RO    RO  
 COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 20.10.2011 
SEC(2011) 1227 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMAT AL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
Care înso țește documentele 
Propunere de  
 
DIRECTIV Ă A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI 
Piețele instrumentelor financiare [reformare] 
 
și  
 
Propunere de  
 
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI 
 
Piețele instrumentelor financiare 
{COM(2011) 656 final} 
{SEC(2011) 1226 final}  
RO 2   RO DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMAT AL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
Care înso țește documentele 
Propunere de  
 
DIRECTIV Ă A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI 
Piețele instrumentelor financiare [reformare] 
 
și  
 
Propunere de  
 
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI 
 
Piețele instrumentelor financiare 
RO 3   RO 1. DEFINIREA  PROBLEMEI 
Directiva privind pie țele instrumentelor financiare ( Markets in Financial Instruments 
Directive  - MiFID) stabile ște un cadru normativ pentru furn izarea de servicii de investi ții în 
domeniul instrumentelor financiare  (de exemplu, brokeraj, consultan ță, dealing, administrare 
de portofoliu, subscriere etc.) de c ătre bănci și societăți de investi ții și pentru exploatarea 
piețelor reglementate de c ătre operatori de pia ță, inclusiv competen țele și sarcinile aferente ale 
autorităților naționale competente.  
Obiectivul general este cre șterea gradului de inte grare, competitivitate și eficiență a piețelor 
financiare din UE. MiFID a eliminat  posibilitatea ca statele membre s ă impună desfășurarea 
tuturor tranzac țiilor cu instrumente financiare pe anumite pie țe bursiere și a făcut posibil ă 
concurența liberă între bursele tradi ționale și locurile de tranzac ționare alternative în întreaga 
Europă. Directiva a oferit în egal ă măsură băncilor și societăților de investi ții un „pașaport” 
consolidat pentru furnizar ea de servicii de investi ții în întreaga UE, cu condi ția respect ării 
unor cerin țe în materie de organizare și de raportare și a unor reguli complexe concepute 
pentru a-i proteja pe investitori. 
După 3 ani și jumătate, amplificat ă de progresele tehnologice, ea a condus la o intensificare a 
concurenței între locurile de desf ășurare a tranzac țiilor cu instrumente financiare și la o palet ă 
mai largă de opțiuni pentru investitori în ceea ce prive ște furnizorii de servicii și instrumentele 
financiare. În general, costurile aferente tranzac țiilor au sc ăzut, iar gradul de integrare a 
crescut. Au ap ărut însă și anumite probleme.  
1.1. Lipsa unei concuren țe echitabile între pie țe și participan ții pe piață 
Punerea în aplicare a MiFID, combinat ă cu efectul progre sului tehnologic a schimbat în mod 
radical structura pie țelor financiare în întreaga Europ ă, în special pe pia ța acțiunilor și a 
determinat o evolu ție a conduitei participan ților pe pia ță, care reflect ă aceste schimb ări.  
În primul rând, de și asigură servicii comparabile cu cele de pe pie țele reglementate, MTF-
urile pot face practic obiectul  unui regim de reglementare și de supraveghere mai pu țin strict. 
În plus, au ap ărut noi structuri de pia ță și locuri de tranzac ționare, cum ar fi sistemele de 
încrucișare a ordinelor ( Broker Crossing Systems - BCS) și platformele de tranzac ționare a 
instrumentelor derivate ( derivatives trading platforms ), care desf ășoară activități similare cu 
cele ale MTF-urilor sau ale inte rnalizatorilor sistematici, f ără a face obiectul acelora și cerințe 
de reglementare (transparen ță și protecția investitorilor).  
Pe de alt ă parte, schimb ările tehnologice rapide, în special dezvoltarea tranzac ționării 
automatizate ( automated trading ) și a tranzac ționării de înalt ă frecvență (high frequency 
trading - HFT) provoac ă îngrijorări legate de noi riscuri posibile la adresa bunei func ționări a 
piețelor, cu atât ma i mult cu cât nu to ți traderii HF fac obiectul pr ocedurilor de autorizare și 
supraveghere în cadrul tmeiul MiFID.  
În al treilea rând, cre șterea num ărului de tranzac ții extrabursiere ( over the counter  - OTC ) cu 
acțiuni a cauzat preocup ări în rândul anumitor autorit ăți naționale de supraveghere legate de 
calitatea form ării prețurilor în cadrul schimburilor și de gradul de reprezentativitate al 
acesteia. În plus, în cadrul G20 s-a c ăzut de acord în privin ța transferului tranzac țiilor cu 
instrumente derivate extrabur siere standardizate pe pie țele bursiere sau, dup ă caz, pe 
platforme electronice de tranzac ționare.  
RO 4   RO 1.2. Acces dificil la pie țele financiare pentru IMM-uri 
Întreprinderile mici și mijlocii se confrunt ă cu dificult ăți și costuri sporite în ceea ce prive ște 
mobilizarea de capital pe pie țele de ac țiuni comparativ cu emiten ții mai mari. Aceste 
dificultăți sunt legate de lipsa de vizibilitate a pie țelor IMM-urilor, de absen ța lichidității 
pieței pentru ac țiunile IMM-urilor și de costurile ridicate ale ofertei publice ini țiale. 
1.3. Lipsă de transparen ță pentru participan ții pe piață 
Au apărut anumite preocup ări legate de faptul c ă regimul de transparen ță prevăzut de MiFID 
este insuficient pentru participan ții pe piață, atât în ceea ce prive ște piețele de acțiuni, cât și 
piețele pe care se tranzac ționează alte instrumente decât ac țiunile. 
În ceea ce prive ște piețele de acțiuni, creșterea num ărului de tranzac ții electronice a facilitat 
producerea de lichiditate „opac ă” (dark liquidity ) și utilizarea ordinelor „opace” ( dark 
orders ), la care participan ții pe piață recurg pentru a reduce la minimum costurile legate de 
impactul asupra pie ței. Cu toate acestea, o cre ștere a utiliz ării așa-numitelor „dark pools” 
ridică probleme de reglementare, deoarece ea poate afecta pân ă la urm ă calitatea 
mecanismelor de descoperire a pre țurilor pe pie țele „oficiale” ( „lit” markets ). Participan ții pe 
piață și autoritățile de supraveghere a acesteia și-au exprimat preocuparea în leg ătură cu 
întârzierile în publicarea rapoartelor de tranzac ționare pe pie țele de acțiuni.  
Pentru pie țele unde se tranzac ționează alte instrumente decât ac țiunile, cerin țele de 
transparen ță nu sunt prev ăzute de MiFID, ci  numai la nivel na țional, fapt ce nu este considerat 
întotdeauna suficient.  
În plus, exist ă problema calit ății și a formatului informa țiilor, precum și a costului perceput 
pentru informa ții și a dificult ății legate de consolidarea informa țiilor. Dac ă aceste chestiuni nu 
sunt rezolvate în totalitate, ele ar putea submin a obiectivele generale ale directivei MiFID în 
materie de transparen ță, concuren ță între furnizori de servicii financiare și protecția 
investitorilor.  
1.4. Lipsă de transparen ță pentru organismele de reglementare și competen țe de 
supraveghere insuficiente în domenii-cheie 
Este posibil ca prezen ța crescută a investitorilor financiari pe pie țele de mărfuri, în special pe 
piețe importante ale instrume ntelor derivate pe m ărfuri de referin ță (de exemplu pie țele 
petrolului și ale produselor agricole) s ă fi condus la cre șteri ale pre țurilor și la o volatilitate 
excesive. Pentru instrumentele derivate și în special pentru instrumentele derivate pe m ărfuri 
nu există o supraveghere a pozi țiilor și a administr ării acestora, care s ă poată preveni formarea 
unor piețe dezordonate și prejudiciile la adresa investitorilor. Lipsa de claritate și de coeren ță 
a cadrului de reglementare în ceea ce prive ște certificatele de emisii are un impact negativ 
asupra integrit ății pieței și protecției investitorilor pe pia ța spot secundar ă a certificatelor de 
emisii.   
Cerințele de raportare existente referitoare la tranzac ții nu reu șesc să ofere autorit ăților 
competente o imagine complet ă a pieței deoarece domeniul lor de aplicare este prea restrâns 
(de exemplu, instrumente financiare tranzac ționate doar extrabursier nu sunt, în prezent, 
raportabile) și deoarece ele sunt prea divergente.  
Experiența dobândit ă în special în timpul crizei financiare a demonstrat c ă există o lipsă de 
competen țe în ceea ce prive ște interzicerea ori restric ționarea tranzac ționării sau distribuirii 
RO 5   RO unui produs ori a unui servic iu în cazul unor evolu ții negative sau al unor limit ări, precum și 
în ceea ce prive ște investigarea sau aplicarea de sanc țiuni.  
1.5. Protecție insuficient ă a investitorilor 
Există o serie de dispozi ții în actuala Directiv ă MiFID care au drept rezultat faptul c ă 
investitorii nu beneficiaz ă de protec ție la un nivel suficient sau adecvat. Consecin țele sunt c ă 
investitorii pot fi convin și să achiziționeze produse financiare care nu le sunt adecvate sau pot 
lua decizii investi ționale nepotrivite.  
În primul rând, exist ă o acoperire inegal ă a prestatorilor de servicii, iar anumite societ ăți de 
investiții și produse (depozitele st ructurate de exemplu) fie nu sunt reglementate deloc de 
MiFID, fie sunt reglementate , dar nu suficient de clar.  
În al doilea rând, exist ă incertitudini privind unele servicii furnizate investitorilor, cum ar fi 
domeniul de aplicare al serv iciilor care presupun simpla ex ecutare, calitatea consultan ței 
pentru investi ții sau cadrul pentru stimulente. Pentru acestea din urm ă, normele Directivei 
MiFID referitoare la publicarea stimulentelor din partea ter ților nu s-au dovedit întotdeauna a 
fi foarte clare sau foarte bine  formulate pentru investitori. 
În al treilea rând, cazurile de vânzare abuziv ă au creat probleme în ceea ce prive ște furnizarea 
serviciilor c ătre clienții en gros și clasificarea clien ților.  
În fine, lipsa datelor privind calitatea execut ării ar putea comprom ite capacitatea societ ății de 
investiții de a selecta cea mai bun ă locație pentru executarea unei anumite tranzac ții pentru un 
anumit client. 
1.6. Anumite aspecte deficitare în domeniile organiz ării, proceselor, controalelor de 
risc și ale evalu ării participan ților pe pia ță 
Problema prezint ă două aspecte principale. În primul râ nd, rolul insuficient al conducerii și 
insuficien ța mecanismelor organiza ționale pentru lansarea de noi produse, opera țiuni și 
servicii, precum și deficien țele în domeniul func țiilor de control intern, a șa cum rezult ă din 
evenimentele recente. În al doilea rând, exist ă o lipsă în materie de cerin țe organiza ționale 
specifice în ceea ce prive ște administrarea portofoliului, subscrierea și plasarea valorilor 
mobiliare, dup ă cum reiese din numeroasele plângeri din partea clien ților înregistra ți în 
diverse state membre.  
1.7. Obstacole în calea concuren ței în cazul infrastruc turilor de compensare 
Evoluțiile înregistrate de modul în care locurile de tranzac ționare din UE se conecteaz ă cu 
furnizorii de servicii de compensare au pus în eviden ță și au avut ca rezultat o serie de 
obstacole în calea unei concuren țe transfrontaliere reale.  În timp ce avantajele și calitățile 
platformelor de compensare și tranzacționare integrate pe vertical ă, pe de o parte, și ale 
caselor de compensare orientate pe orizontal ă, care ofer ă servicii mai multor platforme de 
tranzacționare, pe de alt ă parte, continu ă să fie dezb ătute, aceste obstacole au împiedicat 
concurența la nivel paneuropean în ceea ce prive ște platformele de tranzac ționare deschise de 
MiFID.  
RO 6   RO 2. ANALIZA SUBSIDIARIT ĂțII 
Majoritatea aspectelor aborda te în cadrul revizuirii s unt acoperite la ora actual ă de acquis și 
de MiFID. În plus, pie țele financiare au un caracter transf rontalier intrinsec care devine tot 
mai pronun țat. Piețele interna ționale necesit ă norme interna ționale în cea mai mare m ăsură 
posibilă. Condițiile conform c ărora societ ățile și operatorii pot concura în acest context, fie c ă 
este vorba de norme privind transparen ța pre și post-tranzac ționare, protec ția investitorilor sau 
evaluarea și controlul riscurilor de c ătre participan ții pe piață, trebuie s ă fie comune tuturor 
statelor membre și reprezint ă astăzi punctul central al cadrului  MiFID. În unele domenii, 
acolo unde directiva o permite, stat ele membre au introdus deja cerin țe mai stricte. Aceasta 
înseamnă însă că statele membre au abordat prob lemele doar în interiorul grani țelor proprii. 
Acțiunile necoordonate nu ar  conduce nici la condi ții concuren țiale echitabile, nici la niveluri 
egale de protec ție a investitorilor sau de integritate a pie ței. Este nevoie s ă se acționeze la 
nivel european pentru a se modifica și actualiza cadrul de  reglementare prev ăzut de MiFID, 
astfel încât s ă se țină cont de evolu țiile înregistrate de pie țele financiare de la implementarea 
sa.  
La rândul s ău, Autoritatea European ă pentru Valori Mobiliare și Piețe (AEVMP) trebuie s ă 
joace un rol esen țial în implementarea noilor propuneri le gislative. Unul dintre obiectivele 
creării unei autorit ăți europene este acela de a continua ameliorarea func ționării pieței unice a 
valorilor mobiliare; sunt necesare noi norme la  nivelul Uniunii pentru a conferi AEVMP toate 
competen țele necesare.  
3. OBIECTIVE  
În lumina analizei problemei enun țate mai sus, obiectivele generale ale revizuirii 
cadrului MiFID sunt consolidarea încrederii investitorilor, reducerea riscului apari ției unor 
perturbări ale pieței și diminuarea riscurilor sistemice, sporirea eficien ței piețelor financiare și 
reducerea totodat ă a costurilor inutile s uportate de participan ți. 
Pentru realizarea acestor obi ective generale, este necesar ă îndeplinirea urm ătoarelor obiective 
specifice de politic ă: 
(1) asigurarea unor condi ții de concuren ță echitabile între participan ții pe piață; 
(2) sporirea transparen ței pentru participan ții pe piață; 
(3) consolidarea competen țelor autorit ăților de reglementare în domenii-cheie și a 
transparen ței față de acestea și o mai bun ă coordonare la nivel european;  
(4) creșterea nivelului de protec ție a investitorilor; 
(5) soluționarea deficien țelor organizatorice și a aspectelor legate de lipsa 
controlului și de asumarea de c ătre societățile de investi ții și operatori a unor 
riscuri excesive.  
4. OPțIUNI DE POLITIC Ă 
Opțiunile de politic ă avute în vedere în cadrul procesul ui de revizuire sunt extrem de 
numeroase. 
RO 7   RO Pentru primul obiectiv general, op țiunile acoper ă reglementarea adecvat ă a tuturor structurilor 
de piață, luând în calcul nevoile participan ților mai mici, cum ar fi IMM-urile, precum și noile 
tehnologii de tranzac ționare. Aceasta include consolidarea unor aspecte dive rse ale cadrului 
de reglementare al locurilor de tranzac ționare existente, cerin țe privind autorizarea și 
posibilitatea de a crea o nou ă categorie de loc de tranzac ționare, denumit ă sistem organizat de 
tranzacționare ( Organised Trading Facility  - OTF) care s-ar aplica acelei p ărți a tranzac țiilor 
cu acțiuni care se desf ășoară în prezent prin intermediul sistemelor de încruci șare a ordinelor 
(BCS), precum și tranzacționării de instrumente derivate, în diferite formate. În ceea ce 
privește IMM-urile, cele dou ă opțiuni selectate sunt fie introdu cerea unui regim adaptat pentru 
piețele IMM-urilor, fie promovarea unei ini țiative a sectorului vizând m ărirea vizibilit ății 
acestor pie țe. Din punct de vedere tehnologic, se pune accentul pe un control sporit al 
utilizatorilor acestor sisteme, precum și pe modul în care ace știa acceseaz ă piețele. 
În privința celui de-al doilea obiectiv general, op țiunile de m ărire a transparen ței tranzac țiilor 
includ modificarea cerin țelor actuale referitoare la ac țiuni și crearea unor noi cerin țe, în 
formate diferite, pentru restul pie țelor. În plus, sunt avute în vedere mai multe op țiuni vizând 
reducerea costurilor datelor de pia ță și îmbunătățirea accesului la aceste date printr-un 
serviciu centralizat de raportare. 
Pentru cel de-al treilea obiectiv, competen țele autorit ăților de reglementare ar putea fi 
consolidate prin instituirea unor m ăsuri diverse, cum ar fi un regim de autorizare pentru 
activitățile noi, un sistem de administrare și consolidare a pozi țiilor prin diverse modalit ăți 
prevăzute de regimul de sanc ționare. Armonizarea condi țiilor aplicabile regimului ter ților ar 
putea fi realizat ă prin diverse mijloace legale; în acela și timp, sunt prezentate mai multe 
opțiuni vizând l ărgirea sferei de raportare a tranzac țiilor și îmbunătățirea canalelor de 
raportare utilizate în acest sc op. Un domeniu care se bucur ă de o aten ție deosebit ă este cel al 
piețelor instrumentelor derivate pe m ărfuri, unde sunt instituite diverse mecanisme pentru a 
controla mai eficient volatilitatea, precum și activitățile actorilor de pe aceste pie țe. 
În ceea ce prive ște cel de-al patrulea obiectiv, consolidarea protec ției investitorilor este vizat ă 
din mai multe op țiuni axate pe domenii specifice de servic ii, cum ar fi consilierea în materie 
de investi ții sau produsele complexe, pentru care ar  putea fi aplicate un cadru mai strict și 
cerințe sporite în materie de informa ții. 
Ultimul obiectiv ar putea fi abordat prin diverse politici vizând consolidarea guvernan ței 
corporative, cerin țe mai stricte privind organizarea de  servicii specifice cum ar fi 
administrarea portofoliului, precum și un regim mai armonizat în ceea ce prive ște 
înregistrarea convorbirilor telefonice și cea a datelor electronice. 
5. EVALUAREA IMPACTULUI OP țIUNILOR PREFERATE  
Diversele op țiuni strategice au fo st evaluate în func ție de criteriul eficien ței și al eficacit ății 
lor în ceea ce prive ște atingerea obiectivelor vizate. Compararea op țiunilor de politic ă a dus la 
următoarele concluzii: 
Pentru primul obiectiv general, op țiunea preferat ă principal ă este crearea regimului OTF, care 
a trei obiective: (i) instituirea unui  cadru de reglementare corespunz ător pentru sistemele BCS 
pe piețele de acțiuni, (ii) instituirea unui cadru de reglementare adecva t pentru diferitele tipuri 
de sisteme de tranzac ționare care nu sunt re glementate în prezent ca locuri de tranzac ționare și 
(iii) crearea unui cadru care s ă fie suficient de dinamic pentru a putea acoperi viitoarele 
sisteme de tranzac ționare și soluțiile care ar putea ap ărea în viitor. Cea de-a doua solu ție 
RO 8   RO preferată este continuarea reglement ării societăților care efectueaz ă tranzacții automatizate, 
precum și a operatorilor în șiși, în special în ceea ce prive ște gestionarea riguroas ă a riscului și 
furnizarea de garan ții operaționale. S-a renun țat la o serie de op țiuni care ar fi restrâns 
activitatea de tranzac ționare de înalt ă frecvență (high frequency trading  - HFT), având efecte 
negative asupra lichidit ății pieței, cum ar fi de exemplu imp unerea unei perioade minime în 
care ordinele trebuie s ă figureze în carnetul de ordine. În ceea ce prive ște IMM-urile, s-a 
renunțat la inițiativa sectorului, deoarece a fost considerat ă prea costisitoare fa ță de avantajele 
sale poten țiale limitate. 
Pentru cel de-al doilea obiectiv, op țiunea preferat ă este o combina ție a simplific ării regimului 
de transparen ță existent pe pie țele de capital cu introducerea unui regim de transparen ță 
adaptat care va fi calibrat pentru fiecare tip de instrumente financiare incluse, altele decât 
acțiunile (adic ă piețele obliga țiunilor și cele ale instrumentelor derivate). Aceast ă combina ție 
ar trebui s ă creeze un echilibru corect între transparen ță și lichiditate.  
Referitor la competen țele autorit ăților de reglementare și coerența practicilor de supraveghere, 
opțiunea privilegiat ă principal ă este o combina ție a posibilit ății de a interzice noi servicii și 
produse cu instituirea unui sist em de administrare a pozi țiilor. Acest fapt va spori 
competen țele autorit ăților de reglementare, permi țându-le abordarea situa țiilor de risc la 
adresa protec ției investitorilor, de stabilitate a pie ței sau de risc sistemic. În plus, consolidarea 
cooperării dintre autorit ățile de reglementare ale pie țelor de m ărfuri fizice și financiare va 
contribui la crearea unor pie țe ale instrumentelor derivate pe m ărfuri mai ordonate și mai 
stabile.  
În ceea ce prive ște transparen ța față de autorit ățile de reglementare, calea preferat ă este 
combinarea extinderii domeniului de aplicare al raport ării tranzac țiilor cu raportarea 
consolidat ă prin instituirea unor mecanisme le de raportare aprobate ( Approved Reporting 
Mechanisms  - ARM), fapt care va permite o monitorizare mai extins ă a piețelor de c ătre 
autoritățile de reglementare, conducând la o integritate sporit ă a pieței.  
Pe piețele instrumentelor derivate pe m ărfuri, un nou sistem de raportare a pozi țiilor, cu o 
revizuire a derog ărilor de care beneficiau unii traderi de m ărfuri, va m ări transparen ța atât față 
de autorit ățile de reglementare, cât și față de public, permi țând o mai bun ă evaluare a 
impactului afluxului de investi ții financiare asupra mecanismului de formare a pre țurilor și 
asupra volatilit ății acestora.  
În sfârșit, extinderea aplic ării MiFID la tranzac ționarea certificatelor de emisii pe pia ța spot 
secundară va asigura o reglementare și o supraveghere corespunz ătoare a pie ței spot a 
carbonului și va asigura coeren ța din punct de vedere al cadrului de reglementare între pie țele 
fizice și cele ale instrumentelor derivate, precum și între pie țele primar ă și secundar ă. 
Cât prive ște cel de-al patrulea obiectiv, op țiunile selectate vor extinde în primul rând 
domeniul de aplicare al regulam entului la produse, servicii și furnizori și vor întări protecția 
investitorilor, prin  asigurarea unei acoperiri corespunz ătoare a furnizorilor de servicii de 
investiții (de exemplu, micile firme de consultan ță pe probleme de investi ții, scutite în prezent 
în temeiul MiFID, vor trebui s ă se supun ă unor norme na ționale de conduit ă similare) și a 
produselor (de exemplu a depozitelor  structurate). În plus, lista de produse complexe care pot 
fie vândute doar prin executare va fi limitat ă, iar cerin țele în materie de informa ții către clienți 
vor fi consolidate. S-a renun țat la opțiunea de a elimina complet regimul simplei execut ări, 
deoarece s-a considerat c ă ar avea prea multe efecte negative și ar fi prea costisitoare pentru 
anumite categorii de clien ți cu bune cuno ștințe financiare. De asemenea, calitatea consultan ței 
RO 9   RO de investi ții ar fi îmbun ătățită prin specificarea condi țiilor referitoare la furnizarea de 
consultan ță independent ă. În final, interzicerea stimulentelor pentru consultan ța independent ă 
în materie de investi ții și pentru administrarea portofoliului va elimina conflictul inerent de 
interese al societ ăților care furnizeaz ă aceste servicii, conducând la o mai bun ă calitate a 
serviciilor pentru investitori.  
În privința ultimului obiectiv, op țiunea preferat ă este o combina ție între înt ărirea rolului 
directorilor de societ ăți, în special în ceea ce prive ște funcțiile de control intern și cerințele 
organizaționale specifice legate de administrarea și subscrierea portofoli ului, care reprezint ă 
domenii-cheie pentru protec ția investitorilor și integritatea pie ței, contribuind în acela și timp 
la un cadru mai coerent în Eu ropa. Introducerea unei noi func ții interne separate pentru 
soluționarea reclama țiilor clien ților a fost îns ă eliminată, fiind considerat ă prea costisitoare și 
prea inflexibil ă. 
6. MONITORIZARE șI EVALUARE  
Comisia va monitoriza modul în care statele membre aplic ă modificările propuse în cadrul 
inițiativei legislative privind pie țele instrumentelor financiare. Consecin țele aplicării măsurii 
legislative ar putea fi evaluate la trei  ani de la data transpunerii acestei m ăsuri, în contextul 
unui raport adresat Consiliului și Parlamentului European. El s-ar putea baza pe diferite 
rapoarte de evaluare a impactului în practic ă al diferitelor m ăsuri de reglementare prev ăzute 
mai sus.