(6)Urmând abordarea din avizul Consiliului din 18 iunie 2021 privind programul de convergență pentru 2021, orientarea bugetară este în prezent cel mai bine măsurată ca variație a cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare privind veniturile), excluzând măsurile de urgență temporare legate de criza provocată de pandemia de COVID-19, dar incluzând cheltuielile finanțate prin sprijin nerambursabil (granturi) din Mecanismul de redresare și reziliență și din alte fonduri ale UE, în raport cu creșterea potențială pe termen mediu. Trecând dincolo de orientarea bugetară generală, pentru a evalua dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și tranziția digitală, se acordă atenție și evoluției cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criza provocată de pandemia de COVID-19) și investițiilor.

(7)La 2 martie 2022, Comisia a adoptat o comunicare care prezintă orientări generale pentru politica bugetară în 2023, scopul fiind acela de a sprijini pregătirea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre, consolidând astfel coordonarea politicilor. Comisia a observat că, pe baza perspectivelor macroeconomice din previziunile din iarna anului 2022, trecerea de la o orientare bugetară agregată favorabilă în perioada 2020-2022 la o orientare bugetară agregată în general neutră pare adecvată în 2023, rămânând în același timp pregătită să reacționeze la evoluțiile situației economice. Comisia a anunțat că recomandările bugetare pentru 2023 ar trebui să țină seama de diferențele existente între statele membre și de posibilele efecte de propagare transnaționale. Comisia a invitat statele membre să integreze orientările în programele lor de stabilitate și de convergență. Comisia s-a angajat să monitorizeze îndeaproape evoluțiile economice și să își ajusteze orientările de politică în funcție de necesități și cel târziu în pachetul de primăvară al semestrului european de la sfârșitul lunii mai 2022.

(8)În ceea ce privește orientările bugetare prezentate la 2 martie 2022, recomandările bugetare pentru 2023 iau în considerare înrăutățirea perspectivelor economice, creșterea gradului de incertitudine și alte riscuri de evoluție negativă, precum și creșterea inflației în comparație cu previziunile de iarnă. Având în vedere aceste considerații, răspunsul bugetar trebuie să extindă investițiile publice pentru tranziția verde și digitală și pentru securitatea energetică și să susțină puterea de cumpărare a gospodăriilor celor mai vulnerabile, astfel încât să atenueze impactul creșterii prețurilor la energie și să contribuie, prin măsuri specifice și temporare, la limitarea presiunilor inflaționiste generate de efectele secundare. Politica fiscal-bugetară trebuie să rămână flexibilă, pentru a se adapta la circumstanțele care evoluează rapid, și să țină seama de situația fiscală și economică a fiecărui stat membru în parte, inclusiv în ceea ce privește expunerea la criză și afluxul de persoane strămutate din Ucraina.

(9)La 29 aprilie 2022, Ungaria și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2022 și Programul de convergență pentru 2022. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

(10)Comisia a publicat raportul de țară din 2022 pentru Ungaria la 23 mai 2022. Acesta a evaluat progresele realizate de Ungaria în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor relevante specifice fiecărei țări adoptate de Consiliu în 2019, 2020 și 2021. De asemenea, raportul de țară a evaluat progresele realizate de Ungaria în ceea ce privește punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale și îndeplinirea obiectivelor principale ale UE în materie de ocupare a forței de muncă, de competențe și de reducere a sărăciei, precum și progresele înregistrate în ceea ce privește atingerea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU.

(11)La 29 aprilie 2022, Ungaria și-a prezentat programul de convergență pentru 2022, respectând astfel termenul stabilit la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

(12)La 23 mai 2022, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din TFUE. Acest raport a analizat situația bugetară a Ungariei, întrucât deficitul său public din 2021 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat, în timp ce datoria sa publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută în tratat și nu a respectat criteriul de referință privind reducerea datoriei. Conform concluziilor raportului, nu au fost îndeplinite criteriile privind deficitul și datoria. În conformitate cu comunicarea din 2 martie 2022, Comisia a considerat, în cadrul evaluării sale privind toți factorii relevanți, că respectarea criteriului de referință privind reducerea datoriei ar implica un efort bugetar prea solicitant concentrat la începutul perioadei, ceea ce ar risca să pună în pericol creșterea. Prin urmare, în opinia Comisiei, impunerea respectării criteriului de referință privind reducerea datoriei nu este justificată în condițiile economice excepționale actuale. După cum s-a anunțat, Comisia nu a propus în primăvara anului 2022 deschiderea unei noi proceduri aplicabile deficitelor excesive și va reevalua eventuala deschidere a unei astfel de proceduri în toamna anului 2022.

(13)La 20 iulie 2020, Consiliul a recomandat Ungariei ca în 2020 și 2021 să ia toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a răspunde în mod eficace pandemiei, a susține economia și a sprijini redresarea ulterioară. De asemenea, Consiliul a recomandat Ungariei să urmărească, atunci când condițiile economice o vor permite, politici bugetare vizând obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității datoriei, sporind, în același timp, investițiile. Pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Ungariei a scăzut de la 7,8 % din PIB în 2020 la 6,8 % în 2021. Răspunsul în materie de politică bugetară al Ungariei a sprijinit redresarea economică în 2021, iar măsurile temporare de sprijin de urgență au scăzut de la 4,0 % din PIB în 2020 la 0,8 % în 2021. Măsurile luate de Ungaria în 2021 au fost conforme cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile bugetare discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 au fost în principal temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. În același timp, unele dintre măsurile discreționare adoptate de guvern în perioada 2020-2021 nu au fost temporare sau însoțite de măsuri compensatorii, constând în principal într-o reducere a contribuțiilor angajatorilor la asigurările sociale, o eliminare a contribuțiilor pentru formare, o scutire a angajaților cu vârsta sub 25 de ani de la plata impozitului pe venitul persoanelor fizice, o reintroducere a celei de a 13-a pensii lunare și o creștere a salariilor medicilor. Pe baza datelor validate de Eurostat, datoria publică a fost de 76,8 % din PIB în 2021.

(14)Scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din Programul de convergență pentru 2022 este favorabil. Potrivit previziunilor guvernului, PIB-ul real ar urma să crească cu 4,3 % în 2022 și cu 4,1 % în 2023. Prin comparație, previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 estimează o creștere mai scăzută a PIB-ului real, de 3,6 % în 2022 și de 2,6 % în 2023, în principal ca urmare a ipotezei unui impact macroeconomic mai persistent al războiului de agresiune al Rusiei în Ucraina. Previziunile Comisiei estimează o creștere mai slabă a consumului privat, în special în 2023, și o creștere mai lentă a investițiilor atât în 2022, cât și în 2023. În Programul său de convergență pentru 2022, guvernul preconizează că deficitul total va scădea până la 4,9 % din PIB în 2022 și până la 3,5 % în 2023. Scăderea înregistrată în 2022 reflectă în principal continuarea creșterii dinamice a PIB-ului nominal. Conform Programului, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea, ajungând la 76,1 % în 2022 și continuând să scadă până la 73,8 % în 2023. Pe baza măsurilor de politică cunoscute la data-limită a previziunilor, previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 estimează un deficit public de 6,0 % din PIB pentru 2022 și de 4,9 % din PIB pentru 2023. Acesta este mai mare decât deficitul prevăzut în Programul de convergență pentru 2022, în principal din cauza perspectivelor macroeconomice mai puțin favorabile preconizate, în special în 2023, și a creșterii mai mari a cheltuielilor, care include injecții de capital pentru societățile de utilități publice în valoare de 1,1 % din PIB în 2022 și de încă 0,7 % în 2023. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 estimează o pondere mai mare a datoriei publice în PIB, de 76,4 % în 2022 și de 76,1 % în 2023. Diferența se datorează soldului primar mai ridicat și dinamicii mai puțin favorabile a PIB-ului nominal.

Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022, creșterea potențială a producției pe termen mediu (10 ani) este estimată la 3,2 %. Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din Planul de redresare și reziliență și pot stimula creșterea potențială a Ungariei.

(15)În 2022, guvernul a eliminat treptat măsurile luate ca răspuns la criza provocată de pandemia de COVID-19, astfel încât se preconizează că măsurile temporare de sprijin de urgență vor scădea de la 0,8 % din PIB în 2021 la 0,0 % în 2022. Deficitul public este afectat de măsurile adoptate pentru a contracara impactul economic și social al creșterii prețurilor la energie, care, în previziunile Comisiei din primăvara anului 2022, sunt estimate la 1,2 % din PIB în 2022 și la 0,7 % din PIB în 2023. Aceste măsuri constau în compensații acordate societăților de utilități publice de către guvern prin transferuri de capital pentru pierderile preconizate rezultate din prețurile reglementate ale energiei, o reducere temporară a accizelor la combustibili și compensații pentru stațiile mici de benzină. Cu excepția plafoanelor permanente pentru prețurile cu amănuntul la gaze și energie electrică, toate celelalte măsuri au fost anunțate ca fiind temporare. Cu toate acestea, în cazul în care prețurile la energie rămân ridicate și în 2023, o parte din aceste măsuri ar putea fi menținute. Unele dintre aceste măsuri nu au un caracter specific, în special plafoanele tarifare generale pentru prețurile cu amănuntul ale energiei și reducerea accizelor. Deficitul public este, de asemenea, afectat de costurile de acordare a protecției temporare persoanelor strămutate din Ucraina, care, conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022, sunt estimate la 0,2 % din PIB în 2022 și la 0,3 % din PIB în 2023.

(16)La 18 iunie 2021, Consiliul a recomandat ca, în 2022, Ungaria să mențină o orientare bugetară favorabilă, inclusiv cu ajutorul impulsului oferit de Mecanismul de redresare și reziliență, și să păstreze nivelul investițiilor finanțate la nivel național. De asemenea, Consiliul a recomandat Ungariei să aplice, atunci când condițiile economice vor permite acest lucru, o politică fiscal-bugetară care să vizeze obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu și, în același timp, intensificarea investițiilor în vederea stimulării potențialului de creștere.

(17)În 2022, pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022 și incluzând informațiile incluse în programul de convergență al Ungariei pentru 2022, se preconizează că orientarea bugetară va fi în linii mari neutră, la -0,1 % din PIB, în timp ce Consiliul a recomandat o orientare bugetară favorabilă. Ungaria intenționează să ofere sprijin continuu pentru redresare prin utilizarea Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța investiții suplimentare, conform recomandării Consiliului. Conform proiecțiilor, contribuția pozitivă la activitatea economică a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale UE va scădea cu 1,0 puncte procentuale din PIB comparativ cu 2021, din cauza încetinirii preconizate a absorbției de fonduri ale UE. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă la orientarea bugetară de 0,2 puncte procentuale din PIB în 2022. Prin urmare, Ungaria intenționează să mențină investițiile finanțate la nivel național, conform recomandării Consiliului. În același timp, se preconizează că creșterea cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără noile măsuri privind veniturile) în 2022 va avea o contribuție expansionistă de 0,4 puncte procentuale la orientarea bugetară generală. Aceasta include impactul suplimentar al măsurilor menite să combată impactul economic și social al creșterii prețurilor la energie (0,1 % din PIB), precum și costurile pentru oferirea de protecție temporară persoanelor strămutate din Ucraina (0,2 % din PIB). La creșterea cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără noile măsuri privind veniturile) contribuie, de asemenea, o serie de măsuri discreționare, cum ar fi reintroducerea celei de a 13-a pensii lunare, beneficiile salariale pentru agenții de aplicare a legii și ofițerii militari, o reducere a contribuțiilor angajatorilor la asigurările sociale și a contribuțiilor pentru formare.

(18)În 2023, orientarea bugetară este estimată în previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 la 1,9 % din PIB, în ipoteza menținerii politicilor actuale. Se preconizează că Ungaria va utiliza în continuare granturi acordate prin Mecanismul de redresare și reziliență în 2023 pentru a finanța investiții suplimentare în sprijinul redresării. Conform proiecțiilor, contribuția pozitivă la activitatea economică a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale UE va crește cu 0,3 puncte procentuale din PIB în 2023. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă la orientarea bugetară de 0,4 puncte procentuale din PIB în 2023. În același timp, se preconizează că creșterea cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără noile măsuri privind veniturile) în 2023 va avea o contribuție restrictivă de 1,9 puncte procentuale la orientarea bugetară generală. Aceasta include impactul eliminării treptate a măsurilor care abordează creșterea prețurilor la energie (0,1 % din PIB) și costurile suplimentare pentru a oferi protecție temporară persoanelor strămutate din Ucraina (0,1 % din PIB).

(19)În Programul de convergență pentru 2022 se estimează că deficitul public va scădea treptat la 2,5 % din PIB în 2024 și la 1,5 % până în 2025. Prin urmare, se așteaptă ca deficitul public să ajungă sub 3 % din PIB până în 2024. Conform Programului, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea în continuare până în 2025, ajungând la 70,4 % în 2024 și continuând să scadă până la 66,9 % în 2025. Pe baza analizei Comisiei, riscurile legate de sustenabilitatea datoriei par a fi medii pe termen mediu.

(20)Se preconizează că impactul îmbătrânirii populației și creșterea datoriei publice în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19 vor intensifica provocările în materie de sustenabilitate a finanțelor publice pe termen lung din Ungaria. Se estimează că cheltuielile cu pensiile vor crește substanțial, de la aproximativ 8 % în 2019 la peste 12 % din PIB în 2070. Indicatorii de sustenabilitate a finanțelor publice indică riscuri medii în materie de sustenabilitate pe termen mediu și riscuri ridicate pe termen lung. Măsurile de politică recente exacerbează provocarea legată de sustenabilitate prin creșterea datoriilor guvernamentale cu pensiile pe termen lung. Se preconizează că cea de-a 13-a lună de pensie reintrodusă în 2021 și 2022 va crește cheltuielile cu pensiile. Se preconizează că modificările aduse sistemelor fiscale și de pensii în ultimul deceniu vor spori cheltuielile cu pensiile pensionarilor cu salarii mari și vor amplifica inegalitățile dintre pensionari. Printre aceste măsuri se numără eliminarea plafoanelor privind venitul care dă dreptul la pensie și privind nivelul pensiilor și introducerea unui impozit forfetar pe venitul persoanelor fizice, care majorează venitul care dă dreptul la pensie al persoanelor cu venituri ridicate. Pensia minimă a rămas neschimbată în termeni nominali din 2008, ceea ce afectează situația persoanelor care au avut întreruperi ale carierei și venituri medii scăzute pe parcursul carierei lor.

(21)Ungaria a prezentat documentele de programare ale politicii de coeziune – Acordul de parteneriat la 30 decembrie 2021 și Programul pentru dezvoltare economică și inovare Plus la 26 ianuarie 2022 [a se adăuga mai multe programe operaționale dacă sunt prezentate până la publicarea pachetului de primăvară]. În concordanță cu Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021, Ungaria trebuie să țină seama de recomandările de țară relevante specifice acestei țări la programarea fondurilor politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027. Aceasta este o condiție prealabilă pentru îmbunătățirea eficacității și maximizarea valorii adăugate a sprijinului financiar care urmează să fie primit din fondurile politicii de coeziune, promovându-se, în același timp, coordonarea, complementaritatea și coerența dintre aceste fonduri și alte instrumente și fonduri ale Uniunii. Implementarea cu succes a programelor politicii de coeziune depinde, de asemenea, de eliminarea blocajelor din calea investițiilor ce vizează sprijinirea tranziției verzi și digitale, precum și dezvoltarea teritorială echilibrată.

(22)Piața muncii din Ungaria se află, în general, într-o stare bună, însă persistă provocări în ceea ce privește rata scăzută de ocupare a forței de muncă în rândul femeilor și al grupurilor defavorizate. Mamele cu copii mici tind să rămână departe de locul de muncă pentru o perioadă lungă de timp, parțial din cauza numărului redus de locuri în centrele de îngrijire a copiilor cu vârsta sub trei ani. Numărul de locuri din centrele de îngrijire a copiilor crește treptat datorită programelor specifice, dar aceste instituții se confruntă, de asemenea, cu un deficit de personal. Există o marjă semnificativă de creștere a ratei de ocupare a anumitor grupuri defavorizate, cum ar fi persoanele slab calificate, șomerii de lungă durată, persoanele cu handicap și romii. Aceste grupuri ar putea fi mai bine mobilizate prin dotarea lor cu competențe și prin sprijinirea activă a acestora în găsirea unui loc de muncă. Asistența pe durata căutării unui loc de muncă este limitată și numai jumătate din șomerii înregistrați primesc indemnizații financiare. Durata indemnizației de șomaj este printre cele mai scurte din UE. Rata șomajului este mai mare în special în regiunile mai puțin dezvoltate și în zonele rurale.

(23)Riscul de sărăcie a scăzut semnificativ, însă multe persoane nu își pot permite încă produse de primă necesitate. Ratele de deprivare materială și socială rămân printre cele mai ridicate din UE, în special pentru copii. Sărăcia și excluziunea socială sunt concentrate în grupuri și teritorii specifice. Ratele sărăciei sunt de trei până la patru ori mai mari pentru romi, fapt care are legătură cu accesul lor mai limitat la piața forței de muncă și la serviciile publice. Plasa de siguranță socială s-a slăbit pentru familiile care nu au un loc de muncă stabil în ultimul deceniu, iar deficitul mediu de venituri s-a accentuat recent. Sistemul fiscal reprezintă o povară disproporționată pentru lucrătorii cu salarii mai mici. Familiile cu venituri mici sunt, de asemenea, mai puțin susceptibile să beneficieze de deducerea impozitului pe venit pentru fiecare copil. Principalele surse de venit ale acestora, cum ar fi salariul pentru lucrări publice, venitul minim și alocația familială, nu au ținut pasul cu costul vieții. Prețurile reglementate pentru energia rezidențială au rămas neschimbate, protejând astfel parțial gospodăriile de creșterile recente ale prețurilor produselor de bază. Acest lucru nu ajută însă gospodăriile sărace din zonele rurale care utilizează combustibili solizi pentru încălzire. Creșterea prețurilor locuințelor reprezintă o provocare suplimentară pentru familiile cu venituri mici, care întâmpină dificultăți în accesarea schemelor de sprijin pentru locuințele publice. Între timp, locuințele sociale au devenit rare și sunt adesea în stare proastă.

(24)În Ungaria, rezultatele în materie de educație se situează sub media UE. Până la vârsta de 15 ani, competențele de bază se situează cu mult sub mediile UE și regionale, și nivelul lor a scăzut în ultimul deceniu. Contrar tendințelor europene, abandonul școlar timpuriu a crescut în ultimul deceniu la 12,0 % în 2021, peste media UE de 9,7 %. Cazurile de abandon școlar timpuriu sunt mai dese în districtele cel mai puțin dezvoltate și de șase ori mai frecvente în rândul romilor decât în rândul persoanelor de altă etnie. Ponderea persoanelor cu vârste cuprinse între 25 și 34 de ani care dețin o diplomă de învățământ superior a crescut din 2010, dar rămâne printre cele mai scăzute din UE. Participarea la învățarea în rândul adulților reprezintă puțin peste jumătate din media UE. Lipsesc competențele digitale, în special în rândul persoanelor mai sărace. În cele două cuartile cu cele mai mici venituri, doar 13 % și, respectiv, 18 % dintre maghiari au cel puțin competențe digitale de bază, valori care sunt printre cele mai scăzute din UE. Studenții defavorizați au șanse reduse de a avea acces la învățământul superior. Inegalitatea în materie de educație limitează posibilitatea mobilității sociale. Nivelurile de eficacitate și de echitate scăzute din sistemul școlar sunt probabil legate de nivelul scăzut de autonomie în ceea ce privește programa școlară, de lipsa diversității socioeconomice în școli și de salariile scăzute ale cadrelor didactice. Penuria de cadre didactice reprezintă o problemă din ce în ce mai mare. Deși indicatorii agregați, cum ar fi raportul dintre numărul de profesori și elevi, nu semnalează deficite acute, o analiză mai detaliată arată că există deficite pentru materii specifice, cum ar fi matematica, știința și limbile străine. Deficitul de cadre didactice este legat, de asemenea, de fragmentarea sistemului școlar, întrucât jumătate din totalul școlilor primare și gimnaziale au mai puțin de 150 de elevi. Școlile cu un procent ridicat de elevi defavorizați tind să sufere în special din cauza lipsei de profesori calificați. Mai mult de jumătate dintre absolvenții învățământului pedagogic se îndreaptă în final către alte cariere, din cauza volumului mare de muncă și a remunerației scăzute a cadrelor didactice, în special la începutul carierei lor. În plus, gestionarea centralizată a școlilor lasă directorilor de școli o autonomie limitată și instrumente limitate de îmbunătățire a calității predării.