Publicarea unei cereri de modificare a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol în conformitate cu articolul 105 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului

(2022/C 159/13)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cerere în temeiul articolului 98 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1) în termen de două luni de la data prezentei publicări.

CERERE DE MODIFICARE A CAIETULUI DE SARCINI

„Vicenza”

PDO-IT-A0476-AM03

Data cererii: 13.7.2018

1. Normele aplicabile modificării

Articolul 105 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 – modificare care nu este minoră

2. Descrierea și justificarea modificării

2.1. Eliminarea versiunii Spumante (spumant) pentru tipurile Chardonnay, Garganega (Garganego) și Pinot Bianco

În cadrul reexaminării generale a tipurilor de produse cu denumirea „Vicenza”, au fost eliminate anumite vinuri spumante, precum Vicenza Chardonnay Spumante, Vicenza Garganega Spumante și Vicenza Pinot Bianco Spumante.

Cererea a fost determinată de observația că niciunul dintre aceste trei tipuri nu a mai fost produs de la recolta din 2014.

Modificarea vizează articolele 1, 4, 5 și 6 din caietul de sarcini și punctul 1.4 din documentul unic.

2.2. Creșterea randamentelor maxime la hectar

Randamentul strugurilor (tone/ha) a fost mărit în cazul următoarelor soiuri: de la 14 la 15 pentru Cabernet și Cabernet Sauvignon; de la 16 la 18 pentru Garganega (Garganego); de la 13 la 14 pentru Manzoni Bianco; de la 14 la 16 pentru Merlot; de la 14 la 15 pentru Pinot Bianco; de la 13 la 15 pentru Pinot Grigio; de la 13,5 la 15 pentru Riesling și Sauvignon.

Această creștere ușoară a randamentelor este necesară pentru a reflecta capacitatea reală a plantațiilor viticole existente. Creșterea se bazează pe randamentele reale din cadrul arealului, iar studiile realizate în legătură cu tehnicile de cultivare și cu modificarea condițiilor meteorologice au arătat că această schimbare nu afectează calitatea producției de struguri și de vin.

Această modificare vizează articolul 4 din caietul de sarcini și punctul 1.5.2 din documentul unic.

2.3. Eliminarea cerinței privind obligativitatea rafinării produselor cu mențiunea Riserva timp de trei luni în butoaie de lemn

Se elimină cerința privind obligativitatea rafinării produselor cu mențiunea Riserva timp de trei luni în butoaie de lemn, dar rămâne în vigoare o perioadă obligatorie de învechire de cel puțin doi ani, în conformitate cu legislația actuală, ca o condiție pentru utilizarea acestei mențiuni tradiționale. Prin urmare, termenul „rafinare” a fost înlocuit cu „învechire”.

Având în vedere tendințele consumului de pe piețele principale ale acestor tipuri, ar trebui lăsat la latitudinea unităților de vinificație să decidă dacă să utilizeze sau nu recipiente din lemn și cât timp ar trebui ca vinul să fie lăsat la învechit în recipientele respective, ținând seama însă de faptul că perioada minimă de învechire rămâne de doi ani.

Această modificare vizează articolul 5 din caietul de sarcini, dar nu afectează documentul unic.

2.4. Tipurile de vin roșu cu mențiunea Riserva – descrierea separată a caracteristicilor analitice și organoleptice

Caracteristicile analitice și organoleptice ale vinurilor roșii care poartă pe etichetă mențiunea Riserva (Rosso, Cabernet, Cabernet Sauvignon, Merlot, Pinot Nero și Raboso), care erau descrise în caietul de sarcini al produsului împreună cu cele ale vinurilor roșii de bază, sunt în prezent descrise separat.

Această modificare are scopul de a îmbunătăți textul prin asigurarea unei descrieri clare a caracteristicilor analitice și organoleptice ale tuturor tipurilor de vin prezentate în caietul de sarcini.

Modificarea vizează articolul 6 din caietul de sarcini și punctul 1.4 din documentul unic.

2.5. Modificări ale caracteristicilor organoleptice ale anumitor tipuri de vin

Au fost aduse unele modificări caracteristicilor organoleptice ale următoarelor tipuri de vin: Bianco Frizzante, Bianco Spumante, Chardonnay, Garganega, Riesling, Sauvignon, Manzoni Bianco, Pinot Grigio, Moscato Spumante, Cabernet, Cabernet Riserva, Cabernet Sauvignon, Cabernet Sauvignon Riserva, Merlot, Merlot Riserva, Pinot Nero, Pinot Nero Riserva, Raboso, Raboso Riserva, Rosato, Rosato Frizzante și Novello.

Descrierea vinurilor a fost armonizată cu termenii utilizați în sectorul vinicol de către experții degustători.

Modificarea vizează articolul 6 din caietul de sarcini al produsului și punctul 1.4 din documentul unic.

2.6. Modificarea tăriei alcoolice totale minime în volume a tipului Bianco Passito

Tăria alcoolică totală minimă în volume a tipului Bianco Passito a fost mărită de la 13 % la 16 % vol.

Tăria alcoolică totală minimă în volume trebuie mărită în concordanță cu metodele de producție specifice vinurilor de tip Passito. Printre acestea se numără uscarea strugurilor, care duce la creșterea tăriei alcoolice.

Modificarea vizează articolul 6 din caietul de sarcini al produsului și punctul 1.4 din documentul unic.

2.7. Autorizarea utilizării dopurilor filetate ca dispozitive de închidere

Sunt autorizate dopurile filetate pentru vinurile din categoriile „vin” și „vin petiant” introduse pe piață în butelii de sticlă de până la 5 litri.

Aceasta le permite producătorilor să răspundă prompt cerințelor diverselor piețe internaționale, prin furnizarea vinurilor lor în ambalaje adecvate. Acest lucru este relevant mai ales pe piețele unde există o cerere clară de vin ambalat în sticle închise cu dopuri filetate.

Această modificare vizează articolul 8 din caietul de sarcini și punctul 1.9 din documentul unic (Condiții suplimentare - Ambalarea).

2.8. Autorizarea utilizării recipientelor din alt material decât sticla

XXX. Pentru volume între 5 și 20 de litri, pot fi utilizate recipiente alternative dintr-un material diferit de sticlă, constând într-un strat de plastic multistratificat (polietilenă sau poliester) pentru vin, amplasat într-o cutie de carton sau orice alt material rigid.

Motive: Această modificare le permite producătorilor să răspundă prompt cerințelor diverselor piețe internaționale, prin furnizarea vinurilor lor în ambalaje adecvate. De exemplu, piața nord-europeană este tot mai favorabilă unor tipuri alternative de ambalaje pentru vinurile de calitate cu indicație geografică, cum ar fi sistemul „bag-in-box”, care este deja foarte comun pe anumite piețe, precum Germania și Europa de Nord.

Această modificare vizează articolul 8 din caietul de sarcini și punctul 1.9 din documentul unic (Condiții suplimentare - Ambalarea).

2.9. Ambalarea vinurilor „Vicenza” Riserva

În ceea ce privește vinurile cu DOP „Vicenza” cu mențiunea Riserva, s-a stabilit în mod specific ce caracteristici trebuie să aibă acestea atunci când sunt introduse pe piață, din punctul de vedere al tipului de recipiente și de dispozitive de închidere care poate fi utilizat și al volumului maxim autorizat. În special, vinurile cu DOC „Vicenza” de tipul Riserva trebuie introduse pe piață în butelii de sticlă de maximum 9 litri, închise cu dop de plută. Nu este autorizată utilizarea bidoanelor sau a damigenelor.

Imaginea versiunilor Riserva, inclusiv percepția calității lor superioare, trebuie protejată, iar acest lucru începe cu recipientele care pot fi folosite pentru ambalare.

Această modificare vizează articolul 8 din caietul de sarcini și punctul 1.9 din documentul unic (Condiții suplimentare - Ambalarea).

DOCUMENT UNIC

1. Denumirea produsului

„Vicenza ”

2. Tipul de indicație geografică

DOP – Denumire de origine protejată

3. Categorii de produse vitivinicole

1. Vin

5. Vin spumant de calitate

6. Vin spumant de calitate de tip aromat

8. Vin petiant

4. Descrierea vinului (vinurilor)

1. „Vicenza” Bianco

Culoare: de la galben-pai la galben-pai intens;

Aromă: fructată, intensă, uneori ușor aromatică;

Gust: sec, proaspăt, armonios;

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 10,50 %

Limita minimă a extractului fără zahăr: 15,0 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

Caracteristicile analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) Aciditatea totală minimă 5 grame per litru, exprimată în acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

2. „Vicenza” Bianco Frizzante

Culoare: galben-pai;

Aromă: delicată, fructată, uneori ușor aromatică, cu note florale;

Gust: de la sec la demidulce, proaspăt;

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 10,50 %

Limita minimă a extractului fără zahăr: 14,0 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

Caracteristicile analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) Aciditatea totală minimă 5 grame per litru, exprimată în acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

3. „Vicenza” Bianco Spumante

Spumă: subtilă, persistentă și cu textură fină;

Culoare: galben-pai strălucitor, de intensitate variabilă;

Aromă: delicată, fructată, uneori ușor aromatică, cu note florale;

Gust: de la sec la dulce, fructat;

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 11,00 %

Limita minimă a extractului fără zahăr: 15,0 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

Caracteristicile analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) Aciditatea totală minimă 5,5 grame per litru, exprimată în acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

4. „Vicenza” Bianco Passito

Culoare: de la galben-pai la galben-auriu;

Aromă: caracteristică tipului Passito, fină;

Gust: demidulce sau dulce, armonios;

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 16,00 %

Limita minimă a extractului fără zahăr: 18,0 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

Caracteristicile analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) Aciditatea totală minimă 5,5 grame per litru, exprimată în acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

5. „Vicenza” Rosso

Culoare: roșu-rubiniu, de intensitate variabilă;

Aromă: intensă și persistentă, cu note de bace roșii;

Gust: proaspăt, sec, armonios;

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 11,00 %

Limita minimă a extractului fără zahăr: 18,0 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

Caracteristicile analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) Aciditatea totală minimă 4,5 în grame per litru, exprimată în acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

6. „Vicenza” Rosso Novello

Culoare: roșu-rubiniu, uneori cu nuanțe de violet;

Aromă: intensă și picantă, cu note de bace roșii;

Gust: rotund, aromat, discret;

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 11,00 %

Limita minimă a extractului fără zahăr: 18,0 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

Caracteristicile analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) Aciditatea totală minimă 4,5 în grame per litru, exprimată în acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

7. „Vicenza” Rosso Riserva

Culoare: roșu-rubiniu, de intensitate variabilă;

Aromă: intensă și durabilă, cu note de bace roșii;

Gust: sec, armonios, robust, taninos la nivel moderat;

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,50 %

Limita minimă a extractului fără zahăr: 22,0 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

Caracteristicile analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) Aciditatea totală minimă 4,5 în grame per litru, exprimată în acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

8. „Vicenza” Rosato

Culoare: roz de intensitate variabilă;

Aromă: delicată, florală;

Gust: de la sec la demidulce;

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 10,50 %

Limita minimă a extractului fără zahăr: 15,0 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

Caracteristicile analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) Aciditatea totală minimă 5,0 în grame per litru, exprimată în acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

9. „Vicenza” Rosato Frizzante

Culoare: roz de intensitate variabilă;

Aromă: delicată, florală;

Gust: de la sec la demidulce, proaspăt, vioi;

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 10,50 %

Limita minimă a extractului fără zahăr: 15,0 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

Caracteristicile analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) Aciditatea totală minimă 5 grame per litru, exprimată în acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

10. „Vicenza” Moscato Spumante

Spumă: subtilă, persistentă și cu textură fină;

Culoare: galben-pai strălucitor;

Aromă: intensă, caracteristică soiului;

Gust: de la sec la dulce, caracteristic soiului;

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 11,00 %

Limita minimă a extractului fără zahăr: 13,0 g/l.

Sunt produse următoarele tipuri: „extra brut”, „brut”, ‘„extra sec”, „sec”, „demi-sec”.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

Caracteristicile analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) Aciditatea totală minimă 5 grame per litru, exprimată în acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

11. „Vicenza” Chardonnay

Culoare: galben-pai, cu reflexe verzui;

Aromă: fină, cu note de fructe albe coapte;

Gust: sec, armonios.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 11,00 %

Limita minimă a extractului fără zahăr: 15,0 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

Caracteristicile analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) Aciditatea totală minimă 5 grame per litru, exprimată în acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

12. „Vicenza” Garganega

Culoare: galben-pai;

Aromă: delicată, cu note de flori albe și de fructe albe coapte;

Gust: sec și armonios, cu o ușoară notă amară;

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 10,50 %

Limita minimă a extractului fără zahăr: 14,0 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

Caracteristicile analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) Aciditatea totală minimă 5 grame per litru, exprimată în acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

13. „Vicenza” Riesling

Culoare: galben-pai, cu reflexe verzui;

Aromă: intensă, cu note de piersică și de fructe exotice;

Gust: sec, fructat;

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 11,00 %

Limita minimă a extractului fără zahăr: 15,0 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

Caracteristicile analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) Aciditatea totală minimă 5,5 grame per litru, exprimată în acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

14. „Vicenza” Sauvignon

Culoare: galben-pai de intensitate variabilă;

Aromă: delicată, cu note de piersică și de fructe exotice;

Gust: proaspăt, armonios;

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 11,00 %

Limita minimă a extractului fără zahăr: 15,0 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

Caracteristicile analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) Aciditatea totală minimă 4,5 în grame per litru, exprimată în acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

15. „Vicenza” Manzoni Bianco

Culoare: galben-pai deschis, cu reflexe verzui;

Aromă: fructată, cu note de flori albe;

Gust: proaspăt, armonios, plin;

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 11,00 %

Limita minimă a extractului fără zahăr: 15,0 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

Caracteristicile analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) Aciditatea totală minimă 5,5 grame per litru, exprimată în acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

16. „Vicenza” Pinot Bianco

Culoare: galben-pai deschis;

Aromă: florală, cu note de fructe exotice;

Gust: proaspăt, armonios, fructat;

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 11,00 %

Limita minimă a extractului fără zahăr: 15,0 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

Caracteristicile analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) Aciditatea totală minimă 5 grame per litru, exprimată în acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

17. „Vicenza” Pinot Grigio

Culoare: de la galben-pai la galben-auriu, uneori cu nuanțe de roz;

Aromă: intensă, fructată, uneori ușor aromată, cu note florale;

Gust: sec, proaspăt, catifelat;

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 11,00 %

Limita minimă a extractului fără zahăr: 15,0 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

Caracteristicile analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) Aciditatea totală minimă 5 grame per litru, exprimată în acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

18. „Vicenza” Cabernet

Culoare: roșu-rubiniu intens;

Aromă: aromă intensă de fructe roșii, uneori cu o ușoară notă de iarbă;

Gust: sec și persistent;

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 11,00 %

Limita minimă a extractului fără zahăr: 18,0 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

Caracteristicile analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) Aciditatea totală minimă 4,5 în grame per litru, exprimată în acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

19. „Vicenza” Cabernet Riserva

Culoare: roșu-rubiniu intens, tinzând uneori spre grena;

Aromă: fructată, uneori cu note picante;

Gust: sec, cu cantitatea adecvată de taninuri;

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,00 %

Limita minimă a extractului fără zahăr: 22,0 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

Caracteristicile analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) Aciditatea totală minimă 4,5 în grame per litru, exprimată în acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

20. „Vicenza” Cabernet Sauvignon

Culoare: roșu-rubiniu intens;

Aromă: intensă, cu note de fructe roșii;

Gust: sec, armonios;

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 11,00 %

Limita minimă a extractului fără zahăr: 18,0 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

Caracteristicile analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) Aciditatea totală minimă 4,5 în grame per litru, exprimată în acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

21. „Vicenza” Cabernet Sauvignon Riserva

Culoare: roșu-rubiniu intens, tinzând uneori spre grena;

Aromă: aromă complexă de bace roșii;

Gust: sec, plin, ușor taninos;

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,00 %

Limita minimă a extractului fără zahăr: 22,0 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

Caracteristicile analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) Aciditatea totală minimă 4,5 în grame per litru, exprimată în acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

22. „Vicenza” Merlot

Culoare: roșu-rubiniu;

Aromă: intensă, cu nuanțe de cireșe și de bace;

Gust: proaspăt, discret;

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 11,00 %

Limita minimă a extractului fără zahăr: 18,0 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

Caracteristicile analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) Aciditatea totală minimă 4,5 în grame per litru, exprimată în acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

23. „Vicenza” Merlot Riserva

Culoare: roșu-rubiniu, tinzând uneori spre grena;

Aromă: complexă, cu nuanțe de cireșe și alte bace;

Gust: plin, discret, persistent;

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,00 %

Limita minimă a extractului fără zahăr: 22,0 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

Caracteristicile analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) Aciditatea totală minimă 4,5 în grame per litru, exprimată în acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

24. „Vicenza” Pinot Nero

Culoare: roșu-rubiniu;

Aromă: eterică, plăcută;

Gust: sec, aromat;

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 11,00 %

Limita minimă a extractului fără zahăr: 18,0 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

Caracteristicile analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) Aciditatea totală minimă 5 grame per litru, exprimată în acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

25. „Vicenza” Pinot Nero Riserva

Culoare: roșu-rubiniu, tinzând uneori spre grena;

Aromă: eterică, complexă;

Gust: plin, catifelat, persistent;

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,00 %

Limita minimă a extractului fără zahăr: 22,0 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

Caracteristicile analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) Aciditatea totală minimă 5 grame per litru, exprimată în acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

26. „Vicenza” Raboso

Culoare: roșu-rubiniu de intensitate variabilă, uneori cu nuanțe de violet;

Aromă: vinoasă și intensă, cu note de vișine marasca;

Gust: proaspăt, armonios, aromat;

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 10,50 %

Limita minimă a extractului fără zahăr: 20,0 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

Caracteristicile analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) Aciditatea totală minimă 5 grame per litru, exprimată în acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

27. „Vicenza” Raboso Riserva

Culoare: roșu-rubiniu de intensitate variabilă, tinzând uneori spre grena;

Aromă: intensă și complexă, cu note de vișine marasca;

Gust: proaspăt, robust, persistent;

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 11,50 %

Limita minimă a extractului fără zahăr: 22,0 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

Caracteristicile analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) Aciditatea totală minimă 5 grame per litru, exprimată în acid tartric Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți pe litru) Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

5. Practici oenologice

a. Practici oenologice esențiale

-

b. Randamente maxime

1. Garganega 18 000 kg de struguri la hectar

2. Manzoni Bianco 14 000 kg de struguri la hectar

3. Merlot, Merlot Riserva 16 000 kg de struguri la hectar

4. Moscato, Pinot Nero, Pinot Nero Riserva 13 000 kg de struguri la hectar

5. Bianco, Bianco Frizzante, Bianco Spumante 18 000 kg de struguri la hectar

6. Bianco Passito 14 400 kg de struguri la hectar

7. Rosso, Rosso Novello, Rosso Riserva, Rosato, Rosato Frizzante 16 000 kg de struguri la hectar

8. Moscato Spumante 13 000 kg de struguri la hectar

9. Cabernet, Cabernet Riserva, Cabernet Sauvignon Riserva, Chardonnay, Pinot Bianco, Pinot Grigio, Raboso, Raboso Riserva, Riesling 15 000 kg de struguri la hectar

10. Sauvignon, Cabernet Sauvignon 15 000 kg de struguri la hectar

6. Arealul geografic delimitat

Arealul de producție a vinurilor cu DOC „Vicenza” menționat la articolul 1 este definit după cum urmează:

cuprinde întregul teritoriu al următoarelor comune:

Albettone, Alonte, Altavilla Vicentina, Arcugnano, Arzignano, Asigliano Veneto, Barbarano Vicentino, Breganze, Brendola, Cassola, Carrè, Cartigliano, Castegnero, Castelgomberto, Chiuppano, Creazzo, Fara Vicentina, Gambellara, Gambugliano, Grancona, Lonigo, Longare, Malo, Marano Vicentino, Marostica, Mason Vicentino, Molvena, Montebello Vicentino, Montecchio Maggiore, Montecchio Precalcino, Montegalda, Montegaldella, Monteviale, Montorso Vicentino, Mossano, Mussolente, Nanto, Nove, Orgiano, Pianezze, Rosà, Rossano Veneto, Salcedo, Sandrigo, San Germano dei Berici, San Vito di Leguzzano, Sarego, Sarcedo, Schiavon, Sossano, Sovizzo, Tezze sul Brenta, Thiene, Villaga, Zanè, Zermeghedo, Zovencedo și Zugliano,

precum și părți ale teritoriului următoarelor comune:

Agugliaro, Bassano del Grappa, Brogliano, Caltrano, Calvene, Chiampo, Costabissara, Cogollo del Cengio, Campiglia dei Berici, Costabissara, Cornedo, Dueville, Grumolo delle Abbadesse, Isola Vicentina, Lugo Vicentino, Monte di Malo, Nogarole Vicentino, Piovene Rocchette, Pove del Grappa, Poiana Maggiore, Romano d’Ezzelino, Quinto Vicentino, Schio, Santorso, Torri di Quartesolo, Trissino, Vicenza și Villaverla.

Acest areal este delimitat după cum urmează:

La Albera, comuna Vicenza, unde se termină drumul național 46 (del Pasubio), linia de demarcație se îndreaptă spre stânga pe Viale Diaz și apoi continuă pe Viale del Verme până la Via Cricoli. De acolo continuă spre est pe Via Ragazzi del 99 până la intersecția cu Via Quadri, pe care o urmează în direcția sud-est, până la intersecția cu Strada Bertesina, după care continuă spre est, până la intersecția cu Via Quintarello, pe care o urmează până la podul care trece peste autostrada Valdastico, pe care o urmează până ce ajunge la drumul provincial Cà Balbi. Apoi traversează podul peste râul Tesina, după care o ia imediat la stânga prin localitatea Marola, continuând pe Via Stradone până la podul peste râul Tergola, pe care il urmează înspre sud, până la Tribolo. Începând de la podul din această localitate, urmează drumul provincial delle Abbadesse, până la Vancimuglio. De acolo continuă pe Via Longare, traversând râul Settimo care marchează limita dintre localitățile Grumolo delle Abbadesse și Longare. Continuă de-a lungul limitei teritoriale dintre comunele Montegalda și Grisignano di Zocco, până la limita teritorială a provinciei Padova. Urmează această limită provincială până la Punta di Vò, unde o ia pe drumul spre Agugliaro, cunoscut sub denumirea de Via Punta, până la intersecția cu Via Roma, pe care o urmează înspre vest aproximativ 50 de metri, după care o ia la dreapta pe Via Mottarelle, continuând până la intersecția cu Via Finale. Urmează Via Finale spre vest, până la intersecția cu Via Ponte Alto, unde o ia la stânga, urmând drumul național 247 (Riviera) 50 de metri, după care o ia la dreapta și continuă pe Via Giotto până ce traversează limita teritorială a comunei Agugliaro, intrând pe teritoriul comunei Campiglia dei Berici. Ajunge la intersecția cu Via Galileo Galilei, apoi o ia la stânga și continuă pe Via Crocetta până ce ajunge la limita teritorială a comunei Noventa Vicentina, pe care o urmează până la intersecția cu canalul Alonte. Continuă spre sud, de-a lungul canalului Alonte, traversând drumul provincial San Feliciano din localitatea Ponte Murello, iar apoi drumul provincial Poianese din localitatea Ponte Cazzola, continuând până la canalul Roneghetto, pe care îl urmează în direcția sud-est aproximativ 100 de metri, până la întâlnirea cu limita teritorială dintre comunele Poiana Maggiore și Noventa Vicentina, pe care o urmează până la canalul Ronego. După aceea se îndreaptă spre nord-vest de-a lungul canalului Ronego până la limita cu Asigliano Veneto. De acolo, linia de demarcație continuă de-a lungul limitei provinciale a localității Vicenza, trecând pe lângă satele Spessa, Bagnolo di Lonigo și Lobia Vicentina, până la întâlnirea cu drumul național 11 (Padana Superiore) la Torri di Confine în comuna Gambellara. Urmează limita teritorială a comunei Gambellara de-a lungul limitei teritoriale cu provincia Verona, pe lângă Sarmazza, continuând de-a lungul limitei provinciale până la Calderina (cota 45), Cavaggoni (cota 348) și Monte Segan (cota 504). Continuă mai departe de-a lungul limitei teritoriale interprovinciale, pe lângă cota 608, până la Rubeldi. De acolo, urmează drumul spre Motti până la Maglio di Chiampo, ajungând în satul Sgargeri, de unde continuă pe drumul care traversează centrul orașului Nogarole. Continuă de-a lungul acestui drum până la Selva di Trissino și, urmând drumul prin Selva di Trissino, ajunge la Capitello, imediat după cota 543, unde o ia la stânga pe poteca ce duce la apeduct. Continuă de-a lungul acestei poteci, traversând cartierul Pizi, până la cota 530, la întâlnirea cu drumul spre Cornedo Vicentino, pe care îl urmează, traversând cartierele Pellizzari și Duello, până la bifurcația cu drumul comunal care duce spre cartierele Caliari, Stella, Savegnago și Ambrosi, traversând satul Grigio, după care ajunge din nou la drumul provincial spre Cornedo. În Cornedo, ajunge la drumul național 246, pe care îl urmează până aproape de podul Nori, după care o ia spre est pe drumul comunal care trece pe lângă cartierele Colombara, Bastianci, Muzolon și Milani (cota 547). De acolo, urmează apoi drumul de țară spre nord-est, până la Crestani (cota 532), după care o ia pe drumul comunal care duce la Mieghi, Milani (cota 626), Casare di Sopra, Casare di Sotto și Godeghe, până la drumul comunal Monte di Malo - Monte Magrè, pe care îl parcurge până la Monte Magrè. De acolo urmează drumul spre Magrè până la cota 294, continuă apoi în direcția nord-vest până la cota 218, urmează strada Valfreda până la Raga (cota 414), iar apoi continuă până la limita teritorială dintre comunele Schio și Torrebelvicino, pe care o urmează până la cota 216. De acolo, continuă de-a lungul pârâului Leogra până la podul peste drumul național 46. Merge de-a lungul drumului național 46 până la Poleo, apoi continuă spre nord-est până la Folgare (cota 287), San Martino (cota 273), Sessegolo (cota 289) și Timonchio (cota 226). De la Timonchio urmează drumul comunal trecând prin localitățile Murello, Grimola, Santorso (cota 292) și Inderle, traversează limita teritorială dintre Santorso și Piovene Rocchette, ajungând la pârâul Astico, de-a lungul căruia urcă până la cota 150. De acolo, continuă de-a lungul drumului comunal spre Cogollo del Cengio, trecând prin Scalzanella, iar de la Cogollo del Cengio continuă pe drumul comunal care duce la Falon și apoi la Mosson (cota 302), până ajunge în centrul comunei Caltrano. Se unește apoi cu drumul provincial Caltrano - Calvene, trecând prin Camisino și La Costa până în centru comunei Calvene, de unde o ia pe drumul comunal până la Mortisa, Lore și Capitello delle Mare în comuna Lugo Vicentino (cota 416). De acolo continuă de-a lungul limitei teritoriale dintre comunele Salcedo și Lusiana până la Ponte (cota 493), unde limita respectivă întâlnește drumul provincial Breganze-Lusiana. Continuă de-a lungul limitei comunale până la Laverda (cotele 229, 346, 410 și 510), ajungând la drumul spre Crosara, pe care îl urmează până în centrul acestei localități. De acolo, merge pe Via Pianari până la Erta (cota 456), apoi continuă spre est și coboară spre Capo di Sopra și Piazzette (cota 263). Urmează apoi drumul provincial de la Valle San Floriano la Valrovina și Caluga (cota 388) până la cătunul Vallison (cota 285), iar de acolo coboară de-a lungul pârâului Vallison până la confluența acestuia cu râul Brenta. De la confluența pârâului Vallison cu râul Brenta, urcă de-a lungul râului Brenta până la podul din Campese. Trece prin localitățile Albertoni, Zanchetta Pove del Grappa și Rivagge, apoi continuă spre nord-est de-a lungul limitei teritoriale dintre comunele Pove del Grappa și Romano d’Ezzelino până la Signori (cotele 342 și 250), ajungând la drumul național 141, pe care îl urmează până la limita provincială (cotele 236 și 217). Urmează limita provincială dintre Vicenza și Treviso până ajunge la limita teritorială a provinciei Padova și continuă spre vest până la râul Brenta. Urmează cursul râului până la San Michele, Scaldaferro și Bassanese, pe limita teritorială a comunei Sandrigo, iar apoi spre sud, până la Salvetti, unde întâlnește și urmează limita comunală spre nord, până la Rozzola. Continuă de-a lungul drumului comunal care trece prin Povolaro, Le Buse și centrul comunei Dueville, până la Villanova, unde se unește cu limita teritorială a comunei Dueville, urmând-o spre sud până la întâlnirea cu limita teritorială a comunei Villaverla situată de-a lungul pârâului Timonchio. De acolo, continuă de-a lungul limitei teritoriale a comunei Villaverla, până la întâlnirea cu limita teritorială a comunei Isola Vicentina. Continuă spre sud de-a lungul acestei limite până la drumul comunal și ajunge în satul Ponte, la drumul național 46, pe care continuă până la Vicenza.

7. Soiul/soiurile de struguri de vin principal/principale

Cabernet Franc N. – Cabernet

Cabernet Sauvignon N. – Cabernet

Chardonnay B.

Garganega B.

Manzoni Bianco B. – Incrocio Manzoni 6.0.13 B.

Merlot N.

Moscato Bianco B. – Moscato

Pinot Bianco B. – Pinot Blanc

Pinot Grigio

Pinot Nero N.

Raboso Piave N. – Raboso

Raboso Veronese N. – Raboso

Riesling Italico B. – Riesling

Sauvignon B.

8. Descrierea legăturii (legăturilor)

8.1. „Vicenza” – toate cotegoriile de produse vitivinicole

Factori naturali:

Adecvarea deosebită pentru viticultură a arealului se datorează poziției sale geografice, lanțul de munți din partea de nord protejându-l de vânturile reci din timpul iernii, iar munții Berici din partea de sud atenuând curenții de aer cald care provin din valea fluviului Pad. Vicenza beneficiază, de asemenea, de o rețea hidrografică excelentă, care este esențială pentru dezvoltarea viticulturii și a altor activități agricole.

Datorită expunerii favorabile a versanților, arealul viticol beneficiază de o climă specifică, ce se caracterizează prin primăveri și toamne blânde și veri cu călduri moderate. Temperatura medie pe timp de vară este de 22,9 o C, cele mai ridicate temperaturi înregistrându-se în luna iulie, iar toamna există diferențe mari de temperatură între zi și noapte. Precipitațiile au loc în principal între lunile aprilie și septembrie și sunt distribuite destul de uniform.

Din punct de vedere geologic, arealul de producție prezintă diverse tipuri de substraturi, de la cele de bazalt vulcanic, situate în principal în zona deluroasă din vest și în partea de nord, până la cele de calcare marine sedimentare, situate în special în zona centrală și de sud și în munții Berici. La selectarea soiurilor utilizate, se ține seama de caracteristicile terenului, care este în general bine drenat datorită texturii afânate a solului. Aceasta îi permite viței-de-vie să se dezvolte în mod corect și să realizeze un bun echilibru între activitatea vegetativă și cea productivă, ceea ce, la rândul său, asigură calitatea producției.

În momentul recoltării, strugurii au un conținut mediu de zahăr și o aciditate totală care variază în funcție de condițiile meteorologice din cursul sezonului de recoltare, dar care sunt întotdeauna suficiente pentru a permite obținerea unor vinuri foarte proaspete.

Factori istorici și umani:

DOC „Vicenza” datează din anul 2000 și acoperă o suprafață vastă, care se întinde de la munții Berici, situați la sud de orașul Vicenza, până la zona de piemont din partea de nord-est a provinciei Vicenza. În regiunea Vicenza, practicile și cunoștințele vitivinicole moderne își au rădăcina într-o tradiție milenară în materie de vinificație.

Testele realizate de Centrul de experimentare din Conegliano, împreună cu activitățile de formare și cu diseminarea noilor tehnici viticole și oenologice de către institutele din Conegliano și San Michele all’Adige au pregătit calea pentru viticultura modernă. Viticultorii locali au contribuit substanțial la această modernizare prin introducerea unor procese și metode de gestionare a plantațiilor viticole și a unor tehnologii inovatoare de vinificație care îmbină sustenabilitatea de mediu cu cea economică.

8.2. „Vicenza” – categorii de vinuri

Informații privind calitatea/caracteristicile vinului care pot fi atribuite, în principal, mediului geografic:

Vinurile albe de diverse tipuri au o culoare care variază de la galben-pai la galben auriu, uneori cu nuanțe de roz, ca în cazul vinurilor obținute din soiul Pinot Grigio.

Acestea sunt ușoare și proaspete la degustare, cu un profil aromatic legat de soiurile de struguri din care sunt produse (în principal Chardonnay, soiuri din familia Pinot, Sauvignon și soiuri locale precum Garganega). Mirosul vinurilor albe se caracterizează prin note fructate, uneori cu arome de flori albe. La degustare, aceste vinuri sunt seci și armonioase, uneori cu o notă ușor acidă.

Principalele soiuri de struguri utilizate pentru producerea vinurilor roșii cu DOP „Vicenza” sunt Cabernet și Merlot sau Raboso, un soi local. Vinurile au o culoare roșu-rubiniu de intensitate variabilă, care tinde uneori spre grena în cazul vinurilor vechi. Mirosul lor este intens, cu note de bace roșii, sau eteric în cazul vinurilor obținute din soiul Pinot Nero. În general, vinurile roșii pot fi proaspete, cu un nivel redus de aciditate, dar se întâlnesc adesea și vinuri bine structurate, cu o tărie alcoolică moderată și cu un nivel bun de polifenoli. În special, terenul deluros, cu soluri predominant calcaroase, determină structura, culoarea și caracteristicile soiurilor. Atunci când sunt învechite, vinurile roșii pot dezvolta arome complexe, astringență și un bun nivel al taninurilor.

Vinurile roze sunt produse, în general, din soiuri de struguri cu boabe închise la culoare (în special Merlot) și se caracterizează printr-o culoare roz care variază în intensitate în funcție de procesul de vinificație. Aceste vinuri au un miros delicat și floral. Gustul este proaspăt și armonios, mergând de la sec la demidulce și având în general o aciditate echilibrată și o tărie alcoolică moderată.

Vinurile de tipul Novello au o culoare care variază de la roșu deschis la roșu-rubiniu, având uneori nuanțe de violet. Mirosul lor poate să fie intens, vinos, cu o prezență notabilă a notelor picante, tipice macerării carbonice. Gustul poate să fie rotund, discret și aromat.

Vinurile de tipul Passito au o culoare care variază de la galben-pai la galben-auriu, în funcție de soiul de struguri și de tehnica utilizată. Aroma este fină și distinctivă, cu note de struguri stafidiți. Gustul este armonios și poate varia de la demidulce la dulce.

Interacțiunea cauzală dintre elementele arealului geografic, pe de o parte, și calitatea și caracteristicile produsului care pot fi atribuite, în principal, mediului geografic, pe de altă parte

Caracteristicile specifice ale vinurilor „Vicenza” din categoria „vin” sunt rezultatul condițiilor pedoclimatice din arealul de producție combinate cu factori umani care au avut și continuă să aibă un impact asupra potențialului oenologic al strugurilor și asupra tehnologiilor de vinificație.

Clima din arealul de producție se caracterizează prin primăveri blânde, care favorizează germinarea unor soiuri foarte timpurii, precum Chardonnay și Pinot, veri nu prea calde, datorită cărora strugurii nu se coc prea devreme, și toamne blânde care permit coacerea deplină a anumitor soiuri târzii, precum Garganega, Cabernet Sauvignon și Raboso.

Diferențele de temperatură dintre zi și noapte sunt legate îndeaproape de formarea anumitor compuși aromatici (terpeni) care sunt tipici pentru soiurile utilizate și sunt precursori aromatici ai mult apreciatelor note florale ale vinurilor albe și roze. Toate acestea scot în evidență caracteristicile organoleptice și chimice tipice ale vinurilor, inclusiv buchetul lor uneori intens, gustul sec, structura și tăria alcoolică bune, precum și aciditatea moderată.

Un factor esențial în acest sens este profesionalismul viticultorilor în ceea ce privește optimizarea gestionării plantațiilor viticole, acoperirea frunzelor și protecția plantelor, ținând seama de sensibilitatea ciorchinilor de struguri din soiurile Pinot, printre altele.

Pot fi utilizate diverse tehnici de vinificație, în funcție de soiul de struguri și, pentru a le scoate în evidență proprietățile organoleptice specifice, aceștia sunt în general recoltați și transformați în vin în mod separat.

În fine, diferențele de temperatură dintre noapte și zi și curenții de aer proaspăt specifici acestui climat contribuie la conservarea strugurilor în timpul uscării lor în încăperi speciale pentru uscare. Strugurii uscați în acest fel au o concentrație ridicată de substanțe și sunt ideali pentru producerea vinurilor de tip Bianco Passito, a căror culoare variază în funcție de soiul de struguri și de tehnica de vinificație utilizată.

8.3. Categoriile „Vicenza”: vin spumant de calitate, vin spumant de calitate de tip aromat, vin petiant.

Informații privind calitatea/caracteristicile vinului care pot fi atribuite, în principal, mediului geografic:

Vinurile cu denumirea „Vicenza” din categoriile „vin spumant de calitate”, „vin spumant de calitate de tip aromat” și „vin petiant” au, în general, o culoare galben-pai de intensitate variabilă, în timp ce vinul roze petiant are o nuanță roz caracteristică.

Calitatea vinurilor spumante este legată îndeaproape de gama restrânsă a soiurilor de viță-de-vie din care pot fi produse.

Vinurile spumante prezintă o spumă fină și persistentă.

Vinurile de tipul Bianco Spumante au un gust fructat, cu note de măr și de piersică sau de alte fructe cu miezul alb; aroma lor este delicată, cu eventuale note de flori albe și de fructe uscate, ca rezultat al fermentării în autoclavă.

Vinul de tip Moscato Spumante este produs din soiul de struguri Moscato Giallo, ale cărui note aromatice sunt potențate în decursul unui proces lent de învechire, la care contribuie clima subalpină. Acest tip de vin are un miros intens, cu note caracteristice de muscat, tipice pentru acest soi.

Vinurile petiante, fie albe, fie roze, se disting printr-o prospețime delicată, legată de o eliberare moderată a dioxidului de carbon.

Atât vinurile spumante, cât și cele petiante au un gust armonios, cu note proaspete și cu o aciditate echilibrată. Conținutul lor de zahăr variază de la sec la dulce, în cazul tipurilor „Vicenza” Bianco Spumante și „Vicenza” Moscato Spumante, și de la sec la demisec, în cazul tipurilor „Vicenza” Bianco Frizzante și „Vicenza” Rosato Frizzante.

Interacțiunea cauzală dintre elementele arealului geografic, pe de o parte, și calitatea și caracteristicile produsului care pot fi atribuite, în principal, mediului geografic, pe de altă parte

Caracteristicile specifice ale vinurilor spumante de calitate, ale vinurilor spumante de calitate de tip aromat și ale vinurilor petiante descrise anterior rezultă din acțiunea combinată a condițiilor pedoclimatice ale arealului de producție și a factorilor umani care au avut un impact asupra potențialului oenologic al strugurilor și asupra tehnologiilor de prelucrare, din trecut și până în prezent.

Calitatea tipurilor de vin spumant de calitate, de vin spumant de calitate de tip aromat și de vin petiant este legată de disponibilitatea materiilor prime originare din zone în care se cultivă struguri cu calitățile de calitate perfect adecvate pentru producerea tipurilor respective de vin. Aceste caracteristici de calitate constau, în special, în capacitatea strugurilor de a menține un raport echilibrat între conținutul de zahăr și nivelul de aciditate, la care contribuie diferențele de temperatură dintre zi și noapte în cursul etapei finale a coacerii, ceea ce le conferă vinurilor aromele fine distinctive.

Contribuția operatorilor în ceea ce privește modul de gestionare a plantațiilor viticole, de la alegerea portaltoaielor la metoda de conducere și de la gestionarea frunzișului la reglarea aprovizionării cu apă, este esențială. Toate aceste aspecte sunt esențiale pentru a obține struguri adecvați pentru producția vinului de bază care, în etapa următoare, va fi transformat în vin spumant de calitate, în vin spumant de calitate de tip aromat și în vin petiant cu caracteristicile organoleptice necesare de prospețime și arome fine.

Strugurii sunt recoltați de obicei mai devreme decât cei destinați producției de vinuri „liniștite”, pentru a asigura echilibrul adecvat între zaharuri și aciditate, necesar pentru obținerea vinului spumant de calitate. Vinul este produs de obicei dintr-un singur soi, orice alte componente fiind amestecate cu acesta în etapa de producție a vinului de bază.

Vinurile spumante de calitate, vinurile spumante de calitate de tip aromat și vinurile petiante cu denumirea „Vicenza” sunt, de asemenea, rezultatul inovării tehnologice legate de procesele de fermentare în autoclave, fapt care a contribuit la eficientizarea procesului de transformare a drojdiei, îmbunătățind astfel profilul aromatic al vinurilor produse și făcându-le mai plăcute. Aceasta sporește unicitatea organoleptică a vinurilor, în special prin faptul că scoate în evidență notele proaspete și florale care provin în principal din struguri, ceea ce reflectă faptul că arealul local oferă mediul ideal pentru producerea vinurilor cu denumirea „Vicenza”. Caracteristicile unice și distinctive ale vinurilor spumante de calitate, ale vinurilor spumante de calitate de tip aromat și ale vinurilor petiante produse în arealul DOP„Vicenza” sunt, prin urmare, rezultatul unui echilibru între aciditate și pH, care intensifică aromele plăcute ale vinurilor și, deci, eleganța lor în general, ca rezultat final al proceselor adecvate de vinificație.

9. Alte condiții esențiale

Dispoziții specifice referitoare la ambalare

Cadrul juridic:

Legislația UE

Tipul condiției suplimentare:

Norme suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

Dispoziții suplimentare privind recipientele:

Pentru vinurile cu DOP „Vicenza” introduse pe piață în recipiente de până la 5 litri, trebuie utilizată o butelie tradițională de sticlă, închisă cu un dop de plută sau cu un dop filetat.

Pentru volume între 5 și 20 de litri, pot fi utilizate recipiente alternative dintr-un material diferit de sticlă, constând într-un strat de plastic multistratificat (polietilenă sau poliester) pentru vin, amplasat într-o cutie de carton sau orice alt material rigid.

Aceste recipiente alternative nu pot fi utilizate pentru tipurile cu mențiunea Riserva.

Dopurile utilizate pentru vinurile spumante trebuie să respecte legislația în vigoare. Pentru vinurile petiante poate fi utilizat un dop filetat.

Vinurile cu DOC „Vicenza” de tipul Riserva trebuie introduse pe piață în butelii de sticlă de maximum 9 litri, închise cu dop de plută. Prin urmare, nu este autorizată utilizarea bidoanelor sau a damigenelor.

Link către caietul de sarcini al produsului

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/17002

(1) JO L 347, 20.12.2013, p. 671.