Avizul Comitetului Economic și Social European privind instrumente financiare inovatoare în contextul dezvoltării întreprinderilor cu impact social

(aviz exploratoriu)

(2022/C 194/07)

Raportor: Giuseppe GUERINI Coraportoare: Marie-Pierre Le BRETON

Sesizare Președinția franceză a Consiliului Uniunii Europene, 21.9.2021 Temei juridic Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene Data adoptării în secțiune 13.12.2021 Data adoptării în sesiunea plenară 19.1.2022 Sesiunea plenară nr. 566 Rezultatul votului (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) 231/1/3

1. Concluzii și recomandări

1.1. CESE salută decizia Președinției franceze a Consiliului UE și angajamentul specific al Ministerului Economiei și Finanțelor, precum și al guvernului francez, de a sprijini punerea în aplicare a planului de acțiune pentru promovarea economiei sociale.

1.2. CESE consideră că este important să se dezvolte instrumente financiare inovatoare care să poată avea impacturi sociale pozitive, în primul rând prin acțiuni desfășurate de organizațiile din sfera economiei sociale, dar și prin implicarea tuturor întreprinderilor care urmăresc să obțină impacturi sociale pozitive. Prin urmare, CESE apreciază și sprijină dispozițiile Planului de acțiune pentru economia socială, prezentat de Comisia Europeană la 9 decembrie 2021, în special în ceea ce privește propunerea de încurajare a creării de piețe pentru investiții în întreprinderile sociale din Europa, prin sprijinirea creării de noi instrumente.

1.3. CESE consideră că recunoașterea economiei sociale și a economiei de proximitate ca unul dintre cele 14 ecosisteme ale strategiei industriale europene este în concordanță cu promovarea investițiilor cu impact social, și, prin urmare, salută această recunoaștere.

1.4. CESE apreciază că este important să se introducă și să se sprijine forme de investiții care își propun să obțină impacturi sociale, să creeze locuri de muncă de calitate și să atragă investitori privați și capitaluri noi, însă recomandă ca aceste investiții să fie dirijate astfel încât să producă efecte suplimentare și multiplicatoare și să nu înlocuiască niciodată cheltuielile sociale publice pentru prestațiile esențiale.

1.5. CESE este favorabil (i) definirii de comun acord în amonte, în funcție de proiect, a instrumentelor și indicatorilor de evaluare a impactului social, garantând astfel respectarea elementelor specifice ale organizațiilor din economia socială și (ii) elaborării unei definiții europene a impactului social.

1.6. CESE recomandă ca investițiile care vizează obținerea unor impacturi sociale să fie concepute astfel încât să asigure un echilibru între impactul social (schimbări pozitive generate de investiții), nivelul de randament (responsabil și durabil pentru investitor) și nivelul de risc pentru întreprinderea socială, favorizând consolidarea antreprenoriatului social printr-un nou aflux de capitaluri investite, prin îmbunătățirea normelor de transparență și de responsabilitate socială, precum și îmbunătățind capacitatea de a include întreprinderile cu impact social și din economia socială în sistemul economic european.

1.7. CESE apreciază inițiativele puse în aplicare de Comisia Europeană în ultimii ani, în special cele legate de programul EaSI, și salută faptul că InvestEU dispune de o alocare specifică destinată consolidării infrastructurii sociale europene.

1.8. Pentru a încuraja statele membre și Comisia să dea un nou impuls acestor inițiative, CESE consideră că este important să se efectueze analize periodice pentru a se realiza o cartografiere detaliată a diferitelor sisteme de inovare menite să sprijine finanțarea cu impact social pusă în aplicare în statele membre, cu scopul de a crea o bază de cunoștințe comună și de a promova schimbul de bune practici.

1.9. CESE consideră că este esențial să se creeze o autoritate la nivel european care să asigure orientarea politică și monitorizarea tehnică a inițiativelor în materie de finanțare inovatoare a economiei sociale și a întreprinderilor care vizează atingerea de obiective cu impact social.

2. Observații generale

2.1. De mulți ani, CESE a susținut necesitatea ca instituțiile europene și statele membre să depună eforturi pentru a consolida rolul economiei sociale în contextul european.

2.2. Foarte recent, în avizul ECO/533 ( 1 ) , CESE a recomandat ca uniunea piețelor de capital (UPC) să ia integral în considerare diferitele forme de investiții cu impact social, în special în domeniul economiei sociale.

2.3. În ultimii zece ani, sensibilizarea în ceea ce privește rolul organizațiilor economiei sociale și recunoașterea funcției acestora au condus la concentrarea sporită asupra investițiilor cu impact social, care ar trebui să sporească și mai mult potențialul deja important al întreprinderilor din economia socială în ceea ce privește inovarea responsabilă și durabilă și crearea de locuri de muncă ( 2 )

2.4. Europa are o nevoie crescândă de finanțare incluzivă și responsabilă, iar Uniunea Europeană ar trebui să se angajeze să adopte măsuri și orientări destinate instituțiilor, întreprinderilor, fondurilor financiare, însă și universităților, centrelor de cercetare, actorilor din economia socială și comunităților locale, privind modul de a extinde potențialul antreprenoriatului social și de a influența finanțarea în calitate de agenți pentru dezvoltarea unei economii mai incluzive și durabile.

2.5. Numeroase organizații din economia socială furnizează servicii de care depind funcții esențiale pentru viața unor categorii deosebit de defavorizate ale populației. Este vorba despre serviciile sociale, de sănătate, de îngrijire și de educație și, în general, despre toate serviciile necesare pentru a le asigura persoanelor vulnerabile o viață demnă, în primul rând prin garantarea unor condiții de muncă adecvate.

2.6. Din acest motiv, investițiile cu impact social trebuie să fie orientate astfel încât să producă efecte suplimentare și multiplicatoare în raport cu politicile publice, evitând ca investițiile cu impact social să înlocuiască fondurile publice, în special pentru întreprinderile care intră sub incidența politicilor sociale adresate persoanelor vulnerabile.

2.7. În urma pandemiei, ne-am confruntat cu toții cu probleme sociale care împiedică atingerea obiectivelor ambițioase ale tranziției durabile (sărăcie și inegalitate, dificultăți de integrare a migranților, deficiențe în ce privește incluziunea persoanelor cu handicap și locuințe inaccesibile familiilor vulnerabile și tinerilor). Așadar, a sosit momentul să susținem un model de creștere economică și un sistem de întreprindere capabile să promoveze obiective sociale, dintre care trebuie să aibă prioritate promovarea locurilor de muncă de calitate.

3. Definiția instrumentelor financiare inovatoare

3.1. Dat fiind că CESE este de acord cu dispozițiile Planului de acțiune pentru economia socială, în ceea ce privește necesitatea introducerii unor instrumente financiare inovatoare, care își propun să dezvolte întreprinderile cu impact social și întreprinderile din sfera economiei sociale, CESE consideră că este foarte important să se sublinieze că aceste instrumente financiare includ un evantai amplu de investiții întemeiate pe ipoteza conform căreia capitalurile private pot contribui la crearea unor efecte sociale pozitive, care ar trebui întotdeauna considerate prioritare și, în același timp, la generarea unor beneficii economice.

3.2. Specificul acestor instrumente constă, așadar, tocmai în intenția investitorului de a urmări obiective sociale prin crearea de active și valori comune, asigurând totodată un randament economic echilibrat, care este destinat în mare parte realizării obiectivelor sociale.

3.3. Actorii activi care promovează și creează aceste instrumente inovatoare pot fi întreprinderi, organizații și fonduri care acționează în scopul de a produce un impact social măsurabil și compatibil cu beneficiile economice.

3.4. Elementele următoare trebuie să caracterizeze investițiile cu impact social: — finalitatea clară și intenționată de a genera efecte sociale pozitive; — sprijinirea întreprinderilor clar definite ca fiind întreprinderi din sfera economiei sociale, pe baza unor definiții acceptate la nivel comun și a unor criterii obiective; — stabilirea unor niveluri de așteptare legate de câștiguri economice echitabile, durabile și transparente, chiar și în cazul în care acestea ar putea fi inferioare randamentelor medii ale pieței; — dorința de a reinvesti o parte dintre active pentru a alimenta alte investiții orientate către obiective sociale; — impactul măsurabil, care este esențial pentru a garanta transparența și o cunoaștere adecvată a scopurilor și a obiectivelor investițiilor; — prioritatea acordată coerenței cu principiile și valorile statutare, în cazul în care investițiile sunt destinate întreprinderilor din economia socială.

3.5. Investițiile cu impact social ar trebui să sprijine cu precădere întreprinderile implicate în inovare și în dezvoltarea comunităților care, în absența acestora, nu ar putea să se dezvolte și, uneori, nu ar putea nici să garanteze un nivel adecvat de servicii locuitorilor lor. Aceste investiții ar trebui să fie în măsură să genereze un vector potențial de creștere economică incluzivă.

3.6. Investițiile pentru întreprinderile și organizațiile care urmăresc să aibă un impact social sunt în măsură să îmbunătățească eficiența și eficacitatea cheltuielilor publice pentru serviciile sociale, educaționale, de sănătate și de promovare culturală, și să sprijine ocuparea forței de muncă datorită unei participări mai mari a investitorilor în scopul de a sprijini un ecosistem antreprenorial care combină responsabilitatea socială cu durabilitatea.

4. Chestiunea complexă a definirii întreprinderilor din economia socială

4.1. Deși se pune un accent din ce în ce mai puternic asupra analizei și a cunoașterii întreprinderilor economiei sociale și a instrumentelor financiare inovatoare care sunt mai în măsură să susțină rolul acestor întreprinderi, există încă numeroase obstacole care trebuie depășite astfel încât, în paralel cu întreprinderile economiei sociale, să se poată dezvolta un ecosistem la fel de inovator de finanțare inovatoare, responsabilă și durabilă, care să permită o punere în aplicare reală și concretă a unui model economic cu adevărat european aflat în sprijinul cetățenilor și al întreprinderilor.

4.2. Printre obstacolele cu care se confruntă numeroase organizații din domeniul economiei sociale în privința accesului complet la instrumente financiare inovatoare, precum participarea la fonduri de capital-investiții, instrumente de cvasifonduri proprii, precum și împrumuturi garantate și pe termen lung și, nu în cele din urmă, orientarea finanțelor solidare în cadrul economiilor destinate angajaților către întreprinderile sociale, putem identifica patru domenii în privința cărora există discrepanțe ce trebuie soluționate: — remedierea lacunelor în materie de informare și corectarea percepției furnizorilor de credite, precum și a definițiilor juridice, și recunoașterea naturii specifice a activității lor economice; — optimizarea competențelor actorilor din sectorul financiar în evaluarea funcționării organizațiilor economiei sociale dintr-o perspectivă financiară; — sprijinirea activităților de formare destinate organizațiilor din economia socială, pentru a le optimiza competențele economice și financiare; — dezvoltarea informării organizațiilor economiei sociale, care să permită familiarizarea cu instrumentele financiare și, astfel, diminuarea ratei de neaccesare a acestor instrumente.

4.3. În ceea ce privește primul punct, CESE speră că planul de acțiune pentru economia socială va reprezenta o ocazie de a încuraja instituțiile europene și statele membre să ajungă la o definiție valabilă, atât pentru instituțiile publice, cât și pentru instituțiile financiare ale Uniunii Europene, ceea ce este din ce în ce mai necesar pentru a garanta un acces total la piața capitalurilor, inclusiv prin măsuri de sprijin nefinanciar axate pe consolidarea competențelor actorilor implicați în investițiile cu impact social.

4.4. În această privință, CESE consideră că rolul economiei sociale de a atrage investiții cu impact social în Europa ( 3 ) ar trebui, de asemenea, să facă obiectul unei atenții sporite în planul de acțiune pentru uniunea piețelor de capital pentru cetățeni și întreprinderi.

4.5. În ceea ce privește îmbunătățirea capacității de a evalua investițiile sociale inovatoare, CESE consideră că operatorii financiari aplică, în mult prea multe situații, un nivel de risc ridicat organizațiilor economiei sociale, din simplul motiv că adoptă instrumente de evaluare utilizate în general pentru alte întreprinderi, fapt care creează o distorsionare a clasamentului care tinde să subestimeze dimensiunile mai specifice ale economiei sociale, precum capitalul social și uman, reputația, funcția socială, consensul social, accentul asupra obiectivelor de interes general și capacitatea de a genera avantaje comune. Această situație ar putea fi descrisă ca o măsurare excesivă a mijloacelor, din cauza absenței unor instrumente care să permită măsurarea finalității.

4.6. Prioritatea organizațiilor economiei sociale constă în punerea în aplicare a obiectivelor sociale, educaționale și de mediu. Această dimensiune socială trebuie să fie pe deplin compatibilă cu cerințele economice și financiare, dat fiind că se numără printre pârghiile pentru sustenabilitatea acestor organizații, fapt care necesită sprijin pentru acțiuni de formare și calificare a personalului lor în domeniul economic și financiar.

5. Instrumente financiare inovatoare și taxonomii sociale

5.1. În decursul ultimului deceniu, instrumentele financiare consacrate întreprinderilor sociale s-au dezvoltat considerabil ( 4 ) , însă este în continuare posibil să se continue dezvoltarea lor și să se răspundă mai bine nevoilor întreprinderilor sociale, precum și să se favorizeze dezvoltarea lor pe piața internă. CESE consideră că este important ca extinderea acestora să fie însoțită de dezvoltarea unei culturi a evaluării în toate organizațiile, și de dezvoltarea, în special de către mediul academic, a unor instrumente de evaluare specifice economiei sociale.

5.2. Între 12 iunie și 27 august 2021, Comisia Europeană a lansat o consultare pe tema taxonomiei sociale și de mediu. În această privință, CESE atrage atenția asupra faptului că este necesar să se evite crearea unei concurențe sau, mai grav, a unui conflict între taxonomia de mediu și cea socială.

5.3. Dezvoltarea unui model unic de taxonomie (socială și de mediu) reprezintă soluția optimă, tocmai datorită legăturii strânse care trebuie menținută între obiectivele sociale și de mediu, dar, pentru a-și asigura fezabilitatea și flexibilitatea, acest model nu ar trebui să impună sarcini împovărătoare întreprinderilor.

5.4. Întreprinderile din economia socială sunt esențialmente ancorate în comunitățile locale, în care predomină dimensiunea participativă, și se remarcă, totodată, prin implicarea lor socială: crearea de locuri de muncă, acompanierea în muncă și menținerea personalului la locul de muncă și o politică de remunerare echitabilă și de egalitate profesională. Aceasta se explică, de asemenea, și prin faptul că întreprinderile economiei sociale dispun, în mod esențial, de o structură de conducere participativă întemeiată pe criterii precum democrația, deschiderea și transparența. Aceste aspecte ar trebui luate în considerare și încurajate cu precădere în taxonomia socială.

5.5. Taxonomia socială ar trebui să contribuie la influențarea finanțării în scopul completării resurselor publice care sprijină, deseori într-un mod inadecvat, politicile de incluziune socială. Cu toate acestea, finanțarea socială nu ar trebui niciodată să înlocuiască rolul instituțiilor, al legilor și al politicilor publice în urmărirea respectării drepturilor sociale, în reechilibrarea inegalităților și în lupta contra discriminării.

5.6. În ceea ce privește, în mod specific, serviciile de interes general, acestea trebuie finanțate din fonduri publice, iar capitalurile private ar putea fi atrase doar cu titlu complementar. Întreprinderile care generează impacturi sociale au un rol crucial în societate, iar din acest motiv, investițiile care le sunt destinate trebuie să aibă la bază, în măsura posibilului, fonduri financiare stabile și „capitaluri răbdătoare”. Trebuie avut în vedere faptul că obiectivele sociale necesită o perioadă lungă de timp pentru a fi realizate.

5.7. Ar trebui evitat riscul ca măsurile și metodele de măsurare să recompenseze sectoarele care sunt mai ușor de măsurat și în care există mai multe resurse disponibile sau în care disponibilitatea datelor este mai mare, în detrimentul domeniilor în care măsurarea obiectivă este mai complexă sau în care datele sunt mai dificil de obținut. Colaborarea dintre sectorul public, cel privat și cel social este necesară pentru realizarea cu succes a investițiilor sociale. Colaborarea sectorului social este esențială pentru a stabili nivelul de prioritate al necesităților care trebuie întâmpinate, deoarece aceste sectoare sunt cele care lucrează pe teren și cunosc nevoile existente.

6. Propuneri inspirate din bunele practici de pe teren

6.1. În ultimii ani, sub impulsul Inițiativei pentru antreprenoriat social din 2011, Comisia Europeană a adoptat diverse inițiative, atât în mod direct, cât și prin intermediul Fondului european de investiții, pentru a sprijini inovarea socială și a spori accesul la finanțare al organizațiilor din domeniul economiei sociale. Instrumentul de finanțare EaSI (și componentele sale EaSI Funded, EaSI Debt, EaSI Guarantee și EaSI Capacity Building), precum și instrumentele EFSI Equity Social Impact s-au dovedit a fi deosebit de interesante. Pentru programarea viitoare, inițiativele sociale avute în vedere de programul InvestEU sunt, de asemenea, promițătoare, în special dacă, astfel cum s-a anunțat în Planul de acțiune pentru economia socială, se introduc inovații specifice pentru promovarea investițiilor sociale.

6.2. În scopul de a promova un ecosistem favorabil investițiilor sociale, CESE consideră că este important ca, la punerea în aplicare a diferitelor PNRR, statele membre să se pregătească să implementeze, cu finanțarea oferită prin Next Generation EU, un anumit număr de acțiuni concrete, precum cele expuse în continuare.

6.3. În multe țări s-au realizat experiențe menite să introducă și să valideze mecanisme de finanțare de tip „remunerare în funcție de randament” ( pay by result ). În Franța, de exemplu, există contractele cu impact social, în cadrul cărora se acordă o atenție deosebită modelelor de tipul outcome funds, care implică investitori privați doritori să mobilizeze resurse pentru politici convenite cu guvernul, în special în domeniul politicilor sociale, a căror plată este legată de obținerea rezultatelor scontate. Promovarea unor astfel de practici trebuie să se întemeieze pe o evaluare prealabilă care să urmărească identificarea eventualelor derive, precum transferurile de capacitate către întreprinderile din afara domeniului economiei sociale sau posibilele dezangajări ale statelor.

6.4. Printre cele mai bune practici, cea dezvoltată de guvernul finlandez, care a creat „Centrul de expertiză pentru investițiile cu impact”, este foarte interesantă. Prin intermediul acestuia, se acordă asistență tehnică și profesională pentru a sprijini competențele celor care intenționează să facă investiții cu impact social.

6.5. Aceste inițiative confirmă importanța de a sprijini crearea, dezvoltarea și accesibilitatea fondurilor de impact, a fondurilor de fonduri sau a altor instrumente financiare care finanțează inițiativele întreprinderilor economiei sociale, în special prin canalizarea fondurilor precum InvestEU sau Fondul pentru o tranziție justă, în scopul de a promova, de asemenea, forme de coinvestiții (fonduri proprii), de cofinanțare (credit) și de garanții de credit pentru operațiunile de piață.

6.6. Ar trebui să se îmbunătățească capacitatea instituțiilor europene și a statelor membre de a colecta și de a analiza datele necesare pentru a demonstra că probabilitatea de incapacitate de plată în cazul finanțării întreprinderilor și a infrastructurilor sociale este inferioară mediei probabilității de incapacitate de plată în cazul creditării bancare și să se obțină, astfel, recunoașterea ratelor de absorbție a fondurilor proprii care să țină cont de valoarea socială a acestui tip de finanțare.

6.7. CESE a solicitat deja introducerea unor factori de sprijin în cadrul Regulamentului privind cerințele de capital (CRR) ( 5 ) , în special a celor cu finalitate ecologică și socială, pentru a reduce absorbția capitalului rezervat de bănci pentru a acoperi împrumuturile destinate finanțării întreprinderilor economiei sociale.

6.8. Este cu siguranță important să se ia act de rolul jucat de băncile alternative și etice în multe țări europene în promovarea finanțării orientate către obiective sociale și de mediu, care, în unele cazuri, au dat naștere, de asemenea, la fonduri de investiții sau la societăți de gestionare a economiilor care vizează investițiile în sectorul social și de mediu.

6.9. Ar putea fi utile mecanisme fiscale care să faciliteze investițiile în economia socială, pentru a-i stimula atât pe emițători, cât și pe subscriitori, menite să demonstreze impactul social produs efectiv.

6.10. De asemenea, ar fi esențial să se încurajeze și să se stimuleze „capitalurile răbdătoare”, precum obligațiunile de asociere și obligațiunile de participare menite să consolideze capitalurile proprii ale asociațiilor și cooperativelor. În plus, pentru a încuraja investițiile în întreprinderile economiei sociale, normele privind stimulentele care facilitează utilizarea acestor instrumente inovatoare ar fi utile și pentru administratorii fondurilor de pensii.

6.11. Ar fi important, urmând exemplul experiențelor franceze de orientare reglementară a stocurilor de economii bancare reglementate și a fondurilor de economii salariale bazate pe solidaritate către întreprinderile economiei sociale, întreprinderile cu impact social și, respectiv, fondurile solidare, să se îmbunătățească reglementarea privind fondurile de finanțare solidară spre a se optimiza nivelul de direcționare către întreprinderile sociale și a se degaja o capacitate de investiții suplimentară în fonduri proprii sau cvasifonduri proprii.

6.12. Printre bunele practici aplicate de întreprinderile din economia socială, îndeosebi de cooperative, se află cele care urmăresc să transforme întreprinderile în criză în lucrători organizați sub denumirea de cooperative, practici cunoscute ca „finanțare prin îndatorare a operațiunilor de achiziționare a companiilor” ( 6 ) , care sunt puse în aplicare în Franța, în Italia și în Spania prin intermediul dispozitivelor de finanțare și prin crearea de fonduri de mutualizare specifice, care intervin printr-o participare la capital, cofinanțând împreună cu salariații preluarea activității comerciale prin crearea unei cooperative.

Bruxelles, 19 ianuarie 2022. Președinta Comitetului Economic și Social European Christa SCHWENG

(1) JO C 155, 30.4.2021, p. 20.

(2) JO C 286, 16.7.2021, p. 13.

(3) O uniune a piețelor de capital pentru cetățeni și întreprinderi – un nou plan de acțiune [COM(2020) 590 final].

(4) O analiză generală poate fi găsită în publicația CE „O rețetă pentru finanțele sociale” https://op.europa.eu/ro/publication-detail/-/publication/f1b8099b-fd4c-11e5-b713-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-234506515

(5) JO L 176, 27.6.2013, p. 1.

(6) Business transfers to employees under the form of a cooperative in Europe: opportunities and challenges (Transferurile de întreprinderi către salariați sub forma unei cooperative în Europa: oportunități și provocări), CECOP, 2013.