RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 299/148

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Calculul de înaltă performanță: Poziția Europei în cursa mondială

COM(2012) 45 final

2012/C 299/27

Raportor: dna Isabel CAÑO AGUILAR

La 18 aprilie 2012, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor „Calculul de înaltă performanță: Poziția Europei în cursa mondială”

COM(2012) 45 final.

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 25 iunie 2012.

În cea de-a 482-a sesiune plenară, care a avut loc la 11 și 12 iulie 2012, (ședința din 11 iulie 2012), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 143 voturi pentru, 1 voturi împotrivă și 3 abțineri.

1. Rezumat și recomandări

1.1 Comitetul salută în principiu Comunicarea Comisiei și sprijină în mod explicit obiectivele acesteia. Calculul de înaltă performanță (High-Performance Computing, HPC) este o condiție prealabilă pentru dobândirea de noi cunoștințe și fundamentul pentru dezvoltarea multor produse, procese și servicii inovatoare.

1.2 Ca parte integrantă a Agendei digitale, HPC constituie un instrument indispensabil pentru întreg spațiul modern al cercetării și pentru economiile naționale, cuprinzând politica energetică, climatică, economică, socială, de sănătate și de apărare. Calculului de înaltă performanță îi revine o importanță strategică în cadrul Strategiei Europa 2020.

1.3 Comitetul sprijină dezvoltarea unui ecosistem HPC și infrastructura de cercetare PRACE creată în acest sens, care ar trebui să garanteze că toți potențialii utilizatori și actori ai HPC în UE, în special cei provenind din mediul universitar sau al IMM-urilor, să poată utiliza cu ușurință aceste resurse și să beneficieze de ele în condiții de acces egale.

1.4 Pe lângă aspectele contractuale și financiare ale unui mediu HPC performant, dezvoltarea în continuare a HPC presupune o punere în aplicare a două sarcini de egală importanță: pe de o parte, dezvoltarea de „hardware” pentru noua generație de calculatoare, numite sisteme exascale, pe de altă parte, dezvoltarea și difuzarea instrumentelor sofisticate necesare pentru utilizarea acestora, adică a „software”-ului necesar. Celor două sarcini trebuie să li se atribuie o prioritate egală.

1.5 Prin urmare, Comitetul sprijină propunerea de a dubla nivelul actual de investiții pentru HPC la aproximativ 1,2 miliarde de euro. Aceasta presupune un necesar suplimentar de 600 de milioane de euro anual, sumă pe care ar trebui să și-o asume UE, statele membre și utilizatorii industriali. Astfel s-ar atinge o cotă de investiții corespunzătoare altor regiuni ale lumii. Aproximativ o jumătate din aceste resurse suplimentare ar fi destinată achiziționării de sisteme și bancuri de încercare HPC, un sfert ar fi alocat formării personalului și ultimul sfert dezvoltării de software HPC și aplicării pe scară largă a acestuia.

1.6 Aceasta presupune cooperarea între institutele de cercetare/universități și întreprinderi. În opinia Comitetului, parteneriatele public-private reprezintă un instrument deosebit de potrivit și verificat. În cazuri individuale se poate recurge și la „achiziții înainte de comercializare” („precommercial procurement”), însă Comisia nu ar trebui să prevadă această soluție ca fiind singura posibilitate.

1.7 Pe de altă parte, statele membre și UE ar trebui să contribuie substanțial la finanțarea necesară, finanțare de care este nevoie atât în mod nemijlocit pentru sarcinile sus-menționate de dezvoltare a unui sistem HPC performant, cât și în mod indirect, pentru formarea specialiștilor la nivel mediu și înalt de care este nevoie, adică pentru universități și personalul acestora.

1.8 În contextul crizei economice și financiare, Comitetul invită Consiliul și statele membre să nu amâne măsurile menționate necesare pentru HPC, fără de care consolidarea puterii economice și a competitivității ar fi dificilă. În caz contrar s-ar declanșa o periculoasă spirală descendentă.

1.9 În opinia Comitetului, prima prioritate ar trebui să fie punerea la dispoziție a unui sistem HPC competitiv în și pentru Europa. Acest obiectiv nu implică o politică industrială care ar putea fi protecționistă. Dimpotrivă, eforturile ar trebui să vizeze dezvoltarea și menținerea nivelului de cunoștințe necesare pentru dezvoltarea și utilizarea HPC, pentru crearea de locuri de muncă corespunzătoare și pentru păstrarea nivelurilor decizionale corespunzătoare în Europa. O colaborare mai strânsă cu actorii globali care ocupă poziții de vârf în acest domeniu și care își desfășoară activitatea sau sunt implicați în domeniul cercetării și dezvoltării și în Europa, dar și cu întreprinderile europene de vârf în segmentele specifice HPC ar putea crea potențialul critic necesar pentru a concura cu China, care, în viitor, promite să devină lider mondial în acest domeniu.

2. Rezumatul Comunicării Comisiei

2.1 În comunicare se subliniază importanța strategică a calculului de înaltă performanță (High-Performance Computing – HPC). Expresia „calcul de înaltă performanță” (High-Performance Computing – HPC) este utilizată în această comunicare ca sinonim pentru calculul superior, calculul intensiv, calculul de nivel mondial, etc., pentru a asigura diferențierea acestuia de calculul distribuit, cloud computing și serverele de calcul. Această comunicare se înscrie în continuarea Comunicării privind Infrastructurile TIC pentru e-știință și a concluziilor Consiliului, în care se solicită „noi evoluții în materie de infrastructuri informatice, precum Parteneriatul pentru tehnica de calcul avansată în Europa (PRACE – www.prace-ri.eu)” și reunirea investițiilor în domeniul tehnicii de calcul de înaltă performanță în cadrul PRACE.

2.2 Statelor membre, industriei și comunităților științifice li se solicită ca, în cooperare cu Comisia, să-și intensifice eforturile comune pentru a garanta poziția de lider a Europei în oferta și utilizarea de sisteme și servicii de calcul de înaltă performanță până în anul 2020.

2.3 Evoluția sistemelor HPC a permis abordarea într-un mod mai eficient a marilor provocări societale și științifice, cum ar fi depistarea precoce și tratamentul bolilor, descifrarea creierului uman, prevederea evoluției climei sau prevenirea catastrofelor, precum și satisfacerea necesităților industriei de a crea produse și servicii inovatoare.

2.4 Provocările pe care le presupune dezvoltarea sistemelor HPC nu pot fi depășite prin simpla extrapolare, ele necesitând inovații radicale în multe tehnologii informatice. Astfel, actorilor din sectorul industrial și academic al UE li se oferă oportunitatea de a se repoziționa în acest domeniu.

2.5 UE investește mult mai puțin decât alte regiuni pentru achiziționarea de sisteme de calcul superior (numai jumătate în comparație cu SUA, la un nivel similar al PIB). În consecință, numărul și performanța sistemelor de calcul disponibile în UE sunt mult prea reduse în raport cu alte regiuni ale lumii, iar bugetele pentru cercetare și dezvoltare (C&D) dedicate HPC sunt mici.

2.6 Alte aspecte de care se ocupă comunicarea sunt:

— Parteneriatul pentru tehnica de calcul avansată în Europa (PRACE);

— expertiza europeană de-a lungul lanțului de aprovizionare;

— beneficiile pentru Europa ale unui angajament reînnoit în domeniul HPC;

— provocările viitoare;

— un plan de acțiune HPC pentru Europa;

— guvernanța la nivelul UE;

— achizițiile precomerciale și punerea în comun a resurselor;

— dezvoltarea ecosistemului european HPC.

3. Observații generale

3.1 Acord de principiu

3.1.1 În principiu, Comitetul își manifestă acordul față de comunicarea Comisiei și susține hotărât obiectivele pe care aceasta le propune. Calculul de înaltă performanță (High Performance Computing HPC) stă la baza dezvoltării a numeroase produse, procese și servicii noi, fiind una dintre cele mai importante tehnologii-cheie. În același timp, HPC reprezintă o condiție necesară pentru cercetarea unor sisteme complexe. Astfel, HPC constituie un element esențial al Strategiei Europa 2020.

3.1.2 Prin crearea și utilizarea unor calculatoare din ce în ce mai eficiente, HPC a devenit în ultimele decenii un al treilea pilon, foarte important, al cercetării și dezvoltării, care nu numai că vine în completarea celorlalți doi piloni „clasici”, reprezentați de experimentare (inclusiv de demonstrație și verificare) și de teorie, ci și dobândește, în același timp, o importanță crescândă în sine. Astfel și-a făcut apariția o nouă ramură științifică: știința simulării. De asemenea, HPC constituie un instrument important pentru obținerea de date mai complexe, precum și pentru sistemele de analiză și prognoză. În plus, HPC este inclus în Agenda digitală, devenind un instrument indispensabil în realitatea actuală a cercetării și în economiile naționale, acoperind politicile în domeniile energiei, mediului, sănătății, economiei, societății și apărării.

3.2 Supercalculatoare

Hardware-ul esențial pentru HPC constă în așa-numitele „supercalculatoare”, care prezintă două trăsături specifice:

— pot ajunge la eficiență maximă doar prin utilizarea simultană, adică în paralel, a unui număr uriaș de calculatoare individuale (procesoare). Astfel, supercalculatoarele includ aproximativ un milion de procesoare individuale. Pentru a putea utiliza în mod optim aceste instrumente de calcul atât de complexe, este nevoie de programe informatice (software-uri) extrem de avansate și complexe și de pregătirea utilizatorilor pentru operarea lor. Aceasta este o sarcină de dezvoltare foarte specializată, care până în prezent a fost subestimată în mare măsură;

— necesarul de energie electrică pentru funcționarea unor calculatoare și mai performante ajunge până la valori care, conform datelor actuale, nu pot fi atinse. Dacă nu vor fi create componente absolut noi, care să reducă cu 99 % (!) necesitățile energetice, funcționarea unui supercalculator de nouă generație (calculator exascale) va necesita cel puțin o centrală electrică proprie, capabilă să producă 1 000 MW. Reducerea acestor necesități energetice la dimensiuni realiste reprezintă o provocare imensă, care nu pare ușor de depășit.

3.3 Aspecte ale unei politici europene de sprijin

Comitetul precizează că în comunicarea supusă examinării sunt abordate nu atât provocările științifice și tehnice, cât mai ales acela aspecte care, în opinia Comisiei, necesită o politică de sprijin și dezvoltare, motiv pentru care sunt prezentate propuneri referitoare la instrumentele care permit elaborarea acesteia. Cu toate acestea, Comitetul are rezerve în această privință și recomandă organizarea unei noi runde de consultări (a se vedea punctul 4.4).

3.4 Echilibrul dintre hardware și software

Una dintre recomandările cele mai importante ale Comitetului este de a se evidenția mai bine aspectele legate de software ca o parte la fel de esențială a problemei, și de a se găsi soluții, mai ales în ceea ce privește elaborarea, testarea și diseminarea programelor de care utilizatorii au nevoie. Există o nevoie semnificativă de cercetare, dezvoltare, învățare și formare pentru diferitele niveluri ale sistemelor de calificare și ale utilizatorilor. Aceasta impune ca măsurilor adoptate în acest scop în universități, în centrele de cercetare și în sectorul industrial să li se acorde un sprijin suficient. Comitetul recomandă Comisiei să remedieze această deficiență.

3.5 Personal calificat – universități și dotare

Sub acest aspect, o problemă esențială constă în formarea și disponibilitatea unui personal destul de calificat (a se vedea, de exemplu, http://www.hpcwire.com/hpcwire/2012-04-04/supercomputing_education_in_russia.html), care să se ocupe nu doar de sarcinile care se impun în materie de C&D, ci și de exploatarea eficientă a sistemelor HPC. Aceste chestiuni vor trebui luate în considerare în contextul măsurilor de sprijin. O condiție decisivă în acest sens constă în existența unor universități cu o dotare suficientă din punct de vedere financiar și al resurselor umane, la care să predea și să cerceteze un număr suficient de mare de experți și programatori recunoscuți la nivel mondial, universități care să permită o formare de înaltă calificare, bazată pe experiența dobândită prin cercetare și dezvoltare.

3.6 Ecosistemul european HPC: platforma PRACE

3.6.1 Ce este PRACE?

Necesitatea creării unei infrastructuri HPC utilizabile pentru toți partenerii europeni a fost recunoscută și crearea ei a fost solicitată în anul 2005 de către operatorii și utilizatorii centrelor naționale HPC. Într-o primă fază, 14 state membre au fondat parteneriatul PRACE, având ca obiectiv promovarea, exploatarea și dezvoltarea HPC în Europa.

Astfel, HPC a fost integrat în prima listă ESFRI a infrastructurilor de cercetare selecționate (1). După ce au fost create condițiile juridice, financiare, organizatorice și tehnice, în 2010 a fost creat PRACE AISBL (asociație internațională fără scop lucrativ) cu sediul la Bruxelles. Această organizație urmărește să ofere acces utilizatorilor aparținând tuturor partenerilor la cele mai performante cinci sisteme naționale HPC din Europa. Între timp, PRACE a ajuns la 24 de membri, printre care se numără și Israelul și Turcia. În cel de-al șaptelea program-cadru pentru cercetare, PRACE beneficiază de sprijin în cadrul a trei proiecte, în special pentru activități de portabilitate, optimizare și scalare a aplicațiilor și pentru formarea intensivă și calificarea utilizatorilor. În prezent, patru state membre (D, F, IT, ES) și-au luat angajamente în ceea ce privește puterea de calcul în valoare de câte 100 de milioane de euro. Alocarea cotelor de utilizare are loc în cadrul unui proces european de evaluare inter pares, sub egida unui comitet științific de monitorizare independent.

3.6.2 Poziția Comitetului privind PRACE

Comitetul susține dezvoltarea în mai mare măsură a unui ecosistem european HPC și a infrastructurii de cercetare existent, care va trebui să garanteze larga disponibilitate a resurselor HPC în condiții egale de acces. Trebuie garantat că toți utilizatorii și actorii potențiali din UE, în special și universitățile și IMM-urile, care nu au o legătură directă cu organizația PRACE, să-și poată oferi colaborarea și să beneficieze de resurse în condiții egale cu ceilalți actori. În principiu, nu este vorba despre problema mai simplă și mai ușor de rezolvat, de a asigura condiții egale de acces la resursele HPC deja existente, ci de a concepe, crea și institui în cele din urmă un sistem HPC complet nou, de mari dimensiuni, mai eficient și în care calculatoarele exascale (a se vedea punctul 4.1) să constituie instrumentele centrale, inclusiv dezvoltarea unor soluții corespunzătoare de software. În acest sens, Comitetul recomandă evitarea anumitor procese de concentrare și a unor decizii pripite referitoare la un sistem comun particular, pentru a crea condițiile necesare concurenței și diversificării gamei de posibile abordări și idei de care este nevoie pentru ca ecosistemul să aibă succes și ca obiectivul extrem de ambițios care a fost stabilit să fie îndeplinit. Această chestiune sensibilă a echilibrului dintre politicile din domeniile cercetării, dezvoltării și concurenței este abordată în observațiile de la punctul următor. Astfel, Comitetul consideră necesare noi dezbateri între eventualele părți interesate.

3.7 Apel către statele membre

3.7.1 Ținând seama de situația economică de criză care afectează multe din statele membre ale UE, se poate observa tendința – logică, dacă se ia în considerare constrângerile actuale – de a efectua economii tocmai în acest domeniu al formării, cercetării și dezvoltării. Aceasta ar duce însă la o spirală descendentă fatală, dat fiind că tocmai noile tehnologii, inovații și competențele corespunzătoare sunt necesare pentru creșterea economică și competitivitate.

3.7.2 Prin urmare, Comitetul solicită în mod insistent Consiliului și tuturor statelor membre să nu adopte abordări de simplificare, ci să investească cu mai multă convingere în inovare și în condițiile prealabile necesare; în loc de economisiri este nevoie de și mai mult sprijin Este vorba de însăși viitorul nostru!

4. Observații specifice

4.1 Proiectul exascale

Procesul de dezvoltare a viitoarei generații de supercalculatoare a primit denumirea de „proiectul exascale”. În vederea îndeplinirii acestui obiectiv, se impun îmbunătățiri considerabile la toate nivelurile sistemului comun, în special în ceea ce privește necesitățile de alimentare cu energie electrică a principalelor componente individuale, deși este probabil că sistemul va trebui reconfigurat în întregime. Aceasta reprezintă o sarcină dificilă sub aspectul cooperării – într-un domeniu neocolit de tensiuni – dintre centrele de cercetare și industrie.

4.2 Cooperarea între cercetare și industrie

Comitetul s-a exprimat deja în mai multe rânduri cu privire la acest complicat context tematic general (a se vedea, de exemplu, CESE330/2009) inclusiv în avizul său recent pe tema „Orizont 2020” (CESE 806/2012), în care recomanda următoarele: „[…] ar trebui luate în considerare noi abordări în politica industrială și concurențială.

[…] este discutabil dacă «achizițiile înainte de comercializare» oferă instrumentul adecvat de cooperare între centrele de cercetare și întreprinderi. Prin urmare, Comitetul recomandă ca obiectivele sau cerințele diferite, uneori reciproc contradictorii, ale politici de cercetare, politicii de inovare și politicii industriale să fie identificate, dar și discutate și clarificate cu diversele părți interesate, în cazuri individuale putând fi eventual necesare chiar reglementări speciale” (a se vedea punctul 4.4 din acest proiect preliminar de aviz).

4.3 Eforturi de dezvoltare a proiectului exascale

O trăsătură specifică a proiectului exascale o reprezintă faptul că, în conformitate cu practicile moderne ale C&D, va fi necesar ca parteneriatele între cercetare și industrie să implice atât întreprinderile mari, cât și cele mici active în diversele sectoare vizate (cum ar fi cel al procesoarelor și cel al altor componente), dar și pe actorii care operează cel mai bine la scară globală (a se vedea în acest sens punctul 4.5), evitând în același timp deciziile pripite. Până la urmă, un proiect de sistem comun optimizat va putea exista doar atunci când se va ști care sunt performanțele componentelor care ar putea fi concepute. Din păcate, în trecut au existat cazuri în care acest aspect a fost ignorat, ceea ce a condus la eșec.

4.4 Proiectul de sprijin – parteneriatele public-private

Așadar, având în vedere importanța considerabilă pe care o are posibilitatea de a dispune în Europa de un sistem HPC pentru Europa, în cooperare cu eventualele părți interesate (și mai ales cu cele care fac parte din platforma PRACE), Comitetul consideră că ar fi oportună conceperea de către Comisie a unui proiect de sprijin care să fie prezentat în comun, înainte de a pune în practică inițiativele descrise în comunicarea supusă examinării. În opinia Comitetului, mai ales parteneriatele public-private (PPP) reprezintă un instrument care și-a demonstrat din plin utilitatea și care corespunde obiectivelor de dezvoltare HPC. Prin urmare, achizițiile înainte de comercializare, propuse de Comisie pot fi luate în considerare în anumite cazuri individuale, dar nu trebuie să devină în nici un caz un instrument obligatoriu.

4.5 Entități de dimensiuni globale

Pentru aceasta, trebuie afirmat clar că principala prioritate constă în a dispune pe viitor în Europa de un sistem HPC puternic și competitiv pentru Europa. Ținând seama de faptul că până acum, acest sector a fost dominat de actori globali (precum IBM, CRAY sau INTEL) ale căror proprietăți, instalații de producție și centre de cercetare sunt răspândite peste tot în lume, Comitetul consideră important ca toate cunoștințele tehnice (know-how) necesare pentru utilizarea HPC, locurile de muncă și nivelurile de decizie necesare pentru acest proiect să fie menținute sau create în Europa. În acest sens, cooperarea în continuare cu întreprinderile de vârf, dar și cu întreprinderi în plină ascensiune care pot deveni liderii mondiali de mâine, ar putea genera potențialul critic necesar pentru a face față preconizatei poziții de viitor lider a Chinei.

4.6 Resurse financiare sporite

CESE susține propunerea de dublare a investițiilor actuale ale Uniunii în HPC, pentru ca acestea să ajungă la 1,2 miliarde EUR pe an. Această creștere ar presupune o suplimentare a investițiilor actuale cu 600 de milioane EUR anual și o contribuție mai mare a UE, a statelor membre și a utilizatorilor industriali. Această sumă este echivalentă investițiilor din alte regiuni ale lumii. Această investiție suplimentară ar urma să fie împărțită aproximativ astfel: 50 % pentru achiziționarea de sisteme și bancuri de încercare HPC, 25 % pentru formarea personalului și 25 % pentru dezvoltarea și îmbunătățirea de software.

Cerințele financiare ridicate se datorează costurilor mari ale HPC. Achiziționarea unui calculator de înaltă performanță costă peste 100 de milioane EUR, iar întreținerea și operarea sistemului pot să ajungă până la cel puțin 20 de milioane EUR anual. Acest lucru face necesară o alianță strategică public-privat, după modelul celor care există în țările care ocupă poziții de frunte în HPC.

4.7 Șanse egale și drepturi de proprietate intelectuală

Comunicarea prezintă marile dificultăți pe care le întâmpină furnizorii europeni în a-și vinde produsele către sectorul public din țările terțe care au furnizori proprii. Utilizarea HPC în domenii de mare importanță strategică, precum energia nucleară, sectorul militar și industriile petrolului și gazelor, aduce de obicei în discuție chestiunea securității, văzută ca un obstacol de netrecut. Cu toate acestea, proiectele europene de cercetare dezvoltate în contextul programului-cadru pot în același timp să aducă beneficii indirecte întreprinderilor din țări aflate în afara UE.

Amintind faptul că țările semnatare ale Acordului privind achizițiile publice al OMC trebuie să respecte principiile referitoare la regimul național și la nediscriminare (Articolul III), CESE susține intenția Comisiei de a ridica problema accesul egala la piața HPC în cadrul relațiilor comerciale cu țările terțe.

Prin urmare, CESE sprijină propunerea Comisiei referitoare la Orizont 2020 cu privire la intenția de clarificare și apărare a drepturilor de proprietate intelectuală [COM(2011) 809 final, 30.11.2011].

4.8 HPC și consumul energetic

Printre provocările viitorului se va număra și consumul energetic, ca factor de frânare a dezvoltării HPC (The Greening of HPC – Will Power Consumption Become the Limiting Factor for Future Growth in HPC? (Ecologizarea HPC – Va deveni consumul energetic un factor de limitare a dezvoltării HPC pe viitor?) – München, 10 octombrie 2008. http://www.hpcuserforum.com/presentations/Germany/EnergyandComputing_Stgt.pdf.) (a se vedea de asemenea punctul 3.2). Dacă se utilizează tehnologiile actuale, sistemele exascale vor consuma cantități excesive de energie, care vor mări costurile de funcționare (se estimează că energia va reprezenta 50 % din aceste costuri) și poluarea mediului.

Există diverse propuneri referitoare la tehnologii cu consum scăzut, cum ar fi supercalculatoarele hibride, deși acestea ridică alte probleme [„(…) Progress in lower-power devices may make it feasible to build future systems with Exascale performance. (…) However (…) how do we exploit (…) this disruptive technology?”A Strategy for Research and Innovation Through High Performance Computing, University of Edinburgh 2011]. În ce privește arhitectura sistemului, de exemplu, au fost elaborate numeroase strategii de reducere a consumului, ca de exemplu delimitarea de insule cu tensiuni de alimentare diferite (care pot fi inclusiv oprite) sau utilizarea de memorii cu consum scăzut (cu celule de tip drowsy) și oprirea selectivă a unităților. În ceea ce privește procesoarele, arhitecturile de tip multi-core, multi-thread și cluster facilitează echilibrarea sarcinii în scopul optimizării termice sau a consumului (Green IT: Tecnologías para la Eficiencia Energética en los Sistemas TI, (IT Ecologic: tehnologii de eficiență energetică în sistemele IT), Universitatea Politehnică din Madrid, 2008.).

Prin urmare, CESE propune ca sprijinirea tehnologiilor cu consum redus să devină parte integrantă a proiectului HPC al UE.

Bruxelles, 11 iulie 2012 Președintele Comitetului Economic și Social European Staffan NILSSON

(1) JO C 182, 4.08.2009, p. 40