RO    RO RO 
 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 18.9.2008 
SEC(2008) 2425 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
document de înso țire pentru 
 
REGULAMENTUL CONSILIULUI 
 
privind protec ția animalelor în momentul uciderii 
   
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
 
{COM(2008) 553} 
{SEC(2008) 2424}  
 
RO 2   RO DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
document de înso țire pentru 
 
REGULAMENTUL CONSILIULUI 
 
privind protec ția animalelor în momentul uciderii 
   
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
În fiecare an, în abatoarele UE se ucid aproape 360 de milioane de porci, oi, capre și vite, 
precum și mai bine de 4 miliarde de p ăsări de cresc ătorie. În plus, industria UE a bl ănii 
necesită uciderea a aproape 25 de milioane de an imale, iar în incubatoare se elimin ă 
aproximativ 330 de milioane de pui în vârst ă de o zi. De asemenea, controlul bolilor 
contagioase poate impune uciderea a mii sau milioane de animale. 
Uciderea animalelor de ferm ă este reglementat ă prin Directiva 93/119/CE a Consiliului 
privind protec ția animalelor în momentul sacrific ării sau uciderii
1. Directiva nu a fost 
modificat ă niciodată. Prin urmare, prezenta evaluare a impactului î și propune în principal s ă 
determine dac ă problematica s-a schimbat și dacă obiectivele originale sunt înc ă valide. 
Punctul de plecare al propunerii Co misiei a fost adoptarea în 2004 și 2006 a dou ă avize 
științifice emise de Autoritatea European ă pentru Siguran ța Alimentar ă, care au sugerat 
revizuirea anexelor tehnice ale directivei. În paralel, Organiza ția Mondial ă pentru S ănătatea 
Animalelor a adoptat în 2005 dou ă ghiduri privind bun ăstarea animalelor în momentul 
sacrificării sau uciderii care au dus la concluzii similare. În consecin ță, Comisia a mandatat în 
2006 un consultant extern s ă desfășoare un studiu privind practicil e de asomare/sacrificare în 
abatoare și consecin țele lor economice, sociale și de mediu. Studiul a fo st finalizat în 2007. În 
același timp, Comisia a desf ășurat consult ări cu părțile interesate și cu statele membre. Au 
fost examinate rapoarte ale exper ților Comisiei de la Oficiul Alimentar și Veterinar (OAV), 
deoarece ele reflect ă stadiul de punere în apli care în statele membre a di rectivei în vigoare. De 
asemenea, în perioada decembrie 2007 – februarie 2008 a fost efectuat ă o consultare prin 
intermediul internetului. 
Acest act legislativ se refer ă în principal la abatoare, ferme de cre ștere a animalelor de blan ă, 
incubatoare și sacrificarea în scop de control al r ăspândirii de boli. Industria c ărnii este cel 
mai afectat sector deoarece ea presupune sacrif icarea celor mai multe animale. De asemenea, 
acesta este sectorul pentru care cerin țele legisla ției sunt mai detaliate,  motiv pentru care cea 
mai mare parte a evalu ării impactului se concentreaz ă asupra acestei industrii. 
                                                 
1 JO L 340, 31.12.1993, p. 21. 
 
RO 3   RO Contextul în care se sacrific ă animalele de ferm ă s-a schimbat considerabil începând cu anul 
1993. S-au introdus noi tehnologii și s-au efectuat noi cercet ări științifice, făcând ca actualele 
standarde pentru anumite domenii s ă fie desuete. Preocup ările privind bun ăstarea animalelor 
s-au înmul țit în societatea contemporan ă, iar cetățenii UE sunt tot mai exigen ți în privin ța 
acestui aspect al lan țului alimentar. De asemenea, cadrul legislativ privind abatoarele s-a 
schimbat odat ă cu adoptarea „Pachetului privind igiena”,  un set de acte legislative UE privind 
siguranța alimentar ă, care eviden țiază responsabilit ățile operatorilor din industria alimentar ă. 
De asemenea, sacrific ările în mas ă din cursul marilor epidemii de boli animale au generat 
întrebări privind modul în care asigur ăm eutanasierea animalelor. În 2006, Comisia a adoptat 
primul Plan de ac țiune comunitar privind protec ția și bunăstarea animalelor, introducând noi 
concepte, cum ar fi indicatorii de bun ăstare și necesitatea unor programe de cercetare 
suplimentare și a unor centre de referin ță privind bun ăstarea animalelor. 
De asemenea, în legisla ția UE în vigoare au fost identif icate probleme specifice, cum ar fi 
lipsa unei metodologii armonizate privind noile metode de asomare, lipsa unor 
responsabilit ăți clare ale operatorilor privind bun ăstarea animalelor, competen țe insuficiente 
ale personalului care se ocup ă cu animalele sau condi ții insuficiente privind bun ăstarea 
animalelor în cazul sacrific ării în scop de control al r ăspândirii de boli. 
Sacrificarea animalelor de ferm ă este un domeniu reglementat de legisla ția UE începând cu 
1974, competen ța Comunit ății fiind consolidat ă în 1993. Consult ările cu părțile interesate și 
cu statele membre confirm ă relevanța inițiativei Comunit ății în acest domeniu. Legisla ția din 
acest domeniu afecteaz ă industria c ărnii, sectorul produc ătorilor de echipamente și unele 
activități ale fermierilor. To ate acestea activeaz ă la nivel interna țional și reclamă un cadru 
legislativ UE. 
Obiectivele generale ale ini țiativei care decurg din prezenta evaluare a impact ului sunt de a 
îmbunătăți protecția animalelor în momentul sacrific ării sau uciderii, asigurând totodat ă un 
mediu echitabil pentru to ți operatorii economici în cauz ă, astfel încât competitivitatea lor s ă 
nu fie afectat ă de discrepan țe în costurile de produc ție sau în accesul lor la pia ță. Se 
anticipeaz ă că prezenta ini țiativă va contribui la politi ca de legiferare mai bun ă/simplificare.  
Obiectivele specifice sunt încurajarea inova ției în domeniul asom ării fără suferință a 
animalelor, asigurarea unei mai bune integr ări a bunăstării animalelor în procesul tehnologic 
din abatoare, cre șterea nivelului de cunoa ștere la nivelul personalului implicat și 
îmbunătățirea protec ției animalelor în caz de sacrificare în mas ă. 
Opțiunile includ p ăstrarea situa ției actuale (=de referin ță= opțiunea 1), recomand ări fără 
caracter obligatoriu (op țiunea 2), modificarea directivei (op țiunea 3) la nivelul anexelor sale 
tehnice și reorganizarea legisla ției (opțiunea 4).  
Cheltuielile cu sacrificarea reprezint ă doar o parte a cheltuielilor totale aferente activit ăților de 
sacrificare (20%), dar ele le pot afecta competitivitatea. Totu și, este improbabil ca 
modificările cheltuielilor cu sacrificarea s ă afecteze pre țul final al c ărnii. Abatoarele  sunt deja 
supuse inspec țiilor oficiale permanente în temeiul legisla ției privind siguran ța alimentelor. 
Actuala legisla ție privind bun ăstarea animalelor nu introduce cerin țe suplimentare în privin ța 
inspecțiilor oficiale. Bun ăstarea animalelor are un impact pozitiv asupra calit ății cărnii și a 
securității muncii. De asemenea, ea reprezint ă o valoare de pia ță pozitivă. Nu a fost identificat 
niciun impact semnificativ asupra mediului. 
Din compararea op țiunilor reiese c ă păstrarea situa ției actuale (op țiunea 1) are o serie de 
impacturi negative asupra obiectivelor urm ărite. Probabil c ă niciunul dintre acestea nu poate fi 
atins prin aceast ă opțiune. Este probabil ca bun ăstarea animalelor s ă se deterioreze în multe 
privințe, în timp ce societ ățile vor fi nevoite s ă opereze într-un mediu tot mai diferit de la un 
 
RO 4   RO stat membru la altul. În acest fel, simplificarea este departe de a fi ob ținută. Inovarea va fi 
descurajat ă de aceast ă situație, în pofida eforturi lor depuse de unele state membre. Pe termen 
scurt, costurile economice care revin societ ăților și autorităților vor fi limitate. Dar, pe termen 
lung, efectele negative asupra calit ății cărnii, percep ției publice și securității muncii ar genera 
impacturi economice negativ e asupra sectorului c ărnii. 
Compararea celorlalte op țiuni, ținând cont de obiective, f ace ca reorganizarea legisla ției 
(opțiunea 4) s ă fie în mod clar mai avantajoas ă, în timp ce modificarea directivei (op țiunea 3) 
ar aduce unele beneficii, iar emiterea unor recomand ări fără caracter obligatoriu (op țiunea 2) 
nu ar fi suficient ă pentru a îndeplini majoritate a obiectivelor. Prin urmare, op țiunea 2 privit ă 
individual nu poate fi considerat ă ca fiind suficient ă pentru a aborda problematica în cauz ă, 
dar ar putea fi considerat ă ca instrument complementar. 
Recomand ările fără caracter obligatoriu (op țiunea 2) ar contribui în mod special la 
îmbunătățirea protec ției animalelor și a calității cărnii. Ele ar putea contri bui, de asemenea, la 
instituirea unui mediu echitabil pentru societ ăți, dar într-un mod foarte limitat, din cauza 
caracterului neobligatoriu al op țiunii.  
Reorganizarea directivei (op țiunea 4) este singura op țiune prin care se po ate încuraja inovarea 
și se poate asigura simplificarea (m odificând instrumentul legislativ și dispunând de o nou ă 
abordare). De asemenea, ea aduce mai multe beneficii decât modificarea directivei (op țiunea 
3) în ce prive ște protecția animalelor. Ea reprezint ă, de asemenea, op țiunea care are cele mai 
mari șanse să aducă cele mai pozitive impacturi în ce prive ște calitatea c ărnii, percep ția 
publică și condițiile de munc ă mai bune din abatoare. 
Opțiunile 3 și 4 vor genera costuri pe termen scurt pentru anumite societ ăți, dar efectele lor 
vor depinde de adoptarea unor m ăsuri specifice, cum ar fi posibile perioade de tranzi ție sau 
derogări în cazuri specifice.  
Impacturile asupra mediului sunt cons iderate a fi neutre pentru toate op țiunile, întrucât în 
cursul colect ării datelor nu s-au acumulat dovezi privind efecte substan țiale și/sau directe 
asupra mediului. 
Monitorizarea general ă a legisla ției privind bun ăstarea animalelor este inclus ă în 
Regulamentul 882/2004 privind controal ele oficiale asupra alimentelor și furajelor2, iar, în 
acest stadiu, prezentul document nu sugereaz ă necesitatea cre ării unui instrument specific, 
care ar putea reprezenta o povar ă administrativ ă pentru statele membre.   
                                                 
2 JO L 165, 30.4.2004, p. 1–141.