Avizul Comitetului European al Regiunilor – Strategia privind combaterea antisemitismului și susținerea vieții evreiești (2021-2030)

(2022/C 375/04)

Raportor: János Ádám KARÁCSONY (HU-CRE), vicepreședinte al Consiliului Județean Pesta Document de referință: Comunicarea Comisiei pe tema „Strategia UE privind combaterea antisemitismului și susținerea vieții evreiești (2021-2030)” COM(2021) 615 final

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

1. salută comunicarea Strategiei UE privind combaterea antisemitismului și promovarea vieții evreiești (2021-2030) și este de acord cu Comisia Europeană că lupta împotriva antisemitismului este o provocare complexă, deoarece antisemitismul reprezintă o amenințare la adresa valorilor europene fundamentale. Printr-o implicare activă, Comitetul European al Regiunilor ar putea contribui la Strategia UE privind combaterea antisemitismului și promovarea vieții evreiești (2021-2030) a Comisiei Europene, asigurând implicarea autorităților locale și regionale în punerea în aplicare a strategiei. Consideră că o Europă fără antisemitism trebuie să fie obiectivul comun al tuturor autorităților locale și regionale din UE;

2. este preocupat de rezultatele celui de-al doilea sondaj privind discriminarea și infracțiunile motivate de ură împotriva evreilor în UE, intitulat „ Experiențe și percepții privind antisemitismul ” (2018) și realizat de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA), care a confirmat că nouă din 10 evrei consideră că antisemitismul s-a accentuat în țara lor și că 85 % dintre evrei sunt de părere că antisemitismul este o problemă gravă;

3. salută faptul că strategia Comisiei se bazează pe o consultare amplă cu părțile interesate relevante, inclusiv cu autoritățile naționale și regionale, comunități și organizații evreiești, experți și cercetători independenți, FRA, organizații internaționale și alte părți interesate;

4. subliniază că cultura evreiască este o parte integrantă a culturii europene și că patrimoniul cultural evreiesc trebuie să fie protejat și promovat în orașele și regiunile UE într-un mod care să îi determine pe europeni să îl aprecieze și să îl considere drept o componentă vitală a culturii și a modului de viață al Europei. Trebuie să se atragă atenția asupra tradițiilor milenare ale vieții evreiești și asupra numeroaselor contribuții importante ale oamenilor de credință sau de origine evreiască la societatea și cultura noastre comună. În acest sens, consideră că este important să se intensifice cooperarea dintre regiuni și societatea civilă;

5. salută reafirmarea de către Comisie a angajamentului său ferm și fără echivoc în favoarea combaterii antisemitismului la nivel mondial. Este de acord că orice formă de antisemitism, incitare la ură sau violență este inacceptabilă și incompatibilă cu valorile și obiectivele Uniunii Europene și ale statelor sale membre. Aceste principii nu sunt negociabile. În lumina celor de mai sus, este esențial ca toate autoritățile internaționale, naționale și subnaționale să integreze prevenirea și combaterea antisemitismului în toate formele sale și în toate domeniile de politică;

6. salută angajamentul Comisiei de a se angaja într-un dialog periodic cu Parlamentul European și cu parlamentele naționale ale statelor membre pentru a încuraja acțiuni ferme de combatere a antisemitismului și de promovare a vieții evreiești și adaugă că extinderea invitației la actorii regionali ar spori și mai mult eficiența strategiei;

7. consideră adecvată concluzia strategiei potrivit căreia toate formele de ură subminează valoarea unei persoane și sunt incompatibile cu valorile pe care le reprezintă UE. Deși salută faptul că această strategie face parte din eforturile Comisiei de combatere a tuturor formelor de ură, discriminare și rasism, consideră că este necesar să se meargă mai departe și să se afirme principiul toleranței zero a antisemitismului;

8. reamintește că, în temeiul articolului 17 din TFUE, Uniunea Europeană trebuie să aibă un dialog deschis, transparent și constant cu bisericile, asociațiile religioase și organizațiile neconfesionale și că un astfel de dialog ar trebui dezvoltat și de Comitet;

Prevenirea și combaterea tuturor formelor de antisemitism

9. consideră adecvată concluzia strategiei conform căreia cele mai frecvente manifestări ale antisemitismului includ în prezent antisemitismul legat de Israel, cu care evreii din Europa se confruntă mai ales în mediul online ( 1 )

10. sprijină pe deplin ideea că ar trebui să devină o practică standard pentru statele membre și autoritățile acestora să utilizeze definiția antisemitismului furnizată de Alianța Internațională pentru Comemorarea Holocaustului (IHRA) pentru a le ajuta să identifice modelele antisemite și diferitele manifestări ale antisemitismului. Recunoașterea unui act ca fiind antisemit și definirea acestuia ca atare creează încredere în autorități și în instanțe și face ca oamenii să fie mai dispuși să raporteze infracțiunile motivate de antisemitism;

11. Potrivit definiției IHRA: (a) actele antisemite trebuie să fie considerate infracțiuni penale în momentul incriminării lor (de exemplu, negarea Holocaustului sau distribuirea de materiale antisemite). Aplicarea unei terminologii deosebit de jignitoare și dăunătoare (Holocaust, genocid, apartheid) nu poate fi acceptată ca expresie legitimă a criticilor la adresa grupurilor evreiești sau a scopurilor și comportamentelor generale ale statului evreu; (b) actele infracționale trebuie considerate antisemite atunci când obiectivele atacurilor, fie ele persoane sau proprietăți – cum ar fi clădiri, școli, lăcașuri de cult sau cimitire –, sunt alese pentru că sunt, sau sunt percepute a fi, evreiești sau în legătură cu evreii; (c) discriminarea antisemită și refuzul de a acorda evreilor oportunități sau servicii disponibile altor persoane trebuie urmărite penal și condamnate;

12. salută faptul că statele membre au aprobat strategia și și-au luat deja angajamentul să prevină și să combată antisemitismul prin strategii naționale, precum și să combată alte forme de discriminare, cum ar fi rasismul, xenofobia și extremismul. Un astfel de exemplu este „O Uniune a egalității: Planul de acțiune al UE de combatere a rasismului pentru perioada 2020-2025”, subiect cu privire la care Comitetul Regiunilor a emis, de asemenea, un aviz ( 2 )

13. este de acord cu constatarea strategiei conform căreia cheia succesului este implicarea sporită a organizațiilor societății civile și a comunităților evreiești, consolidarea colaborării active cu aceste entități și furnizarea de sprijin financiar pentru inițiativele lor, prin intermediul programelor de finanțare existente ale UE, alocând fonduri specifice pentru realizarea acestor obiective;

14. salută angajamentul Comisiei de a sprijini organizațiile și proiectele de combatere și înregistrare a tuturor formelor de antisemitism prin finanțarea programului „Cetățeni, egalitate, drepturi și valori” (CERV) ( 3 ) în valoare de 1,55 miliarde EUR, precum și a unei game largi de alte programe ale UE ( 4 ) , abordând astfel caracterul transversal al antisemitismului prin combaterea anti-iudaismului și a punerii sub semnul întrebării a legitimității Statului Israel, precum și prin acordarea unei atenții suficiente memoriei Holocaustului;

15. susține, ca măsură de consolidare a încrederii în acțiunile statului, numirea unor interlocutori în cadrul autorităților naționale și regionale de securitate și instituirea unor canale și măsuri de comunicare coordonate, în special în caz de criză;

16. salută decizia Comisiei de a oficializa grupul de lucru ad-hoc privind combaterea antisemitismului ca structură permanentă pentru a sprijini punerea în aplicare a strategiei și pentru a contribui la coordonarea eforturilor statelor membre, ale reprezentanților comunităților evreiești și ale altor părți interesate. Invită Comisia să acorde o atenție deosebită complexității comunităților evreiești europene în momentul selectării reprezentanților grupurilor de lucru, pentru a se asigura că toate confesiunile și mișcările religioase sunt reprezentate în mod egal;

17. este preocupat de faptul că 44 % dintre tinerii europeni evrei au fost victime ale hărțuirii antisemite ( 5 ) și consideră că există o nevoie foarte urgentă de a combate în mod explicit discursurile antisemite de incitare la ură și infracțiunile motivate de ură, precum și extremismul violent și terorismul împotriva evreilor. Își exprimă profunda îngrijorare cu privire la rezultatele unui sondaj realizat de Agenția pentru Drepturi Fundamentale privind experiențele populației evreiești în legătură cu infracțiunile motivate de ură în 12 state membre ale Uniunii, potrivit căruia 35 % dintre respondenți s-au confruntat deja cu afirmația că „evreii exploatează statutul de victime ale Holocaustului în scopuri proprii” ( 6 ) , în măsura în care 53 % dintre europeni consideră că negarea Holocaustului este o problemă în țara lor ( 7 ) . În acest sens, Comitetul îndeamnă la adoptarea rapidă a propunerii Comisiei Europene de a include discursurile de incitare la ură și infracțiunile motivate de ură în lista infracțiunilor incriminate de UE, ceea ce ar permite stabilirea unor norme minime la nivelul UE pentru definirea infracțiunilor și sancțiunilor penale;

18. este de acord cu Comisia că, la punerea în aplicare a strategiei, atât statele membre, cât și entitățile locale și regionale joacă un rol deosebit de important în combaterea antisemitismului și în promovarea vieții evreiești. Se angajează să se concentreze mai mult asupra problemei antisemitismului în viitor, pentru a contribui la punerea în aplicare a strategiei UE de combatere a antisemitismului și la promovarea schimbului de bune practici;

19. salută strategia Comisiei de formare judiciară europeană pentru perioada 2021-2024, menită să sprijine programele de formare și activitățile de consolidare a capacităților privind combaterea antisemitismului pentru profesioniștii din domeniul justiției și al aplicării legii, inclusiv prin intermediul Rețelei Europene de Formare Judiciară (EJTN) și al Agenției UE pentru Formare în Materie de Aplicare a Legii (CEPOL). Sensibilizarea cu privire la antisemitism și formarea adecvată ar trebui să fie disponibile și pentru autoritățile locale și regionale;

20. subliniază că este deosebit de important să se colecteze date comparabile cu privire la fenomenele antisemite în statele membre și ca metodologia și stabilirea procedurilor de colectare a datelor să fie sprijinite prin fonduri și programe specifice;

21. este de acord cu Comisia că combaterea antisemitismului online merită mai multă atenție. Subliniază că miturile conspirației antisemite, simbolurile, obiectele de colecție și literatura nazistă și răspândirea lor online pot duce la radicalizare și, în cele din urmă, la violență fizică. Din acest motiv, obligațiile specifice pentru operatori prevăzute în codul lor de conduită, în Actul legislativ privind serviciile digitale și în Actul legislativ privind piețele digitale, sunt deosebit de importante;

22. subliniază că este important să se acorde mai multă atenție modului de abordare a conținutului ilegal de pe platformele de comunicare socială. Autoritățile de aplicare a legii, sistemul judiciar și procedurile civile judiciare joacă un rol esențial în acest sens. Declarațiile făcute online sau pe platformele de comunicare socială care constituie o infracțiune ar trebui să fie urmărite penal în mod sistematic, motiv pentru care Comitetul consideră că este necesar să se consolideze legislația UE și legislațiile naționale în acest domeniu. Prin urmare, îndeamnă statele membre să transpună și să pună în aplicare rapid și integral Decizia-cadru privind combaterea rasismului și a xenofobiei ( 8 )

Protejarea și promovarea vieții evreiești în UE

23. salută hotărârea Comisiei de a sprijini statele membre și comunitățile evreiești în consolidarea protecției sinagogilor și a lăcașurilor de cult printr-o finanțare de 24 de milioane EUR și atrage atenția asupra faptului că datele unificate colectate cu privire la incidente ar putea sprijini Comisia, împreună cu Centrul de situații și de analiză a informațiilor al Uniunii Europene, să analizeze amenințările specifice la adresa evreilor, a comunităților și a lăcașurilor de cult ale acestora pentru a înțelege, a preveni, a proteja și a răspunde mai bine riscurilor specifice de securitate;

24. subliniază faptul că, în ciuda prezenței îndelungate a evreilor în Europa, 68 % dintre europeni declară că nu sunt „informați” cu privire la istoria evreilor ( 9 ) . Consideră că creșterea gradului de conștientizare și de cunoaștere a istoriei, religiei și culturii evreiești în rândul tinerilor elevi trebuie să fie o prioritate. Calitatea materialelor didactice și a manualelor pentru profesori este deosebit de importantă în acest context. Este esențial să se elimine prejudecățile societale și să se contribuie la promovarea recunoașterii depline a faptului că viața evreiască face parte din societatea europeană;

25. salută recunoașterea de către Comisie a rolului important pe care îl joacă sportul și mass-media în promovarea incluziunii și subliniază că, pe lângă inițiativele ONG-urilor, implicarea activă a organizațiilor evreiești și sprijinul acordat prin programe specifice pot contribui într-un mod mai eficient la combaterea stereotipurilor antisemite și a concepțiilor greșite;

26. salută cadrul de acțiune european privind patrimoniul cultural ( 10 ) (care include o măsură specifică privind cimitirele evreiești în Europa), dar atrage atenția, de asemenea, asupra faptului că în Europa există numeroase sinagogi abandonate și alte situri „orfane” ale comunităților evreiești. Pe lângă ajutorul regional, ar fi necesare programe suplimentare pentru a consolida rădăcinile culturale ale Europei prin reabilitarea acestor locuri importante și protejarea lor de vandalism;

27. salută angajamentul Comisiei față de educația și cercetarea privind viața evreiască, antisemitismul și Holocaustul, precum și recunoașterea ideii că ele sunt esențiale pentru înțelegerea antisemitismului actual și pentru prevenirea repetării unor astfel de atrocități. Cu toate acestea, domeniul de aplicare limitat al programelor OSCE ( 11 ) /ODIHR ( 12 ) și UNESCO ( 13 ) în unele state membre trebuie consolidat;

Educația, cercetarea și comemorarea Holocaustului

28. salută planul Comisiei de a finanța un sondaj la nivelul UE privind prejudecățile antisemite în întreaga Uniune Europeană, pe baza experienței a numeroase state membre ( 14 ) , precum și a autorităților locale și regionale din întreaga UE;

29. subliniază că, deși educația intră în sfera de competență a statelor membre, este necesar să se revizuiască materialele educaționale privind iudaismul, antisemitismul, Holocaustul și statul Israel de astăzi, utilizate în instituțiile de învățământ europene. Ar trebui să se țină seama de faptul că aceste materiale ar trebui să respecte pe deplin standardele UNESCO privind pacea, toleranța, coexistența și nonviolența. În plus, ar trebui să se acorde fonduri UE pentru finanțarea manualelor care îndeplinesc toate standardele UNESCO menționate mai sus. Este esențială formarea adecvată a cadrelor didactice la toate nivelurile de educație, pentru a combate antisemitismul și prejudecățile în și prin educație ( 15 ) . Schimbul de bune practici între practicienii din domeniul educației și formării, precum și între diferitele niveluri de guvernanță responsabile cu elaborarea și punerea în aplicare a politicilor de educație și formare ar putea intensifica în continuare lupta împotriva concepțiilor greșite și a stereotipurilor;

30. își exprimă îngrijorarea cu privire la repetarea actelor antisemite în școli și la dificultățile tot mai mari cu care se confruntă unii profesori în predarea despre Shoah și este de acord că profesorii ar trebui să fie capacitați să abordeze antisemitismul, Shoah, viața și istoria evreilor, inclusiv în sălile de clasă multiculturale; subliniază, prin urmare, că este important ca statele membre să ofere cadrelor didactice – în special profesorilor de istorie – și directorilor de școli un sprijin pedagogic sporit în activitățile de predare referitoare la perioada celui de-al Doilea Război Mondial și, în general, în abordarea problemei antisemitismului. Subliniază că, pentru a revizui și a îmbunătăți materialele didactice utilizate în statele membre și în regiuni, sunt deosebit de necesare schimburi structurate cu cadrele didactice;

31. salută faptul că Comisia continuă să finanțeze acțiuni în statele membre dedicate combaterii sistematice a antisemitismului, promovării vieții evreiești la nivel local și regional și a cunoașterii vieții actuale și istorice evreiești de la nivel regional și local, precum și schimburilor cu comunitățile locale; astfel de acțiuni ar trebui sprijinite și prin programe ale UE, cum ar fi Orizont Europa și CERV;

32. salută călduros proiectele internaționale de cercetare dedicate prevenirii antisemitismului, cum ar fi proiectele comparative privind modul de predare a antisemitismului în educația școlară, și solicită finanțarea specifică a acestora la nivel european;

33. subliniază importanța comemorării atitudinii eroice a ne-evreilor din întreaga Europă care și-au sacrificat viețile pentru a ajuta evreii în timpul Shoah;

34. încurajează dezvoltarea coordonată și transfrontalieră a unor materiale educaționale multilingve privind prevenirea antisemitismului și a unor manuale pentru profesori care să fie accesibile digital și liber;

35. consideră că este esențial să se consolideze mecanismele de control al finanțării grupurilor care, sub aparența unor organizații neguvernamentale, protejează antisemitismul, promovează inițiativa de boicot, dezinvestire și sancțiuni împotriva Israelului (BDS) sau justifică și încurajează terorismul;

36. își exprimă aprecierea pentru activitatea infrastructurii europene de cercetare a Holocaustului (EHRI) ( 16 ) și consideră că este important ca viitorul cercetării, comemorării și educației transnaționale privind Holocaustul să fie asigurat după expirarea proiectului în 2024. Este vorba de inițiativa de cercetare privind Holocaustul care primește cea mai mare finanțare din partea UE, din lume;

Conducerea luptei globale împotriva antisemitismului

37. salută recunoașterea de către Comisie a faptului că Israelul este un partener esențial pentru Uniunea Europeană în lupta globală împotriva antisemitismului. În plus, Comitetul sprijină pe deplin cooperarea cu grupul de lucru ad-hoc instituit de Comisia Europeană și cu Grupul de lucru al Parlamentului European împotriva antisemitismului (WGAS);

38. subliniază importanța implicării autorităților naționale, regionale și locale, precum și a comunităților evreiești și a societăților civile, pentru a consolida legitimitatea planului de acțiune și pentru a combate mai eficient antisemitismul în Europa. De asemenea, este important să se facă schimb de bune practici între diferite țări și autorități locale și regionale, inclusiv în materie de obiective și măsuri stabilite în educație, legislație sau cercetare, elaborate de diferite niveluri de guvernanță și de societatea civilă;

39. consideră că, întrucât autoritățile locale și regionale se află în prima linie în combaterea antisemitismului și în promovarea vieții evreiești, ele ar trebui să dispună de posibilitatea de a participa la schimburile, consultările periodice și dialogurile cu instituțiile UE;

40. își exprimă disponibilitatea de a contribui, dacă este cazul, la lucrările Grupului de lucru ad-hoc privind combaterea antisemitismului înființat de Comisie, precum și intenția de a-i invita pe reprezentanții acestuia la reuniunile relevante ale Comitetului;

41. va da curs solicitării Comisiei de a oferi un bun exemplu și de a îmbunătăți reprezentativitatea personalului CoR prin măsuri corespunzătoare de recrutare și selecție.

Bruxelles, 29 iunie 2022. Președintele Comitetului European al Regiunilor Vasco ALVES CORDEIRO

(1) 79 % dintre evreii europeni se simt acuzați pentru anumite acțiuni ale statului Israel. 69 % afirmă că conflictul arabo-israelian le afectează sentimentul de siguranță (Al doilea sondaj FRA 2018: https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2018-experiences-and-perceptions-of-antisemitism-survey_en.pdf).

(2) COR-2020-04617.

(3) C(2021) 2699 final: https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/c_2021_2699_f1_commission_implementing_decision_en_v3_p1_1177590.pdf); programul CERV: https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/portal/screen/programmes/cerv

(4) Programul „Justiție”, Orizont Europa, Europa creativă, Erasmus+, Fondul pentru securitate internă, fondurile politicii de coeziune, Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (IVCDCI) și Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA).

(5) Young Jewish Europeans: perceptions and experiences of antisemitism (Europenii evrei tineri: percepții și experiențe ale antisemitismului), FRA, 2019: https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2019-young-jewish-europeans_en.pdf

(6) Experiences and perceptions of antisemitism Second survey on discrimination and hate crime against Jews in the EU (Experiențe și percepții privind antisemitismul – Al doilea sondaj privind discriminarea și infracțiunile motivate de ură împotriva evreilor în UE), FRA, 2018: https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2018-experiences-and-perceptions-of-antisemitism-survey_en.pdf

(7) Eurobarometrul special 484, Perceptions of antisemitism (Percepții ale antisemitismului), 2019: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2220

(8) Decizia-cadru 2008/913/JHA a Consiliului din 28 noiembrie 2008, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/ALL/?uri=CELEX:32008F0913

(9) Sondaje – Eurobarometru (europa.eu).

(10) Cadrul de acțiune european pentru patrimoniul cultural.

(11) OSCE: Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa.

(12) ODIHR: Biroul OSCE pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului.

(13) UNESCO: Organizația Națiunilor Unite pentru Educație, Știință și Cultură.

(14) Kovács, A., Fischer, G., Antisemitic Prejudices in Europe Survey in 16 European Countries (Prejudecăți cu caracter antisemit în Europa. Sondaj realizat în 16 țări europene), realizat de Action and Protection League, 2021: European antisemitism survey – APL – Action & Protection League (apleu.org).

(15) Addressing Anti-Semitism in Schools: Training Curricula („Abordarea antisemitismului în școli: Programa de formare”), publicație elaborată în comun de Biroul OSCE pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului (ODIHR) și UNESCO.

(16) https://www.ehri-project.eu/