Danemarca nu are o entitate specifică responsabilă cu promovarea integrității și prevenirea corupției, ci mai degrabă mai multe autorități cu atribuții distincte. Deși Danemarca nu are o agenție sau o strategie anticorupție specifică, aceasta a instituit un Forum anticorupție , care se reunește ad-hoc pentru a îmbunătăți coordonarea și schimbul de informații la nivelul autorităților. Ministerele cooperează și elaborează legi anticorupție. Autoritatea de supraveghere financiară a emis orientări, manuale și instrucțiuni privind conduita etică și aspectele financiare ale combaterii actelor de corupție. Oficiul Auditorului General verifică instituțiile de stat și examinează cheltuielile mandatate de parlament și întreprinderile de stat. În plus, alte autorități, precum Agenția pentru angajați și competențe din cadrul Ministerului Finanțelor și Cancelaria prim-ministrului îndeplinesc atribuții legate de promovarea integrității și prevenirea corupției în activitățile de management ale administrației publice . Tradiția Danemarcei privind standardele etice înalte și transparența procedurilor publice a condus la câteva norme formale sau măsuri de control pentru prevenirea corupției, în special pentru persoanele cu funcții executive înalte; GRECO a recomandat formularea unor norme cu caracter obligatoriu mai stricte .

IV.Alte aspecte instituționale legate de sistemul de control și echilibru

Danemarca are un sistem de guvernare unicameral, parlamentar, în care atât guvernul, cât și membrii parlamentului pot propune acte legislative, deși proiectele de lege sunt prezentate în general de guvern. În absența unei instanțe constituționale, controlul constituționalității ex-post poate fi efectuat de toate instanțele judecătorești în cazuri concrete . Ombudsmanul parlamentar supraveghează deciziile autorităților publice, iar Institutul Danez pentru Drepturile Omului monitorizează respectarea drepturilor fundamentale.

Procesul de legiferare implică un proces complex de pregătire. Orientările privind calitatea juridică ale Ministerului Justiției oferă instrucțiuni detaliate privind procesul de elaborare a legislației, inclusiv privind programarea legislativă și etapele pregătitoare, cum ar fi eventualele comisii pregătitoare și evaluările obligatorii ale impactului (printre altele, ale impactului economic și de mediu și consecințele administrative pentru cetățeni). Proiectele de lege ale guvernului sunt publicate, în general, pentru consultare deschisă pe un portal al guvernului (pentru o perioadă minimă recomandată de patru săptămâni) și sunt trimise direct autorităților și organizațiilor interesate în vederea consultării externe . Proiectele de lege sunt supuse, de asemenea, unei revizuiri legislative tehnice de către Ministerul Justiției, inclusiv pentru a asigura conformitatea cu obligațiile internaționale privind drepturile omului .

Ombudsmanul parlamentar joacă un rol esențial în supravegherea deciziilor administrative. Ombudsmanul parlamentar, ales de parlament după fiecare rundă de alegeri generale , funcționează ca o autoritate de apel pentru deciziile administrative, asigurând o evaluare a conformității actelor autorităților publice cu legislația în vigoare sau cu bunele practici administrative. Ombudsmanul poate acționa pe baza plângerilor înaintate sau poate efectua investigații din proprie inițiativă. În 2019, Ombudsmanul a soluționat 5 368 de plângeri, dintre care multe au legătură cu chestiuni privind accesul la documentele publice, și 163 de anchete din proprie inițiativă, care au vizat aspecte mai generale, cu efecte asupra unui număr mai mare de cetățeni . Avizele Ombudsmanului, care pot include recomandări adresate autorităților de a redeschide un caz sau de a modifica o decizie, nu au caracter obligatoriu. Conform informațiilor furnizate atât de autorități, cât și de Ombudsman, autoritățile publice aplică, în general, recomandările în practică. Pe lângă Ombudsman, Institutul Danez pentru Drepturile Omului funcționează în calitate de instituție națională pentru drepturile omului și a fost reacreditat cu statut A de către Global Alliance of National Human Rights Institutions (Alianța mondială a instituțiilor naționale pentru drepturile omului) în 2018. De asemenea, acesta acționează în calitate de organism național pentru egalitate.

Spațiul societății civile din Danemarca este considerat deschis , iar organizațiile societății civile se implică îndeaproape prin intermediul unui Consiliu pentru Drepturile Omului. Institutul Danez pentru Drepturile Omului implică un număr mare de organizații ale societății civile din diferite domenii tematice prin intermediul Consiliului pentru Drepturile Omului, care evaluează proiectarea și punerea în aplicare a activităților instituției naționale pentru promovarea și protecția drepturilor omului, poate recomanda noi activități și numește șase dintre cei 14 membri ai consiliului de administrație .

Procesul decizional care a condus la suspendarea activităților instanțelor în timpul pandemiei de COVID-19 a fost supus dezbaterii. Măsurile de urgență ca răspuns la pandemia de COVID-19 au fost luate pe baza unui amendament la Legea privind epidemiile, care a transferat competența de a adopta decrete pentru a combate pandemia către ministrul sănătății. Legea a fost adoptată în unanimitate de parlament la 12 martie 2020 . În aceeași zi, Administrația Instanțelor Daneze a anunțat că, având în vedere pandemia de COVID-19, vor fi menținute în activitate doar cele mai importante funcții ale instanțelor și că vor fi judecate cu prioritate cauzele urgente și critice . De atunci, a apărut o dezbatere cu privire la conformitatea acestei decizii cu prevederile constituționale privind independența instanțelor. Un studiu realizat de grupul de reflecție Justitia susține că este posibil ca Administrația Instanțelor Daneze să fi exagerat în ceea ce privește orientările sale, având în vedere că, pe baza Constituției și a Legii privind administrarea justiției, Administrația Instanțelor Daneze nu este împuternicită să ia decizii cu privire la prioritizarea cauzelor în locul instanțelor. În declarațiile publice, personalul didactic universitar și Asociația judecătorilor și-au exprimat, de asemenea, îngrijorarea, recunoscând totodată circumstanțele extraordinare care au necesitat o acțiune rapidă. Ministerul Justiției și Administrația Instanțelor Daneze au contestat aceste puncte de vedere . Parlamentul a numit un grup de experți independenți, care va examina gestionarea în ansamblu a pandemiei de către guvern și care va prezenta rezultatele până la sfârșitul anului 2020.

Administrația Instanțelor Daneze desfășoară activități de promovare a statului de drept. În ultimii ani, Administrația Instanțelor Daneze a întreprins o serie de eforturi pentru promovarea statului de drept, înțelegerea mai clară a sistemului judiciar în rândul mai multor grupuri țintă și pentru îmbunătățirea modului în care sistemul judiciar se concentrează asupra utilizatorilor. Printre aceste eforturi se numără inițiative care vizează publicul larg, prin intermediul unor materiale educaționale, elevii – prin programe de învățământ destinate profesorilor, jurnaliștii – prin intermediul unui site dedicat și judecătorii consultanți, furnizându-le materiale informative cuprinzătoare înainte de începerea mandatului .

Anexa I: Lista surselor în ordine alfabetică*

* Lista contribuțiilor primite în contextul consultării pentru Raportul privind statul de drept pentru anul 2020 este disponibilă la (site-ul web al Comisiei).

Administrația Instanțelor Daneze, Pregătirea pentru situațiile de urgență în instanțele din Danemarca: Informații suplimentare. https://www.domstol.dk/aktuelt/2020/3/noedberedskab-ved-danmarks-domstole-yderligere-information/ .

Asociația Judecătorilor din Danemarca (2020), ‘The judges’ working conditions’ („Condițiile de muncă ale judecătorilor”).

Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2020), 2020 Media pluralism monitor [Centrul pentru pluralism și libertate în mass-media (2020), Instrumentul de monitorizare a pluralismului mass-mediei 2020]. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 .

CEPEJ (2020), Study on the functioning of judicial systems in the EU Member States (Studiu privind funcționarea sistemelor judiciare din statele membre ale UE).

CIVICUS, Monitor tracking civic space: Denmark (Instrumentul de monitorizare a spațiului civic: Danemarca). https://monitor.civicus.org/country/denmark/ .

Comisia Europeană (2020), Raportul Comisiei Europene de punere în aplicare a Deciziei-cadru a Consiliului din 13 iunie 2002 privind mandatul european de arestare și procedurile de predare între statele membre.

Comisia Europeană (2020), Tabloul de bord privind justiția în Uniunea Europeană.

Consiliul Europei, Platforma pentru promovarea protecției jurnalismului și a siguranței jurnaliștilor – Danemarca. https://www.coe.int/en/web/media-freedom .

Consiliul Europei: Comitetul de Miniștri (2000), Recommendation Rec(2000)19 of the Committee of Ministers to Member States on the Role of Public Prosecution in the Criminal Justice System [Recomandarea Rec(2000)19 a Comitetului de Miniștri către statele membre privind rolul procuraturii în sistemul judiciar penal].

Consiliul Europei: Comitetul de Miniștri (2010), Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to member states on judges: independence, efficiency and responsibilities [Recomandarea CM/Rec (2010) 12 a Comitetului de Miniștri către statele membre privind judecătorii: independență, eficiență și responsabilități].

Consiliul Europei: Comitetul de Miniștri (2016), Recommendation CM/REC(2016)4 of the Committee of Ministers to member States on the protection of journalism and safety of journalists and other media actors [Recomandarea CM/REC(2016)4 a Comitetului de Miniștri către statele membre privind protecția jurnalismului și siguranța jurnaliștilor și a altor actori din domeniul mass-mediei].