COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR privind o nouă abordare în materie de detectare și atenuare a riscurilor CBRN-E /* COM/2014/0247 final */





I. Context UE, statele sale membre și alți parteneri-cheie au întreprins numeroase activități pentru ameliorarea capacității de a preveni incidentele chimice, biologice, radiologice, nucleare (CBRN) și pe cele legate de utilizarea de explozivi, precum și pentru protejarea cetățenilor, a instituțiilor și a infrastructurii împotriva unor astfel de incidente. Este însă nevoie de acțiuni suplimentare în acest domeniu. În urma rapoartelor privind progresele înregistrate[1], prevăzute în Planul de acțiune al UE în domeniul CBRN[2] și în Planul de acțiune al UE privind îmbunătățirea securității explozivilor din 2012[3], au avut loc consultări ample cu statele membre și alte părți interesate pe tema modalității optime de gestionare a acestor probleme. A fost stabilită o nouă agendă privind CBRN-E, vizând axarea pe prioritățile-cheie care trebuie abordate la nivelul UE. În cadrul concluziilor adoptate la 11 decembrie 2012, Consiliul „subliniază necesitatea identificării domeniilor cu mecanisme de securitate insuficiente și a axării pe depunerea unor eforturi comune suplimentare cu definirea priorităților, cu scopul de a spori securitatea producției, a depozitării, a manipulării și a transportului de materiale CBRN și E cu risc ridicat.” În plus, Consiliul încurajează Comisia „să utilizeze Planul de acțiune chimic, biologic, radioactiv și nuclear al UE și Planul de acțiune al UE privind îmbunătățirea securității explozivilor ca temelie pentru elaborarea unei politici revizuite”[4]. Prezenta comunicare reprezintă un prim pas în direcția punerii în aplicare a noii agende privind CBRN-E. Aceasta vizează stimularea realizării de progrese în materie de detectare a amenințărilor CBRN-E și instituirea unor măsuri eficace de detectare și atenuare a acestor amenințări și riscuri la nivelul UE. II. Context și obiective II.1 Un mediu în schimbare din punctul de vedere al amenințărilor și al riscurilor Protejarea cetățenilor, a instituțiilor, a infrastructurilor și a activelor reprezintă unul dintre cei patru piloni esențiali ai Strategiei UE de combatere a terorismului[5]. O abordare a amenințărilor CBRN realizată la nivelul UE trebuie să țină cont, de asemenea, de Strategia de securitate internă a UE[6], care numără printre obiectivele sale cheie detectarea și atenuarea riscurilor CBRN-E. După cum reiese din rapoartele realizate de INTCEN[7] sau Interpol, evoluțiile recente conțin suficiente elemente care să conducă la concluzia că amenințarea reprezentată de materialele CBRN și de explozivi rămâne gravă și în curs de evoluție. Evenimente cum ar fi atacurile teroriste de la Madrid, Londra și Moscova, precum și atacurile cu bombă care au avut loc în timpul maratonului de la Boston de anul trecut și recomandarea adresată recent jihadiștilor de a viza locuri aglomerate[8] au arătat cât de inovatori și oportuniști pot fi atacatorii și faptul că amenințările la adresa evenimentelor publice și a securității urbane trebuie să fie mai bine detectate. Deși teroriștii utilizează, de regulă, explozivi comerciali sau artizanali, agenții CBRN, cum ar fi sarinul, ricina sau antraxul, reprezintă de asemenea o amenințare gravă. De la atacul cu un agent chimic (sarinul) din metroul din Tokyo, petrecut în 1995, și de la atacul cu un agent biologic (salmonella) din Oregon, petrecut în 1984[9], grupările teroriste au încercat în permanență să ajungă capabile de a manipula și utiliza materiale CBRN. Recenta utilizare a gazului sarin în Siria a adus, de asemenea, acest subiect în centrul atenției. Furturi și pierderi accidentale ale materialelor CBRN au loc de sute de ori în fiecare an. Cazurile recente de confiscare a uraniului puternic îmbogățit (care au avut loc în Georgia în 2010 și în Moldova în 2011) arată că traficul cu materiale radiologice și nucleare continuă să fie o problemă gravă. Peste 150 de astfel de cazuri sunt raportate anual în baza de date cu incidente și cazuri de trafic (ITDB) a Agenției Internaționale pentru Energie Atomică (AIEA). Numeroasele exemple de trafic ilicit subliniază nevoia elaborării unor măsuri de combatere eficace, care să nu se bazeze doar pe împiedicarea accesului traficanților la astfel de materiale, ci și pe o strategie eficace de detectare. Amenințările pot proveni, de asemenea, de la persoane foarte calificate care au acces la informații și materiale sensibile, cum ar fi cercetătorul principal în domeniul apărării împotriva armelor biologice care făcea cercetare medicală pentru armata americană și despre care se crede că a comis atacurile cu antrax din 2001 sau omul de știință francez din cadrul CERN[10] care a fost condamnat pentru că a ajutat Al-Qaida să comită atacuri în Franța. Dezbaterea referitoare la radicalizare s-a intensificat în ultima vreme în UE. Rapoartele cele mai recente sugerează că un motiv deosebit de îngrijorare îl reprezintă persoanele care revin din Siria. O parte dintre acestea, precum și alte persoane radicalizate, care au acces la zone sensibile și lucrează în astfel de zone, s-ar putea folosi de informațiile obținute „din interior” pentru atacuri împotriva unor infrastructuri critice, cum ar fi instalațiile de purificare a apei, sau ar putea dezactiva alimentarea cu energie electrică a căilor ferate. Astfel de amenințări provenite „din interior” pot avea impact la nivel transnațional, reprezentând astfel o amenințare pentru securitatea UE. Un exemplu recent de atac împotriva unei ținte „ușoare” (soft target) este atacul cu bombă din cursul maratonului de la Boston din 2013, în care atacatorii au utilizat o metodă veche de fabricare a bombelor. Acest exemplu, precum și atacurile anterioare asupra rețelelor de metrou și feroviare, subliniază nevoia îmbunătățirii detectării amenințărilor. Deși acțiunile de la nivel național continuă să joace un rol crucial în combaterea terorismului, este totuși nevoie de o strategie solidă, mai bine concepută și proporțională, pentru a anticipa și a preveni riscurile CBRN-E viitoare la nivelul UE, strategie care să abordeze, printre altele, metodele ilegale de producere, manipulare, disimulare și stocare a acestor materiale. Prin urmare, este important să se adopte o abordare proactivă și să se instituie măsuri de protecție eficace și proporționale, inclusiv măsuri de prevenire, pregătire și reacție la nivelul UE, cu respectarea în același timp a drepturilor fundamentale. II.2 Realizări și acțiuni în curs de desfășurare la nivelul UE UE și statele sale membre au întreprins deja multe măsuri ca răspuns la prioritățile în materie de CBRN-E, de exemplu crearea de baze de date cum ar fi sistemul european de date privind bombele (EBDS) și sistemul de avertizare timpurie (EWS), precum și activitățile rețelei europene de eliminare a dispozitivelor explozive (rețeaua EOD). Un alt exemplu este reprezentat de noul Regulament (98/2013) privind comercializarea și utilizarea precursorilor de explozivi, care vizează restrângerea accesului populației la precursorii periculoși. Pe lângă acțiunile de cercetare, formare și sensibilizare, au fost întreprinse o serie de măsuri practice pentru identificarea și comunicarea bunelor practici, pentru testarea de noi echipamente, pentru elaborarea de orientări destinate profesioniștilor din domeniu etc. S-au înregistrat progrese în toate privințele, dar evaluările recente ale celor două planuri de acțiune în domeniul CBRNE au arătat că este nevoie de acțiuni suplimentare pentru a acorda prioritate și o mai mare atenție aspectelor-cheie care prezintă o valoare adăugată pentru UE. II.3 Necesitatea de a gestiona riscurile CBRN-E la nivelul UE O serie de anchete desfășurate în urma atacurilor au arătat că materialele explozive și precursorii de explozivi fuseseră achiziționați într-un stat membru și transferați într-un alt stat membru, în care a avut loc efectiv atacul. Rapoartele informative lunare ale Interpol referitoare la CBRN-E prezintă, de asemenea, numeroase exemple de tentative de achiziționare, contrabandă sau utilizare a materialelor CBRN-E. Atacurile cu substanțe CBRN, cum a fost otrăvirea radiologică din cazul Litvinenko, au arătat că substanțe CBRN care reprezintă o amenințare au fost transportate în și din Uniunea Europeană fără a fi detectate. Incidentele radiologice sau nucleare grave sau diseminarea intenționată de agenți biologici (cum ar fi virușii SARS, H1N1 sau virusul febrei aftoase) ar putea să afecteze în mod grav persoanele și economia din întreaga Europă. Analiza lacunelor în materie de detectare a explozivilor în UE din 2012 - (2012 EU Gap Analysis on Detection of Explosives), realizată ca parte a Planului de acțiune în domeniul explozivilor, evidențiază că, în pofida progreselor tehnologice, există numeroase deficiențe în materie de detectare a amenințărilor reprezentate de atacurile cu explozivi și subliniază nevoia urgentă de consolidare a capacităților de detectare ale UE. Raportul, bazat pe o trecere în revistă a măsurilor, a echipamentelor și a proceselor de securitate care utilizează tehnologie de vârf, recomandă continuarea analizei și subliniază nevoia de consolidare a măsurilor în diversele domenii ale securității publice. Pe baza acestei analize a lacunelor, Comisia a lansat în 2013 și o Analiză a lacunelor în materie de detectare a agenților CBRN care reprezintă o amenințare în UE. Amenințările și riscurile CBRN-E sunt aceleași pentru toate statele membre ale UE. Prin urmare, UE se află într-o poziție privilegiată pentru a juca un rol central prin contribuția sa la detectarea și atenuarea acestor amenințări și prin luarea de măsuri care să garanteze că: i) se acordă prioritate domeniilor în care amenințările sunt cele mai grave, ii) aceste probleme sunt abordate în mod colectiv, iii) nu au loc suprapuneri ale acțiunilor și iv) sunt maximizate economiile de scară și sinergiile. UE poate crea valoare adăugată prin elaborarea unor instrumente practice și eficace pentru profesioniștii din domeniu, care pot include ateliere, materiale orientative, cursuri de formare și acțiuni de sensibilizare, dar și sprijinirea activităților de cercetare și testare. Un exemplu este sprijinul acordat pentru colaborarea forțelor speciale de intervenție din UE care se antrenează și desfășoară acțiuni comune, colaborare care are loc în cadrul rețelei ATLAS. III. O nouă abordare în materie de detectare și atenuare a riscurilor CBRN-E Obiectivele prezentei comunicări sunt o mai bună evaluare a riscurilor, elaborarea de măsuri de contracarare, schimbul de cunoștințe și bune practici și testarea și validarea unor noi măsuri de protecție, având drept scop ultim adoptarea unor noi standarde de securitate. O strategie de atenuare eficace trebuie să abordeze următoarele aspecte: - eficacitatea și performanțele echipamentelor și proceselor existente; - noile substanțe care reprezintă o amenințare; - noile modalități de comitere a atacurilor; - noile metode de disimulare destinate să eludeze controalele de securitate; - noile ținte ale atacurilor (ținte „ușoare”, infrastructuri critice, spații publice, spații care nu au legătură cu zborurile aeriene). Noua abordare va fi pusă în aplicare pas cu pas, ținând cont de fiecare tip de amenințare și de mediu, pentru a: - îmbunătăți detectarea riscurilor; - îmbunătăți utilizarea rezultatelor cercetării, ale testării și ale validării; - promova măsurile de sensibilizare, sesiunile și exercițiile de formare; - promova inițiativele de tip „țară coordonatoare” și implicarea sectorului de profil și a altor părți interesate de domeniul securității; - ține cont de dimensiunea externă, dacă este cazul. În toate etapele acestui proces este important să fie implicate toate părțile interesate, cum ar fi mediul academic, sectorul privat sau autoritățile din domeniul protecției civile, și să se furnizeze un sprijin financiar suficient pentru a garanta că activitățile și politicile din acest domeniu sunt implementate în mod adecvat. Pentru fiecare dintre cele cinci aspecte enumerate mai sus vor fi identificate acțiuni în cazul cărora măsurile la nivelul UE generează valoare adăugată. III.1 Ameliorarea detectării În trecut, strategia Uniunii de prevenire a amenințărilor se baza de obicei pe date istorice referitoare la atacuri. De multe ori, măsurile de protecție au fost introduse după comiterea atacurilor sau după descoperirea tentativelor de atac și nu a existat o abordare suficient de proactivă, prin care să se elaboreze o strategie eficace de detectare și atenuare a amenințărilor. O strategie eficace de detectare a amenințărilor poate fi realizată numai dacă în cursul elaborării și al revizuirii acesteia se ține cont de substanțele care reprezintă amenințări și de mediul în care se pot produce atacuri (mediul aviatic, spații publice dedicate sportului etc.). Abordările utilizate în trecut, prin care se încerca ajustarea unei tehnologii sau a unui proces din domeniul securității la o amenințare concretă, nu dau rezultate. Trebuie avute în vedere abordări specifice, bazate pe riscuri, în cazul fiecărei misiuni de protecție, inclusiv o serie de activități diverse, destinate să detecteze în mod eficace diferitele amenințări. Fiecare mediu care face obiectul protecției ar trebui analizat cu grijă, iar măsurile avute în vedere ar trebui să ia în considerare nu numai datele istorice, ci și modalitățile de atenuare a amenințărilor nou apărute. Orice strategie a UE de detectare ar trebui să țină cont de lacunele identificate, cum ar fi cele evidențiate în Analiza lacunelor în materie de detectare a explozivilor în UE din 2012. O evaluare recentă arată că, în pofida unor progrese semnificative realizate în ultimii ani, mai este încă mult de făcut pentru abordarea eficientă a lacunelor în materie de tehnologie de detectare din diversele domenii ale securității publice, inclusiv din cel al transporturilor. Prin urmare, măsurile trebuie să vizeze punctele slabe identificate și să elaboreze soluții realiste pentru riscurile în cazul cărora se încearcă o atenuare. „Persoanele din interior” reprezintă o problemă deosebită din punctul de vedere al amenințărilor CBRN-E și este nevoie de mai multe măsuri de contracarare a amenințărilor CBRN venite „din interior”. De exemplu, una dintre măsurile din cadrul Planului de acțiune din domeniul CBRN invită Comisia și statele membre să examineze modalitățile de îmbunătățire a investigațiilor de securitate la care sunt supuși membrii personalului. Derularea unei investigații de securitate temeinice în cazul personalului implicat în întregul ciclu de viață al explozivilor și al materialelor CBRN este esențială pentru rezolvarea problemei amenințărilor „din interior”. A fost realizat un studiu pe acest subiect, care recomandă întreprinderea de măsuri pentru armonizarea procedurilor de realizare a investigațiilor de securitate pentru sectoarele CBRN-E, începând cu adoptarea de bune practici pentru verificarea antecedentelor și investigațiile de securitate. Întrucât procedurile de verificare din domeniul securității țin de competența statelor membre, Comisia va colabora îndeaproape cu acestea pentru rezolvarea acestor probleme. Comisia a colaborat și continuă să colaboreze cu utilizatorii finali, cum ar fi entitățile private și autoritățile de aplicare a legii, pentru sensibilizarea acestora în privința capacităților tehnologice. Această colaborare s-a realizat prin intermediul unor activități bazate pe ateliere, în care funcționarilor din autoritățile de aplicare a legii și din alte autorități li s-au transmis informații clasificate referitoare la limitările tehnologiilor și ale procedurilor de securitate. Cu toate acestea, trebuie depuse eforturi suplimentare pentru implicarea în viitor a utilizatorilor finali și a profesioniștilor din domeniu în procesul de concepere a măsurilor de detectare. Lecțiile desprinse în cursul Olimpiadei din Regatul Unit și al Campionatului european de fotbal din 2012, desfășurat în Polonia, au evidențiat acest mesaj-cheie din partea autorităților de aplicare a legii: uneori, un singur instrument de detectare nu este suficient, și o combinație de instrumente, cum ar fi analiza de detectare a comportamentelor, combinată cu utilizarea câinilor antrenați să detecteze explozivi, poate conduce la ameliorarea performanțelor sistemului. Instrumentul utilizat trebuie ales în funcție de misiunea de detectare în cauză, nu invers. Comisia, împreună cu profesioniștii din domeniu, efectuează de asemenea diverse teste practice în domenii care nu pot fi reproduse în condiții de laborator. Scopul acestora este evaluarea și testarea tehnologiei, a produselor și a proceselor ținând cont de obiective de detectare diferite, pentru a ameliora eficacitatea detectării. Un astfel de exemplu este testarea echipamentelor de detectare din domeniul CBRN-E în colaborare cu autoritățile poloneze în cursul Campionatului european de fotbal din 2012. În prelungirea acestei acțiuni, Comisia a colaborat cu poliția belgiană pentru testarea echipamentelor de detectare din domeniul CBRN-E în cursul întâlnirii la vârf UE-Africa de la începutul lunii aprilie 2014. Testul a implicat activități de detectare derulate la locul de desfășurare a întâlnirii la vârf, precum și în metroul belgian, în trenurile de mare viteză și în mediul aeroportuar. Comisia: - va sprijini continuarea testelor pe termen scurt destinate profesioniștilor din domeniu, în vederea îmbunătățirii detectării cu ocazia evenimentelor sportive, culturale și de altă natură de mari dimensiuni, cum ar fi Campionatul european de fotbal din 2016, ceea ce ar conduce în cele din urmă la crearea unei abordări la nivelul UE a securității evenimentelor publice; - va revizui și va duce mai departe analiza lacunelor în materie de detectare a explozivilor; - va realiza o analiză a lacunelor în materie de detectare a materialelor CBRN; - va pregăti documente de analiză și prezentări generale referitoare la amenințările și riscurile CBRN și ale explozivilor în diverse domenii ale securității publice, inclusiv transporturile, în vederea sprijinirii elaborării politicilor; - va organiza și va sprijini un număr mai mare de acțiuni care au drept obiect problema amenințărilor provenite „din interior”, cum ar fi ateliere, activități de sensibilizare și oferirea de orientări pe acest subiect; - va include riscurile CBRN în „prezentarea generală transsectorială a riscurilor naturale și provocate de om cu care s-ar putea confrunta Uniunea”, pe care Comisia trebuie să o realizeze și să o actualizeze; - se va baza pe rețelele existente ale UE și va explora, împreună cu statele membre, posibilitățile de creare a unui grup de cooperare civilo-militar în domeniile următoare: a) tehnologii de detectare și b) metode de protecție împotriva dispozitivelor explozive improvizate, a sistemelor portabile de apărare antiaeriană (MANPAD) și a altor amenințări relevante, cum ar fi amenințările CBRNE[11]. III. 2 O mai bună utilizare a cercetării, a testării și a validării Statele membre, mediul academic, sectorul de profil și alte părți implicate ar trebui să colaboreze pentru a identifica și a defini nevoile la care ar trebui să răspundă cercetarea în materie de CBRN-E. Comisia a finanțat un număr mare de activități de cercetare în cadrul celui de-al șaptelea program-cadru (PC7). Este nevoie ca rezultatele acestor cercetări să fie diseminate mai bine și să fie transformate în produse comerciale utile. Noul program de cercetare Orizont 2020 ar trebui, de asemenea, să răspundă mai bine nevoilor de politică și nevoilor utilizatorilor finali. Comisia va juca un rol-cheie în această privință. 1. Până în prezent, în cadrul PC7 s-a alocat finanțare în valoare de circa 200 de milioane EUR unui număr de 60 de proiecte care au legătură cu CBRN. În plus, s-au alocat peste 67 de milioane EUR unui număr de peste 15 proiecte care aveau drept obiect explozivii. Exemple de astfel de proiecte sunt PREVAIL (PRecursors of ExplosiVes: Additives to Inhibit their use including Liquids - Precursori ai explozivilor: aditivi care pot inhiba utilizarea acestora, inclusiv lichide)[12] și proiectul demonstrativ de mare anvergură EDEN[13], cu o relevanță foarte ridicată pentru activitatea de elaborare a politicilor și activitatea practică în materie de CBRN-E. 2. Centrul Comun de Cercetare (JRC) al Comisiei oferă, de asemenea, sprijin științific pentru nevoile politicii în domeniul CBRN-E. De exemplu, centrul are o experiență de lungă durată în materie de securitate nucleară, măsuri de protecție și siguranță nucleară, a participat la multe proiecte de cercetare și a colaborat cu parteneri‑cheie. Spre exemplu, în colaborare cu parteneri din SUA, Centrul a pus în aplicare proiectul ITRAP+10 (Illicit Trafficking Radiation Detection Assessment Programme ), care a vizat testarea și evaluarea performanțelor diverselor echipamente utilizate pentru detectarea radiațiilor. Rezultatele ar putea ajuta autoritățile statelor membre să identifice echipamentele de detecție cele mai adecvate pentru nevoile lor. Producătorii au primit la rândul lor recomandări privind îmbunătățirea performanțelor, a fiabilității și a ergonomiei echipamentelor. Comisia va continua să sprijine aceste activități. JRC pune, de asemenea, în aplicare un proiect care vizează îmbunătățirea bazei de date cu incidente și cazuri de trafic (ITDB) a Agenției Internaționale pentru Energie Atomică (AIEA). Împreună cu statele membre, JRC a pregătit un set de bune practici privind modul în care se poate îmbunătăți cultura raportării către ITDB și, implicit, calitatea datelor puse la dispoziția AIEA. În plus, JRC elaborează un protocol securizat pentru a face posibilă raportarea online către ITDB. 3. Comisia a instituit, de asemenea, cooperarea între o serie de rețele de aplicare a legii. Scopul este ca aceste rețele să își definească mai bine nevoile în materie de tehnologii noi și de a se examina dacă ENLETS (Rețeaua europeană de servicii tehnologice de aplicare a legii) ar putea fi utilizată ca platformă de comunicare pentru informarea cercetărilor și a sectorului de profil în privința rețelelor de aplicare a legii. 4. În completarea activităților de cercetare finanțate prin PC7 și pentru sprijinirea eforturilor de certificare și standardizare din diverse domenii, Comisia a desfășurat teste asupra noilor echipamente. Sunt în curs de lansare teste care utilizează tehnologii de ultimă oră, pentru a se stabili cum pot fi adaptate cel mai bine aceste tehnologii la nevoile fiecărui sector. Experiențele din sectorul aeroportuar ar trebui să servească drept exemple de bune practici care ar putea fi aplicate și în alte sectoare. Testele se axează pe stabilirea în detaliu a modului în care profesioniștii din domeniu ar trebui să utilizeze diverse echipamente și procese în medii diferite (transporturi, siguranță publică, evenimente sportive etc.). Aceste teste vor pune, de asemenea, la dispoziția profesioniștilor și a statelor membre informații pentru îmbunătățirea în continuare a instrumentelor utilizate la detectarea amenințărilor în țările lor. 5. Comisia desfășoară, de asemenea, numeroase activități în acest domeniu pentru a asigura elaborarea în mod armonizat a standardelor și a procedurilor de testare. Este nevoie de elaborarea și aplicarea la nivelul întregii UE a unor standarde adecvate în materie de detectare, bazate pe amenințări și riscuri, astfel încât toți cetățenii să beneficieze de același nivel de protecție. Astfel de standarde i-ar ajuta, de asemenea, pe furnizorii de tehnologie să înțeleagă mai bine cerințele specifice aferente aplicării legilor. Standardele de detectare pentru reacția la atacuri cunoscute sunt bine dezvoltate. Cu toate acestea, tehnologia, practicile și experiențele militare ar trebui avute, de asemenea, în vedere și adaptate, dacă este cazul, la aplicații civile. Autoritățile de aplicare a legii ar trebui să colaboreze cu cele militare pentru schimburi de experiență și pentru găsirea soluțiilor optime la problemele comune. Comisia: - va continua să garanteze că activitățile de cercetare țin cont de nevoile politicii de securitate și va continua să dezvolte programele astfel încât prioritățile de politică să reflecte nevoile autorităților de aplicare a legii și ale altor utilizatori finali, precum și nevoile de politică; - va sprijini în continuare activitățile de cercetare, testare și validare din domeniul CBRN-E, precum și progresele în direcția elaborării unor standarde de detectare adecvate, adaptate fiecărui tip de mediu, inclusiv proiecte cum ar fi ERNCIP (rețeaua europeană de referință pentru protecția infrastructurii critice); - va continua să sprijine faza 2 a proiectului ITRAP, o continuare a proiectului inițial care va evalua, pentru prima dată, fezabilitatea integrării detectării riscurilor radiologice și nucleare și a explozivilor într-un singur dispozitiv. Comisia ajută, de asemenea, laboratoarele din statele membre să obțină acreditare pentru detectarea riscurilor radiologice și nucleare și să evalueze echipamente noi pentru detectarea riscurilor radiologice și nucleare, contribuind la definirea, în strânsă colaborare cu diversele organizații de standardizare, a unor standarde europene sau internaționale. III.3. Formare, sensibilizare și consolidarea capacităților Formarea și sensibilizarea eficace a autorităților responsabile cu securitatea sunt esențiale pentru buna implementare a măsurilor de securitate. Prin urmare, Comisia trebuie să ofere mai multă finanțare pentru inițiativele de formare și să le amelioreze pe acelea dintre ele care oferă autorităților de aplicare a legii și sectorului privat un sprijin adecvat în materie de formare. În continuare sunt prezentate câteva exemple: - sprijinirea rețelei europene de eliminare a dispozitivelor explozive (rețeaua EOD), care le oferă experților în materie de explozivi din statele membre un forum operațional în care aceștia să facă schimb de bune practici și să se instruiască în domeniul amenințărilor legate de CBRN și de explozivi; - ameliorarea structurilor de formare pentru profesioniștii din domeniul aplicării legii, pentru a ajuta statele membre să facă față riscurilor CBRN-E, de exemplu prin intermediul rețelelor de aplicare a legii din UE (Atlas, Airpol, Railpol, Aquapol etc.). - pentru a ajuta la elaborarea unei abordări comune pentru reacția la atacurile viitoare împotriva țintelor „ușoare”, de tipul atacului împotriva aeroportului din Burgas, Comisia, împreună cu statele membre, elaborează un ghid privind țintele aeroportuare „ușoare”; - îmbunătățirea cooperării dintre autoritățile civile și cele militare, cum ar fi activitatea de formare desfășurată în comun de către Agenția Europeană de Apărare și Comisie (în primăvara lui 2014), având drept subiect orientările și metodologia de evaluare privind vulnerabilitatea sistemelor portabile de apărare antiaeriană (MANPAD), activitate care va avea loc în cadrul rețelei de poliție aeroportuară (Airpol); - Grupul de experți în tehnologii de detectare vamală, care se ocupă cu schimbul de informații și bune practici, în scopul îmbunătățirii capacității de detectare a amenințărilor CBRN și al ameliorării standardelor de performanță ale echipamentelor existente și noi; - oportunități de formare la Centrul european de formare în domeniul securității nucleare (EUSECTRA), având drept teme detectarea nucleară, reacția în caz de incidente nucleare și criminalistica nucleară. Aceste activități de formare vor fi complementare celor de la nivel național și vor fi realizate în cooperare cu parteneri din statele membre și din organizații internaționale. Programele de formare vor aborda aspecte multidisciplinare, inclusiv aplicarea legii, protecția împotriva radiațiilor și analiza materialelor. Ar trebui, de asemenea, intensificate eforturile de creștere a sensibilizării și de consolidare a capacităților. Ar trebui incluse mai multe activități privind schimbul de bune practici și elaborarea de orientări. Exemple de astfel de activități sunt: 1) ATLAS, rețeaua unităților de poliție ale forțelor speciale de intervenție, este un exemplu excelent al modului în care UE contribuie la consolidarea capacității și a încrederii între aceste unități, care intervin atunci când celelalte măsuri au eșuat. Sprijinul pentru astfel de rețele ajută UE să își consolideze capacitatea de a fi pregătită pentru crize, creează sinergii și elimină suprapunerea eforturilor între statele membre în ceea ce privește protecția cetățenilor UE. 2) Grupul de lucru privind câinii antrenați să detecteze explozivi, un forum pentru profesioniștii din domeniu, care a promovat cu succes schimbul de bune practici referitoare la formare, intervenții și certificare, inclusiv prin materiale informative și ghiduri. Grupul este format din experți din cadrul Comisiei și al statelor membre, precum și din observatori din Canada și SUA. 3) Explozivii artizanali și relativa ușurință cu care pot fi obținute materiale pentru fabricarea bombelor evidențiază nevoia de a intensifica eforturile în acest domeniu și de a pune în aplicare cât mai repede dispozițiile Regulamentului nr. 98/2013 privind limitarea accesului ilicit la precursorii de explozivi care pot fi utilizați pentru fabricarea de bombe. 4) Este, de asemenea, important de avut în vedere factorul uman. Pe lângă selecție și formarea de bază, este nevoie de optimizarea și perfecționarea proceselor cum ar fi stabilirea cauzei unei alarme, pentru a se garanta faptul că echipamentele sunt utilizate de operatori calificați, care au beneficiat de o formare adecvată și sunt motivați pentru ameliorarea performanțelor, în condițiile folosirii la potențial maxim a tehnologiei existente. 5) Legislația recent adoptată referitoare la Mecanismul UE de protecție civilă[14] pune bazele creării unei Capacități europene de răspuns în situații de urgență, sub forma unui ansamblu de capacități de răspuns puse în prealabil în comun pe bază voluntară. Sunt incluse aici capacități specifice de gestionare a incidentelor CBRN (de exemplu module de detectare și eșantionare CBRN și echipe de căutare și salvare urbană pentru condiții de tip CBRN). Comisia: - va dezvolta în continuare instrumente de formare, va încuraja schimbul de bune practici și va elabora materiale de îndrumare pentru sprijinirea prin formare de ultimă oră a profesioniștilor din domeniu, în special ajutând profesioniștii din domeniul aplicării legii să își îmbunătățească practicile de detectare, spre exemplu prin intermediul activităților din cadrul rețelei EOD; - va continua să contribuie la sensibilizarea în privința limitelor echipamentelor de detectare a explozivilor; - va publica, la mijlocul lui 2014, ghidul orientativ al UE privind țintele „ușoare” aeroportuare, care va fi pus la dispoziția tuturor ofițerilor de poliție din aeroporturile din UE care sunt membri ai rețelei de poliție aeroportuară, Airpol; - va dezvolta programe de control al calității modelelor pentru testarea eficacității câinilor antrenați pentru detectarea explozivilor (de exemplu în Belgia, Ungaria și Italia); - va oferi formare în materie de evaluare a sistemelor MANPAD în aeroporturi pentru membrii Airpol; - va acorda sprijin statelor membre pentru elaborarea unor protocoale de certificare a câinilor antrenați pentru detectarea explozivilor, care să fie recunoscute drept modele de vârf la nivel mondial; - va ameliora orientările privind punerea în aplicare a Regulamentului nr. 98/2013 privind comercializarea și utilizarea precursorilor de explozivi; - va aborda problema riscurilor aferente factorului uman, prin promovarea unui program prin care să se garanteze că persoanele care utilizează echipamente de detectare sunt formate și motivate corespunzător și va ameliora comunicarea dintre sectorul de profil, furnizorii de servicii de securitate și statele membre prin ateliere și instrumente, îmbunătățind totodată nivelul de securitate; - se va asigura că riscurile CBRN sunt avute în vedere în mod adecvat în contextul dezvoltării Capacității europene de răspuns în situații de urgență; - ar trebui explorată posibilitatea stabilirii unor legături mai strânse cu activitățile de formare și cu exercițiile oferite în cadrul mecanismului UE de protecție civilă; - va extinde portofoliul de cursuri de formare în materie de securitate nucleară oferite de Centrul european de formare în domeniul securității nucleare (EUSECTRA). III. 4. Promovarea unui număr mai mare de inițiative de tip „țară coordonatoare” și colaborarea cu sectorul de profil Scopul inițiativelor de tip „țară coordonatoare” lansate de Comisie în 2012 este acela de a determina statele membre să pună în aplicare mai activ planurile de acțiune privind CBRN și explozivii. Comisia a invitat statele membre să se înscrie ca țări coordonatoare pentru acțiuni pe care le consideră prioritare și ar putea coordona punerea acestora în aplicare la nivelul UE. Până în prezent, au fost lansate sau sunt pe punctul de a fi lansate cinci inițiative[15]. Inițiativele de tip „țară coordonatoare” ar trebui privite drept o modalitate de accelerare a fazei de demarare a unui proiect major. Inițiativele se referă la o gamă variată de teme. Prima dintre acestea a condus la lansarea unui proiect, pentru care Comisia a furnizat finanțare, privind securitatea vânzării de substanțe chimice cu grad ridicat de risc. Altele vizează aspecte cum ar fi măsurile de securitate din instalațiile care manipulează și dețin agenți și toxine cu grad ridicat de risc biologic sau mai buna diseminare a rezultatelor cercetării. Comisia va consolida dialogul cu sectorul privat - cum ar fi operatorii de instalații în care se manipulează materiale CBRN-E, producătorii de echipamente și furnizorii de servicii de securitate - pentru o mai bună înțelegere a nevoilor și a problemelor acestui sector. Scopul acestor demersuri este crearea unui dialog public-privat eficace referitor la amenințările și riscurile CBRN-E, similar procesului care a avut loc în cazul precursorilor de explozivi prin înființarea Comitetului permanent pentru precursori. Acest comitet include atât autorități din statele membre, cât și asociații profesionale din sectorul de profil. Comisia: - va stabili un dialog proactiv cu părțile interesate și va organiza reuniuni cu reprezentanții statelor membre pe tema subiectelor din domeniul CBRN-E, în vederea ameliorării măsurilor de prevenire, pregătire și reacție; - va înființa o platformă pentru schimbul de informații între Comisie, statele membre și alte părți interesate și va organiza ateliere periodice pe tema nevoilor în materie de cercetare ale utilizatorilor finali; - va continua să ajute statele membre să propună acțiuni în calitate de țări coordonatoare în cadrul uneia sau mai multora dintre acțiunile care fac parte din planurile de acțiune din domeniul CBRN sau al explozivilor. Comisia va încuraja în special inițiativele care au drept obiect problemele legate de detectare. III. 5. Dimensiunea externă Amenințările CBRN-E nu cunosc frontiere, după cum s-a văzut în cazul virusului SARS și în cel al gripei aviare (H1N1). Deși acestea au fost rezultatul unor răspândiri neintenționate ale virusului, consecințele au avut proporții mondiale. Amenințările reprezentate de explozivii comerciali și artizanali, cum ar fi bombele amplasate în avioane de marfă în 2010, în Yemen, sunt alt exemplu de amenințări externe care depășesc frontierele UE. Din acest motiv, este nevoie să dezvoltăm relațiile cu țările terțe și să sprijinim măsurile de pregătire și detectare în aceste țări, pentru a garanta o protecție adecvată a UE. Prin urmare, Comisia propune consolidarea punerii în aplicare a inițiativei UE privind Centrele de excelență pentru atenuarea riscurilor CBRN [16], în care sunt actualmente implicate peste 44 de țări, provenind din 8 regiuni din întreaga lume. Această inițiativă a UE oferă suport și cunoștințe de specialitate (de exemplu pentru evaluarea nevoilor naționale în materie de CBRN, pentru redactarea planurilor naționale de acțiune sau pentru derularea proiectelor regionale din domeniul CBRN) unor țări partenere, pe baza unei abordări benevole, de la bază spre vârf. Este, de asemenea, important să se continue cooperarea cu parteneri-cheie de la nivel internațional. Un exemplu de astfel de cooperare este forumul UE-SUA al experților în materie de explozivi, a cărui a cincea reuniune UE-SUA a avut loc în noiembrie 2013. Cele trei grupuri de lucru privind detectarea, schimbul de informații și formarea au constatat înregistrarea unor progrese notabile în aceste domenii. Forumul le dă experților din statele membre ocazia de a fi implicați în schimburi de formare frecvente, de a face schimb de informații privind diverse dispozitive de fabricare a bombelor și privind agenții CBRN, prin intermediul mecanismelor existente, cum ar fi notificările Interpol, Europol și sistemul TRIPwire din SUA. Un alt exemplu de cooperare de acest tip este reprezentat de interesul autorităților din țări terțe pentru grupul de lucru privind câinii antrenați să detecteze explozivi, precum și pentru practicile și standardele UE în materie de câini antrenați să detecteze explozivi și potențiala implementare a unor astfel de soluții în Canada. Comisia participă, de asemenea, în mod activ la reuniuni internaționale la nivel de experți, cum ar fi Grupul de lucru tehnic internațional în domeniul criminalisticii nucleare sau Inițiativa mondială de combatere a traficului ilicit, care reprezintă o resursă pentru elaborarea de bune practici și de documente orientative. Comisia: - va acționa în direcția obținerii de rezultate în contextul activității experților în materie de explozivi din UE-SUA, inclusiv prin comunicarea concluziilor desprinse în urma punerii în aplicare a reglementărilor relevante din domeniul precursorilor chimici și a altor măsuri de control și va examina noi metode de a face schimb de informații și de bune practici în ceea ce privește informarea publicului și a sectorului privat în privința indicatorilor referitori la dispozitivele explozive improvizate și a măsurilor de protecție; - va organiza proiecte-pilot de furnizare de asistență tehnică și formare în țări terțe, de exemplu pe tema evaluărilor vulnerabilității, în vederea sprijinirii acestora în procesul de consolidare a capacității. Prima acțiune de formare s-ar putea baza pe ghidul UE privind țintele aeroportuare „ușoare” ; - va dezvolta împreună cu SUA programe de pregătire a câinilor pentru detectarea explozivilor, valorificând resursele grupului de lucru pentru câinii antrenați să detecteze explozivi; - va sprijini schimbul de bune practici și informații din UE referitoare la programele de pregătire a câinilor pentru detectarea explozivilor, cu țările terțe care sunt interesate într-un astfel de schimb (Canada, SUA și altele); - va colabora cu statele membre pentru a sprijini activitatea grupurilor internaționale de experți în materie de securitate nucleară. Comisia va examina, de asemenea, diverse modalități de a acorda sprijin financiar pentru activitățile propuse. Până în prezent, programul actual de finanțare al Comisiei - Prevenirea și combaterea infracționalității (2007-2013) a furnizat finanțare în valoare de peste 20 de milioane EUR pentru aproape 30 de proiecte din domeniul CBRN și peste 20 de proiecte axate pe explozivi. Aceste proiecte includ o gamă largă de activități, de la sesiuni și activități de formare (cum ar fi cele din cadrul rețelei EOD) și elaborarea de noi metode de verificare în vederea detectării până la instrumente informatice destinate schimbului de informații, cum ar fi Sistemul european de date privind bombele (EBDS). Următorul program de finanțare - Fondul pentru securitate internă – Poliție (2014-2020) este în curs de pregătire. În cursul dialogurilor de politică desfășurate cu fiecare stat membru, Comisia a subliniat nevoia unei mai bune capacități de reacție în domeniul CBRN, nevoia utilizării sistemelor și a bazelor de date deja existente (cum ar fi SCEPYLT[17], sistemul de avertizare timpurie și sistemul EBDS al Europol) pentru schimbul de informații, precum și importanța sensibilizării în privința noului regulament privind comercializarea și utilizarea precursorilor de explozivi. Comisia va viza o utilizare mai bună a resurselor disponibile în cadrul Fondului pentru securitate internă și va ameliora utilizarea finanțării acordate în cadrul noului program de cercetare Orizont 2020, astfel încât activitățile finanțate de UE să răspundă mai bine nevoilor utilizatorilor și să fie mai bine aliniate politicilor UE în materie de CBRN-E. IV. CONCLUZII Având în vedere ingeniozitatea și oportunismul de care dau dovadă teroriștii care vizează crearea de pagube cu ajutorul materialelor CBRN-E, UE trebuie să adopte o abordare mai proactivă în materie de detectare a materialelor CBRN-E. Această nouă abordare pas-cu-pas include analiza fiecărei amenințări și a fiecărui mediu, recurgerea la proceduri de cercetare, testare și validare de o calitate mai bună, promovarea sensibilizării, a formării și a exercițiilor, precum și implicarea tuturor părților interesate. Prin această abordare, Comisia consideră că poate juca un rol activ la nivelul UE pentru a ajuta statele membre și alte părți implicate importante să asigure un nivel sporit de siguranță în Europa pentru cetățenii acesteia. Măsurile pentru punerea în aplicare a inițiativelor propuse în prezenta comunicare, care reprezintă primul element al noii agende privind CBRN-E, sunt în curs de demarare. Primul an va fi dedicat nevoilor celor mai urgente din punctul de vedere al detectării și atenuării riscurilor CBRN-E. În același timp, va continua cooperarea cu statele membre și părțile interesate privitoare la toate celelalte aspecte-cheie identificate în agenda privind CBRN-E. Scopul este propunerea unor acțiuni și în alte domenii, pentru prevenirea și reacția eficace la amenințările și riscurile din domeniul CBRN-E la nivelul UE. [1] Raport privind progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a Planului de acțiune al UE în domeniul CBRN, mai 2012 (versiune publică): http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/crisis-and-terrorism/securing-dangerous-material/docs/eu_cbrn_action_plan_progress_report_en.pdf Raport privind progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a Planului de acțiune al UE privind îmbunătățirea securității explozivilor (versiune publică): http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/crisis-and-terrorism/explosives/docs/progress_report_on_explosives_security_2012_en.pdf [2] Documentul Consiliului 15505/1/09 REV 1. [3] Documentul Consiliului 8109/08. [4] Documentul Consiliului 16980/12. [5] Documentul Consiliului 14469/4/05 REV 4. [6] COM(2010) 673 final. [7] Centrul de analiză a informațiilor al Uniunii Europene. [8] Al douăsprezecelea număr (din primăvara lui 2014) al revistei online „Inspire” a Al-Qaida pentru Peninsula Arabică recomandă jihadiștilor să vizeze locurile aglomerate, cum ar fi evenimentele sportive, punctele de atracție turistică, mitingurile electorale și festivalurile, prin recurgerea la dispozitive explozive improvizate, amplasate în vehicule. [9] Atacul bioterorist comis în 1984 de adepții cultului religios al lui Rajneesh a reprezentat cel mai mare atac biologic din istoria SUA, fiind otrăvite peste 750 de persoane. [10] Organizația Europeană pentru Cercetări Nucleare. [11] După cum s-a menționat și în documentul COM(2013) 542 final - Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, către Consiliu, către Comitetul Economic și Social European și către Comitetul Regiunilor: Către un sector al apărării și al securității mai competitiv și mai eficient. [12] Proiectul PREVAIL, finanțat cu suma de 4,3 milioane EUR din PC7, a fost primul din dimensiunea de „prevenire” a Planului de acțiune al UE în domeniul CBRN. Proiectul a avut drept obiect problema de securitate reprezentată de substanțele chimice care sunt disponibile pentru populație în virtutea utilizărilor lor legitime, dar pot fi utilizate abuziv pentru producerea de explozivi artizanali. Un prim obiectiv al proiectului PREVAIL a fost limitarea utilității acestor substanțe chimice de utilizare curentă ca explozivi sau precursori ai explozivilor, prin identificarea unor inhibitori care să poată fi adăugați la acestea. Un al doilea obiectiv al proiectului PREVAIL a fost ameliorarea detectabilității explozivilor artizanali bazați pe îngrășăminte prin găsirea unor markere care să poată fi adăugate la îngrășăminte și prin dezvoltarea de detectoare pentru markerele respective. Astfel, PREVAIL a sprijinit în mod direct politica UE prin inhibarea potențialului de precursor al anumitor substanțe chimice de utilizare curentă, prin limitarea disponibilității precursorilor de explozivi și prin ameliorarea detectabilității și a capacității de urmărire a acestora. [13] Proiectul cel mai important finanțat prin PC7 și având drept obiect CBRN este proiectul demonstrativ de mare anvergură EDEN (în care sunt implicați 39 de parteneri și care beneficiază de o contribuție de 24 de milioane EUR din partea UE). Proiectul EDEN va multiplica valoarea adăugată a instrumentelor și a sistemelor rezultate din eforturile anterioare de cercetare și dezvoltare și va ameliora rezistența la CBRNE prin adaptarea și integrarea acestora. Ideea de bază a proiectului EDEN este oferirea unui „set de seturi de instrumente”, disponibil prin platforma EDEN Store, pentru a permite accesul părților la capacități de interoperabilitate pe care acestea le consideră importante sau abordabile ca preț, aparținând unui set de aplicații autorizat. Proiectul va permite o repartizare echilibrată a „poverii” dezvoltării, desprinderea unor concluzii și ameliorarea aplicațiilor. [14] Decizia nr. 1313/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind un mecanism al Uniunii de protecție civilă, JO L 347, 20.12.2013, p. 924. [15] Inițiative demarate în mod oficial: 1. Acțiunile C7 și C11 din Planul de acțiune al UE în domeniul CBRN, coordonate de Țările de Jos și de Regatul Unit. 2. Acțiunile B2, coordonate de Franța. 3. Acțiunea H29, coordonată de Regatul Unit. 4. Acțiunea H63, coordonată de Suedia în strânsă cooperare cu Țările de Jos și Regatul Unit. [16] Inițiată în 2010, în cadrul Instrumentului de stabilitate (IdS) și continuată actualmente în cadrul noului Instrument care contribuie la stabilitate și pace (IcSP 2014-2020). [17] SCEPYLT - Pan European Information System of Explosives Control to Prevent Fight against Terrorism - Sistemul paneuropean de informare privind controlul explozivilor pentru prevenirea și combaterea terorismului. Sistemul este utilizat pentru schimbul de informații privind transferurile intercomunitare de explozivi.