RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU referitor la punerea în aplicare a Deciziei 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere („Decizia Prüm”) /* COM/2012/0732 final */





RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU referitor la punerea în aplicare a Deciziei 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere („Decizia Prüm”) 1. Introducere Prezentul raport are drept obiectiv să facă un bilanț al situației la peste patru ani de la adoptarea Deciziei 2008/615/JAI a Consiliului și la peste un an de la expirarea termenului‑limită, respectiv 26 august 2011, pentru punerea sa în aplicare integrală. Inițial, acest raport a fost menit nu numai să evalueze punerea în aplicare a deciziei menționate anterior, ci și să reflecteze asupra recomandărilor privind evoluția ulterioară a instrumentului [a se vedea articolul 36 alineatul (4) din decizie]. Dată fiind întârzierea considerabilă înregistrată la nivelul punerii în aplicare, Comisia a decis să nu ia în considerare evoluțiile ulterioare înainte de punerea în aplicare integrală a deciziei menționate anterior. Procedând astfel, Comisia urmărește să evite încetinirea într-o mai mare măsură a eforturilor de punere în aplicare și să faciliteze o punere în aplicare rapidă a deciziei într-un cadru legal stabil. Cu toate acestea, punerea în aplicare nu a avansat suficient și, prin urmare, Comisia invită statele membre să depună toate eforturile necesare punerii în aplicare integrale a deciziei. Chiar dacă experiențele statelor membre operaționale[1] au demonstrat valoarea adăugată a instrumentului, au apărut unele probleme. Prin urmare, deși se concentrează pe punerea în aplicare a deciziei sus-menționate, prezentul raport va reflecta, de asemenea, principalele dificultăți întâmpinate la nivelul utilizării instrumentului. În vederea elaborării prezentului raport, Comisia a transmis un chestionar („chestionarul Prüm”) la care au răspuns 25 de state membre (toate statele membre, cu excepția MT și PT). Au fost culese informații și din: · chestionarul comun privind instrumentul Prüm transmis după termenul-limită de către președinția polonă a Consiliului și de către Echipa de competență mobilă (MCT)[2], (documentul CM 4285/11); · raportul semestrial privind stadiul punerii în aplicare a Deciziei Prüm (documentul nr. 17761/11); · discuțiile în cadrul grupului DAPIX[3] și al subgrupurilor Prüm; · discuțiile purtate în vederea dezvoltării modelului european de schimb de informații (EIXM); · contactele și reuniunile cu experții în domeniul schimbului de date privind ADN, amprentele digitale și înmatricularea vehiculelor (VRD), alături de MCT și de serviciul de asistență tehnică Prüm[4]. 2. Instrumentul Convenția privind intensificarea cooperării transfrontaliere, denumită și „Convenția Prüm”, a fost aprobată la 27 mai 2005 de 7 țări europene. Alte țări au aderat ulterior la convenție (BG, RO, SI, FI, HU, EE, SK). La 23 iunie 2008, o parte importantă din convenție a fost transpusă în legislația UE odată cu adoptarea Deciziei 2008/615/JAI a Consiliului[5]. În același timp, Consiliul a adoptat Decizia 2008/616/JAI privind punerea în aplicare a Deciziei 2008/615/JAI[6] (considerate împreună, acestea sunt denumite în continuare „cele două Decizii Prüm”). Islanda și Norvegia au aderat la cele două Decizii Prüm în noiembrie 2009, când au semnat acordul privind aplicarea anumitor dispoziții ale deciziilor Consiliului. Elemente ale Deciziei Prüm Decizia Prüm este alcătuită din patru elemente: (a) Căutarea automatizată a datelor Dispozițiile privind căutarea și compararea automatizată a datelor din fișierele de date naționale în domeniul datelor privind ADN, al datelor dactiloscopice (amprente digitale) și al datelor privind înmatricularea vehiculelor (VRD) sunt incluse, în principal, în capitolul 2. Această parte reprezintă nu numai un progres important în domeniul schimbului de informații în materie de asigurare a respectării legii, dar și partea cea mai complexă de pus în aplicare. (b) Schimbul de informații în scopul prevenirii infracțiunilor În capitolele 3 și 4 se prevăd dispoziții privind prevenirea infracțiunilor care pot apărea în cursul evenimentelor majore cu o dimensiune transfrontalieră și privind prevenirea eventualelor infracțiuni teroriste. (c) Cooperarea polițienească Capitolul 5 prevede intensificarea cooperării polițienești transfrontaliere, inclusiv posibilitatea de a exercita competențe executive pe teritoriul altui stat membru. (d) Protecția datelor Capitolul 6 conține dispozițiile generale specifice privind protecția datelor în vederea aplicării deciziei. Termenul „operațional”, utilizat în prezentul raport, înseamnă că Consiliul a adoptat o decizie prin care un stat membru este autorizat să facă schimb de un anumit tip de date și face referire numai la o capacitate inițială pentru schimbul automatizat de date. Înainte ca Consiliul să poată adopta această decizie, un stat membru trebuie să facă obiectul unei evaluări realizate de către experții altor state membre[7]. 3. Stadiul punerii în aplicare Date privind ADN În afara celor 18 state membre (situație la 31 octombrie 2012) enumerate în anexă, alte 5 au afirmat că au înregistrat progrese considerabile în ceea ce privește aplicarea măsurilor necesare pentru schimbul automatizat de date privind ADN și că vor deveni, probabil, operaționale la începutul anului 2013. Dacă la termenul legal prevăzut pentru punerea în aplicare a deciziei, respectiv august 2011, situația din acest domeniu constituia o sursă de preocupare, de atunci, ea s-a îmbunătățit considerabil. Cu toate acestea, 4 state membre (EL, IE, IT, UK) trebuie să își intensifice eforturile în mod semnificativ. Date dactiloscopice Cele mai multe state membre au rămas mult în urmă în domeniul datelor dactiloscopice. La 31 octombrie 2012, numai 14 state membre au fost pregătite să permită altor state membre să efectueze căutări în sistemele lor automatizate de identificare a amprentelor digitale (AFIS). Se preconizează că alte 7 state își vor finaliza punerea în aplicare din punct de vedere tehnic și vor fi pregătite de evaluare, la începutul anului 2013. În cazul a 6 state membre (EL, IE, IT, PL, PT, UK), informațiile aflate la dispoziția Comisiei nu permit să se specifice cu precizie când vor fi operaționale aceste state. Date privind înmatricularea vehiculelor La 31 octombrie 2012, numai 13 state membre erau operaționale în domeniul datelor privind înmatricularea vehiculelor. Cu toate acestea, se așteaptă progrese rapide din partea unui număr suplimentar de state membre. Alte 4 state membre au fost supuse sau sunt pe punctul de a fi supuse evaluării Consiliului, iar în cazul a 7 state pot fi observate eforturi considerabile. Numai 3 state membre (EL, PT, UK) fie nu au întreprins încă nicio activitate semnificativă, fie întâmpină dificultăți persistente în acest sens. În ansamblu, situația referitoare la datele privind înmatricularea vehiculelor este promițătoare în măsura în care este vorba, din punct de vedere tehnic, de domeniul care se poate conecta cel mai ușor la toți ceilalți parteneri operaționali de îndată ce un stat membru devine operațional. Punerea în aplicare a capitolelor 3, 4 și 5 Toate statele membre, cu o singură excepție, au desemnat un punct de contact național în conformitate cu capitolele 3 și 4 (articolele 15 și 16). În consecință, se poate deduce că ele au pus în aplicare aceste capitole în mod funcțional. În ceea ce privește capitolul 5, cinci state membre au răspuns, în cadrul chestionarului Prüm, că dispozițiile legale sau administrative nu au intrat încă în vigoare[8]. Punerea în aplicare a acestor capitole se află într-un stadiu foarte avansat în raport cu cea a dispozițiilor privind schimbul automatizat de date, deoarece nu presupune nicio instalație tehnică ce necesită timp și bani. Având în vedere că termenul-limită stabilit pentru punerea în aplicare a acestor capitole s-a împlinit la data de 26 august 2009, statele membre care nu au progresat în acest domeniu trebuie să pună în aplicare cerințele naționale cât mai curând posibil și să informeze Secretariatul General al Consiliului și Comisia în acest sens. Dispoziții privind protecția datelor În temeiul Deciziei Prüm, schimbul de date nu poate avea loc decât atunci când toate dispozițiile privind protecția datelor prevăzute la capitolul 6 au fost transpuse în legislația națională. Această transpunere este examinată de către experții din alte state membre prin intermediul unui chestionar[9] în cadrul procedurii de evaluare. Prin decizia sa de a permite unui stat membru să schimbe date cu caracter personal, Consiliul recunoaște că acest stat membru respectă toate dispozițiile necesare în materie de protecție a datelor. La 31 octombrie 2012, statele membre care nu au răspuns încă la acest chestionar erau: DK, EL, IE, IT. În același timp, doar IT și EL nu se conformaseră încă cerinței[10] de a specifica autoritatea independentă de protecție a datelor care este responsabilă pentru schimbul de date în temeiul Deciziei Prüm. 4. Motivele întârzierilor aferente punerii în aplicare 4.1. Dificultăți tehnice Președinția polonă a colectat date exhaustive privind motivele întârzierilor apărute în procesul de punere în aplicare în 2011. Rezultatele obținute au fost incluse în raportul semestrial al președinției, din 28 noiembrie 2011. În rezumat, principalele motive ale întârzierilor au fost de natură tehnică, fiind cauzate de o lipsă de resurse umane și financiare în statele membre. Chiar dacă, între timp, mai multe state membre au reușit să depășească aceste dificultăți, se poate presupune că natura problemei nu s-a schimbat în mod radical din 2011 până în prezent. Această presupunere a fost confirmată în cursul discuțiilor din cadrul subgrupurilor DAPIX și al contactelor bilaterale între Comisie și experții naționali și cei coordonatori. 4.2. Finanțare Conform raportului semestrial, finanțarea a reprezentat o problemă serioasă pentru punerea în aplicare în 10 state membre neoperaționale. 6 dintre ele au prezentat între timp cereri în vederea obținerii unei finanțări din partea UE în cadrul programului „Prevenirea și combaterea infracționalității” (ISEC). În același timp, mai multe state membre nu au solicitat încă sprijin financiar, inclusiv cele care au înregistrat întârzieri la nivelul punerii în aplicare. Numărul de cereri de finanțare prezentate în cadrul programului ISEC care vizează punerea în aplicare a Deciziei Prüm a atins un nou nivel de vârf în 2011, cu 9 proiecte aprobate și alte 6 proiecte în curs de evaluare la 30 septembrie 2012. În august 2012, finanțarea UE în favoarea proiectelor ISEC din sfera de aplicare a Deciziei Prüm se ridica la 6,2 milioane EUR, în timp ce alte 5,7 milioane EUR au fost acordate în favoarea unor acțiuni deja aprobate, dar nefinalizate încă. Cererile în curs prezentate la sfârșitul anului 2011 vizează o sumă potențială în valoare de 4,9 milioane EUR. Comisia va continua să pună resursele UE la dispoziția programului ISEC în 2013. 4.3. Concluzie Punerea în aplicare a celor două Decizii Prüm generează o serie de provocări de ordin administrativ, tehnic și financiar. În același timp, există mai multe posibilități de a obține sprijin în caz de nevoie: pe lângă finanțarea UE, există MCT și serviciul de asistență tehnică Prüm în cadrul Europol și, în cele din urmă, dar nu în ultimul rând, mai multe state membre operaționale dispun în prezent de o experiență considerabilă în ceea ce privește funcționarea instrumentului Prüm și pot fi consultate în această privință. Date fiind problemele tehnice și resursele limitate evocate, este surprinzător faptul că statele membre neoperaționale au ezitat să solicite sprijin din partea MCT. Având în vedere diversele posibilități de a obține sprijin și perioada lungă de timp care s-a scurs de la adoptarea celor două Decizii Prüm, este greu de găsit vreun motiv care ar putea justifica deficiențele la nivelul punerii în aplicare. Mai presus de toate, este necesară o voință politică și o modalitate adecvată de definire a priorităților pentru a depăși obstacolele întâmpinate la nivel național. Decizia Prüm a fost adoptată în cadrul fostului al treilea pilon, astfel încât normele obișnuite de control privind punerea în aplicare la nivel național nu se aplică în timpul unei perioade de tranziție. Cu toate acestea, începând din decembrie 2014, Comisia va avea posibilitatea de a utiliza procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor[11]. 5. Utilizarea instrumentului 5.1 Schimb automatizat de informații în conformitate cu capitolul 2 Pentru un număr crescând de state membre, Prüm a devenit un instrument de rutină în ceea ce privește investigarea infracțiunilor cu o posibilă dimensiune transfrontalieră. La doi ani de la exercițiul de evaluare a situației existente, realizat de Comisie, pe parcursul căruia experți naționali și ai UE au examinat modul în care schimbul de informații funcționa în practică, s-a constatat o atitudine relativ pozitivă a majorității statelor membre față de Decizia Prüm, acest rezultat fiind confirmat de răspunsurile la chestionarul Prüm. Cu toate acestea, unele state membre nu întreprind întotdeauna măsuri care să corespundă acestei constatări pentru a pune în aplicare instrumentul respectiv. Potrivit chestionarului, mai mult de jumătate din autoritățile competente ale statelor membre văd în schimbul de date privind înmatricularea vehiculelor și în schimbul de date privind ADN o enormă valoare adăugată pentru prevenirea și investigarea infracțiunilor. În ceea ce privește amprentele digitale, aproximativ 40 % dintre statele membre care au răspuns la chestionar acordă o foarte mare valoare instrumentului, în timp ce peste 50 % dintre acestea consideră că instrumentul aduce cel puțin o oarecare valoare adăugată. Aproape toate statele membre care au răspuns la această întrebare au considerat că eficiența procedurală a mecanismelor este foarte bună sau bună în ceea ce privește datele privind înmatricularea vehiculelor. Situația este mai puțin omogenă în ceea ce privește ADN și amprentele digitale: aproximativ 30 % din statele membre care au răspuns la această întrebare consideră că eficiența acestor două domenii este numai acceptabilă sau chiar inadecvată (a se vedea punctul 5.2.2). Statistici În multe state membre, autoritatea care înregistrează concordanțele Prüm nu este aceeași cu cea care utilizează datele în vederea efectuării de investigații. Și, adesea, doar o autoritate terță, cum ar fi parchetul, este în măsură să aprecieze valoarea unei anumite informații specifice obținute în cadrul schimbului Prüm. Cu toate acestea, pentru a efectua o evaluare detaliată, este esențial să se dispună de date statistice corespunzătoare. Impactul real al Deciziilor Prüm nu poate fi evaluat în absența unor astfel de date. În cadrul grupului de lucru DAPIX, au fost discutate diferitele opțiuni posibile de modele statistici. Din cauza dificultăților administrative menționate mai sus, majoritatea statelor membre au optat pentru un model axat pe un număr de concordanțe între seturi de date. Deși aceasta este o soluție provizorie rezonabilă, vor fi necesare eforturi suplimentare în viitor pentru a reflecta mai bine utilizarea acestor concordanțe în vederea efectuării de investigații. 2011 a fost primul an în care au fost colectate statistici comparabile. Datele colectate au demonstrat că acuratețea statisticilor pentru cele trei tipuri de date trebuie să fie îmbunătățită în continuare. Cu toate acestea, rezultatele bazate pe cifrele disponibile în prezent sunt promițătoare și demonstrează că autoritățile operaționale utilizează deja într-o mare măsură instrumentul Prüm[12]: · numărul total de concordanțe privind amprentele digitale verificate în 2011: 2 553 · numărul total de concordanțe privind ADN verificate în 2011, conform modelului actual: 20 719 · numărul total de cereri referitoare la datele privind înmatricularea vehiculelor în 2011 despre care s-au găsit informații: 260 253[13] Cazurile individuale în care au fost efectuate căutări automatizate de date privind ADN sau de date dactiloscopice nu pot, desigur, înlocui cifrele exacte. Cu toate acestea, ele oferă o perspectivă asupra tipului de investigații pentru care Decizia Prüm se poate dovedi foarte utilă. Următorul exemplu din Germania ilustrează valoarea instrumentului Prüm într-un context transfrontalier: Spre sfârșitul verii 2011, cadavrul unui bărbat înjunghiat a fost găsit într-un oraș din nord-vestul Germaniei. La locul săvârșirii infracțiunii, experții din cadrul poliției au descoperit o amprentă digitală pe un cadru de ușă în apartamentul în care a fost găsită victima. Deși nu exista nicio conexiune evidentă cu vreo altă țară, o căutare automatizată de tip Prüm a dus la obținerea unui rezultat pozitiv în baza de date AFIS a Bulgarei. Informațiile ulterioare solicitate Bulgariei a doua zi au fost transmise în termen de trei ore și au fost imediat introduse în Sistemul de Informații Schengen. În ziua următoare, persoana vizată era deja arestată în Austria. 5.2 Situația poate fi îmbunătățită în continuare În pofida aprecierii generale din partea anchetatorilor, o serie de dificultăți au apărut în cursul primelor zile de utilizare a instrumentului. Cele mai importante probleme sunt abordate în prezenta secțiune. 5.2.1 Procedura de urmat în cazul unui rezultat pozitiv Articolul 5 (pentru ADN) și articolul 10 (pentru amprentele digitale) stipulează că „[…] transmiterea de date suplimentare cu caracter personal […] se realizează în temeiul legislației naționale, inclusiv al dispozițiilor privind asistența judiciară, a statului membru solicitat.” Deși Deciziile Prüm nu conțin dispoziții detaliate privind modul în care trebuie să se dea curs unei concordanțe între seturile de date (denumită, de asemenea, un „rezultat pozitiv”), acest aspect s-a dovedit a fi esențial. Funcția de căutare automatizată reprezintă un progres substanțial. Însă fără măsuri ulterioare adecvate, „rezultatele pozitive” nu prea au sens pentru anchetatori. În chestionarul Prüm, 18 din 24 de state membre au evidențiat, în general, necesitatea de a îmbunătăți măsurile ulterioare obținerii unui rezultat pozitiv Prüm, o treime dintre aceste state focalizându‑se asupra structurilor naționale, în timp ce o mare parte dintre ele consideră că este necesară o acțiune, în principal, la nivelul UE. Anumiți experți critică lipsa de standardizare. Pentru gestionarea cererilor ulterioare se utilizează în măsură aproape egală canalele Europol și Interpol, în timp ce doar câteva state membre preferă să recurgă la birourile SIRENE sau la ofițerii de legătură bilaterali. În unele state membre, alegerea depinde de tipul de date; în alte cazuri, ea depinde de fenomenul infracțional. În orice caz, situația este relativ eterogenă, ceea ce, potrivit experților, generează uneori întârzieri. O altă problemă vizează stabilirea de puncte de contact: propunerile variază de la instituirea unor puncte de contact specifice pentru măsurile ulterioare instrumentului Prüm la integrarea mecanismelor în cadrul ghișeelor unice naționale, astfel cum s-a subliniat în comunicarea privind modelul european de schimb de informații (EIXM). S-a discutat, de asemenea, despre potențialul unei simplificări prin intermediul unor soluții tehnice. În acest sens, trebuie remarcat faptul că procedura de urmat după obținerea unui rezultat pozitiv Prüm a fost selectată ca proiect-pilot între Belgia, Germania și Polonia în cadrul programului UMF II[14]. Acest program, finanțat în mare parte de Comisie și gestionat de către Europol, are drept obiectiv stabilirea unui cadru comun în vederea unui schimb de informații la nivel transfrontalier structurat între autoritățile de asigurare a respectării legii, inclusiv un model comun de informații semantice și un format comun pentru schimbul de date. Comunicarea Comisiei privind modelul european de schimb de informații (EIXM) abordează aceste aspecte și formulează recomandări relevante. 5.2.2 Specificații tehnice și administrative pentru punerea în aplicare Alte aspecte care împiedică utilizarea instrumentului Prüm vizează un număr de specificații privind schimbul automatizat de date, prevăzute în Decizia 2008/616/JAI privind punerea în aplicare a Deciziei Prüm. Un număr semnificativ de state membre consideră că normele privind concordanța, în special pentru profilurile ADN, nu sunt pe deplin satisfăcătoare și trebuie să fie concepute mai bine, astfel încât să se evite ca, în urma unor verificări ulterioare, concordanțele să fie identificate ca fiind false. O altă problemă exprimată deseori de experți vizează specificațiile referitoare la documentul de control al interfeței pentru schimbul de date dactiloscopice, care, în versiunea sa actuală, lasă prea mult loc interpretării și, prin urmare, poate conduce la incompatibilități tehnice. În plus, unele state membre sugerează utilizarea mai eficientă a capacităților de căutare limitate în domeniul datelor dactiloscopice pentru a reduce la minimum riscul de supraîncărcare a sistemelor naționale. Ele propun punerea la dispoziția altor state membre a capacităților neutilizate de către un stat membru și specificarea de către statul membru care primește cererea a momentului în care acesta ajunge la limita capacității sale de căutare. Câteva state membre și-au exprimat îngrijorarea cu privire la capacitățile naționale de verificare a eventualelor concordanțe transmise (candidate) în urma unei cereri efectuate pornind de la date dactiloscopice. Cu cât există mai multe state membre operaționale în acest domeniu, cu atât mai mult personal este necesar pentru verificarea manuală a rezultatelor pozitive, astfel încât să se evite situația în care această cerință ar restrânge schimbul de date dactiloscopice. Chiar dacă dificultățile nu justifică neaplicarea Deciziilor Prüm, acestea ar putea împiedica eforturile de punere în aplicare ale unor state membre care nu sunt încă operaționale. Îmbunătățirea funcționării sistemului ar crea un stimulent și mai puternic pentru o punere în aplicare rapidă a recomandărilor (a se vedea recomandările de mai jos). 5.2.3 Echipa de competență mobilă (MCT) și serviciul de asistență tehnică Prüm din cadrul Europol Atât MCT, cât și serviciul de asistență tehnică Prüm instituit în cadrul Europol în ianuarie 2012 sprijină statele membre în punerea în aplicare și în utilizarea sistemului. MCT oferă, în primul rând, o asistență prioritară pentru punerea în aplicare a schimbului de date privind ADN și de date dactiloscopice, în timp ce serviciul de asistență tehnică furnizează sprijin statelor membre operaționale. Aceste două entități au elaborat o serie de activități pentru a soluționa dificultățile descrise mai sus, în secțiunea 5.2.2. În acest scop, au fost instituite grupuri informale de experți (așa­numitele grupuri tematice). Normele de concordanță privind ADN și interpretarea documentului de control al interfeței pentru datele dactiloscopice sunt abordate în cadrul grupurilor tematice consacrate acestor chestiuni. Gestionarea migrării programelor informatice și facilitarea procedurilor de testare, precum și gestionarea certificatelor de securitate destinate testării și exploatării sistemului în rândul participanților operaționali au fost identificate ca fiind domenii care pot face obiectul unei coordonări din partea serviciului de asistență tehnică Prüm. Un alt domeniu constă în îmbunătățirea procedurii de urmat în cazul unui rezultat pozitiv. Mai mult, serviciul de asistență tehnică a stabilit o platformă Europol pentru experți (EPE), cu scopul facilitării schimbului de cunoștințe în domeniu. Toate activitățile desfășurate în prezent de MCT ar trebui să fie redirecționate spre serviciul de asistență tehnică la sfârșitul proiectului MCT, în iulie 2013, în cazul în care aceste sarcini sunt încă necesare până la acea dată. 5.3 Cooperarea polițienească și schimbul de informații (capitolele 3 – 5) Aprecierea generală a statelor membre privind dispozițiile prevăzute în capitolele respective este bună. În răspunsurile lor la chestionarul Prüm, statele membre au exprimat următoarele opinii: Capitolul 3 (evenimente majore) este considerat de statele membre a fi foarte util 13 inutil 3 de o utilitate medie 5 (4 state membre nu au răspuns la această secțiune) Capitolul 4 (măsuri de prevenire a infracțiunilor teroriste) este considerat de statele membre a fi foarte util 8 inutil 5 de o utilitate medie 6 (6 state membre nu au răspuns la această secțiune) Capitolul 5 (alte forme de cooperare) este considerat de statele membre a fi foarte util 14 inutil 1 de o utilitate medie 6 (4 state membre nu au răspuns la această secțiune) Este surprinzător să se constate utilitatea relativ scăzută atribuită măsurilor de prevenire a terorismului prevăzute în capitolul 4. Deși în 15 state membre există temeiuri juridice alternative pentru capitolul 4, nu se explică de ce acest capitol este mai puțin apreciat, ținând seama de faptul că cifrele pentru capitolul 3 (17 state membre) și capitolul 5 (15 state membre) sunt similare. În ceea ce privește utilizarea efectivă a acestor capitole, situația este destul de eterogenă. Utilizarea dispozițiilor || Capitolul 3 (evenimente majore) || Capitolul 4 (infracțiuni teroriste) || Capitolul 5 (alte forme de cooperare) Deseori || 8 || 5 || 5 Uneori || 7 || 2 || 10 Niciodată || 6 || 15 || 8 În practică, formele cele mai frecvente de cooperare polițienească operațională sunt patrulele comune, controalele comune ale traficului și sprijinul oferit cu ocazia evenimentelor majore, urmate de controalele efectuate asupra persoanelor și de controlul documentelor, precum și de sprijinul oferit cu ajutorul unor echipamente speciale. Alte forme de cooperare există doar în puține cazuri. Concluzii Din datele disponibile reiese faptul că o majoritate netă a statelor membre apreciază valoarea acestor dispoziții, chiar dacă nu le folosesc în practică decât ocazional. Comisia nu are cunoștință de dificultăți de ordin general privind aplicarea acestor capitole. Nu s-a semnalat niciun caz în care să se fi aplicat articolele 21 și 22 cu privire la răspunderea civilă sau penală. În orice caz, răspunsul la întrebarea din chestionarul Prüm privind necesitatea de a revizui aceste capitole a fost totuși foarte clar: 20 de state membre nu au considerat că ar fi necesară o revizuire, în timp ce 1 sau 2 state membre erau în favoarea unei revizuiri. 6. Recomandări În primul rând, statele membre care au înregistrat întârzieri mari ar trebui să fructifice mai bine posibilitățile existente, de exemplu prin solicitarea de finanțare în temeiul programelor Comisiei sau prin valorificarea sprijinului oferit de MCT și de serviciul de asistență tehnică în cadrul Europol. Este greu de înțeles că statele membre care întâmpină dificultăți la nivelul resurselor sau al know-how-ului tehnic nu recurg la structurile de sprijin existente. Prin urmare, statele membre care se confruntă cu asemenea dificultăți sunt invitate din nou să ia legătura cu MCT (pe perioada desfășurării acestui proiect) sau cu serviciul de asistență tehnică. În plus, statele membre aflate în această situație ar trebui să ia în considerare posibilitatea de a depune cereri pentru proiecte de punere în aplicare în cadrul programului de finanțare ISEC înainte de expirarea acestuia, după 2013. În același timp, statele membre operaționale sunt invitate să își mențină și, atunci când este necesar, să își intensifice disponibilitatea de a sprijini statele membre care pun în aplicare sistemul, de exemplu prin desemnarea de experți pentru vizitele de evaluare. În ceea ce privește funcționarea instrumentului și eventualele îmbunătățiri care pot fi aduse acestuia fără a recurge la modificări de ordin juridic, activitatea MCT și a serviciului de asistență tehnică ar trebui să fie luate în considerare și în acest caz. Grupurile tematice evocate anterior reprezintă un bun punct de plecare pentru a conveni asupra unor soluții pragmatice în cazul în care ar putea exista ambiguități la nivelul dispozițiilor legale și în cazul în care eficiența mecanismului actual poate fi încă îmbunătățită. De asemenea, statelor membre care nu sunt încă operaționale li se recomandă să țină seama de rezultatele grupurilor tematice în procesul de punere în aplicare. Furnizarea de statistici fiabile rămâne esențială, întrucât aceasta este modalitatea optimă de a aprecia valoarea adăugată a Deciziilor Prüm. Prin urmare, statele membre sunt invitate să își reconsidere, dacă este necesar, posibilitățile de îmbunătățire a modelelor statistice actuale. Obiectivul ar trebui să fie identificarea cu și mai multă precizie a numărului de concordanțe care, în urma unei cereri ulterioare, s-au dovedit a fi informații care au fost utilizate efectiv în cadrul anchetelor penale. Filtrarea statisticilor referitoare la schimbul de date privind ADN în cadrul opțiunii 2 din documentul 12226/11[15] ar reprezenta un pas înainte în direcția cea bună, care ar trebui urmată, indiferent de modelul de statistici nefiltrate aprobat de către DAPIX. Fără a aduce atingere necesității evidente și urgente de a pune în aplicare integral instrumentele existente, în conformitate cu Comunicarea Comisiei din 2010 intitulată „Prezentare generală asupra modului de gestionare a informațiilor în spațiul de libertate, securitate și justiție”[16], Comisia va aplica integral principiile esențiale și cele orientate către proces prevăzute în comunicarea respectivă ori de câte ori aplicarea viitoare a altor sisteme (precum SIS II) vizează o tehnologie utilizată pentru Deciziile Prüm sau pentru obiectivele urmărite de acestea. În consecință, având în vedere climatul economic actual, trebuie acordată o atenție deosebită necesității de a se garanta cel mai bun raport cost-eficacitate. Dincolo de sfera de aplicare a deciziilor, procedurile ulterioare obținerii de rezultate pozitive s-au dovedit a fi esențiale. În acest context, ar trebui avute în vedere, de asemenea, activitățile în curs care vizează identificarea procedurilor ulterioare naționale[17] și a activităților aferente ale serviciului de asistență tehnică pentru instituirea unui format standardizat de mesaj. Comunicarea Comisiei privind un model european de schimb de informații (EIXM), publicată împreună cu prezentul raport, conține recomandări suplimentare în acest sens. ANEXĂ Prezentare generală a statelor membre operaționale Explicație: Tabelele reflectă stadiul actual al punerii în aplicare pentru diferitele tipuri de date: datele privind ADN, cele privind amprentele digitale și cele privind înmatricularea vehiculelor. În unele cazuri, statele membre nu fac încă schimb de informații în practică, deși sunt considerate „operaționale”, ceea ce înseamnă că Consiliul a adoptat o decizie care permite acestor state membre să facă schimb cu datele respective. Statele membre operaționale sunt următoarele · pentru ADN: BG, CZ, DE, EE, ES, FR, CY, LV, LT, LU, HU, NL, AT, PT, RO, SI, SK, FI · pentru amprentele digitale: BG, CZ, DE, EE, ES, FR, CY, LT, LU, HU, NL, AT, SI, SK · pentru înmatricularea vehiculelor: BE, DE, ES, FR, LT, LU, NL, AT, PL, RO, SE, SI, FI Câmpurile gri indică faptul că două state membre au început să schimbe tipul de date afișat în tabel. Tabelele sunt anexate la documentul 5086/7/12 al Consiliului și actualizate la intervale de aproximativ șase săptămâni. Tabelele actuale sunt rezultatul celei de a șaptea actualizări, publicată la 12 octombrie 2012. Schimb operațional de date privind ADN || BE || BG || CZ || DK || DE || EE || EL || ES || FR || IE || IT || CY || LV || LT || LU || HU || MT || NL || AT || PL || PT || RO || SI || SK || FI || SE || UK BE || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || BG || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || CZ || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || DK || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || DE || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || EE || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || EL || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || ES || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || FR || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || IE || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || IT || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || CY || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || LV || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || LT || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || LU || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || HU || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || MT || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || NL || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || AT || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || PL || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || PT || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || RO || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || SI || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || SK || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || FI || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || SE || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || UK || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x Schimb operațional de date dactiloscopice || BE || BG || CZ || DK || DE || EE || EL || ES || FR || IE || IT || CY || LV || LT || LU || HU || MT || NL || AT || PL || PT || RO || SI || SK || FI || SE || UK BE || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || BG || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || CZ || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || DK || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || DE || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || EE || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || EL || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || ES || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || FR || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || IE || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || IT || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || CY || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || LV || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || LT || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || LU || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || HU || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || MT || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || NL || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || AT || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || PL || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || PT || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || RO || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || SI || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || SK || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || FI || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || SE || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || UK || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x Schimb operațional de date privind înmatricularea vehiculelor || BE || BG || CZ || DK || DE || EE || EL || ES || FR || IE || IT || CY || LV || LT || LU || HU || MT || NL || AT || PL || PT || RO || SI || SK || FI || SE || UK BE || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || BG || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || CZ || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || DK || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || DE || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || EE || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || EL || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || ES || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || || FR || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || || IE || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || || IT || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || || CY || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || || LV || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || || LT || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || || LU || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || || HU || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || || MT || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || || NL || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || || AT || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || || PL || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || || PT || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || || RO || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || || SI || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || || SK || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || || FI || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || || SE || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x || UK || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || x [1] Pentru definiția termenului „operațional”, a se vedea punctul 2 litera (d). [2] MCT este un proiect german, finanțat de Comisie, care vizează sprijinirea statelor membre neoperaționale în vederea punerii în aplicare a Deciziilor Prüm (perioada 2011-2013). [3] Grupul de lucru al Consiliului privind protecția datelor și schimbul de informații. [4] În ceea ce privește MCT, a se vedea nota de subsol 2; în ceea ce privește serviciul de asistență tehnică Prüm, a se vedea punctul 5.2.3. [5] JO L 210, 6.8.2008, p. 1. [6] JO L 210, 6.8.2008, p. 12. [7] Această dispoziție nu se aplică statelor membre care au început să furnizeze date cu caracter personal conform Convenției Prüm. [8] Informațiile desprinse din declarațiile naționale privind aspectele practice ale cooperării sunt, în unele cazuri, conținute în „Manualul privind operațiunile transfrontaliere” (documentul nr. 10505/4/09). [9] Documentul nr. 6661/1/09 al Consiliului. [10] A se vedea articolul 30 alineatul (5) din Decizia Prüm. [11] Protocolul nr. 36 din TFUE. [12] Documentul nr. 11367/12. [13] Diferențele cantitative dintre aceste categorii de date nu reflectă importanța globală a tipurilor individuale de date, ci faptul că diferite tipuri de date sunt utilizate diferit în cadrul practicilor polițienești. [14] UMF II reprezintă cel de al doilea proiect privind un format de mesaj universal (Universal Message Format ) (documentul nr. 7753/10). [15] Această opțiune ar permite filtrarea concordanțelor care, în cele din urmă, nu sunt utilizate în cadrul anchetelor, din motive tehnice sau datorită abordărilor polițienești aplicate la nivel național. [16] COM(2010) 385. [17] Proiectul privind cea de a doua listă de acțiuni pentru punerea în aplicare a strategiei de gestionare a informațiilor (IMS), documentul nr. 12002/1/11 și documentul nr. 5113/12.