(6)Urmând abordarea din avizul Consiliului din 18 iunie 2021 privind Programul de convergență pentru 2021, orientarea bugetară este în prezent cel mai bine măsurată ca variație a cheltuielilor primare (fără măsurile discreționare privind veniturile), excluzând măsurile de urgență temporare legate de criza provocată de pandemia de COVID-19, dar incluzând cheltuielile finanțate prin sprijin nerambursabil (granturi) în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și din alte fonduri ale UE, în raport cu creșterea potențială pe termen mediu. Pentru a evalua dacă politica bugetară națională este prudentă și are o compoziție favorabilă unei redresări sustenabile, în concordanță cu tranziția verde și tranziția digitală, se acordă atenție, pe lângă orientarea bugetară generală, și evoluției cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără măsurile discreționare privind veniturile și excluzând măsurile de urgență temporare legate de criza provocată de pandemia de COVID-19) și investițiilor.

(7)La 2 martie 2022, Comisia a adoptat o comunicare ce oferă orientări generale pentru politica bugetară în 2023, cu scopul de a sprijini pregătirea programelor de stabilitate și convergență ale statelor membre și de a consolida astfel coordonarea politicilor. Comisia a observat că, pe baza perspectivelor macroeconomice din previziunile de iarnă din 2022, tranziția de la o orientare bugetară agregată favorabilă în perioada 2020-2022 la o orientare bugetară agregată în linii mari neutră pare adecvată în 2023, rămânând în același timp pregătită să reacționeze la evoluțiile situației economice. Comisia a anunțat că recomandările bugetare pentru anul 2023 ar trebui să facă în continuare diferența între statele membre și să țină seama de posibilele efecte de propagare transnaționale. Comisia a invitat statele membre să reflecte orientările în programele lor de stabilitate și de convergență. Comisia s-a angajat să monitorizeze îndeaproape evoluțiile economice și să își ajusteze orientările de politică în funcție de necesități și cel târziu în pachetul său de primăvară al semestrului de la sfârșitul lunii mai 2022.

(8)În ceea ce privește orientările bugetare prezentate la 2 martie 2022, recomandările bugetare pentru 2023 iau în considerare înrăutățirea perspectivelor economice, incertitudinea sporită și alte riscuri de evoluție negativă, precum și creșterea inflației în comparație cu previziunile de iarnă. Având în vedere aceste aspecte, răspunsul bugetar trebuie să constea în extinderea investițiilor publice pentru tranziția verde și digitală și pentru securitatea energetică și susținerea puterii de cumpărare a gospodăriilor celor mai vulnerabile, astfel încât să atenueze impactul creșterii abrupte a prețurilor la energie și să contribuie la limitarea presiunilor inflaționiste generate de efectele secundare, prin măsuri specifice și temporare; politica bugetară trebuie să rămână flexibilă pentru a se adapta la circumstanțele care evoluează rapid și să fie diferențiată de la o țară la alta, în funcție de situația lor bugetară și economică, inclusiv în ceea ce privește expunerea la criză și afluxul de persoane strămutate din Ucraina.

(9)La 15 octombrie 2021, Bulgaria a transmis Comisiei planul său național de redresare și reziliență, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/241. În temeiul articolului 19 din Regulamentul (UE) 2021/241, Comisia a evaluat relevanța, eficacitatea, eficiența și coerența planului de redresare și reziliență, în conformitate cu orientările privind evaluarea prevăzute în anexa V la regulamentul menționat. La 4 mai 2022, Consiliul a adoptat decizia sa de aprobare a evaluării planului de redresare și reziliență pentru Bulgaria. Eliberarea tranșelor este condiționată de o decizie a Comisiei, adoptată în conformitate cu articolul 24 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2021/241, conform căreia Bulgaria a atins în mod satisfăcător jaloanele și țintele relevante stabilite în decizia de punere în aplicare a Consiliului. Atingerea în mod satisfăcător a acestor jaloane și ținte presupune că nu s-a anulat atingerea jaloanelor și a țintelor anterioare.

(10)La 29 aprilie 2022, Bulgaria și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2022 și, în aceeași zi, Programul de convergență pentru 2022, conform termenului stabilit la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

(11)Comisia a publicat raportul de țară din 2022 pentru Bulgaria la 23 mai 2022. În acest raport au fost evaluate progresele realizate de Bulgaria în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor relevante specifice acestei țări adoptate de Consiliu în 2019, 2020 și în 2021 și s-a făcut bilanțul planului său de redresare și reziliență, pe baza tabloului de bord privind redresarea și reziliența. Pe baza acestei analize, în raportul de țară au fost identificate deficiențe în ceea ce privește provocările care nu sunt abordate sau sunt abordate doar parțial în planul de redresare și reziliență, precum și provocări noi și emergente, inclusiv cele legate de invadarea Ucrainei de către Rusia. De asemenea, raportul de țară a evaluat progresele realizate de Bulgaria în ceea ce privește punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale și îndeplinirea obiectivelor principale ale UE în materie de ocupare a forței de muncă, de competențe și de reducere a sărăciei, precum și progresele înregistrate în ceea ce privește atingerea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU.

(12)La 23 mai 2022, Comisia a emis un raport în temeiul articolului 126 alineatul (3) din TFUE. În acest raport a fost analizată situația bugetară a Bulgariei, întrucât deficitul său public în 2021 a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută în tratat. Conform concluziilor raportului, criteriul deficitului nu a fost îndeplinit. În concordanță cu comunicarea din 2 martie 2022, Comisia nu a propus deschiderea unor noi proceduri de deficit excesiv în primăvara anului 2022 și va reevalua relevanța propunerii de deschidere a procedurilor de deficit excesiv în toamna anului 2022.

(13)La 20 iulie 2020, Consiliul a recomandat Bulgariei să ia în 2020 și în 2021 toate măsurile necesare, în conformitate cu clauza derogatorie generală, pentru a combate în mod eficace pandemia, a susține economia și a sprijini redresarea viitoare. De asemenea, acesta a recomandat Bulgariei să aplice, atunci când condițiile economice o vor permite, politici bugetare vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității datoriei, sporind în același timp investițiile. În 2021, pe baza datelor validate de Eurostat, deficitul public al Bulgariei a crescut de la 4,0 % din PIB în 2020 la 4,1 % în 2021. Răspunsul Bulgariei în materie de politică bugetară a sprijinit redresarea economică în 2021, în timp ce măsurile temporare de sprijin de urgență au crescut de la 2,9 % din PIB în 2020 la 4,3 % în 2021. Măsurile luate de Bulgaria în 2021 au fost conforme cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020. Măsurile bugetare discreționare adoptate de guvern în 2020 și 2021 au fost în principal temporare sau însoțite de măsuri compensatorii. Pe baza datelor validate de Eurostat, datoria publică s-a situat la 25,1 % din PIB în 2021.

(14)Scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare din Programul de convergență pentru 2022 este favorabil pentru 2022 și realist pentru perioada următoare. Guvernul estimează că PIB-ul real va crește cu 2,6 % în 2022 și cu 2,8 % în 2023. Prin comparație, previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 estimează o creștere mai mică a PIB-ului real, de 2,1 %, în 2022, și o creștere mai mare a PIB-ului real, de 3,1 %, în 2023, în principal ca urmare a unor previziuni diferite privind creșterea în materie de ocupare a forței de muncă și de investiții. În Programul de convergență pentru 2022, guvernul preconizează că deficitul total va crește la 5,3 % din PIB în 2022, după care va scădea la 2,9 % în 2023. Creșterea deficitului în 2022, care este atenuată de eliminarea treptată a măsurilor de urgență legate de pandemia de COVID-19, reflectă în principal o creștere puternică a consumului intermediar, măsurile de sprijin pentru întreprinderi și măsurile în domeniul energiei, precum și modificările aduse sistemului de pensii. Potrivit programului, ponderea datoriei publice în PIB va crește la 25,5 % în 2022 și la 27,7 % în 2023. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 estimează, pe baza măsurilor de politică cunoscute la data-limită a acestor previziuni, un deficit public pentru 2022 și 2023 de 3,7 % și, respectiv, de 2,4 % din PIB. Acesta este considerabil mai mic decât deficitul preconizat pentru 2022 în Programul de convergență pentru 2022, în principal din cauza diferitelor proiecții macroeconomice, a unei creșteri mai scăzute a consumului intermediar și a unor impozite mai mari pe producție și pe importuri în 2022. Previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 estimează o pondere mai scăzută a datoriei publice în PIB, de 25,3 % în 2022 și de 25,6 % în 2023. Diferența se datorează deficitelor mai mici din ambii ani și creșterii economice mai mari previzionate pentru 2023.

Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022, creșterea potențială a producției pe termen mediu (media pe 10 ani) este estimată la 1,8 %. Această estimare nu include însă impactul reformelor care fac parte din planul de redresare și reziliență și pot stimula creșterea potențială a Bulgariei.

(15)În 2022, guvernul a eliminat treptat majoritatea măsurilor luate ca răspuns la criza provocată de pandemia de COVID-19, astfel încât se preconizează că măsurile temporare de sprijin de urgență vor scădea de la 4,3 % din PIB în 2021 la 1,8 % în 2022. Deficitul public este afectat de măsurile adoptate pentru a contracara impactul economic și social al creșterii prețurilor la energie, care, în previziunile Comisiei din primăvara anului 2022, sunt estimate la 0,9 % din PIB în 2022 și la 0,0 % din PIB în 2023. Aceste măsuri constau în principal în programe de sprijin pentru utilitățile publice și consumatorii casnici de gaz și au fost anunțate ca fiind în cea mai mare parte temporare. Totuși, în cazul în care prețurile la energie rămân ridicate și în 2023, unele dintre aceste măsuri ar putea fi menținute. Unele dintre ele nu sunt specifice, în special moratoriul privind prețurile la energie pentru gospodării. Deficitul public este, de asemenea, afectat de costurile acordării de protecție temporară persoanelor strămutate din Ucraina, care, conform previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022, sunt estimate la 0,1 % din PIB în 2022 și la 0,2 % din PIB în 2023.

(16)La 18 iunie 2021, Consiliul a recomandat ca, în 2022, Bulgaria să aplice o orientare bugetară favorabilă, inclusiv din impulsul oferit de Mecanismul de redresare și reziliență, și să păstreze investițiile finanțate la nivel național. De asemenea, Consiliul a recomandat Bulgariei să țină sub control creșterea cheltuielilor curente finanțate la nivel național. De asemenea, Consiliul a recomandat Bulgariei să aplice, atunci când condițiile economice o vor permite, o politică bugetară vizând realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității finanțelor publice pe termen mediu și, în același timp, să sporească investițiile pentru a stimula potențialul de creștere.

(17)În 2022, pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022 și incluzând informațiile cuprinse în Programul de convergență al Bulgariei pentru 2022, se preconizează că orientarea bugetară va fi de – 3,4 % din PIB, conform recomandării Consiliului. Bulgaria intenționează să ofere sprijin continuu pentru redresare prin utilizarea Mecanismului de redresare și reziliență pentru a finanța investiții suplimentare, astfel cum a recomandat Consiliul. Conform proiecțiilor, contribuția pozitivă la activitatea economică a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și din alte fonduri ale UE va crește cu 1,1 puncte procentuale din PIB comparativ cu 2021. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă la orientarea bugetară de 1,1 puncte procentuale din PIB în 2022. Prin urmare, Bulgaria intenționează să mențină investițiile finanțate la nivel național, astfel cum a recomandat Consiliul. În același timp, se preconizează că în 2022 creșterea cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără noile măsuri privind veniturile) va avea o contribuție expansionistă de 1,4 puncte procentuale la orientarea bugetară generală. Această contribuție expansionistă semnificativă include impactul suplimentar al măsurilor de abordare a impactului economic și social al creșterii prețurilor la energie (0,2 puncte procentuale din PIB), precum și al costurilor acordării de protecție temporară persoanelor strămutate din Ucraina (0,1 puncte procentuale din PIB), în timp ce se preconizează că și modificările sistemului de pensii (0,6 %) și creșterile salariale (0,3 % din PIB) vor contribui la creșterea cheltuielilor curente nete. Prin urmare, pe baza estimărilor actuale ale Comisiei, Bulgaria nu menține suficient sub control creșterea cheltuielilor curente finanțate la nivel național în 2022.

(18)În 2023, orientarea bugetară este estimată în previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 la – 1,3 % din PIB, în ipoteza menținerii politicilor actuale. Se preconizează că Bulgaria va continua să utilizeze în 2023 granturile din Mecanismul de redresare și reziliență, pentru a finanța investiții suplimentare în sprijinul redresării. Conform proiecțiilor, contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și prin alte fonduri ale UE la activitatea economică va crește cu 0,7 puncte procentuale din PIB comparativ cu 2022. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă de 0,2 puncte procentuale în 2023. În același timp, se preconizează că în 2023 creșterea cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără noile măsuri privind veniturile) va avea o contribuție expansionistă de 0,5 puncte procentuale la orientarea bugetară generală. Aceasta include impactul eliminării treptate a măsurilor care abordează creșterea prețurilor la energie (0,9 % din PIB), în timp ce se preconizează că transferurile sociale și creșterile salariale vor contribui la creșterea cheltuielilor curente nete.

(19)În Programul de convergență pentru 2022 se preconizează că deficitul public va scădea treptat la 2,8 % din PIB în 2024 și la 2,4 % până în 2025. Prin urmare, deficitul public este planificat să rămână sub 3 % din PIB pe durata programului. Aceste proiecții presupun creșteri ale veniturilor din impozite directe și contribuții sociale datorate veniturilor mai mari ale gospodăriilor și transferurilor de capital mai mari datorită Mecanismului de redresare și reziliență. Potrivit programului, se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va crește până în 2025, și anume o creștere de 29,1 % în 2024 și de 30,4 % în 2025. Pe baza analizei Comisiei, riscurile legate de sustenabilitatea datoriei par a fi medii pe termen mediu.

(20)În conformitate cu articolul 19 alineatul (3) litera (b) și cu criteriul 2.2 din anexa V la Regulamentul (UE) 2021/241, planul de redresare și reziliență include un set amplu de reforme și de investiții care se consolidează reciproc și care urmează să fie puse în aplicare până în 2026. Acestea contribuie la abordarea tuturor provocărilor economice și sociale sau a unei părți semnificative a acestora, prezentate în recomandările specifice fiecărei țări adresate Bulgariei de către Consiliu în cadrul semestrului european din 2019 și 2020, în plus față de orice recomandare specifică acestei țări formulată până la data adoptării unui plan. În special, planul de redresare și reziliență abordează recomandările specifice acestei țări în domeniul social cu măsuri de îmbunătățire a incluziunii sociale, care se preconizează că vor îmbunătăți caracterul adecvat și acoperirea sistemului de venit minim, precum și cu măsuri de promovare a integrării în continuare a serviciilor sociale și de ocupare a forței de muncă. Alte măsuri care abordează recomandările specifice acestei țări se axează pe dobândirea de competențe – în special competențele digitale, pe îmbunătățirea relevanței pe piața muncii a sistemelor de educație și de învățare pe tot parcursul vieții și pe extinderea ofertei de servicii de asistență medicală în Bulgaria. Aceste măsuri pot contribui la atingerea obiectivelor și la realizarea de progrese suplimentare în ceea ce privește Pilonul european al drepturilor sociale și planul său de acțiune până în 2030. În plus, planul de redresare și reziliență abordează recomandările specifice acestei țări prin promovarea decarbonizării sectorului energetic, prin creșterea eficienței energetice globale și prin punerea în aplicare a unor măsuri privind transportul durabil și infrastructura digitală/serviciile digitale. În plus, planul conține măsuri ample de îmbunătățire a eficienței administrației publice și a sistemului de justiție, de prevenire, detectare și corectare a corupției, de îmbunătățire a mediului de afaceri, de încurajare a investițiilor și de îmbunătățire a sistemului de cercetare și inovare. Acesta va contribui totodată la sprijinirea Bulgariei în ceea ce privește îndeplinirea angajamentelor rămase în cadrul Mecanismului de cooperare și verificare și a obiectivelor sale din cadrul mecanismului privind statul de drept.

(21)Se preconizează că implementarea planului de redresare și reziliență al Bulgariei va contribui la realizarea de progrese suplimentare în ceea ce privește tranziția verde și digitală. Măsurile de sprijinire a atingerii obiectivelor climatice în Bulgaria reprezintă 58,9 % din alocarea totală a planului, în timp ce măsurile de sprijinire a obiectivelor digitale reprezintă 25,8 % din alocarea totală a planului. Implementarea integrală a planului de redresare și reziliență, în concordanță cu jaloanele și țintele relevante convenite, va ajuta Bulgaria să se redreseze rapid în urma consecințelor crizei provocate de pandemia de COVID-19, consolidându-și în același timp reziliența. Totodată, eforturile suplimentare de a utiliza pe deplin serviciile publice de ocupare a forței de muncă și de a oferi sprijin social și de ocupare a forței de muncă integrat vor contribui la atenuarea impactului schimbărilor demografice preconizate și vor sprijini o tranziție verde și digitală echitabilă. Implicarea sistematică a partenerilor sociali și a altor părți interesate relevante rămâne importantă pentru implementarea cu succes a planului de redresare și reziliență, precum și a altor politici economice și de ocupare a forței de muncă ce nu se limitează la planul respectiv, în scopul de a asigura asumarea pe scară largă a agendei politice globale.

(22)Bulgaria a transmis la 11 mai 2022 acordul de parteneriat, dar celelalte documente de programare a politicii de coeziune nu au fost încă transmise. În concordanță cu Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021, Bulgaria trebuie să țină seama de recomandările de țară relevante specifice acestei țări la programarea fondurilor politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027. Aceasta este o condiție prealabilă pentru îmbunătățirea eficacității și maximizarea valorii adăugate a sprijinului financiar care urmează să fie primit din fondurile politicii de coeziune, promovându-se, în același timp, coordonarea, complementaritatea și coerența dintre aceste fonduri și alte instrumente și fonduri ale Uniunii. Implementarea cu succes a Mecanismului de redresare și reziliență și a programelor politicii de coeziune depinde, de asemenea, de eliminarea blocajelor din calea investițiilor ce vizează sprijinirea tranziției verzi și digitale, precum și dezvoltarea teritorială echilibrată.

(23)Ca răspuns la mandatul acordat de șefii de stat sau de guvern din UE, astfel cum este prevăzut în Declarația de la Versailles, planul REPowerEU vizează eliminarea treptată a dependenței Uniunii Europene de importurile de combustibili fosili din Rusia, cât mai curând posibil. În acest scop, în dialog cu statele membre sunt identificate cele mai adecvate proiecte, investiții și reforme la nivel național, regional și la nivelul UE. Aceste măsuri au scopul de a reduce dependența generală de combustibilii fosili și de a renunța la importurile de combustibili fosili din Rusia.

(24)Bulgaria are economia cu cel mai ridicat nivel de emisii de dioxid de carbon din UE, cu o intensitate a gazelor cu efect de seră de peste patru ori mai mare decât media UE. Ponderea actuală a combustibililor fosili în mixul energetic al Bulgariei este de 61,5 %, energia nucleară reprezentând o pondere de 24 %, iar energia din surse regenerabile, 14,5 % (mai mică decât media UE, de 19 %, pentru energia din surse regenerabile). Țara este foarte dependentă de Rusia în ceea ce privește gazele naturale. În 2020, 75 % din gazele naturale au fost importate din Rusia, peste media UE de 43,2 %. Cu toate acestea, ponderea acestora în mixul energetic a fost de numai 13,9 %, mai mică decât media UE de 24,4 %. Industria rămâne cel mai mare consumator de gaze, având o pondere de 40 %, inclusiv utilizările neenergetice, în timp ce ponderea sectorului energiei electrice a scăzut din 2010, de la 30 % la 25 % în 2019. Furnizarea de încălzire centralizată se bazează pe gazele naturale, având o marjă redusă de îmbunătățire, deoarece sistemele centralizate de termoficare nu pot fi înlocuite cu surse alternative. În timp ce planul de redresare și reziliență explorează potențialul energiei geotermale pentru încălzire, ar putea fi avute în vedere investiții suplimentare pentru a sprijini instalarea de pompe de căldură la scară largă. Producția de energie electrică pe bază de cărbune este acoperită integral de producția internă de lignit, iar Bulgaria importă cantități limitate de cărbune din Rusia pentru utilizare industrială (0,56 milioane de tone, reprezentând 85 % din totalul importurilor de cărbune). Pe de altă parte, Bulgaria se bazează pe Rusia pentru țiței (63 % din țițeiul său provine din Rusia, cu mult peste media UE de 26 %) și importă din Rusia 22 % din produsele sale petroliere rafinate, sub media UE de 35 %. În ansamblu, ponderea țițeiului în mixul energetic a fost de 23,9 % în 2020, sub media UE de 32,7 %. Planul de redresare și reziliență al Bulgariei include adoptarea unei foi de parcurs pentru neutralitatea climatică. Acesta include măsuri pentru finalizarea eliminării treptate a cărbunelui/lignitului cel târziu până în 2038 și investiții și reforme semnificative pentru a se accelera utilizarea surselor regenerabile de energie, fiind necesare eforturi suplimentare pentru a se atinge obiectivele privind clima și tranziția energetică. În ceea ce privește sursele regenerabile de energie, Bulgaria s-a angajat să adauge o nouă capacitate, de cel puțin 3 500 MW, din surse regenerabile de energie (eoliană și solară) și să creeze condițiile tehnice pentru integrarea unei cantități suplimentare de 4 500 MW în sistemul de energie electrică până în 2026. În plus, planul include o reformă pentru a se elimina principalele obstacole din calea dezvoltării tehnologiilor pe bază de hidrogen produs din surse regenerabile de energie și a lanțurilor valorice, precum și investiții care să sprijine dezvoltarea de proiecte-pilot pentru producerea hidrogenului din surse regenerabile de energie și a biogazului durabil. De asemenea, sunt avute în vedere măsuri pentru a ajuta gospodăriile să instaleze sisteme solare de încălzire a apei și sisteme solare fotovoltaice. Planul va defini, de asemenea, sărăcia energetică. Va fi necesară o creștere suplimentară a nivelului de ambiție în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și recurgerea în mai mare măsură la sursele regenerabile de energie și creșterea eficienței energetice pentru ca Bulgaria să fie în concordanță cu obiectivele pachetului „Pregătiți pentru 55”.