Propunere modificată de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de instituire a unui program de acțiune pentru impozitare în Uniunea Europeană pentru perioada 2014-2020 (Fiscalis 2020) și de abrogare a Deciziei nr. 1482/2007/CE /* COM/2012/0465 final - 2011/0341/b (COD) */





EXPUNERE DE MOTIVE 1. CONTEXTUL PROPUNERII La 29 iunie 2011, Comisia a adoptat o propunere referitoare la următorul cadru financiar multianual pentru perioada 2014-2020[1]: un buget pentru îndeplinirea strategiei Europa 2020 care propune, printre altele, un nou program Fiscalis 2020. Acest program va contribui la strategia Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii[2], prin consolidarea funcționării sistemelor de impozitare din cadrul statelor membre, precum și a pieței unice a Uniunii. Prin facilitarea transformării administraților fiscale naționale în administrații fiscale electronice, noul program contribuie și la instituirea unei piețe unice digitale („Agenda digitală pentru Europa”). Buna funcționare a sistemelor de impozitare din cadrul pieței interne depinde de prelucrarea eficace și eficientă a tranzacțiilor transfrontaliere de către administrațiile fiscale naționale, de prevenirea și combaterea fraudei fiscale și de protecția veniturilor fiscale. Aceasta presupune schimbul unor cantități mari de informații între administrațiile fiscale, dar și funcționarea mai eficientă a administrațiilor, cu reducerea concomitentă a costurilor administrative, economice și a consumului de timp pentru contribuabilii implicați în activități transfrontaliere. Acest lucru poate fi realizat numai prin cooperarea între administrațiile fiscale ale statelor membre și părțile terțe. Dată fiind globalizarea tot mai intensă, combaterea eficientă a fraudei ar trebui să aibă și o dimensiune internațională. Prin urmare, programul va sprijini și schimbul de informații cu statele terțe, în contextul acordurilor internaționale încheiate cu statele terțe în cauză. Programul propus va sprijini cooperarea, în principal între autoritățile fiscale, dar și cu alte părți interesate, dacă este cazul. Programul îi succede programului Fiscalis 2013, care se încheie la 31 decembrie 2013. Propunerea de program Fiscalis 2020 va sprijini cooperarea fiscală din Uniune și va fi axată pe două elemente: pe de o parte, dezvoltarea rețelelor și a competențelor umane și, pe de altă parte, dezvoltarea capacităților IT. Primul element permite schimbul de bune practici și de cunoștințe operative între statele membre și alte țări participante la program. Cel de-al doilea pune la dispoziția programului mijloacele de finanțare a infrastructurii și a sistemelor IT adecvate, care vor permite ca administrațiile fiscale din Uniune să se transforme în veritabile administrații electronice. Principala valoare adăugată a programului rezidă în consolidarea capacității statelor membre de a combate frauda și, eventual, de a colecta venituri, reducând în același timp costurile ocazionate de crearea instrumentelor necesare în acest sens. 2. REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI EVALUĂRILE IMPACTULUI 2.1. Consultare și expertiză În contextul evaluării intermediare a programului Fiscalis 2013[3], un contractant a analizat eficacitatea, eficiența, pertinența și valoarea adăugată a programului. Au fost utilizate datele de monitorizare disponibile de la diferitele activități. Un alt contractant a realizat un studiu referitor la un posibil cadru al viitorului program Fiscalis[4] care include o analiză cuprinzătoare a viitoarelor provocări și a problemelor structurale ale sistemelor de impozitare pe piața internă. Rezultatele acestui studiu au fost discutate cu reprezentanții din țările participante în cadrul unui atelier organizat în luna iunie 2011. În vederea pregătirii acestui atelier, în primăvara anului 2011 a fost organizată o masă rotundă cu ocazia reuniunii comitetului programului în cauză[5], la care li s-a solicitat țărilor participante să identifice cele mai importante puncte tari ale programului și modul în care eficiența programului ar putea fi îmbunătățită. Având în vedere importanța activităților legate de schimbul de informații, a fost realizat un studiu separat privind viitoarea strategie de implementare pentru schimbul de informații. Acest studiu a fost prezentat în iunie 2011, la un atelier pentru responsabilii-șefi cu informațiile din cadrul administrațiilor fiscale. A fost pregătită o evaluare a impactului care analizează continuarea programului Fiscalis; aceasta a fost aprobată de Comitetul de evaluare a impactului la 22 septembrie 2011. La elaborarea viitoarei propuneri de program au fost preluate o serie de recomandări privind concepția și îmbunătățirea suplimentară a programului. De exemplu, obiectivele programului au pus un accent mai mare pe reducerea sarcinii administrative care afectează administrațiile fiscale și contribuabilii, pe îmbunătățirea cooperării cu țările terțe și părțile terțe, precum și pe consolidarea luptei împotriva fraudei fiscale. În plus, propunerea de program include noi instrumente pentru a face față unor noi provocări, mai ales noi tipuri de acțiuni comune, îmbunătățirea disponibilității rezultatelor activităților din cadrul programului, profitând de metodele de colaborare online, și definirea unui cadru care să permită o mai bună monitorizare a rezultatelor programului. 2.2. Evaluarea impactului Având în vedere contextul general de politică și problemele cu care se va confrunta impozitarea în următorul deceniu, în evaluarea impactului care însoțește prezentul program au fost analizate și comparate o serie de opțiuni de politică. (1) Scenariul de referință: continuarea programului cu obiectivele și în concepția actuală. (2) Întreruperea programului: programul ar urma să fie întrerupt și nu s-ar mai acorda finanțare UE pentru instrumente informatice, acțiuni comune sau activități de formare profesională destinate susținerii cooperării în domeniul fiscal. (3) Actualizarea scenariului de referință: această opțiune ar urma să cuprindă scenariul de bază și o mai bună adaptare a obiectivelor la provocările viitoare. Opțiunea pune mai mult accent pe lupta împotriva fraudei și evaziunii fiscale, căutând creșterea eficienței administrațiilor fiscale, abordând problema sarcinii administrative substanțiale care afectează contribuabilii și administrațiile fiscale și ținând cont de cooperarea cu țările terțe și părțile terțe. (4) Actualizarea și adaptarea la noi politici: pe lângă abordarea problemelor descrise în cadrul opțiunii „actualizarea scenariului de referință”, această opțiune de politică ar oferi mijloacele de a extinde cooperarea la domenii noi care pot rezulta din evoluția politicii, și, în special, ar permite ca programul să aibă mijloacele de a facilita aplicarea și implementarea coerentă a acestei noi legislații și de a pune în aplicare schimbul de informații și cooperarea administrativă aferente. Evaluarea impactului a identificat opțiunea 3 „Actualizarea scenariului de referință” ca fiind opțiunea preferată. Aceasta este în conformitate cu propunerea pentru un nou buget pentru Europa 2020 și este cea mai bine cotată din punctul de vedere al acceptabilității de către statele membre. 3. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII 3.1. Temei juridic Propunerea privind programul Fiscalis 2020 prevede mecanisme, mijloace, precum și finanțarea necesară pentru a îmbunătăți cooperarea între administrațiile fiscale. Măsura propusă cuprinde, printre altele, acțiuni comune, cum ar fi organizarea de seminarii, ateliere, cursuri de formare, controale multilaterale, înființarea unor echipe de experți etc. la care statele membre și funcționarii acestora să poată participa în mod voluntar. Obiectivul general al acestor acțiuni comune este de a întări cooperarea administrativă și de a îmbunătăți capacitatea administrativă a statelor membre în domeniul fiscal, ceea ce justifică utilizarea articolului 197 din TFUE. O parte importantă a programului Fiscalis 2020 vizează sprijinirea schimbului de informații între statele membre în cadrul cooperării administrative în domeniul fiscal în Uniunea Europeană. Legislația relevantă a Uniunii privind cooperarea administrativă prevede utilizarea de către statele membre a sistemelor de informații europene. Programul actual prevede că Comisia și țările participante se asigură că aceste sisteme sunt dezvoltate, gestionate și menținute în mod adecvat. În acest context, programul prevede consolidarea de către Uniune a capacităților IT, prin dezvoltarea, menținerea, gestionarea și controlul de calitate al componentelor UE aferente sistemelor menționate. Aceste componente individuale vor fi folosite de către statele membre, în locul unei game de dispozitive diferite. Se prevede, de asemenea, coordonarea înființării și a funcționării componentelor UE și non-UE aferente sistemelor, în scopul de a le asigura operabilitatea, interconectarea și îmbunătățirea continuă. Aceste aspecte legate de consolidarea capacităților IT justifică faptul că programul se bazează, de asemenea, pe articolul 114 din TFUE. Având în vedere globalizarea tot mai intensă a economiei, cooperarea administrativă cu țările terțe dezvoltate este esențială pentru a combate în mod eficient frauda fiscală. Pentru a simplifica și facilita cooperarea tehnică între aceste țări și statele membre și pentru a îmbunătăți siguranța modului în care se desfășoară în prezent schimbul de informații sensibile în contextul acordurilor fiscale bilaterale, Uniunea trebuie să încheie acorduri cu țări terțe dezvoltate pentru a permite utilizarea componentelor UE ale sistemelor de informații europene de către aceste țări. Prin urmare, articolul 212 din TFUE este utilizat ca temei juridic terț suplimentar. 3.2. Subsidiaritate și proporționalitate Este necesar să se acționeze la nivelul Uniunii, mai degrabă decât la nivel național, din următoarele motive: · Nu este suficient să se adopte dispoziții legislative fiscale la nivel european, pornind de la premisa că acestea vor fi puse în aplicare fără probleme, iar în caz contrar procedura în constatarea neîndeplinirii obligațiilor va fi suficientă. Pentru a pune în aplicare în mod eficient legislația fiscală națională și a UE este nevoie de cooperare și coordonare la nivel european. · Provocările identificate nu pot fi abordate dacă statele membre nu privesc dincolo de frontierele teritoriului lor administrativ și nu cooperează intens cu cele 26 de omoloage ale lor. În lipsa unei cooperări și coordonări intensive între statele membre, concurența fiscală neloială și turismul fiscal s-ar intensifica, iar persoanele care comit fraude ar putea exploata lipsa de cooperare între autoritățile naționale. Fiscalis 2020, pus în aplicare de Comisie, oferă statelor membre un cadru la nivelul Uniunii pentru a dezvolta aceste activități de cooperare, ceea ce este mai rentabil decât dacă fiecare stat membru și-ar înființa propriul său cadru de cooperare la nivel bilateral sau multilateral. · Programul Fiscalis 2020 sprijină, de asemenea, rețeaua de comunicare specializată, cu un grad înalt de securitate, care permite schimbul de informații în cadrul cooperării administrative, atât pentru impozitarea directă cât și pentru impozitarea indirectă. Programul ca atare interconectează administrațiile fiscale naționale în aproximativ 5 000[6] de puncte de conexiune. Această rețea IT comună garantează că fiecare administrație națională trebuie să se conecteze o singură dată la această infrastructură comună pentru a fi în măsură să schimbe orice fel de informații. În lipsa unei asemenea infrastructuri, statele membre ar trebui să stabilească 26 de legături cu sistemele naționale ale fiecăruia dintre celelalte state membre. În scopul punerii în aplicare a programului, conform articolului 17 din TUE, Comisia va exercita funcții de coordonare, de executare și de administrare, în conformitate cu condițiile prevăzute în tratate. Programul Fiscalis 2020 respectă, prin urmare, principiile subsidiarității și proporționalității [astfel cum sunt prevăzute la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE)]. 3.3. Instrument În conformitate cu concluziile evaluării impactului relevante, este oportună intervenția UE prin intermediul unui program de finanțare. Luând în considerare reacțiile pozitive rezultate în urma evaluării intermediare a programului Fiscalis 2013, Comisia propune ca acestuia să îi succeadă un program Fiscalis 2020. În conformitate cu politica legislativă a Comisiei adoptată în contextul cadrului financiar multianual, propunerea privind succesorul programului de finanțare ia forma unui regulament. 4. IMPLICAȚII BUGETARE Calendarul de revizuire a programelor finanțate de UE este legat de propunerea pentru un nou cadru financiar multianual, modificată în data de 6 iulie 2012[7]. În conformitate cu această propunere, prezentul regulament privind programul Fiscalis 2020 cuprinde un cadru bugetar de 234 370 000 EUR (în prețuri curente) pentru perioada 2014-2020. Programul Fiscalis 2020 va fi pus în aplicare printr-un mod de gestionare centrală directă și pe bază de priorități. Se elaborează, împreună cu părțile interesate, programe de lucru care stabilesc prioritățile pentru o anumită perioadă. 5. ELEMENTE OPȚIONALE 5.1. Observații legate de anumite dispoziții legale 5.1.1. Capitolul I: Dispoziții generale Sfera de aplicare a programului a fost armonizată cu legislația fiscală recentă a Uniunii, ceea ce înseamnă că acesta nu va acoperi numai aspectele legate de TVA, de accize și de impozite pe venit și pe capital, ci și aspecte legate de alte impozite care fac obiectul legislației fiscale a Uniunii. Programul Fiscalis 2020 va fi deschis participării statelor membre, a țărilor candidate și a țărilor potențial candidate. În conformitate cu politica generală a Uniunii în această privință, țările din cadrul politicii europene de vecinătate vor avea, de asemenea, posibilitatea de a participa la program, în anumite condiții. În sfârșit, la acțiuni specifice ar putea participa și „experți externi” (de exemplu, reprezentanți ai altor autorități, ai sectorului comercial, ai organizațiilor naționale și internaționale, și, eventual, alți experți) dacă acest lucru este necesar pentru îndeplinirea obiectivelor programului. (a) Obiectivele programului Fiscalis 2020 abordează provocările identificate și problemele preconizate pentru politica fiscală și autoritățile din Europa în următorii zece ani. Obiectivul global al programului este de a consolida piața internă prin intermediul unor sisteme de impozitare eficiente și eficace. Pentru a oferi un răspuns adecvat la provocările viitoare în domeniul fiscal în Uniune a fost definit următorul obiectiv specific al programului: îmbunătățirea funcționării sistemelor de impozitare, în special prin cooperarea dintre țările participante, autoritățile fiscale ale acestora, funcționarii lor și experții externi. Programul va avea următoarele priorități: sprijinirea pregătirii, a aplicării coerente și a implementării efective a legislației fiscale a Uniunii; (b) combaterea fraudei fiscale și a evaziunii fiscale, în special prin consolidarea cooperării administrative și a schimbului de informații eficace și eficient; (c) contribuția la reducerea sarcinii administrative care afectează administrațiile fiscale și a costurilor de conformare pentru contribuabili; (d) favorizarea eficientizării administrației fiscale, în special în ceea ce privește respectarea obligațiilor fiscale și capacitatea administrativă a administrațiilor fiscale; (e) consolidarea aplicării și a implementării coerente a politicii fiscale a Uniunii; (f) consolidarea cooperării cu organizații internaționale, alte autorități guvernamentale, țări terțe, operatori economici și organizații ale acestora în vederea combaterii fraudei fiscale și a evaziunii fiscale, în special prin consolidarea cooperării administrative și a schimbului de informații eficace și eficient, îmbunătățind respectarea obligațiilor fiscale și administrarea fiscală. Înființarea Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) sub autoritatea Înaltului Reprezentant/Vicepreședinte (ÎR/VP) va facilita obiectivul de a atinge o mai mare coerență și coordonare în relațiile UE cu țările sale partenere care necesită cooperarea internațională. 5.1.2. Capitolul II: Acțiuni eligibile Tipurile de acțiuni considerate eligibile pentru finanțare în cadrul programului sunt similare cu cele din cadrul programului curent, și anume: · acțiuni comune care urmăresc schimbul de cunoștințe și bune practici între funcționarii din administrațiile fiscale din țările participante; · sisteme de informații europene (EIS)[8] care facilitează schimbul de informații și accesul la date comune; · activități de formare care conduc la dezvoltarea de competențe umane pentru funcționarii din administrațiile fiscale din întreaga Europă. Au fost introduse modificări în ceea ce privește anumite categorii de acțiuni. · Programul Fiscalis 2020 va include o serie de noi instrumente de acțiune comună: · Echipele de experți sunt forme structurate de cooperare, care pun în comun cunoștințele de specialitate și/sau abordează activități operaționale specifice. Acestea pot fi înființate cu un caracter permanent sau temporar și ar putea beneficia de sprijin, de exemplu sub forma serviciilor de colaborare online, a asistenței administrative și a infrastructurii și echipamentelor care să sprijine realizarea și succesul unei acțiuni. · Acțiunile de consolidare a capacității administrației publice vor sprijini autoritățile fiscale care se confruntă cu dificultăți deosebite, cum ar fi lipsa cunoștințelor, a competențelor, deficiențele organizatorice sau de altă natură, care pot fi depășite prin acțiuni individualizate de sprijin furnizate de celelalte țări și/sau de funcționarii Comisiei. · În ceea ce privește sistemele de informații europene, noul program definește „componentele UE” ca fiind bunurile și serviciile IT care se referă la unele sau la toate statele membre și care sunt în proprietatea Comisiei sau sunt achiziționate de aceasta. Aceste componente ale Uniunii sunt descrise la punctul 2 din anexa la propunerea de act legislativ. „Componentele naționale” sunt toate componentele care nu sunt „componente UE”. Acestea sunt proiectate, instalate și exploatate de către statele membre și, prin urmare, statele membre sunt cele care își asumă finanțarea și responsabilitatea pentru aceste proiecte. Redefinirea componentelor UE ar trebui să fie privită prin prisma evoluției practicilor de dezvoltare a sistemelor IT. În prezent, fiecare stat membru este responsabil pentru punerea în aplicare a sistemelor naționale în conformitate cu specificațiile comune, de unde rezultă 27 de evoluții pentru fiecare sistem, 27 de interfețe cu operatorii economici, 27 de calendare de dezvoltare, 27 de seturi de dificultăți operaționale sau legate de proiecte etc. În special în contextul crizei economice și financiare, Comisia consideră că dezvoltarea sistemelor IT trebuie să se realizeze într-un mod mai eficient. Această evoluție are ca obiectiv îmbunătățirea consecvenței datelor și a aplicării normelor prin orientarea treptată către dezvoltarea în comun a tehnologiei informațiilor (cunoștințe, date, componente IT). Se vor îmbunătăți astfel metodele de lucru, de exemplu prin modelizarea proceselor economice, specificații de calitate mai bună, asigurându-se în același timp și un grad mai mare de standardizare, de exemplu prin armonizarea interfețelor destinate operatorilor economici. Noua abordare privind componentele UE va limita riscul de divergențe în ceea ce privește planurile de dezvoltare și instalare. Aceasta asigură, de asemenea, mijloace suplimentare pentru a controla finalizarea proiectului, întrucât prin planurile comune se evită situațiile în care membrul cel mai lent al lanțului de dezvoltare determină intrarea în funcțiune a întregului proiect. EIS pot fi utilizate și pentru a sprijini schimbul de informații între țările din afara UE și statele membre în cadrul acordurilor fiscale bilaterale. 5.1.3. Capitolul IV: Implementare În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, Comisiei trebuie să i se confere competențe de executare. Ca urmare, va fi adoptat un program de lucru anual în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie[9]. 5.2. Simplificare 5.2.1. Care este contribuția propunerii la simplificare? (a) Coerența cu regulamentul financiar Propunerea de program este pe deplin coerentă cu regulamentul financiar și normele de aplicare ale acestuia. Granturile și achizițiile publice sunt principalele instrumente financiare utilizate pentru punerea în aplicare a programului. Programul include măsurile de simplificare cuprinse în propunerea Comisiei de revizuire a regulamentului financiar, în special în ceea ce privește recurgerea la sume forfetare, rate fixe și costuri unitare. Având în vedere importanța prelucrării costurilor de ședere și de deplasare plătite în cadrul programului, programul va introduce măsuri de simplificare oferite de noul regulament financiar în acest domeniu. (b) Coerența între programele Vamă și Fiscalis 2013 Gestionarea programelor Vamă și Fiscalis anterioare a fost armonizată în întregime, pe baza unor norme privind achizițiile publice și a unor modele de finanțare identice, a unor ghiduri de gestionare și a unor sisteme IT comune. Modelul de gestionare include proceduri clare și simple pentru organizarea activităților programului. Echipa de gestionare a programului din cadrul Comisiei este asistată de echipe de gestionare a programului din cadrul diferitelor administrații vamale și fiscale, care acționează ca intermediar și prim punct de contact pentru funcționarii vamali, respectiv fiscali din statele membre. Modelul de gestionare permite desfășurarea de activități cu durata de cel mult câteva săptămâni, un răspuns rapid la necesitățile nou apărute, permițând în același timp menținerea coerenței între diferitele activități. În evaluarea intermediară, statele membre și-au exprimat satisfacția cu privire la modelul de gestionare a programului[10]. Având în vedere această strânsă aliniere a celor două programe și obiectivul de simplificare al propunerii de cadru financiar multianual pentru 2014 – 2020[11], Comisia a propus inițial un singur program FISCUS care să le succeadă programelor Vamă și Fiscalis 2013[12]. Ținând seama de votul unanim al statelor membre în favoarea divizării programului unic propus, Comisia, deși își menține poziția contrară divizării, a elaborat o propunere modificată care cuprinde două texte legislative pentru programele Vamă, respectiv Fiscalis 2020. În ciuda introducerii acestor texte legislative separate, menținerea alinierii între cele două programe va reprezenta în continuare o prioritate pentru Comisie și, dacă este cazul, va fi urmărită în continuare cu ocazia punerii în aplicare a programelor Vamă și Fiscalis 2020. (c) Programul a avut în vedere externalizarea? A fost luată în considerare posibilitatea punerii în aplicare a viitorului program prin intermediul unei agenții executive. O agenție ar putea fi împuternicită să execute sarcini precum selectarea activităților din cadrul programului, pregătirea administrativă și follow-up al activităților, monitorizarea activităților, a granturilor și a achizițiilor publice de sisteme informatice. Totuși, o astfel de agenție executivă ar adăuga o verigă suplimentară în structura de guvernare, majorând costurile de coordonare și verificare și complicând și prelungind procesul de luare a deciziilor prin adăugarea de noi proceduri administrative. De asemenea, ar avea un impact negativ asupra nivelului cunoștințelor existente în cadrul Comisiei și ar crește riscul unei fragmentări a conținutului în raport cu aspectele administrative. Această opțiune nu ar aduce beneficiile economice așteptate și, prin urmare, a fost eliminată. Într-un alt scenariu a fost luată, de asemenea, în considerare transferarea tuturor activităților informatice relevante către administrațiile naționale, cu excepția rețelei CCN/CSI și a serviciilor legate de aceasta. În acest scenariu, este foarte ridicat riscul ca, treptat, să apară necesitatea înființării unor structuri de guvernanță mai centralizate. Impactul rezultat ar fi similar efectelor întreruperii programelor, ceea ce ar pune în pericol eficiența și eficacitatea administrațiilor fiscale și ar reduce capacitatea de prevenire și depistare a fraudelor. Având în vedere impactul negativ asupra rezultatelor și performanței, acest scenariu a fost, de asemenea, respins. (d) Programul utilizează instrumente IT comune în vederea reducerii sarcinii administrative care afectează beneficiarii și contractanții? Programele Vamă 2013 și Fiscalis 2013 dispun deja de instrumente pentru a facilita gestionarea activităților din cadrul programelor și a cheltuielilor aferente printr-un instrument comun de raportare a activităților (Activity Reporting Tool - ART2). Acest abordare va fi urmărită în continuare. 5.2.2. Măsurarea performanțelor propunerii Performanțele programului vor fi măsurate cu ajutorul unui set coerent de indicatori de performanță, de impact, de rezultat și de realizare, legați de obiectivul general și de obiectivul specific al programului și de prioritățile acestuia, precum și prin crearea unei legături cu Planul de gestionare al Comisiei. Lista detaliată a indicatorilor de impact, de rezultat și de realizare este disponibilă în cadrul evaluării impactului. Comisia a identificat ținte pentru unele dintre realizările programului, în timp ce altele vor fi îndeplinite prin acțiuni în cadrul programului Fiscalis 2013. Țintele tuturor realizărilor vor fi identificate înainte de inițierea programului Fiscalis 2020 de către Comisie și vor fi prezentate comitetului programului. 5.2.3. Este propunerea de program compatibilă cu politica globală a Comisiei? Programul va contribui la realizarea obiectivelor strategiei Europa 2020, prin consolidarea pieței unice, creșterea productivității din sectorul public și sprijinirea progresului tehnic și a inovării în cadrul administrațiilor, precum și prin promovarea ocupării forței de muncă. Programul va sprijini inițiative emblematice privind Agenda digitală pentru Europa[13], inițiativa emblematică „O Uniune a inovării”[14], inițiativa emblematică privind Agenda pentru noi competențe și locuri de muncă[15] și inițiativa emblematică privind politica industrială în epoca globalizării[16]. Programul va sprijini, de asemenea, Actul privind piața unică[17]. În ceea ce privește protejarea intereselor financiare ale Uniunii și ale statelor membre, programul va sprijini eforturile de colaborare pentru combaterea fraudei fiscale. 2011/0341/b (COD) Propunere modificată de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de instituire a unui program de acțiune pentru impozitare în Uniunea Europeană pentru perioada 2014-2020 (Fiscalis 2020) și de abrogare a Deciziei nr. 1482/2007/CE PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 114, 197 și 212, având în vedere propunerea Comisiei Europene, după transmiterea proiectului actului legislativ către parlamentele naționale, având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European[18], hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară, întrucât: (1) Programul de acțiune multianual pentru domeniul fiscal aplicat înainte de 2014 a contribuit în mod semnificativ la facilitarea și consolidarea cooperării între autoritățile fiscale în cadrul Uniunii. Valoarea adăugată a acestui program a fost recunoscută de către administrațiile fiscale din țările participante[19]. Provocările identificate pentru deceniul următor nu pot fi abordate dacă statele membre nu privesc dincolo de frontierele teritoriului lor administrativ și nu cooperează intens cu cele 26 de omoloage ale lor. Programul Fiscalis 2020, pus în aplicare de Comisie, oferă statelor membre un cadru la nivelul Uniunii pentru a dezvolta aceste activități de cooperare, ceea ce este mai rentabil decât dacă fiecare stat membru și-ar înființa propriul său cadru de cooperare la nivel bilateral sau multilateral. Prin urmare, este oportun să se asigure continuarea acestui program prin instituirea unui nou program în același domeniu. (2) Se preconizează că activitățile din cadrul programului, și anume sistemele de informații europene, acțiunile comune pentru funcționarii din administrațiile fiscale și inițiativele de formare comune, vor contribui la îndeplinirea Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii[20]. Prin asigurarea unui cadru care să cuprindă activitățile care urmăresc să sporească eficiența autorităților fiscale, să consolideze competitivitatea întreprinderilor, să promoveze ocuparea forței de muncă și să contribuie la protejarea intereselor financiare și economice ale Uniunii, programul va consolida în mod activ funcționarea sistemelor de impozitare din cadrul pieței interne. (3) Sfera de aplicare a programului Fiscalis 2020 ar trebui să fie armonizată cu necesitățile actuale pentru a permite activități de sprijin cu privire la toate impozitele armonizate la nivelul Uniunii și la legislația Uniunii în materie de impozitare. Acest program ar trebui să acopere nu numai impozitele armonizate la nivelul Uniunii, ci și alte impozite care intră în domeniul de aplicare al legislației fiscale a Uniunii în sensul Directivei 2010/24/UE a Consiliului din 16 martie 2010 privind asistența reciprocă în materie de recuperare a creanțelor legate de impozite, taxe și alte măsuri[21]. (4) Pentru a sprijini procesul de aderare și de asociere a țărilor terțe, programul trebuie să fie deschis participării țărilor în curs de aderare și a țărilor candidate, precum și a țărilor potențial candidate și a țărilor partenere din cadrul politicii europene de vecinătate[22] dacă sunt îndeplinite anumite condiții. Având în vedere interconectarea tot mai pronunțată a economiei mondiale, programul continuă să prevadă posibilitatea de a implica în anumite activități experți externi, precum reprezentanți ai autorităților guvernamentale, operatori economici și organizații ale acestora sau reprezentanți ai organizațiilor internaționale. (5) Obiectivele programului țin cont de problemele și provocările identificate în domeniul fiscal în următorul deceniu. Programul trebuie să continue să joace un rol important în sectoare vitale, cum ar fi punerea în aplicare coerentă a dreptului Uniunii, cooperarea administrativă, protecția intereselor financiare și economice ale Uniunii, consolidarea capacității administrative a autorităților fiscale. Având în vedere dinamica noilor provocări identificate, trebuie pus mai mult accent pe combaterea fraudei fiscale, pe reducerea sarcinii administrative și pe consolidarea cooperării cu țări terțe și părți terțe. (6) Instrumentele programului care se aplicau înainte de 2014 s-au dovedit adecvate și, prin urmare, au fost păstrate. Având în vedere nevoia de cooperare operativă mai bine structurată, au fost adăugate instrumente suplimentare, și anume echipe de experți compuse din experți ai Uniunii și experți naționali care să îndeplinească în comun sarcini în domenii specifice, precum și acțiuni de consolidare a capacității administrației publice, care trebuie să furnizeze asistență specializată țărilor participante care au nevoie de consolidarea capacității administrative. (7) Sistemele de informații europene joacă un rol vital în consolidarea sistemelor fiscale din cadrul Uniunii și trebuie, prin urmare, să fie finanțate în continuare prin intermediul programului. În plus, trebuie să existe posibilitatea includerii în program a unor noi sisteme de informații legate de domeniul fiscal, înființate în temeiul legislației Uniunii. Sistemele de informații europene trebuie, dacă este cazul, să se bazeze pe modele de dezvoltare și arhitectură IT partajate. (8) Dată fiind globalizarea tot mai intensă, combaterea eficientă a fraudei ar trebui să aibă și o dimensiune internațională. Prin urmare, este util să se permită Uniunii să încheie acorduri privind cooperarea tehnică cu țări terțe dezvoltate pentru a le permite țărilor respective să utilizeze componentele UE aferente sistemelor de informații europene pentru a sprijini schimbul de informații în condiții de siguranță între acestea și statele membre în cadrul acordurilor fiscale bilaterale. (9) Dezvoltarea competențelor umane prin acțiuni comune de pregătire profesională trebuie să fie realizată, de asemenea, prin intermediul programului. Funcționarii din administrațiile fiscale trebuie să-și dezvolte și să-și actualizeze cunoștințele și aptitudinile necesare pentru a răspunde necesităților UE. Programul trebuie să consolideze capacitățile umane prin îmbunătățirea sprijinului pentru activitățile de formare adresate funcționarilor din administrația fiscală, precum și operatorilor economici. În acest scop, actuala abordare comună a formării profesionale la nivelul Uniunii, care s-a bazat în principal pe dezvoltarea formării electronice (e-learning) centralizate trebuie să se transforme într-un program complex de sprijin pentru pregătirea profesională în Uniune. (10) Programul trebuie să acopere o perioadă de șapte ani, pentru a alinia durata acestuia cu cea a cadrului financiar multianual prevăzut în Regulamentul (UE) nr. xxx al Consiliului din xxx de stabilire a cadrului financiar multianual pentru anii 2014-2020[23]. (11) Pentru întreaga durată a programului trebuie stabilit un pachet financiar care să constituie cadrul de referință prioritar pentru autoritatea bugetară în timpul procedurii bugetare anuale, în sensul punctului [17] din Acordul interinstituțional din XX/YY/201Z dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestionare financiară. (12) În conformitate cu angajamentul Comisiei stabilit în Comunicarea privind revizuirea bugetului din 2010[24], de a asigura coerența și simplificarea programelor de finanțare, dacă activitățile programului preconizat urmăresc obiective care sunt comune mai multor instrumente de finanțare, resursele trebuie să fie împărțite cu celelalte instrumente de finanțare, excluzând totuși dubla finanțare. (13) Măsurile necesare pentru aplicarea financiară a prezentului regulament trebuie să fie adoptate în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. xxx/20xx al Consiliului din xxx privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene și cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. xxx/20xx al Comisiei din xxx de stabilire a normelor detaliate de aplicare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. xxx/20xx al Consiliului din xxx (se vor adăuga numerele de referință ale noului regulament financiar și ale actului de punere în aplicare). (14) Interesele financiare ale Uniunii trebuie protejate prin măsuri adecvate de-a lungul întregului ciclu de cheltuire a fondurilor, inclusiv prin prevenirea, depistarea și investigarea neregulilor, prin recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau incorect utilizate și, dacă este cazul, prin aplicarea de sancțiuni. (15) Pentru a se asigura condiții uniforme de punere în aplicare a prezentului regulament trebuie conferite competențe de executare Comisiei în vederea adoptării programelor de lucru anuale. Aceste competențe trebuie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie[25]. (16) Obiectivele acțiunii care trebuie întreprinse, și anume instituirea unui program multianual care să îmbunătățească funcționarea sistemelor de impozitare din cadrul pieței interne, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre. Deoarece statele membre nu pot asigura în mod eficient cooperarea și coordonarea necesare pentru îndeplinirea obiectivelor menționate, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană, și poate să instituie un program multianual. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective. (17) Comisia trebuie să fie sprijinită de către Comitetul Fiscalis 2020 pentru punerea în aplicare a programului. (18) Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date reglementează prelucrarea datelor cu caracter personal efectuată în statele membre în scopul prezentului regulament, sub supravegherea autorităților competente din statele membre, în special a autorităților publice independente desemnate de statele membre. Regulamentul (UE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date reglementează prelucrarea datelor cu caracter personal de către Comisie în scopul prezentului regulament, sub supravegherea Autorității Europene pentru Protecția Datelor. Orice schimb sau transfer de informații efectuat de autoritățile competente trebuie să respecte normele privind transferul datelor cu caracter personal, astfel cum sunt prevăzute în Directiva 95/46/CE, și orice schimb sau transfer de informații efectuat de Comisie trebuie să respecte normele privind transferul datelor cu caracter personal, astfel cum sunt prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 45/2001. (19) Prezentul regulament trebuie să înlocuiască Decizia nr. 1482/2007/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2007 de instituire a unui program comunitar pentru îmbunătățirea funcționării sistemelor de impozitare pe piața internă (Fiscalis 2013) și de abrogare a Deciziei nr. 225/2002/CE[26]. Prin urmare, decizia respectivă trebuie abrogată, ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: Capitolul I Dispoziții generale Articolul 1 Obiect 1. Se înființează un program de acțiune multianual „Fiscalis 2020” (denumit în continuare „programul”) cu scopul de a îmbunătăți funcționarea sistemelor de impozitare în cadrul pieței interne. 2. Programul acoperă perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020. Articolul 2 Definiții În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții: (1) „autorități fiscale” înseamnă autoritățile responsabile pentru aplicarea normelor privind impozitarea; (2) „experți externi” înseamnă: (a) reprezentanți ai autorităților guvernamentale, inclusiv din țările care nu participă la program, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) punctele 1 și 2; (b) operatori economici și organizațiile acestora; (c) reprezentanți ai organizațiilor internaționale și ai altor organizații relevante. (3) „impozitare” înseamnă următoarele impozite și taxe: (a) taxa pe valoarea adăugată, prevăzută în Directiva 2006/112/CE[27]; (b) accizele la alcool, prevăzute în Directiva 92/83/CEE[28]; (c) accizele la produse din tutun, prevăzute în Directiva 2011/64/UE[29]; (d) impozitele pe produse energetice și energie electrică, prevăzute în Directiva 2003/96/CE[30]; (e) toate celelalte impozite și taxe care intră sub incidența articolului 2 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2010/24/UE[31]. Articolul 3 Participarea la program 1. Țările participante sunt statele membre și țările menționate la alineatul (2), în cazul în care sunt îndeplinite condițiile prevăzute la alineatul respectiv. 2. Programul este deschis participării oricăreia dintre țările următoare: (1) țările în curs de aderare, țările candidate și potențial candidate care beneficiază de o strategie de preaderare, în conformitate cu principiile generale și cu termenii și condițiile generale de participare a acestor țări la programele Uniunii stabilite în acordurile-cadru, în deciziile Consiliilor de asociere sau în alte acorduri similare; (2) țările partenere din cadrul politicii europene de vecinătate, cu condiția ca țările respective să fi ajuns la un nivel satisfăcător de apropiere a legislației și a metodelor administrative relevante de cele ale Uniunii. Țările partenere în cauză participă la program, în conformitate cu dispozițiile care urmează a fi stabilite împreună cu aceste țări ca urmare a încheierii acordurilor-cadru privind participarea lor la programele Uniunii. Articolul 4 Participarea la activitățile din cadrul programului La anumite activități organizate în cadrul programului pot fi invitați să participe experți externi, ori de câte ori acest lucru este util pentru realizarea obiectivelor menționate la articolul 5. Acești experți sunt selectați de Comisie, pe baza competențelor acestora, a experienței și a cunoștințelor relevante pentru activitățile avute în vedere. Articolul 5 Obiectivul general și obiectivul specific 1. Obiectivul general al programului este de a consolida piața internă prin intermediul unor sisteme de impozitare eficiente și eficace. 2. Obiectivul specific al programului este de a îmbunătăți funcționarea sistemelor de impozitare, în special prin cooperarea dintre țările participante, autoritățile fiscale ale acestora, funcționarii lor și experții externi. 3. Realizarea acestor obiective se măsoară pe baza următorilor indicatori: (1) disponibilitatea rețelei comune de comunicații pentru sistemele de informații europene; (2) reacțiile primite din partea participanților la acțiunile din cadrul programului și din partea utilizatorilor programului. Articolul 6 Priorități Prioritățile programului sunt următoarele: (a) sprijinirea pregătirii, a aplicării coerente și a implementării efective a legislației fiscale a Uniunii; (b) combaterea fraudei fiscale și a evaziunii fiscale, în special prin cooperarea administrativă și schimbul de informații eficient și eficace; (c) favorizarea reducerii sarcinii administrative care afectează administrațiile fiscale și a costurilor de conformare pentru contribuabili; (d) favorizarea eficientizării administrației fiscale, în special în ceea ce privește respectarea obligațiilor fiscale și capacitatea administrativă a administrațiilor fiscale; (e) consolidarea aplicării și a implementării coerente a politicii fiscale a Uniunii; (f) consolidarea cooperării cu organizații internaționale, alte autorități guvernamentale, țări terțe, operatori economici și organizații ale acestora în vederea combaterii fraudei fiscale și a evaziunii fiscale, în special prin consolidarea cooperării administrative și a schimbului de informații eficace și eficient, îmbunătățind respectarea obligațiilor fiscale și administrarea fiscală. Capitolul II Acțiuni eligibile Articolul 7 Acțiuni eligibile Programul furnizează, în condițiile stabilite în programul anual de lucru menționat la articolul 14, sprijin financiar pentru următoarele tipuri de acțiuni: (a) Acțiuni comune: (1) seminarii și ateliere; (2) grupuri de proiect, compuse dintr-un număr limitat de țări, care funcționează o perioadă limitată de timp și lucrează la realizarea unui obiectiv predefinit, cu rezultate descrise cu precizie; (3) controale multilaterale, audituri comune și alte activități prevăzute în legislația Uniunii privind cooperarea administrativă, organizate de două sau mai multe țări participante, inclusiv cel puțin un stat membru, pentru a efectua un control coordonat al obligațiilor fiscale ale unui contribuabil sau ale mai multor contribuabili între care există legături; (4) vizite de lucru organizate de țările participante sau de o țară terță pentru a le permite funcționarilor să dobândească sau să-și dezvolte cunoștințele în domeniul fiscal; pentru vizitele de lucru organizate în țări terțe sunt eligibile în cadrul programului doar cheltuielile de deplasare și de ședere (cazare și diurnă); (5) echipe de experți, care sunt forme structurate de cooperare, cu un caracter permanent sau temporar, și care pun în comun cunoștințele necesare pentru a îndeplini atribuții în domenii specifice sau pentru a efectua activități operaționale, beneficiind eventual de sprijinul serviciilor de colaborare online, de asistență administrativă și de infrastructură și echipamente; (6) consolidarea capacității administrației publice și acțiuni de sprijin; (7) studii; (8) proiecte de comunicare; (9) orice altă activitate în sprijinul obiectivului general și al obiectivului specific stabilite la articolul 5. (b) Consolidarea capacităților informatice: dezvoltarea, întreținerea, funcționarea și controlul calității componentelor UE aferente sistemelor de informații europene prevăzute la punctul 1 din anexă și noilor sisteme de informații europene înființate în temeiul legislației Uniunii; (c) Dezvoltarea competențelor umane: acțiuni de pregătire profesională comună, care să sprijine competențele și cunoștințele profesionale necesare în domeniul fiscal. Articolul 8 Dispoziții specifice de punere în aplicare pentru acțiunile comune 1. Țările participante se asigură că funcționarii desemnați să participe la acțiunile comune au profilul și calificarea adecvate. 2. Țările participante iau măsurile necesare pentru punerea în aplicare a acțiunilor comune, în special printr-o mai bună informare cu privire la aceste acțiuni și prin asigurarea unei utilizări optime a realizărilor obținute. Articolul 9 Dispoziții de punere în aplicare specifice pentru sistemele de informații europene 1. Comisia și țările participante se asigură că sistemele de informații europene menționate la punctul 1 din anexă sunt dezvoltate, exploatate și întreținute în mod adecvat. 2. Comisia coordonează, în cooperare cu țările participante, aspectele legate de instituirea și funcționarea componentelor UE și non-UE ale sistemelor și ale infrastructurilor menționate la punctele 1 și 2 din anexă care sunt necesare în vederea asigurării operabilității, interconexiunii și îmbunătățirii constante a acestora. 3. Utilizarea componentelor UE aferente sistemelor de informații europene menționate la punctul 1 din anexă de către țările neparticipante face obiectul unor acorduri privind cooperarea tehnică cu aceste țări, care urmează să fie încheiate în conformitate cu articolul 218 din TFUE. Articolul 10 Dispoziții de punere în aplicare specifice pentru formarea comună 1. Țările participante integrează, după caz, în programele lor naționale de formare conținutul de pregătire profesională dezvoltat în comun, inclusiv modulele de învățare electronică (e-learning), programele de formare și standardele de formare convenite în comun. 2. Țările participante se asigură că funcționarii lor beneficiază de formarea profesională inițială și continuă necesare pentru a dobândi calificările și cunoștințele profesionale comune, în conformitate cu programele de formare profesională. 3. Țările participante asigură pregătirea lingvistică necesară pentru ca funcționarii să atingă un nivel suficient de cunoștințe lingvistice pentru a putea participa la program. Capitolul III Cadrul financiar Articolul 11 Cadrul financiar 1. Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a programului este de 234 370 000 EUR (în prețuri curente). 2. Resursele financiare alocate programului pot acoperi și cheltuieli legate de activitățile de pregătire, monitorizare, control, audit și evaluare care sunt necesare pentru gestionarea programului și îndeplinirea obiectivelor acestuia; în mod concret, sunt acoperite studiile, reuniunile de experți, acțiunile de informare și comunicare, inclusiv comunicarea instituțională a priorităților politice ale Uniunii Europene, în măsura în care acestea sunt legate de obiectivele prezentului regulament, cheltuielile legate de rețelele IT specializate pe schimbul și prelucrarea de informații, împreună cu toate celelalte tipuri de cheltuieli cu asistența tehnică și administrativă efectuate de Comisie pentru gestionarea programului. Articolul 12 Forme de intervenție 1. Comisia implementează programul în conformitate cu regulamentul financiar. 2. Sprijinul financiar al Uniunii pentru activitățile prevăzute la articolul 7 se acordă sub formă de: (1) granturi; (2) contracte de achiziții publice; (3) rambursarea cheltuielilor efectuate de experții externi menționați la articolul 4. 3. Rata de cofinanțare pentru granturi este de până la 100 % din costurile eligibile, în cazul în care acestea sunt cheltuieli de deplasare și de cazare, cheltuieli aferente organizării de evenimente și diurne. Această rată se aplică tuturor acțiunilor eligibile, cu excepția echipelor de experți. Pentru această categorie de acțiuni eligibile, programele anuale de lucru precizează rata de cofinanțare aplicabilă în cazul în care aceste acțiuni necesită acordarea de granturi. Articolul 13 Protejarea intereselor financiare ale Uniunii 1. Comisia ia măsurile adecvate pentru a se asigura că, atunci când acțiunile finanțate în temeiul prezentului regulament sunt puse în aplicare, interesele financiare ale Uniunii Europene sunt protejate prin aplicarea de măsuri preventive împotriva fraudei, corupției și oricăror altor activități ilegale, prin verificări eficace și, dacă se descoperă nereguli, prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit și, dacă este cazul, prin aplicarea de sancțiuni administrative și financiare eficace, proporționale și disuasive. 2. Comisia sau reprezentanții acesteia și Curtea de Conturi dețin competența de a realiza audituri, pe baza documentelor și la fața locului, în cazul tuturor beneficiarilor de granturi, contractanților și subcontractanților care au primit fonduri europene în cadrul prezentului program. 3. Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) poate efectua investigații, inclusiv verificări și inspecții la fața locului în conformitate cu dispozițiile și procedurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 mai 1999 și de Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri[32] pentru a stabili existența fraudei, a corupției sau a oricăror alte activități ilegale care afectează interesele financiare ale Uniunii Europene în legătură cu un acord de grant sau o decizie de acordare a unui grant sau un contract privind fonduri din partea Uniunii. Capitolul IV Competențe de executare Articolul 14 Programul de lucru În vederea punerii în aplicare a programului, Comisia adoptă programe de lucru anuale care stabilesc obiectivele urmărite, rezultatele preconizate, metoda de punere în aplicare și cuantumul total al acestora. De asemenea, programele conțin o descriere a acțiunilor care urmează să fie finanțate, o precizare a sumei alocate fiecărui tip de acțiune și un calendar orientativ al punerii în aplicare. În cazul granturilor, programele de lucru includ prioritățile, criteriile esențiale de evaluare și rata maximă de cofinanțare. Acest act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 15 alineatul (2). Articolul 15 Procedura comitetului 1. Comisia este asistată de un comitet. Comitetul respectiv este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011. 2. Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011. Capitolul V Monitorizare și evaluare Articolul 16 Monitorizarea acțiunilor din cadrul programului Comisia, în cooperare cu țările participante, monitorizează programul și acțiunile din cadrul acestuia pentru a urmări punerea în aplicare a acțiunilor întreprinse. Articolul 17 Evaluarea 1. Comisia asigură o evaluare intermediară și o evaluare finală a programului, cu privire la aspectele la care se face referire la alineatele (2) și (3). Rezultatele trebuie să fie integrate în deciziile privind posibila reînnoire, modificare sau suspendare a programelor ulterioare. Aceste evaluări sunt efectuate de un evaluator extern independent. 2. Comisia întocmește un raport de evaluare intermediară privind realizarea obiectivelor acțiunilor din cadrul programului, eficiența utilizării resurselor și valoarea adăugată europeană a programului cel târziu până la mijlocul anului 2018. Acest raport va aborda, în plus, simplificarea, relevanța constantă a obiectivelor, precum și contribuția programului la prioritățile Uniunii referitoare la creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. 3. Comisia întocmește un raport de evaluare final privind aspectele la care se face referire în alineatul (2), precum și cu privire la impactul pe termen lung și la sustenabilitatea efectelor programului, cel târziu până la sfârșitul anului 2021. 4. Țările participante prezintă, la solicitarea Comisiei, toate datele și informațiile relevante pentru a contribui la rapoartele de evaluare intermediară și finală ale Comisiei. Capitolul VI Dispoziții finale Articolul 18 Abrogare Decizia nr. 1482/2007/CE se abrogă începând de la 1 ianuarie 2014. Cu toate acestea, obligațiile financiare legate de acțiunile realizate în cadrul respectivei decizii sunt reglementate în continuare de această decizie până la finalizarea lor. Articolul 19 Intrarea în vigoare Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Se aplică de la 1 ianuarie 2014. Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, Pentru Parlamentul European, Pentru Consiliu, Președintele Președintele ANEXĂ Sistemele de informații europene și componentele UE aferente acestora 1. Sistemele de informații europene sunt următoarele: (1) rețeaua comună de comunicații/interfața comună a sistemelor (CCN/CSI – CCN2), CCN mail3, CSI bridge, http bridge, CCN LDAP și alte instrumente conexe, portalul web CCN, monitorizarea CCN; (2) sistemele de sprijin, în special instrumentul de configurare pentru CCN, instrumentul de raportare a activităților (ART2), instrumentul de gestionare electronică a proiectelor online ale DG TAXUD (Taxud Electronic Management of Project Online - TEMPO), instrumentul de gestionare a serviciilor (Service Management Tool - SMT), instrumentul de gestionare a utilizatorilor (User Management System - UM), sistemul BPM, panoul de afișare a disponibilității (availability dashboard) și AvDB, portalul de gestionare a serviciilor informatice, instrumentul de gestionare a accesului la registre și a accesului utilizatorilor; (3) spațiul de informare și comunicare al programului (PICS); (4) sistemele legate de TVA, în special sistemul de schimb de informații privind TVA (VIES) și rambursarea TVA, inclusiv aplicația inițială VIES, instrumentul de monitorizare VIES, sistemul statistic privind impozitarea, VIES-pe-web, instrumentul de configurare VIES-pe-web, instrumentele de testare pentru VIES și pentru rambursarea TVA, algoritmii pentru numerele de TVA, schimbul de formulare electronice privind TVA, sistemul privind TVA pentru servicii electronice (VoeS); instrumentul de testare pentru VoeS, instrumentul de testare a formularelor electronice pentru TVA; (5) sistemele legate de recuperare, în special formularele electronice de recuperare a creanțelor, formularele electronice pentru instrumentul uniform care permite executarea (UIPE) și pentru formularul uniform de notificare (UNF); (6) sistemele legate de impozitarea directă, în special impozitarea veniturilor din economii, instrumentul de testare pentru impozitarea veniturilor din economii, formularele electronice pentru impozitarea directă, numărul de identificare fiscală TIN-pe-web, schimburile legate de articolul 8 din Directiva 2011/16/UE și instrumentele de testare aferente; (7) alte sisteme legate de impozitare, în special baza de date „Taxes in Europe” (TEDB); (8) sistemele referitoare la accize, în special sistemul de schimb de date privind accizele (SEED), sistemul pentru monitorizarea și circulația produselor supuse accizelor (EMCS), formularele electronice MVS, aplicația de testare (TA); (9) alte sisteme centrale, în special sistemul de comunicare și informare a statelor membre privind impozitarea (Member States Communication and Information System - TIC), sistemul de testare cu autoservire (Self-Service Testing System - SSTS), sistemul de statistici privind impozitarea, aplicația centrală pentru formularele web, aplicația Central Services/Management Information System for Excise (CS/MISE); 2. Componentele UE aferente sistemelor de informații europene sunt: (1) bunurile IT precum elementele de hardware, de software și conexiunile de rețea dintre sisteme, inclusiv infrastructura de date aferentă; (2) serviciile IT necesare pentru a sprijini dezvoltarea, întreținerea, îmbunătățirea și exploatarea sistemelor; (3) și orice alte elemente care, din motive de eficiență, de securitate și de raționalizare, sunt identificate de către Comisie ca fiind comune țărilor participante. FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ 1. CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI 1.1. Titlul propunerii/inițiativei 1.2. Domeniul (domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB 1.3. Tipul propunerii/inițiativei 1.4. Obiective 1.5. Motivul (motivele) propunerii/inițiativei 1.6. Durata acțiunii și impactul financiar al acesteia 1.7. Modul (modurile) de gestionare preconizat(e) 2. MĂSURI DE GESTIONARE 2.1. Dispoziții în materie de monitorizare și raportare 2.2. Sistemul de gestionare și control 2.3. Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilor 3. IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI 3.1. Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli afectată (afectate) 3.2. Impactul estimat asupra cheltuielilor 3.2.1. Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor 3.2.2. Impactul estimat asupra creditelor operaționale 3.2.3. Impactul estimat asupra creditelor cu caracter administrativ 3.2.4. Compatibilitatea cu cadrul financiar multianual actual 3.2.5. Participarea terților la finanțare 3.3. Impactul estimat asupra veniturilor FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ PENTRU PROPUNERI 1. CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI 1.1. Titlul propunerii/inițiativei Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program de acțiune pentru impozitare în Uniunea Europeană în perioada 2014-2020 (Fiscalis 2020) și de abrogare a Deciziei nr. 1482/2007/CE. 1.2. Domeniul (domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB[33] 1405 Politică fiscală 1.3. Tipul propunerii/inițiativei ¨ Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune nouă ¨ Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune nouă ca urmare a unui proiect-pilot/a unei acțiuni pregătitoare[34] X Propunere/inițiativă care se referă la extinderea unei acțiuni existente ¨ Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune reorientată către o acțiune nouă 1.4. Obiective 1.4.1. Obiectiv(e) strategic(e) multianual(e) al(e) Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă Programul propus va contribui la strategia Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii[35], prin (1) consolidarea funcționării pieței unice, (2) asigurarea unui cadru pentru susținerea activităților de creștere a productivității din sectorul public și (3) stimularea progresului tehnic și a inovării la nivelul administrațiilor fiscale naționale și europene. Programul va sprijini în special inițiativa emblematică privind agenda digitală pentru Europa[36], inițiativa emblematică privind Uniunea inovării[37] și inițiativa emblematică privind o politică industrială adaptată erei globalizării[38]. Programul va ajuta administrațiile fiscale naționale să devină adevărate administrații fiscale electronice și va contribui, de asemenea, la reducerea sarcinii administrative impuse contribuabililor, prin punerea în aplicare mai inteligentă a legislației fiscale a Uniunii. Programul va sprijini, de asemenea, Actul privind piața unică[39], în special o serie de domenii cheie ale politicii fiscale evidențiate în acest act legislativ și acele domenii referitoare la diminuarea sarcinii administrative suportate de contribuabili. Viitoarele inițiative politice pe care le va sprijini și la punerea în aplicare a cărora va contribui programul, de exemplu propunerea de directivă privind impozitarea energiei, noua strategie privind TVA și baza consolidată comună de impozitare a întreprinderilor și cele referitoare la eliminarea obstacolelor fiscale transfrontaliere pentru cetățeni vor contribui în mod semnificativ, atunci când vor fi adoptate, la realizarea obiectivelor Actului privind piața unică. 1.4.2. Obiectiv(e) specific(e) și activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză Obiective specifice și activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză Activitatea ABB în cauză este politica fiscală (1405). Obiectivul specific ale programului este următorul: Îmbunătățirea funcționării sistemelor de impozitare, în special prin cooperarea dintre țările participante, autoritățile fiscale ale acestora, funcționarii lor și experții externi. 1.4.3. Rezultatul (rezultatele) și impactul preconizate A se preciza efectele pe care propunerea/inițiativa ar trebui să le aibă asupra beneficiarilor vizați/grupurilor vizate. Programul propus vizează îmbunătățirea cooperării între administrațiile fiscale și asigurarea mecanismelor și a mijloacelor necesare pentru ameliorarea cooperării, precum și a finanțării necesare pentru a atinge aceste obiective. În urma punerii sale în aplicare de către Comisie, programul ca atare nu va conduce la o armonizare suplimentară a sistemelor fiscale naționale, dar va permite reducerea efectelor negative legate de coexistența a 27 de sisteme fiscale diferite, cum ar fi frauda, denaturarea concurenței, sarcina administrativă care afectează administrațiile și întreprinderile, turismul fiscal etc. Măsura propusă este, prin urmare, o măsură clară de sprijinire a pieței interne, permițând o mai bună funcționare a diferitelor sisteme fiscale în cadrul pieței interne. Întrucât este responsabilitatea statelor membre să gestioneze funcționarea sistemelor fiscale naționale, rezultă în mod clar din provocările identificate în evaluarea impactului propunerii că este nevoie de o cooperare administrativă sporită între autoritățile fiscale – într-o mai mare măsură decât este cazul în prezent. Cooperarea la nivelul UE permite autorităților fiscale să dezvolte sinergii, să evite dublarea eforturilor și să facă schimb de bune practici în toate domeniile legate de impozitare, cum ar fi pentru ingineria afacerilor, IT, cooperarea internațională etc. Sprijinirea cooperării fiscale prin actualul program Fiscalis 2013 și-a demonstrat avantajele, iar această experiență va fi foarte utilă pentru a răspunde provocărilor viitoare, în special arhitectura tehnologică depășită, dificultățile de cooperare la nivel operațional cu privire la sarcini precise, mijloacele financiare inegale disponibile pentru sprijinirea activităților autorităților fiscale și dificultățile în stabilirea unei colaborări structurale cu principalele părți interesate ale autorităților fiscale. 1.4.4. Indicatori de rezultat și de impact A se preciza indicatorii care permit monitorizarea punerii în aplicare a propunerii/inițiativei. Monitorizarea activităților programului va fi realizată în scopul de a verifica aplicarea corectă a normelor și procedurilor de implementare a programului și de a verifica dacă programul își atinge cu succes obiectivele. Va fi pus în aplicare un cadru de monitorizare care va include: o logică de intervenție, un set cuprinzător de indicatori, metode de măsurare, un plan privind colectarea de date, un proces clar și bine structurat de monitorizare și raportare și evaluări intermediare și finale. Performanțele programului vor fi măsurate cu ajutorul unui set coerent de indicatori de performanță, de impact, de rezultat și de realizare, legați de obiectivul general și de obiectivul specific al programului și de prioritățile acestuia, precum și prin crearea unei legături cu Planul de gestionare al Comisiei. Lista detaliată a indicatorilor de impact, de rezultat și de realizare este disponibilă în cadrul evaluării impactului. DG TAXUD a identificat ținte pentru unele dintre realizările programului. Pentru alte obiective acest lucru nu este încă posibil în momentul de față. Țintele realizărilor respective vor fi identificate înainte de inițierea programului Fiscalis 2020 de către DG TAXUD și vor fi prezentate comitetului programului spre aprobare în cadrul procedurii privind programul anual de lucru. Obiectivul general și obiectivul specific vor fi măsurate, printre altele, prin disponibilitatea rețelei comune de comunicații pentru sistemele de informații europene și vor avea ca țintă o disponibilitate de 97 %. 1.5. Motivul (motivele) propunerii/inițiativei 1.5.1. Cerințe de îndeplinit pe termen scurt sau lung Propunerea contribuie la strategia Europa 2020 și la punerea în aplicare a altor acte normative ale Uniunii, după cum s-a arătat la capitolul 1.4.1. 1.5.2. Valoarea adăugată a implicării UE Este mai avantajos să se inițieze acțiuni la nivelul Uniunii decât la nivelul celor 27 de state membre, astfel cum se descrie în detaliu la capitolul 3.2 din expunerea de motive. 1.5.3. Învățăminte desprinse din experiențele anterioare similare Din punct de vedere economic, o acțiune la nivelul UE este mult mai eficientă. Cooperarea în domeniul fiscal se sprijină pe o rețea de comunicare specializată, cu un grad înalt de securitate, care funcționează din perioada introducerii primelor programe de cooperare în domeniul fiscal la începutul anilor ‛90. Aceasta leagă administrațiile fiscale naționale prin aproximativ 5 000[40] de puncte de conexiune. Această rețea IT comună garantează că fiecare administrație națională trebuie să se conecteze o singură dată la această infrastructură comună pentru a fi în măsură să schimbe orice fel de informații. În lipsa unei asemenea infrastructuri, administrațiile fiscale din statele membre ar trebui să stabilească 26 de legături cu sistemele naționale ale fiecăruia dintre celelalte state membre. Alte pietre de temelie ale programului sunt activitățile care reunesc funcționarii fiscali cu scopul de a face schimb de bune practici, de a învăța unii de la alții, de a analiza o anumită problemă sau de a elabora un ghid, de exemplu. Dacă statele membre ar fi fost nevoite să învețe unele de la altele prin elaborarea propriilor activități, în afara programului, acestea și-ar fi realizat seturi proprii de instrumente și de metode de lucru. S-ar fi pierdut sinergiile între activități, iar activitățile comune nu ar fi fost puse în aplicare în mod sistematic la nivelul celor 27 de state membre. Acțiunea Comisiei, care, cu sprijinul programului, intermediază activitățile între țările participante, este mult mai eficientă. O altă valoare adăugată importantă este una de natură imaterială. Programul a avut o contribuție esențială la crearea unui sentiment al interesului comun, stimulând încrederea reciprocă și creând un spirit de cooperare între statele membre, respectiv între statele membre și Comisie, în domeniul fiscal. 1.5.4. Coerența și posibila sinergie cu alte instrumente relevante Gestionarea programelor Fiscalis 2020 și Vamă 2020 va fi aliniată ori de câte ori este posibil. Programele au o rețea comună pentru punerea în aplicare a sistemelor IT europene, o platformă comună pentru colaborarea online (PICS) și un instrument comun de raportare a activităților (ART2). Metodologiile aplicate pentru consolidarea capacităților umane sunt, de asemenea, comune celor două programe. Raportul intermediar privind programele DG HOME de prevenire și combatere a criminalității (ISEC) și de prevenire, pregătire și gestionare a consecințelor terorismului și a altor riscuri legate de securitate (CIPS)[41] consideră că modelul de gestionare a programelor Vamă și Fiscalis 2013 „oferă cele mai promițătoare perspective de îmbunătățire a gestionării ISEC/CIPS, întrucât permite asigurarea unei reacții prompte și flexibile la nevoile operaționale”. Sistemele informatice transeuropene se sprijină pe rețeaua CCN/CSI, care este utilizată și de OLAF pentru schimbul (și depozitarea) de informații privind neregulile și fraudele. În acest sens, ambele DG-uri beneficiază de economii de scară. 1.6. Durata acțiunii și a impactului financiar al acesteia X Propunere/inițiativă pe durată determinată – ¨ Propunere/inițiativă în vigoare de la 1.1.2014 până la 31.12.2020 – X Impact financiar din 2014 până în 2023 (din 2021 până în 2023 numai pentru creditele de plată) ¨ Propunere/inițiativă pe durată nedeterminată – Punere în aplicare cu o perioadă de creștere în intensitate din AAAA până în AAAA, – urmată de o perioadă de funcționare la capacitate maximă. 1.7. Modul (modurile) de gestionare preconizat(e)[42] X Gestionare centralizată directă de către Comisie ¨ Gestionare centralizată indirectă, cu delegarea sarcinilor de execuție: ¨ agențiilor executive ¨ organismelor instituite de Comunități[43] ¨ organismelor publice naționale/organismelor cu misiune de serviciu public ¨ persoanelor cărora li se încredințează executarea unor acțiuni specifice în temeiul titlului V din Tratatul privind Uniunea Europeană, identificate în actul de bază relevant în sensul articolului 49 din Regulamentul financiar ¨ Gestionare partajată cu statele membre ¨ Gestionare descentralizată împreună cu țări terțe ¨ Gestionare în comun cu organizații internaționale (a se preciza) Dacă se indică mai multe moduri de gestionare, se furnizează detalii suplimentare în secțiunea „Observații“. Observații / 2. MĂSURI DE GESTIONARE 2.1. Dispoziții în materie de monitorizare și raportare A se preciza frecvența și condițiile aferente acestor dispoziții. Monitorizarea activităților programului va fi realizată în scopul de a asigura aplicarea corectă a normelor și a procedurilor de implementare a programului (funcția de audit). Propunerile de activități privind acțiunile comune se monitorizează în permanență prin intermediul unei baze de date online - instrumentul de raportare a activităților (ART2) – care cuprinde propunerile și activitățile aferente acestora. Același instrument le permite beneficiarilor granturilor acordate în cadrul programului, și anume administrațiilor fiscale ale statelor membre, să raporteze online cheltuielile finanțate prin granturi, destinate participării la activitățile privind acțiunile comune. Statele membre trebuie să transmită anual un raport financiar către Comisie, cu ajutorul instrumentului de raportare a activităților. Pentru activitățile legate de consolidarea capacităților IT și de pregătire profesională care sunt finanțate prin intermediul achizițiilor publice, se aplică normele standard de raportare și monitorizare. Programul va fi evaluat de două ori. Rezultatele evaluării intermediare a programului vor fi disponibile până la jumătatea anului 2018, iar cele ale evaluării finale spre sfârșitul anului 2021. Statele membre, în calitate de principali beneficiari ai programului, vor juca un rol important în colectarea de date, fie prin oferirea de informații la nivelul instrumentelor individuale (în principal prin ART2), fie în ceea ce privește impactul mai larg a programului (fie prin participarea la exerciții de măsurare a percepției, fie prin emiterea de rapoarte). Până în prezent, exercițiile de evaluare a programelor existente au vizat în special principalele părți interesate ale programului, și anume autoritățile fiscale și experții acestora, care constituie publicul țintă al programului. Având în vedere că este important să fie consultate și părțile interesate care sunt exterioare programului (și anume operatorii economici) cu privire la impactul pe care îl are programul asupra lor și la gradul în care beneficiază, de exemplu, de o mai bună cooperare între administrațiile fiscale, această dimensiune a efectelor indirecte va fi inclusă în viitoarele evaluări ale programului. 2.2. Sistemul de gestionare și control 2.2.1. Riscul (riscurile) identificat(e) Riscurile potențiale pentru punerea în aplicare a granturilor sunt legate de: – Punerea în aplicare incorectă a acordului de grant semnat cu consorțiul format din statele membre și țările candidate. Nivelul de risc este considerat scăzut, întrucât beneficiarii sunt administrațiile publice ale țărilor participante – Statele membre declară cheltuieli legate de o activitate care nu este autorizată în cadrul programului – Statele membre declară de două ori aceleași cheltuieli Riscurile potențiale pentru punerea în aplicare a contractelor sunt legate de: – Încălcarea normelor în materie de achiziții publice – Plata unei facturi pentru o prestație inexistentă 2.2.2. Metoda (metodele) de control preconizată (preconizate) Elementele principale ale strategiei de control aplicate sunt: 1. Controalele financiare comune pentru toate domeniile de cheltuieli: Verificarea ex-ante a angajamentelor: În DG TAXUD, toate angajamentele sunt verificate de către șeful unității Resurse umane și finanțe. Prin urmare, 100 % din sumele angajate sunt acoperite de verificarea ex-ante. Această procedură oferă un nivel ridicat de garantare a legalității și regularității tranzacțiilor. Verificarea ex-ante a plăților: Toate plățile sunt verificate ex-ante în conformitate cu regulamentele financiare și procedurile stabilite. Acest control aprofundat este efectuat de un verificator financiar și de un ordonator de credite. În plus, cel puțin o plată (din toate categoriile de cheltuieli) pe săptămână este selectată aleatoriu pentru verificare ex-ante aprofundată, efectuată de către șeful unității Resurse umane și finanțe. Nu există niciun obiectiv legat de acoperire, deoarece scopul acestei verificări este de a verifica plățile în mod „aleatoriu” pentru a verifica dacă toate plățile au fost pregătite în conformitate cu cerințele. Restul plăților sunt prelucrate zilnic în conformitate cu regulile în vigoare. Declarațiile ordonatorului de credite subdelegat (AOSD): Toți ordonatorii de credite subdelegați semnează declarații care susțin raportul anual de activitate pentru anul în cauză. Aceste declarații acoperă operațiunile din cadrul programului. Ordonatorii de credite subdelegați declară că operațiunile legate de execuția bugetară au fost efectuate în conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare, că sistemele de gestionare și de control existente oferă suficiente garanții privind legalitatea și regularitatea operațiunilor și că riscurile asociate acestor operațiuni au fost corect identificate și înregistrate și că au fost puse în aplicare acțiuni de atenuare. 2. Controale suplimentare pentru contracte de achiziții publice: Se aplică procedurile de control pentru achiziții publice definite în regulamentul financiar. Orice contract de achiziții publice se realizează în conformitate cu procedura consacrată de verificare de către serviciile Comisiei pentru efectuarea plății, ținând cont de obligațiile contractuale și de buna gestionare financiară și generală. În toate contractele încheiate între Comisie și beneficiari sunt prevăzute măsuri antifraudă (controale, rapoarte etc.). Se elaborează caiete de sarcini detaliate, care stau la baza fiecărui contract specific. Procesul de acceptare respectă cu strictețe metodologia TAXUD TEMPO: prestațiile sunt analizate, modificate dacă este necesar și, în cele din urmă, admise (sau respinse) în mod explicit. Nu se plătește nicio factură fără o „scrisoare de acceptare”. Procedura de comandă și de acceptare a prestațiilor se aplică și gestionării activelor. Fiecare activ este comandat și ulterior acceptat și codificat în instrumentul IT instituțional al Comisiei Europene (ABAC Assets) la valoarea sa de achiziție. Amortizarea este calculată automat pe baza normelor contabile ale Comisiei. Verificarea tehnică pentru achiziții publice DG TAXUD efectuează controale privind prestațiile și supraveghează operațiunile și serviciile prestate de contractanți. De asemenea, efectuează în mod regulat audituri de calitate și de securitate la nivelul contractanților. Auditurile de calitate verifică gradul în care procesele efective ale contractanților respectă normele și procedurile definite în planurile de calitate ale acestora. Auditurile de securitate se concentrează pe procese, proceduri și configurații specifice. Control administrativ ex-post în ceea ce privește atât latura operațională, cât și latura financiară La sfârșitul fiecărui contract, întregul dosar este verificat atât de unități operaționale, cât și de unități financiare, înainte ca aceasta să fie închis în mod oficial. 3. Controale suplimentare pentru granturi Acordul de finanțare semnat cu beneficiarii programului (administrațiile fiscale din statele membre și din țările candidate) definește condițiile aplicabile în cazul finanțării activităților prin intermediul grantului, cuprinzând și un capitol privind metodele de control. Toate administrațiile participante s-au angajat să respecte normele administrative și financiare ale Comisiei privind cheltuielile. Beneficiarii pot finanța prin granturi participarea la activitățile identificate într-o bază de date online – instrumentul de raportare a activităților (ART2). Statele membre raportează cheltuielile efectuate prin intermediul aceleiași baze de date, care include un număr predeterminat de controale cu scopul de a reduce erorile. De exemplu, statele membre nu pot raporta decât cheltuielile pentru activitățile la care au fost invitate și doar o singură dată. Pe lângă controalele integrate în sistemul de raportare, DG TAXUD execută controale documentare și verificări la fața locului, prin sondaj. Aceste controale sunt efectuate ex-post și se bazează pe eșantionarea pe bază de risc. Această strategie de control permite menținerea sarcinii administrative care afectează beneficiarii de granturi la un nivel cât mai redus, proporțional cu bugetul alocat și cu riscurile percepute. Efectul măsurilor de simplificare, cum ar fi înlocuirea costurilor reale prin sume forfetare, va fi probabil marginal în ceea ce privește creșterile bugetare. Principalul său avantaj va apărea la nivelul creșterii eficienței și al reducerii sarcinii administrative, atât în statele membre, cât și în cadrul Comisiei. 4. Costurile și beneficiile controalelor Controalele stabilite permit DG TAXUD să aibă garanții suficiente cu privire la calitatea și regularitatea cheltuielilor și să reducă riscul de neconformitate. Profunzimea evaluării atinge nivelul trei[44] pentru acțiunile comune și nivelul patru[45] pentru contractele de achiziții publice. Avantajul măsurilor strategiei de control menționate mai sus este reducerea riscurilor potențiale până la sub 2 % din bugetul total; acest avantaj este valabil pentru toți beneficiarii. Orice măsuri suplimentare pentru a reduce și mai mult riscul ar conduce la costuri disproporționat de ridicate și, prin urmare, nu sunt avute în vedere. DG TAXUD consideră că nu există variații între programul propus și programul actual din punct de vedere al controlului și va aplica aceeași strategie de control pentru programul 2020. Costurile ocazionate de punerea în aplicare a strategiei de control prezentate mai sus sunt limitate la 2,60 %[46] din bugetul total și se preconizează că vor rămâne la același nivel. Strategia de control a programului este considerată eficientă în scopul reducerii riscului de neconformitate până la sub 2 % și proporțională cu riscurile pe care le comportă. 2.3. Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilor A se preciza măsurile de prevenire și de protecție existente sau preconizate. Pe lângă aplicarea tuturor mecanismelor de control de reglementare, DG TAXUD va elabora o strategie antifraudă în conformitate cu noua strategie a Comisiei de luptă împotriva fraudei (CAFS), adoptată la 24 iunie 2011, astfel încât să asigure, printre altele, alinierea deplină la CAFS a controalelor sale antifraudă interne și calibrarea modului de abordare a gestionării riscului de fraudă astfel încât să permită identificarea zonelor cu risc de fraudă și a reacțiilor adecvate. După caz, se vor înființa grupuri de colaborare în rețea, precum și instrumente informatice speciale pentru analizarea cazurilor de fraudă legate de programul Fiscalis 2020. 3. IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI 3.1. Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli afectată (afectate) · Linii bugetare de cheltuieli existente În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual și a liniilor bugetare. Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul cheltuielilor || Contribuție Numărul [Descriere…...…...….] || Dif./ Nedif. ([47]) || Țări AELS[48] || Țări candidate[49] || Țări terțe || În sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar || || || || || || · Noile linii bugetare a căror creare se solicită În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual și a liniilor bugetare. Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul cheltuielilor || Contribuție Număr [Rubrica ….…] || Dif./ Nedif. || Țări AELS || Țări candidate || Țări terțe || În sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar || || || || || || 1 || 14.04.04 – Fiscalis 2020 || Dif. || NU || DA || NU || NU 1 || 14.01.04.05 Fiscalis 2020 – Cheltuieli de gestionare administrativă || Nedif. || NU || NU || NU || NU 3.2. Impactul estimat asupra cheltuielilor[50] 3.2.1. Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor Costurile legate de eventuala introducere a unui nou sistem informatic european, în cazul în care acest lucru va fi necesar, în scopul punerii în aplicare a propunerii privind taxa pe tranzacțiile financiare (TTF) nu sunt incluse în bugetul programului Fiscalis 2020, având în vedere stadiul incipient al procesului de adoptare a propunerii respective. Milioane EUR (3 zecimale) Rubrica din cadrul financiar multianual: || 1 || Creștere inteligentă și favorabilă incluziunii DG: TAXUD || || || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || Anul 2021-2023 || TOTAL  Credite operaționale || || 14.0404 – Fiscalis 2020 || Angajamente || (1a) || 33,310 || 33,310 || 33,310 || 33,410 || 33,410 || 33,410 || 33,510 || || 233,670 Plăți || (2a) || 9,327 || 24,316 || 27,647 || 30,007 || 30,052 || 30,062 || 30,097 || 52,162 || 233,670 Credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul anumitor programe[51] || || 14.010405 || || (3) || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || || 0,700 TOTAL credite pentru DG TAXUD || Angajamente || =1+1(a)+3 || 33,410 || 33,410 || 33,410 || 33,510 || 33,510 || 33,510 || 33,610 || || 234,370 Plăți || =2+2(a)+3 || 9,427 || 24,416 || 27,747 || 30,107 || 30,152 || 30,162 || 30,197 || 52,162 || 234,370  TOTAL credite operaționale || Angajamente || (4) || 33,310 || 33,310 || 33,310 || 33,410 || 33,410 || 33,410 || 33,510 || || 233,670 Plăți || (5) || 9,327 || 24,316 || 27,647 || 30,007 || 30,052 || 30,062 || 30,097 || 52,162 || 233,670  TOTAL credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul anumitor programe || (6) || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || || 0.700 TOTAL credite la RUBRICA 1 din cadrul financiar multianual || Angajamente || =4+ 6 || 33,410 || 33,410 || 33,410 || 33,510 || 33,510 || 33,510 || 33,610 || || 234,370 Plăți || =5+ 6 || 9,427 || 24,416 || 27,747 || 30,107 || 30,152 || 30,162 || 30,197 || 52,162 || 234,370 Rubrica din cadrul financiar multianual: || 5 || „Cheltuieli administrative” Milioane EUR (3 zecimale) || || || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL DG: TAXUD ||  Resurse umane || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 34,811  Alte cheltuieli administrative || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 1,540 TOTAL DG TAXUD || || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 36,351 TOTAL credite la RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || (Total angajamente = Total plăți) || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 36,351 || || || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || Anul 2021-2023 || TOTAL TOTAL credite la RUBRICILE 1 - 5 din cadrul financiar multianual || Angajamente || 38,603 || 38,603 || 38,603 || 38,703 || 38,703 || 38,703 || 38,803 || || 270,721 Plăți || 14,620 || 29,609 || 32,940 || 35,300 || 35,345 || 35,355 || 35,390 || 52,162 || 270,721 Impactul estimat asupra creditelor operaționale – Propunerea implică utilizarea de credite operaționale, conform explicațiilor de mai jos: Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale) Obiective și realizări ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL REALIZĂRI Tipul realizării[52] || Costul mediu al realizării || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Număr total de realizări || Costuri totale Obiectivul specific: îmbunătățirea funcționării sistemelor de impozitare, în special prin cooperarea dintre țările participante, administrațiile fiscale ale acestora, funcționarii lor și experții externi. Consolidarea capacităților IT || Numărul de contracte IT || || Aproximativ 20 || 23,450 || || 23,450 || || 23,450 || || 23,450 || || 23,450 || || 23,450 || || 23,450 || || 164,150 Acțiuni comune || Numărul de evenimente organizate || || Aproximativ 260 || 8,550 || || 8,550 || || 8,550 || || 8,550 || || 8,550 || || 8,550 || || 8,550 || || 59,850 Dezvoltarea capacității umane || Numărul de formări || || A se confirma || 1,310 || || 1,310 || || 1,310 || || 1,410 || || 1,410 || || 1,410 || || 1,510 || || 9,670 || || || || || || || || || || || || || || || || COSTURI TOTALE || || || || 33,310 || || 33,310 || || 33,310 || || 33,410 || || 33,410 || || 33,410 || || 33,510 || || 233,670 3.2.2. Impactul estimat asupra creditelor cu caracter administrativ 3.2.2.1. Sinteză – Propunerea implică utilizarea de credite administrative, conform explicațiilor de mai jos: Milioane EUR (3 zecimale) || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || || || || || || || || Resurse umane || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 4,973 || 34,811 Alte cheltuieli administrative || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 1,540 Subtotal RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 36,351 În afara RUBRICII 5[53] din cadrul financiar multianual || || || || || || || || Resurse umane || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Alte cheltuieli de natură administrativă || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Subtotal în afara RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. TOTAL || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 5,193 || 36,351 3.2.2.2. Necesarul de resurse umane estimat – Propunerea implică utilizarea de resurse umane, conform explicațiilor de mai jos: Estimarea trebuie exprimată în valoare întreagă (sau cel mult cu o zecimală) || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020  Posturi din schema de personal (posturi de funcționari și de agenți temporari) 14 01 01 01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei) || 32 || 32 || 32 || 32 || 32 || 32 || 32 14 01 01 02 (în delegații) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 05 01 (cercetare indirectă) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 10 01 05 01 (cercetare directă) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.  Personal extern (în echivalent normă întreagă: ENI)[54] 14 01 02 01 (AC, INT, AT, END din „pachetul global”) || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 14 01 02 02 (AC, INT, JED, AL și END în delegații) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 04 05 [55] || - la sediu[56] || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. - în delegații || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 14 01 05 02 (AC, INT, END – în cadrul cercetării indirecte) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. 10 01 05 02 (AC, INT, END - în cadrul cercetării directe) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. Alte linii bugetare (a se preciza) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. TOTAL || 41 || 41 || 41 || 41 || 41 || 41 || 41 14 este domeniul de politică sau titlul din buget în cauză. Necesarul de resurse umane va fi acoperit de efectivele de personal ale DG-ului în cauză alocate deja gestionării acțiunii și/sau realocate intern în cadrul DG-ului, completate, după caz, prin resurse suplimentare ce ar putea fi alocate DG-ului care gestionează acțiunea în cadrul procedurii de alocare anuală și în lumina constrângerilor bugetare. Descrierea sarcinilor care trebuie efectuate: Funcționari și agenți temporari || Activități de gestionare a programului stricto sensu[57] și activități de punere în aplicare a programului, de exemplu studii, activități de dezvoltare, întreținere și exploatare a sistemelor informatice europene Personal extern || Asistență pentru activitățile de punere în aplicare a programului, de exemplu studii, activități de dezvoltare, întreținere și exploatare a sistemelor informatice europene 3.2.3. Compatibilitatea cu cadrul financiar multianual actual – Propunerea este compatibilă cu cadrul financiar multianual pentru 2020. 3.2.4. Participarea terților la finanțare – Propunerea nu prevede cofinanțare din partea terților. 3.2.5. Impactul estimat asupra veniturilor – Propunerea are un impact financiar potențial limitat asupra veniturilor: în cazul aplicării sancțiunilor (menționate la articolul 13), acestea vor fi înscrise în buget ca venituri generale la bugetul UE [1] COM(2011) 500 final din 29 iunie 2011, Un buget pentru Europa 2020. [2] COM(2010) 2020 final din 3 martie 2010: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. [3] Evaluare intermediară a programului Fiscalis 2013: http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/common/publications/studies/fiscalis2013_mid_term_report_en.pdf [4] DELOITTE, Viitoarea arhitectură comercială a modelului de uniune vamală și de cooperare în domeniul fiscal în Europa. [5] Minuta celei de-a noua reuniuni a Comitetului Fiscalis din 3 mai 2011 [6] Puncte de conexiune Vamă și Impozitare luate împreună [7] COM(2012) 388 final. [8] Denumite anterior sistemele de informații transeuropene [9] JO L 55, 28.2.2011, p. 13. [10] The Evaluation Partnership, evaluare intermediară a programului Vamă 2013, pp. 72 - 80 RAMBOLL, evaluare intermediară a programului Fiscalis 2013, paragrafele 268 - 305. [11] COM(2011) 398 final din 29 iunie 2011. [12] COM(2011) 706 final din 9 noiembrie 2011. [13] COM(2010) 245 Final/2, O agendă digitală pentru Europa. [14] COM(2010) 546 din 6 octombrie 2010, inițiativa europeană emblematică 2020 „O Uniune a inovării”. [15] COM(2010) 682 din 23 noiembrie 2010, O agendă pentru noi competențe și noi locuri de muncă. [16] COM(2010) 614, inițiativa europeană emblematică 2020 „O politică industrială integrată”. [17] COM(2011) 0206 final. [18] JO C , , p. . [19] Trimitere la evaluarea sau evaluările intermediare/finale. [20] COM(2010) 2020. [21] JO L 84, 31.3.2010, p. 1. [22] COM(2004) 373. [23] [De completat] [24] COM(2010) 700. [25] JO L 55, 28.2.2011, p.13. [26] JO L 330, 15.12.2007, p.1. [27] JO L 347, 11.12.2006, p.1. [28] JO L 316, 31.10.1992, p.21. [29] JO L 176, 5.7.2011, p.24. [30] JO L 283, 31.10.2003, p. 51. [31] JO L 84, 31.3.2010, p. 1. [32] JO L 292, 15.11.1996, p. 2. [33] ABM (Activity Based Management): gestionarea pe activități – ABB (Activity Based Budgeting): stabilirea bugetului pe activități. [34] Astfel cum sunt menționate la articolul 49 alineatul (6) litera (a) sau (b) din Regulamentul financiar. [35] COM(2010) 2020 final din 3 martie 2010: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. [36] COM(2010) 245 Final/2, O agendă digitală pentru Europa. [37] COM(2010) 546 din 6 octombrie 2010, inițiativa europeană emblematică 2020 „O Uniune a inovării”. [38] COM(2010) 614, inițiativa europeană emblematică 2020 „O politică industrială integrată”. [39] COM(2011) 0206 final. [40] Puncte de conexiune Vamă și Fiscalitate luate împreună [41] COM(2005) 124 din 6 aprilie 2005, cu un buget de 745 milioane EUR în cadrul financiar 2007-2013. [42] Explicațiile privind modurile de gestionare, precum și trimiterile la Regulamentul financiar sunt disponibile pe site-ul BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [43] Astfel cum sunt menționate la articolul 185 din Regulamentul financiar. [44] Profunzimea controalelor – nivelul trei: control cu referire la informații complet independente care coroborează faptele. [45] Profunzimea controalelor – nivelul patru: control cu referire la și care include accesul la documentația de bază care este disponibilă în stadiul procesului în cauză. [46] Costul este compus din numărul ENI care efectuează controalele înmulțit cu media costurilor de personal, cheltuielile legate de auditurile externe și cheltuielile legate de întreținerea sistemului ART. [47] Dif. = credite diferențiate / Nedif. = credite nediferențiate. [48] AELS: Asociația Europeană a Liberului Schimb. [49] Țările candidate și, după caz, țările potențial candidate din Balcanii de Vest. [50] Cheltuielile sunt exprimate în prețuri curente. [51] Asistență tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijin pentru punerea în aplicare a programelor UE și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare indirectă și cercetare directă. [52] Realizările se referă la produsele și serviciile care vor fi furnizate (de ex.: numărul de schimburi de studenți finanțate, numărul de km de străzi construiți etc.). [53] Asistență tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijin pentru punerea în aplicare a programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare indirectă și cercetare directă. [54] AC = agent contractual; INT = personal pus la dispoziție de agenți de muncă temporară („Intérimaire”); JED= „Jeune Expert en Délégation” (expert tânăr în delegații); AL = agent local; END= expert național detașat. [55] Sub plafonul pentru personal extern din credite operaționale (fostele linii „BA”). [56] În special pentru fonduri structurale, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și Fondul european pentru pescuit (FEP). [57] Numărul de posturi implicate în activități de gestionare a programului stricto sensu este limitat la 18.