La 5 aprilie 2022, în Recomandarea Consiliului privind politica economică a zonei euro s-a solicitat continuarea utilizării politicilor bugetare naționale și coordonarea acestora în toate statele membre pentru a sprijini în mod eficace o redresare durabilă și incluzivă. Statele membre ar trebui să mențină o orientare bugetară moderat favorabilă la nivelul zonei euro în 2022, ținând seama de bugetele naționale și de finanțarea oferită de MRR. În plus, statele membre ar trebui să orienteze treptat măsurile bugetare către investiții care promovează o redresare durabilă și incluzivă, compatibilă cu dubla tranziție verde și digitală, acordând o atenție deosebită calității măsurilor bugetare. Reflectând gradul de incertitudine, statele membre ar trebui să mențină agilitatea politicii bugetare pentru a putea reacționa la evoluția pandemiei de COVID-19. Politicile bugetare ar trebui să fie diferențiate ținând seama de forța redresării, asigurând sustenabilitatea finanțelor publice și sporind investițiile, luând în considerare totodată necesitatea de a reduce divergențele.

Un an mai târziu, la 18 iunie 2021, Consiliul a adoptat recomandări privind politica bugetară pentru 2022. Aceste orientări pot fi sintetizate după cum urmează. Statele membre cu un nivel scăzut/mediu al datoriei ar trebui să urmărească sau să mențină o orientare bugetară favorabilă, în timp ce statele membre cu un nivel ridicat al datoriei ar trebui să utilizeze Mecanismul de redresare și reziliență (MRR) pentru a finanța investiții suplimentare în sprijinul redresării, aplicând, în același timp, o politică bugetară prudentă. Toate statele membre ar trebui să mențină investițiile finanțate la nivel național. În vederea maximizării sprijinului pentru redresare fără a anticipa traiectoriile bugetare viitoare și a crea o povară permanentă asupra finanțelor publice, creșterea cheltuielilor curente finanțate la nivel național ar trebui să fie ținută sub control, iar statele membre cu un nivel ridicat al datoriei ar trebui să o limiteze. De asemenea, Consiliul a recomandat ca, atunci când condițiile economice o vor permite, statele membre ar trebui să aplice o politică bugetară menită să ducă la obținerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și la asigurarea sustenabilității fiscale pe termen mediu. În același timp, ar trebui sporite investițiile pentru a stimula potențialul de creștere. În mod similar, în Recomandarea Consiliului din 13 iulie 2021 privind politica economică a zonei euro se indică faptul că politicile bugetare ar trebui să rămână favorabile în toate statele membre din zona euro pe tot parcursul anului 2021. Consiliul a mai recomandat statelor membre din zona euro să aplice politici bugetare care să vizeze atingerea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității datoriei, consolidând în același timp investițiile.

Datele arată că, în 2021, criteriul de referință privind reducerea datoriei a fost respectat în Germania, Grecia, Austria și Slovenia (a se vedea tabelul 4). Acesta nu a fost respectat de Belgia, Franța, Italia, Ungaria și Finlanda. Criteriul de referință privind reducerea datoriei este calculat pentru un orizont de trei ani care poate fi orientat spre viitor (de la t-1 până la t+1), retrospectiv (de la t-3 la t-1) și ajustat ciclic. Deși criteriul de referință privind reducerea datoriei nu poate fi calculat în mod semnificativ pentru Slovacia, se preconizează că ponderea datoriei sale va scădea sub 60 % din PIB încă din 2023. Spania, care face obiectul regulii tranzitorii privind datoria, a înregistrat suficiente progrese în ceea ce privește respectarea criteriului de referință privind reducerea datoriei în 2021, având în vedere că variația soldului său structural s-a situat peste ajustarea structurală liniară minimă necesară (tabelul 5 și notele aferente).

Se preconizează că deficitele publice din Bulgaria, Germania, Grecia, Letonia, Lituania, Austria și Slovacia vor scădea sub 3 % din PIB în 2023 (deja din 2022, în cazul Germaniei). Prin urmare, deși deficitele acestora au depășit 3 % din PIB începând din 2020, se preconizează că deficitele care depășesc valoarea de referință vor fi temporare în sensul Pactului de stabilitate și de creștere. Cu toate acestea, previziunile privind deficitul pentru 2022 și 2023 sunt caracterizate de un grad excepțional de ridicat de incertitudine.

Estonia, Lituania și Polonia au înregistrat deficite publice sub valoarea de referință din tratat în 2021, dar planifică deficite care depășesc și nu rămân apropiate de valoarea de 3 % din PIB în 2022; acest lucru este confirmat de previziunile Comisiei din primăvara anului 2022 (denumite în continuare „previziunile Comisiei”).

Respectivii factori sunt clarificați mai în detaliu la articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, care prevede, de asemenea, că trebuie să fie luați în considerare în mod corespunzător „orice alți factori care, în opinia statului membru în cauză, sunt relevanți pentru evaluarea globală a respectării criteriilor privind deficitul și datoria și pe care statul membru i-a prezentat Consiliului și Comisiei”. În particular, articolul respectiv indică faptul că poziția datoriei pe termen mediu poate fi și ea considerată un factor relevant.

2 Criteriul de referință privind reducerea datoriei nu este relevant în primul an în care datoria unui stat membru crește la peste 60 % din PIB, deoarece nici criteriul de referință retrospectiv, nici cel orientat spre viitor nu pot fi calculate în mod semnificativ.

În 2022, pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022 și incluzând informațiile încorporate în Programul de stabilitate al Belgiei pentru 2022, se preconizează că orientarea bugetară va fi favorabilă, situându-se la -2,4 % din PIB. Belgia planifică să ofere în continuare sprijin pentru redresare prin utilizarea MRR pentru a finanța investiții suplimentare, conform recomandării Consiliului. Se estimează că contribuția pozitivă la activitatea economică a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul MRR și prin alte fonduri ale UE va crește cu 0,2 % puncte procentuale din PIB față de anul 2021. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție neutră la orientarea bugetară în 2022. Prin urmare, Belgia planifică să mențină investițiile finanțate la nivel național, conform recomandării Consiliului. În același timp, se preconizează că creșterea cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără noile măsuri privind veniturile) în 2022 va avea o contribuție expansionistă de 2,1 puncte procentuale la orientarea bugetară generală. Această contribuție expansionistă semnificativă include impactul suplimentar al măsurilor de abordare a consecințelor economice și sociale ale creșterii prețurilor la energie (0,5 % din PIB), precum și costurile pentru oferirea de protecție temporară persoanelor strămutate din Ucraina (0,1 % din PIB). În plus, se preconizează că creșterea cheltuielilor publice ca urmare a indexării automate a salariilor din sectorul public și a prestațiilor sociale și, într-o măsură mai mică, a creșterii consumului public de bunuri și servicii, va contribui, de asemenea, la efectul expansionist al cheltuielilor primare curente (nete) finanțate la nivel național. Pe baza previziunilor Comisiei, aceste măsuri și factori care determină creșterea cheltuielilor nu sunt pe deplin contrabalansați prin măsuri compensatorii.

Poziția bugetară pe termen mediu, inclusiv investițiile: Deficitul public a scăzut de la 9 % în 2020 la 5,5 % din PIB în 2021. Se preconizează că acesta va fi de 5 % din PIB în 2022, respectiv de 4,4 % din PIB în 2023. După ce au crescut la 2,7 % din PIB în 2020, investițiile publice au rămas stabile în 2021 și se preconizează că vor crește la 2,8 % din PIB în 2022. Sprijinul bugetar – măsurat prin variația anuală cumulată a soldului primar în 2020 și 2021 comparativ cu 2019, plus impulsul bugetar oferit de fondurile UE – este estimat la 11,3 % din PIB, incluzând măsurile bugetare discreționare și funcționarea stabilizatorilor automați. Măsurile luate de Belgia în 2021 au fost conforme cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020.

Scăderea deficitului în 2021 s-a datorat în principal redresării economice și eliminării unei părți importante a măsurilor de sprijin discreționare activate pentru combaterea efectelor crizei COVID-19. În plus, evoluția veniturilor a fost favorabilă în 2021. Singurele state membre, dintre cele vizate de prezentul raport, pentru care ponderea deficitului nu a scăzut în 2021 au fost Bulgaria, Cehia, Letonia și Slovacia, deoarece măsurile de sprijinire a economiei în timpul crizei COVID-19 au fost menținute. În 2022, dintre statele membre vizate de prezentul raport, se preconizează că ponderea deficitului va crește în Estonia, Lituania și Polonia, reflectând în principal cheltuielile suplimentare pentru măsurile de atenuare a impactului creșterii prețurilor la energie și a costului ajutorului pentru persoanele strămutate din Ucraina.

În plus, invadarea Ucrainei de către Rusia începând din februarie 2022 implică faptul că perspectivele economice și bugetare pentru 2022 și anii următori sunt supuse unei incertitudini economice extraordinare. Milioane de oameni au fost nevoiți să-și părăsească țara pentru a fi în siguranță, necesitând sprijin din partea sistemelor sociale, educaționale și de sănătate ale statelor membre. Prețurile semnificativ mai mari la energie, materii prime și alimente, precum și perturbările tot mai mari ale aprovizionării au și ele un impact asupra condițiilor macroeconomice. Toți acești factori, împreună cu creșterea costului cheltuielilor pentru apărare, exercită presiuni asupra finanțelor publice.

Poziția bugetară pe termen mediu, inclusiv investițiile: Deficitul public a scăzut de la 4,3 % în 2020 la 3,7 % din PIB în 2021. Se preconizează că acesta va fi de 2,5 % din PIB în 2022, respectiv de 1 % din PIB în 2023. După ce au crescut la 2,6 % din PIB în 2020, investițiile publice au scăzut la 2,5 % din PIB în 2021 și se preconizează că vor crește la 2,7 % din PIB în 2022, acestea din urmă depășind deficitul public din 2022. Sprijinul bugetar – măsurat prin variația anuală cumulată a soldului primar în 2020 și 2021 comparativ cu 2019, plus impulsul bugetar oferit de fondurile UE – este estimat la 11,8 % din PIB, incluzând măsurile bugetare discreționare și funcționarea stabilizatorilor automați. Măsurile luate de Germania în 2021 au fost conforme cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020.

Poziția datoriei pe termen mediu: Datoria publică a crescut de la 30,1 % la sfârșitul anului 2019 la 37,7 % din PIB la sfârșitul anului 2020. Aceasta se situa la 41,9 % din PIB la sfârșitul anului 2021 și se estimează că va ajunge la 42,8 % și 44 % din PIB la sfârșitul anului 2022, respectiv 2023. În general, analiza sustenabilității datoriei indică riscuri medii pe termen mediu. Se preconizează că implementarea reformelor din cadrul instrumentului Next Generation EU, în special al MRR, va avea un impact pozitiv substanțial și de durată asupra creșterii PIB-ului în următorii ani, ceea ce ar trebui să contribuie la consolidarea sustenabilității datoriei.

Poziția bugetară pe termen mediu, inclusiv investițiile: Deficitul public a crescut de la 5,8 % în 2020 la 5,9 % din PIB în 2021. Se preconizează că acesta va fi de 4,3 % din PIB în 2022, respectiv de 3,9 % din PIB în 2023. După ce au crescut la 4,9 % din PIB în 2020, investițiile publice au scăzut la 4,7 % din PIB în 2021 și se preconizează că vor crește la 4,9 % din PIB în 2022, acestea din urmă depășind deficitul public din 2022. Sprijinul bugetar – măsurat prin variația anuală cumulată a soldului primar în 2020 și 2021 comparativ cu 2019, plus impulsul bugetar oferit de fondurile UE – este estimat la 14,3 % din PIB, incluzând măsurile bugetare discreționare și funcționarea stabilizatorilor automați. Măsurile luate de Cehia în 2021 au fost în concordanță cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020.

Poziția datoriei pe termen mediu: Datoria publică a crescut de la 20 % la sfârșitul anului 2019 la 24,7 % din PIB la sfârșitul anului 2020. Aceasta se situa la 25,1 % din PIB la sfârșitul anului 2021 și se estimează că va ajunge la 25,3 % și 25,6 % din PIB la sfârșitul anului 2022, respectiv 2023. În general, analiza sustenabilității datoriei indică riscuri medii pe termen mediu. Se preconizează că implementarea reformelor din cadrul instrumentului Next Generation EU, în special al MRR, va avea un impact pozitiv substanțial și de durată asupra creșterii PIB-ului în următorii ani, ceea ce ar trebui să contribuie la consolidarea sustenabilității datoriei.

În 2022, pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022 și incluzând informațiile încorporate în Programul de convergență al Bulgariei pentru 2022, se preconizează că orientarea bugetară va fi favorabilă, situându-se la -3,4 % din PIB, conform recomandării Consiliului. Bulgaria planifică să ofere în continuare sprijin pentru redresare prin utilizarea MRR pentru a finanța investiții suplimentare, conform recomandării Consiliului. Se estimează că contribuția pozitivă la activitatea economică a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul MRR și prin alte fonduri ale UE va crește cu 1,1 puncte procentuale din PIB față de anul 2021. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor oferi o contribuție expansionistă la orientarea bugetară de 1,1 puncte procentuale din PIB în 2022. Prin urmare, Bulgaria planifică să mențină investițiile finanțate la nivel național, conform recomandării Consiliului. În același timp, se preconizează că creșterea cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără noile măsuri privind veniturile) în 2022 va avea o contribuție expansionistă de 1,4 puncte procentuale la orientarea bugetară generală. Această contribuție expansionistă semnificativă include impactul suplimentar al măsurilor de abordare a consecințelor economice și sociale ale creșterii prețurilor la energie (0,2 % din PIB), precum și costurile pentru oferirea de protecție temporară persoanelor strămutate din Ucraina (0,1 % din PIB), preconizându-se în același timp că modificările sistemului de pensii (0,6 %) și creșterile salariale (0,3 % din PIB) vor contribui la creșterea cheltuielilor curente nete. Prin urmare, pe baza estimărilor actuale ale Comisiei, Bulgaria nu ține suficient sub control creșterea cheltuielilor curente finanțate la nivel național în 2022.

Poziția bugetară pe termen mediu, inclusiv investițiile: Deficitul public a crescut de la 4 % în 2020 la 4,1 % din PIB în 2021. Se preconizează că acesta va fi de 3,7 % din PIB în 2022, respectiv de 2,4 % din PIB în 2023. După ce au crescut la 3,8 % din PIB în 2020, investițiile publice au scăzut la 3,3 % din PIB în 2021 și se preconizează că vor crește la 5 % din PIB în 2022, acestea din urmă depășind deficitul public din 2022. Sprijinul bugetar – măsurat prin variația anuală cumulată a soldului primar în 2020 și 2021 comparativ cu 2019, plus impulsul bugetar oferit de fondurile UE – este estimat la 14,9 % din PIB, incluzând măsurile bugetare discreționare și funcționarea stabilizatorilor automați. Măsurile luate de Bulgaria în 2021 au fost conforme cu Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020.

Poziția datoriei pe termen mediu: Datoria publică a crescut de la 97,7 % la sfârșitul anului 2019 la 112,8 % din PIB la sfârșitul anului 2020. Aceasta se situa la 108,2 % din PIB la sfârșitul anului 2021 și se estimează că va ajunge la 107,5 % și 107,6 % din PIB la sfârșitul anului 2022, respectiv 2023. În general, analiza sustenabilității datoriei indică riscuri ridicate pe termen mediu. Conform proiecției de referință pe 10 ani, ponderea datoriei publice va rămâne la aproximativ 108 % din PIB până în 2026. Cu toate acestea, începând din 2027, ponderea datoriei va începe să crească la 117 % din PIB în 2032. Traiectoria de referință a datoriei este sensibilă la șocurile macroeconomice. Conform proiecțiilor stocastice, care simulează o gamă largă de șocuri temporare posibile asupra variabilelor macroeconomice, este probabil ca ponderea datoriei să fie mai mare în 2026 decât în 2021. Există și alți factori relevanți pentru o evaluare globală a sustenabilității datoriei. Pe de o parte, printre factorii de atenuare a riscurilor se numără prelungirea scadenței datoriei din ultimii ani, existența unor surse de finanțare relativ stabile (cu o bază diversificată și amplă a investitorilor), o datorie publică pe deplin denominată în euro și costuri ale îndatorării aflate la niveluri minime istorice. În plus, se preconizează că implementarea reformelor din cadrul instrumentului Next Generation EU, în special al MRR, va avea un impact pozitiv și de durată asupra creșterii PIB-ului, ceea ce ar trebui să consolideze sustenabilitatea datoriei. Pe de altă parte, factorii de creștere a riscurilor se referă la ponderea datoriei pe termen scurt, care este ridicată și se preconizează că va determina creșterea nevoilor de finanțare brute, la ponderea mare a datoriei publice deținute de nerezidenți și la lipsa de coordonare fiscală între diferitele niveluri ale administrației, mai multe dintre entitățile federate prezentând vulnerabilități specifice.

Poziția datoriei pe termen mediu: Datoria publică a crescut de la 180,7 % la sfârșitul anului 2019 la 206,3 % din PIB la sfârșitul anului 2020. Aceasta se situa la 193,3 % din PIB la sfârșitul anului 2021 și se estimează că va ajunge la 185,7 % și 180,4 % din PIB la sfârșitul anului 2022, respectiv 2023. Grecia face obiectul unei supravegheri mai stricte.În general, analiza sustenabilității datoriei indică riscuri ridicate pe termen mediu. Conform proiecției de referință pe 10 ani, ponderea datoriei publice va scădea în perioada respectivă la aproximativ 131 % din PIB în 2032. Traiectoria datoriei este extrem de sensibilă la șocurile macroeconomice. Conform proiecțiilor stocastice, care simulează o gamă largă de șocuri temporare posibile asupra variabilelor macroeconomice, este probabil ca datoria să nu se stabilizeze până în 2026 și să existe un grad ridicat de incertitudine cu privire la scenariul de referință. Există și alți factori relevanți pentru o evaluare globală a sustenabilității datoriei. Pe de o parte, printre factorii de atenuare a riscurilor se numără ponderea mare a datoriei deținute de creditorii oficiali la rate scăzute ale dobânzii, structura deosebit de lungă a scadențelor datoriei în comparație cu țările similare. Moneda în care este denominată datoria și costurile de finanțare aflate la un nivel minim istoric contribuie, de asemenea, la atenuarea riscurilor. În plus, se preconizează că punerea în aplicare a reformelor în cadrul instrumentului Next Generation EU, în special al MRR, va avea un impact pozitiv și de durată asupra creșterii PIB-ului, ceea ce ar trebui să consolideze sustenabilitatea datoriei. Pe de altă parte, factorii de creștere a riscurilor se referă la garanțiile de stat acordate recent, inclusiv în contextul crizei COVID-19. Riscurile semnificative de datorii contingente care decurg din ponderea ridicată a creditelor neperformante în sectorul bancar și din costurile legate de acțiunile în justiție pendinte împotriva statului prezintă, de asemenea, riscuri bugetare.

Poziția bugetară pe termen mediu, inclusiv investițiile: Deficitul public a scăzut de la 10,2 % în 2020 la 7,4 % din PIB în 2021. Se preconizează că acesta va fi de 4,3 % din PIB în 2022, respectiv de 1 % din PIB în 2023. După ce au crescut la 3,1 % din PIB în 2020, investițiile publice au crescut la 3,6 % din PIB în 2021 și se preconizează că vor crește în continuare la 4,8 % din PIB în 2022, acestea din urmă depășind deficitul public din 2022. Sprijinul bugetar – măsurat prin variația anuală cumulată a soldului primar în 2020 și 2021 comparativ cu 2019, plus impulsul bugetar oferit de fondurile UE – este estimat la 26,4 % din PIB, incluzând măsurile bugetare discreționare și funcționarea stabilizatorilor automați. Măsurile luate de Grecia în 2021 au fost conforme cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020.

Poziția datoriei pe termen mediu: Datoria publică a crescut de la 8,6 % la sfârșitul anului 2019 la 19 % din PIB la sfârșitul anului 2020. Aceasta se situa la 18,1 % din PIB la sfârșitul anului 2021 și se estimează că va ajunge la 20,9 % și 23,5 % din PIB la sfârșitul anului 2022, respectiv 2023. În general, analiza sustenabilității datoriei indică riscuri scăzute pe termen mediu. Se preconizează că implementarea reformelor din cadrul instrumentului Next Generation EU, în special al MRR, va avea un impact pozitiv substanțial și de durată asupra creșterii PIB-ului în următorii ani, ceea ce ar trebui să contribuie la consolidarea sustenabilității datoriei.

Poziția bugetară pe termen mediu, inclusiv investițiile: Deficitul public a scăzut de la 5,6 % în 2020 la 2,4 % din PIB în 2021. Se preconizează că acesta va fi de 4,4 % din PIB în 2022, respectiv de 3,7 % din PIB în 2023. După ce au crescut la 5,8 % din PIB în 2020, investițiile publice au scăzut la 5,7 % din PIB în 2021 și se preconizează că vor crește la 6,3 % din PIB în 2022, acestea din urmă depășind deficitul public din 2021 și 2022. Sprijinul bugetar – măsurat prin variația anuală cumulată a soldului primar în 2020 și 2021 comparativ cu 2019, plus impulsul bugetar oferit de fondurile UE – este estimat la 11,5 % din PIB, incluzând măsurile bugetare discreționare și funcționarea stabilizatorilor automați. Măsurile luate de Estonia în 2021 au fost în concordanță cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020.

Evaluarea în cadrul PDM: Germania se confruntă cu dezechilibre în sensul procedurii privind dezechilibrele macroeconomice. Vulnerabilitățile sunt legate de persistența unui excedent mare de cont curent, care reflectă investițiile modeste în raport cu economiile și are relevanță transfrontalieră. Privind în perspectivă, Planul de redresare și reziliență oferă o oportunitate de a aborda dezechilibrele și nevoile de investiții și reforme.

Poziția datoriei pe termen mediu: Datoria publică a crescut de la 58,9 % la sfârșitul anului 2019 la 68,7 % din PIB la sfârșitul anului 2020. Aceasta se situa la 69,3 % din PIB la sfârșitul anului 2021 și se estimează că va ajunge la 66,4 % și 64,5 % din PIB la sfârșitul anului 2022, respectiv 2023. În general, analiza sustenabilității datoriei indică riscuri scăzute pe termen mediu. Se preconizează că implementarea reformelor din cadrul instrumentului Next Generation EU, în special al MRR, va avea un impact pozitiv substanțial și de durată asupra creșterii PIB-ului în următorii ani, ceea ce ar trebui să contribuie la consolidarea sustenabilității datoriei.

Poziția bugetară pe termen mediu, inclusiv investițiile: Deficitul public a scăzut de la 9,6 % în 2020 la 7,2 % din PIB în 2021. Se preconizează că acesta va fi de 5,5 % din PIB în 2022, respectiv de 4,3 % din PIB în 2023. După ce au crescut la 2,6 % din PIB în 2020, investițiile publice au crescut la 2,9 % din PIB în 2021 și se preconizează că vor crește în continuare la 3,2 % din PIB în 2022. Sprijinul bugetar – măsurat prin variația anuală cumulată a soldului primar în 2020 și 2021 comparativ cu 2019, plus impulsul bugetar oferit de fondurile UE – este estimat la 14,1 % din PIB, incluzând măsurile bugetare discreționare și funcționarea stabilizatorilor automați. Măsurile luate de Italia în 2021 au fost conforme cu Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020.

Poziția datoriei pe termen mediu: Datoria publică a crescut de la 97,4 % la sfârșitul anului 2019 la 114,6 % din PIB la sfârșitul anului 2020. Aceasta se situa la 112,9 % din PIB la sfârșitul anului 2021 și se estimează că va ajunge la 111,2 % și 109,1 % din PIB la sfârșitul anului 2022, respectiv 2023. În general, analiza sustenabilității datoriei indică riscuri ridicate pe termen mediu. Conform proiecției de referință pe 10 ani, ponderea datoriei publice se va stabiliza, în linii mari, în cursul următorilor 10 ani, rămânând la un nivel ridicat. Traiectoria datoriei este sensibilă la șocurile macroeconomice. Conform proiecțiilor stocastice, care simulează o gamă largă de șocuri temporare posibile asupra variabilelor macroeconomice, este probabil ca ponderea datoriei să fie mai mare în 2026 decât în 2021. Există și alți factori relevanți pentru o evaluare globală a sustenabilității datoriei. Pe de o parte, printre factorii de atenuare a riscurilor se numără prelungirea scadenței datoriei din ultimii ani, sursele de finanțare relativ stabile (cu o bază diversificată și amplă a investitorilor) și costurile îndatorării aflate la un nivel minim istoric. În plus, se preconizează că punerea în aplicare a reformelor în cadrul instrumentului Next Generation EU, în special al MRR, va avea un impact pozitiv și de durată asupra creșterii PIB-ului, ceea ce ar trebui să consolideze sustenabilitatea datoriei. Pe de altă parte, factorii de creștere a riscurilor se referă la ponderea datoriei pe termen scurt, la creșterea preconizată a nevoilor de finanțare brute pe termen mediu și la riscurile legate de datoriile contingente provenite din sectorul privat, inclusiv prin posibila materializare a garanțiilor de stat acordate întreprinderilor și lucrătorilor independenți pe parcursul crizei COVID-19.

În 2022, pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022, se preconizează că orientarea bugetară va fi favorabilă, situându-se la -1,7 % din PIB. Franța planifică să ofere în continuare sprijin pentru redresare prin utilizarea MRR pentru a finanța investiții suplimentare, conform recomandării Consiliului. Se estimează că contribuția pozitivă la activitatea economică a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul MRR și prin alte fonduri ale UE va scădea cu 0,2 puncte procentuale din PIB față de anul 2021. Această scădere din 2022 se datorează concentrării la începutul perioadei a sprijinului financiar din partea MRR în 2021. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție neutră la orientarea bugetară în 2022. Prin urmare, Franța planifică să mențină investițiile finanțate la nivel național, conform recomandării Consiliului. În același timp, se preconizează că creșterea cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără noile măsuri privind veniturile) în 2022 va avea o contribuție expansionistă de 1,6 puncte procentuale la orientarea bugetară generală. Această contribuție expansionistă semnificativă include impactul suplimentar al măsurilor de abordare a consecințelor economice și sociale ale creșterii prețurilor la energie (0,5 % din PIB), precum și costurile pentru oferirea de protecție temporară persoanelor strămutate din Ucraina (0,1 % din PIB). Alte măsuri privind cheltuielile curente le includ pe cele prezentate în „Plan de résilience économique et sociale” pentru a aborda consecințele economice ale conflictului din Ucraina, cum ar fi subvențiile directe pentru anumite sectoare specifice (0,1 % din PIB) și creșterea salariilor funcționarilor publici (0,1 % din PIB). În ceea ce privește veniturile, se preconizează că reducerea ratei impozitului pe profit (0,1 % din PIB) și a impozitelor pe locuințe (0,1 % din PIB) va contribui, de asemenea, la orientarea bugetară expansionistă. Se preconizează că creșterea mai mare a prețurilor de consum în comparație cu deflatorul PIB ar urma să afecteze contribuția expansionistă a cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național în 2022 prin creșterea consumului public și a prestațiilor sociale. Pe baza previziunilor Comisiei, aceste măsuri și factorii care determină creșterea cheltuielilor nu sunt pe deplin contrabalansați prin măsuri compensatorii.

Poziția bugetară pe termen mediu, inclusiv investițiile: Deficitul public a scăzut de la 8,9 % în 2020 la 6,5 % din PIB în 2021. Se preconizează că acesta va fi de 4,6 % din PIB în 2022, respectiv de 3,2 % din PIB în 2023. După ce au rămas la 3,7 % din PIB în 2020, investițiile publice au scăzut la 3,6 % din PIB în 2021 și se preconizează că vor rămâne stabile în 2022. Sprijinul bugetar – măsurat prin variația anuală cumulată a soldului primar în 2020 și 2021 comparativ cu 2019, plus impulsul bugetar oferit de fondurile UE – este estimat la 10,4 % din PIB, incluzând măsurile bugetare discreționare și funcționarea stabilizatorilor automați. Măsurile luate de Franța în 2021 au fost conforme cu Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020.

Poziția datoriei pe termen mediu: Datoria publică a crescut de la 98,3 % la sfârșitul anului 2019 la 120 % din PIB la sfârșitul anului 2020. Aceasta se situa la 118,4 % din PIB la sfârșitul anului 2021 și se estimează că va ajunge la 115,1 % și 113,7 % din PIB la sfârșitul anului 2022, respectiv 2023. În general, analiza sustenabilității datoriei indică riscuri ridicate pe termen mediu. Conform proiecției de referință pe 10 ani, ponderea datoriei publice va crește ușor, până la aproximativ 116 % din PIB în 2032. Traiectoria datoriei este sensibilă la șocurile macroeconomice. Conform proiecțiilor stocastice, care simulează o gamă largă de șocuri temporare posibile asupra variabilelor macroeconomice, este probabil ca ponderea datoriei să fie mai mare în 2026 decât în 2021. Există și alți factori relevanți pentru o evaluare globală a sustenabilității datoriei. Pe de o parte, printre factorii de atenuare a riscurilor se numără prelungirea scadenței datoriei din ultimii ani, sursele de finanțare relativ stabile (cu o bază diversificată și amplă a investitorilor), moneda în care este denominată datoria și costurile îndatorării aflate la un nivel minim istoric. În plus, se preconizează că punerea în aplicare a reformelor în cadrul instrumentului Next Generation EU, în special al MRR, va avea un impact pozitiv și de durată asupra creșterii PIB-ului, ceea ce ar trebui să consolideze sustenabilitatea datoriei. Pe de altă parte, factorii de creștere a riscurilor se referă la ponderea datoriei pe termen scurt, la garanțiile de stat acordate întreprinderilor și lucrătorilor independenți în timpul crizei COVID-19 și la datoriile contingente legate de sectorul bancar. Se preconizează că nevoile de finanțare brute vor crește.

Poziția bugetară pe termen mediu, inclusiv investițiile: Deficitul public a scăzut de la 10,3 % în 2020 la 6,9 % din PIB în 2021. Se preconizează că acesta va fi de 4,9 % din PIB în 2022, respectiv de 4,4 % din PIB în 2023. După ce au crescut la 2,6 % din PIB în 2020, investițiile publice au crescut în 2021 la 2,7 % din PIB și se preconizează că vor rămâne stabile în 2022. Sprijinul bugetar – măsurat prin variația anuală cumulată a soldului primar în 2020 și 2021 comparativ cu 2019, plus impulsul bugetar oferit de fondurile UE – este estimat la 12,8 % din PIB, incluzând măsurile bugetare discreționare și funcționarea stabilizatorilor automați. Măsurile luate de Spania în 2021 au fost în concordanță cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020.

Poziția datoriei pe termen mediu: Datoria publică a crescut de la 35,9 % la sfârșitul anului 2019 la 46,6 % din PIB la sfârșitul anului 2020. Aceasta se situa la 44,3 % din PIB la sfârșitul anului 2021 și se estimează că va ajunge la 42,7 % și 43,1 % din PIB la sfârșitul anului 2022, respectiv 2023. În general, analiza sustenabilității datoriei indică riscuri scăzute pe termen mediu. Se preconizează că implementarea reformelor din cadrul instrumentului Next Generation EU, în special al MRR, va avea un impact pozitiv substanțial și de durată asupra creșterii PIB-ului în următorii ani, ceea ce ar trebui să contribuie la consolidarea sustenabilității datoriei.

În 2022, pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022 și incluzând informațiile încorporate în Programul de stabilitate al Lituaniei pentru 2022, se preconizează că orientarea bugetară va fi favorabilă, situându-se la -4,2 % din PIB, conform recomandării Consiliului. Lituania planifică să ofere în continuare sprijin pentru redresare prin utilizarea MRR pentru a finanța investiții suplimentare, conform recomandării Consiliului. Se estimează că contribuția pozitivă la activitatea economică a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul MRR și prin alte fonduri ale UE va crește cu 0,5 puncte procentuale din PIB față de anul 2021. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă la orientarea bugetară de 0,3 puncte procentuale din PIB în 2022. Prin urmare, Lituania planifică să mențină investițiile finanțate la nivel național, conform recomandării Consiliului. În același timp, se preconizează că creșterea cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără noile măsuri privind veniturile) în 2022 va avea o contribuție expansionistă de 3,2 puncte procentuale la orientarea bugetară generală. Această contribuție expansionistă semnificativă include impactul suplimentar al măsurilor de abordare a consecințelor economice și sociale ale creșterii prețurilor la energie (1,2 % din PIB), precum și costurile pentru oferirea de protecție temporară persoanelor strămutate din Ucraina (0,2 % din PIB), în timp ce, printre alte măsuri, se preconizează că sprijinul suplimentar pentru gospodăriile cu venituri mai mici (creșterea suplimentară a pensiilor, alocațiilor pentru copii, măsurilor de asistență socială, nivelului minim al venitului neimpozabil) va contribui, de asemenea, cu 0,4 % din PIB la creșterea cheltuielilor curente nete. Prin urmare, pe baza estimărilor actuale ale Comisiei, Lituania nu ține suficient sub control creșterea cheltuielilor curente finanțate la nivel național în 2022.

Poziția bugetară pe termen mediu, inclusiv investițiile: Deficitul public a scăzut de la 7,3 % în 2020 la 1 % din PIB în 2021. Se preconizează că acesta va fi de 4,6 % din PIB în 2022, respectiv de 2,3 % din PIB în 2023. După ce au crescut la 4,1 % din PIB în 2020, investițiile publice au scăzut la 3,2 % din PIB în 2021 și se preconizează că vor crește la 3,7 % din PIB în 2022, cele dintâi depășind deficitul public din 2021. Sprijinul bugetar – măsurat prin variația anuală cumulată a soldului primar în 2020 și 2021 comparativ cu 2019, plus impulsul bugetar oferit de fondurile UE – este estimat la 12,6 % din PIB, incluzând măsurile bugetare discreționare și funcționarea stabilizatorilor automați. Măsurile luate de Lituania în 2021 au fost conforme cu Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020.

Poziția datoriei pe termen mediu: Datoria publică a crescut de la 36,7 % la sfârșitul anului 2019 la 43,3 % din PIB la sfârșitul anului 2020. Aceasta se situa la 44,8 % din PIB la sfârșitul anului 2021 și se estimează că va ajunge la 47 % și 46,5 % din PIB la sfârșitul anului 2022, respectiv 2023. În general, analiza sustenabilității datoriei indică riscuri scăzute pe termen mediu. Se preconizează că implementarea reformelor din cadrul instrumentului Next Generation EU, în special al MRR, va avea un impact pozitiv substanțial și de durată asupra creșterii PIB-ului în următorii ani, ceea ce ar trebui să contribuie la consolidarea sustenabilității datoriei.

În 2022, pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022 și incluzând informațiile încorporate în Programul de stabilitate al Letoniei pentru 2022, se preconizează că orientarea bugetară va fi favorabilă, situându-se la -3,3 % din PIB, conform recomandării Consiliului. Letonia planifică să ofere în continuare sprijin pentru redresare prin utilizarea MRR pentru a finanța investiții suplimentare, conform recomandării Consiliului. Se estimează că contribuția pozitivă la activitatea economică a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul MRR și prin alte fonduri ale UE va crește cu 0,8 % din PIB față de anul 2021. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă la orientarea bugetară de 0,3 puncte procentuale din PIB în 2022. Prin urmare, Letonia planifică să mențină investițiile finanțate la nivel național, conform recomandării Consiliului. În același timp, se preconizează că creșterea cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără noile măsuri privind veniturile) în 2022 va avea o contribuție expansionistă de 1,5 puncte procentuale la orientarea bugetară generală. Această contribuție expansionistă semnificativă include impactul suplimentar al măsurilor de abordare a consecințelor economice și sociale ale creșterii prețurilor la energie (0,8 % din PIB), precum și costurile pentru oferirea de protecție temporară persoanelor strămutate din Ucraina (0,3 % din PIB). Letonia ține sub control, în linii mari, creșterea cheltuielilor curente finanțate la nivel național în 2022, întrucât contribuția expansionistă semnificativă a cheltuielilor curente finanțate la nivel național în 2022 se datorează în principal măsurilor de abordare a consecințelor economice și sociale ale creșterii prețurilor la energie, precum și costurilor pentru oferirea de protecție temporară persoanelor strămutate din Ucraina.

Poziția bugetară pe termen mediu, inclusiv investițiile: Deficitul public a crescut de la 4,5 % în 2020 la 7,3 % din PIB în 2021. Se preconizează că acesta va fi de 7,2 % din PIB în 2022, respectiv de 3 % din PIB în 2023. După ce au crescut la 5,7 % din PIB în 2020, investițiile publice au scăzut la 5,2 % din PIB în 2021 și se preconizează că vor crește la 6,1 % din PIB în 2022. Sprijinul bugetar – măsurat prin variația anuală cumulată a soldului primar în 2020 și 2021 comparativ cu 2019, plus impulsul bugetar oferit de fondurile UE – este estimat la 13,9 % din PIB, incluzând măsurile bugetare discreționare și funcționarea stabilizatorilor automați. Măsurile luate de Letonia în 2021 au fost în concordanță cu Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020.

Poziția datoriei pe termen mediu: Datoria publică a crescut de la 134,1 % la sfârșitul anului 2019 la 155,3 % din PIB la sfârșitul anului 2020. Aceasta se situa la 150,8 % din PIB la sfârșitul anului 2021 și se estimează că va ajunge la 147,9 % și 146,8 % din PIB la sfârșitul anului 2022, respectiv 2023. În general, analiza sustenabilității datoriei indică riscuri ridicate pe termen mediu. Conform proiecției de referință pe 10 ani, ponderea datoriei publice se va stabiliza în următorii cinci ani. Cu toate acestea, începând din 2027, ponderea datoriei ar începe să crească la aproximativ 155 % din PIB în 2032. Traiectoria datoriei este sensibilă la șocurile macroeconomice. Conform proiecțiilor stocastice, care simulează o gamă largă de șocuri temporare posibile asupra variabilelor macroeconomice, este probabil ca ponderea datoriei să fie mai mare în 2026 decât în 2021. Există și alți factori relevanți pentru o evaluare globală a sustenabilității datoriei. Pe de o parte, printre factorii de atenuare a riscurilor se numără prelungirea scadenței datoriei din ultimii ani, existența unor surse de finanțare relativ stabile (cu o bază diversificată și amplă a investitorilor) și costurile îndatorării aflate la niveluri minime istorice. În plus, se preconizează că punerea în aplicare a reformelor în cadrul instrumentului Next Generation EU, în special al MRR, va avea un impact pozitiv și de durată asupra creșterii PIB-ului, ceea ce ar trebui să consolideze sustenabilitatea datoriei. Pe de altă parte, factorii de creștere a riscurilor se referă la ponderea datoriei pe termen scurt, riscurile legate de datoriile contingente provenite din sectorul privat, inclusiv prin posibila materializare a garanțiilor de stat acordate întreprinderilor și lucrătorilor independenți pe parcursul crizei COVID-19. Se preconizează că nevoile de finanțare brute vor crește pe termen mediu.

Poziția datoriei pe termen mediu: Datoria publică a crescut de la 70,6 % la sfârșitul anului 2019 la 83,3 % din PIB la sfârșitul anului 2020. Aceasta se situa la 82,8 % din PIB la sfârșitul anului 2021 și se estimează că va ajunge la 80 % și 77,5 % din PIB la sfârșitul anului 2022, respectiv 2023. În general, analiza sustenabilității datoriei indică riscuri medii pe termen mediu. Se preconizează că implementarea reformelor din cadrul instrumentului Next Generation EU, în special al MRR, va avea un impact pozitiv substanțial și de durată asupra creșterii PIB-ului în următorii ani, ceea ce ar trebui să contribuie la consolidarea sustenabilității datoriei.

Poziția bugetară pe termen mediu, inclusiv investițiile: Deficitul public a scăzut de la 8 % în 2020 la 5,9 % din PIB în 2021. Se preconizează că acesta va fi de 3,1 % din PIB în 2022, respectiv de 1,5 % din PIB în 2023. După ce au crescut la 3,3 % din PIB în 2020, investițiile publice au crescut la 3,5 % din PIB în 2021 și se preconizează că vor crește în continuare la 3,7 % din PIB în 2022, acestea din urmă depășind deficitul public din 2022. Sprijinul bugetar – măsurat prin variația anuală cumulată a soldului primar în 2020 și 2021 comparativ cu 2019, plus impulsul bugetar oferit de fondurile UE – este estimat la 15,9 % din PIB, incluzând măsurile bugetare discreționare și funcționarea stabilizatorilor automați. Măsurile luate de Austria în 2021 au fost conforme cu Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020.

Poziția datoriei pe termen mediu: Datoria publică a crescut de la 40,7 % la sfârșitul anului 2019 la 53,4 % din PIB la sfârșitul anului 2020. Aceasta se situa la 57 % din PIB la sfârșitul anului 2021 și se estimează că va ajunge la 58,5 % și 59,5 % din PIB la sfârșitul anului 2022, respectiv 2023. În general, analiza sustenabilității datoriei indică riscuri medii pe termen mediu. Se preconizează că implementarea reformelor din cadrul instrumentului Next Generation EU, în special al MRR, va avea un impact pozitiv substanțial și de durată asupra creșterii PIB-ului în următorii ani, ceea ce ar trebui să contribuie la consolidarea sustenabilității datoriei.

În 2022, pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022 și incluzând informațiile încorporate în Programul de stabilitate al Maltei pentru 2022, se preconizează că orientarea bugetară va fi favorabilă, situându-se la -1,5 % din PIB, conform recomandării Consiliului. Malta planifică să ofere în continuare sprijin pentru redresare prin utilizarea MRR pentru a finanța investiții suplimentare, conform recomandării Consiliului. Se estimează că contribuția pozitivă la activitatea economică a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul MRR și prin alte fonduri ale UE va crește cu 0,2 puncte procentuale din PIB față de anul 2021. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție restrictivă la orientarea bugetară de 0,3 puncte procentuale din PIB în 2022. Prin urmare, Malta nu planifică să mențină investițiile finanțate la nivel național. În același timp, se preconizează că creșterea cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără noile măsuri privind veniturile) în 2022 va avea o contribuție expansionistă de 1,6 puncte procentuale la orientarea bugetară generală. Această contribuție expansionistă semnificativă include impactul suplimentar al măsurilor de abordare a consecințelor economice și sociale ale creșterii prețurilor la energie (0,5 % din PIB), precum și costurile pentru oferirea de protecție temporară persoanelor strămutate din Ucraina (0,1 % din PIB). În plus, guvernul a acordat sprijin financiar gospodăriilor (0,3 % din PIB), a majorat prestațiile regimurilor de pensii contributive și necontributive peste ajustarea în funcție de costul vieții (0,2 % din PIB), în timp ce rata de creștere a consumului intermediar (în afara măsurilor) a rămas puternică (0,4 % din PIB).

Poziția bugetară pe termen mediu, inclusiv investițiile: Deficitul public a scăzut de la 9,5 % în 2020 la 8 % din PIB în 2021. Se preconizează că acesta va fi de 5,6 % din PIB în 2022, respectiv de 4,6 % din PIB în 2023. După ce au crescut la 4,5 % din PIB în 2020, investițiile publice au scăzut la 4,2 % din PIB în 2021 și se preconizează că se vor situa la 4,1 % din PIB în 2022. Sprijinul bugetar – măsurat prin variația anuală cumulată a soldului primar în 2020 și 2021 comparativ cu 2019, plus impulsul bugetar oferit de fondurile UE – este estimat la 21,8 % din PIB, incluzând măsurile bugetare discreționare și funcționarea stabilizatorilor automați. Măsurile luate de Malta în 2021 au fost conforme cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020.

Poziția datoriei pe termen mediu: Datoria publică a crescut de la 65,5 % la sfârșitul anului 2019 la 79,6 % din PIB la sfârșitul anului 2020. Aceasta se situa la 76,8 % din PIB la sfârșitul anului 2021 și se estimează că va ajunge la 76,4 % și 76,1 % din PIB la sfârșitul anului 2022, respectiv 2023. În general, analiza sustenabilității datoriei indică riscuri medii pe termen mediu. Se preconizează că implementarea reformelor din cadrul instrumentului Next Generation EU, în special al MRR, va avea un impact pozitiv substanțial și de durată asupra creșterii PIB-ului în următorii ani, ceea ce ar trebui să contribuie la consolidarea sustenabilității datoriei.

Poziția bugetară pe termen mediu, inclusiv investițiile: Deficitul public a scăzut de la 7,8 % în 2020 la 6,8 % din PIB în 2021. Se preconizează că acesta va fi de 6 % din PIB în 2022, respectiv de 4,9 % din PIB în 2023. După ce au crescut la 6,4 % din PIB în 2020, investițiile publice au scăzut la 5,8 % din PIB în 2021 și se preconizează că se vor situa la 5,4 % din PIB în 2022. Sprijinul bugetar – măsurat prin variația anuală cumulată a soldului primar în 2020 și 2021 comparativ cu 2019, plus impulsul bugetar oferit de fondurile UE – este estimat la 15,1 % din PIB, incluzând măsurile bugetare discreționare și funcționarea stabilizatorilor automați. Măsurile luate de Ungaria în 2021 au fost conforme cu Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020.

Poziția macroeconomică pe termen mediu: După o contracție de 2,2 % în 2020, economia a înregistrat o creștere de 5,9 % în 2021 și se preconizează că va înregistra o creștere de 3,7 % în 2022 și de 3 % în 2023. În 2022, creșterea economică este determinată, în principal, de consumul privat și de investiții. În 2021, activitatea economică a depășit nivelul înregistrat în 2019.

Poziția bugetară pe termen mediu, inclusiv investițiile: Deficitul public a scăzut de la 6,9 % în 2020 la 1,9 % din PIB în 2021. Se preconizează că acesta va fi de 4,0 % din PIB în 2022, respectiv de 4,4 % din PIB în 2023. După ce au crescut la 4,5 % din PIB în 2020, investițiile publice au scăzut la 4,1 % din PIB în 2021 și se preconizează că vor crește la 4,2 % din PIB în 2022, acestea din urmă depășind deficitul public din 2021 și 2022. Sprijinul bugetar – măsurat prin variația anuală cumulată a soldului primar în 2020 și 2021 comparativ cu 2019, plus impulsul bugetar oferit de fondurile UE – este estimat la 10,5 % din PIB, incluzând măsurile bugetare discreționare și funcționarea stabilizatorilor automați. Măsurile luate de Polonia în 2021 au fost în concordanță cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020.

În 2022, pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022 și incluzând informațiile încorporate în Programul de convergență al Poloniei pentru 2022, se preconizează că orientarea bugetară va fi favorabilă, situându-se la -3,4 % din PIB, conform recomandării Consiliului. Polonia planifică să ofere sprijin pentru redresare prin utilizarea MRR pentru a finanța investiții suplimentare, conform recomandării Consiliului. Se estimează că contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul MRR și reziliență și prin alte fonduri ale UE la activitatea economică va crește cu 0,1 puncte procentuale din PIB comparativ cu 2021. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă la orientarea bugetară de 0,3 puncte procentuale din PIB în 2022. Prin urmare, Polonia planifică să mențină investițiile finanțate la nivel național, conform recomandării Consiliului. În același timp, se preconizează că creșterea cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără noile măsuri privind veniturile) în 2022 va avea o contribuție expansionistă de 2,7 puncte procentuale la orientarea bugetară generală. Această contribuție expansionistă semnificativă include impactul suplimentar al măsurilor de abordare a consecințelor economice și sociale ale creșterii prețurilor la energie (1,0 % din PIB), precum și costurile pentru oferirea de protecție temporară persoanelor strămutate din Ucraina (0,6 % din PIB), în timp ce se preconizează că o nouă alocație pentru îngrijirea copiilor de vârstă mică (așa-numitul „Capital pentru îngrijirea familiei”) va contribui (0,1 % din PIB) la creșterea cheltuielilor curente nete. În ceea ce privește veniturile, se preconizează că reducerea ratei impozitului pe venitul persoanelor fizice în temeiul Pactului polonez (0,7 % din PIB) și scăderea ratelor impozitului pe profit (0,1 % din PIB) vor contribui, de asemenea, la orientarea bugetară expansionistă. Se preconizează că creșterea mai mare a prețurilor de consum în comparație cu deflatorul PIB ar urma să afecteze contribuția expansionistă a cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național în 2022, prin creșterea cheltuielilor cu consumul public de bunuri și servicii.

Poziția datoriei pe termen mediu: Datoria publică a crescut de la 45,6 % la sfârșitul anului 2019 la 57,1 % din PIB la sfârșitul anului 2020. Aceasta se situa la 53,8 % din PIB la sfârșitul anului 2021 și se estimează că va ajunge la 50,8 % și 49,8 % din PIB la sfârșitul anului 2022, respectiv 2023. În general, analiza sustenabilității datoriei indică riscuri medii pe termen mediu. Se preconizează că implementarea reformelor din cadrul instrumentului Next Generation EU, în special al MRR, va avea un impact pozitiv substanțial și de durată asupra creșterii PIB-ului în următorii ani, ceea ce ar trebui să contribuie la consolidarea sustenabilității datoriei.

Alți factori invocați de statul membru: La 9 mai 2022, Polonia a furnizat factori relevanți suplimentari, care nu au fost încă menționați mai sus, și anume faptul că deficitul public pentru 2023 este estimat la 3,7 % din PIB, în pofida unei creșteri planificate a cheltuielilor militare (care sunt înregistrate parțial ca investiții publice), în conformitate cu Legea din 11 martie 2022 privind apărarea patriei, la 3,0 % din PIB, de la 2,2 % din PIB în 2022.

4.2.16.Slovenia

Poziția macroeconomică pe termen mediu: După o contracție de 4,2 % în 2020, economia a înregistrat o creștere de 8,1 % în 2021 și se preconizează că va înregistra o creștere de 3,7 % în 2022 și de 3,1 % în 2023. În 2022, creșterea economică este determinată, în principal, de consumul privat și de investiții. În 2021, activitatea economică a depășit nivelul înregistrat în 2019.

Poziția bugetară pe termen mediu, inclusiv investițiile: Deficitul public a scăzut de la 7,8 % în 2020 la 5,2 % din PIB în 2021. Se preconizează că acesta va fi de 4,3 % din PIB în 2022, respectiv de 3,4 % din PIB în 2023. După ce au crescut la 4,1 % din PIB în 2020, investițiile publice au crescut la 4,7 % din PIB în 2021 și se preconizează că vor crește în continuare la 5,7 % din PIB în 2022, acestea din urmă depășind deficitul public din 2022. Sprijinul bugetar – măsurat prin variația anuală cumulată a soldului primar în 2020 și 2021 comparativ cu 2019, plus impulsul bugetar oferit de fondurile UE – este estimat la 15,8 % din PIB, incluzând măsurile bugetare discreționare și funcționarea stabilizatorilor automați. Măsurile luate de Slovenia în 2021 au fost în concordanță cu recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020.

În 2022, pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022 și incluzând informațiile încorporate în Programul său de stabilitate pentru 2022, se preconizează că orientarea bugetară va fi favorabilă, situându-se la -2,6 % din PIB. Slovenia planifică să ofere în continuare sprijin pentru redresare prin utilizarea MRR pentru a finanța investiții suplimentare, conform recomandării Consiliului. Se estimează că contribuția pozitivă la activitatea economică a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul MRR și prin alte fonduri ale UE va crește cu 0,2 puncte procentuale din PIB față de anul 2021. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă la orientarea bugetară de 0,9 puncte procentuale din PIB în 2022. Prin urmare, Slovenia planifică să mențină investițiile finanțate la nivel național, conform recomandării Consiliului. În același timp, se preconizează că creșterea cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără noile măsuri privind veniturile) în 2022 va avea o contribuție expansionistă de 1,6 puncte procentuale la orientarea bugetară generală. Această contribuție expansionistă semnificativă include impactul suplimentar al măsurilor de abordare a consecințelor economice și sociale ale creșterii prețurilor la energie (0,4 % din PIB), precum și costurile pentru oferirea de protecție temporară persoanelor strămutate din Ucraina (0,1 % din PIB). Se preconizează că creșterea mai mare a prețurilor de consum în comparație cu deflatorul PIB ar urma să afecteze contribuția expansionistă a cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național în 2022, prin creșterea cheltuielilor cu consumul public de bunuri și servicii, precum și cu prestațiile sociale ca urmare a indexării și cu salariile din sectorul public ca urmare a creșterii presiunii salariale.

Poziția datoriei pe termen mediu: Datoria publică a crescut de la 65,6 % la sfârșitul anului 2019 la 79,8 % din PIB la sfârșitul anului 2020. Aceasta se situa la 74,7 % din PIB la sfârșitul anului 2021 și se estimează că va ajunge la 74,1 % și 72,7 % din PIB la sfârșitul anului 2022, respectiv 2023. În general, analiza sustenabilității datoriei indică riscuri ridicate pe termen mediu. Conform proiecției de referință pe 10 ani, ponderea datoriei publice se va stabiliza în următorii cinci ani. Cu toate acestea, începând din 2027, ponderea datoriei ar urma să înceapă să crească la aproximativ 83 % din PIB în 2032. Traiectoria datoriei este sensibilă la șocurile macroeconomice. Conform proiecțiilor stocastice, care simulează o gamă largă de șocuri temporare posibile asupra variabilelor macroeconomice, este probabil ca ponderea datoriei să fie mai mare în 2026 decât în 2021. În plus, ar fi necesar un efort de consolidare bugetară de 4 ½ puncte procentuale din PIB pentru a reduce datoria la 60 % din PIB în 15 ani. Există și alți factori relevanți pentru o evaluare globală a sustenabilității datoriei. Pe de o parte, printre factorii de atenuare a riscurilor se numără prelungirea scadenței datoriei din ultimii ani, existența unor surse de finanțare relativ stabile, moneda în care este denominată datoria și costurile îndatorării aflate la un nivel minim istoric. În plus, se preconizează că punerea în aplicare a reformelor din cadrul instrumentului Next Generation EU, în special al MRR, va avea un impact pozitiv și de durată asupra creșterii PIB-ului, ceea ce ar trebui să consolideze sustenabilitatea datoriei. Pe de altă parte, factorii de creștere a riscurilor se referă la ponderea datoriei deținute de nerezidenți, la creșterea cheltuielilor suplimentare cu îngrijirea pe termen lung care rezultă dintr-o lege recent adoptată privind îngrijirea pe termen lung și la riscurile de datorii contingente provenite din sectorul privat, inclusiv prin posibila materializare a garanțiilor de stat considerabile acordate întreprinderilor și lucrătorilor independenți pe parcursul crizei COVID-19.

Alți factori invocați de statul membru: Analiza prezentată în secțiunile anterioare cuprinde deja factorii esențiali menționați de Slovenia la 9 mai 2022.

4.2.17.Slovacia

Poziția macroeconomică pe termen mediu: După o contracție de 4,4 % în 2020, economia a înregistrat o creștere de 3 % în 2021 și se preconizează că va înregistra o creștere de 2,3 % în 2022 și de 3,6 % în 2023. În 2022, creșterea economică este determinată, în principal, de investiții și de consumul privat. Se preconizează că, în 2022, activitatea economică va reveni la nivelul înregistrat în 2019.

Poziția bugetară pe termen mediu, inclusiv investițiile: Deficitul public a crescut de la 5,5 % în 2020 la 6,2 % din PIB în 2021. Se preconizează că acesta va fi de 3,6 % din PIB în 2022, respectiv de 2,6 % din PIB în 2023. După ce au scăzut la 3,5 % din PIB în 2020, investițiile publice au scăzut la 3,2 % din PIB în 2021 și se preconizează că vor crește la 4,2 % din PIB în 2022, acestea din urmă depășind deficitul public din 2022. Sprijinul bugetar – măsurat prin variația anuală cumulată a soldului primar în 2020 și 2021 comparativ cu 2019, plus impulsul bugetar oferit de fondurile UE – este estimat la 11,9 % din PIB, incluzând măsurile bugetare discreționare și funcționarea stabilizatorilor automați. Măsurile luate de Slovacia în 2021 au fost în concordanță cu Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020.

În 2022, pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2022 și incluzând informațiile încorporate în Programul de stabilitate al Slovaciei pentru 2022, se preconizează că orientarea bugetară va fi restrictivă, situându-se la +0,3 % din PIB, în timp ce Consiliul a recomandat o orientare bugetară favorabilă. Slovacia planifică să ofere în continuare sprijin pentru redresare prin utilizarea MRR pentru a finanța investiții suplimentare, conform recomandării Consiliului. Se estimează că contribuția pozitivă a cheltuielilor finanțate prin granturi în cadrul MRR și prin alte fonduri ale UE la activitatea economică va crește cu 0,7 puncte procentuale din PIB comparativ cu 2021. Se preconizează că investițiile finanțate la nivel național vor avea o contribuție expansionistă la orientarea bugetară de 0,4 puncte procentuale din PIB în 2022. Prin urmare, Slovacia planifică să mențină investițiile finanțate la nivel național, conform recomandării Consiliului. În același timp, se preconizează că creșterea cheltuielilor primare curente finanțate la nivel național (fără noile măsuri privind veniturile) în 2022 va avea o contribuție restrictivă de 1,6 puncte procentuale la orientarea bugetară generală. Aceasta include impactul suplimentar al costurilor pentru oferirea de protecție temporară persoanelor strămutate din Ucraina (0,1 % din PIB). Din cauza unei indexări întârziate în funcție de inflație, cheltuieli publice majore cum ar fi prestațiile sociale, altele decât cele în natură, sau remunerarea angajaților au o rată de creștere mai mică decât inflația în 2022 și contribuie la orientarea restrictivă.

Poziția datoriei pe termen mediu: Datoria publică a crescut de la 48,1 % la sfârșitul anului 2019 la 59,7 % din PIB la sfârșitul anului 2020. Aceasta se situa la 63,1 % din PIB la sfârșitul anului 2021 și se estimează că va ajunge la 61,7 % și 58,3 % din PIB la sfârșitul anului 2022, respectiv 2023. În general, analiza sustenabilității datoriei indică riscuri ridicate pe termen mediu. Conform proiecției de referință pe 10 ani, ponderea datoriei publice va scădea în următorii cinci ani la 54 % în 2026. Cu toate acestea, începând din 2027, ponderea datoriei ar începe să crească la aproximativ 61 % din PIB în 2032. Conform proiecțiilor stocastice, care simulează o gamă largă de șocuri temporare posibile asupra variabilelor macroeconomice, există un grad semnificativ de incertitudine cu privire la proiecții. Există și alți factori relevanți pentru o evaluare globală a sustenabilității datoriei. Pe de o parte, printre factorii de atenuare a riscurilor se numără prelungirea scadenței datoriei în ultimii ani, moneda în care este denominată datoria, ponderea limitată a datoriei publice pe termen scurt și costurile îndatorării aflate la un nivel minim istoric. În plus, se preconizează că punerea în aplicare a reformelor din cadrul instrumentului Next Generation EU, în special al MRR, va avea un impact pozitiv și de durată asupra creșterii PIB-ului, ceea ce ar trebui să consolideze sustenabilitatea datoriei. Pe de altă parte, factorii de creștere a riscurilor se referă la ponderea ridicată a datoriei deținute de nerezidenți, la poziția investițională internațională netă negativă și la riscurile de datorii contingente provenite din sectorul privat, inclusiv prin posibila materializare a garanțiilor de stat considerabile acordate întreprinderilor și lucrătorilor independenți pe parcursul crizei COVID-19.

Alți factori invocați de statul membru: La 6 mai 2022, Slovacia a prezentat factori relevanți suplimentari, care nu au fost încă menționați mai sus. Astfel, s-a menționat impactul unei taxe majorate la bugetul UE ca urmare a unor nereguli în procesul de vămuire (0,5 % din PIB). Slovacia menționează, de asemenea, pe lângă deficitul primar predominant, o acumulare suplimentară de active financiare (2,2 % din PIB), cu un total estimat la 12 % din PIB, cu mult peste valorile istorice.