile menționate la alineatul (1). Articolul 14 Protecția intereselor financiare ale membrilor 1. Fără a aduce atingere clauzei 16 alineatul (4) din statutul prevăzut în anexă, întreprinderea comună BBI acordă personalului Comisiei și altor persoane autorizate de aceasta, precum și Curții de Conturi, drept de acces la spațiile și la sediile sale, precum și la toate informațiile, inclusiv la informațiile în format electronic, necesare pentru realizarea auditurilor. 2. Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) poate efectua investigații, inclusiv controale și inspecții la fața locului, în conformitate cu dispozițiile și procedurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 mai 1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF)[30] și de Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri[31] în vederea stabilirii unor eventuale cazuri de fraudă, corupție sau alte activități ilegale care afectează interesele financiare ale Uniunii în legătură cu un acord, o decizie sau un contract finanțat în temeiul prezentului regulament. 3. Fără a aduce atingere alineatelor (1) și (2), contractele, acordurile și deciziile care rezultă din punerea în aplicare a prezentului regulament conțin dispoziții care împuternicesc în mod expres Comisia, întreprinderea comună BBI, Curtea de Conturi și OLAF să efectueze astfel de audituri și investigații, în conformitate cu competențelor acestora. 4. Întreprinderea comună BBI se asigură că interesele financiare ale membrilor săi sunt protejate în mod corespunzător prin realizarea sau solicitarea unor controale interne și externe adecvate. 5. Întreprinderea comună BBI aderă la Acordul interinstituțional din 25 mai 1999 între Parlamentul European, Consiliul și Comisie privind investigațiile interne desfășurate de OLAF[32]. Întreprinderea comună BBI adoptă măsurile necesare pentru facilitarea investigațiilor interne efectuate de OLAF. Articolul 15 Confidențialitate Fără a aduce atingere articolului 16, întreprinderea comună BBI asigură protecția informațiilor sensibile a căror divulgare ar putea dăuna intereselor membrilor săi sau ale participanților la activitățile întreprinderii comune BBI. Articolul 16 Transparență 1. Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei[33] se aplică documentelor deținute de întreprinderea comună BBI. 2. Consiliul de conducere al întreprinderii comune BBI poate adopta modalități practice de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001. 3. Fără a aduce atingere articolului 10, deciziile adoptate de întreprinderea comună BBI în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 pot face obiectul unei plângeri la Ombudsman, în temeiul condițiilor prevăzute la articolul 228 din tratat. Articolul 17 Norme de participare și diseminare Regulamentul (UE) nr. … [Norme de participare și diseminare pentru programul Orizont 2020] se aplică acțiunilor finanțate de întreprinderea comună BBI. În conformitate cu dispozițiile regulamentului respectiv, întreprinderea comună BBI este considerată un organism de finanțare și furnizează asistență financiară acțiunilor indirecte, în conformitate cu clauza 1 din statutul prevăzut în anexă. Articolul 18 Sprijin din partea statului gazdă Între întreprinderea comună BBI și statul în care se află sediul acesteia poate fi încheiat un acord administrativ referitor la privilegii și imunități, precum și la alte tipuri de sprijin care urmează să fie oferit de statul respectiv întreprinderii comune BBI. Articolul 19 Măsuri inițiale 1. Comisiei îi revine răspunderea pentru înființarea și începerea funcționării întreprinderii comune BBI, până când aceasta are capacitatea operațională necesară execuției propriului buget. Comisia întreprinde, în conformitate cu legislația Uniunii, toate acțiunile necesare, în colaborare cu ceilalți membri și cu implicarea organismelor competente ale întreprinderii comune BBI. 2. În acest scop, (a) până în momentul în care directorul executiv începe să își exercite responsabilitățile în urma numirii sale de către Consiliul de conducere, în conformitate cu clauza 8 din anexă, Comisia poate desemna un funcționar al Comisiei să acționeze în calitate de director executiv interimar și să îndeplinească sarcinile atribuite directorului executiv, care poate fi asistat de un număr limitat de funcționari ai Comisiei; (b) prin derogare de la dispozițiile articolului 6 alineatul (2) din prezentul regulament, directorul interimar exercită competențe de autoritate împuternicită să facă numiri; (c) Comisia poate desemna un număr limitat de funcționari ai Comisiei cu titlu provizoriu. 3. După aprobarea prealabilă a Consiliului de conducere, directorul executiv interimar poate autoriza toate plățile acoperite de creditele prevăzute în bugetul anual al întreprinderii comune BBI și poate adopta decizii, încheia acorduri și contracte, inclusiv contracte de angajare a personalului, ca urmare a adoptării schemei de personal a întreprinderii comune BBI. 4. Directorul executiv interimar stabilește, de comun acord cu directorul executiv al întreprinderii comune BBI și sub rezerva aprobării de către Consiliul de conducere, ziua în care întreprinderea comună BBI are capacitatea de a-și executa propriul buget. De la data respectivă, Comisia se abține să angajeze credite și să efectueze plăți pentru activitățile întreprinderii comune BBI. Articolul 20 Intrarea în vigoare Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, Pentru Consiliu Președintele ANEXĂ STATUTUL ÎNTREPRINDERII COMUNE BBI 1 - Sarcini Întreprinderea comună BBI îndeplinește următoarele sarcini: (a) asigură instituirea și gestionarea durabilă a inițiativei tehnologice comune pentru bioindustrii; (b) mobilizează resursele publice și private necesare; (c) stabilește și dezvoltă o colaborare strânsă, pe termen lung, între Uniune, industrie și alte părți interesate; (d) asigură eficiența inițiativei tehnologice comune pentru bioindustrii; (e) atinge masa critică a eforturilor de cercetare necesară pentru a se implica într-un program pe termen lung; (f) monitorizează progresele pentru îndeplinirea obiectivelor întreprinderii comune BBI; (g) sprijină financiar acțiunile indirecte de cercetare și inovare, în special prin intermediul granturilor; (h) desfășoară activități de informare, comunicare, exploatare și diseminare prin aplicarea mutatis mutandis a dispozițiilor prevăzute la articolul 22 din Regulamentul (UE) nr. …/2013 [Programul-cadru Orizont 2020]; (i) îndeplinește alte sarcini necesare pentru atingerea obiectivelor prevăzute la articolul 2 din prezentul regulament. 2 - Membri 1. Membrii întreprinderii comune BBI sunt: (a) Uniunea, reprezentată de Comisie, (b) Cu condiția acceptării prezentului statut printr-o scrisoare de aprobare, consorțiul bioindustriilor (Bio-based Industries Consortium Aisbl) (denumit în continuare „consorțiul BIC”), organizație fără scop lucrativ înființată în temeiul legislației belgiene (număr de înregistrare: 0521-857-822), cu sediul permanent la Bruxelles, Belgia. 3 – Modificări ale statutului de membru 1. Cu condiția să contribuie la finanțarea menționată la clauza 12 în vederea atingerii obiectivelor întreprinderii comune BBI prevăzute la articolul 2 din prezentul regulament și să accepte statutul întreprinderii comune BBI, orice entitate juridică care sprijină în mod direct sau indirect activitățile de cercetare și inovare într-un stat membru sau într-o țară asociată la programul-cadru Orizont 2020 poate solicita să devină membru al întreprinderii comune BBI. 2. Orice nouă cerere de acordare a statutului de membru al întreprinderii comune BBI se adresează Consiliului de conducere, însoțită de o propunere pentru adaptarea componenței Consiliului de conducere prevăzute la clauza 5. 3. Consiliul de conducere examinează cererea ținând seama de relevanța și valoarea adăugată potențială a solicitantului la îndeplinirea obiectivelor întreprinderii comune BBI. Consiliul ia apoi o decizie cu privire la cerere. 4. Orice membru poate renunța la statutul de membru al întreprinderii comune BBI. Această decizie are efect și devine irevocabilă în termen de șase luni de la notificarea celorlalți membri. Din momentul respectiv, fostul membru este scutit de alte obligații decât cele aprobate sau care revin întreprinderii comune BBI înainte de renunțarea la statutul de membru. 5. Statutul de membru al întreprinderii comune BBI nu poate fi transferat unui terț fără acordul prealabil al Consiliului de conducere. 6. Imediat după modificarea statutului de membru, în conformitate cu prezenta clauză, întreprinderea comună BBI publică pe site-ul său internet o listă actualizată a membrilor întreprinderii comune BBI împreună cu data la care a avut loc modificarea în cauză. 4 - Organizarea întreprinderii comune BBI 1. Organismele întreprinderii comune BBI sunt: (a) Consiliul de conducere; (b) directorul executiv; (c) Comitetul științific; (d) grupul de reprezentanți ai statelor. 2. Comitetul științific și grupul de reprezentanți ai statelor sunt organismele consultative ale întreprinderii comune BBI. 5 - Componența Consiliului de conducere 1. Consiliul de conducere este format din următorii: – cinci reprezentanți ai Comisiei; – cinci reprezentanți ai membrilor din sectorul privat, dintre care cel puțin unul trebuie să fie reprezentant al unei întreprinderi mici și mijlocii. 6 - Funcționarea Consiliului de conducere 1. Comisia deține 50 % din drepturile de vot. Votul Comisiei este indivizibil. Membrii din sectorul privat dețin un număr egal de voturi. Membrii depun toate eforturile posibile pentru a ajunge la un consens. În lipsa unui consens, Consiliul de conducere ia decizii cu o majoritate de cel puțin 75 % din toate voturile, inclusiv voturile membrilor care nu participă. 2. Consiliul de conducere își alege președintele pentru un mandat de doi ani. 3. Consiliul de conducere se întrunește în ședință ordinară de două ori pe an. El poate desfășura reuniuni extraordinare la cererea Comisiei sau a unei majorități a reprezentanților membrilor din sectorul privat sau la cererea președintelui. Reuniunile Consiliului de conducere sunt convocate de către președintele acestuia și au loc de regulă în statul în care se află sediul întreprinderii comune BBI. Directorul executiv are dreptul să ia parte la deliberări, dar nu are drept de vot. Președintele Grupului de reprezentanți ai statelor are dreptul să participe la reuniunile Consiliului de conducere în calitate de observator. Consiliul de conducere poate invita, de la caz la caz, alte persoane să participe la reuniunile sale în calitate de observatori, în special reprezentanți ai autorităților regionale ale Uniunii și reprezentanți ai societății civile. Reprezentanții membrilor nu sunt personal răspunzători pentru acțiunile pe care le întreprind în calitate de reprezentanți ai Consiliului de conducere. Consiliul de conducere își stabilește regulamentul de procedură. 7 - Sarcinile Consiliului de conducere 1. Consiliului de conducere îi revine răspundea generală pentru orientarea și operațiunile strategice ale întreprinderii comune BBI și supraveghează punerea în aplicare a activităților acesteia. 2. Consiliul de conducere îndeplinește următoarele sarcini: (a) evaluarea, acceptarea sau respingerea cererilor noi de obținere a statului de membru, în conformitate cu clauza 3; (b) luarea unei decizii cu privire la încetarea statutului de membru al întreprinderii comune BBI pentru orice membru care nu își îndeplinește obligațiile; (c) adoptarea normelor financiare ale întreprinderii comune BBI în conformitate cu articolul 5 din prezentul regulament; (d) adoptarea bugetului anual al întreprinderii comune BBI, inclusiv a schemei de personal, indicând numărul de posturi temporare în funcție de grupa de funcții, grad și de numărul agenților contractuali, precum și al experților naționali detașați, exprimat în echivalent normă întreagă; (e) exercitarea competențelor de autoritate împuternicită să facă numiri în ceea ce privește personalul, în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din prezentul regulament; (f) numirea, revocarea și prelungirea mandatului directorului executiv, oferind consiliere și monitorizând performanța acestuia; (g) aprobarea structurii organizatorice a Biroului de programe, menționat la clauza 9 alineatul (5), pe baza recomandării directorului executiv; (h) adoptarea planului anual de lucru și a estimărilor corespunzătoare privind cheltuielile, propuse de către directorul executiv în urma consultării Comitetului științific și a grupului de reprezentanți ai statelor; (i) aprobarea planului anual de activități suplimentare, menționat la articolul 4 alineatul (2) litera (b) din prezentul regulament, pe baza propunerii din partea membrilor din sectorul privat și în urma consultării, după caz, a unui grup consultativ ad hoc; (j) aprobarea conturilor anuale; (k) aprobarea raportului anual de activitate, inclusiv a cheltuielilor corespunzătoare; (l) dispune, după caz, crearea unei structuri de audit intern a întreprinderii comune BBI; (m) aprobarea cererilor și, după caz, a normelor aferente privind procedurile de depunere a cererilor, de evaluare, de selecție, de atribuire și de revizuire; (n) aprobarea listei de acțiuni selectate pentru finanțare; (o) stabilirea politicii de comunicare a întreprinderii comune BBI la recomandarea directorului executiv; (p) după caz, stabilirea normelor de punere în aplicare în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) din prezentul regulament; (q) după caz, stabilirea normelor privind detașarea experților naționali pentru întreprinderea comună BBI și utilizarea stagiarilor, în conformitate cu articolul 7 din prezentul regulament; (r) după caz, înființarea de grupuri consultative pe lângă organismele întreprinderii comune BBI; (s) după caz, înaintarea către Comisie a cererilor de modificare a prezentului regulament propuse de către un membru al întreprinderii comune BBI; (t) orice sarcină care nu a fost alocată în mod specific unuia dintre organismele întreprinderii comune BBI, pe care întreprinderea poate să o atribuie unuia dintre organismele respective. 8 – Numirea, revocarea sau prelungirea mandatului directorului executiv 1. Directorul executiv este numit de Consiliul de conducere dintr-o listă de candidați propuși de Comisie în urma unei proceduri deschise și transparente de selecție. Comisia implică în procedura de selecție, după caz, reprezentanți ai altor membri ai întreprinderii comune BBI. O reprezentare corespunzătoare din partea altor membri ai întreprinderii comune BBI trebuie să fie asigurată în special în faza de preselecție a procedurii de selecție. În acest scop, membrii din sectorul privat numesc de comun acord un reprezentant, precum și un observator, în numele Consiliului de conducere. 2. Directorul executiv este un membru al personalului angajat ca agent temporar al întreprinderii comune BBI, în conformitate cu dispozițiile articolului 2 litera (a) din Regimul aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii. În vederea încheierii contractului cu directorul executiv, întreprinderea comună BBI este reprezentată de președintele Consiliului de conducere. 3. Mandatul directorului executiv este de trei ani. La sfârșitul perioadei respective, Comisia, în colaborare cu membri din sectorul privat, după caz, evaluează performanța directorului executiv, precum și sarcinile și dificultățile viitoare ale întreprinderii comune BBI. 4. Consiliul de conducere, la propunerea Comisiei, care ia în considerare evaluarea menționată la alineatul (3), poate prelungi mandatul directorului executiv o singură dată, cu cel mult patru ani. 5. Directorul executiv al cărui mandat a fost prelungit nu mai poate să participe la o altă procedură de selecție pentru același post la sfârșitul perioadei totale. 6. Directorul executiv poate fi revocat numai pe baza deciziei Consiliului de conducere care acționează la propunerea Comisiei, în colaborare cu membri din sectorul privat, după caz. 9 - Sarcinile directorului executiv 1. Directorul executiv este responsabilul principal cu gestionarea cotidiană a întreprinderii comune BBI în conformitate cu deciziile Consiliului de conducere. 2. Directorul executiv este reprezentantul legal al întreprinderii comune BBI. El răspunde în fața Consiliului de conducere. 3. Directorul executiv execută bugetul întreprinderii comune BBI. 4. Directorul executiv îndeplinește în special următoarele sarcini în mod independent: (a) pregătește și înaintează Consiliului de conducere spre adoptare proiectul anual de buget, inclusiv schema de personal corespunzătoare, indicând numărul de posturi temporare pentru fiecare grad și grupă de funcții, precum și numărul de agenți contractuali și de experți naționali detașați în echivalent normă întreagă; (b) pregătește și înaintează Consiliului de conducere spre adoptare planul anual de lucru și estimările corespunzătoare privind cheltuielile; (c) înaintează Consiliului de conducere spre adoptare conturile anuale; (d) pregătește și înaintează Consiliului de conducere spre adoptare raportul anual de activitate, inclusiv cheltuielile corespunzătoare; (e) prezintă Consiliului director, în vederea aprobării, lista acțiunilor selectate pentru finanțare; (f) semnează acorduri sau decizii individuale; (g) semnează contracte de achiziții; (h) pune în aplicare politica de comunicare a întreprinderii comune BBI; (i) organizează, direcționează și supraveghează operațiunile și personalul întreprinderii comune BBI în funcție de constrângerile impuse de Consiliul de conducere în materie de delegare, astfel cum se prevede la articolul 6 alineatul (2) din prezentul regulament; (j) instituie și asigură funcționarea unui sistem de control intern eficace și eficient și raportează Consiliului de conducere orice modificare a acestui sistem; (k) asigură realizarea evaluării riscurilor și a gestionării riscurilor; (l) adoptă orice altă măsură necesară pentru a evalua progresele înregistrate de întreprinderea comună BBI pentru îndeplinirea obiectivelor acesteia; (m) execută alte sarcini încredințate sau delegate directorului executiv de către Consiliul de conducere; 5. Directorul executiv înființează un birou de programe pentru executarea, sub responsabilitatea sa, a tuturor sarcinilor de sprijin care rezultă din prezentul regulament. Biroul de programe este format din personalul întreprinderii comune BBI și îndeplinește, în special, următoarele sarcini: (a) furnizează asistență pentru stabilirea și gestionarea unui sistem corespunzător de contabilitate în conformitate cu normele financiare ale întreprinderii comune BBI; (b) gestionează cererile de propuneri prevăzute în planul anual de lucru și administrează acordurile sau deciziile, inclusiv coordonarea acestora; (c) furnizează membrilor și celorlalte organisme ale întreprinderii comune BBI toate informațiile și sprijinul necesar pentru ca acestea să își poată îndeplini obligațiile și răspunde la solicitările specifice ale acestora; (d) funcționează ca secretariat al organismelor întreprinderii comune BBI și oferă sprijin grupurilor consultative create de Consiliul de conducere. 10 - Comitetul științific 1. Comitetul științific este format din cel mult zece membri. El numește un președinte din rândul membrilor săi. 2. Membrii asigură o reprezentare echilibrată a experților recunoscuți la nivel mondial din mediul academic, industrie, întreprinderi mici și mijlocii, organizații neguvernamentale și organisme de reglementare. Împreună, membrii Comitetului științific dețin competențe și cunoștințe științifice care acoperă întregul domeniu tehnic și care sunt necesare pentru a putea formula recomandări științifice întreprinderii comune BBI. 3. Consiliul de conducere stabilește criteriile specifice și procesul de selecție pentru constituirea Comitetului științific și îi numește pe membrii acestuia. Consiliul de conducere ține seama de candidații potențiali propuși de Grupul de reprezentanți ai statelor BBI. 4. Comitetul științific îndeplinește următoarele sarcini: (a) oferă recomandări cu privire la prioritățile științifice care trebuie abordate în planurile anuale de lucru; (b) oferă informații cu privire la realizările științifice descrise în raportul anual de activitate. 5. Comitetul științific se întrunește cel puțin o dată pe an. Reuniunile sunt convocate de către președintele acestuia. 6. Cu acordul președintelui, Comitetul științific poate să invite alte persoane să participe la reuniunile sale. 7. Comitetul științific își adoptă regulamentul de procedură. 11 - Grupul de reprezentanți ai statelor 1. Grupul de reprezentanți ai statelor al BBI este format din câte un reprezentant din fiecare stat membru și din fiecare țară asociată la programul-cadru Orizont 2020. Grupul își alege un președinte din rândul membrilor. 2. Grupul de reprezentanți ai statelor se întrunește cel puțin o dată pe an. Reuniunile sunt convocate de către președintele acestuia. Directorul executiv și președintele Consiliului de conducere sau reprezentanții acestora participă la reuniuni. Președintele grupului de reprezentanți ai statelor poate invita alte persoane să participe la reuniuni în calitate de observatori, în special reprezentanți ai autorităților regionale ale Uniunii, reprezentanți ai societății civile și reprezentanți ai asociațiilor de IMM-uri. 3. În special, grupul de reprezentanți ai statelor examinează informații și furnizează avize cu privire la următoarele aspecte: (a) progresul programului întreprinderii comune BBI și îndeplinirea obiectivelor acesteia; (b) actualizarea orientării strategice; (c) legăturile cu programul-cadru Orizont 2020; (d) planurile anuale de lucru; (e) participarea IMM-urilor. 4. De asemenea, grupul de reprezentanți ai statelor furnizează informații întreprinderii comune BBI și acționează ca interfață pentru aceasta în ceea ce privește următoarele aspecte: (a) stadiul programelor naționale sau regionale relevante de cercetare și inovare și identificarea potențialele zone de cooperare, inclusiv implementarea de tehnologii aeronautice; (b) măsurile specifice luate la nivel național și regional în ceea ce privește evenimentele de diseminare, atelierele tehnice dedicate și activitățile de comunicare. (c) măsurile specifice luate la nivel național sau regional cu privire la activitățile de implementare legate de inițiativa tehnologică comună pentru bioindustrii. 5. Grupul de reprezentanți ai statelor poate formula, din proprie inițiativă, recomandări adresate întreprinderii comune BBI cu privire la aspecte de natură tehnică, administrativă și financiară, în special atunci când acestea afectează interesele naționale sau regionale. Întreprinderea comună BBI informează grupul de reprezentanți ai statelor BBI cu privire la măsurile luate ca urmare a recomandărilor respective. 6. Grupul de reprezentanți ai statelor își stabilește regulamentul de procedură. 12 - Surse de finanțare 1. Întreprinderea comună BBI este finanțată în comun de Uniune și de alți membri decât Uniunea sau de entitățile constitutive ale acestora, prin intermediul contribuțiilor financiare plătite în tranșe și al contribuțiilor care constau în costurile suportate de aceștia în legătură cu punerea în aplicare a acțiunilor indirecte care nu sunt rambursate de întreprinderea comună BBI. 2. Cheltuielile administrative ale întreprinderii comune BBI nu depășesc 60 de milioane EUR și sunt acoperite prin intermediul contribuțiilor financiare împărțite anual în mod egal între Uniune și alți membri decât Uniunea. În cazul în care o parte din contribuția la cheltuielile administrative nu este utilizată, aceasta poate servi la acoperirea cheltuielilor de funcționare ale întreprinderii comune BBI. 3. Cheltuielile de funcționare ale întreprinderii comune BBI sunt acoperite prin intermediul următoarelor contribuții: (a) contribuția financiară a Uniunii; (b) contribuția financiară a altor membri decât Uniunea; (c) contribuțiile în natură ale altor membri decât Uniunea sau ale entităților constitutive ale acestora, care constau în costurile suportate de către aceștia în legătură cu punerea în aplicare a acțiunilor indirecte, din care se scade contribuția întreprinderii comune BBI și orice altă contribuție a Uniunii la costurile respective. 4. Contribuția financiară din partea altor membri decât Uniunea la cheltuielile de funcționare menționate la alineatul (3) litera (b) trebuie să fie de cel puțin 182,50 milioane EUR pentru perioada prevăzută la articolul 1 din prezentul regulament. 5. Resursele întreprinderii comune BBI introduse în bugetul acesteia includ următoarele contribuții: (a) contribuțiile financiare ale membrilor la cheltuielile administrative; (b) contribuțiile financiare ale membrilor la cheltuielile de funcționare; (c) orice venit obținut de întreprinderea comună BBI; (d) orice alte contribuții financiare, resurse și venituri. Orice dobândă generată de contribuțiile plătite de membri este considerată venit al întreprinderii comune BBI. 6. Toate resursele întreprinderii comune BBI și activitățile sale sunt dedicate atingerii obiectivelor prevăzute la articolul 2 din prezentul regulament. 7. Întreprinderea comună BBI este proprietara tuturor activelor generate sau transferate către aceasta în scopul îndeplinirii obiectivelor sale prevăzute la articolul 2 din prezentul regulament. 8. Cu excepția situației de lichidare a întreprinderii comune BBI în temeiul clauzei 20, orice sumă rămasă după plata cheltuielilor nu se plătește membrilor întreprinderii comune BBI. 13 - Angajamentele financiare Angajamentele financiare ale întreprinderii comune BBI nu depășesc resursele financiare disponibile sau alocate pentru bugetul său de către membrii acesteia. 14 - Exercițiul financiar Exercițiul financiar începe la 1 ianuarie și se încheie la 31 decembrie. 15 - Planificarea operațională și financiară 1. Directorul executiv înaintează Consiliului de conducere spre adoptare un proiect de plan anual de lucru, care include un plan detaliat al activităților de cercetare și inovare, al activităților administrative și al estimărilor corespunzătoare privind cheltuielile pentru exercițiul financiar următor. Proiectul de plan de lucru include, de asemenea, valoarea estimată a contribuțiilor care urmează să fie făcute în conformitate cu clauza 12 alineatul (3) litera (c). 2. Planul anual de lucru pentru un anumit exercițiu financiar este adoptat la sfârșitul exercițiului financiar anterior. Planul anual de lucru este făcut public. 3. Directorul executiv elaborează proiectul anual de buget pentru exercițiul financiar următor și îl înaintează Consiliului de conducere spre adoptare. 4. Bugetul anual pentru un anumit exercițiu financiar este adoptat de Consiliul de conducere până la sfârșitul exercițiului financiar anterior. 5. Bugetul anual este adoptat cu scopul de a lua în considerare valoarea contribuției Uniunii, astfel cum este prevăzută în bugetul Uniunii. 16 - Raportarea operațională și financiară 1. Directorul executiv prezintă anual Consiliului de conducere un raport privind exercitarea obligațiilor sale în conformitate cu normele financiare ale întreprinderii comune BBI. Până la data de 15 februarie a fiecărui an, directorul executiv prezintă Consiliului de conducere spre aprobare un raport anual de activitate privind progresul înregistrat de întreprinderea comună BBI în anul calendaristic anterior, în special în legătură cu planul anual de lucru pentru exercițiul financiar respectiv. Raportul include, printre altele, informații privind următoarele aspecte: (a) activitățile de cercetare, de inovare și de alt tip desfășurate și cheltuielile corespunzătoare; (b) acțiunile prezentate, inclusiv o defalcare în funcție de tipul de participant, inclusiv IMM-uri, și de țară; (c) acțiunile selectate pentru finanțare, inclusiv o defalcare în funcție de tipul de participant, inclusiv IMM-uri, și de țară, cu indicarea contribuției întreprinderii comune BBI la participanții și acțiunile individuale. 2. După ce a fost aprobat de Consiliul de conducere, raportul anual de activitate este făcut public. 3. Întreprinderea comună BBI prezintă Comisiei un raport anual în conformitate cu articolul 60 alineatul (5) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012. 4. Conturile întreprinderii comune BBI sunt examinate de către un organism de audit independent, astfel cum se prevede la articolul 60 alineatul (5) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012. Conturile întreprinderii comune BBI nu sunt examinate de către Curtea de Conturi. 17 - Auditul intern Auditorul intern al Comisiei exercită asupra întreprinderii comune BBI aceleași prerogative ca și asupra Comisiei. 18 - Răspunderea membrilor și asigurarea 1. Răspunderea financiară a membrilor în ceea ce privește datoriile întreprinderii comune BBI se limitează la contribuția acestora deja plătită la cheltuielile administrative. 2. Întreprinderea comună BBI subscrie și menține o asigurare adecvată. 19 - Conflictul de interese 1. În îndeplinirea activităților lor, întreprinderea comună BBI, organismele sale și personalul său evită orice conflict de interese. 2. Consiliul de conducere al întreprinderii comune BBI poate adopta norme de prevenire și gestionare a conflictelor de interese în ceea ce privește membrii săi, organismele sale și personalul său. În normele respective, se prevede evitarea unui conflict de interese pentru reprezentanții membrilor care fac parte din Consiliul de conducere. 20 - Lichidarea 1. Întreprinderea comună BBI se lichidează la încheierea perioadei prevăzute la articolul 1 din prezentul regulament. 2. Procedura de lichidare se declanșează automat în cazul în care Comisia sau toți membrii din sectorul privat se retrag din întreprinderea comună BBI. 3. În scopul derulării procedurilor de lichidare a întreprinderii comune BBI, Consiliul de conducere numește unul sau mai mulți lichidatori care se conformează deciziilor Consiliului de conducere. 4. În momentul lichidării întreprinderii comune BBI, activele sale sunt utilizate pentru compensarea pasivelor și a cheltuielilor corespunzătoare lichidării sale. Orice surplus este distribuit în rândul membrilor la momentul lichidării, proporțional cu contribuția financiară a acestora la întreprinderea comună BBI. Orice surplus distribuit Uniunii este rambursat în bugetul Uniunii. 5. Se organizează o procedură ad hoc pentru asigurarea unei gestionări adecvate a acordurilor încheiate sau a deciziilor adoptate de întreprinderea comună BBI, precum și a contractelor de achiziții cu o durată mai lungă decât cea a întreprinderii comune BBI. FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ 1. CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI 1.1. Titlul propunerii/inițiativei Propunere de Regulament al Consiliului privind întreprinderea comună pentru bioindustrii 1.2. Domeniul (domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB[34] Domeniul de politică: Orizont 2020 – Programul-cadru pentru cercetare și inovare Activitate: Probleme importante pentru societate „Securitatea alimentară, agricultura durabilă, cercetarea marină și maritimă și bioeconomia” și poziția de lider în domeniul industrial „Tehnologii generice esențiale (BIOTGE)” 1.3. Natura propunerii/inițiativei X Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune nouă ¨ Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune nouă ca urmare a unui proiect-pilot/a unei acțiuni pregătitoare[35] ¨ Propunere/inițiativă care se referă la prelungirea unei acțiuni existente ¨ Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune reorientată către o acțiune nouă 1.4. Obiectiv(e) 1.4.1. Obiectivul (obiectivele) strategic(e) multianual(e) al(e) Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă Înființarea întreprinderii comune BBI ca nouă formă de parteneriat public-privat între Comisie și industrie pentru finanțarea cercetării și a inovării. Organizarea de cereri competitive de propuneri, evaluarea și selectarea proiectelor de cercetare comune, cofinanțate de industrie, executate într-un stat membru sau într-o țară asociată la programul Orizont 2020, cu participarea mediului academic, a IMM-urilor și a altor parteneri sprijiniți din fondurile întreprinderii comune BBI. 1.4.2. Obiectiv(e) specific(e) și activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză (a) de a prezenta tehnologii care utilizează noi elemente de structură chimice, noi materiale și noi produse de consum din biomasă europeană și care înlătură necesitatea utilizării combustibililor fosili; (b) de a dezvolta modele de afaceri care integrează operatori economici de-a lungul întregului lanț valoric, de la aprovizionarea cu biomasă și biorafinării până la consumatorii de biomateriale, bioproduse chimice și biocombustibili, inclusiv prin crearea unor conexiuni intersectoriale noi și prin sprijinirea clusterelor interprofesionale; și (c) de a crea biorafinării-model, care să utilizeze tehnologii și modele de afaceri axate pe biomateriale, bioproduse chimice și biocombustibili și să realizeze câștiguri în temeni de costuri și performanță care să fie competitive cu alternativele bazate pe combustibili fosili. Activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză (a) Monitorizarea și urmărirea aspectelor financiare și științifice ale proiectelor pentru care s-a încheiat un acord de finanțare cu întreprinderea comună BBI. (b) organizarea procedurilor de ofertare necesare pentru funcționarea întreprinderii comune BBI; (c) stabilirea și punerea în aplicare a tuturor procedurilor întreprinderii comune BBI; (d) organizarea activităților de diseminare ale întreprinderii comune BBI; (e) organizarea oricăror alte activități legate de întreprinderea comună BBI. 1.4.3. Rezultatul (rezultatele) și impactul preconizate A se preciza efectele pe care propunerea/inițiativa ar trebui să le aibă asupra beneficiarilor vizați/grupurilor vizate. O creștere semnificativă a investițiilor private în cercetare cu: – Cinci elemente de structură noi pentru industria chimică până în 2020 – Cincizeci de biomateriale noi până în 2020 – Cinci biorafinării-model până în 2020 O perioadă mai scurtă de introduce pe piață a: – Treizeci de noi produse de consum până în 2020 – Zece noi lanțuri valorice bioeconomice până în 2020 – O participare amplă a IMM-urilor 1.4.4. Indicatori de rezultate și de impact A se preciza indicatorii care permit monitorizarea punerii în aplicare a propunerii/inițiativei. Se vor stabili o serie de indicatori cantitativi și calitativi de performanță (KPI, indicatori cheie de performanță) pentru a urmări implementarea întreprinderii comune BBI. Acești indicatori cheie de performanță vor măsura impactul întreprinderii comune asupra competitivității UE și a mediului de cercetare pentru bioindustrii și industriile care utilizează resurse regenerabile. Indicatorii cantitativi vor fi măsurați la scară largă, în mod comparativ și sistematic, în timp ce abordarea calitativă va include studii de caz și audituri tehnice. Indicatorii cheie de performanță ar trebui evaluați în raport cu situația de referință din anii anteriori lansării întreprinderii comune, pentru a contribui la evaluarea efectelor de adiționalitate în decursul existenței sale. Progresele întreprinderii comune vor fi monitorizate în permanență în raport cu o serie de indicatori care pot fi verificați în mod obiectiv, printre care: – monitorizarea finanțelor publice (CE și altele) și private; – urmărirea efectelor adiționalității; – selectarea proiectelor și alocarea fondurilor; – monitorizarea tehnică în raport cu repere specifice bine stabilite; – respectarea calendarului; – monitorizarea cantitativă a nivelului de pătrundere pe piață în sectoarele țintă; – nivelul de participare a IMM-urilor și nivelul de participare a noilor state membre; – indicatorii de sustenabilitate. Întreprinderea comună va fi supusă unei evaluări intermediare realizate de experți independenți în numele Comisiei. Această evaluare va avea ca obiect calitatea și eficiența întreprinderii comune și progresele realizate în îndeplinirea obiectivelor sale, va formula recomandări cu privire la orice reajustare necesară a programului și, după caz, va prevedea o strategie de ieșire. 1.5. Motivele propunerii/inițiativei 1.5.1. Cerința (cerințele) care trebuie îndeplinită (îndeplinite) pe termen scurt sau lung Înființarea întreprinderii comune ca nouă formă de parteneriat între Comisie și industrie pentru finanțarea cercetării și a inovării. Organizarea de cereri competitive de propuneri, evaluarea și selectarea proiectelor de cercetare comune, cofinanțate de industrie. Monitorizarea și urmărirea aspectelor financiare și științifice ale proiectelor pentru care s-a încheiat un acord de finanțare cu întreprinderea comună BBI. Stabilirea și punerea în aplicare a tuturor procedurilor întreprinderii comune BBI, inclusiv a auditurilor financiare. Organizarea activităților de diseminare și comunicare ale întreprinderii comune BBI. Organizarea altor activități legate de întreprinderea comună BBI. 1.5.2. Valoarea adăugată a implicării UE O abordare coordonată la nivelul UE este, de asemenea, importantă pentru dezvoltarea bioindustriilor, deoarece crearea lanțurilor lor valorice necesită stabilirea unei legături între părțile interesate din domenii cu sectoare agricol și forestier puternice cu părțile interesate care dispun de o bază tehnologică și industrială solidă. Aceste părți nu pot fi situate în aceeași regiune sau stat membru, deoarece o astfel de situație ar putea complica și mai mult un scenariu deja complex. 1.5.3. Învățăminte desprinse din experiențe similare anterioare O serie de inițiative de mică amploare lansate de state membre sau regiuni au arătat că dezvoltarea cu succes a bioeconomiei depinde în mare măsură de o cooperare transnațională eficace. Acest lucru se reflectă într-un număr tot mai mare de colaborări între clustere bioeconomice naționale și regionale, de exemplu, între IAR și Wagralim sau între CLIB2021 și BE-BASIC. Deși aceste colaborări între regiuni și clustere arată promițător la prima vedere, ele sunt deseori afectate de diferențele în ceea ce privește nivelurile de finanțare și normele de finanțare. 1.5.4. Coerența și posibila sinergie cu alte instrumente relevante Pot exista compatibilități ale orientărilor atât în cadrul programului Orizont 2020, cât și în cadrul fondurilor structurale, în ceea ce privește sprijinirea activităților RTD, în special în materie de inovare. Trebuie luate în considerare diferitele cadre juridice, mecanisme de programare și abordări noi în ceea ce privește participarea. Ar putea fi posibile sinergii între acțiunile de finanțare în cadrul programului Orizont 2020 și fondurile acordate de statele membre și regiuni. Dat fiind că PPP este un factor esențial pentru stabilirea legăturii între activitățile de cercetare și inovare și clusterele regionale organizate în cadrul strategiei de specializare inteligentă, el ar putea avea un rol decisiv pentru facilitarea combinării acestor surse de finanțare și creșterea eficienței acțiunii. De asemenea, ar putea să se țină cont de sinergii pentru accesul la noile instrumente financiare în cadrul mecanismului de finanțare cu partajarea riscurilor (MFPR) al BEI, pentru utilizare. 1.6. Durata acțiunii și a impactului financiar al acesteia X Propunere/inițiativă pe durată determinată X Propunere/inițiativă în vigoare de la 1.1.2014 până la 31.12.2024 X Impact financiar de la 1.1.2014 până la 31.12.2020 pentru creditele de angajament X Impact financiar de la 1.1.2014 până la 31.12.2024 pentru creditele de plată ¨ Propunere/inițiativă pe durată nedeterminată Punere în aplicare cu o perioadă de inițiere din AAAA până în AAAA, Urmată de o perioadă de funcționare în regim de croazieră. 1.7. Modul (modurile) de gestionare preconizat(e)[36] ¨ Gestionare directă de către Comisie prin: ¨ agenții executive ¨ Gestiune partajată cu state membre X Gestiune indirectă cu delegarea sarcinilor de execuție a bugetului: ¨ organizațiilor internaționale și agențiilor acestora (a se preciza); ¨ Băncii Europene de Investiții X organismelor menționate la articolul 209 din Regulamentul financiar; ¨ organismelor de drept public; ¨ organismelor de drept privat care îndeplinesc obligații de serviciu public, cu condiția să ofere garanții financiare adecvate; ¨ organismelor de drept privat ale statelor membre, care au fost însărcinate cu punerea în aplicare a unor parteneriate public-privat și care oferă garanții financiare adecvate; ¨ persoanelor cărora li se încredințează executarea unor acțiuni speciale în cadrul PESC în temeiul titlului V din TUE, identificate în actul de bază relevant. 2. MĂSURI DE GESTIONARE 2.1. Dispoziții în materie de monitorizare și raportare A se preciza frecvența și condițiile aferente acestor dispoziții. Întreprinderea comună BBI va fi monitorizată prin contacte intermediare și în conformitate cu clauzele 6 și 16 din statut. 2.2. Sistemul de gestiune și control 2.2.1. Cadrul de control intern Comisia se va asigura, prin ordonatorul de credite delegat, că normele aplicabile întreprinderii comune BBI respectă în totalitate cerințele articolelor 60 și 61 din Regulamentul financiar. Modalitățile de monitorizare, inclusiv componența Consiliului de conducere, ale întreprinderii comune BBI ITC și modalitățile de raportare vor garanta faptul că serviciile Comisiei pot îndeplini cerințele de contabilitate care vizează atât colegiul, cât și autoritatea bugetară. Cadrul de control intern al întreprinderii comune BBI ITC se bazează pe: - punerea în aplicare a standardelor de control intern care oferă garanții cel puțin echivalente cu cele oferite de Comisie; - proceduri de selecție a celor mai bune proiecte prin intermediul unei evaluări independente și transpunerea acestora în instrumente juridice; - gestionarea proiectului și a contractului pe întreaga durată de viață a fiecărui proiect; - controale ex ante pentru toate cererile de plată, inclusiv obținerea certificatelor de audit și certificarea ex ante a metodologiilor privind costurile; - audituri ex post pe un eșantion de cereri de plată în cadrul auditurilor ex post ale programului Orizont 2020; - și evaluarea științifică a rezultatelor proiectului. Au fost stabilite diferite măsuri de atenuare a riscului inerent de producere a unui conflict de interese în cadrul întreprinderii comune BBI ITC, în special cu privire la voturile egale pentru Comisie și partenerii industriali în cadrul Consiliului de conducere, selecția directorului de către Consiliul de conducere pe baza unei propuneri din partea Comisiei, independența personalului, evaluările realizate de către experții independenți pe baza criteriilor de selecție publicate împreună cu mecanismele de recurs și declarațiile integrale de interese. Stabilirea valorilor etice și organizaționale va fi unul dintre rolurile-cheie ale întreprinderii comune, urmând a fi monitorizată de către Comisie. 2.2.2. Costurile și avantajele controalelor Auditorul intern al Comisiei exercită asupra întreprinderii comune BBI aceleași prerogative ca și asupra Comisiei. De asemenea, Consiliul de conducere poate să dispună, după caz, crearea unei structuri de audit intern a întreprinderii comune. Directorului executiv al întreprinderii comune BBI ITC i se va solicita, în calitate de ordonator de credite, să introducă un sistem de control intern și de gestionare rentabil din punct de vedere al costurilor. De asemenea, acestuia i se va solicita să prezinte Comisiei un raport privind cadrul de control intern adoptat. Comisia va monitoriza riscul de neconformitate prin intermediul sistemului de raportare pe care urmează să îl stabilească, precum și prin urmărirea rezultatelor auditurilor ex post privind beneficiarii fondurilor UE din cadrul ITC BBI ca parte din auditurile ex post care acoperă întregul program Orizont 2020. Sistemul de control stabilit va trebui să ia în considerare sentimentul general atât al beneficiarilor fondurilor UE, cât și la nivelul autorității legislative, potrivit căruia sarcina de control necesară pentru a atinge o limită de eroare de 2 % a devenit prea mare. Acest lucru riscă să reducă atractivitatea programului de cercetare al Uniunii și să afecteze astfel în mod negativ cercetarea și inovarea în Uniune. Consiliul European din 4 februarie 2011 a ajuns la concluzia că „simplificarea instrumentelor UE care vizează promovarea cercetării, a dezvoltării și a inovării reprezintă un element esențial în vederea facilitării adoptării acestora de către cei mai buni oameni de știință și de cele mai inovatoare întreprinderi, în special prin obținerea unui acord între instituțiile relevante cu privire la un nou echilibru între încredere și control, precum și între asumarea riscurilor și evitarea acestora.” (a se vedea EUCO 2/1/11 Rev 1. Bruxelles, 8 martie 2011). Parlamentul European, în rezoluția sa din 11 noiembrie 2010 [(P7_TA (2010)0401)] referitoare la simplificarea implementării programelor-cadru de cercetare sprijină în mod explicit un risc mai mare de eroare în ceea ce privește finanțarea pentru cercetare și „își exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că sistemul actual și gestionarea practică a PC7 sunt orientate în mod excesiv către control, ceea ce duce la o risipă a resurselor, participare scăzută și perspective de cercetare mai puțin atractive; ia act cu îngrijorare de faptul că actualul sistem de gestionare cu a sa «toleranță zero la risc» pare mai degrabă să evite riscurile decât să le gestioneze”. Prin urmare, există un consens între părțile interesate și instituții potrivit căruia trebuie luată în considerare o gamă variată de obiective și interese, în special succesul politicii de cercetare, competitivitatea internațională și excelența științifică împreună cu rata de eroare. În același timp, există o necesitate clară de a se gestiona bugetul în mod eficient și eficace, pentru a preveni frauda și risipa. Conform celor de mai sus, Comisia va monitoriza riscul de neconformitate prin intermediul sistemului de raportare pe care urmează să îl stabilească, precum și prin urmărirea rezultatelor auditurilor ex post privind beneficiarii fondurilor UE acordate de întreprinderea comună BBI ITC, ca parte a auditurilor ex post care acoperă întregul program Orizont 2020. 2.2.3. Nivelul estimat al riscului de neconformitate Conform celor raportate de Comisie în Declarația financiară legislativă pentru Orizont 2020, obiectivul final constă în atingerea unei rate de eroare reziduale mai mici de 2 % din totalul cheltuielilor pe parcursul duratei de viață a programului; în acest scop, Comisia a introdus o serie de măsuri de simplificare. Cu toate acestea, trebuie avute în vedere, de asemenea, celelalte obiective menționate anterior, precum și costurile de control. Întrucât normele de participare la întreprinderea comună BBI ITC sunt, în principiu, identice cu cele care urmează să fie utilizate de Comisie, existând o serie de beneficiari cu un profil de risc similar cu cel al beneficiarilor Comisiei, este posibil ca nivelul de eroare să fie similar celui stabilit de Comisie pentru Orizont 2020, și anume să se garanteze cu o certitudine rezonabilă că riscul de eroare pe parcursul perioadei multianuale de cheltuieli se va situa între 2 % și 5 % anual, cu scopul final de a atinge un nivel al erorii reziduale cât mai apropiat de 2 % în momentul finalizării programelor multianuale și după ce a fost luat în considerare impactul financiar al tuturor auditurilor, corecțiilor și măsurilor de recuperare. Pentru detalii complete privind rata de eroare preconizată în legătură cu participanții, a se vedea fișa financiară legislativă pentru Orizont 2020. 2.3. Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilor Comisia va garanta faptul că întreprinderea comună BBI ITC aplică procedurile de luptă împotriva fraudei în toate etapele procesului de gestionare. Propunerile pentru Orizont 2020 au făcut obiectul unui „tratament de protecție împotriva fraudelor” și al unei evaluări a impactului acestora. În ansamblu, măsurile propuse ar trebui să aibă un impact pozitiv în lupta împotriva fraudei, în special accentul mai mare pe auditul bazat pe riscuri, precum și evaluarea științifică și controlul consolidat. Comisia ia măsurile adecvate pentru a garanta că, atunci când sunt puse în aplicare acțiuni finanțate în temeiul prezentului regulament, interesele financiare ale Uniunii sunt protejate prin aplicarea de măsuri preventive împotriva fraudei, corupției și oricăror alte activități ilegale, prin controale eficace și, în cazul în care se constată nereguli, prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit, precum și, dacă este necesar, prin sancțiuni eficace, proporționale și disuasive. Comisia se va asigura că, în ceea ce privește neregulile și frauda, colaborarea cu serviciile sale din cadrul întreprinderii comune BBI ITC se va menține și va fi solidă. Curtea de Conturi are competența de a efectua audituri, atât pe bază de documente, cât și la fața locului, în ceea ce privește toți beneficiarii de granturi, contractanții și subcontractanții care au primit fonduri din partea Uniunii în cadrul programului. Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) poate efectua controale și inspecții la fața locului la operatorii economici care beneficiază direct sau indirect de o astfel de finanțare, în conformitate cu procedurile prevăzute în Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96, cu scopul de a stabili existența unui caz de fraudă, a unui act de corupție sau a oricărei alte activități ilegale care aduce atingere intereselor financiare ale Uniunii, în legătură cu un acord de grant sau cu o decizie de acordare a unui grant sau în legătură cu un contract de finanțare din partea Uniunii. 3. IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI 3.1. Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia (liniile) bugetară (bugetare) de cheltuieli afectată (afectate) · Noile linii bugetare solicitate În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual și a liniilor bugetare. Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul cheltui