1.Introducere

Războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei a adus provocări noi și neașteptate pentru Uniunea Europeană și pentru întreaga lume. Deși societățile noastre se redresează încă în urma pandemiei de COVID-19, invazia rusă a provocat război și distrugeri, a sporit instabilitatea geopolitică și a perturbat economia mondială.

UE continuă să fie solidară cu Ucraina și cu poporul său. Începând din 2014, UE și statele sale membre au contribuit cu peste 1 miliard EUR sub formă de ajutor umanitar și de ajutor pentru redresare rapidă pentru această țară. De la începutul invaziei ruse din Ucraina, acest sprijin a fost intensificat, totalizând peste 4 miliarde EUR sub formă de asistență macrofinanciară, sprijin bugetar, asistență de urgență, răspuns în situații de criză și ajutor umanitar, pentru consolidarea rezilienței economice, sociale și financiare a Ucrainei. De asemenea, UE a mobilizat asistență militară suplimentară în valoare de 2 miliarde EUR în cadrul Instrumentului european pentru pace. În plus, UE a reacționat rapid și decisiv la invazia Rusiei prin adoptarea de sancțiuni care vor avea consecințe masive și grave pentru această țară.

Începând cu 24 februarie, UE a înregistrat brusc un aflux ridicat de persoane care au fugit din calea agresiunii ruse. Până în prezent, au sosit în Uniune peste 6,2 milioane de resortisanți ucraineni. Deși o parte au început să se întoarcă în Ucraina, iar fluxurile de intrare încep să se stabilizeze încet, cifrele sunt încă semnificative și continuă să crească. Impactul afluxului variază de la un stat membru la altul. Unele state membre și regiuni au înregistrat o proporție foarte mare de sosiri, numărul persoanelor cărora li s-a acordat protecție temporară depășind 1 % din populația națională în opt state membre și 3 % în Polonia și Cehia.

Eforturile depuse pentru a primi persoanele strămutate și a facilita rapid integrarea acestora pe durata șederii lor în UE sunt fără precedent. Inițiativele statelor membre au fost multiplicate de autoritățile locale și de societatea civilă, care continuă să se afle în prima linie a eforturilor de a răspunde nevoilor umanitare, inclusiv în ceea ce privește adăpostirea, îmbrăcămintea, articolele de igienă și sprijinul psihologic.

UE a oferit sprijin prin măsuri și finanțare fără precedent pentru a răspunde nevoilor persoanelor strămutate. UE a activat pentru prima dată Directiva privind protecția temporară, acordând protecție temporară imediată și colectivă persoanelor care fug din calea agresiunii ruse. Statutul de protecție temporară oferă acces la asistență medicală, la educație și la piața muncii, iar aproximativ jumătate de milion de copii din Ucraina beneficiază în prezent de școlarizare în țările care găzduiesc refugiați.

Sprijinul acordat de Uniune în cadrul mecanismului de protecție civilă al Uniunii (RescEU) a fost, de asemenea, mobilizat imediat, împreună cu fondurile pentru afaceri interne încă disponibile pentru perioada 2014-2020. În plus, ca urmare a evenimentului de strângere de donații, „Stand Up for Ukraine” („Susținem Ucraina”), sunt mobilizate 400 de milioane EUR din fondurile pentru afaceri interne ca asistență de urgență pentru cele mai afectate state membre. O parte din aceste fonduri vor fi destinate autorităților locale și regionale și organizațiilor societății civile care, ca recunoaștere a rolului esențial pe care îl joacă acestea în asigurarea primirii inițiale a persoanelor strămutate din Ucraina.

Având în vedere necesitatea de a soluționa urgent situația, au fost adoptate mai multe propuneri pentru a spori flexibilitatea fondurilor de coeziune cu scopul de a sprijini statele membre. Pachetele succesive ale Acțiunii de coeziune pentru refugiații din Europa (CARE) ajută statele membre să ofere sprijin de urgență și acces la servicii precum locuințe de urgență, aprovizionarea cu alimente și apă sau îngrijiri medicale.

CARE a permis, în special, utilizarea flexibilă a Fondului european de dezvoltare regională (FEDR) și a Fondului social european (FSE) în cadrul programelor de coeziune din perioada 2014-2020 pentru proiecte care vizează aceste provocări legate de migrație, aplicând eligibilitatea retroactivă de la data invaziei, pentru ca toate acțiunile care au fost întreprinse imediat pentru acoperirea nevoilor conexe ale refugiaților să poată fi sprijinite de UE.

În plus, a fost introdus un cost unitar adaptat, cu scopul de a reduce sarcina administrativă pentru beneficiari și pentru administrațiile statelor membre în contextul abordării acestor provocări.

De asemenea, posibilitatea de a primi rambursarea integrală a cheltuielilor declarate Comisiei a fost prelungită până la 30 iunie 2022, iar prefinanțarea din resursele REACT-EU a fost majorată substanțial, cu o sumă adițională de 3,5 miliarde EUR sub formă de plăți în avans pentru a reduce sarcina asupra finanțelor publice ale statelor membre.

Statele membre pot utiliza deja această finanțare în vederea dezvoltării unor soluții adaptate pentru integrarea pe termen lung a resortisanților din țările terțe, prin investiții în locuințe, educație, ocuparea forței de muncă, sănătate, incluziune socială și îngrijire sau alte servicii sociale. Totuși, este esențial ca ele să efectueze rapid ajustări ale programelor lor pentru a asigura fluxurile de finanțare acolo unde este cea mai mare nevoie de ele.

În pofida tuturor eforturilor depuse, nevoile continuă să crească. Numeroase părți interesate din cadrul societății civile, al autorităților locale și regionale și al statelor membre au adus în atenția Comisiei dificultățile specifice întâmpinate în ceea ce privește sprijinirea persoanelor care fug din calea agresiunii ruse. Preocupările lor au fost reiterate de Parlamentul European și, de asemenea, de Consiliul European, care a invitat Comisia, în cadrul reuniunii sale speciale din 30-31 mai, „să prezinte noi inițiative pentru a sprijini acest efort, cu respectarea cadrului financiar multianual”.

În continuarea eforturilor anterioare, Comisia a adoptat astăzi un set suplimentar de măsuri pentru a spori și mai mult flexibilitatea politicii de coeziune în vederea abordării consecințelor războiului și pentru a furniza lichidități în valoare de 3,5 miliarde EUR. Aceste măsuri, care alcătuiesc pachetul FAST-CARE, vor contribui la asigurarea unui acces mai ușor și mai rapid al statelor membre la finanțare pentru a răspunde nevoilor persoanelor care fug din calea războiului din Ucraina, continuând totodată să sprijine redresarea regiunilor Europei.

2.Asistența flexibilă suplimentară acordată în cadrul politicii de coeziune pentru abordarea consecințelor războiului

Războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei a dus la un aflux fără precedent de persoane strămutate, a exacerbat creșterile prețurilor la produsele de bază, inclusiv la energie și alimente, și a produs noi blocaje la nivelul lanțurilor de aprovizionare. Abordarea acestor provocări se adaugă sprijinului fără precedent acordat pentru combaterea pandemiei și pentru consolidarea redresării, împovărând și mai mult finanțele publice ale statelor membre. Prin urmare, nivelul deficitului și cel al datoriei au crescut și se preconizează că vor rămâne peste nivelurile din perioada anterioară pandemiei în majoritatea statelor membre în anii următori. În acest context, Comisia propune un set cuprinzător de măsuri în cadrul politicii de coeziune, care să completeze inițiativele adoptate până în prezent. Asistența flexibilă pentru teritorii (FAST-CARE) va completa măsurile CARE și se bazează pe doi piloni: pe de o parte, propuneri legislative care oferă o flexibilitate suplimentară în cadrul politicii de coeziune și o prefinanțare suplimentară și, pe de altă parte, măsuri complementare, fără caracter legislativ, care urmăresc să optimizeze utilizarea eficace a fondurilor și să răspundă la nevoile emergente. Printre măsurile legislative propuse se numără:

-O prefinanțare suplimentară, în valoare de 3,5 miliarde EUR, care urmează să fie plătită în 2022 și 2023 și care va oferi lichidități suplimentare rapide tuturor statelor membre.