RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 54/24

Avizul Comitetului Economic şi Social European privind relațiile UE-Rusia

(aviz din proprie inițiativă)

(2011/C 54/05)

Raportor: dl Ivan VOLEŠ

La sesiunea plenară din 17 și 18 februarie 2010, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă cu privire la

Relațiile UE-Rusia (aviz din proprie inițiativă).

Secțiunea pentru relații externe, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 23 noiembrie 2010.

În cea de-a 467-a sesiune plenară, care a avut loc la 8 și 9 decembrie 2010 (ședința din 9 decembrie 2010), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 195 de voturi pentru și 8 abțineri.

1. Recomandări

1.1 CESE salută Declarația comună privind Parteneriatul pentru modernizare, adoptată cu ocazia reuniunii la nivel înalt UE-Rusia de la Rostov pe Don (31 mai-1 iunie 2010), în care societatea civilă este invitată să participe într-o și mai mare măsură la cooperarea dintre UE și Rusia, printr-un dialog consolidat. Relațiile UE-Rusia au o importanță strategică pentru ambele părți și ar trebui să se bazeze pe încredere reciprocă. Societățile civile din UE și Rusia ar trebui să-și concretizeze cooperarea și să contribuie la punerea în aplicare a inițiativei Parteneriatul pentru modernizare. CESE este pregătit să contribuie în mod activ la aceasta.

1.2 În ceea ce privește „spațiile comune”, CESE susține structura existentă, însă solicită implicarea mai profundă a societății civile a celor două părți, prin prezentarea punctelor lor de vedere și a unor inițiative în diverse domenii de activitate.

1.3 CESE sugerează implicarea mai puternică a părților interesate relevante în dialogul privind relațiile economice și comerciale și să se ia în considerare crearea unui vast forum UE-Rusia în care să fie reprezentat mediul de afaceri.

1.4 CESE sprijină orice eforturi de a realiza rapid progrese în cadrul negocierilor privind simplificarea și liberalizarea regimului de vize.

1.5 Ar trebui implicați mai mulți actori neguvernamentali în consultările UE-Rusia privind drepturile omului. CESE este pregătit să se alăture acestei platforme.

1.6 Ar trebui să existe mai multe platforme în cadrul cărora organizațiile societății civile din UE și Rusia ar putea contribui la monitorizarea relațiilor dintre cele două părți. Forumul societății civile UE-Rusia ar putea deveni un astfel de instrument, la fel ca Forumul societății civile al Parteneriatului estic.

1.7 CESE pledează pentru creșterea numărului de contacte între persoane și de schimburi în domeniul educației și al dialogului intercultural, ca instrument de îmbunătățire a înțelegerii și încrederii reciproce.

1.8 Poziția statelor membre față de Rusia ar trebui să fie mai bine coordonată, astfel încât UE să exprime cu o singură voce obiective ambițioase, dar în același timp realiste, cu un grad suficient de flexibilitate.

1.9 CESE consideră că este esențial ca Rusia să aibă statut de membru al OMC și susține pe deplin acest proces, dorind ca acesta să se realizeze cât mai curând posibil.

1.10 UE ar trebui să revizuiască reglementările privind ajutorul financiar acordat ONG-urilor prin intermediul Instrumentului pentru promovarea democrației și drepturilor omului, care prevede o cotă ridicată de cofinanțare, împiedicând astfel multe ONG-uri din Rusia să beneficieze de aceste subvenții.

1.11 CESE recomandă să se caute oportunități de implicare a Rusiei în proiecte regionale de mare anvergură, în special în domeniul protecției mediului, sănătății publice, transportului și eficienței energetice, care ar urma să fie discutate cu țările din cadrul Parteneriatului estic. Societatea civilă din Rusia ar trebui invitată să participe la reuniunile diferitelor platforme ale Forumului societății civile din cadrul Parteneriatului estic, în cadrul cărora se dezbat astfel de proiecte de interes comun pentru UE, statele membre ale Parteneriatului estic și Rusia. De asemenea, se recomandă implicarea sporită a societății civile în punerea în aplicare a politicii privind Dimensiunea Nordică, a Strategiei UE pentru regiunea Mării Baltice, a Sinergiei Mării Negre și a altor inițiative relevante.

1.12 CESE își reiterează propunerea de a include stabilirea unui organism comun al societății civile din UE și Rusia în viitorul acord.

1.13 CESE va crea un grup de contact destinat relațiilor UE-Rusia și va continua să colaboreze cu Camera civică a Federației Ruse (CCFR), propunând, în același timp, ca la activitățile comune să participe și alte organizații ale societății civile care nu sunt reprezentate în CCFR.

2. Relațiile UE-Rusia: situația actuală

2.1 În ultimele două decenii, relațiile UE-Rusia au trecut prin câteva perioade favorabile și nefavorabile. Conflictul militar dintre Rusia și Georgia în august 2008 și disputa privind gazul dintre Rusia și Ucraina în ianuarie 2009 au avut un efect negativ asupra relațiilor reciproce. Cu toate acestea, ambele părți au continuat să depună eforturi în sensul depășirii impasului. Principalul obiectiv al prezentului aviz este de a prezenta recomandările CESE de îmbunătățire a relațiilor UE-Rusia și de participare a societății civile din UE și Federația Rusă în acest scop.

2.2 În iunie 2008 au fost lansate la Hantî-Mansiisk, iar în iulie 2008 au fost deschise oficial negocierile privind un nou acord bilateral UE-Rusia, care să înlocuiască Acordul de parteneriat și de cooperare din 1994. Cele două părți au abordat procesul de negociere cu un accent diferit asupra naturii noului acord. UE dorește să încheie un acord strategic cuprinzător și detaliat, în timp ce partea rusă preferă încheierea unui acord-cadru politic de bază, urmat de acorduri sectoriale detaliate în domeniile de interes pentru Rusia (1).

2.3 Cea de-a douăsprezecea rundă de negocieri între UE și Federația Rusă, desfășurată în cadrul grupurilor de lucru care reflectă „spațiile comune”, a început la mijlocul lui noiembrie 2010. Comisia Europeană privește rezultatele de până acum ale negocierilor cu un optimism moderat; cu toate acestea, este încă prea devreme să se poată estima când se vor încheia negocierile privind noul acord.

2.4 Progresul lent al negocierilor în curs privind un nou acord reflectă punctele de vedere diferite ale celor două părți cu privire la relațiile reciproce. UE sprijină modernizarea socială, politică și economică complexă, care se aliniază la acquis-ul și la instituțiile europene. Pe de altă parte, Rusia dorește să fie tratată ca o putere mondială suverană, care are o abordare proprie față de democrație, drepturile omului și interesele economice și de securitate (2). Pentru a juca acest rol, Rusia se folosește de toate avantajele sale: resursele de gaz natural și de țiței, arsenalul de arme nucleare, programele spațiale etc., inclusiv poziția sa în cadrul organizațiilor internaționale, de exemplu, Consiliul de Securitate al ONU, Organizația pentru Cooperare de la Shanghai, CSI, G20 etc.. Cu toate acestea, proiecția la nivel internațional a ambițiilor menționate este limitată din cauza condițiilor actuale socioeconomice precare din Rusia (3).

2.5 UE și Rusia împărtășesc viziuni foarte diferite referitoare la posibilele modificări ale arhitecturii europene de securitate. Rusia dorește revizuirea arhitecturii europene de securitate, după cum se arată în propunerea sa de încheiere a unui nou pact de securitate europeană, prezentată de președintele Dmitri Medvedev în iunie 2008.

2.6 În domeniul securității energetice se înregistrează, de asemenea, divergențe considerabile. Rusia dorește să beneficieze de un tratament special ca principal furnizor de gaz natural și țiței pentru UE, inclusiv acordarea unui tratament preferențial întreprinderilor sale energetice prin acces la piața UE, alături de recunoașterea poziției și a intereselor sale speciale în sectorul energetic al Republicii Belarus și al Ucrainei (4). Rusia s-a retras din Tratatul privind Carta energiei în august 2009. UE consideră aderarea la acest tratat o condiție prealabilă pentru orice viitoare liberalizare a pieței sale energetice, inclusiv pentru deschiderea acesteia față de întreprinderile energetice din Rusia. Inițiativa recentă a președintelui Medvedev de a încheia un nou tratat mondial privind securitatea energetică, care să înlocuiască Tratatul privind Carta energiei, a fost adresată statelor membre ale G20 și nu exclusiv UE, în ciuda faptului că UE rămâne principalul partener al Rusiei în sectorul energetic.

2.7 Rusia încearcă să-și gestioneze interesele față de UE prin dezvoltarea unor relații speciale cu țările care sunt considerate în mod tradițional ca fiind „mari puteri”. Într-adevăr, statele membre ale UE au propriile lor relații bilaterale cu Rusia, care reflectă tradițiile și interesele lor, însă este esențial ca acestea să încerce să asigure o mai bună coordonare a pozițiilor și activităților lor, în scopul definirii unei politici globale a UE față de Rusia. Noul Tratat de la Lisabona a consolidat Politica externă și de securitate comună a UE și conferă UE noi competențe în ceea ce privește securitatea energetică.

2.8 Rusia și UE au opinii diferite și în ceea ce privește Parteneriatul estic, acesta fiind considerat de Rusia drept o încercare a UE de a-și extinde sfera de influență. UE consideră acest parteneriat un instrument de împărtășire a valorilor și standardelor sale comune cu țările vecine din Est, având în vedere că punerea acestuia în aplicare determină modernizarea economică și socială a acestor țări și contribuie la securitatea și stabilitatea întregului continent european.

2.9 Cooperarea UE-Rusia s-a îmbunătățit în contextul politicii comune privind Dimensiunea Nordică UE-Rusia-Norvegia-Islanda. S-au obținut rezultate concrete în cadrul unor proiecte de parteneriat în domeniul protecției mediului, sănătății publice, culturii, transportului și infrastructurii. CESE a contribuit în permanență la punerea în aplicare a politicii, subliniind, în avizul său privind politica Dimensiunii Nordice, importanța implicării societății civile (5).

2.10 În ciuda neînțelegerilor și dificultăților amintite mai sus, atât în UE, cât și în Rusia, domină înțelegerea generală comună a importanței strategice a relațiilor bilaterale. Voința politică de a promova relațiile bilaterale a fost demonstrată cu claritate în concluziile reuniunii la nivel înalt UE-Rusia de la Rostov pe Don (31 mai – 1 iunie 2010), inclusiv în Declarația comună privind Parteneriatul pentru modernizare (6).

3. Lecțiile învățate din inițiativa „Spații comune”

3.1 Constatări generale

3.1.1 Dialogul instituționalizat în cadrul inițiativei „Spații comune” (7) a permis desfășurarea celui mai intens dialog pe care UE l-a purtat vreodată în istoria relațiilor sale externe cu o țară terță. Pentru negocierile noului acord dintre UE și Rusia, ar trebui trase următoarele învățăminte din cooperarea existentă în cadrul „spațiilor comune” UE-Rusia: (8)

— structura spațiilor comune (SC) este un cadru instituțional bine stabilit pentru menținerea unui dialog politic și sectorial extins între UE și Rusia, iar acest cadru trebuie menținut;

— în ciuda unor exemple pozitive de progres în ceea ce privește anumite aspecte sectoriale, SC au înregistrat rezultate modeste față de așteptările inițiale ale ambelor părți;

— pentru îmbunătățirea dialogului și cooperării este necesară mai multă voință politică, încredere reciprocă și capacitatea celor două părți de a cădea de acord asupra condițiilor și valorilor, inclusiv asupra standardelor stabilite cu acordul ambelor părți.

3.2 Spațiul economic comun

3.2.1 Obiectivul UE privind stabilirea unui spațiu economic comun (SEC) a fost crearea unei piețe deschise și integrate între UE și Rusia. Progresul către acest obiectiv este lent, iar realizarea unei zone de liber schimb pare a fi, în prezent, o realitate mai degrabă îndepărtată. Este esențial ca Rusia să devină membru al OMC, iar CESE salută dorința părții ruse de a adera la OMC cât mai curând posibil. Cu toate acestea, instituirea Uniunii Vamale cu Kazahstan și Belarus a ridicat semne de întrebare cu privire la impactul asupra negocierilor cu OMC.

3.2.2 Dialogul în diverse domenii al SEC are mai multe niveluri și cuprinde numeroase aspecte ale problematicilor economice, comerciale, financiare și industriale (9). CESE recomandă ca dialogul din cadrul SEC să includă și aspecte legate de ocuparea forței de muncă și politica socială, implicând partenerii sociali care nu fac parte încă din procesul de negociere, ținând seama, în același timp, de limitele competențelor UE în aceste domenii. Trebuie acordată o atenție deosebită aspectelor legate de sănătatea publică, inclusiv măsurilor sanitare și fitosanitare, precum și protecției consumatorilor.

3.2.3 Masa rotundă a reprezentanților industriei din UE și Rusia reprezintă platforma instituțională pentru implicarea mediului de afaceri în SEC. În afară de aspectele pozitive ale sprijinului puternic al comunităților de afaceri de ambele părți, în sensul unei integrări economice mai profunde, unele grupuri de lucru, constituite cu scopul de a facilita dialogul UE-Rusia privind aspectele de reglementare și industriale, nu și-au început încă activitatea (10), iar recomandările și propunerile formulate nu sunt luate în considerare de politicieni și de administrația statelor. O implicare la scară mai largă și sistematică a părților interesate relevante în procesul de negociere ar contribui la identificarea și înlăturarea obstacolelor „artificiale” care împiedică comerțul și investițiile reciproce. Trebuie create instrumentele care să susțină această implicare. Forumul de afaceri UE-Rusia, care îi reprezintă pe principalii actori economici și din mediul de afaceri, ar putea fi un astfel de instrument.

3.2.4 Principalul aspect urmărit de toate grupurile de lucru din cadrul SEC ar trebui să fie înlăturarea obstacolelor din calea afacerilor și a investițiilor, prevenirea comportamentului protecționist, asigurarea unei concurențe loiale și negocierea armonizării legislației și a standardelor. CESE solicită un grad mai ridicat de responsabilizare în ceea ce privește înregistrarea de progrese și consolidarea capacității Rusiei de a pune în aplicare modificările legislației și ale practicii. De asemenea, în temeiul Tratatului de la Lisabona, Uniunii Europene îi revine competența în materie de investiții, în ceea ce privește atât reglementarea, cât și protecția acestora. În acest sens, UE ar trebui să introducă prevederi substanțiale în privința investiților în noul acord care înlocuiește și aduce la zi Acordul de parteneriat și cooperare, inclusiv prevederi în legătură cu aplicarea unui tratament corect și echitabil și, mai ales, clauze de arbitraj credibile și fiabile, care să protejeze relațiile dintre investitori și stat.

3.2.5 Instrumentele financiare ale UE destinate sprijinirii cooperării în acest domeniu ar trebui să fie legate mai strâns de politici, iar utilizarea lor ar trebui să fie simplificată în ceea ce privește procedurile administrative. Trebuie consolidate etapele de implementare și evaluare ale procesului. În special, fondurile de sprijin pentru proiectele de mică anvergură ar trebui stabilite prin proceduri simplificate, astfel încât finanțările să fie disponibile pentru un număr mai mare de grupuri-țintă și instituții, inclusiv pentru femeile întreprinzătoare, IMM-uri, economia socială și să fie utilizate pentru proiecte de dimensiuni reduse, dar concrete și orientate spre rezultate (11). O eventuală reducere a fondurilor disponibile ar trebui compensată printr-un grad mai ridicat de cofinanțare din partea Rusiei, cu un impact mai puternic și cu drept de proprietate asupra programelor și proiectelor.

3.3 Spațiul comun de libertate, securitate și justiție

3.3.1 Spațiul de libertate, securitate și justiție este foarte important, întrucât cuprinde aspecte legate de democrație, respectul pentru drepturile omului și libertățile fundamentale. Ambele părți au interese comune în a aborda provocări cum ar fi crima organizată, terorismul, drogurile și imigrația ilegală.

3.3.2 Unul dintre subiectele principale ale negocierilor îl constituie politica în domeniul vizelor și de readmisie. CESE solicită să fie luate în considerare punctele de vedere ale societății civile referitoare la facilitarea emiterii vizelor pentru reprezentanții mediului de afaceri, organizațiile societății civile și studenți, emiterea vizelor cu intrări multiple pentru locuitorii din regiunile frontaliere, reducerea sau eliminarea taxei de viză, înregistrarea cetățenilor străini și simplificarea acestei proceduri, punerea în aplicare echilibrată și fără discriminare a reglementărilor respective privind permisele de muncă și de ședere, cu respectarea competențelor statelor membre în aceste domenii. CESE susține simplificarea și liberalizarea rapidă a regimului de vize în baza punerii în aplicare a angajamentelor luate cu acordul ambelor părți.

3.3.3 UE trebuie să depună în continuare eforturi pentru a implica alți actori neguvernamentali în consultările dintre UE și Rusia privind drepturile omului.

3.4 Spațiul comun de securitate externă

3.4.1 Eforturile comune ale UE și Rusiei în domeniul securității externe sunt limitate. Desigur, UE ar trebui să urmărească să asocieze Rusia în activități comune menite să mențină securitatea, urmând exemplul pozitiv al experienței misiunilor comune din Balcanii de Vest și Ciad.

3.4.2 Rusia a invitat UE să medieze soluționarea conflictului cu Georgia după conflictul dintre cele două țări din august 2008. Rusia trebuie încă să pună în aplicare pe deplin obligațiile asumate prin acordurile din 12 august și 8 septembrie 2008, iar Misiunea Uniunii Europene de monitorizare (EUMM) constituie un factor indispensabil pentru eforturile de stabilizare din Georgia. Accesul EUMM în Abhazia și Osetia de Sud rămâne o parte esențială, dar neîndeplinită, a misiunii acesteia. Cooperarea Rusiei în acest sens este de cea mai mare importanță.

3.4.3 În ciuda punctelor de vedere diferite privind securitatea în Europa și în lume, ambele părți ar trebui să continue să mențină dialogul bilateral în ceea ce privește securitatea și dialogul prin intermediul instituțiilor internaționale existente, în cadrul cărora ar trebui dezbătute relațiile dintre UE și Rusia: ONU, Consiliul Europei, OSCE și Consiliul NATO-Rusia.

3.4.4 UE nu poate neglija interesele vecinilor săi din Est în relațiile cu Rusia și viceversa. UE trebuie să rămână fermă pe poziție în ceea ce privește angajamentul său de a facilita transformarea țărilor partenere din Est.

3.4.5 Coerența în ce privește aspectele-cheie (relațiile cu Rusia, politica în domeniul energiei, relațiile cu partenerii din Est) va consolida poziția UE în relația cu Federația Rusă. UE ar trebui, în primul rând, să înceapă să vorbească cu o singură voce.

3.4.6 În timp ce legăturile oficiale există, organizațiile societății civile, institutele de cercetare și grupurile de reflecție din UE și Rusia cooperează într-un număr încă mic de domenii. Legăturile insuficiente și lipsa cooperării determină percepția schematizată a intereselor și intențiilor „celuilalt” partener. De aceea, dialogul bilateral la nivelul societății civile ar trebui să contribuie la căutarea unei noi abordări a chestiunilor de interes comun, cum ar fi terorismul internațional și originile acestuia.

3.5 Spațiul comun de cercetare, educație și cultură

3.5.1 Acest spațiu comun poate servi ca exemplu al cooperării pline de succes dintre UE și Rusia, dominată puternic de proiecte pur științifice.

3.5.2 Semnul succesului este implicarea activă a ambelor părți, dovedită prin programe, prin fondurile acordate și prin abordarea de jos în sus, ceea ce înseamnă că oamenii de știință sunt lăsați să-și structureze activitatea și să aleagă formele cele mai potrivite (12).

3.5.3 Pe de altă parte, acest succes contrastează cu mobilitatea relativ limitată în domeniul educației, în care s-au realizat doar câteva schimburi, de exemplu prin intermediul programelor Tempus și Erasmus Mundus. De asemenea, este dificil să se obțină mai multe informații referitoare la activitatea grupurilor de lucru. Ar trebui să se acorde mai multă atenție acțiunilor tineretului și schimburilor interculturale. Societatea civilă ar trebui implicată mai mult atât în negocieri, cât și în monitorizarea acordurilor din cadrul acestui spațiu comun, în vederea monitorizării impactului proiectelor de cercetare asupra societății bazate pe cunoaștere.

4. Situația societății civile în Rusia

4.1 Informațiile disponibile privind situația societății civile și a dialogului social și civil în Rusia (13) arată că aceasta nu corespunde încă în totalitate standardelor europene, cu toate că poziția și influența acesteia s-au îmbunătățit parțial de la ultima noastră evaluare a relațiilor UE-Rusia (14).

4.2 Camera civică a Federației Ruse, înființată în 2006, a devenit reprezentantul oficial al societății civile din Rusia. Camera a fost creată printr-un decret al președintelui, care numește o treime din membri. Camera a reușit să devină un instrument de exprimare a punctelor de vedere ale societății civile privind aspecte importante la nivel național și regional, fiind înființate camere locale în numeroase regiuni. Aceasta prezintă recomandări și formulează observații privind proiectele legislative și analizează situația în diferite sectoare și regiuni. Uneori, poziția Camerei este foarte deschisă și critică față de politicile guvernamentale (15).

4.3 Conform Raportului privind situația societății civile în Federația Rusă în 2009 (16), publicat de Camera civică a Federației Ruse, numărul ONG-urilor nonprofit înregistrate în Rusia a ajuns la 670 000 de entități juridice. În perioada 2004-2009, numărul total a scăzut cu 17 %. Camera civică a Federației Ruse recomandă schimbarea modului de clasificare a ONG-urilor nonprofit, folosindu-se metoda ONU, care nu ține seama de instituțiile cu statut de ONG create de autoritățile naționale.

4.4 În ceea ce privește domeniul de activitate, majoritatea ONG-urilor sunt implicate în chestiuni sociale (54 %), urmate de știință și educație (44 %), protecția drepturilor (42 %), caritate (39 %), turism și sport (32 %), cultură (30 %), informare (27 %), sănătate (22 %), mediu (12 %), administrație locală (9 %), religie (9 %), economie (6 %), locuințe (5 %) și altele (5 %).

4.5 Camera civică a Federației Ruse a stabilit relații cu organizații partenere străine, inclusiv cu CESE (memorandum de înțelegere în 2008) și a devenit membră a AICESIS, găzduind reuniunea consiliului de administrație în decembrie 2009. De atunci, relațiile dintre CESE și Camera civică a Federației Ruse au fost consolidate prin organizarea unor ateliere comune pe subiecte de interes comun și prin adoptarea unor concluzii comune în urma acestor ateliere (17).

4.6 Conducerea Rusiei devine conștientă de faptul că fără implicarea societății civile nu s-ar putea realiza obiectivul strategic de modernizare a Rusiei. Anul trecut s-au adoptat o serie de amendamente la legislația în vigoare pentru a îmbunătăți situația societății civile, precum și pentru reducerea restricțiilor aplicate activităților ONG-urilor finanțate prin surse din străinătate.

4.7 În ciuda creșterii graduale a înțelegerii rolului societății civile organizate în procesul de modernizare a sistemului politic rus, mai sunt încă multe de făcut.

4.8 Dialogul social dintre partenerii sociali la nivel național se desfășoară în cadrul comitetului tripartit din Rusia, însărcinat cu reglementarea relațiilor sociale și de muncă. Acordurile generale se negociază de către toate sindicatele și asociațiile angajatorilor din Rusia, cu participarea guvernului. De obicei, în întreprinderile în care există reprezentanți sindicali se încheie contracte colective de muncă; totuși, uneori disputele duc la declanșarea grevelor. Rusia a ratificat cea mai mare parte a convențiilor OIM, însă este crucial ca aceste convenții să fie respectate pe deplin.

4.9 Angajatorii sunt reprezentați de Uniunea industriașilor și antreprenorilor din Rusia (RSPP), o organizație neguvernamentală independentă. Această uniune reprezintă peste 120 de alianțe regionale și asociații patronale din sectoare-cheie ale economiei și joacă un rol activ ca partener social în Comitetul tripartit din Rusia. Poate iniția noi propuneri legislative și depune eforturi continue pentru îmbunătățirea legislației existente în domeniul economic și antreprenorial. Uniunea cooperează strâns cu BusinessEurope și sprijină îmbunătățirea relațiilor comerciale dintre Rusia și UE și statele sale membre.

4.10 Alături de Uniunea industriașilor și antreprenorilor din Rusia există și alte organizații care îi reprezintă pe antreprenori și angajatori, cum ar fi Camera de comerț și industrie a Federației Ruse (18), Asociația managerilor ruși, Asociația IMM-urilor (Opora Rossii) și altele. Acestea sunt reprezentate în Camera civică a Federației Ruse.

4.11 Sindicatele sunt reprezentate de două organizații sindicale: Federația sindicatelor independente din Rusia – FNPR și Confederația muncii din Rusia – KTR. Ambele sunt membre ale Confederației Sindicale Internaționale (CSI) și ale structurii sale regionale pentru Europa – Consiliul regional paneuropean (19).

4.12 CESE este preocupat de problemele cu care se confruntă sindicatele din Rusia, care s-au intensificat în ultimii ani. Problema cea mai acută semnalată de sindicatele libere este lipsa respectului pentru drepturile fundamentale ale lucrătorilor: dreptul de a se asocia, de a participa la negocierea colectivă și de grevă. Există cazuri clare de presiune deschisă asupra sindicatelor, membrilor și liderilor lor, menită să împiedice activitățile lor juridice, și cazuri de discriminare. Nu există o protecție efectivă a lucrătorilor în fața administrației guvernamentale responsabile de aplicarea legilor în domeniul relațiilor de muncă.

4.13 Există o mare varietate de organizații neguvernamentale. Domeniile lor de activitate sunt menționate la punctul 4.4. Organizațiile pentru protecția drepturilor omului care se opun guvernului (20) sunt confruntate cu diferite metode de obstrucționare, presiune și amenințări. ONG-urile de bază care reprezintă consumatorii, ecologiștii, economia socială, tineretul etc. (21) se confruntă în special cu probleme de finanțare. Pe lângă organizațiile societății civile active la nivel federal, există mii de ONG-uri active la nivel regional și local; unele dintre acestea sunt boicotate sau se confruntă cu atitudinea ostilă a autorităților locale.

5. Propunerile CESE pentru îmbunătățirea relațiilor UE-Rusia

5.1 Observații generale

5.1.1 Este imperios necesară stabilirea încrederii reciproce între Rusia și UE; aceasta este sarcina, în primul rând, a liderilor politici, însă și a societății civile de ambele părți, care trebuie să sprijine acest proces. Fără încredere, este dificil să se facă progrese în negocierile UE−Rusia privind noul tratat și în dezvoltarea dialogului în cadrul „spațiilor comune”.

5.1.2 În ceea ce privește UE, o abordare comună adoptată de toate statele membre, o mai mare claritate a obiectivelor, ambiții realiste și o flexibilitate sporită ar putea contribui la progresul relațiilor UE-Rusia, în general, și în special, la închegarea celor patru spații comune.

5.1.3 Relația UE-Rusia are nevoie de un nou impuls politic care să permită celor două părți să-și revitalizeze cooperarea și să recâștige sentimentul de parteneriat strategic. Agenda Parteneriatului pentru modernizare, adoptată la reuniunea la nivel înalt de la Rostov pe Don la 1 iunie 2010, ar trebui să fie considerată de UE un pachet cuprinzător de propuneri de cooperare orientat spre viitor. Aceste propuneri ar trebui să dea un nou impuls relațiilor UE−Rusia, pe baza experienței din cadrul „spațiilor comune”, fiind, în același timp, complementară ofertei de Parteneriat estic adresată unui număr de șase țări est europene.

5.1.4 CESE salută faptul că agenda Parteneriatului pentru modernizare include nu numai aspectele tehnologice și economice, ci și promovarea legăturilor interpersonale și consolidarea dialogului cu societatea civilă pentru stimularea participării persoanelor și întreprinderilor. Suntem convinși că modernizarea societății ruse nu se poate realiza fără a pune accentul pe aspecte precum drepturile omului, democrația, lupta împotriva corupției, statul de drept, libertatea presei, dialogul social, amplificarea rolului societății civile în procesul de pregătire, implementare și urmărire a reformelor necesare.

5.1.5 Pentru ca sprijinul acordat de UE ONG-urilor din Rusia să fie mai accesibil și mai eficient, CESE recomandă să se ia în considerare reducerea obligației actuale de cofinanțare în valoare de 20 % impuse ONG-urilor din Rusia, dacă acestea solicită sprijin în cadrul mecanismului de finanțare al Inițiativei europene pentru democrație și drepturile omului. Obligația de cofinanțare pentru a beneficia de fonduri prin Inițiativa europeană pentru democrație și drepturile omului limitează considerabil domeniul de acțiune al ONG-urilor din Rusia care ar putea beneficia de sprijinul UE.

5.1.6 Preocupările Rusiei privind Parteneriatul estic nu înseamnă că UE nu poate propune și urmări cooperarea și parteneriatul cu Rusia la nivel regional și în cadrul proiectelor regionale, cu condiția participării echitabile și constructive a vecinilor comuni. În acest sens, ar trebui luate în considerare recomandările cuprinse în avizele CESE privind Dimensiunea Nordică (5), Strategia pentru Marea Baltică (22), Sinergia Mării Negre (23), Parteneriatul estic (24) și Strategia pentru regiunea Dunării. Este important ca obiectivele adoptate de Uniunea Europeană împreună cu partenerii estici și Rusia să fie cât mai compatibile. Dialogurile sectoriale cu Federația Rusă și planurile de acțiune adoptate împreună cu partenerii estici ar trebui, în principiu, să fie orientate în aceeași direcție, chiar dacă, foarte probabil, acestea au un conținut și țeluri diferite.

5.1.7 UE, Federația Rusă și vecinii lor comuni ar trebui să elaboreze proiecte cuprinzătoare în domenii precum politica energetică, dezvoltarea infrastructurii, gestionarea granițelor, aspecte legate de mediu și de apropierea standardelor, contribuind astfel la depășirea liniilor de demarcație care ar putea apărea în urma aplicării Parteneriatului estic.

5.1.8 Societatea civilă ar trebui implicată în identificarea proiectelor de interes pentru UE, țările Parteneriatului estic și Rusia, iar organizațiile societății civile ruse ar trebui invitate să participe la grupurile de lucru ale Forumului societății civile din cadrul Parteneriatului estic, atunci când se vor dezbate aspecte relevante pentru întreaga regiune. Forumul societății civile UE-Rusia similar ar putea deveni un instrument pentru implicarea organizațiilor societății civile ruse în dezvoltarea relațiilor UE-Rusia.

5.2 Rolul CESE

5.2.1 CESE și organizațiile independente ale societății civile ruse ar trebui invitate să participe la aceste consultări care au loc din anul 2005.

În vederea consolidării interacțiunii dintre societatea civilă europeană și cea rusă, ar trebui efectuați următorii pași:

5.2.2.1 stabilirea unui nou grup de contact în cadrul Secțiunii REX a CESE, care să se ocupe de relațiile UE-Rusia;

5.2.2.2 propunerea de a înființa un organism comun al societății civile între CESE și societatea civilă rusă, în cadrul viitorului acord UE-Rusia. Scopul principal al acestuia ar trebui să fie contribuția societății civile la dezvoltarea cooperării UE-Rusia.

5.2.3 Ar trebui continuată interacțiunea cu Camera civică a Federației Ruse și promovat și dezvoltat un dialog consolidat, astfel încât acesta să devină permanent și să aibă loc cu regularitate. În același timp, CESE ar trebui să ceară părții ruse să invite reprezentanți ai altor organizații ale societății civile, care nu sunt prezente în Camera civică a Federației Ruse, să participe la activitățile comune.

5.2.4 De asemenea, CESE ar trebui să participe în continuare la contractele în vigoare între societatea civilă din Europa și din Rusia, în contextul politicii privind Dimensiunea Nordică, al Strategiei UE pentru regiunea Mării Baltice, al Sinergiei Mării Negre și al altor inițiative regionale relevante.

Bruxelles, 9 decembrie 2010 Președintele Comitetului Economic și Social European Staffan NILSSON

(1) Întâlnirea reprezentanților CESE cu viceprim-ministrul Federației Ruse, dl Alexander Zhukov, la 29 iunie 2010.

(2) Cf. Strategia națională de securitate a Federației Ruse până în 2020, aprobată prin Decretul nr. 537 al președintelui Federației Ruse din 12 mai 2009.

(3) Strategia de securitate națională a Federației Ruse până în 2020, aprobată prin Decretul nr. 537 al președintelui Federației Ruse din 12 mai 2009; cf. părțile a doua (Lumea modernă și Rusia: situația actuală și tendințele de dezvoltare, p. 4-8) și a noua (Stabilitate strategică și parteneriat strategic de egalitate, pp. 29-31).

(4) Strategia Rusiei în domeniul energiei pentru perioada până în anul 2030, aprobată prin Decretul nr. 1715-r al Guvernului Federației Ruse la 13 noiembrie 2009; cf. partea a noua, Politica externă în domeniul energiei, pp. 55-58.

(5) JO C 309, 16.12.2006, pp. 91–95.

(6) Domeniile prioritare ale Parteneriatului pentru modernizare includ: extinderea oportunităților de investiții în sectoare-cheie de creștere și inovare; consolidarea și aprofundarea relațiilor bilaterale comerciale și economice; promovarea întreprinderilor mici și mijlocii; promovarea alinierii reglementărilor și standardelor tehnice, precum și un nivel ridicat de aplicare a drepturilor de proprietate intelectuală; îmbunătățiri în sectorul transporturilor; promovarea unei economii durabile bazate pe emisii scăzute de CO2 și a eficienței energetice, precum și a negocierilor internaționale privind combaterea efectelor schimbărilor climatice; consolidarea cooperării în domeniul inovării, cercetării și dezvoltării, precum și al spațiului cosmic; asigurarea unei dezvoltări echilibrate prin abordarea consecințelor regionale și sociale ale restructurării economice; asigurarea funcționării eficiente a sistemului judiciar și intensificarea luptei împotriva corupției; promovarea legăturilor interumane; în final, consolidarea dialogului cu societatea civilă, pentru stimularea participării persoanelor fizice și a întreprinderilor.

(7) În mai 2003, UE și Rusia au căzut de acord asupra unei noi structuri de cooperare în cadrul celor patru „spații comune”: spațiul economic comun, spațiul comun de libertate, securitate și justiție, spațiul comun de securitate externă și spațiul comun de cercetare, educație și cultură. În mai 2005, ambele părți au negociat o serie de foi de parcurs pentru punerea în aplicare a „spațiilor comune”. Cf., de asemenea http://ec.europa.eu/external_relations/russia/docs/commonspaces_prog_report_2009_ en.pdf.

(8) Cf. „În căutarea unei noi dinamici a relațiilor UE-Rusia. Agendă, instrumente și instituții” (Searching for New Momentum in EU-Russia Relations. Agenda, Tools and Institutions). Bratislava: Centrul de cercetare al Asociației slovace de politică externă, 2009.

(9) În cadrul SEC există grupuri de lucru în următoarele domenii: transporturi, politică industrială și antreprenorială, dialogul privind reglementarea produselor industriale, spațiul cosmic, societatea informațională, agricultură, pescuit, politică macroeconomică, servicii financiare, energie, achiziții, mediu, facilitarea comerțului, drepturile de proprietate intelectuală, cooperare interregională, statistici, aspecte macroeconomice și financiare.

(10) De exemplu, grupurile de lucru, inclusiv subgrupurile pentru produsele pentru construcții și echipament electric, pentru evaluarea conformității și standardizare, pentru industria aerospațială, pentru concurență și pentru sănătate publică.

(11) Comerțul global, comerțul echitabil, concurența loială, accesul la justiție, protecția datelor și a vieții private, dezvoltarea durabilă, eficiența energetică, aprovizionarea cu apă, educarea consumatorilor, comerțul electronic, politica privind alimentele, acțiunea colectivă, sănătatea, răspunderea pentru produsele și serviciile defectuoase, aspectele financiare, telecomunicațiile, prevederile contractuale etc..

(12) Există grupuri de lucru în domeniul sănătății, al alimentației, agriculturii și biotehnologiei, al nanotehnologiilor și materialelor noi, al energiei, aeronauticii și mediului, al fisiunii și fuziunii nucleare, al tehnologiilor informației și comunicării, precum și șapte grupuri în domeniul cooperării spațiale.

(13) Raportul privind situația societății civile din Federația Rusă, publicat de Camera Civică a Federației Ruse în 2009: http://www.oprf.ru/documents/1151/1256/. Notă informativă a DG Relex pentru Parlamentul European din februarie 2009.

(14) JO C 294, 25.11.2005, pp. 33–37.

(15) Cf. site-ul web al Camerei Civice a Federației Ruse, inclusiv lista documentelor (avize, rapoarte de monitorizare, intervenții etc.): http://www.oprf.ru. În coloana „Am reușit!”: http://www.oprf.ru/ru/press/984/, pot fi vizualizate realizările importante în materie de intervenții de success față de autoritățile de stat la nivel federal și regional.

(16) Cf. nota de subsol nr. 13.

(17) Informațiile privind atelierele comune și textul concluziilor comune se găsesc la adresa: http://www.eesc.europa.eu/? i = portal. en.events-and-activities-eu-russia-june-2010.

(18) Camera de comerț și industrie a Federației Ruse este membră a Eurochambers.

(19) Președintele FNPR este actualul președinte ales al Consiliului regional paneuropean. Conform statutelor, secretarul general al Confederației Sindicatelor Europene îndeplinește și funcția de secretar general al Consiliului regional paneuropean.

(20) Unele dintre cele mai de seamă sunt Centrul pentru dezvoltarea democrației și a drepturilor omului, Institutul pentru drepturile omului din Rusia, Mișcarea tinerilor pentru drepturile omului, Fundația de protecție Glasnost, Golos (Asociația pentru protecția drepturilor alegătorilor), Human Rights Watch (filiala din Rusia), Memorial (grup pentru apărarea drepturilor omului), SOVA etc..

(21) Cum ar fi Organizația interregională a automobiliștilor „Libertatea de alegere”, Greenpeace Rusia, Bellona (protecția mediului), Institutul pentru acțiuni colective, Mișcarea împotriva migrației ilegale, Pamyat (protejarea monumentelor și a documentelor istorice), Biserica ortodoxă rusă, Societatea de prietenie ruso-cecenă, Centrul de informare și de analiză SOVA, Uniunea comitetelor mamelor soldaților, World Wildlife Fund (filiala din Rusia).

(22) JO C 277, 17.11.2009, pp. 42–48.

(23) JO C 27, 3.2.2009, pp. 144–151.

(24) JO C 277, 17.11.2009, pp. 30−36.