Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind consolidarea guvernanței pe mai multe niveluri în contextul promovării participării tinerilor la procesele decizionale

(2021/C 241/03)

CONSILIUL ȘI REPREZENTANȚII GUVERNELOR STATELOR MEMBRE, REUNIȚI ÎN CADRUL CONSILIULUI,

AMINTIND CĂ:

1. Articolul 165 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene prevede că acțiunea Uniunii Europene urmărește să sprijine participarea tinerilor la viața democratică a Europei.

2. Articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană stipulează că „Uniunea se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților”. Articolul 10 alineatul (3) recunoaște dreptul fiecărui cetățean de a lua parte la viața democratică a Uniunii Europene.

3. Articolele 11 și 12 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene prevăd dreptul tuturor la libertatea de exprimare, la întrunire pașnică și la asociere. Articolul 24 prevede că copiii își pot exprima opiniile în mod liber și stipulează că acestea trebuie luate în considerare în problemele care îi privesc, în funcție de vârsta și gradul lor de maturitate.

4. Rezoluția Consiliului privind un cadru pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului: Strategia Uniunii Europene pentru tineret pe perioada 2019-2027 ( 1 ) se referă la importanța încurajării implicării sociale și civice și urmărește să asigure faptul că toți tinerii dispun de resursele necesare pentru a participa la viața societății. Rezoluția recunoaște totodată principiul participării ( 2 ) și dimensiunea globală, europeană, națională, regională și locală ( 3 )

5. Agenda 2030 a Organizației Națiunilor Unite pentru dezvoltare durabilă ( 4 ) identifică tinerii drept agenți activi ai dezvoltării durabile; Programul mondial al ONU de acțiune pentru tineret ( 5 ) solicită participarea deplină și efectivă a tinerilor la viața societății.

6. Carta europeană a Consiliului Europei privind participarea tinerilor la viața locală și regională ( 6 ) subliniază nevoia de a îmbunătăți capacitatea tinerilor de a se bucura neîngrădit de drepturile și de libertățile lor, mai ales de cele legate de participare.

7. Concluziile Consiliului privind promovarea conștiinței democratice și a angajamentului democratic în rândul tinerilor din Europa ( 7 ) recunoaște că tuturor tinerilor ar trebui să li se permită să participe în mod semnificativ la luarea deciziilor referitoare la toate chestiunile care îi privesc. Ei au dreptul la libertate de exprimare, acces la informații și protecție împotriva discriminării.

8. Concluziile Consiliului privind rolul tinerilor în construirea unei societăți sigure, armonioase și caracterizate de coeziune în Europa ( 8 ) afirmă că tinerii sunt inovatori de valoare și agenți ai schimbării, iar contribuțiile lor ar trebui să fie sprijinite și solicitate în mod activ, și considerate esențiale în construirea unei societăți pașnice și în sprijinirea guvernanței democratice.

9. Rezoluția Consiliului privind încurajarea participării politice a tinerilor la viața democratică în Europa ( 9 ) și Rezoluția Consiliului privind încurajarea unor forme noi și eficace de participare a tuturor tinerilor la viața democratică din Europa ( 10 ) consolidează dimensiunea generală axată pe tineret și subliniază importanța promovării participării active și responsabile a tinerilor la elaborarea politicilor care le afectează viețile.

10. Sondajul Eurobarometru Flash din 2019 privind tinerii ( 11 ) indică faptul că aceștia sunt foarte activi în viața democratică și că nivelurile de participare sunt în creștere, trei sferturi dintre tinerii respondenți declarând că au fost implicați într-o formă sau alta de activitate organizată.

11. Studiul privind situația reprezentării tinerilor în UE ( 12 ) sugerează că sectorul tineretului din UE este în creștere și că structurile tradiționale de tineret, precum ONG-urile și rețelele, continuă să joace un rol-cheie. Studiul stabilește totodată că este nevoie de spații mai diverse și mai flexibile de participare.

RECUNOSCÂND URMĂTOARELE:

12. Deși s-au înregistrat progrese importante, tinerii continuă să aibă mai puține ocazii de a participa, sunt subreprezentați în procesele decizionale și se confruntă cu provocări multiple, care s-au accentuat ca urmare a pandemiei de COVID-19. Printre principalele provocări ( 13 ) care s-au amplificat în rândul tinerilor aflați în situații vulnerabile se numără un risc mai ridicat de șomaj, un caracter precar al locurilor de muncă, sărăcia, excluderea, marginalizarea, discriminarea și inegalitatea, investițiile insuficiente în dezvoltarea competențelor și impactul asupra sănătății lor mintale.

13. Vulnerabilitatea tot mai mare a tinerilor are legătură cu accesul inegal la programe formale incluzive de educație și formare, la învățarea nonformală și la cea informală și la oportunități în acest sens, cu suprareprezentarea tinerilor în categoria muncii atipice și cu accesul insuficient la protecție socială, toate acestea având un efect structural asupra vieții tinerilor, asupra emancipării lor și a tranziției către autonomie, mai ales sub aspectul accesului la locuințe, al condițiilor de viață echitabile, al asistenței medicale și al locurilor de muncă decente.

14. Este nevoie urgent ca tinerilor să li se asigure o educație civică de calitate, care să promoveze valorile democratice, și să fie dotați cu competențe în materie de informare și alfabetizare mediatică pentru a fi capabili să înțeleagă contextele politice și societale, să recunoască amenințările pe care le reprezintă dezinformarea, polarizarea și propaganda și să fie informați exhaustiv și în mod liber, pentru a putea face alegeri și pentru a putea lua decizii relevante.

15. Noua Agendă strategică 2019-2024 ( 14 ) a Consiliului European și programul de lucru al Comisiei pe 2021 ( 15 ) recunosc rolul tinerilor în construirea unei Europe neutre din punct de vedere climatic, verzi, echitabile, digitale și sociale, în promovarea unor modele de consum și de producție durabile și în punerea în aplicare a Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă și a Acordului de la Paris privind schimbările climatice.

16. Învățarea nonformală și cea informală joacă un rol esențial, de pildă în ceea ce privește chestiunile civice și participarea, fac parte integrantă din programul european pentru activitățile pentru tineret ( 16 ) și urmăresc să aprofundeze și să dezvolte cooperarea dintre diferiții actori implicați în activitățile pentru tineret din domenii diferite, în conformitate cu „Procesul de la Bonn” și cu punerea în aplicare a cadrului strategic pentru dezvoltarea activităților pentru tineret ( 17 )

CONSIDERĂ CĂ:

17. Tinerii își aduc o contribuție esențială la dezvoltarea viitoare a societății. Deciziile adoptate acum le afectează viața atât în prezent, cât și în viitor. Tinerii sunt afectați de aspecte transsectoriale și care au legătură cu agenda politică în ansamblul ei, prin urmare angajamentul și implicarea lor în identificarea unor soluții pentru provocările societale, de mediu, digitale, economice, culturale și politice sunt esențiale pentru promovarea principiului democratic al reprezentării. Aceasta ar trebui să le permită tinerilor să preia controlul asupra propriilor vieți, să învețe, să aibă un cuvânt de spus în construirea unor societăți reziliente, bazate pe coeziune, incluzive, neutre din punct de vedere climatic, prospere, echitabile și sustenabile și să contribuie la redresarea Europei în contextul unor situații de criză majore, cum este pandemia de COVID-19, precum și la tranziția digitală și la cea verde.

18. Pentru o abordare eficace a guvernanței pe mai multe niveluri ( 18 ) în domeniul tineretului și mai ales pentru participarea tinerilor este important să se sprijine asigurarea și dezvoltarea reprezentării tinerilor la toate nivelurile ( 19 ) , să se recunoască dreptul tinerilor de a se organiza singuri și de a participa, precum și să li se creeze condițiile necesare în acest sens. Recunoașterea organizațiilor și structurilor de tineret și sprijinirea acestora, cu garantarea unui mediu propice la toate nivelurile, sunt indispensabile pentru o participare a tinerilor la procesele decizionale care să fie eficace, autentică și durabilă.

19. Strategia Uniunii Europene pentru tineret pe perioada 2019-2027 ( 20 ) se referă la participarea tinerilor la viața democratică, sprijină implicarea socială și angajamentul civic și urmărește să asigure că toți tinerii dispun de resursele necesare pentru a participa la viața societății, punând accent pe realizarea viziunii și a obiectivelor tinerilor pentru Europa prin mobilizarea instrumentelor de politici de la nivelul UE, precum și prin acțiuni întreprinse la nivel național, regional și local de toate părțile interesate.

20. Cele 11 obiective europene pentru tineret ( 21 ) se axează pe viziunea tinerilor pentru Europa, identifică domeniile transsectoriale care afectează viețile tinerilor și reflectă prioritățile importante pentru aceștia, inclusiv participarea însăși a tinerilor, prin obiectivul european pentru tineret #9 intitulat „Spațiu și participare pentru toți”.

21. Participarea tinerilor se caracterizează prin exercitarea drepturilor și accesul la oportunități, prin acces egal, sprijin și responsabilitate de a participa și de a influența deciziile, precum și prin implicarea sistematică în acțiuni și activități care contribuie la consolidarea unei societăți bazate pe valorile UE.

22. Participarea tinerilor mai are legătură și cu prevenirea restrângerii spațiului pentru societatea civilă, care are un impact substanțial asupra proceselor decizionale și care generează provocări suplimentare pentru tineri, pentru organizațiile și structurile de tineret și pentru lucrătorii de tineret.

23. Dialogul UE cu tinerii ( 22 ) a jucat un rol esențial în ultimii 10 ani în stimularea participării tinerilor la toate nivelurile, prin implicarea consiliilor tinerilor, a grupurilor de lucru naționale și a altor părți interesate, precum și prin promovarea concomitentă a dialogului structural cu factorii de decizie relevanți. Părțile interesate ale societății civile din domeniul tineretului, mai ales Forumul European de Tineret, organizațiile neguvernamentale internaționale de tineret și consiliile naționale ale tinerilor, au avut o contribuție valoroasă la reprezentarea tinerilor în procesele decizionale de la nivelul UE, printre altele prin intermediul conferințelor de tineret ale Uniunii Europene.

24. Guvernanța în materie de politici pentru tineret variază de la un stat membru la altul, având în vedere contextele lor politice, culturale, istorice, societale și geografice diferite. Statele membre dispun de cadre diferite (cum ar fi cadrul legislativ pentru elaborarea politicilor de tineret, rolul organismelor/structurilor legislative alese sau subiectele abordate de politicile de tineret), precum și de diferite modele de punere în aplicare (de exemplu, coordonare orizontală, verticală sau transsectorială, puteri de punere în aplicare la diferite niveluri ale administrației publice) ( 23 )

25. Piatra de temelie pe care se bazează reprezentarea și participarea tinerilor este constituită din tineri care se exprimă într-o gamă largă și diversă de formate și de contexte geografice. Aceste formate includ organizații și grupuri nonformale, din mediile urbane până în zonele rurale și îndepărtate ( 24 ) , structuri dedicate activităților pentru tineret, consilii ale tinerilor și organizații de tineret de la toate nivelurile, precum și tinere persoane care nu fac parte din structurile sau organizațiile existente.

EVIDENȚIAZĂ CĂ:

26. Este esențial ca toți tinerii să aibă în egală măsură ocazia de a participa, de a se implica și de a fi responsabili în cadrul proceselor decizionale relevante de la toate nivelurile. O astfel de participare este importantă nu numai pentru a asigura calitatea politicilor pentru tineret, dar și pentru toate celelalte politici transversale care îi afectează pe tineri. Miza o constituie dezvoltarea personală, socială, culturală și intelectuală a tinerilor și tranziția lor către vârsta adultă ( 25 )

27. Participarea tinerilor generează un sentiment de apartenență, spirit civic și solidaritate și face procesele politice mai transparente și mai responsabile față de tineri. În același timp, participarea tinerilor îi capacitează pe aceștia și îi ajută să își dezvolte încrederea în sine și spiritul de inițiativă, de asumare și de responsabilitate, permițându-le să dobândească experiență și să își dezvolte competențe relevante pentru viața lor democratică și profesională, în domenii precum gândirea critică, comunicarea, negocierea și spiritul de echipă.

28. Europe goes local Integrarea guvernanței pe mai multe niveluri cu ocazia promovării participării tinerilor la procesele decizionale favorizează apariția unor societăți incluzive și reziliente, consolidează coeziunea socială, civică și teritorială și sudează legăturile dintre politicile de la nivel european și de la nivel local prin inițiative concrete, precum Capitala europeană a tineretului și proiectul Tineret în acțiune al Erasmus+, intitulat ( 26 ) . În același timp, capacitează tinerii prin crearea de oportunități pentru ca aceștia să pună în aplicare și să își îmbunătățească cunoștințele, competențele, aptitudinile și atitudinile de care au nevoie pentru a participa pe deplin în cadrul unor societăți diverse și pentru a fi pregătiți pentru viitor.

29. Transformarea digitală a democrațiilor noastre ( 27 ) aduce cu ea nevoia de a explora și de a promova forme de participare inovatoare și alternative, cum ar fi instrumentele democrației digitale, recunoscând totodată provocările participării la spațiul digital și accesul limitat al unor tineri la internet sau la tehnologiile digitale, precum și lipsa competențelor și a cunoștințelor necesare pentru a le utiliza. Prin urmare, este necesar să se asigure acces și soluții adaptate pentru a sprijini participarea tinerilor la viața democratică prin mijloace digitale și pentru a-i implica într-un mod incluziv.

30. Trebuie sprijinite în continuare politicile care generează mai multe oportunități pentru tineri și care permit participarea lor deplină în societate. În acest context, rolul activităților pentru tineret, al învățării nonformale și informale și al dialogului eficace cu toți tinerii trebuie consolidat, în cadrul unei abordări transsectoriale în domenii precum politicile sociale, ocuparea forței de muncă, educația, digitalizarea, asistența medicală, locuințele, cultura și mediul.

31. Pentru o participare eficace a tinerilor ( 28 ) în societate, trebuie luate în considerare unele aspecte esențiale, cum ar fi: trasarea unor linii directoare pentru guvernanța politicii pentru tineret, învățarea comparativă ( 29 ) cu privire la mecanismele politicilor pentru tineret de la toate nivelurile, formarea funcționarilor publici cu privire la aspecte legate de participarea tinerilor și identificarea rolului și responsabilităților tinerilor în elaborarea, dezvoltarea, punerea în aplicare și evaluarea politicilor.

IAU ACT DE:

32. Ideile și opiniile tinerilor, împărtășite în cadrul Conferinței UE pentru tineret din martie 2021, când tinerii au prezentat o serie de inițiative care oferă o sursă valoroasă de inspirație pentru acțiune factorilor de decizie, organizațiilor de tineret și tinerilor înșiși, pentru a promova democrația în rândul tinerilor la nivel local, regional, național și european. Aceste idei și opinii se referă la: — instituirea de mecanisme la nivelurile relevante pentru consultarea tinerilor cu privire la chestiuni legate de politicile naționale, regionale și locale; — organizarea unor activități de învățare nonformală și de formare în domeniul reprezentării intereselor, adresate tinerilor, inclusiv celor cu mai puține oportunități; — reducerea la 16 ani a vârstei la care se obține dreptul de vot, cuplată cu cursuri de educație civică, pentru a încuraja și a capacita tinerii să participe în mod activ la alegeri; — identificarea și promovarea utilizării spațiilor publice disponibile pentru tineri, precum și prezentarea clară a informației respective; — elaborarea și adoptarea în comun a orientărilor UE și a etichetelor de calitate, pentru a asigura accesul tuturor tinerilor la spații digitale adaptate tinerilor, sigure și favorabile incluziunii; — crearea de platforme pentru sprijinirea inițiativelor ascendente care pornesc de la tineri și a organizațiilor de tineret la nivel local și regional; — extinderea programei școlare și diversificarea părților interesate prin includerea organizațiilor neguvernamentale, pentru a promova dezvoltarea gândirii creative, a cetățeniei active și a exersării în luarea deciziilor prin intermediul educației nonformale.

INVITĂ STATELE MEMBRE CA, ÎN CONFORMITATE CU PRINCIPIUL SUBSIDIARITĂȚII ȘI LA NIVELURILE CORESPUNZĂTOARE:

33. Să asigure responsabilizarea tuturor tinerilor prin educație și formare, informații adaptate tinerilor, feedback, învățare nonformală și informală, activități pentru tineret și alte practici care contribuie la participarea avizată și critică la procesele decizionale pe mai multe niveluri.

34. Să promoveze și să sprijine în mod adecvat instituirea sau îmbunătățirea unor structuri de guvernanță durabile pe mai multe niveluri, pentru a facilita participarea tinerilor la procesele decizionale, precum și la stabilirea agendei, încurajând în același timp o varietate de soluții de participare nonformale. Acest lucru necesită recunoașterea și sprijinirea organizațiilor de tineret, a lucrătorilor de tineret, a tinerilor profesioniști, a liderilor de tineret ( 30 ) , a școlilor, a cadrelor didactice, a antrenorilor, a formatorilor și a altor părți interesate relevante, precum și implicarea deplină a acestora. Ar trebui depuse eforturi specifice pentru apropierea de tinerii care nu sunt implicați în structuri și organizații formale și pentru responsabilizarea lor.

35. Să promoveze și să sprijine, în special în cartierele defavorizate și în zonele rurale și îndepărtate, soluții fizice, digitale și hibride accesibile care să faciliteze participarea și implicarea efective ale tuturor tinerilor în procesele decizionale la toate nivelurile, într-un mod multisectorial, pentru a oferi acestor tineri spații deschise și sigure, precum și oportunități de dezvoltare personală, socială, culturală și profesională.

36. Să asigure oportunități egale și echitabile, sprijinind toate formele de participare și de implicare a tinerilor la toate nivelurile. Această abordare se aplică tuturor aspectelor cu impact asupra tinerilor, cum ar fi locuințele, educația și locurile de muncă decente, dezvoltarea durabilă, schimbările climatice, drepturile omului, echitatea și solidaritatea între generații, egalitatea de gen, consolidarea capacităților și impactul digitalizării, în conformitate cu angajamentul de „a nu lăsa pe nimeni în urmă” ( 31 )

37. Acolo unde este cazul, să stabilească sau să mențină sinergiile și cooperarea între sectoarele și programele de politici legate de tineret, în special între educația și formarea în domeniul activităților pentru tineret și cercetătorii în domeniul tineretului, pentru a promova gândirea critică, a furniza informații cuprinzătoare cu privire la procesele decizionale de la toate nivelurile și a îmbunătăți înțelegerea de către tineri, angajamentul lor și participarea lor efectivă și autentică.

INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA EUROPEANĂ CA, ÎN DOMENIILE LOR DE COMPETENȚĂ RESPECTIVE ȘI LA NIVELURILE CORESPUNZĂTOARE, CU RESPECTAREA ADECVATĂ A PRINCIPIULUI SUBSIDIARITĂȚII:

38. Să integreze și să sprijine structuri active și durabile de participare a tinerilor la elaborarea de politici cu și pentru tineri la toate nivelurile și în toate domeniile, oferindu-le acestora, în același timp, acces la date fiabile, la informații concrete și la procese decizionale responsabile, revizuite periodic, pe baza unor procese de participare cum ar fi dialogul UE cu tinerii și alte mecanisme din diverse domenii de politici care vizează încurajarea participării tinerilor.

39. Să sprijine continuarea elaborării și revizuirii de abordări menite să sporească participarea tinerilor la procesele decizionale la toate nivelurile. Acest lucru poate valorifica atât concepte și mecanisme existente, cât și activitatea Consiliului Europei, a statelor membre și a organizațiilor societății civile în acest domeniu. Abordările respective ar trebui să implice tinerii, lucrătorii de tineret, organizațiile de tineret (inclusiv consiliile locale ale tinerilor), practicienii, cercetătorii din domeniul politicii pentru tineret și factorii de decizie, de la toate nivelurile și din toate sectoarele relevante.

40. Să valorifice pe deplin programele relevante ale UE (printre altele, Erasmus+ și Corpul european de solidaritate) pentru a promova și a sprijini cunoașterea, schimbul de practici și activitățile de învățare reciprocă, precum și conceperea, dezvoltarea, punerea în aplicare și evaluarea mecanismelor de participare a tinerilor pe baza unei abordări privind guvernanța pe mai multe niveluri.

41. După caz, să utilizeze în mod eficace tabloul de bord al politicii UE pentru tineret ( 32 ) și să ia în considerare, după caz, evaluările impactului care, printre altele, compară amploarea participării tinerilor la procesele decizionale cu caracteristicile regionale și locale din punctul de vedere al demografiei, bunăstării, angajamentului democratic și dezvoltării durabile.

42. Să sprijine în continuare dialogul UE cu tinerii, precum și grupurile de lucru naționale instituite în statele membre și, după caz, să rezerve în continuare un rol-cheie pentru consiliile naționale ale tinerilor, pentru a valorifica acest cadru și în alte procese consultative, cum ar fi cele legate de Conferința privind viitorul Europei și de inițiativa privind noul Bauhaus european.

INVITĂ COMISIA:

43. Să organizeze o activitate de învățare reciprocă în domeniul tineretului, cu obiectivul de a face schimb de cunoștințe și de experiență cu privire la modalitățile de promovare a participării efective a tinerilor la procesele decizionale la toate nivelurile și în toate domeniile de politici, creând astfel o înțelegere comună a conceptului de guvernanță pe mai multe niveluri.

44. Să contribuie la consolidarea cunoștințelor și a capacităților în ceea ce privește participarea tinerilor la procesele decizionale la multiple niveluri, inclusiv, acolo unde este posibil, prin intermediul platformei wiki pentru tineret, al rețelelor de cercetare pentru tineret și al cooperării cu organizații internaționale precum Consiliul Europei, Organizația Națiunilor Unite și OCDE și cu alte organisme relevante.

45. Acolo unde este cazul, să utilizeze Portalul european pentru tineret pentru a interacționa cu tinerii prin dialoguri și consultări online.

INVITĂ TOȚI ACTORII IMPLICAȚI ÎN ACTIVITĂȚI DE COOPERARE EUROPEANĂ ÎN DOMENIUL TINERETULUI SĂ DEPUNĂ EFORTURI PENTRU:

46. A stabili proceduri transparente care să permită tinerilor să fie direct implicați în procesele decizionale, fie individual, în cazul liderilor de tineret, fie prin intermediul organizațiilor de tineret, al lucrătorilor de tineret, al cadrelor didactice, al cercetătorilor, al jurnaliștilor sau al altor structuri sau grupuri nonformale din domeniu. Această participare ar trebui să vizeze toate chestiunile care au un impact asupra vieții tinerilor, la nivel transsectorial, promovând în același timp sinergiile și cooperarea în procesele decizionale comune, responsabilitățile comune și punerea în aplicare a soluțiilor.

47. A extinde amploarea și varietatea oportunităților pe care părțile interesate le au în educația formală și în învățarea informală și nonformală de a acționa împreună pentru a spori participarea tinerilor la procesele decizionale și pentru a sprijini diverse forme de „învățare a participării” de la o vârstă fragedă, deoarece acest lucru sporește posibilitățile de participare pe tot parcursul vieții ( 33 )

(1) JO C 456, 18.12.2018, p. 1.

(2) „Recunoscând că toți tinerii reprezintă o resursă pentru societate, toate politicile și activitățile privind tinerii ar trebui să respecte dreptul tinerilor de a participa la dezvoltarea, punerea în aplicare și acțiunile ulterioare ale politicilor care îi afectează prin mijloace de participare semnificativă a tinerilor și a organizațiilor de tineret. În acest context, politicile ar trebui elaborate pe baza recunoașterii schimbărilor cauzate de impactul comunicării digitale asupra participării democratice și civice.”

(3) „Pentru a asigura un impact durabil asupra tinerilor, este important ca politica de tineret a UE să fie pusă în aplicare ținând cont de interconexiunile cu nivelul regional și local și să fie desfășurate activități pentru a sprijini politicile de tineret la nivel local. În același timp, ideile tinerilor ar trebui să fie luate în considerare de fiecare dată când se abordează chestiuni globale.”

(4) https://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E

(5) https://www.un.org/development/desa/youth/world-programme-of-action-for-youth.html

(6) Carta europeană revizuită privind participarea tinerilor la viața locală și regională, elaborată inițial în 1992 și revizuită apoi pe larg în 2003 și 2015.

(7) JO C 415, 1.12.2020, p. 16.

(8) JO C 195, 7.6.2018, p. 13.

(9) JO C 417, 15.12.2015, p. 10.

(10) JO C 169, 9.6.2011, p. 1.

(11) Eurobarometru Flash 478: How do we build a stronger, more united Europe? The views of young people (Cum construim o Europă mai puternică și mai unită? Opiniile tinerilor), https://data.europa.eu/euodp/fr/data/dataset/S2224_478_ENG

(12) Study on the landscape of youth representation in the EU (Studiul privind situația reprezentării tinerilor în UE), 2019, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/57e87ca0-900d-11ea-812f-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-search

(13) Parteneriatul dintre UE și CoE în domeniul tineretului, Towards a better understanding of the impact of Covid-19 on the youth sector (Către o mai bună înțelegere a impactului COVID-19 asupra sectorului tineretului), https://pjp-eu.coe.int/documents/42128013/72351197/Summary+13+Oct+2020.pdf/c8808ff7-25be-f7f9-3504-b2a189a64bd0; Parlamentul European, COVID-19: MEPs ask to prevent lasting damage on youth and on sport (COVID-19: deputații solicită prevenirea daunelor de durată asupra tineretului și a sportului), ianuarie 2021, https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20210122IPR96224/covid-19-meps-ask-to-prevent-lasting-damage-on-youth-and-on-sport; Răspunsurile de politici ale OCDE la coronavirus (COVID-19), Youth and COVID-19: Response, recovery and resilience (Tineretul și COVID-19: răspuns, redresare și reziliență), iunie 2020, https://www.oecd.org/coronavirus/policy-responses/youth-and-covid-19-response-recovery-and-resilience-c40e61c6/; OIM, Youth employment (Ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor), https://www.ilo.org/global/topics/youth-employment/lang--en/index.htm.

(14) https://www.consilium.europa.eu/media/39914/a-new-strategic-agenda-2019-2024.pdfhttps://www.consilium.europa.eu/media/39921/a-new-strategic-agenda-2019-2024-ro.pdf

(15) https://ec.europa.eu/info/publications/2021-commission-work-programme-key-documents_ro

(16) Rezoluția privind cadrul pentru instituirea unui program european pentru activitățile pentru tineret (2020/C415/01), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=uriserv%3AOJ.C_.2020.415.01.0001,01.RON&toc=OJ%3AC%3A2020%3A415%3ATOC

(17) Cea de a treia Convenție europeană privind activitățile pentru tineret, Final Declaration (Declarația finală)

https://www.eywc2020.eu/downloads/doctrine/WebforumVeranstaltungenWebsiteBundle:Media-file-54/EN_3rd%20EYWC_final%20Declaration.pdf

(18) A se vedea definiția din anexă.

(19) A se vedea definiția din anexă.

(20) JO C 456, 18.12.2018, p. 1.

(21) Strategia Uniunii Europene pentru tineret pe perioada 2019-2027, anexa 3, ibid.

(22) JO C 189, 5.6.2019, p. 1.

(23) Insights into youth policy governance (Perspective asupra guvernanței politicii pentru tineret), Parteneriatul pentru tineret, 2018.

https://pjp-eu.coe.int/documents/42128013/47261953/122018-Insights_web.pdf/99400a12-31e8-76e2-f062-95abec820808

(24) JO C 193, 9.6.2020, p. 3.

(25) Declarația finală „Lisboa+21”.

(26) https://www.europegoeslocal.eu/about/

(27) Comunicarea Comisiei privind Planul de acțiune pentru democrația europeană,

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=COM%3A2020%3A790%3AFIN&qid=1607079662423

(28) Insights into youth policy governance (Perspective asupra guvernanței politicii pentru tineret), Parteneriatul pentru tineret, 2018,

https://pjp-eu.coe.int/documents/42128013/47261953/122018-Insights_web.pdf/99400a12-31e8-76e2-f062-95abec820808

(29) A se vedea definiția din anexă.

(30) În sensul prezentelor concluzii, liderii de tineret cuprind inclusiv tinerii care își asumă roluri de conducere fără a face parte dintr-o organizație sau structură formală.

(31) Agenda 2030 a ONU pentru dezvoltare durabilă.

(32) Astfel cum a fost elaborat de grupul de experți înființat în 2019, în contextul Strategiei UE pentru tineret (2019-2027) și al planului său de lucru pentru perioada 2019-2021.

(33) Recomandarea Consiliului privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții (JO C 189, 4.6.2018, p. 1).