Propunere de AVIZ AL CONSILIULUI privind Programul de parteneriat economic al Franței /* COM/2013/0904 final - 2013/0394 (NLE) */





2013/0394 (NLE) Propunere de AVIZ AL CONSILIULUI privind Programul de parteneriat economic al Franței CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, având în vedere Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013[1] privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro, în special articolul 9 alineatul (4), având în vedere propunerea Comisiei Europene, întrucât: (1) Pactul de stabilitate și de creștere (PSC) vizează să asigure disciplina bugetară la nivelul Uniunii și stabilește cadrul necesar pentru prevenirea și corectarea deficitelor publice excesive. Obiectivul principal al PSC este asigurarea unor finanțe publice solide ca mijloc de consolidare a condițiilor de obținere a stabilității prețurilor și a unei creșteri susținute și durabile favorizate de stabilitatea financiară, sprijinind astfel realizarea obiectivelor Uniunii privind creșterea economică durabilă și ocuparea forței de muncă. (2) Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro stabilește dispoziții pentru îmbunătățirea monitorizării politicilor bugetare în zona euro, astfel încât să se asigure faptul că bugetele naționale sunt compatibile cu orientările în domeniul politicilor economice emise în contextul Pactului de stabilitate și de creștere (PSC) și al semestrului european. Având în vedere faptul că măsurile bugetare s-ar putea dovedi insuficiente pentru a asigura corectarea durabilă a deficitului excesiv, ar putea fi necesare măsuri de politică și reforme structurale suplimentare. (3) Articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. 473/2013 stabilește modalitățile programelor de parteneriat economic care urmează să fie prezentate de statele membre din zona euro în cadrul unei proceduri aplicabile deficitelor excesive. Programul de parteneriat economic, care stabilește o foaie de parcurs conținând măsuri menite să contribuie la corectarea eficace și durabilă a deficitului excesiv, ar trebui să conțină informații detaliate în special cu privire la principalele reforme bugetare structurale, mai ales cu privire la cele legate de sistemele de impozitare, de pensii și de sănătate și de cadrele bugetare aferente acestora, care vor fi esențiale pentru corectarea deficitului excesiv în mod durabil. (4) La 27 aprilie 2009, Consiliul a adoptat o decizie, în conformitate cu articolul 104 alineatul (6) din Tratatul de instituire a Comunității Europene (TCE), prin care împotriva Franței se deschide o procedură de deficit excesiv. La 21 iunie 2013, Consiliul a adoptat o recomandare revizuită în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) în contextul unei proceduri de deficit excesiv deschise înainte de intrarea în vigoare a Regulamentului (UE) nr. 473/2013. În acest context, Franța fost invitată să prezinte un program de parteneriat economic până la 1 octombrie 2013. (5) La 1 octombrie 2013, respectând astfel calendarul prevăzut la articolul 9 alineatul (3) și la articolul 17 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 473/2013, Franța a prezentat Comisiei și Consiliului un program de parteneriat economic care conține, în special, reforme structurale de politică bugetară menite să asigure o corectare eficace și durabilă a deficitului excesiv. Programul de parteneriat economic include măsuri care vizează implementarea recomandărilor specifice fiecărei țări (CSR) adresate Franței de Consiliu la 9 iulie 2013: (i) asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice (CSR 1), în condițiile simplificării în același timp a sistemului fiscal (CSR 5), (ii) restabilirea competitivității prin măsuri de reducere a costurilor de producție (CSR 2), ameliorarea mediului de afaceri (CSR 3) și stimularea concurenței (CSR 4), precum și (iii) combaterea șomajului și a inegalității de pe piața muncii (CSR 6). (6) Programul de parteneriat economic se concentrează pe măsuri care, cu foarte puține excepții, fie au fost deja implementate, fie sunt în curs de adoptare. Programul oferă informații limitate referitoare la strategia de politică a guvernului pentru perioada de până în 2015, care reprezintă termenul-limită pentru corectarea deficitului excesiv. Măsurile de reformă structurală din domeniul bugetar adoptate sau preconizate de Franța sunt următoarele: (i) măsuri de reducere a deficitului public, în special prin eforturi de limitare a creșterii cheltuielilor, (ii) crearea unui consiliu bugetar independent, (iii) reforma sistemului de pensii, (iv) simplificarea sistemului fiscal și (v) reducerea costului forței de muncă. Printre reformele structurale care au legătură cu creșterea și competitivitatea, având, prin urmare, și un impact indirect asupra reducerii deficitelor, se numără următoarele: (i) sprijinirea capacității de inovare și de export a firmelor, (ii) măsuri de stimulare a concurenței și a eficienței în industriile de rețea și în anumite sectoare reglementate, (iii) reforma pieței muncii și (iv) sprijinirea angajării tinerilor. (7) În ceea ce privește finanțele publice, măsurile adoptate vizează respectarea obiectivelor privind deficitul global stabilite în recomandarea Consiliului din 21 iunie 2013, cu eforturi specifice pentru limitarea creșterii cheltuielilor, inclusiv a celor aferente asistenței medicale. În acest sens, au fost realizate o serie de evaluări ale politicilor publice, ca parte a unei analize a cheltuielilor care este în curs de desfășurare, evaluări care au condus la propuneri specifice, dar economiile preconizate nu au fost cuantificate în mod sistematic. În plus, o parte dintre măsurile anunțate până în prezent constau în limitarea și/sau abolirea scutirilor fiscale și a celor referitoare la securitate socială, ceea ce va conduce mai degrabă la creșterea poverii fiscale decât la scăderea cheltuielilor. Mai general, rămâne de văzut în ce măsură analiza cheltuielilor va conduce realmente la reforme majore ale politicilor guvernamentale, ale acoperirii activităților sectorului public și ale modurilor de prestare a serviciilor publice. Guvernul a inițiat, de asemenea, o reformă vizând descentralizarea, prin care se încearcă o clarificare a responsabilităților autorităților locale și ale administrațiilor centrale, în vederea creșterii eficienței cheltuielilor administrațiilor locale. Cu toate acestea, în acest stadiu nu este clar dacă procesul va contribui realmente la raționalizarea cheltuielilor locale, iar economiile preconizate nu au fost cuantificate. Dincolo de cuantumul semnificativ al economiilor vizate pentru 2014, programul de parteneriat economic oferă puține informații referitoare la măsurile de ameliorare a eficacității din punctul de vedere al costurilor a cheltuielilor cu asistența medicală pe termen mediu spre lung, inclusiv în domeniul produselor farmaceutice, ținând cont de preconizata creștere a cheltuielilor din acest domeniu. (8) Guvernanța finanțelor publice a fost consolidată, în special prin crearea unui Consiliu de nivel înalt privind finanțele publice. Consiliul de nivel înalt este, prin lege, o autoritate independentă care transmite un aviz privind scenariul macroeconomic care stă la baza proiectelor de buget și a programelor de stabilitate, precum și privind consecvența dintre obiectivele bugetare anuale și strategia bugetară multianuală. Ca atare, acest consiliu a transmis un aviz privind programul de stabilitate prezentat de Franța la 30 aprilie 2013, precum și privind proiectul de plan bugetar. (9) Este de așteptat ca reforma planificată a pensiilor să contribuie la sustenabilitatea pe termen lung a sistemului de pensii. Măsurile adoptate până în 2020 se concentrează în principal pe partea de venituri, în special prin creșterea contribuțiilor sociale atât pentru angajați, cât și pentru angajatori, o măsură a cărei adoptare fusese descurajată de Consiliu. Guvernul s-a angajat să contrabalanseze impactul reformei planificate a pensiilor asupra costului forței de muncă în 2014 printr-o reducere a contribuțiilor familiale. Începând cu 2020, perioada de contribuție pentru o pensie integrală va crește treptat, ajungând la 43 de ani în 2035. Reforma planificată nu răspunde pe deplin recomandării Consiliului, întrucât se preconizează că măsurile avute în vedere nu vor reuși decât să înjumătățească deficitul de finanțare al sistemului de pensii până în 2020. În această privință, domeniul de aplicare și normele specifice ale sistemelor destinate lucrătorilor din sectorul public nu au fost analizate. În plus, deficitul de finanțare al sistemului de pensii la nivelul anului 2020 ar putea fi și mai mare decât cifrele preconizate dacă scenariul macroeconomic care stă la baza reformei se dovedește prea optimist - o eventualitate care nu poate fi complet exclusă în condițiile evoluțiilor economice actuale. Costul bugetar al măsurilor planificate pentru a ține mai bine cont de activitățile solicitante este foarte incert și reprezintă un risc suplimentar la adresa perspectivelor financiare ale sistemului de pensii. (10) Au fost depuse eforturi suplimentare pentru simplificarea sistemului fiscal și pentru creșterea eficienței acestuia prin reducerea în continuare a cheltuielilor fiscale și prin propuneri de majorare a impozitării din domeniul mediului. Pe de altă parte, pe lângă măsura adoptată deja în 2013, al cărei impact va deveni mai important în 2014, în proiectul de plan bugetar nu sunt avute în vedere alte măsuri pentru a reduce în continuare favorizarea îndatorării întreprinderilor prin sistemul de impozitare a profiturilor. Amendamentele aduse proiectului de plan bugetar după ce acesta a fost transmis Comisiei și Consiliului vor conduce la o rată statutară de facto a impozitului pe profit mai ridicată pentru întreprinderile mari, ceea ce contravine recomandării Consiliului de a reduce ratele statutare concomitent cu lărgirea bazei de impozitare. În plus, deși ratele taxei pe valoarea adăugată se vor modifica începând cu ianuarie 2014, astfel cum s-a hotărât în decembrie 2012, programul de parteneriat economic nu include informații privind măsurile de reducere în continuare a diferenței dintre ratele reduse și rata standard, conform recomandării Consiliului. Suspendarea unei taxe ecologice pe vehiculele grele de marfă, anunțată de guvern la 29 octombrie, pare să intre în contradicție cu eforturile de majorare a impozitării de mediu prezentate în cadrul programului de parteneriat economic. (11) Este de așteptat ca măsurile adoptate de guvern pentru sprijinirea competitivității din punctul de vedere al costurilor să atenueze creșterea costului forței de muncă asociat măsurilor de consolidare bugetară adoptate din 2010. În particular, reducerea fiscală pentru competitivitate și ocuparea forței de muncă adoptată în decembrie 2012 face să scadă în mod semnificativ costul forței de muncă pentru salarii a căror valoare este mai mică decât salariul minim înmulțit cu 2,5. Pe lângă angajamentul de contrabalansare în 2014 a impactului reformei planificate a pensiilor, guvernul a anunțat o reformă viitoare a finanțării sistemului de securitate socială, în vederea diversificării veniturilor și a reducerii impactului acesteia asupra costului forței de muncă. Cu toate acestea, în stadiul actual sunt disponibile puține informații privind detaliile acestei reforme. (12) Programul de parteneriat economic propune o serie de reforme structurale menite să stimuleze creșterea și competitivitatea și să combată șomajul. Pentru a sprijini competitivitatea, guvernul a adoptat măsuri pentru ușurarea accesului la finanțare pentru proiecte inovatoare și pentru sprijinirea firmelor exportatoare. Au fost lansate inițiative de simplificare a interacțiunilor dintre întreprinderi și administrație. În plus, în programul de parteneriat economic sunt menționate măsuri cu țintă precisă de stimulare a concurenței în anumite sectoare reglementate (de exemplu notarii și contabilii), dar aceste măsuri nu răspund în întregime recomandărilor specifice fiecărei țări, în care se făcea apel la o reformă ambițioasă a sectorului serviciilor. În programul de parteneriat economic este de asemenea prezentată o reformă a sistemului feroviar. Această reformă vizează ameliorarea eficienței sistemului, dar nu prevede deschiderea către concurență a pieței transportului intern de pasageri, astfel cum se solicita în recomandările specifice fiecărei țări. Programul de parteneriat economic prezintă, de asemenea, măsuri semnificative adoptate pentru combaterea șomajului, deși majoritatea dintre acestea erau cunoscute la momentul formulării recomandării Consiliului. Legea din 14 iunie 2013 privind asigurarea locurilor de muncă, măsurile specifice de sprijinire a angajării tinerilor și a lucrătorilor mai în vârstă, precum și reforma viitoare a formării profesionale și a stagiilor de ucenicie reprezintă evoluții pozitive în direcția ameliorării funcționării pieței muncii, care fac să crească potențialul de creștere al Franței. În schimb, negocierile privind sistemul de ajutoare de șomaj au fost amânate până în 2014, ADOPTĂ PREZENTUL AVIZ: Programul de parteneriat economic pe care Franța l-a prezentat Comisiei și Consiliului la 1 octombrie 2013 cuprinde un set de reforme structurale de politică bugetară care sunt parțial adecvate pentru a veni în sprijinul unei corectări eficace și durabile a deficitului excesiv. Programul de parteneriat economic include o prezentare generală cuprinzătoare a măsurilor adoptate înaintea recomandărilor Consiliului din 9 iulie. Programul include, de asemenea, informații privind reformele suplimentare lansate până la momentul transmiterii sale. Aceste elemente vor fi însă insuficiente pentru a rezolva problema dezechilibrelor bugetare și structurale și s-au oferit puține detalii privind reformele avute în vedere pentru a răspunde mai bine recomandării. Propunerea de reformare a pensiilor avansată de guvern va reduce deficitul sistemului de pensii, dar nu va fi suficientă pentru a elimina acest deficit până în 2020, preconizându-se că în special sistemele destinate funcționarilor publici și angajaților dintr-o serie de societăți controlate de stat vor continua să prezinte deficite semnificative în orizontul de timp respectiv, în timp ce scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor pare prea optimist. Analiza cheltuielilor, aflată în curs de desfășurare, a condus deocamdată doar la rezultate limitate și rămâne de văzut în ce măsură aceasta se va traduce în economii semnificative. Este, de asemenea, neclar în ce măsură reforma planificată vizând descentralizarea va ameliora coordonarea dintre nivelurile local, regional și național și va genera economii semnificative pentru administrația publică în general. Programul de parteneriat economic oferă puține informații privind măsurile de rezolvare a preconizatei creșteri pe termen mediu spre lung a cheltuielilor publice cu asistența medicală. În plus, decizii recente adoptate de guvern în domeniul fiscalității par să contravină recomandării Consiliului și să creeze incertitudine privind strategia guvernului. În fine, este nevoie de detalii mai concrete referitoare la măsurile care stau la baza angajamentului guvernului de a reduce costul forței de muncă. În general, deși reformele deja legiferate reprezintă evoluții îmbucurătoare, este nevoie de continuarea eforturilor de rezolvare a problemei dezechilibrelor bugetare și structurale pentru a sprijini în mod eficace o corecție durabilă a deficitului excesiv și sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. Prin urmare, Franța este invitată să prezinte informații suplimentare în cadrul următorului program național de reformă și al următorului program de stabilitate referitor la eforturile de reformă destinate să amelioreze eficiența cheltuielilor publice la nivelul tuturor subsectoarelor administrației publice și, în particular, să realizeze o mai bună coordonare și economii suplimentare între nivelul central și cel local al administrației. Este nevoie să fie explicate în mai mare detaliu măsurile destinate să amelioreze eficacitatea din punctul de vedere al costurilor a cheltuielilor cu asistența medicală și să evite ca deficitele preconizate ale sistemelor de pensii ale lucrătorilor din sectorul public să agraveze deficitul public general. Este, de asemenea, nevoie de mai multe informații privind acțiunile planificate pentru reducerea suplimentară a costului cu forța de muncă și, mai general, privind continuarea reformelor structurale avute în vedere pentru a ameliora capacitatea de ajustare a economiei și pentru a stimula potențialul de creștere. Comisia și Consiliul vor monitoriza realizarea reformelor în contextul semestrului european. Adoptat la Bruxelles, Pentru Consiliu Președintele [1] JO L 140, 27.5.2013, p. 11.