(12)În temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, Comisia a efectuat un bilanț aprofundat pentru Germania și a publicat rezultatele acestuia la 23 mai 2022. Comisia a concluzionat că Germania se confruntă cu dezechilibre macroeconomice. În special, vulnerabilitățile sunt legate de persistența unui excedent important de cont curent, care reflectă un nivel modest al investițiilor în raport cu economiile și are o incidență transfrontalieră.

(6)Urmând abordarea din avizul Consiliului din 18 iunie 2021 privind programul de stabilitate pentru 2021, orientarea bugetară este în prezent cel mai bine măsurată ca variație a cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare privind veniturile), excluzând măsurile de urgență temporare legate de criza provocată de pandemia de COVID-19, dar incluzând cheltuielile finanțate prin sprijin nerambursabil (granturi) din Mecanismul de redresare și reziliență și din alte fonduri ale UE, în raport cu creșterea potențială pe termen mediu. Pentru a evalua dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și tranziția digitală, se acordă atenție, pe lângă orientarea bugetară generală, și evoluției cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criza provocată de pandemia de COVID-19) și investițiilor.

(24)În conformitate cu articolul 19 alineatul (3) litera (b) și cu criteriul 2.2 din anexa V la Regulamentul (UE) 2021/241, planul de redresare și reziliență include un set amplu de reforme și de investiții care se consolidează reciproc și care urmează să fie puse în aplicare până în 2026. Acesta contribuie la abordarea tuturor provocărilor economice și sociale sau a unui subset semnificativ al acestora, care sunt prezentate în recomandările specifice adresate Germaniei de către Consiliu în cadrul semestrului european în 2019 și 2020, pe lângă orice alte recomandări specifice acestei țări emise până la data adoptării unui plan. În special, acesta contribuie la abordarea necesității de a consolida investițiile publice și private, în special pentru tranziția verde și tranziția digitală, în transportul durabil, în sisteme energetice curate, eficiente și integrate, în digitalizarea administrației publice și a serviciilor de sănătate, în educație și în cercetare și inovare.

(25)Se preconizează că implementarea planului de redresare și reziliență al Germaniei va contribui la realizarea de progrese suplimentare în ceea ce privește tranziția verde și cea digitală. Măsurile de sprijinire a obiectivelor climatice în Germania reprezintă 42 % din alocarea totală a planului, în timp ce măsurile de sprijinire a obiectivelor digitale reprezintă 52 % din alocarea totală a planului. Implementarea integrală a planului de redresare și reziliență, în concordanță cu jaloanele și țintele relevante, va ajuta Germania să se redreseze rapid în urma consecințelor crizei provocate de pandemia de COVID-19, consolidându-și în același timp reziliența. Implicarea sistematică a partenerilor sociali și a altor părți interesate relevante rămâne esențială pentru implementarea cu succes a planului de redresare și reziliență, precum și a altor politici economice și de ocupare a forței de muncă ce nu se limitează la planul respectiv, în scopul de a asigura asumarea pe scară largă a agendei politice globale.

(26)Până la 4 aprilie 2022, Germania a prezentat documentele de programare ale politicii de coeziune pentru toate cele 15 programe ale Fondului european de dezvoltare regională, toate cele 16 programe ale Fondului social european Plus și pentru un program mixt al Fondului de dezvoltare regională și al Fondului social european Plus. Comisia a aprobat acordul de parteneriat cu Germania privind utilizarea fondurilor politicii de coeziune la 19 aprilie 2022. În concordanță cu Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021, Germania a ținut seama de recomandările de țară relevante specifice acestei țări la programarea fondurilor politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027. Aceasta este o condiție prealabilă pentru îmbunătățirea eficacității și maximizarea valorii adăugate a sprijinului financiar care urmează să fie primit din fondurile politicii de coeziune, promovându-se, în același timp, coordonarea, complementaritatea și coerența dintre aceste fonduri și alte instrumente și fonduri ale Uniunii. Implementarea cu succes a Mecanismului de redresare și reziliență și a programelor politicii de coeziune depinde, de asemenea, de eliminarea blocajelor din calea investițiilor ce vizează sprijinirea tranziției verzi și digitale, precum și dezvoltarea teritorială echilibrată.

(27)Pe lângă provocările economice și sociale abordate de planul de redresare și reziliență, Germania încă înregistrează întârzieri în ceea ce privește instalarea benzii largi de capacitate foarte mare în zonele rurale, unde realizarea de investiții mai mari are potențialul de a consolida creșterea productivității și de a remedia dezechilibrul dintre economii și investiții. În ansamblu, Germania a îmbunătățit considerabil acoperirea rețelei de bandă largă de foarte mare capacitate în ultimul an și se situează în prezent peste media UE. Cu toate acestea, în zonele rurale acoperirea era de 22,5 %, sub media UE de 37,1 %. În același timp, numai 15,4 % dintre gospodării au acces la o conexiune prin fibră optică (față de media UE de 50 %), ceea ce situează Germania printre statele membre cu cea mai scăzută acoperire a rețelei de fibră optică, în timp ce în primele cinci țări cu cele mai bune performanțe din UE acoperirea rețelei de fibră optică este de cel puțin 85 %. Lipsa conexiunii prin fibră optică este accentuată în zonele rurale (11,3 % față de media UE de 33,8%). Aceasta afectează creșterea productivității, în special în cazul întreprinderilor mici și mijlocii, multe dintre acestea aflându-se în zonele rurale și semirurale. Extinderea rețelei de bandă largă și 5G nu sunt incluse în planul de redresare și reziliență al Germaniei. Există programe la nivel federal și regional care vizează îmbunătățirea conectivității în zonele gri și a conectivității mobile în punctele albe. Acordul de coaliție cuprinde obiective ambițioase privind disponibilitatea la nivel național a fibrei optice și a 5G pentru toate gospodăriile germane, însă nu a fost încă specificat termenul de implementare. Creșterea capacității de planificare și gestionare în materie de geniu civil în sectorul privat și a gestionării planificării și implementării în sectorul public vor fi esențiale pentru a se îndeplini obiectivele la timp. Pentru îndeplinirea obiectivelor vor fi necesare, de asemenea, îmbunătățiri ale procedurilor de depunere a cererilor și de autorizare, precum și standardizarea altor tehnici de instalare, mai rapide.

(28)Ca răspuns la mandatul șefilor de stat sau de guvern din UE prevăzut în Declarația de la Versailles, planul REPowerEU vizează eliminarea treptată a dependenței Uniunii Europene de importurile de combustibili fosili din Rusia cât mai curând posibil. În acest scop, în dialog cu statele membre sunt identificate cele mai adecvate proiecte, investiții și reforme la nivel național, regional și la nivelul UE. Aceste măsuri au scopul de a reduce dependența generală de combustibilii fosili și de a renunța la importurile de combustibili fosili din Rusia.

(29)Germania se confruntă cu provocări legate de dependența sa de combustibilii fosili și de importurile de energie din Rusia, precum și cu provocări legate de condițiile-cadru pentru investițiile în favoarea unui sistem energetic durabil, pe deplin integrat. Conform datelor din 2020, dependența de importurile de gaz din Rusia este deosebit de ridicată (65 %) și se situează peste media UE (44 %). Dependența de importurile de petrol din Rusia este, de asemenea, peste media UE (34 % în Germania, față de media UE de 26 %). Peste jumătate din mixul energetic al Germaniei este reprezentat de gaze (26%) și de petrol (35 %). Această dependență are implicații directe asupra industriei Germaniei, care reprezintă 35 % din consumul final de energie produsă din gaze naturale. Realizarea de progrese mai rapide în ceea ce privește extinderea rețelelor de transport și de distribuție și utilizarea energiei din surse regenerabile este esențială pentru a aborda aceste provocări, pentru a îndeplini obiectivele în materie de climă și energie și pentru a stimula investițiile în raport cu economiile. Sunt necesare mai multe eforturi pentru a diversifica sursele de energie și rutele de aprovizionare, utilizând toate sursele de energie fără emisii de dioxid de carbon care sunt disponibile, în special prin utilizarea energiei electrice și a gazelor din surse regenerabile, inclusiv hidrogenul regenerabil, și a gazului natural lichefiat. Se recomandă ca noile investiții în infrastructură și în rețele legate de gaze naturale să fie adaptate exigențelor viitorului, pentru a facilita sustenabilitatea lor pe termen lung prin reorientarea viitoare către combustibili durabili. Va fi necesară stabilirea unor obiective mai ambițioase în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și creșterea surselor regenerabile de energie și a eficienței energetice pentru ca Germania să fie în conformitate cu obiectivele pachetului legislativ „Pregătiți pentru 55”. Sunt necesare eforturi pentru a accelera decarbonizarea industriei, a îmbunătăți opțiunile de flexibilitate și reacția consumatorilor de energie la variația prețurilor, precum și pentru a consolida integrarea sistemului energetic. De asemenea, ar trebui luate măsuri pentru a îmbunătăți eficiența energetică și a reduce consumul de energie, precum și pentru a accelera decarbonizarea parcului imobiliar și a sectorului transporturilor, sectoare care în 2021 nu au îndeplinit obiectivele naționale anuale de reducere a emisiilor. O utilizare sporită a mobilității partajate și a transporturilor publice durabile poate reduce consumul de combustibil fosil. Extinderea rețelelor de electricitate din Germania a suferit întârzieri importante. Printre obstacolele principale se numără complexitatea și durata procedurilor de planificare, autorizare și depunere a contestațiilor. Din cauza întârzierilor extinderii rețelelor de electricitate a fost necesar să se reducă sursele regenerabile de energie în anumite zone. De asemenea, întârzierile extinderii rețelelor de electricitate afectează semnificativ rețelele statelor membre învecinate, deoarece capacitatea rețelei din Germania nu este suficientă pentru a transporta volumele de energie comercializate în cadrul zonei de preț respective. Guvernul s-a angajat să mărească ponderea surselor regenerabile de energie în producția de energie electrică la 80 % până în 2030 și la aproape 100 % până în 2035. Cu toate acestea, utilizarea energiei din surse regenerabile, în special a energiei eoliene terestre, a suferit o încetinire importantă în ultimii ani, din cauza menținerii barierelor din calea punerii în aplicare. Eliminarea barierelor din calea punerii în aplicare include luarea de măsuri pentru a soluționa dintr-un stadiu incipient conflictele legate de utilizarea terenurilor, relaxarea normelor privind distanța minimă, îmbunătățirea utilizării planificării spațiale pentru a identifica zonele în care să se instaleze surse de energie eoliană și facilitarea obținerii permiselor. Gradul de acceptare la nivel local poate fi îmbunătățit, inclusiv prin simplificarea procesului de consultare, printr-o participare sporită a cetățenilor și prin partajarea veniturilor în cadrul proiectelor. Extinderea energiei din surse regenerabile și creșterea eficienței energetice nu numai că vor reduce dependența de importurile de energie, ci, de asemenea, vor reduce semnificativ prețurile energiei. În fine, poate fi consolidată în continuare participarea la cooperarea transfrontalieră în domeniul energiei și poate fi sporită flexibilitatea și capacitatea de flux inversat în ceea ce privește interconectivitatea.

(30)Deși accelerarea tranziției către neutralitatea climatică și renunțarea la combustibilii fosili vor crea costuri de restructurare semnificative în mai multe sectoare, Germania poate utiliza Mecanismul pentru o tranziție justă în contextul politicii de coeziune pentru a atenua impactul socioeconomic al tranziției asupra regiunilor celor mai afectate. În plus, Germania poate utiliza Fondul social european Plus pentru a îmbunătăți oportunitățile de ocupare a forței de muncă și pentru a consolida coeziunea socială.

(31)Consiliul a examinat Programul de stabilitate pentru 2022 prin prisma evaluării efectuate de Comisie, iar avizul său se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos.

(32)Având în vedere legăturile strânse dintre economiile statelor membre din zona euro și contribuția lor colectivă la funcționarea uniunii economice și monetare, Consiliul a recomandat statelor membre din zona euro să ia măsuri, inclusiv prin intermediul planurilor lor de redresare și reziliență, pentru a pune în aplicare recomandarea privind politica economică a zonei euro. În cazul Germaniei, acest lucru se reflectă în special în recomandările 1, 2 și 3 de mai jos.

(33)În lumina bilanțului aprofundat realizat de Comisie și a acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2022 și Programul de stabilitate pentru 2022. Recomandările Consiliului, formulate în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011, se reflectă în recomandările 1, 2, 3 și 4 de mai jos. Recomandările 1, 2 și 3 contribuie, de asemenea, la punerea în aplicare a recomandărilor pentru zona euro, în special a primei și a celei de a patra recomandări pentru zona euro. Politicile bugetare menționate în recomandarea 1 și politicile menționate în recomandările 2, 3 și 4 contribuie, printre altele, la remedierea dezechilibrelor legate de excedentul de cont curent în ceea ce privește investițiile mai mari,

RECOMANDĂ ca, în 2022 și în 2023, Germania să întreprindă acțiuni astfel încât:

1.În 2023, să se asigure că creșterea cheltuielilor curente finanțate la nivel național este în concordanță cu o orientare politică globală neutră, ținând seama de sprijinul permanent temporar și specific pentru gospodăriile și întreprinderile cele mai vulnerabile la creșterile abrupte ale prețurilor la energie și pentru persoanele care fug din Ucraina. Să fie pregătită să ajusteze cheltuielile curente la evoluția situației. Să extindă investițiile publice pentru tranziția verde și digitală și pentru securitatea energetică, inclusiv prin utilizarea Mecanismului de redresare și reziliență, a planului REPowerEU și a altor fonduri ale UE. Pentru perioada ulterioară anului 2023, să aplice o politică bugetară care să vizeze obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu. Să îmbunătățească mixul fiscal în favoarea unei creșteri mai durabile și favorabile incluziunii, în special prin îmbunătățirea stimulentelor fiscale pentru creșterea numărului de ore lucrate. Să protejeze sustenabilitatea pe termen lung a sistemului de pensii.

2.Să continue implementarea planului său de redresare și reziliență, în concordanță cu jaloanele și țintele prevăzute în Decizia de punere în aplicare a Consiliului din 13 iulie 2021. Să finalizeze rapid negocierile cu Comisia cu privire la documentele de programare ale politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027, în vederea începerii punerii în aplicare a acestor documente.

3.Să elimine obstacolele din calea investițiilor și să stimuleze investițiile în rețelele de comunicații digitale de foarte mare capacitate.

4.Să reducă dependența generală de combustibilii fosili și să își diversifice importurile prin îmbunătățirea eficienței energetice, stimularea economiilor de energie, diversificarea surselor și a rutelor de aprovizionare cu energie, eliminarea blocajelor din calea investițiilor, raționalizarea suplimentară a procedurilor de autorizare, stimularea investițiilor în rețelele de energie electrică și în energia din surse regenerabile și accelerarea implementării acestora, precum și prin realizarea de progrese suplimentare în privința participării la cooperarea transfrontalieră în domeniul energiei.

Adoptată la Bruxelles,