RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 30.5.2007 
COM(2007) 271 final 
  
Propunere de 
REGULAMENT AL CONSILIULUI 
de impunere a unei taxe antidumping definitive şi de colectare definitiv ă a taxei 
provizorii impuse asupra importurilor de porumb zaharat boabe preparat sau 
conservat, originar din Thailanda 
(prezentat ă de Comisie) 
 
RO 2   RO EXPUNERE DE MOTIVE  
1) CONTEXTUL  PROPUNERII  
 • Motivele şi scopul propunerii  
Prezenta propunere face referire la puner ea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 
384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protec ţia împotriva importurilor 
care fac obiectul unui dumping din partea ţărilor care nu sunt membre ale Comunit ăţii 
Europene, astfel cum a fost modificat ultima dat ă prin Regulamentul (CE) nr. 
2117/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005 (denumit în continuare „regulament de bază”). 
 • Context general 
Prezenta propunere este f ăcută în contextul punerii în aplic are a regulamentului de baz ă 
şi este rezultatul unei anch ete care a fost realizat ă în conformitate cu obliga ţiile de fond 
şi de procedur ă expuse în regulamentul de baz ă. 
 • Clauzele existente în sfera de acoperire a propunerii 
Nu se aplic ă. 
 • Coerenţa cu celelalte politici şi obiective ale Uniunii 
Nu se aplic ă. 
2) CONSULTAREA  PĂRŢILOR  INTERESATE  ŞI EVALUAREA  IMPACTULUI  
 • Consultarea p ărţilor interesate  
 Părţile interesate vizate de anchet ă au avut deja posibilitatea de a- şi apăra interesele în 
timpul anchetei, în conformitate cu  prevederile regulamentului de baz ă. 
 • Obţinerea şi utilizarea expertizei  
 Nu a fost necesar s ă se facă apel la o expertiz ă externă. 
 • Evaluarea impactului 
Prezenta propunere este rezultatul pune rii în aplicare a regulamentului de baz ă. 
Regulamentul de baz ă nu prevede o evaluare general ă a impactului, îns ă conţine o listă 
cuprinzătoare de condi ţii care trebuie evaluate. 
3) ELEMENTE  JURIDICE  ALE  PROPUNERII  
 • Sumarul ac ţiunii propuse 
La 28 martie 2006, Comisia a ini ţiat procedura antidumping cu privire la importurile de 
porumb zaharat boabe preparat sau c onservat, originar din Thailanda. 
 
RO 3   RO Investigaţia a concluzionat c ă produsul în cauz ă a făcut obiectul unui dumping, ceea ce 
a cauzat prejudicii industriei com unitare. De asemenea, investiga ţia a arătat că nu 
există motive întemeiate ca interesul Comunit ăţii să se opună impunerii definitive a 
măsurilor antidumping. În acest sens s-au impus m ăsuri provizorii prin Regulamentul 
(CE) nr. 1888/2006 al Comisiei. Continuarea investiga ţiei a confirmat concluziile 
provizorii esen ţiale. 
Prin urmare, se recomand ă adoptarea de c ătre Consiliu a propunerii de regulament 
alăturate, în vederea impunerii unor m ăsuri definitive. 
 • Temeiul legal 
Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliulu i din 22 decembrie 1995 privind protec ţia 
împotriva importurilor care fac ob iectul unui dumping din partea ţărilor care nu sunt 
membre ale Comunit ăţii Europene, astfel cum a fost modificat ultima dat ă prin 
Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005. 
 • Principiul subsidiarit ăţii 
Prezenta propunere intr ă sub competen ţa exclusiv ă a Comunit ăţii. În consecin ţă, 
principiul subsidiarit ăţii nu se aplic ă. 
 • Principiul propor ţionalităţii 
Propunerea respect ă principiul propor ţionalităţii din urm ătoarele motive: 
 Tipul acţiunii este descris în regulamentul de baz ă menţionat anterior şi nu permite 
luarea unei decizii la nivel na ţional. 
 Nu sunt necesare indica ţii privind m ăsura în care sarcina financiar ă şi administrativ ă 
care revine Comunit ăţii, guvernelor na ţionale, autorit ăţilor locale şi regionale, 
operatorilor economici şi cetăţenilor este limitat ă şi proporţională cu scopul propunerii. 
 • Alegerea instrumentelor  
 Instrument propus: regulament. 
 Alte mijloace nu ar fi potrivite, deoarece  
regulamentul de baz ă nu prevede alte op ţiuni. 
4) INCIDEN ŢA BUGETAR Ă 
 Propunerea nu are nicio inciden ţă asupra bugetului comunitar. 
 
 
RO 4   RO Propunere de 
REGULAMENT AL CONSILIULUI 
de impunere a unei taxe antidumping definitive şi de colectare definitiv ă a taxei 
provizorii impuse asupra importurilor de porumb zaharat boabe preparat sau 
conservat, originar din Thailanda 
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, 
având în vedere Tratatul  de instituire a Comunit ăţii Europene, 
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/ 96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind 
protecţia împotriva importur ilor care fac obiectul unui dumping din partea ţărilor care nu sunt 
membre ale Comunit ăţii Europene1 („regulamentul de baz ă”), în special articolul 9, 
având în vedere propunerea Comisiei, prezentat ă după consultarea comitetului consultativ, 
întrucât: 
A. MĂSURILE PROVIZORII  
(1) La 28 martie 2006, Comisia a publicat un aviz2 de iniţiere a unei proceduri 
antidumping cu privire la importurile de poru mb zaharat boabe prep arat sau conservat, 
originar din Thailanda. La 20 decembrie 2006, Comisia, prin Regulamentul (CE) nr. 
1888/20063 (denumit în continuare „regulament provizoriu”), a impus o tax ă 
antidumping provizorie asupra importurilor aceluia şi produs. 
B. PROCEDURA ULTERIOAR Ă 
(2) Ulterior comunic ării faptelor şi considerentelor esen ţiale, pe baza c ărora s-a decis 
impunerea m ăsurilor antidumping provizorii, unele p ărţi interesate şi-au exprimat în 
scris opiniile cu privire la  concluziile provizorii. P ărţile care au f ăcut cerere în scris au 
avut posibilitatea de a fi a udiate. În conformitate cu articolul 6 alineatul (6) din 
regulamentul de baz ă, la 9 februarie 2007, a avut loc la  sediile Comisiei o întâlnire 
între un produc ător exportator, o asocia ţie a produc ătorilor thailandezi, Guvernul 
thailandez şi producătorii din Comunitate. Întâlnirea a fost dedicat ă aspectului legat de 
concurenţa pe piaţa comunitar ă pentru porumbul zaharat. 
(3) Comisia a continuat s ă caute şi să verifice toate informa ţiile pe care le-a considerat 
necesare pentru concluziile definitive.  
                                                 
1 JO L 56, 6.3.1996, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dat ă prin Regulamentul (CE) nr. 
2117/2005 (JO L 340, 23.12.2005, p. 17). 
2 JO C 75, 28.3.2006, p. 6. 
3 JO L 364, 20.12.2006, p. 68. 
 
RO 5   RO (4) Toate părţile au fost informate cu privire la faptele şi considerentele esen ţiale, pe baza 
cărora s-a dorit recomandarea de impunere a unei taxe antidumping definitive pentru 
importurile de porumb zaharat boabe preparat  sau conservat, originar din Thailanda şi 
colectarea definitiv ă a sumelor garantate prin taxa provizorie. De asemenea, p ărţilor li 
s-a acordat o perioad ă de timp pentru formularea observa ţiilor în urma comunic ării 
faptelor şi considerentelor esen ţiale, pe baza c ărora se impun m ăsurile definitive. 
(5) Observaţiile verbale şi scrise prezentate de p ărţile interesate au fost examinate şi, dacă 
a fost cazul, concluziile provizor ii au fost modificate în consecin ţă. 
(6) Se reaminte şte că investiga ţia privind dumpingul şi prejudiciul s-a ra portat la perioada 
cuprinsă între 1 ianuarie 2005 şi 31 decembrie 2005 (denumit ă în continuare „perioada 
de investiga ţie” sau „PI”). În ceea ce prive şte tendinţele relevante pentru evaluarea 
prejudiciului, Comisia a analizat date acoperind perioada cuprins ă între 1 ianuarie 
2002 şi 31 decembrie 2005 (denumit ă în continuare „perioada luat ă în considerare”). 
Perioada pentru concluziile cu priv ire la subcotare, vânzarea sub pre ţul de cost şi 
eliminarea prejudiciului este PI men ţionată anterior. 
C. PRODUSUL ÎN CAUZ Ă ŞI PRODUSUL SIMILAR  
(7) În absenţa oricăror observa ţii cu privire la produsul în cauz ă şi cel similar, motivele 
(13)-(15) din regulamentul provizoriu sunt confirmate. 
D. DUMPINGUL  
1. Eşantionarea şi examinarea individual ă 
(8) Anumiţi exportatori şi asociaţii de produc ători thailandezi au obiectat cu privire la 
evaluarea prin e şantionare şi examinare individual ă prezentat ă în motivele (16)-(20) 
din regulamentul provizoriu. În special, s-a sus ţinut faptul c ă eşantionarea nu a fost 
reprezentativ ă, întrucât Comisia nu a luat în considerare al ţi factori precum 
dimensiunea societ ăţilor şi localizarea lor geografic ă. Pe lâng ă aceasta, s-a sus ţinut 
faptul că nu ar fi fost nejustificat de oneroas ă investigarea a mai multor societ ăţi decât 
cele patru e şantionate. 
(9) Conform explica ţiilor din motivele (16)-(18) din re gulamentul provizoriu, Comisia a 
considerat c ă, în vederea atingerii reprezentativit ăţii cât mai ridicate posibil al 
eşantionului şi având în vedere limita de timp pentru investiga ţie, includerea a numai 
patru societ ăţi a fost corespunz ătoare, întrucât (i) astfel a fost acoperit un volum ridicat 
de exporturi şi (ii) investigarea celor patru societ ăţi în timpul disponibil a fost fezabil ă. 
Articolul 17 din regulamentul de baz ă nu specific ă un prag peste care num ărul de 
exportatori ar fi consider at atât de mare încât s ă justifice e şantionarea, şi nici nu 
prevede o indica ţie precisă privind num ărul corespunz ător de părţi care trebuie incluse 
în eşantion. În privin ţa acestora din urm ă, Comisia îns ăşi trebuie s ă decidă ce este 
fezabil pentru investigare în limita de timp dat ă, asigurând în acela şi timp c ă 
eşantionul acoper ă o parte cât mai mare posibil ă a exporturilor în cauz ă. În acest sens, 
eşantionul ales a acoperit 52% din exporturi le thailandeze în perioada investiga ţiei, 
ceea ce este considerat ca fiind foar te reprezentativ raportat la volum. 
(10) În conformitate cu articolul 17 a lineatul (1) din regulamentul de baz ă, criteriul de 
selectare a e şantionului a fost volumul cel mai ma re reprezentativ de exporturi din 
 
RO 6   RO Thailanda în Comunitate care putea fi i nvestigat în timpul avut la dispozi ţie. Având în 
vedere reprezentativitatea ridicat ă a eşantionului selectat raportat la volum, nu a fost 
necesară examinarea altor factori precum dimensiunea societ ăţilor şi localizarea lor 
geografic ă.  
(11) După cum s-a men ţionat în motivul (20) din regulame ntul provizoriu, investigarea mai 
multor societ ăţi ar fi făcut investiga ţia nejustificat de oneroas ă şi ar fi împiedicat 
terminarea acesteia în timp util.  
(12) Prin urmare, obiec ţiile anumitor p ărţi privind motivele (16)-(20) din regulamentul 
provizoriu sunt respinse, ia r acele motive confirmate.  
2. Valoarea normal ă 
(13) Un produc ător exportator a sus ţinut faptul c ă s-au făcut erori de calcul matematic în 
calcularea valorii normale. Aceste obiec ţii au fost confruntate cu acele calcule şi nu s-
au găsit erori. 
(14) În absenţa oricăror altor observa ţii, motivele (21)-(32) din regulamentul provizoriu 
sunt confirmate. 
3. Preţul de export 
(15) În urma comunic ării provizorii, un produc ător exportator a contes tat concluziile din 
motivul (34) din regulamentul provizoriu. Aceast ă parte a sus ţinut faptul c ă toate 
vânzările la export ale societ ăţii ar fi trebuit luate în considerare, inclusiv vânz ările de 
produse cump ărate de la al ţi producători independen ţi. Această parte a sus ţinut faptul 
că produsele finite cump ărate ar fi trebuit considerate ca şi provenind din produc ţia 
proprie, întrucât s-a presupus c ă au fost fabricate în cadrul unui sistem de taxare. 
(16) În acest context trebuie re ţinut faptul c ă pentru determinarea marjelor de dumping 
individuale se pot lua în consider are numai produsele fabricate de produc ătorul 
exportator în cauz ă. Dacă un produc ător exportator cump ără produse pentru revânzare 
în Comunitate, acesta se afl ă într-o situa ţie similar ă unui agent sau comerciant în 
raport cu acele achizi ţii, iar aceste revânz ări nu pot fi luate în considerare la stabilirea 
marjei de dumping individuale. 
(17) Investigaţia a stabilit faptul c ă producătorul exportator în cauz ă cumpăra o parte din 
produsele vândute în Comunitate de la al ţi producători. De asemenea, s-a concluzionat 
că acest exportator pl ătea pentru produse finite şi că aceste tranzac ţii erau înregistrate 
în sistemul propriu de contabilitate ca şi achiziţii de bunuri finite. Nu a fost prezentat ă 
nicio dovad ă de contract sau de alt fel (de exemplu a şa-numitele acorduri „privind 
taxarea”) pentru a dovedi c ă bunurile erau de ţinute de produc ătorul exportator de la 
început şi că activitatea celorlalte societ ăţi a fost limitat ă la o simpl ă prelucrare a 
produselor în cauz ă. 
(18) În urma comunic ării definitive, produc ătorul exportator în cauz ă a reamintit 
argumentele sale, subliniind faptul c ă ar el trebui consid erat ca fiind un coproduc ător 
al produsului achizi ţionat de la al ţi producători. Cu toate acestea, având în vedere 
faptul că dreptul de proprietate as upra bunurilor produse de al ţii a fost transferat 
producătorului exportator în cauz ă numai dup ă finalizarea procesul ui de fabricare, 
 
RO 7   RO conform facturilor de achizi ţionare, se confirm ă faptul că acest produc ător exportator 
nu poate fi considerat ca fiind produc ătorul sau coproduc ătorul produsului achizi ţionat 
pentru revânzare. 
(19) Având în vedere cele de mai sus, argumentul produc ătorului exportator este respins ă, 
motivele (33) şi (34) din regulamentul provizoriu sunt confirmate. 
(20) O asocia ţie de importatori a argumentat c ă ar fi trebuit f ăcută o ajustare în 
conformitate cu articolul 2 alineatul ( 10) litera (k) din regulamentul de baz ă, pentru a 
arăta faptul c ă inundaţiile puternice din Thailanda au determinat ca pre ţurile de export 
ale produsului în cauz ă după inundaţii să fie relativ sc ăzute în compara ţie cu costul 
ridicat al materiei prime de porumb zaharat. În acest sens, ar trebui re ţinut faptul c ă 
acest argument nu a fost adus  de niciunul dintre produc ătorii exportatori în şişi, şi nici 
nu a fost cuantificat. Pe lâng ă aceasta, inunda ţiile reprezint ă un fenomen relativ 
obişnuit în Thailanda şi nu pot fi considerate evenimente imprevizibile în momentul 
negocierii contractelor şi, în special, a pre ţurilor de export. În cele din urm ă, analiza a 
arătat că posibilul efect, dac ă există vreunul, al inunda ţiei asupra pre ţului materiei 
prime de porumb zaharat s-ar fi limitat numai  la ultimul trimestru al PI, când, de fapt, 
cea mai mare parte a achizi ţiilor de materie prim ă realizate de c ătre produc ătorii 
exportatori a avut loc înainte de acea perioad ă. Prin urmare, cererea de ajustare se 
respinge. 
4. Compara ţia 
(21) În urma comunic ării provizorii, un num ăr de produc ători exportatori au sus ţinut faptul 
că trebuie acordate anumite indemniza ţii pentru vânz ările pe pia ţa internă (în principal 
referitoare la cheltuielile de manipulare, înc ărcare şi cele auxiliare, precum şi costurile 
de credit) în cadrul calcule lor de dumping. Aceste obiec ţii au fost examinate şi în cazul 
unei societ ăţi s-a constatat c ă trebuia acordat ă o indemniza ţie suplimentar ă. După 
această rectificare, marja de dumping pentru aceast ă societate a sc ăzut de la 4,3% la 
3,1%. 
(22) Întrucât datele referitoare la societatea men ţionată la motivul (21) de mai sus au fost 
folosite pentru crearea valor ii normale a unei alte societ ăţi, astfel cum este explicat în 
motivele (29) şi (31) din regulamentul provizo riu, marja de dumping a societ ăţii din 
urmă a scăzut, de asemenea, de la 11,2% la 11,1% în urma indemniza ţiei acordate. 
(23) În absenţa oricăror altor observa ţii în acest sens şi în afara schimb ărilor men ţionate 
mai sus, motivele (35) şi (36) din regulamentul pr ovizoriu sunt confirmate. 
5. Marja de dumping 
(24) Având în vedere schimbarea de mai sus, valoarea practicii de dumping determinat ă în 
final, exprimat ă ca procentaj din pre ţul net de cost franco frontier ă comunitar ă înainte 
de taxă, este urm ătoarea: 
 
RO 8   RO Societate Marja de dumping 
Karn Corn 3,1 % 
Malee Sampran 17,5 % 
River Kwai 15,0 % 
Sun Sweet 11,1 % 
(25) Marja de dumping pentru societ ăţile cooperante neselectate în e şantion s-a stabilit pe 
baza mediei ponderate a marjel or de dumping pentru societ ăţile eşantionate, în 
conformitate cu articolul 9 alinea tul (6) din regulamentul de baz ă. Această marjă de 
dumping calculat ă ca medie ponderat ă, exprimat ă ca procent al pre ţului CIF la 
frontiera comunitar ă, taxă neplătită, este de 12,9%. 
(26) În lipsa oric ăror observa ţii, motivul (40) din regulame ntul provizoriu se confirm ă. 
E. PREJUDICIUL 
(27) Una dintre p ărţile interesate sus ţine că modul de abordare al Comisiei prezentat în 
motivele (50) şi (51) din regulamentul  provizoriu cu privire la diferite circuite 
comerciale nu este consistent cu regulamentul de baz ă şi Acordul OMC privind 
antidumpingul4, întrucât se presupune c ă „astfel se inten ţionează reflectarea 
artificială a unui prejudiciu mai mare şi nu poate fi considerat ca şi având o baz ă sau 
ca fiind obiectiv şi nepărtinitor”.  În susţinerea cauzei sale, partea interesat ă a făcut 
referire la raportul organismului  de apel al OM C din 24 iulie 20015 (Appellate Body – 
„AB”), unde se men ţionează că „autorităţile de investigare nu au dreptul de a efectua 
investigaţia de aşa manier ă, încât în urma procesului de stabilire a faptelor şi de 
evaluare, acestea vor concluziona c ă industria intern ă este prejudiciat ă.”(alineat 196 
din AB). 
(28) În primul rând, existen ţa celor dou ă circuite comerciale diferite prezentate de Comisie 
în motivele (50) şi (51) din regulamentul provizoriu, al ături de implica ţiile viitoare cu 
privire la costurile şi preţurile de vânzare, nu este pus ă sub semnul întreb ării de nicio 
parte implicat ă în acest procedeu, nici chiar de c ătre partea interesat ă. În al doilea rând, 
nici faptul c ă toate importurile de la e xportatorii thailandezi cooperan ţi fac parte din 
circuitul m ărcii detailistului, fapt stabilit în motivul 51 din regulamentul provizoriu, nu 
este contestat. Partea interesat ă admite: „A se lua în considerare faptul c ă vânzările 
thailandeze c ătre detaili şti din Europa se efectueaz ă în conformitate cu marca privat ă 
a detailiştilor”.  
(29) Pe lângă aceasta, trebuie re ţinut faptul c ă organismul de apel men ţionează în alineatul 
204 că „[…] examinarea unei industrii interne pe p ărţi, sectoare sau segmente de 
către autorit ăţile investigatoare este pertinent ă.” Prin urmare, distingerea între cele 
două circuite comerciale separate pentru anumi ţi indicatori de prejudiciu a fost 
                                                 
4 Acord privind punerea în aplicare a articolului VI din Acordul General pentru Tarife şi Comerţ 1994. 
5 WT/DS184/AB/R, 23.8.2001, Statele Unite – M ăsuri antidumping privind anumite produse din o ţel 
laminate la cald din Japonia. 
 
RO 9   RO corespunz ătoare, pentru a se asigura o evaluare just ă a prejudiciul suportat de industria 
comunitar ă şi pentru a stabili dac ă importurile din Thailanda care fac obiectul unui 
dumping au avut un impact direct as upra prejudiciului suportat de industria 
comunitar ă. Determinarea prejudiciului  a luat în considerare în mod sistematic ambele 
circuite comerciale şi pe lâng ă aceasta a analizat separat, dup ă caz, vânz ările în 
conformitate cu marca detailistului.  
(30) Cu toate acestea, organismul de apel continu ă în alineatul 204 „[…] atunci când 
autorităţile de investigare examineaz ă o parte a industriei interne, ace ştia trebuie, în 
principiu, s ă examineze în mod asem ănător, toate celelalte p ărţi care fac parte din 
industria respectiv ă, precum şi industria în întregime.”  Prin urmare, serviciile 
Comisiei au completat analiza prejudiciului  cu privire la cei trei indicatori de 
prejudiciu care fuseser ă analizaţi separat în conformitate cu circuitul m ărcilor 
detailistului din regulamentul provizo riu. Cei trei indi catori se refer ă la volumul de 
vânzări (motivul (56) din regul amentul provizoriu), pre ţul de vânzare (motivul (63) 
din regulamentul provizoriu) şi rentabilitatea (motivul (66) din regulamentul 
provizoriu). Prin urmare, s-a efectuat separat o analiz ă specifică de prejudiciu 
referitoare la circuitul propriu al m ărcilor produc ătorului pentru cei trei indicatori de 
prejudiciu. 
(31) Astfel cum s-a stabilit în motivul (51) din regulamentul provizoriu, vânz ările 
comunitare în conformitate cu marca detailistului reprezint ă 63% din totalul de vânz ări 
comunitare (marca proprie şi cea a detailistului) în perioada PI. Prin urmare, vânz ările 
în cadrul circuitului m ărcii proprii reprezint ă 37% din total. 
(32) Volumul de vânz ări de produse de marc ă proprie ale industriei comunitare pe pia ţa 
comunitar ă a scăzut cu 1% în 2003, a crescut cu 6 puncte procentuale în 2004 şi a 
scăzut cu 6 puncte procentuale în PI. Pe parcursul PI, volumul de vânz ări de marc ă 
proprie a r ămas practic la nivelul din 2002, şi anume pu ţin peste 68 000 de tone. 
(33) Preţul pe unitate pentru vânz ările produselor de marc ă proprie ale industriei 
comunitare c ătre clienţi independen ţi a rămas neschimbat pe parcursul perioadei 
analizate. Acestea au crescut cu 2% în 2003 de la un nivel de 1 380 EUR/ton ă în 2002, 
au scăzut cu 2 puncte procentual e în 2004, înainte de a sc ădea cu 1 punct procentual în 
PI, când au atins nivelul de 1 361 EUR/ton ă. 
(34) Pe parcursul perioadei în cauz ă, rentabilitatea vânz ărilor de produse de marc ă proprie a 
industriei comunitare, exprimat ă ca procent din vânzarea net ă, a scăzut treptat de la 
aproape 30% în 2002 la  29% în 2003, la apr oximativ 27% în 2004 şi în final la 
aproximativ 24% în PI. 
 
RO 10   RO  2002 2003 2004 IP 
Volumul de vânz ări CE (marca proprie) c ătre clien ţi 
independen ţi (tone)  68 778 68 002 72 387 68 193 
Index (2002=100)  100 99 105 99 
Preţul de unitate al pie ţei CE (marca proprie) (EUR/ton ă) 1 380 1 405 1 386 1 361 
Index (2002=100)  100 102 100 99 
Rentabilitatea vânz ărilor CE c ătre independen ţi (marca 
proprie) (% din vânz ările nete)  29,7% 29,0% 27,4% 23,6% 
Index (2002=100)  100 98 92 79 
Sursa: Investiga ţia     
 
(35) Se reţine faptul c ă vânzările de produse de marc ă proprie au r ămas neschimbate atât în 
ceea ce prive şte cantitatea vândut ă, cât şi preţul pe parcursul pe rioadei analizate. 
Dimpotriv ă, rentabilitatea acestor vânz ări a scăzut treptat în aceea şi perioadă. Această 
situaţie contrasteaz ă cu constatarea prejudi ciului clar stabilit ă în regulamentul 
provizoriu în func ţie de toate vânz ările luate împreun ă şi în funcţie de vânz ările de 
marcă ale detailistului. Cu toate acestea, este evident faptul c ă impactul importurilor 
din Thailanda se simte cel mai puternic la produsele de marc ă ale detailistului, asupra 
cărora se concentreaz ă aceste importuri. 
(36) Examinarea efectuat ă de serviciile Comisiei, completat ă, este în conformitate cu 
regulamentul de baz ă şi îndepline şte cerinţa de obiectivitate stabilit ă la articolul 3 
alineatul (1) din Acordul OMC pr ivind antidumpingul, întrucât to ţi indicatorii de 
prejudiciu men ţionaţi la articolul 3 alineatul (4) din Acordul OMC privind 
antidumpingul au fost examina ţi cu şi fără distingerea circuitelo r comerciale, în func ţie 
de necesitate, având în vedere  specificitatea cazului de fa ţă. Prin urmare, argumentul 
se respinge. 
(37) În absenţa oricăror altor observa ţii referitoare la acest aspect, motivele (41)-(76) din 
regulamentul provizoriu sunt confirmate. 
F. LEGĂTURA DE CAUZALITATE 
1. Practici comerciale restrictive 
(38) Unele dintre p ărţile interesate au argumentat c ă industria comunitar ă s-a angajat în 
practici comerciale restrictive,  în special prin fixarea pre ţurilor pentru porumb zaharat 
pe piaţa comunitar ă. Una dintre aceste p ărţi s-a referit la urm ătoarele elemente de 
susţinere a argumenta ţiei: (i) a atras aten ţia Comisiei asupra acestui aspect în scris la 
21 iunie 2006; (ii) un detailist european s-a referit în scris la aceea şi problem ă la 17 
mai 2006; iar în cele din urm ă, (iii) partea respectiv ă a trimis la 1 decembrie 2006 
două e-mailuri din partea pre şedintelui asocia ţiei care a argumentat, men ţionată în 
motivul 1 din regulamentul provizoriu. Într-unu l dintre aceste e-mailuri datat 13 aprilie 
2005, pre şedintele asocia ţiei reclamante aparent informeaz ă pe directorul executiv al 
unei companii de export thailandeze cu privire la faptul c ă prelucrători vest-europeni 
au convenit asupra pre ţurilor a trei prezent ări ale unui produs asem ănător. 
 
RO 11   RO (39) Prin urmare, p ărţile interesate men ţionate anterior au cerut Comisiei s ă încheie de 
îndată procedura curent ă, pe baza lipsei leg ăturii de cauzalitate între importurile care 
fac obiectul unui dumping şi situaţia prejudiciat ă a industriei comunitare, întrucât 
nivelul pre ţurilor practicate de industria comunitar ă nu este de încredere şi este mărit 
artificial prin practica anticoncuren ţială a industriei comunitare. Una dintre p ărţi s-a 
referit în mod explicit la articolul 3 alineatul (7) din re gulamentul de baz ă şi la cauza 
Mukand6, cerând Comisiei s ă evalueze poten ţialul impact al practicii anticoncuren ţiale 
menţionat anterior asupra situa ţiei prejudiciate a industrie i comunitare, înainte de a 
trage concluzii privind leg ătura de cauzalitate. 
(40) În ceea ce prive şte aspectele (i) şi (ii) din motivul (38), se re ţine faptul c ă cele dou ă 
semnalări în scris cuprind doar câteva afirma ţii nefondate. În semnalarea men ţionată la 
punctul (i) partea interesat ă însăşi a declarat c ă „informaţii şi dovezi suplimentare 
privind aceste abuzuri, care reprezint ă încălcarea flagrant ă a normelor de concuren ţă 
comunitare, vor fi furnizate în timp util.” Ulterior, partea în cauz ă a trimis e-mailurile 
menţionate în motivul (38) de mai sus. 
(41) În urma primirii acelor e-mailuri, serviciile Comisiei r ăspunzătoare de aspectele legate 
de antidumping au solicitat de îndat ă părţii interesate s ă înainteze acela şi material 
serviciilor Comisiei r ăspunzătoare de aspecte legate de concuren ţă. Serviciile Comisiei 
răspunzătoare de aspectele legate de antidumping au examinat îndeaproape, dat ă fiind 
existenţa acestor e-mailuri, pre ţurile practicate de diferi ţi producători comunitari, în 
special având în vedere faptul c ă preşedintele asocia ţiei reclamante a confirmat c ă este 
autorul mesajelor. 
(42) Preşedintele a negat cu vehemen ţă declaraţiile sale din e-mail, conform c ărora, 
industria comunitar ă ar fi convenit asupra sau ar fi aplicat pre ţuri „de referin ţă”. De 
atunci, în cadrul prezentei proceduri antidumping, serviciile Comisiei dispun de 
informaţii detaliate privind pre ţurile model tranzac ţie cu tranzac ţie, de la to ţi 
producătorii comunitari cooperan ţi, verificând dac ă se pot identifica alinieri de pre ţ. 
(43) Pe parcursul investiga ţiei antidumping nu s-au g ăsit dovezi privind alinierea efectiv ă 
de preţ între produc ătorii comunitari cooperan ţi. Mai mult, pre ţurile actuale, în marea 
lor majoritate, erau sub pre ţul „de referin ţă” menţionat în e-mailul din 13 aprilie 2005. 
(44) Prin urmare, pe parcursul investiga ţiei antidumping, institu ţiile comunitare nu au g ăsit 
nicio dovad ă privind faptul c ă subminarea pre ţurilor industriei comunitare prin 
preţurile importurilor care au f ăcut obiectul unui dumping din ţările în cauz ă, s-a 
datorat în special unui ni vel artificial al pre ţurilor, rezultat al unui comportament 
anticoncuren ţial. 
(45) De asemenea, Comisia nu a emis nicio decizie final ă, conform c ăreia industria 
comunitar ă ar fi participat  într-un cartel. 
(46) În urma elementelor men ţionate anterior, Comisia consider ă că investiga ţia 
antidumping actual ă nu a găsit nicio dovad ă că preţurile industriei comunitare şi 
indicatorii prejudiciului ar fi fost afecta ţi de practic ă anticoncuren ţială sau practici 
comerciale restrictive. Prin urmare, acest argument se respinge. 
                                                 
6 Cauza T-58/99 Mukand şi alţii împotriva Consiliului [2001] ECR II-2521. 
 
RO 12   RO 2. Impactul condi ţiilor atmosferice 
(47) Unele părţi interesate au argumentat c ă ar trebui inclus şi impactul condi ţiilor 
atmosferice în examinarea leg ăturii de cauzalitate. Mai exact, aceste p ărţi s-au referit 
la: (i) valul de ar şiţă din vara anului 2003 şi (ii) inunda ţiile din Ungaria în perioada 
mai-august 2005. 
(48) S-a examinat cu aten ţie dacă valul de ar şiţă din 2003 din Europa (argumentul (i) de 
mai sus) şi inundaţiile din Ungaria din 2005 (argumentul (ii) de mai sus) ar fi putut 
avea un impact asupra situa ţiei negative a industriei comunitare.  
(49) S-a constatat c ă valul de ar şiţă din 2003 şi inundaţiile din 2005 nu au avut niciun 
impact asupra cantit ăţii de porumb zaharat r ecoltate la nivel global şi asupra industriei 
comunitare. Într-adev ăr, datele ob ţinute de la produc ătorii comunitari în cadrul 
investigaţiei au arătat recolte stabile (tone de porumb zaharat recoltate la hectar) pe 
parcursul perioadei analizate. Comisi a a constatat, astfel cum se prezint ă în motivele 
(86) şi (87) din regulame ntul provizoriu, cre şterea costului de produc ţie pe unitate în 
industria comunitar ă cu doar 5% în perioada 2 002-PI, în principal datorit ă creşterii 
preţului oţelului (cutia de conserv ă fiind cel mai important element de cost). Pe baza 
acestor elemente se resping argumentele (i) şi (ii). 
(50) Prin urmare, nu condi ţiile atmosferice reprezint ă cauza prejudiciului suferit de 
industria comunitar ă, ci importurile care fac obiectul dumpingului. 
(51) În absenţa oricăror altor observa ţii referitoare la leg ătura de cauzalitate, motivele (77)-
(99) din regulamentul pr ovizoriu sunt confirmate. 
G. INTERESUL COMUNIT ĂŢII 
(52) În absenţa unor observa ţii noi şi întemeiate cu privire la interesul comunitar, motivele 
(100)-(118) din regulamentul provizoriu sunt confirmate. 
H. MĂSURILE DEFINITIVE 
(53) Unele părţi interesate au argumentat: (i) Comisia ar trebui s ă clarifice modul de calcul 
al profitului de 14% care s-ar fi putut ob ţine în absen ţa importurilor care fac obiectul 
unui dumping, astfel cum se men ţionează în motivul 121 din re gulamentul provizoriu 
şi (ii) profitul de 14% men ţionat anterior este prea ridicat. Referitor la argumentul cel 
din urmă, s-a făcut referire la procedur i recente de salvgardare şi antidumping cu 
privire la produse agricole procesate în mo d similar, cum ar fi fructele citrice7 şi 
căpşunii înghe ţaţi8, în cazul c ărora s-au folosit marje de profit de 6,8% şi respectiv, 
6,5%. În acest context, o alt ă parte interesat ă a argumentat (iii) c ă profitul de 14% este 
prea scăzut şi că ar trebui fixat la 17% pentru  a reflecta rentabilitatea vânz ărilor 
produselor de marc ă ale detailistului atins ă în 2002. 
(54) În ceea ce prive şte argumentele (i) şi (ii) de mai sus, motivul (121) din regulamentul 
provizoriu explic ă faptul că profitul de 21,4% din 2002 al vânz ărilor produselor de 
marcă proprie şi a detailistului a fost ajustat la 14 % pentru a reflecta diferen ţa între 
                                                 
7 Regulament (CE) nr. 658/2004, JO L 104, 8.4.2004, p. 67, [a se vedea motivul (115)]. 
8 Regulament (CE) nr. 1551/2006, JO L 287, 18.10.2006, p. 3, [a se vedea motivul (144)]. 
 
RO 13   RO marca industriei comunitare şi a importurilor din Thailanda. Comisia a notat faptul c ă, 
astfel cum se men ţionează în motivul (66) din regulamen tul provizoriu, rentabilitatea 
vânzărilor prin circuitul de marc ă al detailistului a fo st de 17,0 % în 2002 şi 11,1 % în 
2003, când s-a înregistrat cel mai sc ăzut volum de importuri care au f ăcut obiectul 
unui dumping. Comisia a considerat de cuviin ţă să ia în considerare media acestor 
două rate de profit, care atinge 14%. 
(55) În ceea ce prive şte argumentul (ii) de mai sus, se consider ă că în absenţa importurilor 
care fac obiectul unui dumping, prof itul trebuie, pe cât posibil, s ă reflecte 
specificitatea industrie i comunitare în cauz ă. Numai în absen ţa acestor informa ţii, 
datele altor industrii care apar ţin aceluia şi sector vast, sunt relevante. Aceast ă abordare 
aplicată de Comisie în mod constant a fost sus ţinută de Tribunalul de Prim ă Instanţă în 
cauza EFMA9. 
(56) Prin urmare, argumentele (i) (ii) şi (iii) se resping şi se confirm ă concluzia conform 
căreia se putea atinge profitul de 14% în  lipsa importurilor care fac obiectul unui 
dumping. 
(57) Având în vedere concluziile cu privire la dumping, prejudiciu, leg ătura de cauzalitate 
şi interesul comunitar şi în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul 
de bază, ar trebui impus ă o taxă antidumping definitiv ă la nivelul marjei dumping, îns ă 
aceasta nu ar trebui s ă fie mai ridicat ă decât marja de prejudiciu prezentat ă în motivul 
123 din regulamentul provizoriu şi confirmat ă în prezentul regulament. Având în 
vedere nivelul ridicat de c ooperare, taxa pentru societ ăţile care nu au cooperat în 
investigaţie se stabile şte la nivelul celei mai ridicate taxe impuse societ ăţilor 
cooperante în investiga ţie. Prin urmare, taxa restant ă se stabile şte la rata de 12,9%. 
(58) În consecin ţă, taxele definitive  se stabilesc dup ă cum urmeaz ă: 
Societate Marja de 
prejudiciu Marja de 
dumping Taxă 
antidumping 
Karn Corn 31,3 % 3,1 % 3,1 % 
Malee Sampran 12,8 % 17,5 % 12,8 % 
River Kwai 12,8 % 15,0 % 12,8 % 
Sun Sweet 18,6 % 11,1 % 11,1 % 
Exporturi cooperante neincluse în 
eşantion 17,7 % 12,9 % 12,9 % 
Toate celelalte societ ăţi 31,3 % 17,5 % 12,9 % 
                                                 
9 Cauza T-210/95 EFMA împotriva Consiliului [1999] ECR II-3291 (alineatul 54 et seq .). 
 
RO 14   RO I. ÎNTREPRINDERI 
(59) În urma impunerii m ăsurilor provizori i, un anumit num ăr de produc ători exportatori 
cooperanţi şi-au exprimat interesul de a ofer i anumite angajamente privind pre ţurile. 
Cu toate acestea, ulterior comunic ării definitive (cu excep ţia celor dou ă societăţi 
menţionate în motivul (60)), ace ştia nu au f ăcut oferte de angajament în limita 
termenului prev ăzut la articolul 8 alineatul (2) din regulamentul de baz ă. 
(60) Un produc ător exportator cooperant nu a reu şit să depună o ofertă de angajament 
privind pre ţurile suficient de bine justificat ă în limita termenelor prev ăzute la articolul 
8 alineatul (2) din regulamentul de baz ă. Prin urmare, Comisia nu a putut s ă accepte 
nicio ofert ă de angajament di n partea acestui produc ător. Cu toate acestea, având în 
vedere complexitatea problemei pe ntru operatorul economic în cauz ă şi pentru al ţi 
producători exportatori cooperan ţi aflaţi într-o situa ţie similar ă (industrie fragmentat ă, 
producători exportatori situa ţi într-o ţară în curs de dezvoltare şi care adesea opereaz ă 
atât în calitate de comercian ţi cât şi în calitate de produc ători exportatori, ceea ce face 
mai complex ă operaţiunea de formulare a unei oferte acceptabile), precum şi 
disponibilitatea crescut ă pentru cooperare pe  parcursul investiga ţiei, Consiliul 
consideră că producătorilor exportatori men ţionaţi ar trebui s ă li se premit ă, în mod 
excepţional, să îşi finalizeze ofertele de angajament şi după expirarea termenului, dar 
nu mai târziu de zece zile ca lendaristice de la intrarea în vigoare a prezentului 
regulament. Comisia are dreptul s ă propună o modificare corespunz ătoare a 
regulamentului respectiv. 
(61) În urma comunic ării definitive, doi produc ători exportatori au oferit anumite 
angajamente acceptabile privind pre ţurile, combinate cu un prag cantitativ în 
conformitate cu articolul 8 alineatele (1) şi (2) din regulamentul de baz ă. Aceştia s-au 
oferit să vândă produsul în cauz ă în limitele pragului cantita tiv sau peste nivelurile de 
preţ, eliminând efectele d ăunătoare ale dumpingului. Importurile care dep ăşesc pragul 
cantitativ vor face obiectul taxelor antidumping. Societ ăţile vor furniza Comisiei cu 
regularitate informa ţii detaliate cu privire la exportu rile lor în Comunitate, astfel 
angajamentul putând fi monitoriza t eficient de Comisie. Pe lâng ă aceasta, structura de 
vânzări a acestor societ ăţi este de a şa natură, încât Comisia consider ă că riscul de 
eludare a angajamentelor stabilite este limitat. 
(62) Comisia, prin Decizia [A SE INSERA]10 a acceptat oferta de angajament men ţionată 
mai sus. Decizia stabile şte în detaliu motivele pentru acceptarea acestor angajamente. 
(63) În vederea monitoriz ării eficiente de c ătre Comisie şi autorităţile vamale a 
conformit ăţii societăţilor cu angajamentele luate, atunci când se solicit ă autorităţii 
vamale punerea în liber ă circulaţie, scutirea de taxa antidumping este condi ţionată de 
(i) prezentarea unei facturi privind angajamentul, care este o factur ă comercial ă 
conţinând cel pu ţin elementele enumerate şi declaraţia menţionată în anexa II; (ii) 
faptul că bunurile importate sunt fabricate, transportate şi facturate direct de c ătre 
societăţile menţionate pentru primul client  independent din Comunitate; şi (iii) faptul 
că bunurile declarate şi prezentate la vam ă corespund exact descrierii de pe factura 
privind angajamentul. În cazul în care condi ţiile menţionate mai sus nu sunt 
                                                 
10 JO L [A SE INSERA] 
 
RO 15   RO îndeplinite, se aplic ă taxa de antidumping în momentul accept ării declara ţiei de punere 
în liberă circulaţie. 
(64) În cazul în care Comisia î şi retrage acceptul privind un anumit angajament, în 
conformitate cu articolul 8 alineat ul (9) din regulamentul de baz ă, în urma unui abuz 
privind anumite tranzac ţii şi declară nevalide facturile rele vante privind un anumit 
angajament, se aplic ă o datorie vamal ă în momentul accept ării declara ţiei de punere în 
liberă circulaţie a acestor tranzac ţii. 
(65) Importatorii ar trebui s ă ştie că datoria vamal ă se poate aplica, ca şi un risc comercial 
obişnuit, în momentul accept ării declara ţiei de punere în liber ă circulaţie, astfel cum 
este descris în motivele (62) şi (63), chiar dac ă angajamentul oferit de produc ătorul de 
la care ace ştia au cump ărat direct sau indirect a fost acceptat de Comisie. 
(66) Conform articolului 14 alineatu l (7) din regulamentul de baz ă, autorităţile vamale 
trebuie s ă informeze Comisia de îndat ă ce descoper ă indicii de înc ălcare a 
angajamentului. 
(67) Pe baza motivelor enun ţate mai sus, angajamentele oferite de produc ătorul exportator 
thailandez sunt considerate acceptabile de Comisie, iar societ ăţile în cauz ă au fost 
informate cu privire la faptele, analizele şi obligaţiile esenţiale pe care se bazeaz ă 
acceptul. 
(68) În cazul unui abuz sau al retragerii angajamentelor sau al retragerii accept ării unui 
angajament de Comisie, taxa antidumping care a fost impus ă de Consiliu în 
conformitate cu articolul 9 alineatul (4) se aplic ă automat conform articolului 8 
alineatul (9) din regulamentul de baz ă. 
J. COLECTAREA DEFINITIV Ă A TAXEI PROVIZORII 
(69) Având în vedere valoarea marjelor de dumping pentru produc ătorii exportatori din 
Thailanda şi dat fiind nivelul prejud iciului cauzat industriei co munitare, este necesar 
ca sumele ob ţinute din taxa antid umping provizorie impus ă prin regulamentul 
provizoriu s ă fie colectate pân ă la valoarea taxelor definitive. 
(70) Ratele de tax ă antidumping pentru so cietatea individual ă, specificate în prezentul 
regulament, au fost stabilite pe baza concluziilor prezentei investiga ţii. Prin urmare, 
acestea reflect ă situaţia constatat ă în cazul societ ăţilor în cauz ă în cursul acestei 
investigaţii. Aceste rate de tax ă (spre deosebire de cele la nivel na ţional aplicabile 
„tuturor celorlalte societ ăţi”) sunt aplicabile exclusiv importurilor de produse originare 
din ţara în cauz ă şi fabricate de societ ăţile menţionate, entit ăţi legale specifice. 
Produsele importate fabricate de o alt ă societate care nu este men ţionată cu nume şi 
adresă în partea operativ ă a prezentului regulament, inclusiv entit ăţile relaţionate cu 
cele menţionate în mod speci al, nu beneficiaz ă de aceste rate şi fac obiectul ratei de 
taxă aplicabilă „tuturor celorlalte societ ăţi”. 
(71) Orice argument care cere aplicarea acestor rate de tax ă antidumping ale societ ăţilor 
individuale (de exemplu în urma schimb ării numelui entit ăţii sau în urma înfiin ţării de 
noi entităţi de produc ţie sau vânzare) trebuie trimis ă de îndată Comisiei şi trebuie s ă 
conţină toate informa ţiile relevante, în specia l orice modificare a activit ăţilor societ ăţii 
legate de produc ţie, vânzări pe piaţa internă şi la export, care rezult ă din aceast ă 
 
RO 16   RO schimbare a numelui sau în urma înfiin ţării entităţilor noi de produc ţie sau vânzare. 
Regulamentul va fi modificat, dup ă caz, printr-o actualizare a listei societ ăţilor care 
beneficiaz ă de taxe individuale, 
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: 
Articolul 1 
1. Prin prezenta se impune o tax ă antidumping definitiv ă asupra importurilor de porumb 
zaharat boabe ( Zea mays var. saccharata ), pregătit sau conservat în o ţet sau acid acetic, 
necongelat, intrând sub inciden ţa codului NC ex 2001 90 30 (codul TARIC 2001 90 30 10) şi 
porumb zaharat boabe ( Zea mays var. saccharata ) preparat sau conservat în alt mod decât în 
oţet sau acid acetic, necongelat, altul decât produsele din lotul 2006, intrând sub inciden ţa 
codului NC ex 2005 80 00 (codul TARIC 2005 80 00 10), originar din Thailanda.  
2. Rata taxei antidumping definitive aplicabile pre ţului net de cost franco frontier ă 
înainte de tax ă, al produselor prezentate în alineatul 1 şi fabricate de societ ăţile enumerate mai 
jos, trebuie fixat ă după cum urmeaz ă: 
Societate Taxă 
antidumping 
(%) Cod 
adiţional 
TARIC 
Karn Corn Co., Ltd., 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Thailanda 
 3,1 A789 
Malee Sampran Public Co., Ltd., Abico Bldg. 401/1 
Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pa thumthani 12130, Thailanda 12,8 A790 
River Kwai International Food Industry Co., Ltd., 52 Thaniya 
Plaza, 21st. Floor, Silo m Rd., Bangrak, Bangkok 10500, 
Thailanda 12,8 A791 
Sun Sweet Co., Ltd., 9 M 1, Sanpatong, Chiangmai, Thailanda 
50120 11,1 A792 
Producători enumera ţi în anexa I: 12,9 A793 
Toate celelalte societ ăţi 12,9 A999 
3. Fără a aduce atingere primului paragraf, taxa antidumping definitiv ă nu se aplic ă 
importurilor puse în liber ă circulaţie în conformitate cu articolul 2. 
4. Cu excep ţia cazului în care se prevede altfel, se aplic ă dispoziţiile în vigoare în 
materie de drepturi vamale. 
Articolul 2 
1. Importurile declarate pentru punerea în liber ă circulaţie facturate de societ ăţile ale 
căror angajamente sunt acceptate de Comisie şi al căror nume este men ţionat în Decizia 
 
RO 17   RO [2007[A SE INSERA]/EC] a Comisiei, astfel cum a fost modificat ă periodic, trebuie scutite 
de taxa antidumping impus ă la articolul 1, în urm ătoarele condi ţii: 
– acestea sunt fabricate, transportate şi facturate direct de c ătre societ ăţile 
menţionate pentru primul client  independent din Comunitate; şi 
– astfel de importuri sunt înso ţite de o factur ă privind angajamentul, care este o 
factură comercial ă conţinând cel pu ţin elementele şi declaraţia menţionate în 
anexa II la prezentul regulament; şi 
– bunurile declarate şi prezentate la vam ă corespund exact descrierii de pe 
factura privind angajamentul. 
2. Se aplic ă o datorie vamal ă în momentul accept ării declara ţiei de punere în liber ă 
circulaţie: 
– în cazul în care se constat ă faptul că, în ceea ce prive şte importurile prezentate 
la alineatul 1, una sau mai multe dintre condi ţiile menţionate în respectivul 
alineat nu sunt îndeplinite; sau 
– atunci când Comisia î şi retrage acceptul angajamentului în conformitate cu 
articolul 8 alineatul (9) din regulamentul de baz ă, în cadrul unui regulament 
sau a unei decizii care se refer ă la anumite tranzac ţii, şi declară nevalide 
facturile relevante pr ivind angajamentul. 
Articolul 3 
Sumele ob ţinute din taxe antidumping provizorii în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 
1888/2006 privind importurile de porumb zaharat boabe ( Zea mays var. saccharata ), pregătit 
sau conservat în o ţet sau acid acetic, neconge lat, intrând sub inciden ţa codului NC ex 2001 90 
30 (codul TARIC 2001 90 30 10) şi porumbul zaharat boabe ( Zea mays var. saccharata ) 
preparat sau conservat în alt mod decât în o ţet sau acid acetic, ne congelat, altul decât 
produsele din lotul 2006, intrând sub inciden ţa codului NC ex 2005 80 00 (codul TARIC 2005 
80 00 10), originar din Thailanda , trebuie colectate definitiv. Trebuie deblocat e sumele în 
exces ale taxelor definitive, astfel cum s- a stabilit la articolul 1 alineatul (2). 
Articolul 4 
Prezentul regulament intr ă în vigoare în ziua urm ătoare datei public ării în Jurnalul Oficial al 
Uniunii Europene . 
Prezentul regulament este obligator iu în toate elementele sale şi se aplică direct în toate statele 
membre. 
Adoptat la Bruxelles,  
 Pentru Consiliu 
 Pre şedintele 
 
RO 18   RO ANEXA I  
Lista produc ătorilor cooperan ţi menţionaţi la articolul 1 alineatu l (2) în temeiul codului 
adiţional TARIC A793: 
Nume  Adresă 
Agro-On (Thailand) Co., Ltd.  50/499-500 Moo 6, Baan Mai, Pakkret, Monthaburi 
11120, Thailanda  
B.N.H. Canning Co., Ltd.  425/6-7 Sathorn Place Bldg., Klongtonsai, Klongsan, Bangkok 10600, Thailanda
 
Boonsith Enterprise Co., Ltd.  7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., Chomthong, Bangkok 10150, Thailanda
 
Erawan Food Public Company Limited  Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., 
Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Thailanda  
Great Oriental Food Products Co., Ltd.  888/127 Panuch Village, Soi Thanaphol 2, Samsen-
Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Thailanda  
Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd.  236 Krung Thon Muang Kaew Bldg., Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Thailanda
 
Lampang Food Products Co., Ltd.  22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, 
Wattana, Bangkok 10110, Thailanda  
O.V. International Import-Export Co., Ltd.  121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok 
10500, Thailanda  
Pan Inter Foods Co., Ltd.  400 Sunphavuth Rd., Bangna, Bangkok 10260, 
Thailanda  
Siam Food Products Public Co., Ltd.  3195/14 Rama IV Rd., Vibulthani Tower 1, 9th Fl., Klong Toey, Bangkok, 10110, Thailanda
 
Viriyah Food Processing Co., Ltd.  100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., 
Huay Kwang, Bangkok 10310, Thailanda  
Vita Food Factory (1989) Ltd.  89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok 10700, Thailanda
 
 
RO 19   RO ANEXA II  
Factura comercial ă care înso ţeşte vânzările societ ăţii către Comunitate de bunuri care fac 
obiectul angajamentului trebuie s ă conţină următoarele elemente: 
1. Titlul „FACTUR Ă COMERCIAL Ă CARE ÎNSO ŢEŞTE BUNURI CARE FAC 
OBIECTUL UNUI ANGAJAMENT”. 
2. Numele societ ăţii care emite factura comercial ă. 
3. Num ărul facturii comerciale. 
4. Data emiterii facturii comerciale. 5. Codul adi ţional TARIC în temeiul c ăruia bunurile din factur ă pot fi scoase din vam ă 
la frontiera comunitar ă. 
6. Descrierea exact ă a bunurilor, inclusiv: 
– codul numeric al produsului (PCN) fo losit în scopul angajamentului, 
– descrierea într-un limbaj uzual a bunurilor corespunz ătoare PCN în cauz ă, 
– codul numeric al societ ăţii (CPC), 
– codul Taric, 
– cantitatea (a se sp ecifica în tone). 
7. Descrierea condi ţiilor de vânzare, inclusiv: 
– preţul per ton ă, 
– condiţiile de plat ă, 
– condiţ
iile de livrare, 
– valoarea total ă a reducerilor şi rabaturilor. 
8. Numele societ ăţii importatoare în Comunitate pentru  care se emite direct de societate 
factura comercial ă care înso ţeşte bunurile care fac obiec tul unui angajament. 
9. Numele reprezentantului oficial al societ ăţii care a emis factura comercial ă, precum 
şi declaraţia de mai jos, semnat ă: 
„Eu, subsemnatul, certific c ă vânzările pentru expor tul direct în Co munitatea European ă al 
bunurilor acoperite de aceast ă factură au fost efectuate în scopul şi în condi ţiile 
angajamentului ofer it de [SOCIETATEA] şi acceptat de Comisia European ă prin [Decizia 
2007/XXXX/CE].  Declar că informa ţiile furnizate în aceast ă factură sunt complete şi 
corecte.”