EXPUNERE DE MOTIVE

Contextul propunerii |

110 | Motivele și obiectivele propunerii În 2009, Republica Kârgâzstan a fost afectată de criza mondială. La scurt timp, problemele sale economice au fost agravate de o revoltă populară, care, în aprilie 2010, a destituit regimul Președintelui Bakiyev în urma acuzațiilor de corupție și lipsă de democrație. În contextul vidului de putere, în iunie 2010 au izbucnit, în sudul țării, violenţe intertenice care s-au soldat cu moartea a aproximativ 470 de persoane, în timp ce aproape 300 000 de persoane au fost strămutate. În ciuda acestor evenimente tragice, noul guvern interimar a obținut un vot de aprobare a reformelor democratice în cadrul unui referendum constituțional care a avut loc la 27 iunie 2010. Noua constituție consolidează în special puterile parlamentului. În octombrie 2010 au avut loc alegeri parlamentare libere în urma cărora s-a instaurat prima democrație parlamentară din regiune. Alegerile au condus la un guvern de coaliție. Chiar dacă situația politică rămâne fragilă, la 30 octombrie 2011 au avut loc alegeri prezidențiale și noul președinte şi-a început mandatul la 1 decembrie 2011, în timp ce guvernul susţine un proces constant de reformă și democratizare care este în contrast cu situația politică din țările învecinate din Asia Centrală. Pentru a veni în sprijinul eforturilor pro-democratice ale autorităţilor din Republica Kârgâzstan de a atenua consecințele acestor evenimente tragice, comunitatea internațională și-a luat angajamentul să ajute această ţară în cadrul unei conferințe a donatorilor din iulie 2010. UE a fost printre principalii donatori. FMI a acordat un ajutor pentru Republica Kârgâzstan în 2010 sub forma unei facilităţi rapide de credit de trei luni. În iunie 2011, FMI a convenit cu autoritățile din Republica Kârgâzstan asupra unui acord ulterior (o facilitate extinsă de credit) în valoare de 106 milioane USD în sprijinul unui program de ajustare și reformă economică de anvergură pentru perioada cuprinsă între jumătatea anului 2011 şi jumătatea anului 2014. În 2010, președintele și ministrul finanțelor din Republica Kârgâzstan au solicitat oficial Uniunii Europene asistență macrofinanciară (AMF) pentru a completa sprijinul oferit de FMI. În acest context, Comisia a evaluat situația macroeconomică și nevoile de finanțare ale Republicii Kârgâzstan. Principalele concluzii ale evaluării sunt că evenimentele politice tragice care au avut loc anul trecut și cheltuielile la nivel social şi legate de reconstrucție au creat nevoi de finanțare externă și fiscală semnificative pentru perioada 2011-2012. Chiar dacă aceste nevoi sunt acoperite parțial de comunitatea internațională, există încă nevoi reziduale substanţiale. Pentru a suplimenta resursele puse la dispoziție de FMI, Comisia propune o AMF în valoare de până la 30 de milioane EUR pentru Republica Kârgâzstan, care să fie acordată astfel: jumătate sub formă de împrumuturi și jumătate sub formă de granturi. Se estimează că deficitul de cont curent va rămâne la aproximativ 8% din PIB în 2011 și 2012 înainte de a scădea progresiv până la aproximativ 5% din PIB până în 2014. În baza estimărilor privind contul curent, aportul de capital privat și finanțarea oficială (cu excepția operațiunilor de sprijin bugetar), programul FMI estimează un deficit de finanțare al balanței de plăți de 271 de milioane USD în 2011 și de 149 de milioane USD în 2012. După deducerea finanțării nete din partea FMI şi a plăţilor efectuate de Banca Mondială în cadrul operațiunilor de sprijin bugetar, rămâne un deficit de finanțare externă de aproximativ 330 de milioane USD pentru cei doi ani, care trebuie acoperit de alți donatori. Operaţiunea de AMF propusă (30 de milioane EUR) ar acoperi aproximativ 12,4% din deficitul rezidual de finanțare externă pentru perioada 2011-2012. Furnizarea de asistență macrofinanciară pentru Republica Kârgâzstan, în paralel cu punerea în aplicare a programului FMI privind facilitatea extinsă de credit (Extended Credit Facility - ECF) şi cu furnizarea de sprijin financiar de către alţi donatori multilaterali (Banca Mondială) și regionali (Banca Asiatică de Dezvoltare și Fondul EURASEC anticriză), ar fi justificată din următoarele motive: Contribuie la acoperirea deficitului de finanțare estimat al balanței de plăți; Prin sprijinirea adoptării unui cadru de reforme macroeconomice și structurale adecvat, AMF poate să susţină stabilitatea economică și politică și să sporească eficacitatea intervențiilor prin alte instrumente de sprijin ale UE; Contribuţia la menținerea stabilității economice a țării în această perioadă critică ajută autoritățile pro-democratice să prevină reapariția violențelor interetnice care ar avea efecte economice și politice negative asupra celorlalte țări din regiune; Sprijinul politic și economic oferit de UE democrației parlamentare incipiente din Republica Kârgâzstan ar oferi un semnal politic cu privire la sprijinul ferm al UE în favoarea reformelor democratice din Asia Centrală, conform politicii UE în ceea ce priveşte această regiune, aşa cum se precizează în Strategia pentru Asia Centrală pentru perioada 2007-2013 și conform declarațiilor liderilor UE; Acest sprijin ar fi, de asemenea, coerent cu accentul pus pe întărirea legăturii dintre asistența externă a UE și progresele înregistrate în domeniul democrației și al drepturilor omului, aşa cum s-a explicat în contextul ultimei revizuiri a PEV și în cadrul comunicării comune privind vecinătatea sudică din martie 2011; În același spirit, ar semnala celorlalte țări din regiune că UE este gata să ofere sprijin, în momente de dificultăți economice, țărilor care, ca Republica Kârgâzstan, pornesc pe calea democratizării și a reformelor politice. În acest context, și ținând cont de sprijinul politic ferm al UE pentru democrația parlamentară incipientă din Kârgâzstan, Comisia consideră că sunt îndeplinite precondițiile politice și economice ale unei operațiuni de AMF de valoare medie. Deşi Republica Kârgâzstan se situează în afara ariei geografice de aplicare a deciziilor AMF, criteriile de la Genval prevăd, în circumstanțe excepționale, posibilitatea de aprobare a operațiunilor în afara respectivei zone. Asistența macrofinanciară din partea UE ar avea ca obiectiv să contribuie la acoperirea nevoilor de finanțare externă ale țării, identificate în cooperare cu FMI în contextul facilităţii extinse de credit a FMI. AMF propusă ar sprijini programul de reformă economică al guvernului convenit cu comunitatea internațională a donatorilor. Asistența va reduce vulnerabilitatea financiară pe termen scurt care afectează încă economia, sprijinind măsurile de reformă care au ca obiectiv asigurarea unei balanțe de plăți și a unei situații bugetare mai sustenabile pe termen scurt. Asistența ar promova, de asemenea, măsuri de politică în vederea consolidării gestionării finanțelor publice (bazându-se pe măsurile finanțate de UE în cadrul operaţiunii de sprijin bugetar sectorial în curs de desfăşurare), reforme fiscale pentru a sprijini sustenabilitatea fiscală, precum și măsuri de consolidare a sistemului bancar. Noua asistență macrofinanciară propusă va avea un caracter excepțional și limitat în timp și se va desfășura în paralel cu facilitatea extinsă de credit (Extended Credit Facility – ECF) a FMI. Aceasta va completa sprijinul din partea donatorilor internaționali și bilaterali. |

120 | Contextul general Încetinirea semnificativă a creșterii cu care s-a confruntat economia Kârgâzstanului în 2009 (creşterea PIB-ului a scăzut de la o medie de 8,5% în 2007-2008 la 2,3% în 2009) a fost o consecință a mai multor șocuri externe, inclusiv a unei scăderi a fondurilor trimise de lucrătorii migranți, a unei cereri mai reduse de exporturi și a unui declin al investițiilor străine directe şi de altă natură. Înainte de evenimentele dramatice din 2010, se preconiza o revenire a creșterii economice în 2010 de 4,5-5,5%. Cu toate acestea, revoltele populare din aprilie 2010 și, mai important, agravarea conflictului etnic din iunie au dus la o gravă deteriorare a perspectivelor economice. Măsurile de închidere a frontierelor, în special cu Kazahstan, au îngreunat comerţul, în timp ce nivelul de securitate a avut un impact semnificativ asupra turismului și a perturbat parțial producția agricolă. Activitatea economică s-a contractat cu 10% în cursul celui de-al doilea trimestru al anului 2010. Pentru întregul an, PIB-ul real a înregistrat o scădere de 1,4%. PIB-ul a crescut din nou cu 5,5% în prima jumătate a anului 2011, datorită revenirii sectoarelor agricol și minier și repatrierii fondurilor. Deficitul fiscal a crescut de la 3,5% din PIB în 2009 la 6,5% din PIB în 2010, ceea ce reflectă costul bugetar al măsurilor de criză și efectul negativ al activității economice mai slabe. Cu toate acestea, din cauza lipsei capacităților de punere în aplicare a proiectelor de reconstrucție, deficitul real a fost semnificativ mai scăzut decât deficitul de 12% din PIB prognozat de FMI. O parte a cheltuielilor nerealizate în 2010 au fost transferate în 2011, contribuind astfel la creșterea deficitului bugetar planificat la 7,6% din PIB. Proiectele energetice finanțate prin credite preferențiale din țările vecine ar putea adăuga o creștere suplimentară de 0,7 puncte procentuale din PIB la deficitul bugetar pentru 2011. Creșterea deficitului reflectă, de asemenea, deciziile guvernului de a menține creșterile pensiilor acordate de fosta administrație și de creștere a salariilor pentru profesori și lucrătorii din sistemul de sănătate, care în prezent se află sub nivelul de subzistenţă. FMI consideră că deteriorarea temporară a poziției bugetare în 2011 contribuie la întărirea redresării economice și este de înțeles din punct de vedere politic. În același timp, programul FMI presupune un efort considerabil de consolidare fiscală pentru restul perioadei din program. În septembrie 2011, personalul FMI a stabilit un acord preliminar cu guvernul în vederea înăspririi obiectivelor bugetare pe termen mediu în cadrul programului ECF, vizând ca deficitul fiscal (cu excepția proiectelor de infrastructură energetică) să scadă treptat de la aproximativ 8% din PIB în 2011 la 3,8% din PIB până în 2014. Majorarea prețurilor la energie și alimente la nivel mondial a dus la o explozie a inflației de la an la an de la 0% la sfârșitul anului 2009 la 22,7% în iunie 2011. În timp ce prețurile la alimente și la energie explică în mare măsură creșterea accelerată a inflației, se pare că presiunile exercitate asupra prețurilor au început să se extindă și la alte produse. Banca centrală a înăsprit substanțial politica monetară începând cu mijlocul anului 2010. Ca parte a măsurilor mai stricte, banca centrală și-a sporit vânzările de instrumente financiare pe termen scurt, a majorat rezervele obligatorii de la 8% la 9%, și a crescut rata de actualizare de la 2,7% la jumătatea anului 2010 până la peste 13% în septembrie 2011. Aceste măsuri încep treptat să dea roade şi, conform previziunilor FMI, inflația globală va scădea de la 17,5% în august 2011 la13% până la sfârșitul anului 2011. Poziția externă a economiei extrem de deschise a Republicii Kârgâzstan rămâne vulnerabilă datorită volatilităţii la nivelul comerțului, ceea ce face ca finanțarea deficitului mare de cont curent să fie incertă. Într-adevăr, dificultățile legate de balanța de plăți au apărut deja în 2008, din cauza unei creșteri de proporții a prețurilor produselor importate și a scăderii exporturilor de energie electrică. Prețurile produselor importate au crescut din nou în 2010. În plus, în 2010, exporturile de produse agricole și serviciile precum turismul și transportul în tranzit au fost afectate de închiderea frontierelor de către țările vecine, din cauza problemelor de securitate. Se estimează că deficitul de cont curent va atinge aproximativ 8% din PIB în 2011 și 2012. Acest lucru se bazează pe ipoteza că există finanțare din partea donatorilor externi, care va acoperi deficitul rezidual de finanțare externă de 330 de milioane USD (menționat mai sus) (după finanțarea din partea FMI și operațiunile de sprijin bugetar ale Băncii Mondiale). Valoarea nominală a rezervelor valutare a atins 1,9 miliarde USD în septembrie 2011, dar rata de acoperire a importurilor prin rezervele valutare a scăzut de la 4,9 luni în 2009 la 4 luni la jumătatea anului 2011, din cauză că valoarea nominală a importurilor a crescut mai rapid decât rezervele valutare. Deşi rata de acoperire a importurilor este aproape de un nivel corespunzător pe baza ipotezelor convenționale, FMI estimează că rezervele ar scădea sub nivelurile recomandate în absența unui sprijin oficial în favoarea balanței de plăți. Mai mult, poziția externă rămâne foarte vulnerabilă la șocuri exogene legate de fluctuațiile prețurilor pentru produsele de bază de pe piața internațională. Banca centrală utilizează un regim de curs de schimb flotant, permițând adaptarea acestuia în caz de presiuni importante sau șocuri, vizând totodată menținerea unui curs de schimb competitiv. În contextul crizei financiare mondiale, cursul de schimb s-a confruntat cu o presiune descendentă semnificativă între august 2008 și august 2009. A urmat apoi o perioadă de relativă stabilitate a cursului de schimb între septembrie 2009 și iunie 2010. De atunci, moneda națională are tendința să se deprecieze într-un ritm moderat. FMI estimează că nivelul actual al cursului de schimb este, în linii mari, în conformitate cu factorii fundamentali macroeconomici. Ca răspuns la evenimentele politice de anul trecut și la implicațiile economice ale acestora, pe 27 iulie 2010, comunitatea internațională a organizat la Bişkek o reuniune la nivel înalt a donatorilor pentru Republica Kârgâzstan. La această conferință, donatorii s-au angajat să furnizeze sprijin de urgență în valoare de 1,1 miliarde USD până la sfârșitul anului 2011. UE a fost printre principalii donatori, luându-şi angajamentul de a oferi 117,9 milioane EUR pentru sprijin în mai multe sectoare critice. Banca Mondială s-a angajat să ofere 200 de milioane USD, inclusiv două operațiuni de urgență: un proiect de redresare de urgență însumând 70 de milioane USD și o operaţiune de sprijinire a redresării economice (ERSO) în valoare de 30 de milioane USD. Banca Asiatică de Dezvoltare (BAD) s-a angajat să contribuie cu 100 de milioane USD sub forma unei operaţiuni de sprijin bugetar intitulate Asistență de urgență pentru redresare și reconstrucție. Republica Kârgâzstan a solicitat, de asemenea, un sprijin de 106,7 milioane USD din fondul anti-criză al comunităţii economice eurasiatice (EURASEC) (sub formă de credit preferențial). Cu toate acestea, acordarea acestui împrumut este amânată în mod repetat. Facilitatea rapidă de credit (Rapid Credit Facility - RCF) a FMI în valoare de 22,2 milioane DST a fost pusă în aplicare în perioada septembrie-decembrie 2010. Autoritățile au îndeplinit toate obiectivele din cadrul programului RCF, ceea ce a dus la crearea unui istoric bun pentru programul de follow-up. Cu toate acestea, deoarece RCF nu constituie un acord privind tranșe de credit superioare și fiind pe termen foarte scurt, ea nu a fost suficientă pentru a oferi Comisiei posibilitatea de a lua în considerare, în acel stadiu, o propunere de AMF. În iunie 2011, FMI a convenit cu autoritățile kârgâze asupra unei ECF în valoare de 66,6 milioane DST (106 milioane USD) pentru a veni în sprjinul programului trienal de ajustare macroeconomică și reforme structurale. ECF a stabilit un cadru de politici și reforme economice pe termen mediu. FMI a ajuns la un acord tehnic cu autoritățile kârgâze privind prima revizuire a ECF în septembrie 2011, preconizând măsuri de consolidare fiscală și mai ambițioase având în vedere performanțele economice și fiscale mai bune decât fusese prevăzut. Cu sprijin din partea mai multor donatori (CE, BAD, Banca Mondială și Organizația Națiunilor Unite), Republica Kârgâzstan a pregătit o strategie de dezvoltare a țării (SDT) pentru 2012-14, care a fost deja aprobată de guvern. SDT acoperă o gamă largă de domenii politice, de la politica macroeconomică la ordinea publică, reforma sistemului judiciar și politica de mediu şi comercială. |

n | Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii Nu există |

140 | Coerența cu celelalte politici și obiective ale Uniunii Cooperarea Uniunii Europene cu Republica Kârgâzstan se bazează pe un acord de parteneriat și cooperare (APC) care a intrat în vigoare în 1999. UE aplică Republicii Kârgâzstan sistemul generalizat de preferinţe (SGP). Consiliul Afacerilor Externe al UE a salutat în concluziile sale din 26 iulie 2010 privind Republica Kârgâzstan eforturile depuse de noul guvern al acestei ţări în vederea stabilirii unui cadru instituțional democratic și a invitat Comisia „să continue să ofere autorităților kârgâze sprijin, inclusiv sub forma unor noi programe de asistenţă, în punerea în aplicare a programului lor de reformă și să contribuie la dezvoltarea economică și socială durabilă a țării”. În octombrie 2010, Înaltul Reprezentant și vicepreședinte al Comisiei, doamna Ashton a salutat desfăşurarea paşnică a alegerilor parlamentare și a reiterat faptul că UE este pregătită să ajute Republica Kârgâzstan, inclusiv în promovarea redresării economice. În cadrul reuniunii la nivel înalt a donatorilor din iulie 2010, Comisia Europeană s-a angajat să ofere până la 117,9 milioane EUR sub formă de ajutor pentru Republica Kârgâzstan. Sursele de finanțare includ instrumente de criză, precum instrumentul de stabilitate, ajutorul umanitar și Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare (ICD) și alocațiile din cadrul unei serii de linii bugetare tematice. Asistența se axează în principal pe dezvoltarea rurală și sectorul agricol, sectorul educației, securității sociale și reformele juridice. UE intenționează să acorde sprijin bugetar sectorial în Republica Kârgâzstan în cadrul ICD în valoare de 33 de milioane EUR pentru perioada 2011 – 2013 pentru a susține reformele din domeniul protecției sociale, educației și gestionării finanțelor publice. Plățile în cadrul acestor programe și proiecte sunt efectuate pe termen mediu și sunt condiționate de punerea în aplicare a acțiunilor convenite cu autoritățile kârgâze. AMF, prin sprijinirea adoptării unui cadru adecvat de reforme macroeconomice și structurale, ar sprijini eficacitatea intervențiilor menţionate mai sus. |

Consultarea părților interesate și evaluarea impactului |

Consultarea părților interesate |

219 | Asistența macrofinanciară este acordată ca parte integrantă a sprijinului internațional pentru programul de stabilizare și redresare economică a Republicii Kârgâzstan. Serviciile Comisiei au cooperat îndeaproape cu FMI şi Banca Mondială în ceea ce privește pregătirile pentru întâlnirea la nivel înalt a donatorilor și s-au organizat consultări cu donatorii multilaterali și bilaterali cu privire la implementarea pachetului promis. Pentru elaborarea prezentei propuneri de asistență macrofinanciară, serviciile Comisiei s-au consultat cu Fondul Monetar Internațional. Înainte de a-şi prezenta propunerea de AMF, Comisia a consultat statele membre ale Uniunii Europene în cadrul Comitetului economic și financiar și în cadrul grupului de lucru al consilierilor financiari. Comisia a menținut de asemenea contacte regulate cu autorităţile kârgâze. |

Obținerea și utilizarea expertizei |

229 | Comisia va efectua, cu ajutorul unor experţi externi, o evaluare operațională pentru verificarea calității și fiabilității circuitelor financiare și a procedurilor administrative din sectorul public al Republicii Kârgâzstan. |

230 | Evaluarea impactului AMF și programul de ajustare și reformă economică aferent vor contribui la reducerea nevoilor de finanțare ale Republicii Kârgâzstan pe termen scurt, sprijinind, în același timp, măsurile politice care urmăresc consolidarea balanţei de plăţi și sustenabilitatea bugetară pe termen mediu și atrăgând o creștere economică durabilă astfel cum s-a convenit cu FMI. Acest fapt va contribui în mod semnificativ la îmbunătățirea eficienței și transparenței gestionării finanțelor publice. A fost efectuată o evaluare ex ante, care însoțește prezenta propunere. Aceasta analizează situația macroeconomică, provocările reformei, riscurile și valoarea adăugată a UE a acestei operațiuni. |

Elementele juridice ale propunerii |

305 | Rezumatul acțiunii propuse Uniunea Europeană va pune la dispoziția Republicii Kârgâzstan o AMF pentru o sumă totală maximă de 30 de milioane EUR, din care jumătate va fi oferită sub formă de împrumuturi și jumătate sub formă de granturi. Asistența va contribui la acoperirea nevoilor reziduale de finanțare externă ale Republicii Kârgâzstan din 2012 identificate de Comisie pe baza estimărilor efectuate de FMI. Plata asistenței este prevăzută să fie efectuată în 2012 în două tranșe egale, fiecare conținând un grant și un împrumut. Asistența va fi gestionată de Comisie. Sunt aplicabile dispoziții specifice privind prevenirea fraudei și a altor nereguli, în conformitate cu Regulamentul financiar. Plata primei tranșe este prevăzută să aibă loc în primul semestru din 2012. Cea de-a doua tranșă, condiționată de o serie de măsuri de politică, ar putea fi acordată în al doilea semestru din 2012. Așa cum se întâmplă de regulă în cazul AMF, plățile vor fi condiționate de evaluările pozitive ale programului în cadrul acordului financiar cu FMI (ECF). În plus, Comisia și autoritățile kârgâze vor stabili de comun acord măsurile specifice de reformă structurală într-un memorandum de înțelegere. Comisia va viza reformele structurale având ca scop îmbunătățirea managementului macroeconomic general și condițiile pentru o creștere sustenabilă (de exemplu, care vizează transparența și eficiența gestionării finanțelor publice, reformelor fiscale și stabilitatea financiară). Decizia de a debloca jumătate din asistența propusă în granturi și cealaltă jumătate în împrumuturi este justificată de nivelul de dezvoltare a Kârgâzstanului (măsurat în funcție de venitul pe cap de locuitor) și de indicatorii datoriei. Această decizie este, de asemenea, conformă cu tratamentul acordat Republicii Kârgâzstan de Banca Mondială, Banca Asiatică de Dezvoltare și FMI ca fiind o țară exclusiv IDA cu acces la facilitățile de finanțare ale acestor instituţii în condiții deosebit de avantajoase. |

310 | Temeiul juridic Temeiul juridic pentru prezenta propunere este articolul 209 din TFUE, deoarece Republica Kârgâzstan trebuie considerată ca fiind o țară în curs de dezvoltare în sensul articolului 208 din TFUE. În conformitate cu Fondul Monetar Internațional, Republica Kârgâzstan intră în categoria „economii emergente și în curs de dezvoltare”; Potrivit Băncii Mondiale, Republica Kârgâzstan face parte din grupul „economii cu venituri mici” și „țări IDA”; Conform UN-OHRLLS[1], Republica Kârgâzstan este inclusă în categoria „țară în curs de dezvoltare, fără ieşire la mare”; în conformitate cu OCDE/Comitetul de asistență pentru dezvoltare, Republica Kârgâzstan face parte din categoria „alte țări cu venituri reduse”. |

329 | Principiul subsidiarității Propunerea intră în sfera competenței partajate a UE. Principiul subsidiarității se aplică în măsura în care obiectivul restaurării stabilității macroeconomice a Kârgâzstanului nu poate fi îndeplinit în mod suficient doar de către statele membre, și de aceea el poate fi realizat mai bine de către Uniunea Europeană. Motivele principale sunt constrângerile bugetare existente la nivel național și nevoia unei coordonări strânse între donatori pentru a maximiza amploarea şi eficienţa ajutorului. |

Principiul proporționalității |

331 | Propunerea respectă principiul proporționalității: ea se limitează la minimul necesar pentru a atinge obiectivul stabilității macroeconomice pe termen scurt și nu depășește ceea ce este necesar în acest scop. |

332 | Așa cum a constatat Comisia pe baza estimărilor făcute de FMI în contextul acordului de ECF, valoarea asistenței corespunde unui procent de 12,4% din necesarul rezidual de finanțare pentru perioada 2011-2012. Acest lucru este în conformitate cu normele standard privind repartizarea sarcinilor pentru operațiunile AMF. Dată fiind asistența promisă Republicii Kârgâzstan de alți donatori și creditori bilaterali și multilaterali, acesta constituie un nivel corespunzător de repartizare a obligațiilor pentru UE. |

Alegerea instrumentelor |

342 | Alte instrumente nu ar fi adecvate deoarece, în lipsa unui regulament cadru pentru instrumentul de asistență macrofinanciară, deciziile ad hoc ale Parlamentului European și ale Consiliului în conformitate cu articolul 209 sau 212 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene constituie instrumentele juridice adecvate pentru această asistență. Finanțarea proiectelor sau asistența tehnică nu ar fi adecvate sau suficiente pentru atingerea acestor obiective macroeconomice. Principala valoare adăugată a AMF comparativ cu alte instrumente ale UE ar fi reducerea constrângerii financiare externe și contribuția la crearea unui cadru macroeconomic stabil, inclusiv prin promovarea unei balanțe de plăți și a unei situații bugetare sustenabile, și a unui cadru adecvat pentru reformele structurale. Prin contribuția la instituirea unui cadrul global adecvat pentru politicile macroeconomice și structurale, AMF crește eficacitatea acțiunilor finanțate în Kârgâzstan prin alte instrumente financiare ale UE, cu aplicare mai restrânsă. |

Implicațiile bugetare |

401 | Componenta de grant a asistenței (15 milioane EUR) va fi finanțată din creditele de angajament pentru 2012 din cadrul liniei bugetare 01 03 02 (Asistență macroeconomică), plățile urmând să aibă loc în 2012. În conformitate cu regulamentul privind Fondul de garantare[2], provizionarea Fondului de garantare se așteaptă să fie realizată în 2014 și să se ridice cel mult la 1,35 milioane EUR. Aceasta corespunde unui procent de 9% din împrumutul de 15 milioane EUR care se așteaptă a fi plătit în 2012. |

Informații suplimentare |

Clauza de reexaminare/revizuire/încetare a efectelor juridice |

533 | Propunerea include o clauză de încetare de drept a efectelor juridice. AMF propusă urmează să fie pusă la dispoziție pentru o perioadă de 2 ani din prima zi după intrarea în vigoare a memorandumului de înțelegere. |

2. 2011/0458 (COD)

Propunere de

DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI

privind acordarea unei asistențe macrofinanciare Republicii Kârgâzstan

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 209,

având în vedere propunerea Comisiei Europene[3],

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară[4],

întrucât:

3. Cooperarea cu UE se bazează pe un acord de parteneriat și cooperare (APC), care a intrat în vigoare în 1999. UE aplică Republicii Kârgâzstan sistemul generalizat de preferințe (SGP).

4. Economia Kârgâzstanului a fost afectată de criza financiară internațională din 2009 și de violențele etnice din iunie 2010, care au perturbat activitățile economice, creând un necesar semnificativ de cheltuieli publice pentru reconstrucție și asistență socială, și au condus la importante deficite de finanţare externă și bugetare.

5. În cadrul întâlnirii la nivel înalt a donatorilor care a avut loc în iulie 2010, comunitatea internațională și-a luat angajamentul de a oferi 1,1 miliarde USD sub formă de sprijin de urgență pentru a ajuta la redresarea Republicii Kârgâzstan. În cadrul respectivei întâlniri la nivel înalt a donatorilor, UE a anunțat că va oferi asistență financiară de până la 117,9 milioane EUR.

6. Consiliul Afacerilor Externe al UE a salutat în concluziile sale din 26 iulie 2010 privind Republica Kârgâzstan eforturile depuse de noul guvern al acestei ţări în vederea stabilirii unui cadru instituțional democratic și a invitat Comisia „să continue să ofere autorităților kârgâze sprijin, inclusiv sub forma unor noi programe de asistenţă, în punerea în aplicare a programului lor de reformă și să contribuie la dezvoltarea economică și socială durabilă a țării”.

7. Sprijinul politic și economic oferit de UE democrației parlamentare incipiente din Republica Kârgâzstan va oferi un semnal politic cu privire la sprijinul ferm al UE în favoarea reformelor democratice din Asia Centrală, conform politicii UE în ceea ce priveşte această regiune, aşa cum se precizează în Strategia pentru Asia Centrală pentru perioada 2007-2013 și conform declarațiilor liderilor UE.

8. Procesul de ajustare economică și de reformă din Republica Kârgâzstan este susținut prin asistența financiară din partea Fondului Monetar Internațional (FMI). În iunie 2011, autoritățile kârgâze au aprobat facilitatea extinsă de credit în valoare de 66,6 milioane DST oferită de FMI pe o perioadă de trei ani pentru a ajuta această ţară.

9. UE intenționează să acorde sprijin bugetar sectorial în Republica Kârgâzstan în cadrul Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare în valoare de 33 de milioane EUR pentru perioada 2011 – 2013 pentru a susține reformele în domeniile protecției sociale, educației și gestionării finanțelor publice.

10. În 2010, având în vedere înrăutățirea situației și a perspectivelor economice, Republica Kârgâzstan a solicitat asistență macrofinanciară din partea Uniunii Europene.

11. Având în vedere faptul că, după ce se ia în considerare sprijinul macroeconomic de la FMI și Banca Mondială, mai există încă un deficit rezidual de finanțare al balanței de plăți, și dată fiind vulnerabilitatea poziției externe la șocuri exogene care necesită menținerea unui nivel adecvat al rezervelor valutare, asistența macrofinanciară este considerată un răspuns adecvat la cererea înaintată de Republica Kârgâzstan în contextul actualelor circumstanțe excepționale. Programul de asistență macrofinanciară a UE pentru Republica Kârgâzstan (denumit în continuare „asistența macrofinanciară a Uniunii”) ar sprijini stabilizarea economică a țării și agenda de reforme structurale, completând resursele puse la dispoziţie în cadrul acordului financiar cu FMI.

12. Asistența macrofinanciară a Uniunii nu trebuie doar să completeze programele și resursele din partea FMI și a Băncii Mondiale, ci și să asigure valoarea adăugată a implicării Uniunii.

13. Comisia trebuie să asigure faptul că asistența macrofinanciară a Uniunii este conformă, din punct de vedere juridic și al conținutului, cu măsurile adoptate în cadrul diferitelor domenii de acțiune externă și al altor politici pertinente ale Uniunii.

14. Obiectivele specifice ale asistenței macrofinanciare a Uniunii trebuie să sporească eficiența, transparența și responsabilitatea gestionării finanțelor publice în Republica Kârgâzstan. Aceste obiective trebuie monitorizate periodic de către Comisie.

15. Condițiile care stau la baza acordării asistenței macrofinanciare din partea Uniunii trebuie să reflecte principiile și obiectivele-cheie ale politicii Uniunii față de Republica Kârgâzstan.

16. Pentru a asigura o protecție eficientă a intereselor financiare ale Uniunii în legătură cu această asistență macrofinanciară, este necesar ca Republica Kârgâzstan să adopte măsuri corespunzătoare pentru prevenirea și combaterea fraudei, a corupției și a oricăror altor nereguli în legătură cu această asistență. Este de asemenea necesar ca serviciile Comisiei și Curtea de Conturi să asigure efectuarea de controale, respectiv audituri, corespunzătoare.

17. Punerea la dispoziție a asistenței financiare a Uniunii nu aduce atingere atribuțiilor autorității bugetare.

18. Asistența trebuie gestionată de către Comisie. Pentru a garanta că Parlamentul European și Comitetul economic și financiar pot să urmărească implementarea prezentei decizii, Comisia trebuie să le informeze periodic pe acestea cu privire la evoluția asistenței și să le furnizeze documentele relevante.

19. Pentru a asigura condiții uniforme de punere în aplicare a prezentei decizii, Comisiei trebuie să i se confere competențe de executare. Competențele respective trebuie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie[5].

20. Asistența macrofinanciară a Uniunii va fi însoțită de condiții de politică economică ce urmează a fi consemnate în memorandumul de înțelegere, vor fi ataşate asistenței macrofinanciare a Uniunii. Pentru a se asigura condiții uniforme de punere în aplicare și din motive de eficiență, Comisia trebuie să fie abilitată să negocieze astfel de condiții cu autoritățile kârgâze sub supravegherea Comitetul statelor membre prevăzut de Regulamentul (UE) nr. 182/2011. Faptul că asistenţa are o valoare maximă limitată constituie justificarea adecvată prevăzută la cea de-a doua teză de la articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 pentru a supune adoptarea Memorandumului de înțelegere unei proceduri de consultare.

21. Conform Fondului Monetar Internațional, Republica Kârgâzstan intră în categoria „economii emergente și în curs de dezvoltare”; Potrivit Băncii Mondiale, Republica Kârgâzstan face parte din grupul „economii cu venituri mici” și „țări IDA”; Conform UN-OHRLLS[6], Republica Kârgâzstan este inclusă în categoria „țară în curs de dezvoltare, fără ieşire la mare”; În conformitate cu OCDE/Comitetul de asistență pentru dezvoltare, Republica Kârgâzstan face parte din categoria „alte țări cu venituri reduse”. Prin urmare, Republica Kârgâzstan trebuie să fie considerată drept țară în curs de dezvoltare în sensul articolul 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, ceea ce justifică alegerea articolului 209 din TFUE drept temei juridic pentru prezenta decizie.

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

22. Uniunea pune la dispoziția Republicii Kârgâzstan o asistență macrofinanciară în valoare maximă de 30 de milioane EUR, destinată sprijinirii stabilizării economice a țării și acoperirii nevoilor balanței sale de plăți identificate în programul actual al FMI. Din această sumă, maximum 15 milioane EUR vor fi furnizate sub formă de granturi și maximum 15 milioane EUR sub formă de împrumuturi. Deblocarea asistenței macrofinanciare propuse este condiționată de aprobarea bugetului 2012 de către autoritatea bugetară. Pentru finanțarea componentei de împrumuturi a asistenței macrofinanciare a Uniunii, Comisia este abilitată să împrumute resursele necesare în numele Uniunii. Împrumutul va avea o scadenţă maximă de 15 ani.

23. Deblocarea asistenței financiare a Uniunii este gestionată de Comisie în conformitate cu acordurile sau înțelegerile încheiate între FMI și Republica Kârgâzstan și cu principiile și obiectivele esențiale ale reformelor economice prevăzute în Acordul de parteneriat și cooperare dintre UE şi Republica Kârgâzstan și în cadrul strategiei pentru Asia Centrală pentru perioada 2007-2013. Comisia informează periodic Parlamentul European și Comitetul economic și financiar cu privire la evoluția gestiunii asistenței și le transmite documentele relevante.

24. Asistența financiară a Uniunii Europene se acordă pe parcursul a doi ani începând cu prima zi de la intrarea în vigoare a memorandumului de înțelegere menționat la articolul 2 alineatul (1).

Articolul 2

1. Comisia, hotărând în conformitate cu procedura consultativă menționată la articolul 6 alineatul (2), este abilitată să convină cu autoritățile Republicii Kârgâzstan condițiile de politică economică și condițiile financiare aferente asistenței macrofinanciare a Uniunii, care urmează să fie expuse într-un memorandum de înțelegere care cuprinde și un calendar pentru îndeplinirea lor (denumit în continuare „memorandumul de înțelegere”). Condițiile de politică economică și condițiile financiare prevăzute în memorandumul de înțelegere trebuie să fie coerente cu acordurile sau înțelegerile menționate la articolul 1 alineatul (3). Aceste condiții vizează îmbunătățirea eficienței și a transparenței asistenței, precum și a responsabilității implementării acesteia, inclusiv îmbunătățirea sistemelor de gestionare a finanțelor publice din Republica Kârgâzstan. Progresele înregistrate pentru realizarea acestor obiective sunt monitorizate periodic de Comisie. Condițiile financiare detaliate ale asistenței vor fi stabilite în acordul de grant și în acordul de împrumut care vor fi încheiate de Comisie și autoritățile kârgâze.

2. Pe parcursul implementării asistenței macrofinanciare din partea Uniunii Europene, Comisia monitorizează fiabilitatea circuitelor financiare ale Kârgâzstanului, a procedurilor administrative și a mecanismelor de control intern și extern care sunt relevante pentru această asistență și respectarea calendarului convenit.

3. Comisia verifică periodic conformitatea politicilor economice ale Kârgâzstanului cu obiectivele asistenței macrofinanciare a Uniunii și îndeplinirea satisfăcătoare a condițiilor de politică economică asupra cărora s-a convenit. În cadrul acestor verificări, Comisia acționează în strânsă coordonare cu FMI și cu Banca Mondială și, atunci când este cazul, cu Comitetul economic și financiar.

Articolul 3

1. Sub rezerva condițiilor menționate la alineatul 2, asistența financiară a Uniunii Europene va fi pusă la dispoziția Republicii Kârgâzstan de către Comisie în două tranșe, fiecare conținând o componentă de grant și una de împrumut. Mărimea fiecărei tranșe va fi stabilită în memorandumul de înțelegere.

2. Comisia decide punerea la dispoziție a tranșelor sub rezerva aplicării satisfăcătoare a condițiilor de politică economică asupra cărora s-a convenit în memorandumul de înțelegere. Plata celei de-a doua tranșe nu are loc mai devreme de trei luni de la punerea la dispoziție a primei tranșe.

3. Fondurile Uniunii Europene se plătesc Băncii Naționale a Republicii Kârgâzstan. Sub rezerva dispozițiilor stabilite în memorandumul de înțelegere, inclusiv a confirmării nevoilor reziduale de finanțare bugetară, fondurile Uniunii pot fi transferate Trezoreriei Republicii Kârgâzstan în calitate de beneficiar final.

Articolul 4

1. Operațiunile de contractare și de acordare a împrumutului legate de componenta de împrumut a asistenței Uniunii se efectuează în euro, utilizând aceeași dată a valutei și nu implică, pentru Uniunea Europeană, transformarea scadenței și nici asumarea vreunui risc legat de cursul de schimb sau de rata dobânzii sau a vreunui alt risc comercial.

2. Comisia ia măsurile necesare, dacă Republica Kârgâzstan solicită acest lucru, pentru a asigura includerea în termenii și condițiile de acordare a împrumutului a unei clauze de rambursare anticipată, precum și a unei clauze corespunzătoare în termenii și condițiile operațiunilor de contractare a împrumutului.

3. La solicitarea Republicii Kârgâzstan și dacă circumstanțele permit îmbunătățirea ratei dobânzii împrumutului, Comisia poate refinanța integral sau parțial împrumuturile inițiale pe care le-a contractat sau poate restructura condițiile financiare aferente. Operațiunile de refinanțare sau restructurare se efectuează în conformitate cu condițiile prevăzute la alineatul (1) și nu au ca efect prelungirea termenului mediu de scadență al împrumuturilor în cauză sau majorarea sumei datorate la data refinanțării sau restructurării.

4. Toate costurile contractate de Uniunea Europeană în legătură cu operațiunile de contractare și de acordare a împrumutului prevăzute în prezenta decizie vor fi suportate de Republica Kârgâzstan.

5. Parlamentul European și Comitetul economic și financiar sunt informate cu privire la evoluția operațiunilor menționate la alineatele (2) și (3).

Articolul 5

Asistența financiară a Uniunii Europene trebuie implementată în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene[7] și cu normele de aplicare a acestuia. În mod concret, memorandumul de înțelegere, acordul de împrumut și acordul de grant care urmează a fi încheiate cu autoritățile kârgâze trebuie să prevadă adoptarea unor măsuri corespunzătoare pentru prevenirea și combaterea fraudei, a corupției și a altor nereguli care afectează asistența. Pentru a asigura o mai mare transparență a gestionării și a plăţii fondurilor, memorandumul de înțelegere, acordul de împrumut și acordul de grant trebuie să prevadă totodată efectuarea unor controale, inclusiv a unor verificări și inspecții la fața locului, de către Comisie, şi de către Oficiul European de Luptă Antifraudă. În plus, aceste documente trebuie să prevadă efectuarea de audituri, inclusiv audituri la fața locului, dacă este necesar, de către Curtea de Conturi.

Articolul 6

1. Comisia este asistată de un comitet. Acesta este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

2. Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

Articolul 7

1. Până la data de 30 iunie a fiecărui an, Comisia înaintează Parlamentului European și Consiliului un raport privind implementarea prezentei decizii în anul anterior, inclusiv o evaluare a acesteia. Raportul trebuie să indice legătura dintre condițiile de politică prevăzute în memorandumul de înțelegere, performanțele economice și bugetare ale Republicii Kârgâzstan la acea dată și deciziile Comisiei de a pune la dispoziție tranșele asistenței.

2. Cel târziu la doi ani de la expirarea perioadei de disponibilitate menționate la articolul 1 alineatul (4), Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport de evaluare ex-post.

Articolul 8

Prezenta decizie intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .

Adoptată la Bruxelles,

Pentru Parlamentul European Pentru Consiliu

Președintele Președintele

FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ

1. CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI

1.1. Denumirea propunerii/inițiativei

1.2. Domeniul (domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB

1.3. Tipul propunerii/inițiativei

1.4. Obiectiv (obiective)

1.5. Motivele propunerii/inițiativei

1.6. Durata acţiunii și a impactului financiar al acesteia

1.7. Modul (modurile) de gestionare preconizat (e)

2. MĂSURI DE GESTIONARE

2.1. Dispoziţii în materie de monitorizare și raportare

2.2. Sistemul de gestiune și control

2.3. Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilor

3. IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI

3.1. Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia (liniile) bugetară (bugetare) de cheltuieli afectată (afectate)

3.2. Impactul estimat asupra cheltuielilor

3.2.1. Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor

3.2.2. Impactul estimat asupra creditelor operaționale

3.2.3. Impactul estimat asupra creditelor cu caracter administrativ

3.2.4. Compatibilitatea cu cadrul financiar multianual actual

3.2.5. Participarea terților la finanțare

3.3. Impactul estimat asupra veniturilor

FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ

CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI

Denumirea propunerii/inițiativei

Propunere de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind acordarea unei asistențe macrofinanciare Republicii Kârgâzstan

Domeniul (domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB[8]

Domeniul de politică: Titlul 01 – Afaceri economice și financiare

Activitate: 03 – Afaceri economice și financiare internaționale

Tipul propunerii/inițiativei

X Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune nouă

( Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune nouă ca urmare a unui proiect-pilot/a unei acțiuni pregătitoare[9]

( Propunere/inițiativă care se referă la prelungirea unei acțiuni existente

( Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune reorientată către o acțiune nouă

Obiective

Obiectiv(e) strategic(e) multianual(e) al(e) Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă

„Promovarea prosperității dincolo de granițele Uniunii Europene”

Principalele domenii de activitate ale DG ECFIN în acest sector sunt următoarele:

Dezvoltarea, monitorizarea și implementarea asistenței macrofinanciare pentru țările terțe partenere, în cooperare cu instituțiile financiare internaționale relevante.

Obiectiv (e) specific (e) și activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză

Obiectivul specific nr. 3: „Acordarea de asistență macrofinanciară țărilor terțe pentru soluționarea crizelor privind balanța de plăți a acestor țări și restaurarea sustenabilității datoriei lor externe”

Activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză: Relații economice și financiare internaționale, guvernanță mondială.

Rezultatul (rezultatele) și impactul preconizate

Asistența propusă constă într-un împrumut UE în valoare de 15 milioane EUR și un grant de până la 15 milioane EUR acordate Republicii Kârgâzstan (grantul urmând să fie finanțat de la bugetul general), pentru a contribui la ameliorarea situației balanței de plăți a țării. Atât componenta de împrumut cât și cea de grant ale asistenței vor fi vărsate în două tranșe. Asistența va ajuta această țară să depășească dificultățile economice și sociale cu care s-a confruntat în urma violențelor politice şi etnice și consecințele crizei financiare globale. Ea va promova, de asemenea, reforme structurale destinate să sporească creșterea economică sustenabilă și îmbunătățirea gestionării finanțelor publice.

O evaluare ex-ante (a se vedea documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește propunerea Comisiei) a fost efectuată de serviciile Comisiei în septembrie-octombrie 2011. În urma evaluării s-a concluzionat că asistența macrofinanciară a UE este justificată.

Indicatori de rezultat și de impact

Autoritățile, în special ministerul de finanțe al Republicii Kârgâzstan, vor trebui să raporteze periodic serviciilor Comisiei cu privire la o serie de indicatori. Ele vor furniza totodată, înainte de plata celei de-a doua tranșe a asistenței, un raport complet asupra îndeplinirii condițiilor de politică convenite.

Serviciile Comisiei vor continua să monitorizeze gestionarea finanțelor publice, în urma evaluării operaționale a circuitelor financiare și a procedurilor administrative care se va efectua în Republica Kârgâzstan în pregătirea acestei operațiuni. Delegația Uniunii Europene în Republica Kârgâzstan va prezenta, de asemenea, rapoarte regulate pe teme relevante pentru monitorizarea asistenței. Serviciile Comisiei vor rămâne în contact permanent cu FMI și cu Banca Mondială, pentru a beneficia de informațiile desprinse din activitățile curente ale acestora în Republica Kârgâzstan.

Operațiunea de față va face obiectul unei evaluări ex post în termen de doi ani de la sfârșitul perioadei sale de implementare.

Propunerea de decizie a Consiliului și a Parlamentului European prevede prezentarea unui raport anual către aceste două instituții, care să cuprindă o evaluare a implementării acestei operațiuni de asistență.

Motivul (motivele) propunerii/inițiativei

Cerințe de îndeplinit pe termen scurt sau lung

Plata asistenței va fi condiționată de obținerea unor rezultate satisfăcătoare în ceea ce privește punerea în aplicare a actualului acord pe trei ani încheiat între Republica Kârgâzstan și FMI în cadrul facilităţii extinse de credit a Fondului (ECF). De asemenea, Comisia și autoritățile kârgâze trebuie să convină asupra unui număr de condiții de politică specifice care trebuie îndeplinite înainte de deblocarea celei de-a doua tranșe de către Comisie. Aceste măsuri trebuie să fie conforme cu acordurile încheiate de Republica Kârgâzstan cu FMI. Înainte de deblocarea asistenței, serviciile Comisiei, în cooperare cu autoritățile naționale, vor verifica îndeplinirea condițiilor de politică.

Valoarea adăugată a implicării UE

Republica Kârgâzstan este ţara din regiune care s-a angajat pe calea reformelor democratice. Sprijinind această țară să depășească șocul economic cauzat de recesiunea globală și de conflictul interetnic, AMF propusă va contribui la promovarea stabilității macroeconomice, a reformelor economice și a progreselor politice ale țării . Venind în completarea resurselor puse la dispoziție de instituțiile financiare internaționale, de UE și de alți donatori, această AMF contribuie la eficiența globală a pachetului de sprijin financiar convenit de comunitatea internațională a donatorilor în urma crizei financiare.

Pe lângă impactul financiar al AMF, programul propus va întări angajamentul guvernului în favoarea reformei și aspirațiile acestuia către o relație mai apropiată cu UE. Acest rezultat va fi atins, printre altele, prin impunerea unor condiții adecvate pentru plata asistenței. Într-un context mai larg, programul va semnala celorlalte țări din regiune că, în momente de dificultăți economice, UE este gata să sprijine țări ca Republica Kârgâzstan care se angajează în mod clar pe calea spre democratizare și reforme politice.

Învățăminte desprinse din experiențele anterioare similare

Evaluările externe recente ale programelor de asistență macrofinanciară indică faptul că practica selectării unui număr limitat de reforme structurale cheie a avut succes și propun continuarea acestei practici prin menţinerea unei monitorizări corespunzătoare și a unui dialog politic strâns de-a lungul perioadei de punere în aplicare a asistenței.

Coerența și posibila sinergie cu alte instrumente relevante

UE a fost printre principalii donatori la conferința donatorilor din iulie 2010 și s-a angajat să ofere un sprijin de 117,9 milioane EUR în anumite domenii critice. O parte dintre aceste angajamente au intrat în categoria instrumentelor de urgență (cum ar fi Instrumentul de stabilitate și Ajutorul umanitar ECHO). Cealaltă parte, care provine în principal din alocările în cadrul Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare (ICD) și a unor serii de linii bugetare tematice, a constat în creșterea și accelerarea plăților în cadrul programelor/proiectelor aprobate deja. Asistența se axează în principal pe dezvoltarea rurală și sectorul agricol, sectorul educației, securității sociale și reformele juridice. Sprijinul acordat în cadrul ICD cuprinde un program de sprijin acordat politicilor la nivel sectorial în valoare de 33 de milioane EUR pentru perioada 2011 – 2013 pentru a susține reformele în domeniile protecției sociale, educației și gestionării finanțelor publice. Principala valoare adăugată a AMF comparativ cu alte instrumente ale UE ar fi contribuția la crearea unui cadru macroeconomic stabil, inclusiv prin promovarea unei balanțe de plăți și a unei situații bugetare sustenabile, și a unui cadru adecvat pentru reformele structurale.

AMF nu constituie un sprijin financiar regulat și nu este destinată să sprijine dezvoltarea economică și socială a țărilor beneficiare. Asistența trebuie întreruptă de îndată ce situația finanțării externe a țării redevine sustenabilă. Ulterior, ștafeta este preluată de instrumentele de cooperare obișnuite ale UE, în special sprijinul bugetar direct acordat în cadrul ICD.

AMF trebuie totodată să vină în completarea intervențiilor instituțiilor financiare internaționale, în special a programelor de ajustare și reformă sprijinite de FMI. Asistența cu caracter macroeconomic nu se deblochează decât dacă sunt îndeplinite condițiile de politică economică și financiară.

Durata acţiunii și a impactului financiar al acesteia

X Propunere/inițiativă pe durată determinată

- X Propunere/inițiativă în vigoare: timp de 2 ani de la intrarea în vigoare a memorandumului de înțelegere, așa cum se prevede la articolul 1 alineatul (4) al deciziei propuse

- X Impact financiar din 2012 până în 2014 (Provizionarea Fondului de garantare și evaluarea ex-post)

( Propunere/inițiativă pe durată nedeterminată

- Punere în aplicare cu o perioadă de creştere în intensitate din AAAA până în AAAA,

- urmată de o perioadă de funcționare în regim de croazieră.

Modul ( modurile) de gestionare preconizat(e)[10]

X Gestiune centralizată directă de către Comisie

( Gestiune centralizată indirectă , cu delegarea sarcinilor de execuție:

- ( agențiilor executive

- ( organismelor instituite de Comunități[11]

- ( organismelor publice naționale/organismelor cu misiune de serviciu public.

- ( persoanelor cărora li se încredințează executarea unor acțiuni specifice în temeiul titlului V din Tratatul privind Uniunea Europeană, identificate în actul de bază relevant în sensul articolului 49 din Regulamentul financiar

( Gestiune partajată cu state membre

( Gestiune descentralizată împreună cu țări terțe

( Gestiune în comun cu organizații internaționale (a se preciza)

Observații

Se va solicita o cooperare activă din partea sediului central al SEAE și a delegațiilor UE în monitorizarea asistenței.

MĂSURI DE GESTIONARE

Dispoziţii în materie de monitorizare și raportare

Asistența are caracter macroeconomic și este menită să fie compatibilă cu programul economic sprijinit de FMI. Serviciile Comisiei vor monitoriza acțiunea pe baza progreselor înregistrate în implementarea acordului ECF și a măsurilor de reformă concrete care urmează a fi convenite cu autoritățile kârgâze într-un memorandum de înțelegere. Autoritățile, în special ministerul de finanțe, vor trebui să raporteze trimestrial serviciilor Comisiei asupra unei serii de indicatori și să transmită un raport de conformitate complet înainte de deblocarea celei de-a doua tranșe a asistenței.

Serviciile Comisiei vor continua să monitorizeze gestionarea finanțelor publice, în urma evaluării operaționale a circuitelor financiare și a procedurilor administrative efectuate în Republica Kârgâzstan în pregătirea acestei operațiuni. Delegația Uniunii Europene în Republica Kârgâzstan va prezenta, de asemenea, rapoarte regulate pe teme relevante pentru monitorizarea asistenței. Serviciile Comisiei vor rămâne în contact permanent cu FMI și cu Banca Mondială, pentru a beneficia de informațiile desprinse din activitățile curente ale acestora în Republica Kârgâzstan.

Propunerea de decizie a Consiliului și a Parlamentului European prevede prezentarea unui raport anual către aceste două instituții, care să cuprindă o evaluare a implementării acestei operațiuni de asistență. De asemenea, este planificată efectuarea de către Comisie sau de către reprezentanți autorizați ai acesteia a unei evaluări ex post independente în termen de doi ani de la expirarea perioadei de implementare.

Sistemul de gestiune și control

Riscul (riscurile) identificat(e)

Operațiunea de asistență macrofinanciară este însoțită de riscuri fiduciare, riscuri legate de politicile aplicate și de situația politică.

Există riscul ca asistența macrofinanciară, nefiind dedicată unor cheltuieli specifice (spre deosebire de finanțarea de proiecte, de exemplu), să fie utilizată în mod fraudulos. În general, acest risc este legat de factori precum independența băncii centrale, calitatea sistemelor de gestionare și a procedurilor administrative, funcțiile de control și supraveghere din circuitele financiare, securitatea sistemelor IT și existența unor capacități de audit intern și extern adecvate.

În ceea ce privește riscurile aferente politicilor aplicate, ipoteza principală este că guvernul Kârgâzstanului își va păstra angajamentul luat în legătură cu ajustarea bugetară și va respecta acordul cu FMI. Această ipoteză va fi validată pe baza monitorizării regulate de către FMI a indicatorilor de performanță și a etapelor reformei structurale. Există riscul ca guvernul Kârgâzstanului să nu respecte condițiile impuse prin programul cu FMI, deoarece țintele stabilite în acesta se pot dovedi mai dificil de atins decât se estimase, iar situația politică a țării se poate modifica. De asemenea, Republica Kârgâzstan rămâne vulnerabilă la schimbările negative privind schimburile comerciale determinate de posibilele șocuri exogene. Cu toate acestea, autoritățile au demonstrat angajamentul ferm de a lucra cu instituții financiare internaționale pentru a pune în aplicare programul de reformă. Istoricul bun al realizărilor în cadrul operațiunii FMI anterioare pe termen scurt în Republica Kârgâzstan este un indicator în acest sens.

Alte riscuri sunt legate de o eventuală reluare a tensiunilor interetnice și a instabilității politice. Alegerile prezidențiale care au avut la 30 octombrie 2011 în Republica Kârgâzstan s-au desfăşurat pașnic și au fost observate de către o misiune de observare internațională. Riscurile politice rămân ușor de gestionat, având în vedere eforturile recente impresionante ale autorităţilor kârgâze de a înfiinţa instituții democratice legitime.

Metoda (metodele) de control preconizată (preconizate)

Asistența macrofinanciară va face obiectul procedurilor de verificare, control și audit aflate în sarcina Comisiei, inclusiv a Oficiului de Luptă Antifraudă (OLAF), și a Curții de Conturi Europene.

Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilor

Serviciile Comisiei au instituit un program de evaluări operaționale ale circuitelor financiare și ale procedurilor administrative în toate țările terțe care beneficiază de asistență macrofinanciară din partea Uniunii Europene în vederea îndeplinirii cerințelor regulamentului financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene. Sunt luate în considerare totodată și concluziile evaluărilor disponibile realizate de FMI (safeguard assessments) și ale altor rapoarte relevante întocmite de FMI și de Banca Mondială.

Serviciile Comisiei, cu sprijinul experților externi autorizați în mod corespunzător, vor efectua în Republica Kârgâzstan o evaluare operațională a circuitelor financiare și a procedurilor administrative la ministerul finanțelor și banca centrală. Evaluarea va acoperi domenii precum structura de conducere și organizarea, gestionarea și controlul fondurilor, securitatea sistemelor IT, capacitatea de audit intern și extern și independența băncii centrale.

Temeiul juridic propus pentru acordarea asistenței macrofinanciare Republicii Kârgâzstan include o dispoziție privind măsurile de prevenire a fraudei. Aceste măsuri vor fi detaliate ulterior într-un memorandum de înțelegere. Se preconizează că programul de asistență va include o serie de condiții de politică specifice, în special în domeniul gestionării finanțelor publice, care vor viza sporirea eficienței, a transparenței și a responsabilității.

În plus, Comisia intenționează să pună accentul, în cadrul condițiilor de politică aferente acestei operațiuni, asupra reformei gestionării finanțelor publice.

IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI

Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia (liniile) bugetară (bugetare) de cheltuieli afectată (afectate)

- Linii bugetare de cheltuieli existente

Rubrica din cadrul financiar multianual | Linia bugetară | Tipul cheltuielilor | Contribuție |

Număr [Descriere…...….] | Dif./ Nedif. ([12]) | Țări AELS[13] | Țări candidate[14] | Țări terțe | În sensul articolului 18, alineatul (1), litera (aa) din Regulamentul financiar |

4 | 01 03 02 Asistență macroeconomică | Dif. | NU | NU | NU | NU |

4 | 01 04 01 14 Provizionarea Fondului de garantare | Dif. | NU | NU | NU | NU |

Fondul de garantare pentru acțiuni externe trebuie să fie provizionat în conformitate cu Regulamentul privind Fondul de garantare, cu modificările ulterioare. Conform acestui regulament, împrumuturile se bazează pe suma datorată la sfârșitul anului. Suma provizionului se calculează la începutul anului „n” ca diferența dintre suma țintă și activele nete ale fondului la finalul anului „n-1”. Această sumă a provizionului este introdusă în anul „n” la bugetul preliminar pentru anul „n+1” și este plătită efectiv într-o singură tranzacție la începutul anului „n+1” din „Provizionarea Fondului de garantare” (linia bugetară 01 04 01 14). Prin urmare, un procent de 9% (maximum 1,35 milioane EUR) din suma plătită efectiv se va considera în suma țintă la sfârșitul anului „n-1” pentru calcularea provizionării fondului.

Rubrica bugetară („p.m.”) reflectând garanția bugetară pentru împrumut (15 milioane EUR) va fi activată doar în cazul unei utilizări efective a garanției. Nu se așteaptă ca garanția bugetară să fie activată.

- Noi linii bugetare a căror creare se solicită Nr.

Impactul estimat asupra cheltuielilor

Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor

milioane EUR (cu 3 zecimale)

Rubrica din cadrul financiar multianual: | 4 | UE ca partener global |

milioane EUR (cu 3 zecimale)

-

Necesarul de resurse umane estimat

- ( Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de resurse umane

- X Propunerea/inițiativa implică utilizarea de resurse umane, conform explicațiilor de mai jos:

Estimarea trebuie exprimată în valoare întreagă (sau cel mult cu o zecimală)

Anul N | Anul N + 1 | Anul N+2 | Anul N+3 | A se menţiona numărul de ani necesar pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6) |

( Posturi din schema de personal (posturi de funcționari și de agenți temporari) |

XX 01 01 01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei) | 0,3 | 0,1 | 0,1 |

XX 01 01 02 (în delegații) |

XX 01 05 01 (cercetare indirectă) |

10 01 05 01 (cercetare directă) |

( Personal extern (în echivalent normă întreagă: ENI)[22] |

XX 01 02 01 (AC, INT, END din „pachetul global”) |

XX 01 02 02 (AC, INT, JED, AL și END în delegații) |

10 01 05 02 (AC, INT, END în cadrul cercetării directe) |

Alte linii bugetare (a se preciza) |

TOTAL | 0,3 | 0,1 | 0,1 |

XX este domeniul de politică sau titlul din buget în cauză.

Necesarul de resurse umane va fi acoperit de efectivele de personal ale DG-ului în cauză alocate deja gestionării acțiunii și/sau realocate intern în cadrul DG-ului, completate, după caz, prin resurse suplimentare ce ar putea fi alocate DG-ului care gestionează acțiunea în cadrul procedurii de alocare anuală și în lumina constrângerilor bugetare.

Costul personalului necesar este estimat pe baza a 30% din cheltuielile anuale pentru un funcționar cu gradul AD5-AD12.

Descrierea sarcinilor care trebuie efectuate:

Funcționari și agenți temporari | Pregătirea memorandumului de înțelegere, a acordurilor de grant şi împrumut, relaționarea cu autoritățile și cu IFI, relaționarea cu experții externi pentru evaluări operaționale și evaluarea ex-post, desfășurarea de misiuni de evaluare și pregătirea de rapoarte ale serviciilor Comisiei, elaborarea de proceduri ale Comisiei în legătură cu gestionarea asistenței. |

Personal extern |

Compatibilitatea cu cadrul financiar multianual actual

- X Propunerea/inițiativa este compatibilă cu cadrul financiar multianual actual.

- ( Propunerea/inițiativa necesită o reprogramare a rubricii corespunzătoare din cadrul financiar multianual.

- ( Propunerea/inițiativa necesită recurgerea la instrumentul de flexibilitate sau la revizuirea cadrului financiar multianual[25].

Participarea terților la finanțare

- Propunerea/inițiativa nu prevede cofinanțare din partea terților

Impactul estimat asupra veniturilor

- X Propunerea/inițiativa nu are impact financiar asupra veniturilor.

- ( Propunerea/inițiativa are următorul impact financiar:

- ( asupra resurselor proprii

- ( asupra diverselor venituri

[1] Biroul Înaltului Reprezentant al ONU pentru țările cel mai puțin dezvoltate, ţările fără ieșire la mare și ţările insulare mici în curs de dezvoltare.

[2] Articolul 5 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 480/2009 al Consiliului din 25 mai 2009 privind constituirea Fondului de garantare pentru acțiuni externe (versiune codificată). Provizionarea provine din linia bugetară 01 04 01 14 („Provizionarea Fondului de garantare”).

[3] JO C […], […], p. […].

[4] Poziția Parlamentului European din … 2012 și Decizia Consiliului din … 2012.

[5] JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

[6] Biroul Înaltului Reprezentant al ONU pentru țările cel mai puțin dezvoltate, ţările fără ieșire la mare și ţările insulare mici în curs de dezvoltare.

[7] JO L 248, 16.9.2002, p. 1. Regulament modificat prin Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1995/2006 (JO L 390, 30.12.2006, p. 1).

[8] ABM: (Activity-Based Management): gestionarea pe activități stabilirea bugetului pe activități.

[9] Astfel cum sunt menționate la articolul 49 alineatul (6) litera (a) sau (b) din Regulamentul financiar.

[10] Explicațiile privind modurile de gestionare și trimiterile la Regulamentul financiar sunt disponibile pe site-ul BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

[11] Astfel cum sunt menționate la articolul 185 din Regulamentul financiar.

[12] Dif. = credite diferențiate / Nedif. = credite nediferențiate.

[13] AELS: Asociația Europeană a Liberului Schimb.

[14] Țările candidate și, după caz, țările potențial candidate din Balcanii Occidentali.

[15] Anul N este anul în care începe punerea în aplicare a propunerii/inițiative (2012).

[16] Asistență tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijin pentru punerea în aplicare a programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA“), cercetare indirectă şi cercetare directă.

[17] Anul N este anul în care începe punerea în aplicare a propunerii/inițiativei.

[18] Realizările se referă la produsele și serviciile care vor fi furnizate (de ex.: numărul de schimburi de studenți finanțate, numărul de km de străzi construiți etc.).

[19] Astfel cum este descris în secțiunea 1.4.2. „Obiectiv (e) specific (e) ...”

[20] Anul N este anul în care începe punerea în aplicare a propunerii/inițiativei.

[21] Asistență tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijin pentru punerea în aplicare a programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA“), cercetare indirectă şi cercetare directă.

[22] AC = agent contractual; INT=personal pus la dispoziţie de agenţii de muncă temporară („Intérimaire“); JED= „Jeune Expert en Délégation” (expert tânăr în delegații); AL = agent local; END = expert național detașat.

[23] Sub plafonul pentru personal extern din credite operaționale (fostele linii „BA”).

[24] În special pentru fonduri structurale, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și Fondul European pentru Pescuit (FEP).

[25] A se vedea punctele 19 și 24 din Acordul interinstituțional.