COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 19.4.2011 
COM(2011) 218 final 
  
COMUNICARE A COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, 
COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL ȘI COMITETUL REGIUNILOR 
Consolidarea r ăspunderii UE privind finan țarea pentru dezvoltare 
în vederea evalu ării inter pares a asisten ței oficiale pentru dezvoltare a UE 
{SEC(2011) 500 final} 
{SEC(2011) 501 final} {SEC(2011) 502 final} {SEC(2011) 503 final} {SEC(2011) 504 final} {SEC(2011) 505 final} 
 
 
RO 1   RO COMUNICARE A COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, 
COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL ȘI COMITETUL REGIUNILOR 
Consolidarea r ăspunderii UE privind finan țarea pentru dezvoltare 
în vederea evalu ării inter pares a asisten ței oficiale pentru dezvoltare a UE 
CUPRINS 
1. Introducere ................................................................................................................. .. 2 
2. Finan țarea UE pentru dezvoltare  în contextul mondial................................................ 2 
3. Bilan țul activității UE în 2010 ..................................................................................... 4 
3.1. Cre șterea resurselor disponibile pentru dezvoltare și provocările globale................... 5 
3.1.1. Sprijin pentru mobilizarea resurselor na ționale pentru dezvoltare .............................. 5 
3.1.2. UE, cel mai important donator din lume, nu și-a atins obiectivele pe 2010 ................ 5 
3.1.3. Finan țarea acordat ă de UE pentru lupta împotriva schimb ărilor climatice și pentru 
biodiversitate................................................................................................................ 7  
3.1.4. Sursele și mecanismele inovatoare de finan țare pentru dezvoltare.............................. 8 
3.1.5. Utilizarea AOD pentru a atrage mai multe fluxuri de capital private.......................... 8 
3.1.6. Sprijinirea capacit ății comerciale a țărilor în curs de dezvoltare prin intermediul 
ajutorului pentru comer ț............................................................................................... 9 
3.1.7. Necesitatea evit ării în viitor a crizelor datoriilor suverane în țările în curs de 
dezvoltare ................................................................................................................... 10  
3.2. Impactul ajutorului furnizat de UE ............................................................................ 10 3.2.1. Îmbun ătățirea utiliz ării ajutorului .............................................................................. 10 
3.2.2. Guvernan ța financiar ă globală și consolidarea rolului activ al țărilor în curs de 
dezvoltare. .................................................................................................................. 11  
4. Concluzii ................................................................................................................... . 11 
 
RO 2   RO 1. INTRODUCERE  
În contextul crizei mondiale și al angajamentului reînnoit anul trecut fa ță de țările în curs de 
dezvoltare de a le sprijini în atingerea obiec tivelor de dezvoltare ale mileniului (ODM), 
prezenta comunicare și documentul de lucru al serviciilor Comisiei de înso țire la aceasta1 
analizează modul în care UE și statele sale membre și-au îndeplinit angajamentele comune 
privind mobilizarea resurselor na ționale (guvernan ță fiscală) și interna ționale pentru 
dezvoltare, intensificarea comer țului și investițiilor, asisten ța oficială pentru dezvoltare 
(AOD), sursele și mecanismele de finan țare inovatoare, eficacitatea ajutoarelor, datoriile, 
finanțarea în domeniul l uptei împotriva schimb ărilor climatice, precum și poziția și 
reprezentarea țărilor în curs de dezvo ltare în cadrul institu țiilor financiare interna ționale. 
Aceste documente detaliaz ă progresele înregistrate în ceea ce prive ște fiecare aspect 
menționat anterior, indicând domeniile în care  UE a înregistrat rezultate pozitive și cele în 
care trebuie întreprinse m ăsuri suplimentare. Acestea reflect ă, de asemenea, progresul în ceea 
ce privește transparen ța și răspunderea în cadrul cooper ării interna ționale: pentru prima dat ă 
sunt publicate r ăspunsurile statelor membre prin care î și exprimă acordul în acest sens și 
răspunsul Comisiei la chestionarul anual. 
Comunicarea constituie și o contribu ție pentru Conferin ța ONU de la Istanbul privind țările 
cel mai pu țin dezvoltate2 și pentru Forumul IV la nivel îna lt de la Busan privind eficacitatea 
ajutoarelor3. 
Comunicarea recapituleaz ă propunerile cu privire la modul de  atingere a obiectivelor comune 
ale UE, analizeaz ă modul în care s-ar putea reduce deficitul estimat la 50 de miliarde EUR 
dintre nivelurile  actuale ale AOD și obiectivul pentru 2015, și oferă o bază pentru raportul 
Consiliului c ătre Consiliul European pentru discu ția colegial ă anuală de evaluare a modului în 
care se pot atinge pân ă în 2015 obiectivele UE privind AOD4. 
2. FINANțAREA UE PENTRU DEZVOLTARE ÎN CONTEXTUL MONDIAL  
UE a avut un rol de lider în eforturile pentru îmbun ătățirea nivelului de trai în țările în curs de 
dezvoltare. În toamna anului trecut, când li derii mondiali s-au întâ lnit la New York la 
Reuniunea la nivel înalt a ONU privind ODM, UE a promovat activ realizarea unui consens 
global privind întreprinderea de ac țiuni comune. Mobilizarea unei finan țări mai mari pentru 
dezvoltare din toate surs ele disponibile este esen țială pentru combaterea s ărăciei, însă doar 
alocarea unor sume mai mari nu este suficient ă pentru dezvoltare. Responsabilitatea 
principală pentru dezvoltarea și îmbunătățirea politicii și cadrelor de guvernan ță ale țărilor în 
curs de dezvoltare le revi ne chiar acestora. Pe lâng ă faptul că este un donator generos, UE 
dispune și de un set cuprinz ător de mijloace de sprijinire a eforturilor țărilor în curs de 
dezvoltare de a asigura o dezvoltare durabil ă, în special prin conceperea de politici în 
domeniul ajutorului cu țările partenere, asigurându-se faptul c ă politicile interne ale UE sunt 
consecvente cu obiectivele de dezvoltare și sprijinind țările în curs de dezvoltare s ă abordeze 
                                                 
1 SEC(2011) 500 final « EU Accountability Re port 2011 on Financi ng for Development » Raport privind 
răspunderea UE referitor la finan țarea pentru dezvoltare. 
2 Conferin ța LDC IV de la Istanbul, mai 2011. 
3 HLF IV, Busan, noiembrie 2011. 
4 Concluziile Consiliului European din 17.6.2010, punctul 20. 
 
RO 3   RO provocările globale. Spre deosebire de  majoritatea donatorilor, UE și-a stabilit obiective 
cantitative și calitative pe baza c ărora pot fi evaluate pr ogresele înregistrate.  
Angajamentele UE au la baz ă Agenda privind finan țarea dezvolt ării5, care acoper ă diverse 
surse de finan țare, deși această agendă nu reflect ă suficient schimb ările intervenite în peisajul 
internațional, cum ar fi noii donatori și investitori oficiali, organiza țiile caritabile, cooperarea 
Sud-Sud și activitatea din sectorul privat. AOD reprezint ă cel mai cunoscut indicator al 
voinței de care dau dovad ă donatorii oficiali și elementul principal al acestui document, îns ă 
nu este singura surs ă de fonduri mobilizate pentru dezvoltare. 
În perioada 2004 – 2010, contribu ția UE și a statelor sale membre a reprezentat 57% din AOD 
net pentru țările în curs de dezvoltare din partea tuturor donatorilor CAD OCDE și UE și 65% 
din creșterea global ă a AOD, de 25,7 miliarde EUR. În 2010, AOD din partea Comitetului de 
asistență pentru dezvoltare (CAD) al OCDE și a UE a atins 97,2 miliarde EUR în valoare 
nominală. Contribu ția UE reprezint ă 58% din acest ajutor. UE și statele sale membre, care 
sunt deja cel mai mare donator din lume, au promis majorarea, pân ă în 2015, a cheltuielilor 
destinate AOD la 0,7% din venitul na țional brut cumulat (VNB). S-ar ad ăuga astfel 50 de 
miliarde EUR suplimentare la suma actual ă de 53,8 miliarde EUR. 
                                                 
5 Consensul de la Monterrey din 2002, Declara ția de la Doha privind finan țarea dezvolt ării din 2008. 
 
RO 4   RO Grafic: AOD din partea UE și a statelor sale membre, precum și din partea altor membri ai 
G8 care nu sunt state membre ale UE  
2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
EU 36775 47083 48367 45617 50032 50152 53458
Canada 2477 3228 2889 2937 3324 3000 3382
Japan 6225 9443 8547 6018 6656 5925 6624
USA 15315 21010 17140 15428 18610 19737 204360100002000030000400005000060000EUR million at 2008  pricesNet ODA Volumes by Donor 
(Disbursements, EUR million at 2008 prices)
 
Sursa: CAD OCDE tabelul 1  
În afară de AOD, exist ă și alte surse importante de finan țare disponibile pentru țările în curs 
de dezvoltare. De exemplu, se prec oniza ca în 2010 transf erurile interna ționale efectuate de 
migranți să se ridice la aproximativ 245 de miliarde EUR, în timp ce, conform unor calcule, 
fondurile provenite din ac țiuni caritabile private ar trebui s ă furnizeze aproximativ 35 de 
miliarde EUR anual6; fluxurile mondiale de investi ții străine directe (ISD) sunt aproximativ 
egale cu AOD, iar noile puteri economice, precum Brazilia, Rusia, India și China, sprijin ă cu 
sume tot mai mari țările în curs de dezvoltare. De și aceste fonduri sunt de alt ă natură și sunt 
gestionate diferit de AOD, ar putea, dac ă ar fi valorificate astfel încât s ă vină în completarea 
AOD, să contribuie la oferirea unui r ăspuns mai eficace la nevoia de consolidare a dezvolt ării 
și de abordare a provoc ărilor globale. 
3. BILANțUL ACTIVIT ĂțII UE ÎN 2010 
Prezenta comunicare și documentul de înso țire al acesteia ilustreaz ă modul în care UE și 
statele sale membre au ac ționat în vederea îndeplinirii di verselor angajamente pe care și le-au 
asumat. În aceste documente se indic ă faptul că, în general, UE în ansamblul s ău a continuat 
să obțină progrese în îndeplinirea  angajamentelor sale, de și situația variază semnificativ atât 
de la un stat membru la altul, cât și în funcție de problem ă. 
                                                 
6 http://www.hudson.org/files/pdf_ upload/Index_of_Global_Philanthropy_and_Remittances_2010.pdf   
 
RO 5   RO 3.1. Creșterea resurselor disponibile pentru dezvoltare și provocările globale 
3.1.1.  Sprijin pentru mobilizarea resurselor na ționale pentru dezvoltare 
Generarea mai multor resurse na ționale este considerat ă, în general, a fi cel mai important 
mijloc de dezvoltare durabil ă, precum și de a elimina, cu timpul, dependen ța de ajutoare. 
Bugetele de stat ale țărilor în curs de dezvoltare sunt de departe cea mai important ă sursă de 
finanțare pentru dezvoltare. Cre șterea independen ței financiare fa ță de asisten ța externă 
asigură flexibilitatea fiscal ă necesară pentru finan țarea ODM și consolideaz ă legătura dintre 
stat și cetățenii săi. 
În 2010, UE și statele sale membre au continuat s ă își îmbunătățească metodele de lucru cu 
țările partenere cu privire la ac este aspecte, în scopul furniz ării unui sprijin consolidat, 
inclusiv prin dezvoltarea capacit ăților institu ționale, pentru mobilizarea veniturilor na ționale 
în țările în curs de dezvoltare, în conf ormitate cu principiile bunei guvernan țe în materie 
fiscală (transparen ță, schimb de informa ții și concuren ță fiscală loială), ca parte a eforturilor 
lor mai ample de consolidare a bunei guvernan țe și de gestionare a finan țelor publice. UE va 
continua s ă promoveze aceste principii și să sprijine țările în curs de dezvoltare în combaterea 
evaziunii fiscale și a practicilor fiscale d ăunătoare, astfel încât s ă fie creat un mediu fiscal 
internațional transparent și favorabil cooper ării. 
UE și-a consolidat deja sprijinul pentru Ini țiativa privind transparen ța în industriile extractive 
(EITI), care se întrevede a fi un standard global pentru transparen ța și răspunderea privind 
veniturile, și va încuraja eforturile țărilor în curs de dezvoltare de îmbun ătățire a guvernan ței 
industriilor extractive active în țările lor. De asemenea, UE depune eforturi în vederea 
consolidării politicii în materie de dezvoltare , de exemplu prin întreprinderea de m ăsuri în 
vederea unei eventuale divulg ări, de către corpora țiile multina ționale, a datelor financiare 
pentru fiecare țară, pentru a îmbun ătăți transparen ța și guvernan ța corporativ ă. Comisia are în 
vedere elaborarea de legisla ție pe aceast ă temă, cel puțin în ceea ce prive ște societățile cotate 
la bursă care își desfășoară activitatea în i ndustria extractiv ă, în cadrul revizuirii Directivei 
privind transparen ța, care, în prezent, este prev ăzută să aibă loc în toamn ă. Prin sporirea 
transparen ței și îmbunătățirea guvernan ței corporative, țările în curs de dezvoltare vor fi 
ajutate să optimizeze colectarea veniturilor și să își maximizeze resursele fiscale pentru a 
asigura furnizarea de bunuri și servicii publice.  
3.1.2.  UE, cel mai important donator din lume, nu și-a atins obiectivele pe 2010 
UE, cel mai ambi țios grup de donatori, s-a angajat s ă furnizeze 0,7% din VNB-ul s ău colectiv 
pentru AOD pân ă în 2015, în conformitate cu obiectivul stabilit în urm ă cu mult timp de 
ONU. Liderii UE au convenit acest obiectiv  colectiv în 2005, pe  baza obiectivelor 
individuale, diferen țiate la nivel de stat membru.  
Acest acord includea atingere a obiectivului colectiv inte rmediar de 0,56% AOD/VNB pân ă în 
2010. Chiar dac ă ajutorul a atins un maxim istoric de  53,8 miliarde EUR, reprezentând 0,43% 
AOD/VNB, și deși s-a reușit mobilizarea unei sume suplimentar ă de peste 4,5 miliarde EUR 
în ciuda încetinirii cre șterii economice, statele membre nu au reu șit să atingă obiectivul 
intermediar, contribu ția lor fiind cu 15 miliarde EUR mai redus ă decât cea pe care se 
angajaser ă să o furnizeze. 
Există în continuare diferen țe semnificative între statele membre: în timp ce unele dintre ele 
depun eforturi în vederea îndeplinirii p ărții lor din acordul comun, altele nu î și respectă 
angajamentele individuale fa ță de rezultatele colective al e UE. Acest lucru submineaz ă 
 
RO 6   RO principiul partaj ării interne echitabile a sarcinilor în cadrul UE și este posibil s ă fi contribuit la 
reducerea ajutoarelor în unele state membre cu  niveluri ale AOD egale sau mai mari de 0,7% 
din VNB. UE nu va reu și să atingă obiectivul colectiv pentru 2015 decât dac ă toate statele 
membre ale UE se vor achita de partea ce le revine. În acest context, este deosebit de îngrijorător faptul c ă unele state membre au anun țat diminu ări ale AOD pentru 2011 și anii 
următori, ceea ce afecteaz ă eforturile comune ale UE. Comisia European ă a raportat c ă în 
2010 s-au efectuat pl ăți nete de 14,95 miliarde EUR pentru AOD. Aceast ă sumă include 5,15 
miliarde EUR de credite concesionale altele decât granturi, acordate de BEI, finan țate în 
principal din resursele proprii ale BEI, iar restul din Fondul european de dezvoltare și din 
bugetul UE. 
 
RO 7   RO Grafic: Rezultatele ob ținute de statele membre în 2010 în ceea ce prive ște AOD, în % din 
VNB  
Gap between 2010 ODA levels and agreed individual targets of the 27 EU Member States 
and direction of change from 2009 to 2010
1.09
0.560.550.53
0.200.7
0.330.97
0.90
0.81
0.64
0.50
0.43
0.38
0.320.29
0.170.150.13 0.120.11 0.10 0.10 0.09 0.09 0.09 0.08 0.070.060.51
0.17
0.000.200.400.600.801.001.20
Luxembourg
Sweden
Denmark
The Netherlands
Belgium
UK
Finland
Ireland
France
Spain
Germany
Austria
Portugal
Greece
Italy
Cyprus
Slovenia
Czech Republic
Malta
Lithuania
Estonia
Hungary
Bulgaria
Slovak Republic
Poland
Romania
LatviaODA as % of GNI
2010 level (preliminary) 2010 individual commitment 2015 individual commitmentDirection of change of ODA as % of GNI
          increase          no change          decrease
 
Sursa: CAD OCDE și chestionarul anual al UE privind finan țarea pentru dezvoltare  
AOD pentru Africa:  UE și statele sale membre continu ă să fie cel mai mare donator de 
ajutoare pentru Africa, acordând acestui con tinent fonduri în valoare de 20,5 miliarde EUR în 
2009. Cu toate acestea, angajamentul din 2005 de a majora AOD pentru Africa Subsaharian ă 
și de a aloca pentru continent cel pu țin 50 % din majorarea valorii ajutorului combinat a fost 
îndeplinit doar par țial. Deși din 2004 AOD pentru Africa Subsaharian ă a fost majorat cu 2,7 
miliarde EUR, numai 26% din totalul acestei cre șteri a AOD în termeni reali a fost alocat ă 
continentul african. 
AOD pentru țările cel mai pu țin dezvoltate:  În cadrul angajamentelor AOD globale, UE s-a 
angajat în 2008 s ă cheltuiasc ă colectiv cel pu țin 0,15% din VNB-ul s ău combinat pân ă în 
2010 pe AOD pentru țările cel mai pu țin dezvoltate. Acest obiectiv nu a fost atins, îns ă 
diferența dintre procentul alocat efectiv și cel vizat a fost mic ă: AOD combinat din partea UE 
pentru țările cel mai pu țin dezvoltate a reprezentat 0,13% din VNB în 2010, conform datelor 
preliminare disponibile. În 2009, opt state membre au atins individual pra gul stabilit,  iar alte 
trei au cheltuit cel pu țin o treime din AOD-ul lor total pentru țările cel mai pu țin dezvoltate, 
demonstrându- și astfel hot ărârea de a ajuta țările cele mai s ărace.   
3.1.3.  Finanțarea acordat ă de UE pentru lupta împotriva schimb ărilor climatice și pentru 
biodiversitate 
Țările în curs de dezvoltare au nevoie de sp rijin suplimentar pentru a se adapta la schimb ările 
climatice și a atenua efectele acestora. În perioada premerg ătoare conferin ței CCONUSC de la 
 
RO 8   RO Copenhaga din 2009, UE se angajase s ă contribuie cu 7,2 miliarde EUR în perioada 2010-
2012 pentru a acorda o finan țare inițială rapidă țărilor în curs de dezvoltare în domeniul 
climei7. În 2010, UE în ansamblul s ău a furnizat 2,34 miliarde EUR în conformitate cu 
obiectivul s ău global pentru perioada 2010-20128. UE analizeaz ă, de asemenea, modalit ăți de 
îndeplinire a angajamentului asumat de țările dezvoltate în cadrul acordurilor de la Cancun de 
a mobiliza, în comun, 100 de  miliarde USD pe an pân ă în 2020 din diverse surse (publice, 
private, bilaterale, multilaterale și inovatoare), pentru a r ăspunde nevoilor țărilor în curs de 
dezvoltare9. Elaborarea unor metode comparabile și transparente de m ăsurare, raportare și 
verificare a finan țării în domeniul climei r ămâne o provocare esen țială. Chiar dac ă UE și 
statele sale membre au f ăcut progrese semnifi cative în ceea ce prive ște raportarea referitoare 
la punerea în aplicare transparent ă a finanțării inițiale rapide, pentru a se men ține încrederea 
în procesul interna țional va fi important s ă se realizeze îmbun ătățiri continue în acest 
domeniu, în special în vederea furniz ării de finan țare pe termen mai lung. 
Protejarea biodiversit ății ocupă, de asemenea, un loc important pe agenda UE. La conferin ța 
de la Nagoya a Conven ției privind diversitatea biologic ă (CBD) din 2010, UE s-a angajat s ă 
majoreze substan țial până în 2020 resursele financiare, s ă pună efectiv în aplicare Planul 
strategic 2011-2020, precum și „să ia măsuri efective și urgente pentru a stopa pierderea 
biodiversit ății […] contribuind astfel la […] bun ăstarea oamenilor și la eradicarea s ărăciei.” 
Mai multe state membre au anun țat sporirea semnificativ ă a angajamentelor lor de conservare 
a biodiversit ății în țările în curs de dezvoltare. 
3.1.4.  Sursele și mecanismele inovatoare de finan țare pentru dezvoltare 
Întrucât doar furniz area de ajutor nu  va fi niciodat ă suficient ă pentru a r ăspunde nevoilor de 
finanțare ale țărilor în curs de dezvoltare pentru realizarea ODM-urilor și a altor obiective de 
dezvoltare convenite la nivel interna țional, UE s-a angajat s ă analizeze cu aten ție 
mecanismele inovatoare de finan țare cu un poten țial semnificativ de generare de venituri, 
pentru a asigura o finan țare previzibil ă pentru dezvoltarea durabil ă10. Mai multe state membre 
ale UE utilizeaz ă deja diferite surse și mecanisme inovatoare care au generat, pân ă în prezent, 
aproximativ 13 miliarde EUR pentru dezvoltare. În timp ce unele state membre iau în considerare alte surse și mecanisme, nu exist ă încă o abordare comun ă la nivelul UE privind 
sursele și mecanismele inovatoare cu cel mai ridicat poten țial de generare de venituri. 
Mecanismele de cheltuire a veniturilor provenite din surse inovatoare trebuie s ă respecte 
principiile privind eficacitatea ajut orului convenite la nivel interna țional și să evite crearea 
unor canale paralele de ch eltuire a veniturilor. 
3.1.5.  Utilizarea AOD pentru a atrage mai multe fluxuri de capital private 
Conlucrarea cu sectorul privat  ca factor de cre ștere economic ă incluzivă și de dezvoltare 
durabilă reprezint ă un domeniu care este considerat de mult timp de UE a avea un mare 
                                                
 
7 Ca parte a angajamentului colectiv al țărilor dezvoltate de a oferi resurse noi și suplimentare de aproape 
30 de miliarde USD pentru perioada respectiv ă. Conform r ăspunsurilor statelor membre la chestionarul 
anual al Comisiei privind finan țarea pentru dezvoltare; 
8 Conform r ăspunsurilor statelor membre la chestionarul anual al Comisiei privind finan țarea pentru 
dezvoltare; a se vedea volumul II, anexa 4 din SE C (2011) 501 final. Cifrele furnizate de statele 
membre difer ă ușor față de datele preliminare furnizate în Raportul pentru reuniunea de la Cancun 
privind finan țarea inițială rapidă din partea UE, adoptat de Consiliu la 6.12.2010. 
9 A se vedea documentul de lucru al serviciilor Comisiei SEC(2011)487 din 8.4.2011 privind 
„Intensificarea finan țării eforturilor de combatere a schimb ărilor climatice dup ă anul 2012.” 
10 Concluziile Consiliului din 15.6.2010 privind Obiectivele de dezvoltare ale mileniului. 
 
RO 9   RO potențial. UE și statele membre utilizeaz ă diverse stimulente (garan ții pentru investi ții, 
fonduri cu o destina ție anume, credite preferen țiale, sprijin pentru într eprinderile comune etc.) 
pentru a încuraja fluxurile de capital private c ătre țările în curs de dezvoltare și a sprijini 
dezvoltarea unui cadru interna țional mai puternic pentru un comportament responsabil al 
mediului de afaceri. UE și statele sale membre ar putea recurge mai mult la o combina ție de 
împrumuturi și granturi sau ar putea utiliza fondurile din instrumentele de capital propriu sau 
din instrumentele de partajare a riscurilor, pentru a mobiliza mai multe fonduri – inclusiv din 
sectorul privat – pentru a acoperi  nevoile în materie de investi ții ale țărilor partenere. Aceste 
aspecte vor fi abordate în viitoarele propuneri de politic ă privind viitoarea politic ă de 
dezvoltare a UE. 
Transferurile interna ționale de fonduri ale migran ților, a căror natur ă privată este 
subliniată de UE, reprezint ă alt flux de capital semnificativ c ătre țările în curs de dezvoltare 
care poate contribui la dezvoltare. Pân ă și o evaluare prudent ă11 estimeaz ă transferurile 
internaționale de fonduri ale migran ților din UE c ătre țările în curs de dezvoltare a avea 
aproximativ aceea și valoare ca totalul AOD furnizat de UE. Fluctua țiile acestor fluxuri pot 
avea un impact major asupra condi țiilor de trai ale des tinatarilor acestora din țările în curs de 
dezvoltare. UE a promis s ă micșoreze costurile transferurilor interna ționale de fonduri ale 
migranților și să le faciliteze12. În acest scop, în 2010, UE și statele sale membre au continuat 
să acționeze pe mai multe fronturi, de exemplu pe planul îmbun ătățirii datelor, al sporirii 
transparen ței și a concuren ței pe piața serviciilor de plat ă, al finanțării proiectelor legate de 
transferurile interna ționale de fonduri ale migran ților, al sprijinirii serv iciilor financiare în 
țările în curs de dezvoltare și al îmbun ătățirii cunoștințelor financiare de baz ă ale migran ților. 
Costurile aferente transferurilor interna ționale de fonduri ale migran ților a scăzut în unele 
statele membre ale UE, dar a crescut în altele13. Persistă unele provoc ări, și anume: (i) 
obținerea de date exacte cu privire la coridoarele principale, costurile de trimitere și fluxurile 
informale dinspre UE; (ii) extinderea redu cerilor costurilor pent ru destinatarii din țările în 
curs de dezvoltare; (iii) crear ea unor cadre favorabile remizelor și (iv) îmbun ătățirea accesului 
la finanțe și a cunoștințelor financiare de baz ă. 
3.1.6.  Sprijinirea capacit ății comerciale a țărilor în curs de dezvoltare prin intermediul 
ajutorului pentru comer ț 
Schimburile comerciale pe pie țele regionale și internaționale au un mare poten țial de susținere 
a unei cre șteri incluzive și a fost de multe ori un fa ctor important motor de ob ținere a 
dezvoltării. UE a sprijinit în mod constant țările în curs de dezvoltare s ă utilizeze comer țul 
drept instrument de dezvoltare . Ca parte a Strategiei com une de ajutor pentru comer ț, UE în 
ansamblul s ău a convenit s ă întreprind ă măsuri pentru a spori aj utorul pentru comer ț și 
impactul acestuia. În 200914, ajutorul anual combinat pentru comer ț furnizat de UE a fost de 
10,5 miliarde EUR, men ținându-se astfel suma record înregistrat ă în anul precedent. Asisten ța 
legată de comer ț furnizată de UE și statele sale membre – subcomponent ă a ajutorului pentru 
comerț — a fost suplimentat ă substanțial în 2009, la o sum ă colectivă de 3 miliarde EUR, ce 
depășește cu mult obiectivul de  cheltuieli (pentru 2010 și anii urm ători) de 2 miliarde EUR pe 
an.  
                                                 
11 http://data.worldbank.org/data-catalog/world-development-indicators . 
12 Concluziile Consiliului din 11.11.2008. Pozi ția comun ă a UE pentru Conferin ța de la Doha privind 
finanțarea pentru dezvoltare. 
13 http://remittanceprices.worldbank.org/ 
14 Datele pe 2010 nu sunt înc ă disponibile. 
 
RO 10   RO În 2009, Africa a devenit cel mai ma re beneficiar atât a asisten ței legate de comer ț, cât și a 
ajutorului pentru comer ț furnizat de UE.  De asemenea, datele pentru 2009 indic ă o creștere 
puternică a ajutorului pentru comer ț pentru statele din Africa, zona Caraibilor și Pacific, 
acesta fiind de 3,6 miliarde EUR. Propor ția ajutorului pentru comer ț pentru țările cel mai 
puțin dezvoltate din partea UE și a statelor sale membre a r ămas stabil ă, la 22% din total. 
Rapoartele elaborate de antenele UE indic ă o ameliorare moderat ă a proceselor care sprijin ă 
atât volumurile, cât și eficacitatea ajutorului pentru comer ț, cum ar fi abordarea comer țului în 
dialogul politic dintre donatorii UE și partenerii s ăi; creșterea cererii țărilor partenere de ajutor 
pentru comer ț; coordonarea în vederea dezvolt ării și punerii în aplicar e de strategii 
comerciale; evalu ări ale nevoilor comerciale; opera țiuni comune și armonizare, incluzând 
prioritățile strategice de integrare regional ă economic ă în planurile de dezvoltare na țională și 
în strategia comercial ă națională. Toate aceste aspecte necesit ă o atenție continu ă și intensă. În 
țările cel mai pu țin dezvoltate, cadru integrat consolidat pentru asisten ța legată de comer ț 
oferă ocazia special ă de a ajuta aceste țări să acorde o mai mare aten ție aspectelor legate de 
comerț și să sporească ajutorul efectiv pentru comer ț. 
3.1.7.  Necesitatea evit ării în viitor a crizelor datoriilor suverane în țările în curs de 
dezvoltare   
UE și statele sale membre î și asumă partea de responsab ilitate ce le revine  în ceea ce prive ște 
contribuția la punerea în aplicare integral ă a Inițiativei multilaterale privind reducerea 
datoriilor și a Inițiativei privind țările sărace puternic îndatora te. În momentul cre șterii 
utilizării sporite de împrumuturi și granturi combinate în sprijinul țărilor în curs de dezvoltare, 
va trebui s ă se țină seama de sustenabilitatea datoriei și de riscul ca unele țări cu venituri 
reduse și medii să nu își poată asuma datoria. În vederea evit ării unor noi crize cauzate de 
îndatorare, este necesar s ă se acorde sprijin pentru îmbun ătățirea capacit ății de bun ă 
gestionare a datoriei și pentru utilizarea unor practic i responsabile de acordare și contractare 
de credite.  
3.2. Impactul ajutorului furnizat de UE 
3.2.1.  Îmbunătățirea utiliz ării ajutorului 
UE a impulsionat eforturile interna ționale de eficientizare a utiliz ării ajutoarelor. Principiile 
eficacității ajutorului prev ăzute în Declara ția de la Paris și în Agenda de ac țiune de la Accra 
au fost încorporate în Cadrul opera țional al UE privind eficacitatea ajutorului15, care con ține 
angajamente și obiective de referin ță care permit UE și statelor sale membre s ă măsoare mai 
eficient progresele real izate în ceea ce prive ște cheltuielile cu AOD. Chiar dac ă s-au 
înregistrat unele progrese cu privire la o se rie de indicatori, sunt necesare mai multe m ăsuri 
pentru a atinge obiectivul global de maximizare a raportului costuri/eficien ță. Ar trebui s ă se 
urmărească îmbunătățirea impactului asupra dezvolt ării a ajutorului din partea UE în 
ansamblul s ău. Acest aspect va fi analizat mai detaliat în comunic ările referitoare la 
programarea comun ă a UE privind ajutoarele și la o pozi ție comună a UE la conferin ța de la 
Busan, care va avea loc la sfâr șitul anului 2011. La conferin ța de la Busan, vor fi analizate 
dovezile referitoare la punerea în aplicare a princi piilor în materie de efi cacitate a ajutorului în 
contextul mai larg de dezvoltare. O provocare viitoare va consta în luarea în considerare a rolului principiilor în materie de ef icacitate a ajutorului în ceea ce prive ște ajutoarele cu 
                                                
 
15 Text consolidat din 11.1.2011, Secretar iatul General al Consiliului, 18239/10. 
 
RO 11   RO impact puternic și în consolidarea suplimentar ă a punerii în aplicare a acestora la nivel 
național. 
3.2.2.  Guvernan ța financiar ă globală și consolidarea rolului activ al țărilor în curs de 
dezvoltare. 
UE a susținut în mod constant ideea ca țările în curs de dezvoltare s ă aibă un cuvânt mai greu 
de spus în cadrul institu țiilor financiare interna ționale. În 2010, atât FMI, cât și Banca 
Mondială au aprobat reforme importante ale guvernan ței, de exemplu cre șterea cotelor de 
participare și de vot ale țărilor în curs de dezvoltare și ale țărilor în tranzi ție. UE trebuie s ă 
contribuie la asigurarea faptului c ă acestea sunt puse în aplicare rapid în ambele institu ții. În 
vederea analizei ac ționariatului B ăncii Mondiale, ce va avea loc în 2015, UE consider ă că ar 
trebui incluse permanent și suficient în formula privi nd drepturile de vot contribu țiile la 
Asociația Interna țională pentru Dezvo ltare, institu ția din cadrul B ăncii Mondiale care acord ă 
împrumuturi preferen țiale, stabilindu-se astfel s timulente adecvate pentru to ți acționarii de a 
asigura sustenabilitatea financiar ă pe termen lung a institu ției. UE ar trebui, de asemenea, s ă 
consolideze coordonarea cu institu țiile financiare interna ționale, pentru a sus ține un punct de 
vedere comun cu privire la preocup ările-cheie.  
4. CONCLUZII  
Pe baza constat ărilor documentului de înso țire la prezenta comuni care, Comisia recomand ă 
adoptarea urm ătoarelor m ăsuri.  
(1) UE și statele membre ar trebui s ă își consolideze sprijinul acordat pentru eforturile 
țărilor în curs de dezvoltare de mobilizare a resurselor inte rne pentru dezvoltare în 
conformitate cu principiile bunei guvernan țe în materie fiscal ă. 
(2) Având în vedere c ă statele membre nu și-au îndeplinit obiectivul  intermediar în 
materie de AOD  pe 2010 de 0,56% din VNB, acestea ar  trebui, în conformitate cu 
angajamentul lor din 2005: 
(a) să confirme angajamentul colectiv al UE ca pân ă în 2015 AOD-ul s ă fie 
majorat la 0,7% din VNB-ul combinat. Întrucât exist ă dovezi clare c ă politica 
de dezvoltare la nivelul UE poate oferi o valoare ad ăugată semnificativ ă, 
volumurile AOD din partea UE îns ăși ar trebui s ă aibă o contribu ție la aceast ă 
creștere16; 
(b) să confirme c ă vor atinge obiectivele AOD indivi duale, întrucât fiecare stat 
membru care nu î și îndepline ște o parte din obiectivele convenite submineaz ă 
eforturile colective ale UE de atingere a obiectivului de 0,7%: 
– UE-15 trebuie s ă atingă cel puțin 0,51% din AOD/VNB cât mai curând 
posibil și 0,7% din VNB pân ă în 2015, iar statele membre care au 
depășit deja acest nivel trebuie s ă se angajeze s ă își mențină eforturile; 
                                                 
16 Revizuirea bugetului UE, COM (2010) 700, 19.10.2010. 
 
RO 12   RO – UE-12 trebuie s ă depună eforturi pentru a atinge un nivel al AOD de cel 
puțin 0,17% din VNB cât mai curând posibil și de 0,33% din VNB pân ă 
în 2015; 
(c) să întreprind ă acțiuni concrete la nivel na țional pentru a atinge aceste obiective, 
inclusiv prin elaborar ea de planuri de ac țiune plurianuale și prin consacrarea 
obiectivelor AOD în legisla ția națională; 
(d) să facă schimb de date prospective privind ac țiunile fiec ăruia, indicând modul 
de majorare a bugetului lor pentru AOD de la un an la altul pân ă în 2015 și să 
prezinte aceste date ca parte a raportul ui anual al Consiliului privind AOD 
către Consiliul European. 
(3) Statele membre ar trebui s ă confirme angajamentul comun de majorare a contribu ției 
sub formă de AOD pentru Africa și să asigure punerea în ap licare a acestuia: AOD 
acordat de UE pentru Africa nu a crescut în acela și ritm ca AOD-ul global acordat de 
UE. Statele membre ar trebui s ă își intensifice eforturile pentru ca cel pu țin jumătate 
din majorarea AOD s ă fie acordat ă continentului african. UE și statele sale membre ar 
trebui să își coordoneze activit ățile pentru a furniza mai mult AOD țărilor africane 
care au cel mai mult nevoie de acest ajutor. 
(4) Statele membre ar trebui s ă confirme angajamentul comun de cre ștere a AOD pentru 
țările cel mai pu țin dezvoltate și să asigure punerea în aplicare  a acestuia: ar trebui s ă 
se coordoneze astfel încât ma jorarea ajutorului lor s ă fie destinat ă eradicării sărăciei și 
ar trebui s ă atingă obiectivul de furnizare a cel pu țin 0,15% din VNB-ul lor pentru 
țările cel mai pu țin dezvoltate. Toate statele membre ale UE trebuie s ă contribuie la 
acest obiectiv. 
(5) UE și statele sale membre ar trebui s ă aibă în vedere consolidarea punerii în aplicare a 
angajamentelor privind eficacitatea ajutoarelor , vizând în special s ă le dea 
posibilitatea țărilor partenere s ă fie în totalitate la cârma propriei dezvolt ări și să 
gestioneze ajutorul inclusiv prin: 
(a) continuarea elaborării în comun a program ării ajutorului di n partea UE în 
ansamblul s ău. Comisia va prezenta o propunere în acest sens în a doua 
jumătate a anului 2011; 
(b) consolidarea  Inițiativei accelerate  („fast track”) existente a UE privind 
diviziunea muncii  prin extinderea acesteia c ătre o rețea mai larg ă de sprijin 
pentru punerea în aplicare a Cadrului opera țional al UE privind eficacitatea 
ajutorului; 
(c) conlucrarea, pe baza experien ței UE în materie de punere în aplicare a 
angajamentelor în materie de eficac itate a ajutorului, în vederea orient ării 
concluziilor conferin ței de la Busan spre ob ținerea de rezultate , care să se 
axeze pe modalit ățile de maximizare a contribu ției componentei „Eficacitatea 
ajutorului” la rezultate în mate rie de dezvoltare  la nivel de țări partenere. 
Comisia va prezenta o propunere de pozi ție comună a UE pentru conferin ța de 
la Busan în a doua jum ătate a anului 2011. 
(6) În contextul ajutorului pentru comer ț, UE și statele sale membre trebuie: 
 
RO 13   RO (a) să consolideze sprijinul  sub form ă de ajutor pentru comer ț pentru țările cel 
mai puțin dezvoltate , de exemplu prin acordarea unei mai mari aten ții 
capacității țărilor cel mai pu țin dezvoltate de a formula și pune în aplicare 
strategii de dezvoltare durabil ă în sprijinul unei cre șteri economice incluzive și 
durabile; s ă acorde o aten ție special ă exploatării potențialului cadrului integrat 
consolidat pentru asisten ța legată de comer ț pentru țările cel mai pu țin 
dezvoltate ca instrument de coordonare a p ărților interesate și de elaborare de 
strategii; 
(b) să îmbunătățească eficacitatea ajutorului pentru comer ț la nivel de țară, de 
exemplu printr-o mai bun ă utilizare a evalu ărilor necesit ăților în materie de 
comerț, prin sporirea eficacit ății platformelor destinate s ă sprijine strategiile 
legate de comer ț și prin profitarea de oportunit ățile de sporire a opera țiunilor 
comune; 
(c) să continue intensificarea sprijinului pentru integrarea regional ă, inclusiv 
prin intermediul asisten ței acordate la nivel na țional; 
(d) să sprijine monitorizarea realizat ă de țările partenere a rezultatelor și a 
impactului ajutorului pentru comer ț, precum și înregistrarea de progrese în ceea 
ce privește strategiile lor de dezvoltare a comer țului. 
(7) Sursele inovatoare de finan țare au un mare poten țial de a contribui la atenuarea 
deficitului în materie de finan țare pentru dezvoltare. Statele membre ar trebui s ă se 
axeze pe mecanismele inovatoare cu un poten țial semnificativ de generare de venituri 
și să se asigure c ă o parte important ă a veniturilor astfel ob ținute se utilizeaz ă pentru 
țările în curs de dezvoltare.  
(8) AOD și finanțarea în domeniul combaterii schimb ărilor climatice  sunt 
complementare, ambele vizând s ă sprijine țările în curs de dezvoltare s ă își creeze un 
viitor în care s ă nu se confrunte cu probleme legate de clim ă:  
(a) donatorii UE și țările în curs de dezvoltare trebuie s ă aibă aceeași strategie de 
dezvoltare, compatibil ă cu aspectele legate de schimb ările climatice, care s ă 
includă atât adaptarea la schimb ările climatice, cât și atenuarea acestora; 
(b) donatorii UE ar trebui s ă încurajeze al ți actori să pună în aplicare ac țiuni de 
finanțare în domeniul combaterii schimb ărilor climatice în conformitate cu 
principii convenite privind eficacitatea ajutorului; 
(c) în conformitate cu Acor durile de la Cancun, finan țarea în domeniul combaterii 
schimbărilor climatice trebuie s ă fie „nou ă și suplimentar ă”, dispozi ție care 
suscită opinii divergente Sunt necesare progrese suplimentare pentru a 
identifica o abordare optim ă care să asigure faptul c ă finanțarea luptei 
împotriva schimb ărilor climatice nu pericliteaz ă lupta împotriva s ărăciei și 
progresele în vederea atingerii Obiectivelor  de dezvoltare ale mileniului, astfel 
cum s-a convenit în 2009, în cadrul Consiliului European.