2021/0168 (NLE)

Propunere de

DECIZIE DE PUNERE ÎN APLICARE A CONSILIULUI

de aprobare a evaluării planului de redresare și reziliență al Italiei

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență, în special articolul 20,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

(1)Pandemia de COVID-19 a avut un impact perturbator asupra economiei Italiei. În 2019, produsul intern brut pe cap de locuitor (PIB pe locuitor) al Italiei a fost de 95,0 % din media UE. Conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2021, PIB-ul real al Italiei a scăzut cu 8,9 % în 2020, iar cumulat în 2020 și 2021 se preconizează o scădere cu 5,0 % a acestuia. Printre aspectele rămase nesoluționate de mai multă vreme care au un impact asupra performanței economice pe termen mediu a țării se numără, în special, nivelul ridicat al șomajului în rândul tinerilor și participarea scăzută a femeilor pe piața forței de muncă, creșterea lentă a productivității, precum și ineficiențele din administrația publică și un nivel foarte ridicat al datoriei publice.

(2)La 9 iulie 2019 și la 20 iulie 2020, Consiliul a adresat recomandări Italiei în contextul semestrului european. Mai exact, Consiliul a recomandat Italiei să transfere sarcina fiscală de la forța de muncă către alte surse, să intensifice lupta împotriva evaziunii fiscale și să implementeze integral reformele anterioare ale sistemului de pensii. Consiliul a recomandat, de asemenea, Italiei să consolideze reziliența și capacitatea sistemului său de sănătate, precum și coordonarea dintre autoritățile naționale și regionale. În plus, Consiliul a recomandat intensificarea eforturilor de combatere a muncii nedeclarate, asigurarea integrării eficace a politicilor active privind piața forței de muncă și a politicilor sociale și a orientării acestora în special către tineri și grupurile vulnerabile și sprijinirea participării femeilor pe piața forței de muncă printr­o strategie cuprinzătoare, inclusiv prin accesul la servicii de calitate de îngrijire a copiilor și de îngrijire de lungă durată. Pentru a face față crizei provocate de pandemia de COVID-19, Italiei i s-a recomandat să ofere venituri de înlocuire adecvate și acces la protecție socială, precum și să atenueze impactul crizei asupra ocupării forței de muncă, inclusiv prin formule flexibile de lucru și un sprijin activ pentru ocuparea forței de muncă. În plus, Italiei i s-a recomandat să îmbunătățească rezultatele școlare, să consolideze învățarea la distanță și să promoveze actualizarea competențelor, inclusiv a competențelor digitale. S-a recomandat ca politica economică în domeniul investițiilor să se axeze pe tranziția verde și pe cea digitală, ținându-se seama de disparitățile regionale, și în special să se pună accentul pe producția și utilizarea curată și eficientă a energiei, pe cercetare și inovare, pe transportul public durabil, pe gestionarea deșeurilor și a apei, precum și pe consolidarea infrastructurii digitale în vederea asigurării furnizării serviciilor esențiale. Pentru a sprijini economia în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19, Italiei i s-a recomandat, de asemenea, să pună în aplicare în mod eficace măsuri care să furnizeze lichidități economiei reale, să concentreze la începutul perioadei proiectele de investiții publice mature și să promoveze investițiile private. În plus, Consiliul a recomandat Italiei să îmbunătățească eficacitatea administrației publice și eficiența sistemului judiciar, să consolideze cadrul de insolvență și să intensifice lupta împotriva corupției. De asemenea, Consiliul a solicitat Italiei să elimine restricțiile din calea concurenței și să îmbunătățească reglementările sectoriale. Italiei i s-a recomandat, de asemenea, să încurajeze restructurarea bilanțurilor băncilor, continuând totodată reducerea creditelor neperformante, și să îmbunătățească finanțarea nebancară pentru firmele mai mici și cele inovatoare. În urma evaluării progreselor înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a acestor recomandări specifice țării până la momentul transmiterii planului de redresare și reziliență, Comisia constată că s-au realizat progrese substanțiale în ceea ce privește recomandările privind luarea tuturor măsurilor necesare pentru combaterea eficace a pandemiei, susținerea economiei și sprijinirea redresării viitoare, privind asigurarea punerii în aplicare eficace a măsurilor menite să furnizeze lichidități economiei reale, inclusiv întreprinderilor mici și mijlocii, întreprinderilor inovatoare și persoanelor care desfășoară o activitate independentă, și să evite întârzierile în efectuarea plăților. S-au înregistrat, de asemenea, progrese substanțiale în ceea ce privește combaterea evaziunii fiscale, în special a evaziunii fiscale care ia forma omiterii facturării.

(3)La 2 iunie 2021, Comisia a publicat o analiză aprofundată, efectuată în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului, cu privire la Italia. În urma analizei sale, Comisia a concluzionat că Italia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive, în special în ceea ce privește nivelul ridicat al datoriei publice și persistența unei dinamici caracterizate de un nivel slab de productivitate, probleme care au relevanță transfrontalieră în contextul fragilității pieței forței de muncă și a sectorului bancar.

(4) [Potrivit Recomandării Consiliului privind politica economică a zonei euro, statele membre din zona euro au fost invitate să ia măsuri, inclusiv prin intermediul planurilor de redresare și reziliență, pentru a asigura, printre altele, o orientare politică menită să sprijine redresarea, și să îmbunătățească în continuare convergența, reziliența și creșterea durabilă și favorabilă incluziunii. Consiliul a recomandat, de asemenea, consolidarea cadrelor instituționale naționale, asigurarea stabilității macrofinanciare și finalizarea UEM, precum și întărirea rolului internațional al monedei euro.] [If the Council recommendation is not adopted by the time of the CID adoption, please remove the recital]

(5)La 30 aprilie 2021, Italia a transmis Comisiei planul său național de redresare și reziliență, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/241. Transmiterea planului de redresare și reziliență a avut loc în urma unui proces de consultare care s-a desfășurat în conformitate cu cadrul juridic național și la care au participat autoritățile locale și regionale, partenerii sociali, organizațiile societății civile, organizațiile de tineret și alte părți interesate relevante. Implicarea actorilor naționali în implementarea planurilor de redresare și reziliență și angajarea răspunderii lor pentru proiectele incluse în acestea sunt elemente cruciale pentru implementarea cu succes a acestor planuri, pentru impactul de durată la nivel național al acestora și pentru credibilitatea lor la nivel european. În temeiul articolului 19 din regulamentul menționat, Comisia a evaluat relevanța, eficacitatea, eficiența și coerența planului de redresare și reziliență, în conformitate cu orientările privind evaluarea prevăzute în anexa V la regulamentul menționat.

(6)Planurile de redresare și reziliență ar trebui să urmărească obiectivele generale ale Mecanismului de redresare și reziliență, instituit prin Regulamentul (UE) 2021/241, și ale Instrumentului de redresare al UE, instituit prin Regulamentul (UE) 2020/2094 al Consiliului, pentru a sprijini redresarea în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19. Acestea ar trebui să promoveze coeziunea economică, socială și teritorială a Uniunii prin contribuția la cei șase piloni menționați la articolul 3 din Regulamentul (UE) 2021/241.

(7)Implementarea planurilor de redresare și reziliență ale statelor membre va constitui un efort coordonat de investiții și reforme în întreaga Uniune. Prin punerea în aplicare coordonată și simultană a acestor reforme și investiții și prin implementarea proiectelor transfrontaliere, aceste reforme și investiții se vor consolida reciproc și vor genera efecte de propagare pozitive în întreaga Uniune. Prin urmare, aproximativ o treime din impactul mecanismului asupra creșterii economice și a creării de locuri de muncă în statele membre va rezulta din efectele de propagare din alte state membre.

Un răspuns echilibrat care să contribuie la cei șase piloni