— să aibă capacitatea de a-și asuma obligațiile care îi revin în calitate de stat membru, inclusiv de a subscrie la obiectivele uniunii politice, economice și monetare”.

În decembrie 1995, la Madrid, Consiliul European menționa nevoia de „a crea condițiile pentru integrarea treptată și armonioasă a țărilor [solicitante], în special prin dezvoltarea economiei de piață, ajustarea structurilor administrative ale acestora și crearea unui mediu economic și monetar stabil”.

În decembrie 2006, Consiliul European a stabilit că „o strategie de extindere bazată pe consolidare, condiționalitate și comunicare, combinată cu capacitatea Uniunii de a integra noi membri, formează baza unui consens reînnoit privind extinderea”.

În cazul Balcanilor de Vest, Consiliul a definit, la 31 mai 1999, condițiile specifice în temeiul procesului de stabilizare și de asociere (PSA). Printre acestea se numără cooperarea cu Tribunalul Penal Internațional pentru Fosta Iugoslavie și cooperarea regională. Aceste condiții sunt un element fundamental al ASA.

Prezentul aviz a fost elaborat folosind o metodologie similară celei utilizate în avizele anterioare ale Comisiei. În cadrul unui chestionar și al întrebărilor subsecvente, Bosnia și Herțegovina a primit în total 3 897 de întrebări cu privire la toate politicile UE. Țara a răspuns în termen de 14 luni la cele 3 242 de întrebări inițiale și în termen de 8 luni la cele 655 de întrebări subsecvente. În pofida instituirii unui mecanism de coordonare privind chestiunile legate de UE, autoritățile nu au putut conveni asupra răspunsurilor la 22 de întrebări: o întrebare cu privire la criteriile politice, patru întrebări cu privire la politica regională și 17 întrebări cu privire la politicile educaționale.

Comisia a organizat numeroase misiuni de experți în Bosnia și Herțegovina, concentrându-se în principal asupra domeniilor corespunzătoare criteriilor politice. De asemenea, Comisia a luat în considerare contribuțiile primite în urma consultărilor cu părțile interesate, ca de exemplu organizațiile societății civile, organizațiile internaționale și statele membre ale UE. Această abordare i-a permis Comisiei să evalueze capacitatea administrativă a instituțiilor din Bosnia și Herțegovina și modul de punere în aplicare al legislației. De asemenea, a permis o mai bună identificare a provocărilor și a priorităților pentru care sunt necesare acțiuni viitoare. În prezentul aviz și în raportul analitic de însoțire a avizului, Comisia a analizat situația actuală și a prezentat orientări pentru abordarea atât a problemelor pe termen scurt, cât și pe termen mai lung.

Analiza detaliată care stă la baza prezentului aviz se regăsește în raportul intitulat Analytical Report accompanying the Opinion on Bosnia and Herzegovina’s application for membership of the European Union. Raportul analitic prezintă estimări inițiale cu privire la impactul viitoarei aderări a Bosniei și Herțegovinei în unele domenii-cheie de politică. Comisia va furniza evaluări ale impactului mai detaliate privind aceste domenii de politică în etapele ulterioare ale procesului de preaderare. În plus, Tratatul de aderare a Bosniei și Herțegovinei la UE ar presupune o adaptare tehnică a instituțiilor UE în lumina Tratatului privind Uniunea Europeană.

b) Relațiile dintre UE și Bosnia și Herțegovina

De la semnarea în 1995 la Paris a Acordului-cadru general pentru pace de la Dayton, relațiile dintre UE și Bosnia și Herțegovina s-au caracterizat printr-o mai mare implicare și un dinamism reînnoit.

Bosnia și Herțegovina participă la procesul de stabilizare și de asociere, iar cetățenii săi beneficiază, din 2010, de posibilitatea de a călători fără viză în țările Schengen. Acordul de stabilizare și de asociere este în vigoare din 2015. În 2016, țara a introdus cererea de aderare la UE.

Acordul de stabilizare și de asociere dintre Bosnia și Herțegovina și UE a fost semnat la 16 iunie 2008 la Luxemburg, alături de un acord interimar, care, de la 1 iulie 2008, reglementează comerțul și aspectele legate de comerț.

În decembrie 2014, Consiliul a convenit asupra unei abordări reînnoite în ceea ce privește Bosnia și Herțegovina și a invitat Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/vicepreședintele Comisiei și comisarul pentru politica de vecinătate și negocieri privind extinderea să poarte discuții cu liderii politici pentru a obține angajamentul irevocabil al acestora de efectuare a reformelor pentru aderarea la UE. În urma acordului cu privire la angajamentul scris al președinției Bosniei și Herțegovinei, a semnării acestuia de către liderii celor 14 partide parlamentare și a aprobării acestuia de către Adunarea Parlamentară, Consiliul a aprobat intrarea în vigoare a ASA, care se aplică de la 1 iunie 2015. Odată cu intrarea în vigoare a ASA, Bosnia și Herțegovina a deschis un nou capitol al relațiilor sale cu UE și și-a confirmat angajamentul de a continua procesul de aderare la UE. ASA constituie cadrul angajamentelor reciproce într-o gamă largă de aspecte politice, comerciale și economice, precum și temeiul juridic al unui dialog în materie de politici oficializat.

UE oferă Bosniei și Herțegovinei orientări cu privire la prioritățile în materie de reformă în vederea aderării acestei țări la UE. Dialogul în materie de politici dintre Comisia Europeană și Bosnia și Herțegovina se derulează din 2009 în temeiul Acordului interimar și, din 2015, în temeiul ASA. Dialogul în materie de politici privind statul de drept se desfășoară din 2011 în contextul „dialogului structurat privind justiția” și, din 2016, în cadrul Subcomitetului ASA privind justiția, libertatea și securitatea. De asemenea, din 2017 au loc reuniuni ale grupului special privind reforma administrației publice.

Bosnia și Herțegovina a dezvoltat capacități administrative adecvate care să asigure punerea în aplicare a dispozițiilor ASA, în special în ceea ce privește buna funcționare a Consiliului de stabilizare și de asociere, a Comitetului de stabilizare și de asociere și a subcomitetelor sectoriale. Protocolul de adaptare a ASA pentru a se ține seama de aderarea Croației la UE a intrat în vigoare la 1 octombrie 2017, după ce s-a aplicat cu titlu provizoriu de la 1 februarie 2017.

Cu toate acestea, pentru a-și îndeplini obligațiile legale în temeiul acordului, Bosnia și Herțegovina trebuie să asigure funcționarea Comisiei parlamentare de stabilizare și de asociere și să elaboreze un program național pentru adoptarea acquis-ului UE.

Dimensiunea parlamentară a ASA nu funcționează în mod adecvat. Comisia parlamentară de stabilizare și de asociere a fost instituită în noiembrie 2015 ca parte a organelor ASA, dar nu și-a adoptat regulamentul de procedură din cauza insistențelor anumitor delegați din Bosnia și Herțegovina cu privire la includerea unor dispoziții privind votul etnic care nu sunt în conformitate cu standardele europene. În pofida acestui fapt, Parlamentul European discută și adoptă în mod regulat rezoluții referitoare la situația și evoluțiile din Bosnia și Herțegovina în vederea aderării acesteia la UE.

Bosnia și Herțegovina participă la un dialog economic cu Comisia și cu statele membre ale UE. Bosnia și Herțegovina prezintă Comisiei, în fiecare an, un program de reformă economică pe termen mediu care descrie planurile de consolidare a stabilității macrobugetare și de abordare a obstacolelor structurale care stau în calea creșterii economice. Pe baza programului de reformă economică, Bosnia și Herțegovina se reunește în fiecare an, în cadrul dialogului economic și financiar, cu Comisia, statele membre ale UE și toate celelalte țări implicate în procesul de aderare. Scopul acestui dialog cu privire la guvernanța economică este de a pregăti țara pentru participarea sa viitoare la coordonarea politicilor economice ale UE, inclusiv în cadrul procesului semestrului european.

În perioada 2015-2018, Bosnia și Herțegovina a instituit un „program de reforme” ambițios care să restabilească creșterea economică și oportunitățile de creare de locuri de muncă. Deși există în continuare importante provocări, reformele întreprinse au contribuit la îmbunătățirea indicatorilor economici și a situației macroeconomice, inclusiv la finanțe publice echilibrate și la o creștere economică constantă. O nouă serie de măsuri de reformă socioeconomică trebuie adoptate și aplicate de guvernele de la toate nivelurile țării, în deplină concordanță cu programul de reformă economică și cu orientările de politică stabilite de comun acord.

În urma unei decizii a Consiliului, cetățenii Bosniei și Herțegovinei beneficiază de un regim de călătorii fără viză în spațiul Schengen începând din noiembrie 2010. Această decizie a fost adoptată având în vedere progresele substanțiale înregistrate în materie de justiție, libertate și securitate și respectarea celor 174 de condiții specifice stabilite în Foaia de parcurs privind liberalizarea vizelor, ca de exemplu introducerea pașapoartelor biometrice. Comisia monitorizează și prezintă rapoarte periodic cu privire la punerea în aplicare a foii de parcurs. În decembrie 2018, Comisia a adoptat al doilea raport din cadrul mecanismului privind suspendarea exceptării de la obligativitatea vizelor. În general, Bosnia și Herțegovina continuă să îndeplinească toate criteriile de referință privind liberalizarea vizelor.

Bosnia și Herțegovina a ratificat Tratatul de instituire a Comunității Energiei în septembrie 2006, Acordul privind stabilirea unui spațiu aerian comun european în iulie 2007 și Tratatul de instituire a Comunității transporturilor în aprilie 2018.