ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.

Pe bancul de probe înainte de instalare: (a) distanța parcursă: 1 % în plus sau în minus față de distanța reală, unde distanța este de cel puțin 1 Km; (b) viteza: 3 Km/oră în plus sau în minus față de viteza reală. (c) timpul: ± 2 minute pe zi cu maximum 10 minute pentru 7 zile, în cazurile în care perioada de funcționare a ceasului după întoarcere nu este mai mică decât această perioadă.
12.

Printre principalele modificări de fond introduse de Consiliu se numără: (a) Juriul de experți (articolul 6) Consiliul, în poziția sa în primă lectură, a autorizat statele membre care au dreptul de a găzdui titlul într-un anumit an, conform calendarului anexat deciziei, să numească maxim doi experți în juriu, care vor fi responsabili de procedurile de selecție și monitorizare. Astfel, juriul va fi format din 10 experți numiți de instituțiile și organismele Uniunii (Parlamentul European, Comisia, Consiliul și Comitetul Regiunilor), după cum este propus de către Comisie, și maxim doi experți numiți de statul membru al cărui oraș urmează a fi selectat sau monitorizat de către juriu. Rolul experților naționali este de a contribui la juriu cu experiența și cunoștințele locale. De asemenea, poziția în primă lectură înăsprește dispozițiile cu privire la conflictul de interese: un expert care se află în conflict de interese cu un anumit oraș candidat este obligat să demisioneze [alineatul (8)]. (b) Nominalizare (articolul 11) Poziția în primă lectură conferă competența de nominalizare statului membru care are dreptul de a găzdui titlul într-un anumit an. Aceasta reprezintă o modificare a propunerii Comisiei, care stabilea că nominalizare ar fi fost realizată de către Comisie, dar și a normelor actuale prevăzute în Decizia nr. 1622/2006/CE conform cărora Consiliul este organismul responsabil de nominalizare. Cu toate acestea, Comisia va fi responsabilă de nominalizarea orașelor din țările candidate și potențial candidate, întrucât competiția deschisă prin care vor fi selectate orașele respective este gestionată în întregime de către Comisie, fără implicarea țărilor în cauză. În termen de două luni de la desemnarea unui oraș de către statul membru implicat, Comisia va publica numele orașului în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. (c) Măsuri de derogare pentru Capitalele europene ale culturii în 2020 [articolul 7 alineatul (2) al doilea paragraf, articolul 8 alineatul (1) al doilea paragraf, articolul 11 alineatul (1) al doilea paragraf] Din cauza întârzierilor din cadrul procedurilor legislative, Consiliul a introdus în poziția sa în primă lectură mai multe măsuri de derogare care acordă un timp mai îndelungat pentru Capitalele europene ale culturii în 2020. Termenele au fost prelungite în etapele-cheie ale procedurii de selecție, în special în ceea ce privește publicarea unui apel pentru depunerea candidaturilor în statele membre [articolul 7 alineatul (2)], pentru convocarea juriului pentru o reuniune de preselecție [articolul 8 alineatul (1)] și pentru nominalizare [articolul 11 alineatul (1)]. (d) Amânarea cu un an a competiției pentru țările candidate și potențial candidate (anexă) În poziția sa în primă lectură, Consiliul a amânat cu un an posibilitatea ca țările candidate și potențial candidate să participe la competiția pentru titlu (anul 2021 în loc de 2020). Astfel, aceste țări vor avea suficient timp să semneze Memorandumul de înțelegere care este necesar pentru participarea acestora la programul „Europa Creativă” care sprijină acțiunea „Capitale europene ale culturii”.
1.4.

O descriere a măsurilor existente și planificate pentru gestionarea zgomotului produs de aeronave deja implementate în cadrul abordării echilibrate, precum și a impactului și a contribuției acestora la situația zgomotului, prin trimitere la: 1.4.1. Pentru reducerea la sursă: (a) informațiile privind flota actuală de aeronave și eventualele îmbunătățiri tehnologice așteptate; (b) planurile specifice de înnoire a flotei. 1.4.2. Pentru planificarea și gestionarea utilizării terenului: (a) instrumentele de planificare implementate, precum planificarea cuprinzătoare sau zonarea acustică; (b) măsurile de atenuare implementate, precum coduri de construcție, programe de izolare acustică sau măsuri de reducere a zonelor de teren cu sensibilitate la zgomot; (c) procesul de consultare în privința măsurilor de amenajare a terenului; (d) monitorizarea modificării numărului de persoane/ locuințe în zonele de teren cu sensibilitate la zgomot. 1.4.3. Pentru măsurile operaționale de reducere a zgomotului, în măsura în care aceste măsuri nu restricționează capacitatea unui aeroport: (a) utilizarea pistelor de decolare preferențiale; (b) utilizarea rutelor preferențiale din considerente ținând de zgomot; (c) utilizarea unor proceduri pentru reducerea zgomotului la decolare și la apropiere;n (d) indicarea gradului în care aceste măsuri sunt reglementate prin indicatori de mediu, menționați în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 691/2010. 1.4.4. Pentru restricțiile de operare: (a) utilizarea restricțiilor globale, precum limitarea mișcărilor sau cotele de zgomot; (b) utilizarea unor restricții în funcție de aeronavă, precum retragerea aeronavelor cu o marjă mică de conformitate; (c) utilizarea unor restricții parțiale, făcându-se o distincție între măsurile pe timp de zi și cele pe timp de noapte. 1.4.5. Instrumente financiare în vigoare, precum tarife de aeroport pe criterii de zgomot.
„7.

Emisiile anuale rezultate din variațiile stocurilor de carbon provocate de schimbarea utilizării terenurilor, el, se calculează prin distribuirea în mod egal a emisiilor totale pe o perioadă de 20 de ani. La calcularea emisiilor respective se aplică formula următoare: ( 1 ) unde el = emisiile anuale de gaze cu efect de seră rezultate din variația stocului de carbon provocată de schimbarea utilizării terenurilor [măsurată ca masă (grame) de echivalent de CO2 per unitate energetică generată de biocarburant (megajouli)]. «Terenuri cultivate» (2) și «terenuri cu cultură perenă» (3) sunt privite ca o singură utilizare a terenurilor; CSR = stocul de carbon per unitate de suprafață asociat utilizării de referință a terenurilor [măsurat ca masă (tone) de carbon per unitate de suprafață, cuprinzând atât solul, cât și vegetația]. Utilizarea de referință a terenurilor reprezintă utilizarea terenurilor în ianuarie 2008 sau cu 20 de ani înainte de obținerea materiei prime, în funcție de care dată este mai recentă; CSA = stocul de carbon per unitate de suprafață asociat utilizării curente a terenurilor [măsurat ca masă (tone) de carbon per unitate de suprafață, cuprinzând atât solul, cât și vegetația]. În cazurile în care stocul de carbon se acumulează pe o perioadă mai mare de un an, valoarea atribuită CSA este stocul estimat per unitate de suprafață după 20 de ani sau atunci când recolta ajunge la maturitate, în funcție de care dintre momente survine primul; P= productivitatea culturii (măsurată în energia generată de biocarburant per unitate de suprafață într-un an); și eB = bonus de biocarburant 29 gCO2eq/MJ, dacă biomasa este obținută din teren degradat reabilitat, în condițiile prevăzute la punctul 8.
11.

Articolul 9 se înlocuiește cu următorul text: „Articolul 9 Drepturi conferite de o marcă UE (1) Înregistrarea unei mărci UE conferă titularului său drepturi exclusive. (2) Fără a aduce atingere drepturilor titularilor dobândite înainte de data depunerii cererii sau de data de prioritate a mărcii UE, titularul respectivei mărci UE are dreptul să împiedice orice terț să utilizeze un semn în cadrul comerțului, fără consimțământul său, pentru produse sau servicii în cazul în care: (a) semnul este identic cu marca UE și este utilizat pentru produse sau servicii identice cu cele pentru care marca UE este înregistrată; (b) semnul este identic cu, sau similar cu marca UE și este utilizat în legătură cu produsele sau serviciile care sunt identice sau similare cu produsele sau serviciile pentru care marca UE este înregistrată, în cazul în care există un risc de confuzie din partea publicului; riscul de confuzie cuprinde riscul de asociere între semn și marcă; (c) semnul este identic sau similar cu marca UE, indiferent dacă este utilizat sau nu pentru produse sau servicii care sunt identice, similare sau nu sunt similare cu cele pentru care marca UE este înregistrată, în cazul în care aceasta se bucură de renume în Uniune și, prin utilizarea semnului fără motiv justificat, se obțin foloase necuvenite din caracterul distinctiv sau renumele mărcii UE ori se aduce atingere acestuia. (3) În temeiul alineatului (2) pot fi interzise, în special, următoarele: (a) aplicarea semnului pe produse sau pe ambalajul acestora; (b) oferirea produselor, introducerea lor pe piață sau păstrarea lor cu această destinație sub acest semn, ori oferirea sau asigurarea de servicii sub semnul respectiv; (c) importul sau exportul de produse sub acest semn; (d) utilizarea semnului ca denumire comercială sau ca nume de societate ori ca parte a unei denumiri comerciale sau a numelui unei societăți; (e) utilizarea semnului în documente comerciale și în publicitate; (f) utilizarea semnului în publicitatea comparativă într-o manieră care contravine Directivei 2006/114/CE. (4) Fără a aduce atingere drepturilor titularilor dobândite înainte de data depunerii cererii sau de data de prioritate a mărcii UE, titularul respectivei mărci UE are dreptul totodată să împiedice orice terț să introducă, în cursul schimbului comercial, produse în Uniune fără a le pune în liberă circulație, în cazul în care aceste produse, inclusiv ambalajele, provin din țări terțe și poartă, fără a fi autorizate, o marcă care este identică cu marca UE înregistrată pentru respectivele produse sau care nu poate fi diferențiată, în aspectele sale esențiale, de marca respectivă. Dreptul titularului unei mărci UE menționat la primul paragraf se stinge dacă, în cursul procedurilor de constatare a contrafacerii mărcii UE, inițiate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 608/2013 privind asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală de către autoritățile vamale, declarantul sau deținătorul produselor prezintă probe potrivit cărora titularul mărcii UE nu are dreptul să interzică introducerea produselor pe piață în țara de destinație finală.”
5.3.3.

„Costul întârzierilor cauzate de accidente” înseamnă valoarea monetară a întârzierilor suferite de utilizatorii transportului feroviar (călători și clienți ai serviciilor de transport de marfă) ca urmare a accidentelor, calculată pa baza modelului următor: VT = valoarea monetară a timpului câștigat pe durata călătoriei Valoarea timpului pentru un călător al unui tren (o oră) VTP = [VT a călătorilor care se deplasează în interes de serviciu]*[Procentul mediu de călători care se deplasează în interes de serviciu pe an] + [VT a călătorilor care nu se deplasează în interes de serviciu]*[Procentul mediu de călători care nu se deplasează în interes de serviciu pe an] VTP este măsurată în EUR pe călător pe oră „călător care se deplasează în interes de serviciu” înseamnă un călător care călătorește în legătură cu activitățile sale profesionale, cu excepția navetei. Valoarea timpului pentru un tren de marfă (o oră) VTF = [VT a trenurilor de marfă]*[(tonă-km)/(tren-km)] VTF este măsurată în EUR pe tonă de marfă pe oră Cantitatea medie în tone de marfă transportată per tren într-un an = (tonă-km)/(tren-km) CM = Costul unui minut de întârziere a trenului Tren de călători CMP = K1*(VT P /60)*[(călător-km)/(tren-km)] Numărul mediu de călători per tren într-un an = (călător-km)/(tren-km) Tren de marfă CMF = K2* (VT F /60) Factorii K1 și K2 sunt cuprinși între valoarea timpului și valoarea întârzierii, astfel cum sunt estimate de studiile privind preferințele declarate, pentru a se ține cont de faptul că timpul pierdut ca urmare a întârzierilor este perceput în mod semnificativ mai negativ decât durata normală a călătoriei. Costul întârzierii datorate unui accident = CMP *(minutele de întârziere ale trenurilor de călători) + CMF *(minutele de întârziere ale trenurilor de marfă) Domeniul de aplicare al modelului Costul întârzierilor se calculează pentru accidentele grave, după cum urmează: — întârzierile reale pe liniile de cale ferată pe care s-au produs accidentele, măsurate la gara terminus; — întârzierile reale sau, dacă nu este posibil, întârzierile estimate pe celelalte linii afectate.
4.

articolul 17 se înlocuiește cu următorul text: „Articolul 17 Condiții Măsurile menționate la articolul 16 pot fi eligibile pentru acordarea de granturi cu condiția ca ele să fie aplicate imediat, dispozițiile aplicabile prevăzute în dreptul relevant al Uniunii să fie respectate și să respecte una sau mai multe dintre următoarele condiții: (a) se referă la organisme dăunătoare de carantină pentru Uniune incluse pe listă în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (UE) …/… (***) a căror prezență nu a fost constatată pe teritoriul Uniunii; (b) se referă la organisme dăunătoare care nu sunt enumerate ca organisme dăunătoare de carantină pentru Uniune și care intră sub incidența unei măsuri adoptate de autoritatea competentă a unui stat membru în conformitate cu articolul 29 alineatul (1) din Regulamentul (UE) …/… (***); (c) se referă la organisme dăunătoare care nu sunt enumerate ca organisme dăunătoare de carantină pentru Uniune și care intră sub incidența unei măsuri adoptate de Comisie în conformitate cu articolul 30 alineatul (1) din Regulamentul (UE) …/… (***); sau (d) se referă la organisme dăunătoare prioritare incluse pe listă în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (UE) …/… (***). Pentru măsurile care îndeplinesc condiția prevăzută la litera (b) de la primul paragraf, grantul nu acoperă costurile suportate mai mult de doi ani de la intrarea în vigoare a măsurii adoptate de autoritatea competentă a statului membru în cauză în conformitate cu articolul 29 din Regulamentul (UE) …/… (***), sau costurile suportate după expirarea măsurii respective. Pentru măsurile care îndeplinesc condiția prevăzută la litera (c) de la primul paragraf, grantul nu acoperă costurile suportate după expirarea măsurii adoptate de Comisie în conformitate cu articolul 30 alineatul (1) din Regulamentul (UE) …/… (***).”
2.

Articolul 4 se modifică după cum urmează: (a) la alineatul (1), literele (b), (d) și (h) se elimină; (b) alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text: „(2) Statele membre raportează în temeiul anexelor A și C date pentru întreprinderile care au: (a) un volum total de transport de marfă de cel puțin 200 000 000 de tone-km sau cel puțin 500 000 de tone; (b) un volum total de transport de călători de cel puțin 100 000 000de călători-km. Raportarea în temeiul anexelor A și C este opțională în ceea ce privește întreprinderile care se situează sub pragurile menționate la literele (a) și (b).”; (c) alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text: „(3) Statele membre raportează în temeiul anexei L datele totale pentru întreprinderile care se situează sub pragurile menționate la alineatul (2), în cazul în care datele respective nu sunt raportate în temeiul anexelor A și C, astfel cum este specificat în anexa L.”
în zona mărginită la nord de linia dintre Brim Ness și colțul nord-estic al Inner Score și la sud de linia care leagă capătul sudic al Ness of Sound de Kirkabisterness

Între Kirkwall și Rousay – nu la est de linia dintre Point of Graand (Egilsay) și Galt Ness (Shapinsay) sau dintre Head of Work (continent) prin zona farului Helliar Holm până la Coasta Shapinsay; nu la nord-vest de vârful din sud-est al Insulei Eynhallow, nu spre larg și dincolo de linia dintre coasta Rousay la 59°10,5′ latitudine nordică, 002°57,1′ longitudine vestică și coasta Egilsay la 59°10′ latitudine nordică, 002°56,4′ longitudine vestică

Scapa Flow
8.

Articolul 9 se modifică după cum urmează: (a) alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text: „(1) Prin derogare de la articolul 8, atunci când un conducător auto însoțește un vehicul transportat cu feribotul sau cu trenul și efectuează în același timp o perioadă de repaus zilnic normală sau o perioadă de repaus săptămânal redusă, această perioadă poate fi întreruptă cel mult de două ori de alte activități a căror durată totală nu depășește o oră. Pe parcursul acestei perioade de repaus zilnic normale sau perioade de repaus săptămânal reduse, conducătorul auto are acces la o cabină de dormit sau la o cușetă aflată la dispoziția sa. În ceea ce privește perioadele de repaus săptămânal normale, derogarea respectivă se aplică deplasărilor cu feribotul sau cu trenul numai în cazul în care: (a) durata programată a deplasării este de minimum opt ore; și (b) conducătorul auto are acces la o cabină de dormit pe feribot sau în tren.”; (b) alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text: „(2) Perioada de timp necesară conducătorului auto pentru a se deplasa la locul de îmbarcare într-un vehicul care intră în domeniul de aplicare a prezentului regulament sau pentru a se întoarce din acel loc, atunci când vehiculul nu se află nici la locul de reședință al conducătorului auto, nici la centrul operațional al angajatorului unde se află locul normal de staționare al conducătorului auto, nu se consideră repaus sau pauză, cu excepția cazului în care conducătorul auto se află pe un feribot sau în tren și are acces la o cabină de dormit sau la o cușetă.”
(87)

Articolul 54 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014 prevede o perioadă de tranziție în cursul căreia articolul 35 sau 36 din regulamentul respectiv nu s-ar aplica CPC-urilor sau locurilor de tranzacționare care au solicitat autorității lor competente să beneficieze de dispozițiile tranzitorii în ceea ce privește instrumentele financiare derivate tranzacționate la bursă. Perioada de tranziție în care un loc de tranzacționare sau o CPC poate fi scutită de către autoritatea sa competentă națională, în ceea ce privește instrumentele financiare derivate tranzacționate la bursă, de la aplicarea articolelor 35 și 36 din regulamentul respectiv a expirat la 3 iulie 2020. Contextul actual al pieței, marcat de un grad ridicat de incertitudine și volatilitate ca urmare a pandemiei de COVID-19, are un impact negativ asupra CPC-urilor și asupra locurilor de tranzacționare prin creșterea riscurilor lor operaționale. Aceste riscuri sporite, combinate cu capacitatea limitată de evaluare a cererilor de acces și de gestionare a migrației fluxurilor de tranzacții, ar putea afecta buna funcționare a piețelor sau stabilitatea financiară. În plus, regulamentul respectiv prevede un nou regim al instrumentelor financiare derivate tranzacționate la bursă privind accesul la infrastructurile de piață critice, care urmărește să asigure un mai bun echilibru între concurența în rândul infrastructurilor respective și necesitatea menținerii integrității lor operaționale. Prin urmare, deși respectivul regulament urmărește să creeze o piață competitivă pentru infrastructurile financiare, operatorii economici nu ar trebui să se aștepte ca normele și prioritățile existente să fie menținute atunci când circumstanțele economice se schimbă, în special în urma unei crize economice majore. Acest lucru este valabil în special într-un domeniu în care interacțiunea dintre infrastructuri de piață critice precum infrastructurile de tranzacționare și de compensare necesită un nivel excepțional de reziliență operațională, întrucât eventualele intrări în dificultate ale unor astfel de infrastructuri critice ar prezenta un risc ridicat la adresa stabilității financiare. Ca urmare a pandemiei COVID-19, data punerii în aplicare a noului regim de acces deschis pentru locurile de tranzacționare și CPC-urile care oferă servicii de tranzacționare și de compensare în ceea ce privește instrumentele financiare derivate tranzacționate la bursă este amânată cu un an, până la 3 iulie 2021.
(34)

Uniunea și statele membre s-au angajat, în cadrul competențelor lor respective, să îndeplinească ODD, recunoscând totodată responsabilitatea principală a statelor membre în ceea ce privește urmărirea și revizuirea la nivel național, regional și global a nivelurilor de progres înregistrate în direcția obiectivelor respective. Unele ODD, precum și dreptul la apă nu intră sub incidența politicii de mediu a Uniunii sau a politicii sociale a Uniunii, care, prin natura ei, este limitată și complementară. Ținând seama de limitele competenței Uniunii, este totuși oportun să se garanteze că angajamentul neîntrerupt al statelor membre față de dreptul la apă este conform prezentei directive, respectându-se în același timp principiul subsidiarității. În acest sens, statele membre depun în prezent eforturi considerabile pentru a îmbunătăți accesul la apa destinată consumului uman. În plus, Protocolul privind apa și sănătatea la Convenția din 1992 privind protecția și utilizarea cursurilor de apă transfrontaliere și a lacurilor internaționale, sub egida Comisiei Economice pentru Europa a ONU (CEE-ONU) și a Biroului regional pentru Europa al OMS, la care multe state membre sunt de asemenea părți, urmărește protejarea sănătății umane printr-o mai bună gestionare a apei și prin reducerea bolilor legate de apă. Statele membre ar putea să utilizeze documentele de orientare elaborate în cadrul mandatului protocolului menționat pentru a evalua contextul politicilor și situația de referință în materie de acces la apă și pentru a defini acțiunile necesare în vederea îmbunătățirii unui acces echitabil pentru toți la apa destinată consumului uman.
6.

ACTUL DE NOTIFICAT SAU DE COMUNICAT 6.1. Natura actului: 6.1.1. judiciar ☐ 6.1.1.1. citație ☐ 6.1.1.2. decizie/hotărâre judecătorească ☐ 6.1.1.3. cale de atac ☐ 6.1.1.4. altele (a se preciza): 6.1.2. extrajudiciar ☐ 6.2. Data sau termenul după care notificarea sau comunicarea nu mai este necesară ((*)): ….(ziua) ….(luna) ….(anul) 6.3. Limba actului: 6.3.1. original BG ☐, ES ☐, CZ ☐, DE ☐, ET ☐, EL ☐, EN ☐, FR ☐, GA ☐, HR ☐, IT ☐, LV ☐, LT ☐, HU ☐, MT ☐, NL ☐, PL ☐, PT ☐, RO ☐, SK ☐, SL ☐, FI ☐, SV ☐, altele ☐ (a se preciza): 6.3.2. traducere ((*)) BG ☐, ES ☐, CZ ☐, DE ☐, ET ☐, EL ☐, EN ☐, FR ☐, GA ☐, HR ☐, IT ☐, LV ☐, LT ☐, HU ☐, MT ☐, NL ☐, PL ☐, PT ☐, RO ☐, SK ☐, SL ☐, FI ☐, SV ☐, altele ☐ (a se preciza): 6.4. Număr de documente anexate:
(76)

Din motive de securitate juridică și având în vedere înlocuirea dispozițiilor de drept intern cu dispozițiile prevăzute în prezentul regulament în ceea ce privește tipurile de servicii de finanțare participativă care intră acum sub incidența prezentului regulament, este oportun să se stabilească dispoziții tranzitorii care să le permită persoanelor care prestează astfel de servicii de finanțare participativă în conformitate cu dreptul intern anterior prezentului regulament să își adapteze activitățile economice la prezentul regulament și să dispună de timp suficient pentru a solicita o autorizație în temeiul prezentului regulament. Prin urmare, astfel de persoane ar trebui să poată presta în continuare serviciile de finanțare participativă care intră sub incidența prezentului regulament în conformitate cu dreptul intern aplicabil până la … [24 de luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament]. În cursul acestei perioade de tranziție, statele membre pot stabili proceduri speciale prin care persoanele juridice care au fost autorizate în temeiul dreptului intern să presteze serviciile de finanțare participativă care intră sub incidența prezentului regulament să aibă posibilitatea să preschimbe autorizațiile naționale cu autorizații în temeiul prezentului regulament, cu condiția ca furnizorii de servicii de finanțare participativă să îndeplinească cerințele prevăzute în prezentul regulament.
12.

În urma unei solicitări din partea Parlamentului European, titlul regulamentului în engleză a fost modificat în „Regulation on addressing […] the dissemination of terrorist content online” („Regulamentul privind prevenirea […] diseminării conținutului online cu caracter terorist”.