[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 17.10.2007

COM(2007) 601 final

COMUNICAREA COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN ŞI COMITETUL REGIUNILOR

privind o nouă strategie pentru Comunitate de a preveni, descuraja şi elimina pescuitul ilegal, nedeclarat şi nereglementat

COMUNICAREA COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN ŞI COMITETUL REGIUNILOR

privind o nouă strategie pentru Comunitate de a preveni, descuraja şi elimina pescuitul ilegal, nedeclarat şi nereglementat

Pescuitul ilegal, nedeclarat şi nereglementat (INN) reprezintă la nivel mondial un factor major de ameninţare pentru gestionarea durabilă a resurselor marine.

„Cifra de afaceri” globală a pescuitului INN a fost estimată recent la peste 10 miliarde EUR. Aceasta face din activitatea INN al doilea producător de peşte ca valoare din lume, după China.

INN este o problemă globală. De asemenea, este o problemă în care Uniunea Europeană trebuie să joace un rol important. UE are una dintre cele mai mari flote de pescuit, reprezintă a treia putere de capturare şi cea mai extinsă piaţă a lumii, precum şi cel mai mare importator de produse pescăreşti din lume. Importurile ilegale de produse pescăreşti în UE au fost estimate în mod conservator la 1,1 miliarde EUR pe an.

Pierderea nu este doar una economică. De asemenea, numeroase produse de pescuit INN implică un cost ecologic important. În timp ce 75% din resursele halieutice mondiale sunt utilizate fie în totalitate, fie în exces prin pescuitul legal, pescuitul INN reprezintă forţa ascunsă care ameninţă subminarea acestei situaţii îngrijorătoare. Această ameninţare se extinde, de asemenea, şi asupra ecosistemelor marine vulnerabile, într-un moment în care comunitatea internaţională se angajează să le protejeze de practicile de pescuit distructive.

Există un consens internaţional general privind necesitatea de a acţiona în mod decisiv împotriva pescuitului INN, exprimat în special de către FAO, Adunarea Generală a Naţiunilor Unite şi OCDE. Uniunea Europeană este de mult timp activă în lupta împotriva pescuitului INN, atât pe teritoriul său, cât şi pe plan internaţional. Acest angajament a fost inclus în Planul de acţiune al Uniunii Europene pe 2002 pentru eradicarea pescuitului INN[1].

Comisia consideră că este momentul abordării unei noi etape în combaterea pescuitului INN. Cea mai bună metodă pentru încetarea acestei activităţi lucrative este înlăturarea stimulentului infracţiunii, făcând extrem de dificilă, dacă nu imposibilă, comercializarea profitabilă a produselor INN.

Parlamentul European a evidenţiat recent necesitatea unui nou elan al Uniunii Europene în combaterea pescuitului INN[2].

Prezenta comunicare descrie principalele caracteristici ale fenomenului INN şi subliniază elementele-cheie ale unei noi strategii prin care se va garanta faptul că infracţiunile în domeniul pescuitului nu vor fi profitabile în viitor.

Abordarea integrată pentru utilizarea durabilă a oceanelor care stă la baza acestei iniţiative are puncte comune cu strategia europeană pentru mediul marin şi ar trebui, de asemenea, considerată un pas înainte către o politică maritimă integrată a Uniunii Europene, descrisă în comunicarea publicată de Comisie la 10 octombrie 2007 (COM(2007) 575 – „Cartea albastră”).

1. CARACTERISTICILE şI AMPLOAREA PESCUITULUI INN

1.1. Domeniul de aplicare

Singura definiţie agreată la nivel internaţional pentru „pescuitul INN” este inclusă în planul de acţiune INN al FAO. În conformitate cu această definiţie şi din raţiuni de claritate, Comisia consideră că domeniul de aplicare a politicii UE de descurajare, prevenire şi eliminare a pescuitului INN ar trebui să includă:

- încălcări ale normelor de administrare şi conservare a resurselor halieutice în apele naţionale şi internaţionale;

- activităţi piscicole în zonele din larg care ţin de o organizaţie regională pentru gestionarea pescuitului efectuate de vase fără naţionalitate sau care nu sunt înregistrate într-o secţiune a ORGP, încălcând normele emise de această organizaţie;

- activităţi piscicole efectuate în zonele din larg care nu ţin de o ORGP, în mod necorespunzător cu responsabilităţile statului de a conserva resursele halieutice, în temeiul legislaţiei internaţionale.

Prin urmare, politica UE împotriva pescuitului INN trebuie să includă activităţi de pescuit care au loc în apele UE şi în afara acestora. Această politică ar trebui orientată spre descurajarea şi pedepsirea celor mai grave încălcări.

1.2. Efectele pescuitului INN

Necesitatea de a consolida acţiunea UE se explică în mod direct prin efectele dăunătoare multiple asociate cu pescuitul INN.

1.2.1. Daune aduse mediului înconjurător

Cel mai evident efect al pescuitului INN îl reprezintă, de multe ori, daunele dezastruoase aduse de acesta biodiversităţii marine.

- Pescuitul INN se practică în orice ocean, afectând grav durabilitatea pescuitului . Este cazul capturilor nedeclarate sau declarate greşit, care contribuie astfel la pescuitul excesiv. De asemenea, este cazul activităţilor de pescuit care vizează puietul, ceea ce contravine normelor privind mărimea minimă, sau care se desfăşoară în perioade sau în zone care sunt, în mod normal, închise, periclitând astfel reînnoirea rezervelor halieutice în cauză. Toate aceste efecte se agravează atunci când rezervele vizate se află deja în afara limitelor biologice sigure.

- Consecinţele pe care le are pescuitul INN asupra mediului înconjurător depăşesc cu mult daunele directe asupra rezervelor piscicole. Aceste practici reprezintă, de asemenea, o ameninţare serioasă pentru habitatele marine . În special, pescuitul prin metode interzise poate avea drept rezultat capturarea secundară şi apoi aruncarea peste bord a unui număr mare de specii nedorite. Astfel de capturi secundare includ nu numai specii de peşti, ci şi alte specii, precum păsările marine sau broaştele ţestoase, dintre care marea majoritate nu supravieţuiesc. Pescuitul în zone protejate poate fi şi cauza directă a daunelor ireversibile asupra habitatelor marine vulnerabile, precum recifurile de corali.

1.2.2. Consecinţe socio-economice

Pescuitul INN nu dăunează numai mediului marin, ci reprezintă privarea pescarilor care respectă legea de resursele halieutice esenţiale comune şi provoacă daune importante acestora. Desigur, estimările exacte privind dimensiunile oricărei practici ilicite sunt greu de obţinut. Cu toate acestea, s-a estimat că valoarea pescuitului INN în lume atinge suma de 10 miliarde €. Prin comparaţie, valoarea capturilor debarcate de flota UE în anul 2004 a fost de 6,8 miliarde €.

- Industria europeană a pescuitului se confruntă cu o concurenţă acerbă din partea operatorilor INN care ignoră toate obligaţiile asumate de operatorii legali atunci când exploatează aceleaşi zone de pescuit sau vizează aceleaşi specii şi pieţe finale (i.e. cod, sebastă, peşte-spadă, peşte-dinte, ton). Pescarii din Uniunea Europeană care operează legal se confruntă astfel cu practicile neloiale ale operatorilor INN, a căror consecinţă este, în special, pierderea cotei de piaţă pentru industria UE. Această problemă s-a agravat în ultimii ani cu globalizarea sectorului pescuitului, care a condus la amplificarea fluxurilor comerciale ale produselor pescăreşti a căror legalitate este dificil de stabilit.

- De asemenea, pescuitul INN are consecinţe importante asupra comunităţilor de coastă din ţările în curs de dezvoltare , pentru care resursele halieutice pot juca un rol important în siguranţa alimentară şi reducerea sărăciei. Adesea, ţările de coastă aflate în curs de dezvoltare nu dispun de mijloacele şi capacitatea de a gestiona şi a controla în mod adecvat apele maritime din jurisdicţia lor. Operatorii ilegali fără scrupule profită de aceste neajunsuri pentru a desfăşura activităţi de pescuit fără autorizaţie din statele de coastă şi pentru a prăda resurse vitale pentru pescari. Aceasta este o problemă majoră în Africa sub-sahariană, unde pierderile cauzate de pescuitul INN au fost estimate la 800 milioane € pe an.

- De asemenea, anumite firme care practică pescuitul ilegal, inclusiv operatori din UE, utilizează nave care nu se conformează standardelor, sub pavilionul statelor care nu aplică niciun standard de protecţie socială sau aplică standarde foarte scăzute în acest sens. În consecinţă, echipajele acestora trebuie să suporte condiţii inacceptabile de muncă şi de trai . Acest lucru subminează eforturile de obţinere a unor progrese la nivel internaţional privind standardele sociale pentru pescari, subliniate în cadrul convenţiei consolidate privind munca în sectorul pescuitului adoptate de Organizaţia Internaţională a Muncii (ILO) în iunie 2007.

1.2.3. Pescuitul INN subminează efortul pentru o mai bună guvernare a oceanelor

Continuarea practicilor ilicite subminează legitimitatea normelor politicii comune în domeniul pescuitului (PCP) în rândul pescarilor europeni.

Aşadar, pescuitul INN reprezintă o ameninţare majoră nu doar pentru viitorul resurselor comune din oceanele noastre, ci şi pentru orice tentative de a îmbunătăţi regimul de guvernare prin care sunt administrate. Astfel, este periclitată însăşi baza politicii comunitare, al cărei scop este acela de a asigura administrarea durabilă a acestor resurse în cadrul apelor comunitare şi în afara lor.

1.3. Elementele care incită la practicarea pescuitului INN

Cele mai importante elemente care incită la practicarea şi care susţin perpetuarea pescuitului INN sunt descrise pe scurt în continuare.

1.3.1. Pescuitul INN rămâne o activitate profitabilă

Stimulentele de practicare a pescuitului INN persistă atâta vreme cât acesta rămâne o activitate profitabilă pentru operatorii în cauză.

- Operatorii care practică activităţi INN pot să menţină costuri mici de operare şi să se bucure de profituri substanţiale . Costurile de operare ale societăţilor implicate în pescuitul ilegal sunt, în general, inferioare celor ale unei societăţi medii de pescuit care operează în legalitate. Costurile care rezultă din sarcinile sociale şi fiscale pot fi reduse la minimum sau pot chiar fi inexistente pentru flotele angajate în activităţi INN sub acoperirea societăţilor offshore sau sub pavilioane de neconformitate. Nerespectarea normelor în domeniul pescuitului şi comercializarea capturilor în afara canalelor oficiale au drept rezultat, de asemenea, reducerea cheltuielilor. În timp ce costurile sunt scăzute, profiturile probabile din activităţile INN sunt, în general, mari, în special pentru că operatorii ilegali au tendinţa de a viza specii valoroase, cu preţuri de piaţă mai mari (de exemplu, peşte dinte, ton roşu sau cod).

- În unele zone de pescuit, depăşirea capacităţii flotelor de peşti în comparaţie cu posibilităţile de pescuit disponibile generează, de asemenea, activităţi de pescuit ilegale, deoarece unele nave depăşesc limitele de captură stabilite în cazul lor, pentru a menţine un nivel al capturii care să le asigure profitabilitatea afacerii.

În contextul creşterii constante a consumului mondial de produse din peşte, stimulentele pentru furnizarea produselor ilegale din peşte către pieţele finale vor continua să aibă o valoare semnificativă atât timp cât operatorii vor putea obţine un profit în urma unor astfel de activităţi.

1.3.2. Operatorii INN îşi pot desfăşura activităţile fără a înfrunta niciun obstacol important

Persistenţa practicilor INN este, în mare parte, consecinţa uşurinţei cu care operatorii ilegali îşi pot continua activităţile de-a lungul întregului lanţ de aprovizionare, nestingheriţi de nicio obligaţie sau constrângere care ar putea interfera cu aceste practici.

- Operatorii INN profită, în primul rând, de beneficiile existente în cadrul anumitor sisteme naţionale de înmatriculare a pavilionului.

Numeroase nave de pescuit, în special acelea care operează în afara apelor Uniunii Europene, sunt înregistrate în state care deţin registre deschise şi/sau în state care nu doresc sau nu pot exercita un control adecvat asupra propriilor flote de pescuit, pentru a se asigura că respectă măsurile de conservare şi de administrare. Înmatricularea în aceste statele este, în general, o operaţiune foarte simplă şi necostisitoare. Aceasta încurajează schimbarea repetată a pavilionului, ceea ce înseamnă că navele schimbă în mod regulat pavilioanele pentru a beneficia de cele mai indulgente regimuri, îngreunând astfel sarcina serviciilor de inspecţie şi control de a le monitoriza. În temeiul dreptului mării, datoria de a exercita un control asupra unei nave revine în primul rând statului de pavilion. Operatorii ilegali arborează în mod deliberat pavilioane ale unor state care nu pot sau nu doresc să exercite un astfel de control. Atât statele-port cât şi statele-piaţă au la dispoziţie instrumente care pot reduce în mod semnificativ stimulentele oferite de astfel de „pavilioane de neconformitate”, dar până în prezent aceste instrumente nu au fost utilizate suficient. În consecinţă, majoritatea navelor despre care s-a dovedit că au comis nereguli INN în diferite părţi ale lumii continuă să fie înregistrate în state cunoscute pentru eşecul de a impune un control corespunzător propriilor flote de pescuit.

- Aceste probleme sunt exacerbate de cooperarea insuficientă la nivel internaţional şi european între state şi organismele internaţionale responsabile de monitorizarea, controlul şi supravegherea activităţilor de pescuit şi a altor activităţi conexe.

- Operatorii INN tind să îşi continue activităţile de capturare în zone de pescuit în care activităţile de control sunt dificil de efectuat (de exemplu, zonele îndepărtate din larg) sau în care autorităţile publice competente nu dispun de capacităţi adecvate de control pentru a le descuraja (în special în apele maritime din ţările în curs de dezvoltare).

- Pescuitul INN este, prin natura sa, o activitate internaţională. Comerţul internaţional cu produse pescăreşti s-a dezvoltat în mod considerabil, ca parte a globalizării economice, ceea ce a oferit operatorilor ilegali numeroase oportunităţi lucrative noi. Pentru a disimula provenienţa ilegală a capturilor, acestea sunt transportate adesea pe rute complexe înainte de a-şi atinge piaţa finală, incluzând transbordări pe mare, debarcări în „porturi de neconformitate” şi prelucrarea în altă ţară decât cea de pavilion şi statele de comercializare. În unele cazuri, complexitatea, amploarea şi metodele de lucru ale acestor activităţi pot fi calificate de drept o formă de crimă organizată transfrontalieră.

- De asemenea, probabilitatea scăzută ca operatorii ilegali să fie penalizaţi şi semnificaţia economică neglijabilă a sancţiunilor care pot fi aplicate în prezent nu reprezintă un factor de descurajare eficient pentru operatorii implicaţi în pescuitul INN. Aceste sancţiuni ajung să fie considerate drept costuri de operare neglijabile.

- Cooperarea la orice nivel (internaţional, regional, european şi naţional) are o importanţă majoră pentru a urmări şi a investiga în mod corespunzător activităţile INN. În ciuda anumitor progrese, serviciile responsabile de diferitele aspecte ale supravegherii maritime şi controlul frontierelor rămân fragmentate, iar absenţa unor mijloace suficiente de colectare a probelor şi de schimb de informaţii au împiedicat instituirea unor mecanisme eficiente de descurajare a continuării activităţii operatorilor INN.

- Operatorii ilegali din cadrul apelor UE profită, de asemenea, de neajunsurile sistemelor de control, inspecţie şi execuţie ale statelor membre pentru a-şi dezvolta activităţile.

Volumul produselor pescăreşti obţinute prin încălcarea normelor comunitare şi apoi vândute în afara canalelor oficiale pe piaţa Uniunii Europene (aşa numitul „peşte la negru”) poate atinge un procent foarte mare în unele zone de pescuit (de exemplu, se estimează că 35-45% din codul capturat în Marea Baltică este debarcat fără a fi declarat).

2. PROPUNERE PRIVIND O NOUă STRATEGIE A UNIUNII EUROPENE DE A DESCURAJA, PREVENI şI ELIMINA PESCUITUL INN

ÎN CONFORMI tate cu angajamentele sale internaţionale şi cu obiectivul general de a îmbunătăţi gestiunea şi de a evita utilizarea în exces a resurselor naturale (stabilite în strategia de dezvoltare durabilă a Uniunii Europene agreată în cadrul Consiliului European din luna iunie 2006), UE are o responsabilitate specifică de a conduce eforturile internaţionale în lupta împotriva pescuitului INN.

UE a fost foarte activă în ultimii anii, promovând, la nivel european, regional şi internaţional, punerea în aplicare a unei politici ambiţioase de descurajare, prevenire şi eliminare a pescuitului INN.

Deşi s-au înregistrat progrese semnificative, în special în cadrul ORGP, nu există nicio îndoială că pescuitul INN este departe de a fi eradicat. Comisia consideră că persistenţa unor astfel de practici în ciuda măsurilor la nivel european şi internaţional şi consecinţele dramatice ale acestora din punct de vedere socio-economic şi de mediu necesită o replică urgentă şi fermă din partea Uniunii Europene.

În trecut, politica UE împotriva pescuitului INN a fost condusă de necesitatea imperativă de a elabora norme internaţionale şi de a institui şi consolida organisme regionale care să le pună în aplicare. În mare măsură s-a pus accentul pe monitorizarea, controlul şi supravegherea activităţilor întreprinse pe mare şi pe identificarea operatorilor INN. Comisia consideră că a sosit momentul extinderii acestui cadru către tot lanţul de producţie şi al sporirii eficacităţii sale, prin sublinierea necesităţii unei mai bune puneri în aplicare şi a unor sancţiuni cu adevărat disuasive.

Principalele provocări cărora trebuie să le facă faţă Uniunea Europeană în politica sa împotriva pescuitului INN sunt următoarele: Cum să identifice, să prevină şi să sancţioneze importul de produse INN din ţările terţe pe piaţa Uniunii Europene? Cum să pună în aplicare măsuri mai eficiente de identificare şi sancţionare a navelor şi statelor implicate în sau care susţin activităţile INN în larg sau în apele ţărilor în curs de dezvoltare? Cum să îmbunătăţească nivelul de conformitate cu normele politicii comune în domeniul pescuitului în apele CE şi/sau al operatorilor din CE? Aceste trei provocări pot fi considerate drept principalele probleme pe care le pune pescuitul INN Uniunii Europene, iar pentru înfruntarea lor se impune elaborarea unei strategii adecvate. |

- Abordarea propusă de Comisie vizează să cuprindă toate activităţile de pescuit şi pe cele conexe care au legătură cu practicile INN (capturare, transbordare, prelucrare, debarcare, comercializare etc.) şi să abordeze toate problemele pe care le ridică aceste activităţi la nivel european, regional şi internaţional. Această abordare va construi şi va dezvolta în continuare cele mai avansate măsuri aplicate la nivel internaţional şi regional, în acelaşi timp pledând pentru măsuri unilaterale ale UE de fiecare dată când iniţiativele multilaterale nu reuşesc încă să atingă un rezultat satisfăcător.

Trăsăturile principale ale noii strategii împotriva pescuitului INN susţinute de Comisie sunt descrise mai jos[3]. Unele măsuri susţinute de Comisie se vor baza pe un instrument de reglementare şi, prin urmare, sunt incluse în propunerea de regulament al Consiliului[4] care a fost adoptată de Comisie împreună cu prezenta comunicare. Alte măsuri vizează să orienteze viitoarea politică a UE pe scena internaţională sau în colaborarea cu partenerii, neavând, aşadar, caracter de reglementare.

2.1. Completarea sistemului UE de măsuri anti-INN prin integrarea dimensiunii comerciale

Caracteristicile internaţionale şi complexe ale fenomenului INN impun adoptarea unui sistem integrat care să abordeze aceste activităţi pe tot parcursul lanţului de aprovizionare (de la plasă la farfurie). Principalul defect al actualului regim al UE constă tocmai în faptul că nu este suficient de cuprinzător. Dimensiunea de piaţă a problemei INN este în mare măsură ignorată, deşi UE este cea mai mare piaţă şi primul importator de produse din peşte, valoarea produselor din peşte importate în UE fiind de aproape 14 miliarde € în 2005. Cadrul UE este deosebit de vulnerabil atunci când trebuie să se garanteze că produsele pescăreşti importate în UE din ţări terţe au fost capturate în conformitate cu normele relevante de administrare şi conservare. În consecinţă, volumul produselor pescăreşti ilegale importate în fiecare an în UE a fost evaluat la aproximativ 500 000 tone pentru o valoare de 1,1 miliarde €, aceste cifre putând fi chiar mai mari.

UE trebuie să acopere urgent aceste goluri. În acest scop, regimul actual trebuie revizuit prin introducerea unor schimbări majore în abordarea de către Uniunea Europeană a monitorizării legalităţii produselor din peşte importate pe teritoriul său şi a accesului navelor din ţări terţe în porturile de pescuit din UE. Măsurile propuse ar trebui să închidă efectiv porţile UE pentru produsele pescăreşti şi navele ilegale şi, astfel, să reducă stimulentele economice pentru operatorii INN de a captura şi comercializa produse pescăreşti ilegale.

Acţiune propusă de Comisie: Introducerea unui nou regim privind accesul pe teritoriul Comunităţii al navelor de pescuit din ţări terţe şi al produselor pescăreşti importate. Acest regim ar trebui să se bazeze pe principiul conform căruia doar produsele pescăreşti certificate ca fiind legale de către statul de pavilion corespunzător pot fi introduse pe teritoriul Comunităţii. |

- 2.2. Identificarea unor metode mai eficiente de a convinge statele de pavilion care nu doresc sau nu pot exercita un control adecvat asupra propriilor nave de pescuit să asigure respectarea normelor

Pentru a aborda problema „pavilioanelor de neconformitate” în sectorul pescuitului, UE a adoptat sau a susţinut o serie de iniţiative la nivel multilateral. Deşi le recunoaşte importanţa, Comisia consideră că aceste iniţiative nu reuşesc să abordeze problema în mod eficient.

Comisia consideră inacceptabilă situaţia actuală, în care unele dintre organismele regionale şi internaţionale nu reuşesc să aplice măsuri eficiente împotriva statelor care nu îşi respectă obligaţiile ce decurg din legislaţia internaţională de a lua măsuri adecvate împotriva pescuitului INN, în special împotriva statelor care adăpostesc pavilioane de neconformitate. Absenţa unor măsuri multilaterale nu ar trebui să împiedice UE să îşi respecte propriile angajamente împotriva pescuitului INN şi să adopte orice iniţiative pe care le consideră necesare. UE ar trebui să instituie propriul mecanism transparent şi echitabil de identificare a acelor state care se plasează în afara ordinii juridice internaţionale, facilitând astfel practicile INN, şi să aplice măsuri adecvate pentru a le încuraja să se asigure că navele lor respectă normele de administrare şi de conservare.

Acţiune propusă de Comisie: Abilitarea Comunităţii să acţioneze unilateral pentru a identifica şi introduce pe liste negre statele care adăpostesc pavilioane de neconformitate şi navele responsabile de pescuitul INN şi să aplice măsuri comerciale împotriva acestora. |

- 2.3. Obţinerea unui grad mai înalt de conformitate cu standardele internaţionale şi europene de către navele şi operatorii din UE şi, în general, în apele comunitare

UE nu poate fi considerată un actor credibil pe scena internaţională împotriva pescuitului INN decât dacă poate demonstra că tratează în mod corespunzător pescuitul ilegal în apele UE şi, în general, de către navele şi operatorii din UE. Numeroase anchete au demonstrat că punerea în aplicare a actualelor dispoziţii ale politicii comune în domeniul pescuitului (PCP) este departe de a fi satisfăcătoare. De asemenea, se consideră că operatorii din UE reprezintă un procent semnificativ al operatorilor care îşi înregistrează navele de pescuit în state care oferă pavilioane de neconformitate. Această problemă trebuie abordată în regim de urgenţă.

Actualul cadru al UE prevede deja un sistem cuprinzător de control, verificare şi punere în aplicare a normelor în domeniul pescuitului. Punerea în aplicare a acestor dispoziţii ţine de competenţa statelor membre. În această privinţă, primul pas către o mai mare conformitate cu legislaţia comunitară este să se perfecţioneze metoda de abordare de către statele membre a pescuitului ilegal în propriile ape sau a problemei pescuitului ilegal comis de navele sau cetăţenii lor în afara apelor Uniunii Europene.

De asemenea, cadrul legislativ actual ar trebui îmbunătăţit pentru a acoperi lacunele existente, de care pot profita operatorii ilegali. În acest scop, Comisia intenţionează să propună în 2008 o simplificare şi o actualizare a cadrului UE privind controlul, verificarea şi punerea în aplicare.

Cu toate acestea, Comisia consideră, de asemenea, că nivelul insuficient al sancţiunilor impuse pentru încălcări serioase ale legii pescuitului şi gradul ridicat de impunitate de care se bucură cetăţenii Uniunii Europene implicaţi sau susţinători ai pescuitului ilegal în afara UE sunt deficienţe flagrante care încurajează continuarea pescuitului INN. Aceste neajunsuri impun o reacţie urgentă din partea Uniunii Europene.

Acţiune propusă de Comisie: Utilizarea tuturor mijloacelor pe care le are la dispoziţie pentru a încuraja statele membre şi cetăţenii Comunităţii să asigure punerea corespunzătoare în aplicare a actualului cadru al PCP; Apropierea, la nivel european, a nivelurilor maxime de sancţiuni care corespund unor încălcări grave ale normelor PCP; Un control şi măsuri de punere în aplicare mai stricte împotriva cetăţenilor Comunităţii responsabili pentru pescuitul INN în afara apelor comunitare. |

- 2.4. O mai bună cooperare pentru anchetarea activităţilor INN

În conformitate cu secţiunea 1.3, o anchetare eficientă a activităţilor INN necesită un grad ridicat de coordonare şi un schimb regulat de informaţii între diferitele servicii responsabile de supravegherea maritimă şi de controlul frontierelor, precum şi de dezvoltarea noilor mijloace de descurajare a acestor activităţi. Comisia doreşte să amplifice politica şi practica în UE în această privinţă.

Agenţia Comunitară pentru Controlul Pescuitului[5] (ACCP) va avea un rol central în acest sens:

- în cadrul UE, prin colectarea şi mediatizarea informaţiilor şi prin coordonarea activităţilor autorităţilor naţionale de control, a Comisiei şi a altor agenţii;

- între UE şi ţările terţe, prin promovarea unei mai bune cooperări la nivel internaţional în vederea îmbunătăţirii capacităţilor operaţionale MCS (de monitorizare, control şi supraveghere) ale autorităţilor de control în urmărirea activităţilor INN transfrontaliere.

Acţiune propusă de Comisie: La nivel internaţional, Comisia propune ca Uniunea Europeană să contribuie în mod substanţial la eforturile multilaterale desfăşurate, în special în cadrul FAO, pentru elaborarea unui registru global al navelor de pescuit, o reţea internaţională dedicată activităţilor MCS şi să promoveze asistenţa în colaborare cu ţările terţe pentru combaterea pescuitului INN; La nivel comunitar, se impune ameliorarea coordonării între şi în cadrul autorităţilor de control din statele membre prin intermediul activităţilor ACCP. |

- 2.5. Intensificarea politicii UE privind combaterea pescuitului INN în larg şi în legătură cu statele în curs de dezvoltare

Comisia consideră că cel mai relevant nivel la care pescuitul INN în larg poate fi abordat în termeni operaţionali este la scară regională. Prin urmare, Comisia intenţionează să propună intensificarea politicii Uniunii Europene în cadrul ORGP pentru a descuraja, preveni şi elimina pescuitul INN.

Ţările de coastă în curs de dezvoltare se numără printre principalele victime ale pescuitului INN. Combaterea pescuitului INN este un element central al politicii UE în ceea ce priveşte relaţiile sale cu aceste state. În special, UE contribuie la întărirea capacităţii acestora de a administra şi a monitoriza mai eficient activităţile de pescuit. Această politică trebuie reafirmată şi consolidată prin relaţiile bilaterale ale UE cu statele în cauză, în cadrul acordurilor de parteneriat în domeniul pescuitului şi al dialogului politic de dezvoltare a Uniunii Europene. Punerea în aplicare a sistemului comunitar de prevenire, descurajare şi eliminare a pescuitului INN va fi însoţită de măsuri şi iniţiative de sporire a capacităţii şi mijloacelor statelor în curs de dezvoltare de a stabili sistemul de certificare propus şi de a administra şi a monitoriza mai eficient activităţile de pescuit. Acest obiectiv trebuie urmărit şi la nivel regional, prin intermediul programelor ad hoc cu ţările de coastă şi organizaţiile regionale, după modelul planului regional de supraveghere a pescuitului în Oceanul Indian de sud-vest agreat în ianuarie 2007. Statele de coastă aflate în curs de dezvoltare vor fi sprijinite în special prin contribuţii financiare pentru a îndeplini condiţiile planului comunitar de certificare aplicat importurilor de produse pescăreşti în UE, pe care intenţionează să îl propună Comisia. În continuare, Comisia va evalua consecinţele regulamentului INN asupra ţărilor în curs de dezvoltare şi necesitatea unor măsuri de însoţire. Uniunea Europeană va desfăşura, în special, programe de pregătire în ţările în curs de dezvoltare pentru a asigura aplicarea eficientă a acestui plan şi pentru a evita ca acesta să afecteze comerţul cu produse pescăreşti obţinute pe cale legală.

Acţiune propusă de Comisie: Consolidarea, eficientizarea şi extinderea măsurilor de combatere a pescuitului INN în cele 13 OGRP din care face parte Comunitatea şi promovarea coordonării între aceste organizaţii; Confirmarea şi intensificarea sprijinului financiar al Comunităţii faţă de statele de coastă în curs de dezvoltare, pentru a ameliora administrarea şi monitorizarea activităţilor de pescuit în apele şi de către navele acestora; evaluarea, în continuare, a consecinţelor regulamentului INN asupra ţărilor în curs de dezvoltare şi a necesităţii şi costului unor măsuri de însoţire; Promovarea unei ratificări rapide şi extinse a convenţiei consolidate a OIM privind activitatea în sectorul pescuitului, precum şi a convenţiilor internaţionale privind siguranţa navelor de pescuit, inclusiv prin explorarea posibilităţii de a încorpora aceste convenţii în legislaţia comunitară. |

- Comisia intenţionează să prezinte Parlamentului European şi statelor membre noua strategie a Uniunii Europene privind pescuitul INN argumentată în prezenta comunicare şi le va solicita avizarea acesteia.

[1] Comunicare a Comisiei Europene: Planul comunitar de acţiune pentru eradicarea pescuitului ilegal, nedeclarat şi nereglementat - COM(2002) 180, 28.5.2002 şi Concluziile Consiliului din 7.6.2002.

[2] Rezoluţia Parlamentului European privind punerea în aplicare a planului de acţiune al UE împotriva pescuitului ilegal, nedeclarat şi nereglementat, adoptată la 15 februarie 2007 (2006/2225(INI)).

[3] O prezentare mai detaliată a propunerilor care stau la baza acestei strategii, precum şi o reexaminare a caracteristicilor acţiunii din 2002 a Comunităţii din documentul de lucru al serviciilor Comisiei adoptat împreună cu prezenta comunicare.

[4] Propunere de regulament al Consiliului privind instituirea unui sistem comunitar de prevenire, descurajare şi eliminare a pescuitului ilegal, nedeclarat şi nereglementat – COM(2007) 602, 17.10.2007.

[5] Conform Regulamentului (CE) nr. 768/2005 al Consiliului din 26 aprilie 2005 de instituire a Agenţiei Comunitare pentru Controlul Pescuitului şi de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2847/93 de instituire a unui sistem de control aplicabil politicii comune în domeniul pescuitului.