PROIECT DE BUGET RECTIFICATIV NR. 7 LA BUGETUL GENERAL 2014 SITUAȚIA GENERALĂ A VENITURILOR SITUAȚIA CHELTUIELILOR PE SECȚIUNI Secțiunea III - Comisia /* COM/2014/0650 final */





PROIECT DE BUGET RECTIFICATIV NR. 7 LA BUGETUL GENERAL 2014 SITUAȚIA GENERALĂ A VENITURILOR SITUAȚIA CHELTUIELILOR PE SECȚIUNI Secțiunea III - Comisia Având în vedere: – Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 314, coroborat cu Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 106a, – Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii[1], în special articolul 41, – Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020[2], în special articolul 13, – Bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2014, adoptat la 20 noiembrie 2013[3], – bugetul rectificativ nr. 1/2014[4], adoptat la 16 aprilie 2014, – proiectul de buget rectificativ nr. 2/2014[5], adoptat la 15 aprilie 2014, – proiectul de buget rectificativ nr. 3/2014[6], adoptat la 28 mai 2014, – proiectul de buget rectificativ nr. 4/2014[7], adoptat la 9 iulie 2014, astfel cum a fost modificat la 16 octombrie 2014[8], – proiectul de buget rectificativ nr. 5/2014[9], adoptat la 8 septembrie 2014, – proiectul de buget rectificativ nr. 6/2014[10], adoptat la 17 octombrie 2014, Comisia Europeană prezintă autorității bugetare proiectul de buget rectificativ nr. 7 la bugetul 2014. MODIFICĂRI LA SITUAȚIA VENITURILOR ȘI A CHELTUIELILOR PE SECȚIUNI Modificările la situația veniturilor și a cheltuielilor pe secțiuni pot fi consultate pe site-ul EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-ro.htm). Cu titlu informativ, se atașează ca anexă la buget o versiune în limba engleză a modificărilor la această situație. CUPRINS 1. Introducere.. 3 2. Mobilizarea Fondului de solidaritate al UE.. 3 2.1 Serbia - inundații 3 2.2 Croația - inundații 4 2.3 Bulgaria - inundații 6 3. Finanțare.. 7 4. Tabel recapitulativ pe rubrici ale CFM... 8 1. Introducere Proiectul de buget rectificativ (PBR) nr. 7 pentru exercițiul 2014 vizează mobilizarea sumei de 79 726 440 EUR din Fondul de solidaritate al UE, sub formă de credite de angajament și credite de plată. Mobilizarea are legătură cu inundațiile survenite în Serbia și Croația în mai 2014 și în Bulgaria în iunie 2014. 2. Mobilizarea Fondului de solidaritate al UE În cursul lunii mai 2014, părți importante din Republica Serbia și, în mai mică măsură, din Croația au fost afectate de condiții meteorologice extrem de nefavorabile, care au condus la unele dintre cele mai grave inundații din ultimele generații, ce au provocat distrugeri masive ale infrastructurilor publice și private, precum și deteriorarea a sute de mii de gospodării. O lună mai târziu, ploi torențiale, care au depășit de până la patru ori valorile lunare normale, au afectat Republica Bulgaria, conducând la inundații și perturbări grave. Comisia a realizat o examinare amănunțită a celor trei cereri în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 2012/2002 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene[11], astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 661/2014 al Parlamentului European și al Consiliului[12] (denumit în continuare „regulamentul”), în special cu articolele 2, 3 și 4. Elementele cele mai importante ale evaluărilor sunt sintetizate în cele ce urmează. 2.1 Serbia - inundații (1) Părți importante din Serbia au fost afectate în mai 2014 de condiții meteorologice extrem de nefavorabile, care au condus la unele dintre cele mai grave inundații din ultimele generații, ce au provocat distrugeri masive ale infrastructurilor publice și private, precum și deteriorarea a sute de mii de gospodării. (2) Cererea transmisă de Serbia - un stat eligibil în sensul articolului 2 alineatul (1) din regulament, a fost primită la 30 iulie 2014, în termenul de 12 săptămâni de la data înregistrării primelor daune, în cazul de față 14 mai 2014. La 18 august 2014 au fost transmise informații actualizate. (3) Fiind de origine naturală, inundațiile se încadrează în domeniul de aplicare al Fondului de solidaritate. (4) Autoritățile din Serbia estimează daunele directe totale cauzate de catastrofă la 1,1 miliarde EUR. Estimarea se bazează pe rezultatele evaluării privind nevoile pentru redresare realizată cu participarea UE și a organizațiilor internaționale imediat după producerea catastrofei. Această sumă reprezintă 3,8 % din VNB al Serbiei și depășește pragul de mobilizare a Fondului de solidaritate aplicabil în cazul Serbiei în 2014, și anume 174,7 milioane EUR (cu alte cuvinte 0,6 % din VNB, pe baza datelor din 2012). Întrucât pagubele directe totale estimate depășesc pragul, catastrofa se califică drept „catastrofă naturală majoră” în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulament. Asistența financiară poate fi utilizată exclusiv pentru acțiunile de urgență și de recuperare esențiale, astfel cum sunt definite la articolul 3 din regulament. (5) În ceea ce privește impactul și consecințele catastrofei, autoritățile sârbe au raportat producerea unor inundații catastrofale de mari proporții, însoțite de torente, eroziuni și alunecări de teren, în special pe cursurile de apă Sava, Kolubara, Tamnava, Jadar, Zapadna Morava, Velika Morava, Mlava și Pek, împreună cu afluenții acestora. Efectele inundațiilor au fost cele mai grave în districtele Kolubara, Mačva, Moravicki, Pomoravlje și într-o parte din Belgrad. Municipalitățile afectate au o populație de circa 1,6 milioane de locuitori, dintre care 180 000 au avut nevoie de asistență. Au existat 60 de victime. Aproape 32 000 de persoane au fost salvate de serviciile de urgență din zonele afectate, iar circa 5 000 dintre acestea au avut nevoie de locuințe temporare. Au fost distruse 485 de unități de locuit, iar circa 16 200 de apartamente și unități de locuit individuale au suferit pagube. Minele deschise din Tamnava de Vest și Veliki Crljeni, precum și părți din bazinul carbonifer Kolubara au fost inundate. Aceste mine produceau cărbunele pentru alimentarea importantei termocentrale „Nikola Tesla A” din Obrenovac, care generează aproximativ 63 % din energia electrică consumată în întreaga țară. În cele mai multe dintre municipalitățile afectate, alimentarea cu apă a fost perturbată timp de până la 10 zile, iar apa rămâne parțial poluată. În plus, inundațiile au afectat infrastructura din domeniul sănătății, școlile și rețelele rutiere și feroviare, provocând pagube grave mediului. Se estimează că numai în 2014 inundațiile au provocat pagube echivalente cu 2,7 % din PIB și pierderi economice de până la 2 % din PIB. Sectoarele economice cel mai afectate sunt energia, mineritul și agricultura, dar infrastructura de transporturi (drumuri, poduri și căi ferate) a suferit la rândul său pagube considerabile, la fel ca numeroase instalații destinate protecției împotriva inundațiilor și protecției zonelor de coastă. (6) Pe lângă mobilizarea tuturor forțelor naționale disponibile, s-a solicitat, atât la nivel bilateral, cât și la nivel multilateral, asistență umanitară și protecție civilă internaționale. La nivelul UE, Germania, Slovenia, Bulgaria, Austria, Republica Cehă, Franța, Danemarca, România, Spania, Țările de Jos și Polonia au oferit asistență, care a fost coordonată prin mecanismul de protecție civilă al Uniunii Europene. Au fost implicate echipe internaționale pentru intervenții de salvare în caz de inundație, precum și echipamente de pompare cu capacitate mare. Comisia Europeană a alocat la rândul său suma de 3 milioane EUR pentru asistență umanitară atât în Bosnia-Herțegovina, cât și în Serbia, destinată să răspundă nevoilor imediate ale persoanelor celor mai vulnerabile afectate de catastrofă prin furnizarea de articole alimentare și nealimentare, numerar și cupoane, conducte și echipamente sanitare. (7) Costul acțiunilor de urgență esențiale care sunt eligibile în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din regulament a fost estimat de către autoritățile sârbe la 381,9 milioane EUR și a fost prezentat defalcat pe tipuri de acțiuni. Cea mai mare pondere din costurile acțiunilor de urgență (peste 202 milioane EUR) o au acțiunile de refacere din sectorul energiei. Următoarea pondere ca mărime este reprezentată de sectorul transporturilor, cu peste 106 milioane EUR. (8) În cadrul instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA), au fost deja realocate 30 de milioane EUR pentru sprijinirea eforturilor de recuperare. O sumă suplimentară de 50 de milioane EUR va fi alocată până la sfârșitul anului pentru a sprijini și mai mult recuperarea și reconstrucția în urma inundațiilor. Fondurile din cadrul componentei de cooperare transfrontalieră a IPA vor fi utilizate pentru a sprijini zonele frontaliere dintre Serbia și Bosnia-Herțegovina cu un total de 4 milioane EUR. În plus, conferința internațională a donatorilor desfășurată la Bruxelles pe 16 iulie s-a soldat cu angajamente din partea statelor, a organizațiilor internaționale și a sectorului privat în valoare de peste 986 de milioane EUR pentru Serbia, dintre care 106,8 milioane sub formă de granturi, iar restul ca împrumuturi. Pe lângă acestea, au mai existat angajamente în valoare de 41 de milioane EUR pentru activități transfrontaliere. (9) Autoritățile sârbe nu au menționat existența vreunei acoperiri prin asigurare a unor costuri eligibile. 2.2 Croația - inundații (1) Partea de est a Croației a fost afectată de aceleași condiții meteorologice care au afectat Serbia, provocând pagube considerabile, deși de mai mică amploare. (2) Cererea Croației a fost primită la 31 iulie 2014, în termenul de 12 săptămâni de la înregistrarea primelor daune, în cazul de față 17 mai 2014. (3) Fiind de origine naturală, inundațiile se încadrează în domeniul de aplicare al Fondului de solidaritate. (4) Autoritățile croate estimează pagubele directe totale cauzate de catastrofă la 297,6 milioane EUR. Această sumă reprezintă 0,7 % din VNB-ul Croației și depășește pragul de mobilizare a Fondului de solidaritate aplicabil în cazul Croației în 2014, și anume 254,2 milioane EUR (cu alte cuvinte 0,6 % din VNB, pe baza datelor din 2012). Întrucât pagubele directe totale estimate depășesc pragul, catastrofa se califică drept „catastrofă naturală majoră” în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulament. Asistența financiară poate fi utilizată exclusiv pentru acțiunile de urgență și de recuperare esențiale, astfel cum sunt definite la articolul 3 din regulament. (5) În ceea ce privește impactul și consecințele catastrofei, autoritățile croate au raportat că inundațiile au afectat cinci județe din bazinul râului Sava, situat în estul țării: Osijek-Baranja, Vukovar-Srijem, Brod-Posavina, Požega-Slavonija și Sisak-Moslavina. Nivelul apei a depășit parțial cel mai ridicat nivel înregistrat vreodată și a avut caracteristicile unei inundații care se produce o dată la o mie de ani. Inundațiile au provocat pagube considerabile structurilor rezidențiale, comerciale, municipale și infrastructurii, precum și recoltelor și șeptelului. A fost nevoie să fie evacuate peste 26 000 de persoane. Rețelele energetice au cedat, drumurile și podurile au fost grav deteriorate și/sau îngropate în aluviuni sau în urma unor alunecări de terenuri. Au fost inundate circa 2 700 de clădiri rezidențiale și peste 4 000 de clădiri agricole, multe dintre acestea suferind pagube structurale. (6) Costul acțiunilor de urgență și de recuperare esențiale care sunt eligibile în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din regulament a fost estimat de către autoritățile croate la 108,8 milioane EUR și a fost prezentat defalcat pe tipuri de acțiuni. Cea mai mare pondere din costurile acțiunilor de urgență (peste 38 milioane EUR) corespunde refacerii infrastructurii de transporturi. A doua pondere ca mărime este reprezentată de serviciile de salvare, cu 24,7 milioane EUR. (7) Regiunile afectate intră în categoria „regiuni mai puțin dezvoltate” din cadrul fondurilor structurale și de investiții europene (2014-2020). Autoritățile croate nu au informat Comisia cu privire la intenția lor de a realoca fonduri provenite din programul aferent fondurilor ESI pentru Croația în vederea luării unor măsuri de redresare a zonei. A fost activat mecanismul de protecție civilă al UE pentru a furniza asistență sub formă de insecticide împotriva țânțarilor. (8) În ceea ce privește punerea în aplicare a legislației Uniunii referitoare la prevenirea și gestionarea riscului de catastrofă, în Croația este în curs de punere în aplicare Directiva 2007/60/CE a Parlamentului European din 23 octombrie 2007 privind evaluarea și gestionarea riscurilor de inundații („Directiva privind inundațiile”)[13]. Au fost realizate evaluări preliminare ale riscului de inundație. Au fost create hărți de inundabilitate și hărți privind riscul de inundație pentru două zone pilot, iar realizarea acestora este în curs de desfășurare pentru alte zone. Planurile de gestionare a riscului de inundație sunt în faza de pregătire, dar nu au fost încă realizate. (9) La momentul transmiterii cererii Croația nu făcea obiectul niciunei acțiuni în constatarea neîndeplinirii obligațiilor decurgând din legislația Uniunii referitoare la natura catastrofei. (10) Autoritățile croate au menționat că nu există nicio acoperire a costurilor eligibile de către asigurări. 2.3 Bulgaria - inundații (1) O lună mai târziu, anumite zone din Bulgaria au fost afectate de ploi torențiale care au depășit de până la patru ori valorile lunare normale și au condus la inundații și perturbări grave. (2) Cererea Bulgariei a fost primită la 25 august 2014, în termenul de 12 săptămâni de la înregistrarea primelor daune, în cazul de față 19 iunie 2014. La 12 septembrie 2014, autoritățile bulgare au transmis informații actualizate. (3) Fiind de origine naturală, inundațiile se încadrează în domeniul de aplicare al Fondului de solidaritate. (4) Autoritățile bulgare estimează pagubele directe totale cauzate de catastrofă la 311,3 milioane EUR. Această sumă reprezintă 0,8 % din VNB-ul Bulgariei și depășește pragul de mobilizare a Fondului de solidaritate aplicabil în cazul Bulgariei în 2014, și anume 232,5 milioane EUR (cu alte cuvinte 0,6 % din VNB, pe baza datelor din 2012). Întrucât pagubele directe totale estimate depășesc pragul, catastrofa se califică drept „catastrofă naturală majoră” în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulament. Asistența financiară poate fi utilizată exclusiv pentru acțiunile de urgență și de recuperare esențiale, astfel cum sunt definite la articolul 3 din regulament. (5) În ceea ce privește impactul și consecințele catastrofei, autoritățile bulgare au raportat că, începând cu 19 iunie 2014, condițiile meteorologice extreme au făcut ca numeroase orașe și sate din Bulgaria să fie afectate în mod considerabil de inundații, în special în estul, nord-estul și centrul țării. Regiunile Varna, Dobrich, Gabrovo, Veliko Tarnovo, Burgas, Montana, Kyustendil, Plovdiv, Haskovo, Yambol, precum și regiunea Sofia au suferit cele mai mari pagube. În satul Asparuhovo (Varna) de pe coasta Mării Negre, ploile torențiale și un val de reflux au distrus case și ferme, au inundat case și străzi și au distrus mașini. Rețelele de electricitate și de comunicații din toată zona au fost perturbate. Viiturile rapide, râurile care ies din matcă și alunecările de terenuri au provocat victime și pagube importante în regiunile Severen tsentralen și Severoiztochen. Au fost raportate cincisprezece victime, mii de persoane au fost afectate direct, iar alte sute au trebuit să fie evacuate și au avut nevoie de locuințe temporare. Au fost deteriorate infrastructurile publice și instalațiile din următoarele domenii: energie, alimentare cu apă, resurse de apă, telecomunicații, transporturi, sănătate, educație, servicii de urgență, patrimoniu cultural și zone naturale protejate. Depuneri masive de pământ și deșeuri luate de ape, deversări ale canalizărilor și scurgerile de ape uzate au înrăutățit condițiile de viață în zonele afectate. Inundațiile au condus la activarea alunecărilor de pământ și a proceselor de eroziune. (6) Costul acțiunilor de urgență și de recuperare esențiale care sunt eligibile în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din regulament a fost estimat de către autoritățile bulgare la 285,4 milioane EUR și a fost prezentat defalcat pe tipuri de acțiuni. Cea mai mare pondere din costurile acțiunilor de urgență (peste 87 milioane EUR) corespunde asigurării infrastructurilor preventive. Se estimează că va fi nevoie de peste 70 de milioane EUR pentru refacerea infrastructurii de transporturi. (7) Regiunile afectate intră în categoria „regiuni mai puțin dezvoltate” din cadrul fondurilor structurale și de investiții europene (2014-2020). Autoritățile bulgare nu au informat Comisia cu privire la intenția lor de a realoca fonduri provenite din programul aferent fondurilor ESI pentru Bulgaria în vederea luării unor măsuri de refacere a zonei. Nu s-a formulat nicio cerere de asistență prin intermediul mecanismului de protecție civilă al UE. (8) În ceea ce privește punerea în aplicare a legislației Uniunii privind prevenirea și gestionarea riscului de catastrofă referitoare la natura catastrofei, Bulgaria a transpus în legislația națională, în 2010, Directiva 2007/60/CE a Parlamentului European din 23 octombrie 2007 privind evaluarea și gestionarea riscurilor de inundații („Directiva privind inundațiile”) și s-a realizat o evaluare preliminară a riscului de inundație pentru fiecare district în care sunt prezente bazine hidrografice, pe baza unei metodologii privind evaluarea riscului de inundație și a inundabilității elaborate de Ministerul Economiei și al Apelor. (9) La momentul transmiterii cererii, Bulgaria nu făcea obiectul niciunei acțiuni în constatarea neîndeplinirii obligațiilor decurgând din legislația Uniunii referitoare la natura catastrofei. (10) Autoritățile bulgare au indicat că sunt acoperite de asigurări pagube în valoare de circa 2,3 milioane EUR din sectorul sănătății. Această sumă a fost scăzută din costurile eligibile. 3. Finanțare Având în vedere că solidaritatea reprezintă principala justificare pentru crearea fondului, Comisia consideră că ajutorul provenit din acest fond ar trebui să fie progresiv. Conform practicii anterioare, acest lucru înseamnă că partea din daune care depășește pragul (și anume 0,6 % din VNB sau 3 miliarde EUR la prețurile din 2002, luându-se în considerare cea mai mică sumă) ar trebui să beneficieze de o intensitate mai mare a ajutorului decât daunele inferioare pragului. Rata aplicată în trecut pentru definirea alocării ajutoarelor pentru catastrofe majore este de 2,5 % din daunele directe totale care nu depășesc pragul de mobilizare a fondului și de 6 % din cele care îl depășesc. Metodologia pentru calculul ajutorului din Fondul de Solidaritate a fost stabilită în raportul anual pe 2002-2003 privind Fondul de Solidaritate și aprobată de Consiliu și Parlamentul European. Se propune aplicarea aceluiași procentaj în cazul de față și acordarea ajutoarelor după cum urmează: Catastrofă || Daune directe (milioane EUR) || Pragul pentru catastrofe majore (milioane EUR) || Costul total al acțiunilor eligibile (milioane EUR) || 2,5 % din daunele directe care nu depășesc pragul (EUR) || 6 % din daunele directe care depășesc pragul (EUR) || Plafonare aplicată || Suma totală a ajutorului propus (EUR) Serbia || 1 105,622 || 174,649 || 381,967 || 4 366 225 || 55 858 380 || nu || 60 224 605 Croația || 297,629 || 254,229 || 108,799 || 6 355 725 || 2 604 000 || nu || 8 959 725 Bulgaria || 311,328 || 232,502 || 285,440 || 5 812 550 || 4 729 560 || nu || 10 542 110 TOTAL || || 79 726 440 Aceasta este a doua propunere de decizie de mobilizare din 2014, iar valoarea totală a ajutorului propus mai sus respectă dispozițiile din Regulamentul privind cadrul financiar multianual (CFM), și anume valoarea totală de 530,6 milioane EUR (500 de milioane EUR la prețurile din 2011). În concluzie, se propune mobilizarea Fondului de solidaritate pentru fiecare dintre aceste cazuri și înscrierea în bugetul 2014 a unor credite totale de 19 501 835 EUR pentru Croația și Bulgaria, la articolul bugetar 13 06 01, precum și a unor credite corespunzătoare de 60 224 605 EUR pentru Serbia, la articolul bugetar 13 06 02 (dedicat țărilor în curs de aderare), atât sub formă de credite de angajament, cât și de credite de plată. Ținând seama de faptul că Fondul de solidaritate este un instrument special, astfel cum sunt definite aceste instrumente în Regulamentul privind CFM, creditele corespunzătoare ar trebui să fie înscrise în buget în afara plafoanelor CFM corespunzătoare. 4. Tabel recapitulativ pe rubrici ale CFM Denumirea rubricii || Buget 2014 (incl. BR 1 și PBR 2-6/2014) || Proiect de buget rectificativ 7/2014 || Buget 2014 (incl. BR 1 și PBR 2-7/2014) CA || CP || CA || CP || CA || CP 1. || Creștere inteligentă și favorabilă incluziunii || 63 986 340 779 || 66 374 487 058 || || || 63 986 340 779 || 66 374 487 058 Plafon || 63 973 000 000 || || || || 63 973 000 000 || Marjă || 75 989 221 || || || || 75 989 221 || 1a || Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă || 16 484 010 779 || 12 028 322 326 || || || 16 484 010 779 || 12 028 322 326 Plafon || 16 560 000 000 || || || || 16 560 000 000 || Marjă || 75 989 221 || || || || 75 989 221 || 1b || Coeziune economică, socială și teritorială || 47 502 330 000 || 54 346 164 732 || || || 47 502 330 000 || 54 346 164 732 Plafon || 47 413 000 000 || || || || 47 413 000 000 || Marjă || -89 330 000 || || || || -89 330 000 || Instrumentul de flexibilitate || 89 330 000 || || || || 89 330 000 || Marjă || 0 || || || || 0 || 2. || Creștere durabilă: resurse naturale || 59 190 929 284 || 56 558 779 469 || || || 59 190 929 284 || 56 558 779 469 Plafon || 59 303 000 000 || || || || 59 303 000 000 || Marjă || 112 070 716 || || || || 112 070 716 || Din care: Fondul european de garantare agricolă (FEGA) – Cheltuieli de piață și plăți directe || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 || || || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 Subplafon || 44 130 000 000 || || || || 44 130 000 000 || Transfer net între FEGA și FEADR || 351 900 000 || || || || 351 900 000 || Marjă || || || || || || 3. || Securitate și cetățenie || 2 171 998 732 || 1 677 039 976 || || || 2 171 998 732 || 1 677 039 976 Plafon || 2 179 000 000 || || || || 2 179 000 000 || Marjă || 7 001 268 || || || || 7 001 268 || 4. || Europa în lume || 8 325 000 000 || 6 842 004 256 || || || 8 325 000 000 || 6 842 004 256 Plafon || 8 335 000 000 || || || || 8 335 000 000 || Marjă || 10 000 000 || || || || 10 000 000 || 5. || Administrație || 8 404 610 581 || 8 405 483 381 || || || 8 404 610 581 || 8 405 483 381 Plafon || 8 721 000 000 || || || || 8 721 000 000 || Marjă || 316 389 419 || || || || 316 389 419 || Din care: Cheltuieli administrative ale instituțiilor || 6 797 485 938 || 6 798 358 738 || || || 6 797 485 938 || 6 798 358 738 Subplafon || 7 056 000 000 || || || || 7 056 000 000 || Marjă || 258 514 062 || || || || 258 514 062 || 6. || Compensări || 28 600 000 || 28 600 000 || || || 28 600 000 || 28 600 000 Plafon || 29 000 000 || || || || 29 000 000 || Marjă || 400 000 || || || || 400 000 || Total || 142 107 479 376 || 139 886 394 140 || || || 142 107 479 376 || 139 886 394 140 Plafon || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 || || || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 Instrumentul de flexibilitate || 89 330 000 || || || || 89 330 000 || Marja pentru situații neprevăzute || || 4 026 700 000 || || || || 4 026 700 000 Marjă || 521 850 624 || 6 305 860 || || || 521 850 624 || 6 305 860 || Instrumente speciale || 503 179 528 || 403 149 428 || 79 726 440 || 79 726 440 || 582 905 968 || 482 875 868 Total general || 142 610 658 904 || 140 289 543 568 || 79 726 440 || 79 726 440 || 142 690 385 344 || 140 369 270 008 [1] JO L 298, 26.10.2012, p. 1. [2] JO L 347, 20.12.2013, p. 884. [3] JO L 51, 20.2.2014, p. 1. [4] JO L 204, 11.7.2014, p. 1. [5] COM(2014) 234, 15.4.2014. [6] COM(2014) 329, 28.5.2014. [7] COM(2014) 461, 9.7.2014. [8] COM(2014) 641, 16.10.2014. [9] COM(2014) 564, 8.9.2014. [10] COM (2014) 649, 17.10.2014. [11] JO L 311, 14.11.2002, p. 3. [12] JO L 189, 27.6.2014, p. 143. [13] JO L 288, 6.11.2007, p. 27.