DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI REZUMATUL EVALUĂRII IMPACTULUI care însoţeşte documentul Propunere de Recomandare a Consiliului privind promovarea intersectorială a activității fizice de îmbunătățire a stării de sănătate /* SWD/2013/0312 final */





Prezenta evaluare a impactului însoțește propunerea Comisiei de recomandare a Consiliului privind promovarea intersectorială a activității fizice de îmbunătățire a stării de sănătate. Un rezumat al aspectelor principale ale evaluării impactului este prezentat în cele ce urmează. 1. Introducere Comunicarea din 2011 intitulată „Dezvoltarea dimensiunii europene a sportului” confirmă faptul că activitatea fizică este unul dintre cei mai importanți factori care determină starea de sănătate în societatea modernă și că sportul constituie o parte fundamentală a oricărei abordări privind politicile publice destinate îmbunătățirii activității fizice. Prin această comunicare, Comisia și statele membre sunt invitate ca „pe baza orientărilor UE privind activitatea fizică, să continue să înregistreze progrese în instituirea de orientări naționale, inclusiv a unui proces de revizuire și coordonare”. Aceste orientări, elaborate de un grup de 22 de experți din toată Europa, provenind din diferite discipline și reprezentativi pentru opinia științifică , au fost confirmate la nivelul politicii UE în 2008. Ele reafirmă recomandările OMS privind nivelul minim de activitate fizică, subliniază importanța unei abordări intersectoriale și furnizează 41 de orientări concrete de acțiune. Prezenta evaluare a impactului identifică și analizează factorii determinanți care stau la baza inițiativei politice a UE planificată în domeniul activității fizice de îmbunătățire a stării de sănătate (health-enhancing physical activity - HEPA), pe baza orientărilor UE privind activitatea fizică. 2. Definirea problemei Activitatea fizică, practicarea regulată a sportului și a exercițiilor fizice, reprezintă una dintre cele mai eficiente modalități de a rămâne apți din punct de vedere fizic și mental, de a combate excesul de greutate și obezitatea și de a preveni bolile asociate acestora. În plus, participarea la activități fizice și sportive este corelată cu alți factori, precum interacțiunea și incluziunea socială. Numeroasele beneficii rezultate din activitatea fizică au fost înregistrate și documentate cu succes. În schimb, o serie de probleme sunt cauzate de lipsa activității fizice, inclusiv mortalitatea prematură, creșterea excesului de greutate și a nivelului de obezitate, cancer la sân și la colon, diabet și cardiopatie ischemică. Problemele de sănătate cauzate de lipsa activității fizice implică importante costuri directe și indirecte pentru economia Europei din cauza bolilor și a morbidității, a concediilor medicale și a deceselor premature, în special, având în vedere tendința de îmbătrânire rapidă a populației Europei. Conceptul de HEPA este o disciplină relativ nouă, în plină dezvoltare științifică, care combină activitatea fizică, strâns legată de sport și de exercițiile fizice, pe de o parte, și sănătatea publică, pe de altă parte. HEPA a fost abordată de către OMS în special ca parte a Strategiei globale privind alimentația, activitatea fizică și sănătatea din 2004. Promovarea cu succes a HEPA depinde, în primul rând, de eforturile depuse în statele membre. Pe măsură ce crește gradul de conștientizare referitor la HEPA, multe autorități publice fac eforturi tot mai mari de a o promova. De asemenea, UE a abordat tema activității fizice prin politicile și acțiunile în domeniul sportului (de exemplu, Cartea albă privind sportul, orientările UE privind activitatea fizică, comunicarea privind sportul) și al sănătății (de exemplu, Cartea albă privind o strategie pentru Europa privind problemele de sănătate legate de alimentație, excesul de greutate și obezitate) și prin utilizarea structurilor relevante la nivelul UE pentru coordonarea politicilor, în special a Grupului de experți pentru sport, sănătate și participare, instituit de către Consiliu prin Planul de lucru european pentru sport pentru perioada 2011-2014 și a Grupului la nivel înalt pentru alimentație și activitate fizică instituit în cadrul strategiei pentru 2007 menționate mai sus, pentru a ajuta statele membre să se angajeze în activități coordonate și să facă schimb de informații cu privire la politici, idei și practici referitoare la politici. Cu toate acestea, în ciuda atenției tot mai mari acordate promovării activității fizice și instrumentelor disponibile pentru a promova HEPA, nivelurile de inactivitate fizică continuă să fie inacceptabil de ridicate în Uniunea Europeană (de exemplu, în 2010, 60 % dintre europeni au declarat că desfășoară activități fizice sau fac sport rareori sau niciodată). De asemenea, sunt dovezi că există discrepanțe semnificative între statele membre. Majoritatea țărilor nu au îndeplinit principalul obiectiv de politică, și anume creșterea procentului de cetățeni care ating nivelurile de activitate fizică recomandate de OMS și reafirmate în orientările UE privind activitatea fizică. În consecință, principala problemă care trebuie abordată prin inițiativă este că, în general, politicile de promovare a HEPA ale statelor membre ale UE nu au fost eficiente. Motivele pentru eficiența redusă a politicilor statelor membre sunt multiple, ele constând mai ales în deficiențe ale modului în care politicile de promovare a HEPA sunt elaborate și puse în aplicare. Ținând seama de criteriile pentru politici HEPA eficace stabilite în cadrul de referință al orientărilor UE privind activitatea fizică și alte instrumente științifice, o serie de dovezi și rezultatele consultărilor confirmă existența unor deficiențe în cel puțin trei aspecte ale politicii HEPA: a) lipsește o abordare suficient de intersectorială a HEPA, inclusiv colaborarea între diferite ministere și organisme responsabile de promovarea HEPA, b) obiectivele și scopurile politicilor HEPA nu sunt definite suficient de clar și c) dispozițiile privind monitorizarea și evaluarea nivelurilor HEPA și politicilor în acest domeniu sunt insuficiente. Factorii care generează aceste deficiențe sunt legați de faptul că HEPA este un subiect relativ nou pe ordinea de zi a guvernelor (dacă este inclus) și înțelegerea factorilor determinanți ai HEPA, care este esențială pentru elaborarea de intervenții pentru a modifica nivelul de activitate fizică, este chiar și mai nouă. HEPA nu a obținut încă recunoaștere ca domeniu complex de politică care necesită intervenții multisectoriale, după cum s-a subliniat în orientările UE privind activitatea fizică, printre altele, din cauza absenței puterii de promovare. Până în prezent, HEPA a fost asociată cu alte programe de sănătate publică (de exemplu, „alimentație”), dar nu a fost considerată ca fiind un domeniu politic independent, în pofida dovezilor referitoare la incidența sa specifică asupra sănătății și a altor aspecte. Situația de mai sus este, de asemenea, reflectată de activitățile Uniunii și de structurile sale care se ocupă cu activitatea fizică. În elaborarea politicilor sale, UE dispune de o marjă de manevră considerabilă pentru a favoriza punerea în aplicare a orientărilor UE privind activitatea fizică, ca mijloc eficace de promovare a HEPA, și pentru a îmbunătăți formele existente de cooperare politică între statele membre la nivelul UE, cu scopul de a contribui la inversarea tendinței în ceea ce privește lipsa de activitate fizică. Până în prezent, nu există o coordonare a politicilor, nici în cadrul abordării UE și nici între statele membre la nivelul UE, care să reflecte suficient complexitatea subiectului HEPA ca domeniu politic de sine stătător. Inițiativa planificată se va concentra în primul rând asupra autorităților publice din statele membre, responsabile cu promovarea HEPA, și, mai precis, pe domeniile tematice care fac obiectul orientărilor UE privind activitatea fizică. Inițiativa ar trebui să contribuie la îmbunătățirea capacității de a promova HEPA intersectorial într-un mod mai eficient și va viza cel puțin autoritățile responsabile din următoarele domenii: sportul, sănătatea, educația, transporturile, mediul, urbanismul, siguranța publică, mediul de lucru și serviciile pentru persoanele în vârstă. Aceasta își va concentra atenția în special asupra statelor membre care au avut mai puțin succes în sensibilizarea cetățenilor referitor la HEPA (în general, acestea sunt țări din sudul și estul Europei) și, prin urmare, va aborda disparitățile regionale din UE-28. În cele din urmă, inițiativa propusă vizează cetățenii UE în general (de exemplu, copiii, populația activă, persoanele în vârstă), oferind noi oportunități de (implicare în) activități fizice în conformitate cu recomandările OMS. Întrucât lipsa activității fizice este deosebit de pronunțată în rândul grupurilor specifice de risc ale populației (grupurile dezavantajate din punct de vedere socioeconomic, femeile, copiii și persoanele în vârstă), avantajele inițiativei vor fi mai semnificative pentru aceste grupuri decât pentru cetățenii europeni în ansamblu. 3. Analiza subsidiarității UE are dreptul de a acționa în domeniul HEPA în temeiul a două articole din TFUE, care atribuie UE o competență de sprijin. Articolul 165 prevede că Uniunea „contribuie la promovarea obiectivelor europene ale sportului” și că acțiunea urmărește „să dezvolte dimensiunea europeană a sportului”. Articolul 168 prevede că „Acțiunea Uniunii [...] are în vedere îmbunătățirea sănătății publice [...] și prevenirea [...] cauzelor de pericol pentru sănătatea fizică și mentală”. În ambele domenii, TFUE prevede că (pe baza unei propuneri a Comisiei) Consiliul poate adopta recomandări și autorizează Comisia să promoveze coordonarea politicilor statelor membre. În domeniul sănătății publice, inițiativele de a promova coordonarea politicilor ar trebui, în special, să fie „menite să stabilească orientări și indicatori, să organizeze schimbul celor mai bune practici și să pregătească elementele necesare pentru supravegherea și evaluarea periodice”. În ceea ce privește aplicarea principiului subsidiarității, principala responsabilitate în ceea ce privește promovarea HEPA și definirea politicilor din domeniul sportului și al sănătății le revin statelor membre. Acțiunea la nivel de UE poate aduce o valoare adăugată semnificativ mai mare decât ceea ce pot realiza statele membre pe cont propriu. În conformitate cu cadrul internațional și cu acțiunile de promovare a activității fizice, UE poate oferi un impuls politic în favoarea unor acțiuni concentrate în domeniul HEPA care au loc în UE-28 și poate mări gradul de conștientizare cu privire la necesitatea de a acționa urgent. Astfel, la nivel general, sprijinul UE pentru politici mai eficiente de promovare a HEPA poate contribui la reducerea costurilor sociale și economice semnificative ocazionate de lipsa de activitate fizică, putând astfel consolida capacitatea statelor membre de a realiza obiectivele de creștere stabilite în Strategia Europa 2020. Acțiunea UE are potențialul de a face ca eforturile de promovare a HEPA la nivel național să fie mai eficiente și mai eficace din punct de vedere al costurilor decât ar fi posibil în alt mod, ceea ce este deosebit de important în contextul economic actual. UE poate facilita și consolida coordonarea politicilor, ajutând statele membre să facă schimb de informații și de experiență, să se implice într-un proces de învățare reciprocă, să disemineze bune practici și să colaboreze pentru a elabora abordări comune, contribuind, în consecință, la îmbunătățirea capacității de a promova HEPA între sectoare și la elaborarea de politici care să asigure intervenții mai bune. O astfel de coordonare în domeniul HEPA pare deosebit de utilă având în vedere diferențele semnificative care există în prezent între statele membre în ceea ce privește prioritatea acordată HEPA, abordările selectate, precum și diferențele culturale și economice între statele membre care au un efect asupra nivelurilor HEPA, și poate da naștere unor măsuri mai promițătoare. În plus, schimbul de bune practici este semnificativ consolidat atunci când există dovezi concludente cu privire la eficacitatea diferitor măsuri și politici. Datele consistente sunt rareori disponibile, în ciuda importanței lor în ceea ce privește formularea și optimizarea politicilor. UE se află într-o bună poziție pentru a consolida dispozițiile de monitorizare și de evaluare a politicilor HEPA, ajutând, astfel, statele membre să urmărească evoluțiile în timp. 4. Obiective În general, inițiativa își propune să contribuie la o societate mai sănătoasă și mai productivă prin creșterea nivelurilor de activitate fizică de îmbunătățire a stării de sănătate în UE. Inițiativa urmărește să sporească eficacitatea politicilor statelor membre în domeniul HEPA, permițându-le să elaboreze și să pună în aplicare politici bazate pe orientările UE privind activitatea fizică care să le ajute să abordeze principalele deficiențe (lipsa unei abordări intersectoriale, obiective neclare, monitorizare insuficientă). Elaborarea politicilor și punerea lor în aplicare vor avea loc în principal în statele membre. Prin urmare, obiectivul specific unic este de a garanta faptul că statele membre elaborează și pun în aplicare politici eficace în domeniul HEPA îmbunătățind adoptarea și punerea în aplicare a orientărilor UE privind activitatea fizică. Pentru a aborda acest obiectiv specific, au fost formulate două obiective operaționale care sunt direct legate de cauzele problemei și de parametrii inițiativei propuse, și anume sporirea coordonării politicilor statelor membre și facilitarea colectării de date cuprinzătoare privind HEPA și politicile în acest domeniu. 5. Opțiuni de politică Prezenta evaluare a impactului analizează mai multe opțiuni de politică pentru a sprijini statele membre în eforturile lor de a elabora și de a pune în aplicare politici eficace de promovare a HEPA, dintre care trei au fost respinse, și anume încetarea completă a coordonării politicilor privind HEPA la nivelul UE, punerea accentului doar pe o revizuire a orientărilor UE privind activitatea fizică și punerea accentului doar pe adoptarea de noi măsuri de stimulare în domeniul HEPA. Au fost elaborate patru opțiuni de politică pentru a aborda problemele identificate și pentru a îndeplini obiectivele definite: un scenariu de referință (opțiunea A), o opțiune fără un cadru de monitorizare (opțiunea B), o opțiune cu un cadru suplu de monitorizare (opțiunea C) și o opțiune cu un mecanism de monitorizare mai cuprinzător, precum și cu criterii de referință și obiective (opțiunea D). || Opțiunea || Scurtă descriere A || Scenariul de bază (status quo) || § Continuarea coordonării politicilor cu implicarea Grupului de experți pentru sport, sănătate și participare și a Grupului la nivel înalt, pe baza orientărilor UE privind activitatea fizică, dar fără o nouă inițiativă de politică. B || Stimularea unei mai bune coordonări a politicilor (Instrument: comunicare a Comisiei) || § Document de politică (fără caracter obligatoriu), care definește o abordare strategică pentru promovarea HEPA în mod focalizat și intersectorial; § O mai bună coordonare a politicilor la nivelul UE, cu implicarea Grupului de experți pentru sport, sănătate și participare și a Grupului la nivel înalt, facilitată de COM; § Acțiuni pentru a încuraja statele membre să se angajeze să respecte principiile cuprinse în orientările UE privind activitatea fizică; § Un apel către statele membre să prezinte un raport cu privire la progresul înregistrat în punerea în aplicare a orientărilor UE privind activitatea fizică, ținând seama de instrumentele și structurile de raportare existente. C || Stimularea unei mai bune coordonări și monitorizări a politicilor, pe baza unui set limitat de indicatori privind punerea în aplicare a orientărilor UE privind activitatea fizică (Instrument: Propunere de recomandare a Consiliului) || § Document de politică cu efect juridic (de stabilire a unor norme fără caracter obligatoriu), care recomandă promovarea HEPA în mod focalizat și intersectorial; § O mai bună coordonare a politicilor la nivelul UE, cu implicarea Grupului de experți pentru sport, sănătate și participare și a Grupului la nivel înalt, facilitată de COM; § Statele membre (reunite în cadrul Consiliului) reafirmă principiile orientărilor UE privind activitatea fizică și se angajează să le respecte; § Statele membre convin să monitorizeze elaborarea și aplicarea politicilor în domeniul HEPA, folosind un set limitat de indicatori agregați de nivel înalt cu privire la orientările UE privind activitatea fizică, și să raporteze la nivelul UE; § COM sprijină cadrul de monitorizare și acordă asistență statelor membre în eforturile lor de punere în aplicare. D || Stimularea unei mai bune coordonări și monitorizări a politicilor, pe baza unui set cuprinzător de indicatori acoperind toate cele 41 de orientări UE privind activitatea fizică și evaluarea pe baza unor obiective/criterii de referință. (Instrument: Propunere de recomandare a Consiliului) || § Document de politică cu efect juridic (de stabilire a unor norme fără caracter obligatoriu), care recomandă promovarea HEPA în mod focalizat și intersectorial; § O mai bună coordonare a politicilor la nivelul UE, cu implicarea Grupului de experți pentru sport, sănătate și participare și a Grupului la nivel înalt, facilitată de COM; § Statele membre (reunite în cadrul Consiliului) reafirmă toate cele 41 de orientări UE privind activitatea fizică și se angajează să le respecte; § Statele membre convin să monitorizeze elaborarea și aplicarea politicilor în domeniul HEPA folosind un set cuprinzător de indicatori cantitativi și calitativi cu privire la orientările UE privind activitatea fizică și să raporteze la nivelul UE; § Statele membre convin asupra criteriilor de referință și a obiectivelor pentru punerea în aplicare a orientărilor; § COM sprijină cadrul de monitorizare, asistă statele membre cu privire la eforturile lor de punere în aplicare și evaluează performanțele statelor membre în raport cu criteriile de referință și în ceea ce privește atingerea obiectivelor. Opțiunea A ar prevedea continuarea structurilor și proceselor existente pentru coordonarea politicilor privind HEPA la nivelul UE, astfel cum se prevede în special prin intermediul activităților în domeniile de politică ale UE pentru sport și sănătate. Opțiunea B ar introduce o nouă viziune strategică pentru UE în vederea adoptării unei abordări axate pe promovarea intersectorială a HEPA și a unor politici coordonate în statele membre sub forma unui document de politică fără efecte juridice (adică o comunicare a Comisiei). Pe baza documentelor de politică deja existente în domeniul HEPA, o astfel de inițiativă ar exprima un angajament politic reînnoit în ceea ce privește HEPA, în conformitate cu orientările UE privind activitatea fizică, și ar evidenția acțiuni-cheie care implică statele membre, Comisia și alți actori relevanți. În cadrul opțiunilor C și D, în plus față de o mai bună coordonare a politicilor (astfel cum se prevede deja la opțiunea B), un cadru de monitorizare este propus ca un element esențial în această privință. Intenția este ca reafirmarea orientărilor UE privind activitatea fizică, însoțite de un mecanism specific care să monitorizeze punerea în aplicare a acestora, să ducă la o formă de coordonare și de învățare reciprocă mai sistematică și mai constructivă și, în consecință, la un accent mai mare asupra unor politici HEPA eficace la nivel național și subnațional. În principal, o inițiativă în cadrul acestor opțiuni ar invita statele membre a) să elaboreze o strategie și un plan de acțiune la nivel național pentru promovarea intersectorială a HEPA, în conformitate cu obiectivele orientărilor UE privind activitatea fizică; b) să monitorizeze punerea în aplicare a orientărilor UE privind activitatea fizică la nivel național, pe baza unui set convenit de indicatori pentru măsurarea schimbărilor în ceea ce privește activitatea fizică și politica HEPA; și c) să raporteze la intervale regulate cu privire la progresele înregistrate. Pentru a sprijini aceste activități, statele membre ar fi invitate să instituie „centre naționale de referință privind activitatea fizică”, însărcinate cu colectarea datelor pentru cadrul de monitorizare și cu furnizarea de informații specifice fiecărei țări privind politicile naționale relevante și planurile de acțiune. Comisia ar facilita acest proces prin furnizarea de sprijin pentru crearea și gestionarea mecanismului de monitorizare și pentru consolidarea capacităților statelor membre în ceea ce privește elaborarea și punerea în aplicare a unor politici coerente cu orientările UE privind activitatea fizică. Așadar, cadrul de monitorizare în domeniul HEPA ar dezvolta în continuare formele existente de monitorizare și de colectare a datelor în acest domeniu, în sinergie cu OMS. Pe baza datelor, se vor elabora sinteze privind HEPA, specifice fiecărei țări, și analize privind tendințele HEPA, aceste documente, alături de alte informații relevante despre elaborarea și punerea în aplicare a politicii privind HEPA, constituind baza pentru rapoartele periodice pentru diverse foruri ale UE (și anume Grupul de experți pentru sport, sănătate și participare și Grupul la nivel înalt). Principala diferență între opțiunea C și opțiunea D se referă la coordonarea politicilor (opțiunea D: criterii de referință, obiective) și caracterul cuprinzător al monitorizării. 6. Evaluarea impactului Această secțiune a evaluării impactului examinează mai întâi impactul general (social, economic și de mediu) al inițiativei. Tipurile de impact care ar putea fi generate de o nouă inițiativă a UE în domeniul HEPA sunt similare în cazul tuturor opțiunilor de politică, dar sunt susceptibile de a varia ca amploare în funcție de eficacitatea fiecărei opțiuni. În continuare, evaluarea impactului examinează eficacitatea, înainte de a analiza impactul fiecărei opțiuni. Această ultimă noțiune este rezumată în tabelul de la sfârșitul respectivei secțiuni. Beneficiile sociale ar proveni din nivelul crescut privind HEPA în rândul europenilor ca urmare a unor politici mai eficace în acest domeniu în statele membre și a punerii în aplicare a orientărilor UE privind activitatea fizică. Implicarea în activități fizice în măsura recomandată are efecte pozitive asupra multor boli cronice și probleme de sănătate. Creșterea nivelului de activitate fizică în rândul europenilor ar duce la o scădere corespunzătoare a numărului de persoane care suferă de un risc sporit de mortalitate. În Uniune, nivelul de activitate fizică este corelat direct cu speranța de viață, în sensul că acele țări cu niveluri mai ridicate de activitate fizică tind să aibă o speranță de viață mai mare. Întrucât lipsa de activitate fizică este deosebit de pronunțată în anumite țări și regiuni (din sudul și estul Europei), precum și în rândul grupurilor specifice de risc ale populației (grupurile dezavantajate din punct de vedere socioeconomic, femeile, copiii și persoanele în vârstă), avantajele inițiativei vor fi mai semnificative pentru aceste țări, regiuni și grupuri decât pentru cetățenii europeni în ansamblu. Inițiativa ar respecta, de asemenea, Carta drepturilor fundamentale (articolele 21, 23-26, 35). În ceea ce privește măsura în care o politică eficace și acțiunile decisive pot determina o creștere a nivelurilor activității fizice pe termen mediu și lung, calculele bazate pe cel mai bun scenariu sugerează o creștere susținută de aproximativ 1 % pe an pe o perioadă de 25 de ani. În ceea ce privește impactul economic, îmbunătățirea sănătății și bunăstării pot conduce la avantaje economice semnificative, deoarece costurile îngrijirilor medicale ar scădea, iar pierderile producției economice cauzate de boli și morbiditate, concedii medicale și decese premature ar scădea. Totuși, acest lucru depinde de măsura în care statele membre implementează măsurile la toate nivelurile relevante. În încercarea de a cuantifica costurile lipsei de activitate fizică, un studiu a identificat în cazul Angliei costuri puțin peste 3 miliarde EUR pe an sau 63 EUR pe locuitor – o cifră care s-a dovedit a fi similară în calculele pentru alte țări. Extrapolat pe teritoriul UE, la același cost pe cap de locuitor, costul lipsei de activitate fizică în UE poate fi calculat la peste 31 miliarde EUR pe an. Pe baza acestui scenariu simplificat, în ceea ce privește aceste costuri produse de lipsa de activitate fizică, îmbunătățirea politicilor de promovare a HEPA elaborate și puse în aplicare în conformitate cu inițiativa planificată ar crește ponderea cetățenilor UE care ating pragurile recomandate de activitate fizică cu până la aproximativ 1 % pe an, contribuind treptat la reducerea costului lipsei de activitate fizică în timp. Având ca punct de plecare cifrele oferite de cel mai recent Eurobarometru din 2010, punerea în aplicare a unei politici HEPA eficiente ar putea, în mod teoretic, să aibă ca rezultat îndeplinirea de către aproximativ 65 % dintre europeni a recomandărilor privind activitatea fizică în decurs de 25 de ani, iar costul lipsei de activitate fizică s-ar reduce treptat. În timp ce rezultatele depind de capacitatea și voința statelor membre de a acorda prioritate și de a pune în aplicare o politică HEPA eficientă pe termen lung, beneficiile economice în ceea ce privește evitarea costurilor ocazionate de lipsa de activitate fizică ar fi imense, ajungând la aproape 7 miliarde EUR după 5 ani, la 22 miliarde EUR pe o perioadă de 10 ani și la 63 miliarde EUR pe o perioadă de 20 de ani. În ceea ce privește costurile fiecărei opțiuni, statele membre ar suporta în cele din urmă costurile legate de punerea în aplicare a politicilor HEPA în urma inițiativei propuse. Este dificil să se calculeze bugetul alocat în prezent pentru politicile HEPA, întrucât costurile de promovare a HEPA sunt distribuite între diferitele ministere și autorități, precum și între diverse ONG-uri și sectorul privat. În plus, cheltuielile privind HEPA nu sunt înregistrate în totalitate în toată Uniunea. Această situație este agravată de faptul că HEPA este de natură intersectorială, că multe politici sunt tangențial legate de HEPA și că politicile care promovează HEPA adesea nu includ promovarea acestui domeniu ca obiectiv principal. Costurile administrative pentru statele membre ar proveni din cerințele de raportare la nivelul UE (după cum se prevede în opțiunea B și sunt în special legate de mecanismul de monitorizare din cadrul opțiunilor C și D) și ar fi relativ scăzute în primul an, reducându-se tot mai mult odată ce mecanismul este pe deplin operațional, întrucât personalul se familiarizează cu monitorizarea și datorită unei mai bune disponibilități a datelor în timp. Costurile care ar reveni bugetului UE ar fi legate de instituirea și funcționarea mecanismului de monitorizare și de sprijinirea statelor membre prin consolidarea capacităților. Se propune ca aceste costuri să fie acoperite prin capitolul referitor la sport din programul Erasmus+ în perioada 2014-2020. Alte costuri ar fi legate de organizarea unor reuniuni ale grupurilor de experți la nivelul UE, acoperite din bugetul general. În ceea ce privește impactul asupra mediului, politicile care vizează punerea în aplicare a secțiunii din orientările UE privind activitatea fizică care tratează transportul, mediul, urbanismul și siguranța publică ar putea duce la beneficii semnificative pentru mediu și, prin urmare, ar contribui la un nivel ridicat de protecție a mediului, consacrat în articolul 37 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. Deși este foarte greu să se facă previziuni exacte, cercetările științifice recente pot oferi indicii cu privire la un posibil scenariu optim în ceea ce privește beneficiile de mediu ale inițiativei. În efortul de a demonstra amploarea potențialelor beneficii de mediu aduse de politicile pentru un transport activ, un studiu recent a încercat să prevadă măsura în care o reorientare către transportul activ în Londra ar afecta emisiile de dioxid de carbon pe o perioadă de 20 de ani în comparație cu o evoluție a situației de referință. Studiul a calculat că emisiile de CO2 legate de transport, calculate pe persoană, ar fi cu 62 % mai mici în cazul scenariului de transport sustenabil, la o valoare de 0,46 de tone pe an, față de varianta continuării scenariului de referință, și anume 1,17 tone. Analiza impactului fiecărei opțiuni: || Opțiunea A (Scenariul de referință) || Opțiunea B: (Stimularea unei mai bune coordonări) || Opțiunea C (Stimularea unei mai bune coordonări și monitorizări a politicilor, pe baza unui set limitat de indicatori) || Opțiunea D (Stimularea unei mai bune coordonări și monitorizări a politicilor, pe baza unui set cuprinzător de indicatori și evaluarea în raport cu obiectivele) Realizări || § Continuarea coordonării politicilor și promovarea orientărilor UE privind activitatea fizică în cadrul structurilor existente la nivelul UE. § Continuarea măsurilor privind activitatea fizică prin inițiative și proiecte sprijinite de UE. § Continuarea furnizării de date fragmentate || § O minimă ameliorare a coordonării politicilor și a promovării orientărilor UE privind activitatea fizică în cadrul structurilor existente la nivelul UE. § Continuarea măsurilor privind activitatea fizică prin inițiative și proiecte sprijinite de UE în cadrul unei noi abordări strategice a UE pentru HEPA. § Continuarea furnizării de date fragmentate || § O ameliorare semnificativă a coordonării politicilor și a promovării l orientărilor UE privind activitatea fizică în cadrul structurilor existente la nivelul UE. § Furnizarea de date de monitorizare precise și comparabile pe baza unui set limitat de indicatori pentru activitatea fizică și de indicatori pentru politică. || § Potențial pentru o ameliorare semnificativă a coordonării politicilor și a promovării orientărilor UE privind activitatea fizică în cadrul structurilor existente, dar cu riscul unei lipse de participare. § Potențial pentru furnizarea de date cuprinzătoare de monitorizare, pe baza unui set de indicatori calitativi și cantitativi + raportare, ținând cont de criteriile de referință și obiectivele. Rezultate || § Ameliorarea treptată a politicilor privind activitatea fizică și adoptarea (principiilor) orientărilor UE privind activitatea fizică într-un număr limitat de state membre, dar fără schimbarea politicilor în majoritatea celorlalte state membre. || § Ameliorarea treptată a politicilor privind activitatea fizică și adoptarea (principiilor) orientărilor UE privind activitatea fizică într-un număr limitat de state membre, dar mai mare decât la opțiunea A, însă fără schimbarea politicilor în multe dintre celelalte state membre. || § Politici privind activitatea fizică îmbunătățite în mod semnificativ și adoptarea principalelor teme ale orientărilor UE privind activitatea fizică în majoritatea statelor membre. || § Politici privind activitatea fizică îmbunătățite în mod semnificativ și adoptarea principalelor teme ale orientărilor UE privind activitatea fizică în anumite state membre (dar cu riscul ca multe state membre să nu pună în aplicare această inițiativă). Impact Impactul social || § Niveluri de activitate fizică stagnante sau în scădere în majoritatea țărilor și persistența efectelor negative, pe plan social, ale activității fizice insuficiente. || § Mici îmbunătățiri ale nivelurilor de activitate fizică în unele state membre, dar niveluri stagnante sau în scădere în multe altele, care duc doar la o ușoară reducere a efectelor negative, pe plan social, ale activității fizice insuficiente. || § Nivelurile de activitate fizică cresc cu până la 1 % pe an, ducând la o reducere semnificativă a efectelor negative, pe plan social, ale activității fizice insuficiente. || § Creșterea nivelurilor de activitate fizică cu până la 1 %/an (dar cu riscul ca statele membre să nu pună în aplicare inițiativa) ar putea duce la o reducere semnificativă a efectelor negative, pe plan social, ale lipsei de activitate fizică. Impactul economic (Anexa V oferă o evaluare detaliată a costurilor care revin UE și a costurilor administrative în statele membre) || § Persistența costurilor generate de activitatea fizică insuficientă (estimate la 31 miliarde EUR/an) || § O mică reducere a costurilor economice generate de lipsa de activitate fizică și unele beneficii economice, dar cu o valoare mult mai mică decât beneficiile de 6,7 miliarde EUR pe o perioadă de cinci ani, care ar fi de așteptat în urma unei politici eficace. § Unele costuri (dificil de cuantificat) ale statelor membre care consacră resurse pentru îmbunătățirea activității fizice. || § Reducere semnificativă a costurilor economice generate de lipsa activității fizice. § Beneficii economice de până la 6,7 miliarde EUR pe o perioadă de cinci ani. § Unele costuri (dificil de cuantificat) ale statelor membre care consacră resurse sporite pentru îmbunătățirea activității fizice. || § Reducere semnificativă a costurilor economice generate de lipsa activității fizice, dar numai în statele membre care pun în aplicare inițiativa § Beneficii economice semnificative (dar dificil de cuantificat) în statele membre care pun în aplicare inițiativa. § Unele costuri (dificil de cuantificat) ale statelor membre care consacră resurse sporite pentru îmbunătățirea activității fizice. Impactul de mediu || § Unele beneficii în statele membre care îmbunătățesc politica referitoare la activitatea fizică cu privire la transportul activ. || § Beneficii limitate, însă notabile în statele membre care îmbunătățesc politica referitoare la activitatea fizică cu privire la transportul activ. || § Beneficii potențial semnificative în statele membre care îmbunătățesc politica referitoare la activitatea fizică cu privire la transportul activ. || § Beneficii potențial semnificative în statele membre care îmbunătățesc politica referitoare la activitatea fizică cu privire la transportul activ. 7. Comparație între opțiuni și opțiunea preferată Evaluarea impactului compară diferitele opțiuni pe baza potențialei lor eficacități, eficiențe, coerențe cu obiectivele generale de politică ale UE, precum și pe baza potențialei lor fezabilități în ceea ce privește punerea în aplicare și sustenabilitatea. Eficacitatea celor patru opțiuni se bazează pe acțiunile întreprinse de statele membre, toate acestea având un caracter voluntar. Cu toate acestea, opțiunile variază în ceea ce privește măsura în care UE solicită acțiuni și/sau politici specifice și sunt strâns legate de instrumentul ales pentru punerea în aplicare a acestei inițiative. Deși se preconizează că toate opțiunile ar putea aduce un anumit progres în privința celor două obiective operaționale și, prin urmare, în privința obiectivului specific, gradul de succes preconizat în cazul fiecărei opțiuni variază, opțiunea A fiind la fel de ineficace ca și situația actuală, iar opțiunea B fiind mai puțin eficace decât opțiunile C și D. Opțiunile variază considerabil din punct de vedere al fezabilității punerii lor în aplicare (măsura în care fiecare opțiune ar fi adoptată de statele membre, element esențial pentru o inițiativă voluntară) și al sustenabilității lor (măsura în care dinamica atinsă pe termen scurt ar fi menținută pe o perioadă mai lungă de timp). În special, modalitățile complexe de monitorizare și raportare propuse la opțiunea D au dus la un scor redus privind fezabilitatea. În ceea ce privește măsura în care fiecare opțiune ar putea contribui la atingerea obiectivelor, la un anumit nivel de resurse (raport cost-eficacitate), principalele costuri ale tuturor opțiunilor ar consta în costurile legate de dezvoltarea și punerea în aplicare a politicilor de promovare a activității fizice. O serie de studii recente au analizat costurile diferitor intervenții de promovare a activității fizice în ceea ce privește eficacitatea lor, fie sub formă de ani de viață ajustați în funcție de calitate, fie în economii privind costurile medicale. În timp ce studiile au constatat niveluri de eficiență a costurilor foarte diverse, toate intervențiile analizate s-au dovedit rentabile, și anume își justificau costurile, în special având în vedere costurile importante pentru economie generate de lipsa activității fizice. Atât la nivel microeconomic, cât și la nivel macroeconomic, datele demonstrează că beneficiile depășesc costurile pentru o varietate de tipuri de investiții publice în promovarea activității fizice. În plus, se estimează că avantajele economice ale acestor politici, în ceea ce privește creșterea productivității și reducerea costurilor medicale, vor fi foarte mari, justificând astfel chiar și costuri substanțiale. În plus față de costurile de punere în aplicare, raportul cost-eficacitate pentru fiecare dintre opțiuni în ceea ce privește costurile administrative pentru statele membre și cheltuielile din bugetul UE, arată că opțiunile B, C și D pot fi considerate rentabile, opțiunea C fiind cea mai rentabilă. În ceea ce privește coerența, acțiunile menite să promoveze HEPA contribuie la strategia Europa 2020. Mai precis, opțiunile B, C și D sunt toate conforme cu politicile UE în domeniul sănătății, transportului, incluziunii sociale și cercetării. Analiza opțiunilor bazată pe aceste patru criterii a dus la alegerea opțiunii C ca opțiune preferată, această opțiune prezentând răspunsul cel mai adecvat și cel mai proporțional pentru rezolvarea problemelor identificate. · Eficacitate: această opțiune contribuie în mod semnificativ la ambele obiective operaționale, permițând, în același timp, statelor membre să își ierarhizeze prioritățile în mod eficient. Un document de politică cu efect juridic ar oferi o importanță deosebită promovării HEPA în general și a orientărilor UE privind activitatea fizică în special. Diferența principală față de opțiunea B este includerea unui mecanism de monitorizare, ceea ce face foarte probabil ca eficacitatea acestei opțiuni să fie semnificativ mai mare, în special, dar nu numai în ceea ce privește progresul către al doilea obiectiv operațional. · Fezabilitate/sustenabilitate: Caracterul „pragmatic” al acestei opțiuni, reflectat de sprijinul statelor membre, al experților și al părților interesate pentru un mecanism de monitorizare bazat pe un set limitat de indicatori agregați de nivel înalt, poate să ducă la puține probleme legate de punerea în aplicare, datorită costurilor relativ scăzute și capacității sale de a se adapta condițiilor naționale. În plus, cadrul pentru colectarea datelor și înregistrarea progresului generat prin mecanismul de monitorizare și de raportare către Consiliu este de natură să asigure sustenabilitatea pe termen lung a inițiativei. · Eficiență: Această opțiune ar implica anumite costuri pentru bugetele statelor membre, dar și beneficiile cele mai mari, deoarece statele membre colectează date utilizate în cadrul mecanismului de monitorizare, alocă resurse noilor politici de promovare a activității fizice și apoi beneficiază de o creștere a nivelurilor HEPA. În timp ce majoritatea costurilor ar rezulta din modificări ale politicii, unele cheltuieli suportate de bugetul UE ar fi necesare pentru a înființa, a administra și a păstra datele rezultate din mecanismul de monitorizare; UE ar trebui, de asemenea, să aibă un anumit rol în sprijinirea eforturilor statelor membre de a colecta date relevante. · Coerență: Chiar și numai pentru că opțiunea C este probabil cea mai eficientă, ea poate fi descrisă ca având o contribuție mai mare la obiectivele de politică ale UE decât celelalte opțiuni. În afară de faptul că va aduce cele mai mari progrese în ceea ce privește ameliorarea sănătății, eliminarea inegalităților în materie de sănătate, încurajarea deplasării active și facilitarea incluziunii sociale, este probabil ca ea să aducă și cele mai mari beneficii economice și creșterea productivității. În plus, coerența opțiunilor C și D se aliniază perfect cu instrumentul de politică propus pentru punerea lor în aplicare. Alegerea unei recomandări a Consiliului pare să fie o abordare coerentă, dat fiind faptul că a) există deja sau sunt în curs de elaborare alte câteva documente de politică UE „moderate” care exprimă un angajament privind HEPA și că b) necesitatea luării de măsuri este prezentă în primul rând la nivelul statelor membre. 8. Monitorizare și evaluare În cadrul prezentei evaluări a impactului și în contextul pregătirii inițiativei planificate, un cadru de monitorizare a fost dezvoltat de experți, prin consultarea cu statele membre și cu părțile interesate. Acesta include un tabel cu 23 de indicatori agregați de nivel înalt în raport cu care poate fi măsurată evoluția nivelurilor HEPA și a politicilor HEPA, precum și punerea în aplicare a orientărilor UE privind activitatea fizică. Datele privind acești indicatori vor fi colectate în cadrul mecanismului de monitorizare la nivelul UE prevăzut în opțiunea preferată (opțiunea C) și vor oferi, de asemenea, cea mai mare parte a informațiilor necesare pentru a monitoriza și evalua inițiativa în ansamblu. Progresele realizate în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandării Consiliului vor face obiectul unor rapoarte periodice din partea Comisiei către Consiliu, și anume o dată la trei ani, prin implicarea structurilor de lucru pentru sport (de exemplu, Grupul de experți pentru sport, sănătate și participare) și în coordonare cu alte foruri relevante (de exemplu, Grupul la nivel înalt, Platforma privind alimentația, activitatea fizică și sănătatea). Aceste rapoarte vor include, în special, o analiză/evaluare a progreselor înregistrate pe baza datelor colectate prin intermediul mecanismului de monitorizare, pe de o parte, și, pe de altă parte, informații mai generale privind elaborarea politicii HEPA și punerea în aplicare a orientărilor UE privind activitatea fizică în statele membre. După șase ani, ar trebui să se realizeze, printr-un contractant extern, o evaluare completă a punerii în aplicare a recomandării Consiliului.