RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 21.2.2007 
COM(2007) 62 final 
  
COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, 
COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN ŞI COMITETUL 
REGIUNILOR 
Îmbunătăţirea calităţii şi productivit ăţii în munc ă: 
Strategia comunitar ă 2007-2012 privind s ănătatea şi securitatea în munc ă 
  
{SEC(2007) 214} 
{SEC(2007) 215} {SEC(2007) 216} 
 
RO 2   RO COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, 
COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN ŞI COMITETUL 
REGIUNILOR 
Îmbunătăţirea calităţii şi productivit ăţii în munc ă: 
Strategia comunitar ă 2007-2012 privind s ănătatea şi securitatea în munc ă 
 
(Text cu relevan ţă SEE) 
1. I NTRODUCERE  
Prezenta comunicare propune o strategie pentru promovarea s ănătăţii şi securităţii în munc ă în 
Uniunea European ă în perioada 2007-2012. S ănătatea şi securitatea în munc ă reprezint ă în 
prezent unul dintre aspectele cele mai importante şi mai dezvoltate ale politicii UE referitoare 
la ocuparea for ţei de munc ă şi afaceri sociale1. Adoptarea şi aplicarea, în deceniile din urm ă, a 
unui vast corpus de texte legisl ative comunitare au permis îmbun ătăţirea condi ţiilor de munc ă 
în statele membre ale UE şi realizarea de progrese considerabile în reducerea accidentelor de 
muncă şi a bolilor profesionale. 
În scopul de a relansa politica de s ănătate şi securitate în munc ă, Comisia European ă a definit 
în 2002 o nou ă strategie comunitar ă pentru perioada 2002-2006. Aceasta se baza pe o 
abordare global ă a bunăstării la locul de munc ă, ţinând seama de evolu ţia din sfera muncii şi 
de apariţia de riscuri noi, în special de natur ă psihosocial ă. 
Raportul privind evaluarea strategiei comunitare în domeniul s ănătăţii şi securităţii în munc ă 
2002-20062 concluzioneaz ă că această strategie a relansat politicile de prevenire la nivel 
naţional, a prezentat argumente coerente şi conving ătoare în favoarea unui  parteneriat pentru 
atingerea obiectivelor comune şi a determinat p ărţile interesate în prevenire s ă reflecteze 
strategic la modul de îndeplinire a acesto r obiective; a sensibilizat opinia public ă asupra 
importanţei sănătăţii şi securităţii în munc ă, prezentându-le ca p ărţi integrante ale gestion ării 
calităţii şi ca elemente determinante ale performan ţei şi competitivit ăţii economice. 
În cadrul strategiei de la Lisabona, statele membre au recunoscut rolul major pe care 
garantarea calit ăţii şi productivit ăţii în munc ă îl poate juca în promovarea cre şterii economice 
şi a ocupării forţei de munc ă. Într-adev ăr, absenţa unei protec ţii eficiente a s ănătăţii şi 
securităţii în munc ă se poate solda cu absen ţe ca urmare a accidentelor de munc ă şi bolilor 
profesionale, şi poate duce la incapacitate permanent ă de munc ă. Acest fapt, dincolo de 
dimensiunea uman ă deloc de neglijat, are şi un impact economic major. Imensele costuri 
economice ale problemelor asociate cu s ănătatea şi securitatea în munc ă acţionează ca factor 
inhibitor al cre şterii economice şi afecteaz ă competitivitatea companiilor din UE. O parte 
substanţială a acestor costuri revine sist emelor de securitate social ă şi finanţelor publice. 
                                                 
1 Politică fondată pe articolul 137 din Tratatul CE. 
2 Raport asupra evalu ării strategiei comunitare de s ănătate şi securitate în munc ă 2002-2006, SEC(2007) 
214. 
 
RO 3   RO În 2001, Consiliul European de la Stockholm şi-a fixat obiectivul de a majora la 50%, pân ă în 
2010, rata medie de ocupare a for ţei de munc ă în UE în rândul b ărbaţilor şi femeilor 
aparţinând categoriei de vârst ă de la 55 la 64 de ani. Consiliul Europe an de la Barcelona din 
2002 a concluzionat c ă „până în 2010, ar trebui s ă se încerce cre şterea progresiv ă cu 
aproximativ 5 ani a vârstei medii efective la care oamenii î şi înceteaz ă activitatea profesional ă 
în Uniunea European ă”. Organizarea modern ă a muncii, ca şi sănătatea şi securitatea în 
muncă, pot contribui în mare m ăsură la realizarea acestui lucru, garantând bun ăstarea la locul 
de muncă, maximizând capacitatea de a munci a fiec ăruia şi prevenind retragerea prematur ă 
de pe piaţa muncii. 
Pentru a îmbun ătăţi capacitatea de munc ă a femeilor şi bărbaţilor şi calitatea vie ţii 
profesionale, trebuie de asemenea s ă se facă progrese în domeniul egalit ăţii între sexe. 
Inegalităţile, atât în interiorul cât şi în afara sferei muncii, pot afecta s ănătatea şi securitatea 
femeilor la locul de munc ă3 şi prin urmare le pot influen ţa productivitatea. Totu şi, aspectele 
specifice legate de securitatea şi sănătatea bărbaţilor merită şi ele atenţia cuvenit ă. 
Politicile na ţionale şi cele ale UE ar trebui s ă contribuie la crearea unor medii de munc ă şi a 
unor servicii de s ănătate în munc ă care să le permit ă lucrătorilor să participe deplin şi în mod 
productiv la via ţa profesional ă până la o vârst ă înaintată. Obiectivul nostr u ar trebui s ă fie o 
situaţie în care munca înt ăreşte sănătatea şi bunăstarea personal ă şi în care accesul pe pia ţa 
muncii şi păstrarea locului de munc ă îmbunătăţesc sănătatea global ă a popula ţiei. În acest 
context, este important s ă se sublinieze contribu ţia pe care o s ănătate bună la locul de munc ă o 
poate aduce la s ănătatea public ă în general. În mod special, locul de munc ă constituie un 
cadru deosebit de adecv at pentru activit ăţile de prevenire şi de promovare a s ănătăţii. 
În perioada strategiei comun itare 2002-2006, s-a înregistrat o sc ădere a ratei ac cidentelor de 
muncă. Noua strategie pentru 2007-2012 î şi propune obiective şi mai ambi ţioase, şi anume 
reducerea cu 25 % a ratei de inciden ţă a accidentelor de munc ă până în 2012 în UE-27, prin 
ameliorarea protec ţiei sănătăţii şi securităţii lucrătorilor, constituind astfel o contribu ţie 
majoră la succesul strategiei „Cre ştere economic ă şi locuri de munc ă”. 
2. P RINCIPALELE PROVOC ĂRI ÎN DOMENIUL S ĂNĂTĂŢII ŞI SECURIT ĂŢII ÎN MUNC Ă 
Metoda inovatoare de aborda re din strategia comunitar ă 2002-2006 î şi culege în momentul de 
faţă roadele. Statele membre au f ăcut cu adev ărat progrese în ceea ce prive şte elaborarea unor 
strategii şi programe de ac ţiune naţionale cu obiective mai pr ecise. În perioada 2000-2004 
(cele mai recente date disponibile ), rata accidentelor de munc ă mortale în EU-15 s-a diminuat 
cu 17%, în vreme ce rata accidentelor de munc ă care cauzeaz ă o absenţă mai mare de 3 zile a 
scăzut cu 20%4. Ne putem a ştepta ca aceste tendin ţe pozitive s ă continue pe m ăsură ce date 
mai recente vor fi disponibile.  
În ciuda progreselor realizate, ultimele rezultate ale celui de -al patrulea sonda j european în 
privinţa condiţiilor de munc ă indică faptul c ă mulţi lucrători europeni au în continuare 
percepţia că locul lor de munc ă prezintă pericol pentru s ănătatea sau securitatea lor: 
                                                 
3 „Problemele egalit ăţii dintre sexe în sfera securit ăţii şi sănătăţii în munc ă”. Agenţia european ă pentru 
securitate şi sănătate în munc ă, 2003. 
4 SEC(2007) 214. 
 
RO 4   RO - aproximativ 28 % dintre lucr ătorii europeni declar ă că suferă de probleme de s ănătate 
neaccidentale provocate sau agravate de locul de munc ă actual sau trecut; 
- în medie, 35 % din lucr ători consider ă că sănătatea le este amenin ţată din cauza locului lor 
de muncă. 
Mai mult decât atât, reducerea riscurilor profesionale nu este omogen ă: 
– unele categorii de lucr ători rămân supraexpu şi la riscuri profesionale (lucr ătorii 
tineri, lucr ătorii care ocup ă un loc de munc ă nesigur, lucr ătorii mai vârstnici şi 
lucrătorii migran ţi). 
– anumite categorii de întreprinde ri sunt mai vulnerabile (IMM-urile, în special, au mai 
puţine resurse s ă investeasc ă în sisteme complexe de protec ţie a lucrătorilor, în timp 
ce anumite întreprinderi sunt mai afectate de impactul negativ al problemelor de 
sănătate şi securitate în munc ă); 
– anumite sectoare de activitate r ămân deosebit de periculoase (construc ţii/lucrări 
publice, agricultur ă, pescuit, transporturi, s ănătate şi servicii sociale). 
Mai multe provoc ări în domeniul s ănătăţii şi securităţii în munc ă, deja raportate în cursul 
perioadei precedente, devin şi mai importante. Este vorba în special de:  
– evoluţia demografic ă şi de îmbătrânirea popula ţiei active, 
– noile tendin ţe pe pia ţa muncii, inclusiv dezvoltarea muncii independente, a 
subcontract ării şi creşterea încadr ării în munc ă în IMM-uri, 
– noile fluxuri migratoare ma i importante cu destina ţia Europa. 
Pe lângă acestea, participarea femeii în munc ă continuă să crească, adesea înso ţită de 
segregarea în func ţie de sex pe pia ţa muncii. Prin urmare, este necesar s ă se ţină mai bine 
seama de aspectele de s ănătate şi securitate specifice pentru femei. 
Unele tipuri de boli profesionale (tulbur ări musculo-scheletice, infec ţii şi afecţiuni legate de 
presiunile psihologice) se dezvolt ă. Natura riscurilor pr ofesionale se schimb ă în ritmul unei 
accelerări a inova ţiilor, a dezvolt ării de noi factori de risc (violen ţă la locul de munc ă, inclusiv 
hărţuire sexual ă şi morală, dependen ţe) şi a transform ării muncii (via ţă profesional ă mai 
fragmentat ă). Aceste evolu ţii necesită o mai bun ă înţelegere a fenomenului, prin intermediul 
unei cercet ări specializate, pentru a identifica m ăsuri eficiente de prevenire. În sfâr şit, nivelul 
de punere în aplicare concret ă a legislaţiei comunitare difer ă în mod semnificativ de la un stat 
membru la altul. 
Din aceste motive, ar fi de dorit s ă se continue şi să se dezvolte eforturile pentru promovarea 
sănătăţii şi securităţii în munc ă în cursul urm ătorilor cinci ani.  
 
RO 5   RO 3. O BIECTIVELE STRATEGIEI COMUNITARE 2007-2012 
Primul obiectiv al strategiei co munitare pentru perioada 2007-2012 r ămâne o reducere 
continuă, durabilă şi omogen ă a accidentelor de munc ă şi a bolilor profesionale. Comisia 
consideră că obiectivul general al aces tei perioade ar trebui s ă fie reducerea cu 25% a ratei 
totale de inciden ţă a accidentelor de munc ă la 100 000 de lucr ători în UE-27. 
Pentru atingerea acestui scop ambi ţios, sunt propuse urm ătoarele instrumente principale: 
– garantarea unei implement ări adecvate a legisla ţiei UE (cf. punctelor 4.1, 4.2); 
– susţinerea IMM-urilor în puner ea în aplicare a legisla ţiei în vigoare (cf. punctului 
4.1); 
– adaptarea cadrului juridic la schimb ările din sfera muncii şi simplificarea acestuia, 
ţinând seama în special de IMM-uri (cf. punctului 4.3); 
– favorizarea elabor ării şi punerii în aplicare a strategiilor na ţionale (cf. punctului 5); 
– încurajarea schimb ărilor de comportament al lucr ătorilor şi stimularea angajatorilor 
în direcţia unor abord ări favorabile ale aspectelor privind s ănătatea (cf. punctului 6); 
– dezvoltarea unor metode pentru identificarea şi evaluarea noilor riscuri poten ţiale (cf. 
punctului 7); 
– ameliorarea monitoriz ării progreselor realizate (cf. punctului 8); 
– promovarea s ănătăţii şi securităţii la nivel interna ţional (cf. punctului 9). 
4. C REAREA UNUI CADRU LEGISLATIV MODERN ŞI EFICIENT  
4.1. Consolidarea punerii în aplicare a legisla ţiei comunitare 
Aplicarea efectiv ă a acquis-ului  comunitar este indispensabil ă pentru protejarea vie ţii şi 
sănătăţii lucrătorilor şi pentru asigurarea, în acela şi timp, de şanse egale pentru toate 
întreprinderile active pe marea pia ţă european ă. 
În 2004, Comisia a adoptat raportul s ău privind punerea în aplic are din punct de vedere 
practic a Directivei cadru 89/391/CEE şi a primelor cinci directive speciale5. Principalele 
concluzii confirm ă impactul pozitiv al  acestora asupra ni velurilor de protec ţie naţionale. Acest 
raport identific ă totuşi grave lacune în aplicarea legisla ţiei comunitare, în sp ecial în sectoarele 
considerate ca fiind expuse riscului şi pentru categoriile de lucr ători cele mai vulnerabile 
(tinerii, lucr ătorii cu contract pe perioad ă determinat ă şi lucrătorii cu o calificare redus ă), mai 
ales din IMM-uri şi sectorul public. 
                                                 
5 COM(2004) 62, 5.2.2004. 
 
RO 6   RO O mai bun ă respectare a legisla ţiei comunitare va contribui în mod eficient num ărului de 
accidente de munc ă şi boli profesionale. Pentru a atinge acest obiectiv, angajamentul tuturor 
celor implica ţi, atât la nivel comunitar cât şi la nivel na ţional, va trebui intensificat. 
În ceea ce o prive şte, Comisia, în rolul s ău de gardian al tratatelor , va asigura transpunerea şi 
punerea efectiv ă în aplicare a directivel or comunitare. Va asista statele membre în aceast ă 
direcţie dar în acela şi timp va manifesta vigilen ţă maximă şi, acolo unde este cazul, va ini ţia 
proceduri privind înc ălcarea dreptului comunitar, cum de fapt a şi făcut. 
În ceea ce le prive şte, statele membre au datoria de a asigura efectul deplin al legisla ţiei 
comunitare. În acest context, s ănătatea şi securitatea în întreprinderile europene r ămân în 
centrul preocup ărilor Comisiei. Este nevoie s ă se răspundă mai bine condi ţiilor şi nevoilor 
particulare ale IMM-urilor, în special în ceea ce prive şte evaluarea riscurilor, participarea şi 
formarea profesional ă lucrătorilor, precum şi circumstan ţelor din sectoarele tradi ţionale cu 
risc ridicat precum agricultura, construc ţiile şi transportul. 
În consecin ţă, strategiile na ţionale ar trebui s ă aibă ca prioritate punerea  în aplicare a unui 
ansamblu de instrumente care s ă garanteze un nivel ridicat de respectare a legisla ţiei, în 
special în IMM-uri şi în sectoarele cu riscuri ridicate: 
– răspândirea bunelor prac tici la nivel local; 
– formarea profesional ă a cadrelor şi a lucrătorilor; 
– elaborarea de instrumente simple pent ru a facilita evaluarea riscurilor; 
– difuzarea într-un limbaj simplu a informa ţiilor şi liniilor directoare care s ă fie uşor de 
înţeles şi aplicat; 
– o mai bun ă difuzare a informa ţiilor şi un mai bun acces la serviciile de consultan ţă; 
– accesul la servicii externe de prevenire de înalt nivel calitativ şi cu un cost abordabil; 
– utilizarea inspectorilor de munc ă în calitate de intermedia ri pentru a promova o mai 
bună respectare a legisla ţiei în IMM-uri, în primul rând prin educa ţie, persuasiune şi 
încurajare, iar, dac ă este necesar, prin m ăsuri coercitive; 
– recurgerea la m ăsuri economice de stimulare la ni vel comunitar (de exemplu prin 
fondurile structurale) şi la nivel na ţional, mai ales pentru microîntreprinderi şi 
întreprinderi mici. 
 
RO 7   RO Comisia, prin intermediul noului program PROGRESS şi în cooperare cu 
Comisia consultativ ă pentru s ănătate şi securitate în munc ă (CCSS), va urm ări 
elaborarea de ghiduri practice pentru aplicarea corect ă a Directivelor 92/57/CEE 
(şantiere temporare sau mobile)6, 2004/40/CE (câmpuri electromagnetice)7 şi 
2006/25/CE (radia ţii optice)8. Unde este necesar, liniile directoare vor ţine seama 
totodată de noul aviz ştiinţific al Comitetului ştiinţific pentru riscuri emergente şi 
nou identificate la adresa s ănătăţii, care urmeaz ă să apară. 
Agenţia European ă pentru Securitate şi Sănătate în Munc ă (Agenţia European ă), 
îşi va direc ţiona mai mult ac ţiunile de sensibilizare, promovare şi difuzare a 
bunelor practici c ătre sectoarele cu riscuri ridicate şi IMM-uri. 
 
CCSS îşi va continua lucr ările ce vizeaz ă să stabileasc ă domeniile pentru care este 
necesară elaborarea de ghiduri de bune practici, precum şi să le facă pe acestea 
din urmă mai inteligibile pentru IMM-uri.  
Practica  scoate în eviden ţă dificultăţile crescute în aplicarea legisla ţiei privind s ănătatea şi 
securitatea în situa ţiile de subcontractare în care fiecare angajator încearc ă să limiteze 
acţiunile preventive la proprii lucr ătorii. Aceste situa ţii, care se generalizeaz ă, merită o atenţie 
specială, atât la nivel na ţional cât şi la nivel comunitar. 
Comisia, în cooperare cu CCSS, va examina modalit ăţile de cooperare între 
angajatori atunci când, în acela şi loc de munc ă, coexistă mai multe niveluri de 
subcontractare; va analiza de asemenea  oportunitatea de a formula recomand ări. 
Punerea în aplicarea articol ului 7 al Directivei cadru  89/391/CEE scoate la lumin ă mari 
disparităţi în ceea ce prive şte calitatea, acoperirea şi accesibilitatea serviciilor de prevenire.  
Acest fapt ar putea fi cauzat de existen ţa unor diferen ţe în defini ţiile folosite de statele 
membre pentru competen ţele şi aptitudinile necesare, precum şi de o externalizare excesiv ă a 
activităţilor preventive.   
Pe baza evalu ării situaţiei la nivel european, Comisia va examina oportunitatea de 
a adopta o recomandare prin care s ă invite statele membre s ă stabileasc ă iniţiative 
de facilitare a accesului la servicii preven tive de calitate, atunci când nu exist ă 
competen ţa necesar ă în cadrul întreprinderii; acest fapt este relevant în special în 
cazul IMM-urilor.  
 
                                                 
6 JO L 245, 26.8.1992, p. 6. 
7 JO L 159, 30.4.2004, p. 1. 
8 JO L 114, 27.4.2006, p. 38. 
 
RO 8   RO 4.2. Aprofundarea cooper ării în privin ţa monitoriz ării aplicării legisla ţiei 
O aplicare efectiv ă şi echivalent ă a legislaţiilor naţionale care transpun acquis-ul  comunitar în 
domeniul s ănătăţii şi securităţii în munc ă este o condi ţie indispensabil ă pentru a garanta 
niveluri de protec ţie socială comparabile în toate statele membre. Comisia va continua s ă 
promoveze, la nivel comunitar, lucr ările Comitetului inspectorilor de munc ă principali 
(CIMP) în scopul amelior ării eficien ţei controlului şi a monitoriz ării aplicării legisla ţiei, să 
faciliteze coopera rea între inspec ţiile muncii şi să intensifice ac ţiunile comune în privin ţa unor 
sectoare sau riscuri particulare. 
CIMP este invitat: 
• să examineze motivele aflate la originea diferen ţelor între ratele de inciden ţă a 
accidentelor de munc ă în statele membre şi să facă de cunoscut experien ţa acestora 
în ceea ce prive şte soluţiile inovatoare care s-au dovedit eficiente. 
• să aprofundeze lucr ările, în analiza impactului regulamentului REACH, privind 
rolul inspec ţiilor de munc ă şi să dezvolta sinergii în cooperare cu alte corpuri de 
inspecţie responsabile cu supravegherea pie ţei şi cu politica de mediu. 
• să dezvolte mai mult mecanismele de schimb de informa ţii privind problemele de 
aplicare practic ă şi să permită abordarea lor în mod comun. 
• să întărească cooperarea cu CCSS, mai ales în cadrul lucr ărilor preg ătitoare ale 
iniţiativelor legislative şi de evaluare a punerii în aplicare a directivelor.  
La nivel na ţional , vor trebui luate m ăsuri adecvate pentru a permite inspec ţiilor de munc ă să 
asigure că părţile implicate î şi respectă obligaţiile şi sunt în m ăsură să-şi exercite drepturile, 
inclusiv prin efectuarea de controale care s ă rezulte în aplicarea efectiv ă a unor sanc ţiuni 
disuasive şi proporţionale, precum şi prin declan şarea de proceduri pentru neîndeplinirea 
obligaţiilor privind regulile de s ănătate şi securitate. Noile provoc ări, printre care fluxurile 
migratoare, justific ă controale mai specifice şi aprofundarea cuno ştinţelor inspectorilor. 
 
RO 9   RO 4.3. Simplificarea cadrului legislativ şi adaptarea la schimb ări 
Comisia va veghea la adaptarea cadrului de  reglementare la cele mai recente evolu ţii tehnice 
şi la evolu ţia din sfera muncii, respectâ nd principiile unei legisla ţii coerente, simple şi 
eficiente şi obiectivul comunitar de reducere a cheltu ielilor administrative pe care le suport ă 
întreprinderile. 
Comisia: 
• va continua, cu ajutorul consulta ţiilor în curs cu partenerii sociali, lucr ările privind 
posibilele ini ţiative vizând înt ărirea prevenirii riscurilo r musculo-scheletice, a 
agenţilor cancerigeni şi a riscurilor de infec ţie prin în ţepătură de ac, 
• va adopta o a 3-a list ă de valori indicative pentru agen ţii chimici, 
• va întocmi un raport de evaluare a punerii în aplicare a Directivelor 92/57/CEE 
(şantiere temporare sau mobile) şi 92/58/CEE (semnalizarea de securitate şi/sau 
sănătate la locul de munc ă)9, 92/91/CEE (industrii extractive de foraj)10 şi 
92/104/CEE (industrii extractive de suprafa ţă sau în subteran),11 92/29/CEE 
(asistenţa medical ă la bordul navelor)12 şi 93/103/EC (nave de pescuit)13; 
• va evalua m ăsurile luate în urma recomand ărilor privind persoanele care desf ăşoară 
activităţi independente14 şi privind lista european ă a bolilor profesionale15.  
Evaluarea cadrului de reglementare administrativ şi instituţional şi simplificarea sa vor 
rămâne în centrul priorit ăţilor Comisiei, în conformi tate cu principiile enun ţate în 
Comunicările sale „O mai bun ă reglementare pentru cre ştere economic ă şi locuri de munc ă”16 
şi „Punerea în aplicarea a programului comunita r Lisabona: o strategie pentru simplificarea 
cadrului de reglementare”17.  
                                                 
9 JO L 245, 26.8.1992, p. 23. 
10 JO L 348, 28.11.1992, p. 9. 
11 JO L 404, 31.12.1992, p. 10. 
12 JO L 113, 30.4.1992, p. 19. 
13 JO L 307, 13.12.1993. 
14 JO L 53 28.2.2003, p. 45. 
15 JO L 238, 25.9.2003, p. 28. 
16 COM(2005) 97, 16.3.2005. 
17 COM(2005) 535, 25.10.2005. 
 
RO 10   RO Comisia: 
• va continua lucr ările de codificare a directivelor „s ănătate şi securitate”, examinând 
posibilităţile de simplificare a legisla ţiei în scopul reducerii cheltuielilor 
administrative inutile f ără a compromite atingerea obiectivelor anun ţate în prezenta 
comunicare; 
• va propune o modificare a deciziei de înfiin ţare a CIMP în vederea reducerii 
numărului membrilor s ăi şi a îmbun ătăţirii funcţionării sale, 
• va promova elaborarea unei metodologii comune de evaluare a directivelor în 
domeniul s ănătăţii şi securităţii în munc ă în lumina urm ătoarei directive privind 
simplificarea şi raţionalizarea raporturilor în ce prive şte punerea în aplicarea din 
punct de vedere practic18. 
Pe plan na ţional , orice efort de simplificare sesizabil ă a situaţiei pentru întreprinderi trebuie 
să se traduc ă printr-o îmbun ătăţire şi simplificare a cadrului na ţional fără reducerea nivelurilor 
de protec ţie existente. Comisia a propus deja ca îmbun ătăţirea reglement ării în vederea 
simplificării sale s ă fie incluse în programele na ţionale „Lisabona” şi recomand ă statelor 
membre s ă raporteze activit ăţile în curs şi pe cele prev ăzute pentru viitor. 
5. Î NCURAJAREA ELABOR ĂRII ŞI APLIC ĂRII STRATEGIILOR NA ŢIONALE  
Succesul strategiei comunitare va depinde de a ngajamentul statelor membre în adoptarea de 
strategii na ţionale coerente care s ă fixeze obiective cantitative pentru reducerea accidentelor 
de muncă şi a bolilor profesionale, care s ă se axeze pe sectoarele şi întreprinderile care 
înregistreaz ă cele mai proaste rezultate şi care vizeaz ă riscurile cele mai frecvente şi lucrătorii 
cei mai vulnerabili. Definirea strategiilor ar trebui s ă se bazeze pe o evaluare detaliat ă a 
situaţiei naţionale, cu participarea activ ă şi consultarea tuturor p ărţilor interesate, în special a 
partenerilor sociali.  
CCSS va fi un forum privilegiat pentru schimbul tripartit de informa ţii asupra 
conţinutului strategiilor na ţionale, a obiectivelor lor, a ac ţiunilor întreprinse, a 
articulării lor cu strategia comunitar ă şi a monitoriz ării progreselor realizate. CCSS 
va face schimb de experien ţe şi bune practici şi va veghea ca strategiile na ţionale să 
fie elaborate în mod coerent şi să ofere niveluri de protec ţie echivalente în întreaga 
UE. 
 
Strategiile na ţionale trebuie s ă abordeze în mod special patru domenii: 
                                                 
18 COM(2006) 390, 14.7.2006. 
 
RO 11   RO 5.1. Cre şterea eficien ţei preventive a monitoriz ării sănătăţii 
Condiţiile proaste de s ănătate la locul de munc ă pot produce efecte pe termen lung şi pot fi la 
originea bolilor profesionale şi a problemelor de s ănătate care sunt depistate la sfâr şitul unei 
perioade lungi, chiar dup ă mai mult de 20 de ani de expu nere, cum este cazul azbestului. 
Monitorizarea s ănătăţii lucrătorilor constituie un instrument de prevenire de importan ţă 
majoră. 
Comisia încurajeaz ă statele membre şi întreprinderile s ă pună în aplicare proceduri 
sistematice de colectare şi de analiz ă a datelor ob ţinute prin monitorizarea medical ă 
a lucrătorilor pentru a înt ări prevenirea, evitându-se totu şi îngreunarea 
formalităţilor la care sunt supuse întreprinderile. Sistemele na ţionale de s ănătate ar 
trebui să joace un rol mai activ, organizând, de exemplu, ac ţiuni de sensibilizare a 
medicilor cu privire la antecedentele şi condiţiile de munc ă ale pacien ţilor lor.  
5.2. Ac ţiuni de promovarea a reabilit ării şi reintegr ării lucrătorilor 
În fiecare an, mai mult de 350 000 de lucr ători sunt obliga ţi să-şi schimbe locul de munc ă în 
urma unui accident, 300 000 sufer ă de incapacitate permanent ă de diverse grade şi 15 000 
sunt definitiv exclu şi de pe pia ţa forţei de munc ă19.  
Statele membre sunt încurajate s ă integreze, în strategiile lor na ţionale, ac ţiuni 
specifice (ajutoare, form ări profesionale adaptate la situa ţii personale etc.) vizând 
îmbunătăţirea situa ţiei privind reabilitarea şi reintegrarea lucr ătorilor exclu şi pe o 
perioadă lungă de pe pia ţa forţei de munc ă din cauza unui accident de munc ă, a unei 
boli profesionale sau a unui handicap.  
5.3. Confruntarea cu schimb ările sociale şi demografice 
Provocările rezultate din evolu ţia demografic ă în UE au fost scoase în eviden ţă în 
Comunicarea Comisiei „Viitorul demografic  al Europei – transformarea unei provoc ări în 
oportunitate”20. Politica de s ănătate şi securitate în munc ă poate contribui la g ăsirea unor 
soluţii pentru aceste provoc ări, în principal printr-o mai bun ă adaptare a locului de munc ă la 
nevoile individuale ale indivizilor şi o mai bun ă aplicare a principiilor  ergonomice viabile în 
conceperea locurilor de munc ă şi în organizarea muncii. 
Deşi este adev ărat că trebuie s ă se răspundă nevoilor unei popula ţii active în curs de 
îmbătrânire în Europa, situa ţia lucrătorilor mai tineri nu trebuie totu şi neglijată, mai ales cea a 
tinerilor expu şi în mod deosebit la riscuri legate de locul de munc ă. Neacordând aten ţie 
acestui aspect ar deplasa în fapt riscul spre categoriile de vârst ă mai tinere, creând astfel 
condiţiile pentru viitoare probleme. 
                                                 
19 Eurostat - Ancheta asupra for ţei de munc ă 1999, modulul ad-hoc: „Accidentele de munc ă şi problemele 
de sănătate datorate locului de munc ă”, publicat în „Panorama Uniunii Europene: munca şi sănătatea în 
UE - un tablou statistic”. 
20 COM(2006) 571. 
 
RO 12   RO Agenţia European ă este invitat ă să furnizeze, prin intermediul observatorului s ău 
pentru riscuri, o analiz ă a provoc ărilor specifice pe care le pune, în domeniul s ănătăţii 
şi securităţii, o mai mare integrare a femeilor, a lucr ătorilor migran ţi, a lucrătorilor 
mai tineri, dar şi mai vârstnici pe pia ţa muncii. Ea va contribui la identificarea şi 
monitorizarea tendin ţelor şi a riscurilor noi, precum şi a unor m ăsuri indispensabile.  
5.4. Consolidarea coeren ţei politicilor 
Pentru a fi eficiente, protec ţia şi promovarea s ănătăţii şi securităţii lucrătorilor europeni 
necesită o coordonare efectiv ă, la nivel comunitar şi naţional, între politica de s ănătate şi 
securitate în munc ă şi alte politici care ar putea av ea un impact. Este deci oportun s ă se 
exploateze sinergiile şi să se vegheze în special la coeren ţă , în cadrul urm ătoarelor politici : 
– sănătate public ă, 
– dezvoltare regional ă şi coeziune social ă, 
– achiziţii publice, 
– ocuparea for ţei de munc ă şi restructurarea. 
Comisia se va asigura c ă iniţiativele în domeniul s ănătăţii şi securităţii în munc ă se 
vor dezvolta în coeren ţă cu politicile de s ănătate public ă în vederea prevenirii bolilor 
şi a prelungirii vie ţii active cu o bun ă stare de s ănătate. Punerea în aplicare a 
prezentei strategii va ţine seama în special de rezultatele consult ării lansate în 2007 
de Cartea verde „Spre o Europ ă fără fum de ţigară: opţiuni strategice la nivelul 
Uniunii Europene”, precum şi de rezultatele consult ării care s-a încheiat în mai 2006 
privind „Promovarea s ănătăţii mintale a popula ţiei. Spre o strategie privind 
sănătatea mintal ă în Uniunea European ă”. 
Comisia va veghea, prin intermediul grupului interdepartamental de lucru„s ănătate 
şi securitate în munc ă”, pentru ca ini ţiativele din alte domenii politice s ă ţină seama 
de impactul lor asupra protec ţiei sănătăţii şi securităţii în munc ă. 
Va examina în special posibilit ăţile oferite de diferitele programe şi fonduri 
comunitare care pot contribui la promova rea unor mai bune niveluri de protec ţie a 
sănătăţii şi securităţii lucrătorilor.  
 
6. P ROMOVAREA SCHIMB ĂRILOR DE COMPORTAMENT  
Legislaţia poate s ă determine schimbarea modelelor de  comportament. O strategie vizând 
promovarea unei culturi de prevenire trebuie s ă se adreseze tuturor componentelor societ ăţii, 
lărgindu-şi sfera de ac ţiune şi în afara locului de munc ă şi a popula ţiei active. Ea trebuie s ă 
contribuie la crearea unei cu lturi generale care confer ă importan ţa cuvenit ă prevenirii 
îmbolnăvirilor şi riscurilor. 
 
RO 13   RO 6.1. Integrarea s ănătăţii şi securităţii în programele de educa ţie şi de formare 
profesional ă 
Experienţa dobândit ă la nivel na ţional, regional şi local în perioada punerii în aplicare a 
strategiei 2002-2006 indic ă importan ţa dezvolt ării unei culturi de prevenire a riscurilor în 
programele de formare la toate nivelurile ciclului educativ şi în toate domeniile, inclusiv în 
formarea profesional ă şi învăţământul universitar. Un rol important îi revine înv ăţământului 
primar, dat fiind faptul c ă reflexele esen ţiale de prevenire sunt dobândite în copil ărie.  
O atenţie special ă trebuie acordat ă şi pregătirii tinerilor întreprinz ători în domeniul gestion ării 
sănătăţii şi securităţii în munc ă şi pregătirii lucrătorilor în ceea ce prive şte riscurile din 
întreprindere şi mijloacele pentru a le preveni şi combate. Acest lucru este deosebit de 
important pentru IMM-uri şi în ceea ce îi prive şte pe lucrătorii migran ţi. 
Fondul Social European joac ă în acest context un rol esen ţial, susţinând iniţiativele statelor 
membre pentru dezvoltarea unei culturi de prevenire în domeniul s ănătăţii şi securităţii în 
muncă. 
Agenţia European ă va fi invitat ă să facă o evaluare a gradului de integrare al 
sănătăţii şi securităţii în politicile de educare şi formare din statele membre. 
Pornind de la aceste informa ţii şi de la opinia Comisiei consultative pentru 
securitate, igien ă şi protec ţia sănătăţii în munc ă, Comisia va examina 
oportunitatea de a prezenta o propunere de recomandare.  
Statele membre sunt invitate s ă utilizeze mai mult poten ţialul oferit de Fondul 
Social European şi de alte fonduri comunitare pentru a dezvolta proiecte de 
formare a angajatorilor şi a lucrătorilor în domeniul s ănătăţii şi securităţii în 
muncă. 
6.2. Locuri de munc ă mai sănătoase şi mai sigure: ridicarea nivelului de s ănătate şi 
favorizarea receptivit ăţii în cadrul întreprinderilor 
Întreprinderile care investesc în protec ţia sănătăţii lucrătorilor lor prin politici de prevenire 
active, ob ţin rezultate concrete: reducer ea costurilor datorate absen ţelor, reducerea rota ţiei 
personalului, o mai bun ă satisfacere a clien ţilor, creşterea motiva ţiei, îmbun ătăţirea calităţii şi 
o mai bun ă imagine a companiei. Aceste efecte pozitive pot fi consolidate încurajând 
lucrătorii care lucreaz ă într-un mediu de lucru s ănătos să adopte stiluri de via ţă care să 
îmbunătăţească starea lor general ă de sănătate.  
Comisia încurajeaz ă statele membre s ă prevadă în strategiile lor na ţionale 
iniţiative specifice care s ă le permit ă întreprinderilor, în special IMM-urilor, s ă 
aibă acces la asisten ţă tehnică şi la consultan ţă în materie de promovare a 
sănătăţii lucrătorilor. 
Comisia invit ă Agenţia European ă să colecteze şi să difuzeze informa ţii pentru 
susţinerea dezvolt ării campaniilor de promovare a s ănătăţii la locul de munc ă, 
alături de strategia şi programele comunitare de s ănătate public ă. 
Comisia invit ă Fundaţia european ă pentru îmbun ătăţirea condi ţiilor de via ţă şi 
de muncă să analizeze efectele reale ale acestor campanii.  
 
RO 14   RO O schimbare de comportament în ceea ce prive şte problemele de s ănătate şi securitate în 
muncă se realizeaz ă printre altele prin sensibilizarea factorilor din întreprinderi şi prin 
aplicarea efectiv ă şi complet ă în cadrul întreprinderilor a regulilor privind informarea, 
pregătirea şi participarea lucr ătorilor, oferindu-le acestora posibilitatea s ă obţină cunoştinţe 
profesionale adecvate, s ă dezvolte reflexe preventive şi să-şi îndeplineasc ă sarcinile în 
condiţii de siguran ţă. 
De altfel, sensibilizarea, în special a IMM-urilor, poate fi consolidat ă prin stimulente 
economice directe şi indirecte în sensul prevenirii. Aceste m ăsuri de stimulare ar putea 
cuprinde o eventual ă reducerea a cotiza ţiilor sociale sau a primelor de asigurare, în func ţie de 
investiţiile în îmbun ătăţirea mediului de lucru şi/sau reducerea acci dentelor; ajutoare 
economice pentru înfiin ţarea sistemelor de gestionare a s ănătăţii şi securităţii în munc ă; 
introducerea de obliga ţii privind s ănătate şi securitate în procedur ile de atribuire a achizi ţiilor 
publice. 
Agenţia European ă va fi invitat ă să dezvolte campanii sectoriale de sensibilizare, 
vizând cu prec ădere IMM-urile, şi să promoveze gestionarea s ănătăţii şi 
securităţii în munc ă în cadrul întreprinderilor, prin schimburi de experien ţă şi 
bune practici specifice pentru diverse sectoare particulare. 
Partenerii sociali sunt invita ţi să elaboreze ini ţiative în cadrul dialogului social 
sectorial şi să vegheze la consolidarea rolului de coordonare a reprezentan ţilor 
lucrătorilor în cadrul unei gestiuni sistematice a riscurilor profesionale. 
 
7. C ONFRUNTAREA CU RISCURI NOI ŞI ÎN CONTINU Ă CREŞTERE  
7.1. Identificarea noilor riscuri 
Cercetarea, atât cea fundamental ă cât şi cea aplicat ă, este indispensabil ă pentru îmbun ătăţirea 
cunoştinţelor în domeniul s ănătăţii şi securităţii în munc ă, pentru descrierea situa ţiilor de 
expunere, identificarea cauzelor şi efectelor şi pentru conceperea de solu ţii preventive şi 
tehnologii inovatoar e. Cercetarea ştiinţifică furnizeaz ă argumentele şi dovezile pe care trebuie 
să se fondeze deciziile politice.  
Priorităţile de cercetare trebuie s ă includă în mod special problemele psihosociale, tulbur ările 
musculo-scheletice, substan ţele periculoase, în ţelegerea riscurilor pentru reproducere, 
gestiunea s ănătăţii şi securităţii, riscurile legale de mai mul ţi factori combina ţi (de exemplu 
organizarea muncii şi conceperea locurilor de munc ă, ergonomie, expunere combinat ă la 
agenţi fizici şi chimici) şi riscurile poten ţiale asociate cu nanotehnologiile. 
Pe plan comunitar, consolidarea eforturilor se  va face, între altele, în cadrul celui de-al 
şaptelea program cadru de cercetare, cu sprijin ul platformei tehnologice pentru securitatea 
muncii şi a mediului care şi-a publicat agenda strategic ă de cercetare în 2006. Mai multe 
probleme au fost deja identificate pentru viito arele apeluri la propuneri pe mai multe teme – 
sănătate, nano ştiinţe, nanotehnologii, materiale şi noi tehnologii de produc ţie şi ştiinţe socio-
economice şi umane – ale acestui program cadru: evaluarea dimensiunii economice a s ănătăţii 
şi securităţii în munc ă şi expunerea lucr ătorilor la nanoparticule, gest iunea riscului industrial, 
echipamentul de protec ţie şi securitatea structural ă. Este cazul s ă se adauge aici necesitatea de 
 
RO 15   RO apropiere a programelor de cercetare na ţionale. Punerea în func ţiune a platformelor 
tehnologice na ţionale poate juca un rol important în acest sens. 
Agenţia European ă este invitat ă să promoveze, în rândul institutelor de cercetare 
naţionale pentru s ănătate şi securitate, stabilirea de priorit ăţi comune, schimbul 
de rezultate şi luarea în calcul a nevoilor în domeniul s ănătăţii şi securităţii la 
locul de munc ă în programele de cercetare.  
Observatorul pentru riscuri al Agen ţiei Europene ar trebui s ă îmbunătăţească 
anticiparea riscurilor, inclusiv a celor legat e de noile tehnologii, riscurile biologice, 
cele legate de interfe ţe complexe om-ma şină şi de impactul evolu ţiei demografice. 
 
Comisia încurajeaz ă statele membre şi pe partenerii sociali s ă promoveze 
aplicarea practic ă şi rapidă a rezultatelor cercet ării fundamentale, introducând 
instrumente simple de prevenire la dispozi ţia întreprinderilor, în special a IMM-
urilor.  
7.2. Promovarea s ănătăţii mintale la locul de munc ă 
În momentul de fa ţă, problemele legate de o proast ă sănătate mintal ă constituie a patra cauz ă 
de incapacitate de munc ă. OMS estimeaz ă că până în 2020 depresia va deveni principala 
cauză de incapacitate. Locul de munc ă poate constitui un loc pr ivilegiat pentru prevenirea 
tulburărilor psihologice şi pentru promovarea unei mai bune s ănătăţi mintale. 
Comisia încurajeaz ă statele membre s ă integreze în strategiile lor na ţionale 
iniţiative specifice în favoarea unei mai bune preveniri şi promov ări a sănătăţii 
mintale, în combina ţie cu ini ţiativele comunitare în acest domeniu, inclusiv 
iniţiative în favoarea integr ării în munc ă a persoanelor cu un handicap mintal. 
Comisie subliniaz ă importan ţa negocierilor între partenerii sociali referitoare la 
prevenirea violen ţei şi a hărţuirii la locul de munc ă şi încurajeaz ă să se tragă 
concluziile necesare din evaluarea punerii în aplicare a acordului cadru la nivel 
european privind stresul la locul de munc ă. 
 
 
RO 16   RO 8. E VALUAREA PROGRESELOR REALIZATE  
Elaborarea de noi in strumente vizând m ăsurarea progreselor realizate şi a eforturilor depuse 
de către toate p ărţile implicate, atât la nivel na ţional cât şi la nivel european, este necesar ă 
pentru a asigura monitorizarea adecvat ă a aplicării prezentei strategii. 
În contextul programului statistic comunitar, Comisia a adoptat o propunere de 
regulament al Parlamentului European şi al Consiliului vizând, între altele, 
consolidarea metodologiilor ESAW21 şi EODS22 şi asigurarea transmiterii sistematice 
către Comisie a acestor date administrative de c ătre statele membre. Comisia va 
consolida de asemenea colect ările de date statistice privind s ănătatea şi securitatea în 
muncă în cadrul sondajelor de opinie.  
Comisia va dezvolta, în cooperare cu Comisia consultativ ă pentru securitate, 
igienă şi protecţia sănătăţii în munc ă, un sistem comun care s ă permită colectarea 
şi schimbul de informa ţii asupra con ţinutului strategiilor na ţionale, a evalu ării 
îndeplinirii obiectivelor fixate, a eficien ţei structurilor na ţionale de prevenire şi a 
eforturilor depuse. Va promova dezvoltarea de indicatori calitativi pentru a 
îmbogăţi datele furnizate cu statisticile europene şi sondajele de opinie în 
domeniul s ănătăţii şi securităţii în munc ă.  
9. P ROMOVAREA SECURIT ĂŢII ŞI A SĂNĂTĂŢII LA NIVEL INTERNA ŢIONAL  
Într-o economie din ce în ce mai globalizat ă, UE are tot interesul s ă promoveze norme ridicate 
de protec ţie a muncii în întreaga lume, ac ţionând multilateral, în cooperare cu organismele 
internaţionale competente, şi bilateral, în cadrul rela ţiilor cu ţările terţe. Trebuie de asemenea 
să ajute ţările candidate s ă se pregătească pentru aplicarea acquis-ului comunitar. În acest 
context, UE ar trebui s ă promoveze principiile de prevenire pe  care le-a definit în politica sa 
de sănătate şi securitate în munc ă prin: 
– întărirea cooper ării sale cu OIM, OMS şi alte organiza ţii interna ţionale pentru 
promovarea unor niveluri mai ridicate de protec ţie la nivel mondial, 
– colaborarea cu alte ţări pentru promovarea punerii în ap licare a strategiei globale în 
domeniul securit ăţii şi sănătăţii în munc ă, adoptată de OIM în 2003, şi în vederea 
ratificării conven ţiei privind cadrul de promovare al securit ăţii şi sănătăţii în munc ă, 
adoptată în 2006,  
– încurajarea statelor membre s ă ratifice conven ţiile OIM, 
– conlucrarea cu ţările terţe şi organiza ţiile interna ţionale pentru a ob ţine o interdic ţie 
globală a produc ţiei, comercializ ării şi utilizării azbestului sau a produselor care 
conţin azbest, precum şi pentru promovarea s ănătăţii şi securităţii în munc ă în 
general,  
                                                 
21 Statistici europene privind accidentele de munc ă. 
22 Statistici europene privind bolile profesionale. 
 
RO 17   RO – dezvoltarea colect ării de date privind accidentele  prin introdu cerea unor cerin ţe de 
raportare a accidentelor grave, îmbun ătăţind astfel posibilitatea de a compara aceste 
date,  
– consolidarea cooper ării cu economiile dezvoltate, prin tre care Statele Unite, Canada, 
Australia şi Japonia, dar şi cu economiile emergente precum China şi India, 
– sprijinirea ţărilor candidate în efor turile lor de a pune în  aplicare acquis-ul în 
domeniul s ănătăţii şi securităţii în munc ă. 
10. CONCLUZII 
Din motive deopotriv ă economice şi umanitare, s ănătatea şi securitatea în munc ă merită un 
loc proeminent în agenda politic ă comunitar ă. 
Angajamentul aflat în centrul strategiei Lisabona de a cre şte ocuparea for ţei de munc ă şi 
productivitatea printr-o competitivitate ridicat ă necesită eforturi sporite din partea tuturor 
părţilor implicate pentru a îmbun ătăţi rezultatele în materie de s ănătate şi securitate în munc ă 
în UE. Rolul s ănătăţii şi securităţii în munc ă este primordial pentru consolidarea 
competitivit ăţii şi a productivit ăţii întreprinderilor, deoarece se  traduce printr-o reducere a 
costului accidentel or, incidentelor şi bolilor şi printr-o motivare mai mare din partea 
lucrătorilor. Accidentele de munc ă şi bolile profesionale reprezint ă o povară enormă pentru 
sistemele de protec ţie socială publice şi private şi necesită un răspuns integrat, coordonat şi 
strategic, precum şi o colaborare a principalelor p ărţi interesate din Uniunea European ă în 
ceea ce prive şte elaborarea politicilor comunitare şi naţionale. Comisia, în cooperare cu 
celelalte p ărţi implicate, va detalia în tabloul de bord al Agendei Sociale ac ţiunile concrete ce 
trebuie întreprinse la nivel comunitar şi calendarul precis al acesto ra; acestea vor completa 
acţiunile pe care statele membre se angajeaz ă să le demareze.  
Prin prezenta comunicare, Comisia urm ăreşte să îndemne toate p ărţile implicate s ă depună 
eforturi concertate pentru reducerea co stului ridicat al accidentelor de munc ă şi al bolilor 
profesionale şi să facă din bunăstarea la locul de munc ă o realitate vizibil ă pentru cet ăţenii 
europeni, contribuind astfel în mo d concret la dezvoltarea Agendei cet ăţenilor, adoptat ă la 
data de 10 mai 2005.