[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 12.12.2007

SEC(2007) 1662

DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI Propunere de DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI privind Anul European de luptă împotriva sărăciei și excluziunii sociale (2010)

Rezumat al EVALUĂRII IMPACTULUI {COM(2007) 797 final} {SEC(2007) 1661}

DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI

Propunere de DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI privind Anul European de luptă împotriva sărăciei și excluziunii sociale (2010)

1. CONTEXTUL șI CONSULTAREA PăRțILOR INTERESATE

În Uniunea Europeană, 78 de milioane de oameni sunt expuși riscului de sărăcie. Lupta împotriva sărăciei și a excluziunii sociale se numără printre obiectivele centrale urmărite de UE și de statele sale membre. Odată cu lansarea strategiei de la Lisabona în martie 2000, Consiliul European a invitat statele membre și Comisia să ia măsurile necesare în vederea obținerii „unui impact decisiv asupra eradicării sărăciei” până în 2010. Consiliile Europene ulterioare au reiterat acest obiectiv.

Metoda deschisă de coordonare (MDC) privind protecția socială și incluziunea socială[1] – lansată în cadrul aceluiași Consiliu de la Lisabona - a reprezentat de la bun început un instrument important pentru susținerea acestui angajament politic și pentru consolidarea capacității UE de a sprijini statele membre în eforturile depuse de acestea în vederea realizării unei mai mari coeziuni sociale în Europa.

În pofida acestor realizări, o parte semnificativă a populației din fiecare stat membru continuă să se confrunte cu lipsuri și cu un acces limitat la servicii esențiale sau se simt excluși din societatea de care aparțin.

În mod evident, această situație se află în conflict cu valorile cheie împărtășite în Uniunea Europeană. De aceea, în agenda sa socială pe 2005-2010, Comisia a anunțat o propunere de desemnare a anului 2010 ca Anul European de luptă împotriva sărăciei și excluziunii sociale.

Evaluările anilor europeni precedenți arată următoarele:

Aceștia s-au dovedit a fi un instrument eficient în vederea promovării unor probleme politice europene pe lista priorităților agendei UE. Nivelul ridicat de participare într-un interval de timp limitat a contribuit la acumularea de sprijin politic și a deschis calea pentru angajamente politice mai cuprinzătoare .

Anii europeni vizează participarea unui număr de părți interesate cu scopul de a informa, dezbate și schimba opinii pe teme specifice. Prin urmare, aceștia reprezintă un instrument eficient de sensibilizare a publicului .

Anii europeni sunt totodată metode eficace de creare de sinergii între diferite domenii de intervenție și niveluri de acțiune (nivelul comunitar, cel al statelor membre sau cel regional/local).

Anii europeni tind să producă rezultate mai bune decât acțiunile similare întreprinse individual de către statele membre. Acest fapt a fost important, de asemenea, pentru crearea unui dinamism politic sporit, contribuind astfel la schimbări în cadrul politicilor .

În primul semestru al anului 2007, Comisia a cerut părților interesate să își exprime opiniile referitor la platforma Anului European și punerea în aplicare a acesteia. S-au primit 58 de răspunsuri din partea principalilor factori implicați la nivel comunitar, național sau regional. Rezultatele au oferit indicatori valoroși pentru pregătirea evaluării și pentru adoptarea proiectului de decizie.

2. DEFINIREA PROBLEMEI

2.1 Analiza problemei

Cine este afectat și în ce măsură?

Sărăcia și excluziunea socială cunosc forme complexe și multidimensionale. Dimensiunea sărăciei în raport de venituri constituie cel mai evident aspect a ceea ce este denumit în mod obișnuit „sărăcie”. Diferențele din punct de vedere geografic sunt importante nu doar între țări diferite, dar chiar și în interiorul aceleiași țări (discrepanța dintre zonele urbane și cele rurale și/sau zonele sărace/defavorizate). În toate statele membre, între diferitele grupuri socio-economice continuă să existe disparități în ceea ce privește starea de sănătate și accesul la asistență . Dat fiind faptul că încadrarea în muncă este în continuare cea mai bună garanție împotriva sărăciei și excluziunii sociale, șomajul de lungă durată este în mod evident asociat cu riscul social.

Anumite grupuri sunt cu precădere expuse riscului: imigranții și minoritățile etnice, femeile, persoanele în vârstă, copiii și tinerii, precum și persoanele cu handicap.

Principalele dificultăți

În recentul Raport comun privind protecția socială și incluziunea socială din 2007, principalele dificultăți identificate în cadrul luptei împotriva sărăciei și excluziunii au fost întreruperea transmiterii sărăciei de la o generație la alta, prin combaterea sărăciei în rândul copiilor și prin promovarea incluziunii active.

Preocupările și așteptările populației

În conformitate cu două sondaje Eurobarometru publicate în 2007[2], sărăcia și excluziunea socială sunt realități sociale cu care se confruntă un număr considerabil de cetățeni UE. Populația din Europa consideră că șomajul este cel mai important factor determinant al sărăciei.

2.2 Intervenția UE

Prin rolul pe care urmează să îl joace, UE și Comisia Europeană nu se vor substitui autorităților naționale, regionale și locale în ceea ce privește planificarea și punerea în aplicare a politicilor, ci vor avea mai degrabă rolul unui catalizator al eforturilor în încercarea de a ajunge la o strategie de abordare comună referitoare la combaterea sărăciei și excluziunii.

În cadrul metodei deschise de coordonare revizuite, statele membre au transmis, în 2006, rapoartele naționale de prezentare a strategiei adoptate pentru transpunerea în programe strategice a obiectivelor comune agreate. Pentru evaluarea progresului au fost stabiliți indicatori comuni la două niveluri. Rapoartele statelor membre au fost evaluate în comun de către Comisie și Consiliu în Raportul comun privind protecția socială și incluziunea socială din 2007. În 2008, statele membre vor prezenta rapoarte naționale complete privind strategiile de protecție și incluziune socială, iar în 2009 și 2010 accentul se va pune, la fel ca și în 2007, pe teme specifice.

2.3 Necesitatea ameliorării acțiunilor la nivel comunitar

Pentru a face uz de întregul potențial al metodei deschise de coordonare este nevoie de eforturi suplimentare la nivel comunitar și național. Coordonarea între politicile naționale și cele la nivel subnațional este adesea neclară. Participarea persoanelor excluse, atât la punerea în aplicare și monitorizarea strategiei, cât și la direcționarea evoluției viitoare a politicii, este vitală în vederea asigurării unei veritabile consultări și a unor măsuri pertinente și eficiente. MDC este adesea privită ca un exercițiu la nivel comunitar, mai degrabă decât un efort veritabil de consolidare reciprocă a cooperării la toate nivelurile pentru realizarea de progrese în îndeplinirea obiectivelor comune convenite.

Integrarea incluziunii sociale în cadrul altor domenii de acțiune continuă să ridice probleme. Deși există o mai bună coordonare între punerea în aplicare a incluziunii sociale, politicile privind asistența medicală și utilizarea fondurilor structurale, în special Fondul Social European, totuși vizibilitatea acestuia din urmă în acest domeniu ar putea fi îmbunătățită. Deși s-a înregistrat o oarecare creștere în utilizarea de indicatori și obiective, Comisia și statele membre nu au convenit asupra unui cadru sistematic și transparent pentru raportarea cu privire la punerea în aplicare și impactul planurilor naționale de acțiune. Multe state membre duc lipsă de mecanisme corespunzătoare de monitorizare și evaluare a priorităților definite în planurile naționale ale acestora.

Aceste planuri trebuie să fie mai specifice decât până în prezent. În mod ideal, acest lucru presupune definirea unui număr restrâns de obiective principale pe baza unei analize riguroase a situației referitoare la sărăcie/excluziune socială, stabilind rezultate clare și cuantificabile și obiective de atins și definind o serie de acțiuni precise pentru realizarea acestora.

2.4 Modalitățile de susținere a unei puneri în aplicare eficiente a acțiunii comunitare

Conform analizei efectuate și a priorităților identificate de Raportul comun privind protecția și incluziunea socială, Anul European ar trebui să se axeze pe următoarele teme: sărăcia în rândul copiilor și transmiterea sărăciei între generații; o piață a forței de muncă favorizând incluziunea; dezavantajele în ceea ce privește educația și formarea profesională; accesul la servicii de bază, inclusiv la o locuință decentă; discriminarea imigranților și promovarea integrării acestora, precum și incluziunea socială și pe piața forței de muncă a minorităților etnice; nevoile persoanelor cu handicap și a altor grupuri vulnerabile.

3. OBIECTIVE

3.1 Obiective generale

Propunerea de a desemna anul 2010 ca An European de luptă împotriva sărăciei și excluziunii sociale are ca scop reafirmarea și consolidarea angajamentelor politice inițiale ale UE de la începutul strategiei de la Lisabona în vederea obținerii „unui impact decisiv asupra eradicării sărăciei”, pe baza evaluărilor și a estimărilor politicilor actuale și a acțiunilor de combatere a sărăciei și excluziunii sociale. Anul European poate demonstra că sărăcia este o piedică împotriva dezvoltării sociale și economice având repercusiuni serioase asupra indivizilor, societății în ansamblu și a economiei. Acesta ar trebui să combată concepția potrivit căreia lupta împotriva sărăciei este doar o cheltuială în plus pentru societate și să reafirme importanța noțiunii de responsabilitate colectivă, care implică nu doar factorii de decizie, ci și părțile care acționează în sectorul public și cel privat, precum și cetățenii și rezidenții din UE.

Pe termen lung, Anul European va contribui la obținerea unui impact mai mare pe teren prin MDC și va promova consolidarea atașamentului la valorile sociale ale UE.

3.2 Mesaje cheie și obiective specifice

Obiectivele specifice vor fi centrate în jurul mesajelor cheie prezentate în continuare. Aceste mesaje cheie urmăresc nu doar să conștientizeze publicul în ceea ce privește prevalența sărăciei, ci totodată să demonstreze că soluții există și să facă apel la luarea de noi măsuri.

Recunoaștere — Recunoașterea dreptului persoanelor care se confruntă cu sărăcia și cu excluziunea socială de a duce o viață demnă și de a participa activ în societate.

Participare — Creșterea participării publicului la politicile și acțiunile de incluziune socială, punând accent asupra responsabilității fiecăruia în lupta contra sărăciei și a marginalizării. Anul European va favoriza conștientizarea, participarea și angajamentul, creând noi posibilități pentru cetățeanul de rând de a-și aduce contribuția în această privință.

Coeziune — Promovarea unei mai mari coeziuni în societate prin conștientizarea publicului asupra beneficiilor generale aduse de o societate în care sărăcia este eradicată și în care nimeni nu este condamnat la marginalizare.

Angajament — Reafirmarea puternicului angajament politic asumat de UE în lupta contra sărăciei și a excluziunii sociale și promovarea acestui angajament la toate nivelurile de guvernare.

4. OPțIUNI STRATEGICE

Au fost luate în considerare patru opțiuni strategice: nicio schimbare sau menținerea situației actuale; un An European coordonat și centralizat de către Comisie; un An European complet descentralizat; un An European care să fie concomitent coordonat și descentralizat.

Opțiunea din urmă va asigura un impact mai mare din punct de vedere al angajamentului politic la toate nivelurile și al susținerii eficiente a MDC. De asemenea, această abordare pare a fi cea mai eficientă atât în privința influențării factorilor de decizie și a politicilor de „pe teren”, cât și pentru asigurarea consolidării legăturii dintre diferite acțiuni și niveluri de intervenție.

Coordonarea fermă de către Comisie a diferitelor acțiuni va avea impactul cel mai eficient în ceea ce privește vizibilitatea întregii operațiuni și oportunitățile de a face uz de sinergiile existente.

Acest fapt va asigura o acțiune eficace în toate domeniile prioritare stabilite pentru Anul European, inclusiv: combaterea stereotipurilor și a stigmatizării; dezbaterea privind cele mai adecvate modele asigurând participarea persoanelor care se confruntă cu sărăcia la procesul de elaborare a politicii; precum și crearea cadrului pentru învățare și formare eficiente.

5. PUNEREA ÎN APLICARE A ACțIUNILOR ÎN CADRUL OPțIUNII ALESE

5.1 Coordonarea și gestionarea activităților

Rolul și funcționarea structurilor de coordonare vor constitui un factor determinant pentru succesul Anului European.

La nivel comunitar va fi desemnat un comitet compus din reprezentații statelor membre în scopul de a asista Comisia în ceea ce privește punerea în aplicare a activităților Anului European. Acest Comitet va monitoriza punerea în aplicare a activităților pe baza unor orientări comune elaborate de Comisie ( document-cadru strategic - DCS ), pentru a asigura compatibilitatea cu Raportul comun privind incluziunea socială . DCS va servi drept punct de referință pentru statele membre, stabilind prioritățile principale pentru Anul European, precum și obiectivele definite pentru acest An.

La nivel național, fiecare stat membru va fi răspunzător pentru coordonarea și punerea în aplicare a măsurilor naționale, regionale și locale. Fiecare stat membru va prezenta Comisiei un Program național pentru punerea în aplicare a Anului European . Fiecare program ar trebui conceput, adoptat și pus în aplicare în strânsă cooperare cu și sub supravegherea Organismelor naționale de executare desemnate de țările participante la Anul European. La stabilirea și realizarea strategiilor naționale, fiecare organism va consulta și va coopera îndeaproape cu un grup consultativ național compus dintr-o gamă cuprinzătoare de părți interesate, incluzând organizații ale societății civile reprezentând interesele persoanelor care se confruntă cu sărăcia, reprezentanți ai parlamentului național, parteneri sociali, precum și autorități regionale și locale.

5.2 Complementaritate și sinergii

Comisia va asigura coerența activităților Anului European cu alte acțiuni și inițiative comunitare, în special cu programele din următoarele sectoare: ocuparea forței de muncă, solidaritatea socială (inclusiv egalitatea între femei și bărbați), persoanele cu handicap și lupta împotriva discriminării (programul PROGRSS); fondurile structurale (inclusiv Fondul Social European); educația și formarea profesională; cetățenia; tineretul; imigrația; și cercetarea.

5.3 Acțiuni la nivel comunitar

La nivel comunitar, printre acțiunile planificate se numără: organizarea de inițiative variate de solidaritate pentru reducerea sărăciei și pentru incluziune socială, în scopul de a le permite cetățenilor de rând să-și aducă, direct sau prin organizațiile care îi reprezintă, contribuția, fie ea și modestă și în orice formă s-ar prezenta; campanii de mediatizare, inclusiv în sprijinul operațiunilor de strângere de fonduri; organizarea de reuniuni și manifestări la nivel comunitar având ca scop conștientizarea publicului în ceea ce privește subiectele abordate de Anul European și problema sărăciei și excluziunii sociale, precum și instituirea unui forum pentru schimburile de idei; crearea unui logo și a unui slogan pentru Anul European.

5.4 Cofinanțarea acțiunilor la nivel comunitar

Anumite manifestări vor fi organizate la nivel comunitar, inclusiv cele de deschidere și de închidere a Anului European.

5.5 Cofinanțarea acțiunilor la nivel național

Aceste acțiuni ar trebui să țină cont de necesitarea de a asigura oportunități de finanțare la care să fie garantat accesul organizațiilor de „pe teren” și al proiectelor vizând grupurile cele mai marginalizate. Acțiunile la nivel local, regional sau național pot să se califice pentru finanțare de la bugetul comunitar într-o proporție de maximum 50% din totalul cheltuielilor eligibile pe țară participantă.

Acțiunile cofinanțate pot include reuniuni și manifestări, seminarii de învățare pe baza schimbului de experiență la nivel național, regional și local; campanii de informare, de educare și de promovare, sondaje și studii, oportunități de formare, cooperare cu mass-media; creare de planuri pilot de acțiune la nivel regional și local în favoarea incluziunii sociale.

5.6 Implicațiile de ordin financiar ale acțiunii: 17 milioane EUR

milioane EUR

Acțiuni | Tip de realizări | 2009 | 2010 | TOTAL |

Nr. | Total costuri | Nr. | Total costuri | Total costuri |

La nivel comunitar (100%) | Reuniuni și evenimente | 1 | 0,400 | 0,400 |

Asistență tehnică | 1 | 0,600 | 0.600 |

Campanii de informare și de promovare | 1 | 6,150 | 6,150 |

Activități de evaluare | 1 | 0,150 | 0,150 |

Cofinanțarea acțiunilor la nivel comunitar (80%) | Acțiuni emblematice la nivel comunitar (evenimente de inaugurare/închidere) | 1 | 0,350 | 1 | 0,350 | 0,700 |

Cofinanțarea acțiunilor la nivel național (50%) | Subvenții acordate Organismelor naționale de executare | 30 | 9.000 | 9.000 |

TOTAL COSTURI | 5 | 7,650 | 31 | 9,350 | 17,000 |

6. MONITORIZAREA șI EVALUAREA

În 2009, va fi lansată o operațiune de evaluare externă în vederea strângerii de date de referință pentru monitorizarea punerii în aplicare a Anului European și în scopul furnizării de rezultate intermediare, dacă va fi nevoie. Evaluarea finală a rezultatelor ar trebui să fie disponibilă la mijlocul anului 2011.

[1] Pagina de referință pe site-ul internet Europa: http://ec.europa.eu/employment_social/index_en.html .

[2]Aceste sondaje Eurobarometru sunt disponibile la

http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_273_en.pdf și

http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_279.pdf