[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 8.9.2008

COM(2008) 536 final

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE CONSILIU ȘI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN

Calitatea serviciilor de transport feroviar de marfă

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE CONSILIU ȘI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN

Calitatea serviciilor de transport feroviar de marfă

1. PROPUNEREA DE REGULAMENT A COMISIEI DIN 2004

În martie 2004, Comisia a adoptat o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind compensațiile în cazul nerespectării obligațiilor contractuale în materie de calitate aplicabile serviciilor de transport feroviar de marfă [COM(2004) 144 final din 3.3.2004]. Această propunere era motivată de calitatea slabă a serviciilor furnizate de operatorii de transport de marfă și de necesitatea creșterii nivelului de calitate acestora într-un interval rezonabil de timp, pentru a putea menține o poziție suficient de bună a transportului feroviar în cadrul sistemului logistic al Uniunii Europene.

Pe de altă parte, Comisia considera că dezvoltarea concurenței era prea lentă pentru a antrena o ameliorare satisfăcătoare a calității transportului feroviar de marfă. Prin urmare, a apreciat ca utilă propunerea unor măsuri vizând prezența obligatorie a unor clauze privind compensațiile în cadrul contractelor încheiate între operatorii feroviari și clienții acestora. Comisia estima că acest gen de măsuri se potrivea unui context caracterizat de o deschidere efectivă încă destul de redusă a pieței și de o prezență încă preponderentă a operatorilor tradiționali, pentru a stimula operatorii feroviari să își amelioreze și mai mult prestațiile.

În proiectul său de regulament, Comisia identifica trei criterii de calitate a căror respectare trebuia să fie impusă operatorilor de transport de marfă: respectarea termenului de livrare convenit, informarea clienților în cazul în care există probleme legate de livrare și o anumită flexibilitate în ceea ce privește ordinea de transport.

Cu toate că sprijinea obiectivele Comisiei, legislatorul a apreciat că proiectul de regulament era necorespunzător. Având în vedere această luare de poziție și pentru ca problemele identificate de Comisie în propunerea sa să fie în continuare examinate cu atenție, Comisia s-a angajat să întocmească un raport privind progresele realizate de transportul feroviar de marfă în domeniul calității serviciilor, precum și utilitatea legiferării în acest domeniu în 2008.

Prezenta comunicare arată o serie de elemente de analiză privind calitatea serviciilor de transport feroviar de marfă și evoluția acesteia de-a lungul ultimilor ani, precum și eficacitatea acordurilor și măsurilor cu caracter voluntar puse în aplicare de acest sector și, ca rezultat, prezintă recomandări de acțiune comunitară în acest domeniu. Comunicarea a fost elaborată pe baza elementelor colectate de la o serie de agenți din sector (clienți ai serviciilor de transport de marfă, operatori, administratori de infrastructură). De asemenea, se bazează pe datele furnizate de asociațiile din acest sector.

2. NECESITăţILE ACTUALE ÎN CEEA CE PRIVEşTE CALITATEA TRANSPORTULUI DE MARFă

Ultimii ani au fost marcați de o schimbare de tendință pentru transportul feroviar de marfă. Într-adevăr, începând cu 2004 performanța acestui mod de transport nu se mai află în scădere și a crescut în mod semnificativ în 2006, în așa măsură încât cota deținută de transportul feroviar în totalitatea transporturilor de marfă din Europa a crescut în acel an.

Această tendință pare totuși încă fragilă, deoarece este susținută în principal de factori exogeni (cum ar fi creșterea prețului petrolului și aglomerarea rețelelor rutiere sau condițiile climatice nefavorabile transportului fluvial), mai degrabă decât de o îmbunătățire semnificativă a atractivității transportului pe cale ferată. Este adevărat că există o serie de oportunități care avantajează calea ferată. Printre acestea se numără dezvoltarea transportului combinat și creșterea distanțelor de transport pentru mărfuri în întreaga Uniune Europeană. Pentru a fi capabilă să profite de aceste oportunități, calea ferată trebuie să fie mai competitivă, cu alte cuvinte mai flexibilă, mai rapidă, mai fiabilă și/sau mai puțin costisitoare.

[pic]

Sursă: Eurostat

Noțiunea de „calitate” poate fi înțeleasă în două moduri: nivelul de serviciu propus și oferit; respectarea angajamentelor contractuale. Proiectul de regulament prezentat de Comisie cu siguranță se fundamenta pe aceste două aspecte ale calității, prin cerința de flexibilitate și de informare a clientului, pe de o parte, și prin cerința de punctualitate, pe de altă parte.

Cu toate acestea, așteptările clienților industriali ai căii ferate pot include alte aspecte ale serviciului: disponibilitatea serviciului, securitatea și siguranța. În funcție de natura produselor transportate și de miza transportului în cauză, fiecare dintre aceste criterii, împreună cu punctualitatea, informarea și flexibilitatea, prezintă o importanță mai mică sau mai mare pentru client. Per total, satisfacerea clienților transportului feroviar de marfă, actuali sau viitori, presupune furnizarea unor servicii de calitate diferită, în funcție de natura mărfurilor transportate. Prin urmare, pare dificilă stabilirea unei ierarhii a criteriilor de calitate pentru toți acești clienți luați la un loc.

3. PROGRESELE REALIZATE DE TRANSPORTUL FEROVIAR DE MARFă

(a) Elemente calitative

La nivel comunitar, deschiderea către concurență a piețelor interne și internaționale de transport feroviar de marfă este de dată relativ recentă. Piața serviciilor internaționale s-a deschis în mod progresiv începând de la 15 ianuarie 2003, iar cea a serviciilor interne, începând de la 1 ianuarie 2007. Mai multe state membre au anticipat aceste termene și și-au deschis piețele în urmă cu mai mulți ani.

Această deschidere către concurență, atât în statele UE-12, cât și în statele UE-15, reprezintă principalul stimul pentru operatorii tradiționali de transport feroviar de marfă în direcția restructurării propriei activități și a ameliorării performanțelor. Deseori, cu cât este mai timpurie deschiderea, cu atât va fi mai avansată restructurarea operatorului feroviar tradițional.

Piața transportului feroviar de marfă este segmentată în mai multe subpiețe, ale căror nevoi pot fi diferite. Printre acestea din urmă se numără frecvent industria siderurgică, industria chimică, industria automobilelor, industria hârtiei, sectorul agroalimentar, cel al materiilor prime și cel intermodal. Numeroși operatori feroviari au demarat reforme vizând o mai bună cunoaștere a nevoilor acestor subpiețe și adaptarea propriei ofertei de servicii la aceste nevoi (în prezent, oferta de servicii a operatorilor de mari dimensiuni se întinde de la transportul vagoanelor izolate la transportul containerelor și la trenuri complete, programabile pe termen mai mult sau mai puțin lung).

De exemplu, se implementează noi instrumente sau dispozitive destinate relațiilor cu clienții: echipe comerciale dedicate unor anumite subpiețe sau clienților importanți ori instrumente informatice pentru fluidificarea și facilitarea relațiilor cu clientul. În general, informarea clienților și capacitatea de reacție din punct de vedere comercial ale operatorilor de transport feroviar se află de mai mulți ani într-un proces constant de ameliorare.

În paralel, operatorii feroviari tradiționali au inițiat o restructurare a producției proprii. Și în această privință, progresele înregistrate de diversele state membre variază foarte mult, dezvoltarea concurenței reprezentând un factor determinant al acestor evoluții. Aceasta stimulează raționalizarea producției și a costurilor operatorilor, apariția de noi metode, de noi modalități de producție, îmbogățirea ofertelor operatorilor sau, de asemenea, utilizarea unor noi instrumente mai performante.

În ciuda acestor progrese, aprecierea globală a clienților transportului feroviar de marfă în ceea ce privește calitatea serviciilor oferite de calea ferată pare contrastantă. Calitatea serviciilor oferite de calea ferată pare în continuare inferioară față de ceea ce poate oferi în prezent sectorul rutier, în special pe segmentele de piață unde calea ferată beneficiază apriori de atuuri importante în comparație cu sectorul rutier.

(b) Control și clauze privind calitatea

În ceea ce privește controlul calității, se pot evidenția mai multe elemente de ameliorare. În primul rând, sectorul s-a angajat în mod colectiv în direcția ameliorării calității transportului de marfă, prin carta semnată în iulie 2003 de către UIC[1], CER[2] și CIT[3] (a se vedea anexa I), prin declarația comună din aprilie 2005 a UIC/CER, pe de o parte, și FIATA[4]/CLECAT[5], pe de altă parte, cu privire la calitatea transportului internațional de marfă convențional și combinat, sau prin orientările referitoare la elaborarea și punerea în aplicare a unor acorduri privind calitatea pentru anumite segmente ale transportului internațional de marfă convențional, publicate de UIC/FIATA/CIT în octombrie 2006.

În al doilea rând, numeroși operatori tradiționali s-au angajat pe calea unei politici de certificare a calității prestațiilor proprii (a se vedea anexa II), demonstrându-și astfel voința de a-și ameliora performanțele, pe de o parte, și de a oferi garanții suplimentare clienților lor, pe de altă parte. Aceste inițiative vizau nu atât să promoveze introducerea de clauze cu caracter obligatoriu în contracte, cât să încurajeze operatorii să își amelioreze în mod voluntar prestațiile în ceea ce privește atât nivelul serviciilor, cât și atenția manifestată față de clienții lor.

Cu privire la contracte și la dezvoltarea clauzelor privind calitatea, se pare că prezența acestui tip de clauze a sporit în mod semnificativ de patru ani încoace, în special în cazul pieței de transport combinat. Cu toate acestea, ponderea contractelor care conțin astfel de clauze în raport cu ansamblul contractelor pare să se fi stabilizat în acești ultimi ani. De altfel, dezvoltarea activității și a cotei de piață aferente noilor intrați ar fi un factor favorabil pentru creșterea numărului de clauze privind calitatea, deoarece acest gen de operator pare a fi cel mai înclinat să accepte prezența acestora în contracte, eventual prin creșterea sumelor facturate pentru servicii.

Ponderea contractelor care conțin clauze privind calitatea

[pic]Sursă: CER

(c) Elemente cantitative privind ameliorarea calității

Efectele diverselor inițiative întreprinse de acest sector [a se vedea capitolul 3 litera (b)] nu sunt evidente. Informațiile privind calitatea serviciilor furnizate de sectorul transportului de marfă sunt, în cel mai bun caz, sporadice și nu sunt suficient de reprezentative pentru a permite o evaluare solidă a eficacității inițiativelor voluntare puse în aplicare.

Informațiile cele mai răspândite se referă la punctualitatea trenurilor. În această privință, datele disponibile nu sunt multe și prezintă tendințe divergente. Dacă luăm datele publicate de UIRR[6] (a se vedea anexa III), punctualitatea trenurilor de transport internațional combinat ar fi foarte slabă și în scădere în acești ultimi ani. Gradul de respectare a orelor programate ar fi de sub 60% (53% în 2006 și cu câteva procente mai mult în 2007).

Dacă luăm cifrele publicate de CER (a se vedea anexa IV), punctualitatea trenurilor de marfă, per total, înregistrează o ușoară creștere. În Austria, Danemarca, Finlanda, Țările de Jos, Suedia și Spania, gradul de punctualitate al trenurilor de marfă ar fi, conform asociației operatorilor, de peste 90% în traficul intern și, în marea majoritate a statelor membre, de cel puțin 80%, tot în traficul intern.

Dincolo de faptul că punctualitatea unui tren nu reprezintă decât o parte a calității așteptate de clienți, ar trebui remarcat că:

- accesul la informații și fiabilitatea acestora rămân limitate;

- gradul de punctualitate în traficul intern se situează la niveluri bune. În schimb, se pare că aceste niveluri sunt scăzute sau chiar foarte scăzute în cazul traficului internațional, care reprezintă 50% din traficul feroviar de marfă în Uniunea Europeană și care prezintă, de asemenea, cel mai ridicat potențial de creștere în anii care vin (în special datorită creșterii volumului de containere la transport);

- în total, se pare că s-au realizat progrese, dar nu sunt suficiente.

4. ASPECTE REFERITOARE LA INFRASTRUCTURă şI LA SERVICIILE ACCESORII

Până în acest punct, prezenta analiză s-a concentrat pe activitatea operatorilor, pe progresul acestora relativ la reorganizarea activității proprii, la controlul calității și la relația cu clienții. Cauzele întârzierilor trenurilor de marfă sau, în mod general, ale nerespectării angajamentelor prevăzute în contract, nu pot fi identificate întotdeauna cu ușurință. Potrivit ERFA[7], cel puțin 60% din responsabilitățile legate de o slabă calitate a serviciilor nu revin operatorului. Acestea revin uneori clienților și foarte des administratorilor de infrastructură și/sau de servicii accesorii (terminale și stații de triaj).

În această privință, condițiile de acces la infrastructură și la servicii, precum și calitatea serviciilor furnizate de aceștia din urmă nu sunt comparabile la nivelul întregii Uniuni Europene. În fapt, politicile de administrare a infrastructurii feroviare și de investiții în acest domeniu variază considerabil între statele membre. În același timp, este clar că diverșii administratori de infrastructură, în sens larg, trebuie să realizeze mai multe progrese în privința acestor aspecte. Înainte de toate, trebuie realizate ameliorări în domeniile legate de gestionarea traficului feroviar, pentru a se reduce la minimum impactul evenimentelor neprevăzute asupra bunei circulații a trenurilor. Aceasta presupune, în special, intensificarea utilizării de noi tehnologii inovatoare și ameliorarea activității de întreținere a infrastructurilor. Mai ales pentru serviciile internaționale, aceasta implică o intensificare a cooperării între administratorii naționali de infrastructură și o dezvoltare mult mai rapidă a interoperabilității tehnice și administrative. În fine, uneori singura soluție pentru ameliorarea performanțelor infrastructurii o constituie angajarea de investiții în noi infrastructuri.

În sfârșit, ar trebui remarcat că această analiză se referă atât la infrastructura feroviară propriu-zisă, cât și la terminale și la alte servicii accesorii, care reprezintă un element primordial în lanțul de producție al transportului feroviar de marfă și care, uneori, nu sunt în măsură să ofere operatorilor feroviari un nivel de servicii suficient de ridicat.

5. ORIENTăRILE şI PROPUNERILE COMISIEI

Elementele prezentate în capitolele precedente arată că acest sector, în primul rând operatorii, atât noi cât și tradiționali, a realizat cu siguranță progrese și face eforturi importante pentru a ameliora calitatea serviciilor. Aceasta din urmă rămâne însă sub nivelul dorit de clienți. Prin urmare, inițiativele adoptate de sector par a nu fi încă suficiente, chiar dacă performanța operatorilor nu este singura variabilă care influențează nivelul calității transportului feroviar de marfă, capacitatea infrastructurii și a serviciilor accesorii jucând un rol important în procesul de producție feroviar.

Având în vedere aceste constatări și opoziția fermă a legislatorului și a sectorului față de orice obligație impusă prin lege în relațiile contractuale dintre operatori, administratori de infrastructură și clienți, Comisia consideră oportun să își retragă propunerea de regulament privind compensațiile în cazul nerespectării obligațiilor contractuale în materie de calitate aplicabile serviciilor de transport feroviar de marfă. Pentru a răspunde problemelor ridicate de propunerea sa la care sectorul nu a oferit în mod voluntar o rezolvare satisfăcătoare, Comisia își va continua și, dacă este cazul, își va consolida acțiunea care vizează dezvoltarea concurenței, precum și inițiativele sale pentru ca transportul de marfă să poată dispune de infrastructuri și servicii accesorii de calitate, rezervându-și, în același timp, posibilitatea de a prezenta o nouă propunere în cazul în care evoluția transportului feroviar de marfă ar necesita acest lucru.

(a) Continuarea și consolidarea acțiunilor vizând dezvoltarea concurenței

Dezvoltarea concurenței reprezintă un element primordial pentru ameliorarea calității serviciilor. Or, proiectul de regulament al Comisiei releva faptul că ritmul de dezvoltare a concurenței era prea lent. Pentru a accelera punerea efectivă în aplicare a orientărilor adoptate la nivel comunitar în vederea stimulării concurenței în sectorul feroviar, Comisia se va concentra pe termen scurt asupra următoarelor acțiuni:

- aplicarea efectivă a normelor privind concurența incluse în primul și în al doilea pachet feroviar[8];

- reformarea primului pachet feroviar.

Urmărirea punerii în aplicare a orientărilor privind ajutoarele de stat acordate întreprinderilor feroviare[9] va reprezenta, de asemenea, un element important pentru ameliorarea funcționării piețelor de transport feroviar.

(b) Continuarea și consolidarea acțiunilor vizând ameliorarea infrastructurilor și dezvoltarea interoperabilității

Pentru ca operatorii de transport feroviar de marfă să poată dispune, în viitor, de infrastructuri și de servicii accesorii de calitate și suficiente din punct de vedere cantitativ, Comisia își va intensifica acțiunea vizând optimizarea utilizării infrastructurilor, cooperarea între administratorii de infrastructură și investițiile în infrastructura feroviară. Va acorda în continuare atenție gestionării traficului mixt de trenuri de călători și de marfă, astfel încât acesta să fie echilibrat și eficace. Aceste orientări vor fi puse în aplicare prin inițiative ulterioare, în special prin:

- realizarea unei rețele europene cu prioritate pentru transportul de marfă[10];

- promovarea implementării ERTMS[11] și a specificației tehnice de interoperabilitate „aplicații telematice pentru transportul de marfă” (STI TAF)[12] și adoptarea unor măsuri însoțitoare în acest sens;

- promovarea bunelor practici în materie de administrare a infrastructurii, prin intermediul unei mai bune difuzări și puneri în aplicare a principiilor incluse, de exemplu, în comunicarea privind contractele multianuale[13];

- programul TEN-T[14], în special lucrările coordonatorilor europeni;

- continuarea programului Marco Polo, care încurajează în special integrarea lanțului logistic.

(c) Continuarea și consolidarea acțiunilor vizând sporirea transparenței informațiilor și administrarea performanțelor sistemului feroviar

Pentru a consolida transparența în ceea ce privește calitatea serviciilor furnizate de transportul feroviar de marfă și pentru a stimula sectorul, în ansamblul său (administratori de infrastructură și operatori, în special) să furnizeze servicii și mai performante, Comisia va continua să încurajeze și să verifice:

- instituirea de sisteme de creștere a performanței[15];

- elaborarea de instrumente de măsurare a performanței transportului feroviar de marfă[16];

- publicarea de indicatori de calitate.

ANEXE

Anexa I : Carta UIC, CER și CIT privind calitatea

Anexa II : certificarea calității la principalii operatori feroviari (sursa: CER)

Anexa III : punctualitatea trenurilor de transport internațional combinat (sursa: UIRR)

Anexa IV : punctualitatea trenurilor de marfă (sursa: CER)

ANEXA I : CARTA UIC, CER şI CIT PRIVIND CALITATEA

[pic]

[pic]

[pic]

ANEXA II : CERTIFICAREA CALITăţII LA PRINCIPALII OPERATORI FEROVIARI

(SURSA: CER)

ISO 9001 | SQAS[17] | ISO 14001[18] | OHSAS 18001[19] | VDA 6.2[20] |

BDZ | (X)[21] |

BLS Cargo | X |

CFL Cargo | (X) |

CFR Marfa | X | (X) |

Green cargo | X | X | (X) |

GYSEV | X |

MAV Cargo | X | X |

PKP Cargo | X | X | (X) |

RCA | X | (X) | (X) | X | X |

Railion Deutschland | X | X | X |

Railion Nederland | X | X |

RENFE | X | X |

SBB Cargo | X | X | (X) | (X) |

SZ | X | X |

SNCB | X | X | X |

SNCF Fret | X | X |

Trenitalia Logistica | X | X | X |

VR | X | X |

ZSSK Cargo | X | (X) | (X) |

ANEXA III : PUNCTUALITATEA TRENURILOR DE TRANSPORT INTERNAţIONAL COMBINAT - 2006

(SURSA: UIRR)

[pic]

ANEXA IV : PUNCTUALITATEA TRENURILOR DE MARFă

(SURSA: CER)

Austria

Punctualitatea Rail Cargo Austria - 2006

[pic]

Belgia

Punctualitatea B-Cargo 2005-2007[pic]

Danemarca

Punctualitatea Railion Denmark - 2006

[pic]

Finlanda

Punctualitatea VR 2003-2007

[pic] Țările de Jos

Punctualitatea în Țările de Jos 2004-2005

[pic]

Suedia

Punctualitatea GreenCargo 2001-2007

[pic] Spania

[pic]

[1] Uniunea Internațională a Căilor Ferate

[2] Comunitatea Căilor Ferate Europene

[3] Comitetul internațional al transporturilor feroviare

[4] Federația internațională a asociațiilor expeditorilor de mărfuri

[5] Asociația europeană pentru servicii de expediție, transport, logistică și vamale

[6] Uniunea internațională a societăților de transport combinat cale ferată-auto

[7] Asociația Europeană de Transport Feroviar de Marfă

[8] Urmare a raportului Comisiei către Parlamentul European, către Consiliu, către Comitetul Economic și Social European și către Comitetul Regiunilor privind punerea în aplicare a primului pachet feroviar [COM(2006) 189 final din 3.5.2006]

[9] Orientări comunitare privind ajutoarele de stat acordate întreprinderilor feroviare [SEC(2008) 512, 30.4.2008]

[10] Comunicarea Comisiei către Consiliu și către Parlamentul European „Către o rețea feroviară cu prioritate pentru transportul de marfă” [COM(2007) 608 final, 18.10.2007]

[11] Sistem european de semnalizare feroviară

[12] Regulamentul (CE) nr. 62/2006 al Comisiei din 23 decembrie 2005 privind specificația tehnică de interoperabilitate pentru subsistemul „aplicații telematice pentru transportul de marfă” al sistemului feroviar transeuropean convențional

[13] Comunicare a Comisiei către Consiliu și către Parlamentul European privind contractele multianuale pentru calitatea infrastructurii feroviare [COM(2008) 54 final, 6.2.2008]

[14] Rețea transeuropeană de transport

[15] Articolul 11 („Sistemul de creștere a performanței”) din Directiva 2001/14/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2001 privind alocarea capacităților de infrastructură feroviară, tarifarea utilizării infrastructurii feroviare și certificarea în materie de siguranță

[16] A se vedea punctul 2.3 din Comunicarea Comisiei către Consiliu și către Parlamentul European „Către o rețea feroviară cu prioritate pentru transportul de marfă” [COM(2007) 608 final, 18.10.2007]

[17] Sistemul de evaluare a siguranței și calității

[18] Procedură de certificare a calității mediului

[19] Certificarea procedurilor privind sănătatea și securitatea ocupațională

[20] Certificare specifică industriei automobilelor

[21] În curs de elaborare