RO    RO RO 
 
RO 1   RO  COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 15.9.2010 
SEC(2010) 1056 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
  
Document de înso țire pentru 
  
Propunerea de  
 
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI 
 
PRIVIND VÂNZAREA ÎN LIPS Ă ȘI ANUMITE ASPECTE ALE SWAPURILOR PE 
RISCUL DE CREDIT 
 
 
{COM(2010) 482 final} 
{SEC(2010) 1055}  
 
RO 2   RO 1. D EFINIREA PROBLEMEI  
În punctul culminant al crizei financ iare, în toamna anului 2008, autorit ățile 
competente din Statele Unite ale Americii și din mai multe state membre ale UE au 
adoptat m ăsuri extraordinare pentru restric ționarea sau interzicerea vânz ării în lipsă a 
anumitor tipuri sau chiar a tuturor ac țiunilor. Ra ționamentul din spatele acestor 
decizii a fost c ă în vremuri de instabilitate financiar ă marcată, vânzarea în lips ă 
agravează declinul pre țului acțiunilor, în special al ac țiunilor institu țiilor financiare, 
punând astfel în pericol viabilitatea acestora și creând riscuri sistemice. M ăsurile 
adoptate de statele membre au fost foarte  diferite deoarece în Uniunea European ă 
lipsește cadrul legislativ care s ă reglementeze problemele legate de vânzarea în lips ă.  
În martie 2010, unele state membre și-au exprimat îngrijorarea cu privire la rolul 
posibil pe care l-au avut tranzac țiile cu instrumente derivate, mai precis swapurile pe 
riscul de credit ( credit default swaps , CDS), în raport cu pre țurile obliga țiunilor 
suverane din Grecia. O serie de state membre au adoptat restric ții temporare sau 
permanente la nivel na țional aplicabile vânz ării în lipsă și CDS.  
Vânzarea în lips ă reprezint ă vânzarea unui titlu de  valoare pe care vânz ătorul nu îl 
deține, cu inten ția de a cump ăra un titlu identic la o dat ă ulterioară pentru a-l putea 
livra. Exist ă două tipuri de vânzare în lips ă: vânzare în lips ă „cu prevalidare” 
(covered short selling ), când vânz ătorul a luat m ăsuri pentru a împrumuta titlurile de 
valoare înainte de vânzare, și vânzarea în lips ă „fără prevalidare” ( naked short 
selling ), când vânz ătorul nu a împrumutat titlurile de valoare în momentul vânz ării. 
O poziție scurtă netă poate fi constituit ă, pe lângă vânzarea în lips ă pe piețele de 
numerar, și prin utilizarea instrume ntelor derivate, tranzac ționate la burs ă sau pe 
piețe nereglementate (OTC). 
Swapul pe riscul de credit este  un instrument derivat care ac ționează ca o asigurare 
împotriva riscului de neplat ă al unei societ ăți sau al statului. În schimbul unei prime 
anuale, cump ărătorul unui CDS este  protejat de c ătre vânzător împotriva riscului ca 
entitatea de referin ță să nu își îndeplineasc ă obligațiile. În cazul nepl ății de către 
entitatea de referin ță, vânzătorul protec ției îi plătește cumpărătorului instrumentul la 
valoarea nominal ă, în schimbul livr ării fizice a instrumentului de referin ță, însă 
decontarea se poate face și în numerar. 
1.1. Riscul spiralei descendente a pre țurilor 
Vânzarea în lips ă poate îmbun ătăți procesul de formare a pre țurilor, împiedicând 
reflectarea în pre țurile titlurilor de valoare nu mai a opiniilor celor mai optimi ști 
investitori. Cu toate acestea, în special pe pie țele aflate în dificultate, marcate de o 
lipsă de încredere, exist ă riscul ca vânzarea în lips ă să creeze impresia c ă oferta de pe 
piață este mai consistent ă decât este ea în realit ate, ceea ce îi determin ă pe alții să 
vândă la rândul lor (comportament mimetic). Acest lucru poate duce la o presiune 
excesivă pentru reducerea pre țurilor titlurilor de valo are. Riscul unei spirale 
descendente a pre țurilor create chiar de teama apari ției ei, care poate genera 
perturbări ale pieței și chiar riscuri sistemice, este principalul motiv de îngrijorare al 
legiuitorilor în ceea ce prive ște vânzarea în lips ă. 
 
RO 3   RO Pe lângă vânzarea în lips ă pe piețele de numerar, tranzac țiile cu instrumente derivate 
precum CDS pot fi și ele utilizate pentru crearea unei pozi ții economice scurte. 
Cumpărarea unui CDS f ără a deține un interes asigurabil (CDS f ără prevalidare) este 
echivalent ă, din punct de vedere economi c, cu vânzarea în lips ă a unei obliga țiuni, 
deoarece cump ărătorul obține un câștig dacă prețul CDS cre ște. O serie de guverne și 
de autorit ăți de reglementare din Europa și-au exprimat îngrijorarea cu privire la 
CDS și la interac țiunea lor cu pie țele de obliga țiuni, dar și teama că acestea pot duce 
la fixarea gre șită a prețurilor pe pie țele de obliga țiuni și totodată la creșterea 
costurilor de finan țare pentru guverne.  
1.2. Riscul de nedecontare asociat vânz ării în lips ă fără prevalidare 
Riscul ca vânz ătorul să nu livreze cump ărătorului ac țiunile la data decont ării și riscul 
de volatilitate sporit ă a prețurilor sunt principalele riscuri asociate de unele autorit ăți 
de reglementare cu vânzarea în lips ă fără prevalidare. Datele cu privire la cazurile de 
nedecontare sunt foarte limitate, îns ă sugereaz ă că acestea sunt rare în Europa. 
Majoritatea autorit ăților de reglementare au declarat fie c ă au avut pu ține cazuri de 
vânzări în lipsă fără prevalidare sau probleme legate de decontare, fie c ă riscurile 
sunt limitate și pot fi comb ătute prin disciplin ă în materie de decontare. Unele 
autorități de reglementare percep îns ă un risc real de nedecontare și un risc sporit de 
creștere a volatilit ății prețurilor asociate vânz ărilor în lips ă fără prevalidare, riscuri 
care trebuie prevenite. Aceste autorit ăți și-au exprimat îngrijorarea c ă, în cazuri 
extreme, vânzarea în lips ă fără prevalidare poate pune o presiune enorm ă asupra 
prețurilor acțiunilor, periclitând stabilitatea sistem ului financiar. Aceasta deoarece 
vânzarea în lips ă fără prevalidare îi permite vânz ătorului să vândă, în principiu, un 
număr nelimitat de ac țiuni într-un interval de timp foarte scurt, deoarece nu este 
obligat să împrumute sau s ă localizeze ac țiunile în prealabil. 
1.3. Deficitul de transparen ță  
În majoritatea statelor membre ale UE nu exist ă în prezent cerin țe de raportare a 
vânzărilor în lips ă sau a tranzac țiilor CDS, a șadar statele respective nu au acces 
direct la datele referitoare la pozi țiile scurte de ținute pe teritoriul lo r. În urma crizei 
financiare îns ă, unele state membre au  introdus diverse cerin țe de raportare a 
vânzărilor în lips ă. Autoritățile de reglementare și-au exprimat îngrijorarea c ă această 
situație le îngreuneaz ă detectarea acumul ărilor de pozi ții care pot avea efecte asupra 
stabilității piețelor. Raportarea c ătre autorit ățile de reglementare le poate ajuta pe 
acestea să identifice situa țiile de acest tip și să descurajeze strategiile agresive care 
pot perturba pie țele.  
Există totodată riscul unei inform ări asimetrice între vânz ătorii în lips ă informați și 
ceilalți participan ți la piață, mai puțin informa ți. Raportarea datelor c ătre piețe le 
oferă celorlalți participan ți informa ții despre fluctua țiile prețurilor preconizate de 
vânzătorii în lips ă, iar acest lucru poate cre ște eficiența mecanismului de determinare 
a prețurilor. Transparen ța față de piață ar garanta totodat ă că toți investitorii ar 
dispune de mai multe informa ții despre opiniile celorlal ți investitori cu privire la un 
anumit titlu de valoare. 
Unele autorit ăți de reglementare și-au exprimat totodat ă îngrijorarea c ă speculatorii 
ar putea determina sc ăderea pre țurilor obliga țiunilor statului utilizând swapurile pe 
riscul de credit. Motivul de îngrijorare al autorit ăților este faptul c ă în lipsa 
 
RO 4   RO informațiilor despre tranzac țiile cu obliga țiuni suverane și produse derivate legate de 
acestea, le este mai dificil s ă detecteze acumul ările de pozi ții care ar putea cauza o 
instabilitate financiar ă și ar putea constitui un abuz de pia ță.  
1.4. Arbitrajul de reglementare și costurile sporite de conformare 
Răspunsurile diferite ale statelor membre la  problemele legate de  vânzarea în lips ă 
lasă loc pentru arbitrajul de reglementare, în m ăsura în care investitorii pot încerca s ă 
eludeze restric țiile dintr-o jurisdic ție efectuând tranzac ții în altă jurisdicție. Aceast ă 
fragmentare a legisla ției ar putea conduce și la creșterea costurilor de  conformare cu 
legislația ale participan ților pe pia ță, în special pentru cei care opereaz ă pe mai multe 
piețe, care ar trebui s ă dispună de mai multe sisteme pentru a se conforma cerin țelor 
de pe piața fiecărui stat membru în care activeaz ă.  
2. S CENARIUL DE REFERIN țĂ șI SUBSIDIARITATEA  
Dacă nu se ia nicio m ăsură la nivelul UE, problemele identificate mai sus risc ă să nu 
primească un răspuns coordonat și să se repete în viitor. Comisia European ă 
consideră că soluțiile propuse respect ă principiul subsidiarit ății. În primul rând, în 
lipsa unei ac țiuni la nivelul UE, exist ă un risc real ca m ăsurile luate la nivel na țional 
împotriva problemelor ridicate de vânzarea în lips ă și CDS să fie eludate sau 
ineficiente. În al doilea rând, aceste m ăsuri necoordonate sunt totodat ă mai 
costisitoare pentru participan ții la piață. În fine, unele aspecte ale acestei chestiuni 
sunt deja par țial acoperite de acquis, și anume: directiva privind abuzul de pia ță, 
directiva „transparen ță” și directiva privind pie țele de instrumente financiare. O 
propunere privind vânzarea în lips ă și instrumentele juridice deja existente se vor 
completa a șadar reciproc.  
3. O BIECTIVE  
Având în vedere riscurile și problemele analizate mai sus, obiectivele generale ale 
propunerii legislative privind vânzarea în lips ă sunt reducerea riscurilor care 
amenință stabilitatea financiar ă, a riscurilor sistemice și a riscurilor la adresa 
integrității pieței care decurg din vânz ările în lips ă și de a preveni fragmentarea 
pieței, îmbun ătățind astfel eficien ța pieței interne. .  
Pentru realizarea acestor obi ective generale, este necesar ă îndeplinirea urm ătoarelor 
obiective specifice: 
(1) Reducerea riscului de creare a unor spirale descendente ale pre țurilor care 
decurg din pozi țiile scurte (inclusiv din pozi țiile constituite prin CDS); 
(2) Creșterea transparen ței pozițiilor scurte (inclusiv a celor constituite prin 
CDS); 
(3) Reducerea riscului de decontare asociat vânz ării în lipsă fără prevalidare; și 
(4) Reducerea posibilit ăților de arbitraj de reglementare și a costurilor de 
conformare. 
 
RO 5   RO 4. O PțIUNI STRATEGICE  
Opțiunile strategice su nt grupate în func ție de obiectivele opera ționale care decurg 
din obiectivele specifice enumerate mai sus. 
4.1. Op țiuni strategice pentru a garanta c ă autoritățile de reglementare au 
competen ța clară de a restric ționa sau de a interzice vânz ările în lips ă sau CDS 
pe piețele aflate în dificultate 
(1) Opțiunea 1 – nicio m ăsură la nivelul UE. 
(2) Opțiunea 2 – abilitarea autorit ăților naționale competente pentru a restric ționa 
temporar vânzarea în lips ă a unui instrument financiar admis la tranzac ționare 
pe o piață organizat ă al cărui preț a scăzut într-o m ăsură dată, de exemplu cu 
10% ( circuit breaker ). 
(3) Opțiunea 3 – introducerea unei reguli care s ă interzică vânzarea în lips ă a 
unui instrument financiar admis la tranzac ționare pe o pia ță organizat ă, cu 
excepția cazului în care vân zarea se face la un pre ț mai mare decât ultimul 
preț de tranzac ționare a acelui instrument sau la ultimul pre ț de 
tranzacționare, dac ă acesta este mai mare decât cel al tranzac ției precedente 
(regula cre șterii cotației cu un pas - uptick rule ). 
(4) Opțiunea 4 – interzicerea CDS f ără prevalidare (a înch eierii unui contract 
CDS în absen ța unui interes asigurabil). Compatibil ă cu opțiunile 2 și 3. 
(5) Opțiunea 5 – abilitarea autorit ăților naționale competente pentru a restric ționa 
sau interzice temporar vânzarea în lips ă a unei p ărți sau a tuturor 
instrumentelor financiare sau CDS în situa ții excepționale, sub coordonarea 
AEVMP, în conformitate cu articolul 6a  alineatul (5) din Regulamentul ??/CE 
de instituire a AEVMP și fără a aduce atingere prerogativelor conferite 
AEVMP la articolul 10 din regulamentul respectiv. Compatibil ă cu opțiunile 
2, 3 și 4. 
(6) Opțiunea 6 – interzicerea permanent ă a vânz ării în lips ă a tuturor 
instrumentelor financiare care pot fi vândute în lips ă. Compatibil ă cu opțiunea 
4. 
(7) Opțiunea 7 – introducerea unor restric ții sau interzicerea permanent ă a CDS. 
Compatibil ă cu opțiunile 2, 3 și 6. 
4.2. Op țiuni strategice pentru a garanta c ă autoritățile de reglementare și piețele 
obțin date despre pozi țiile scurte (inclusiv pozi țiile constituite prin CDS) 
(1) Opțiunea 1 – nicio m ăsură la nivelul UE. 
(2) Opțiunea 2 – introducerea unui sist em de marcare a tranzac țiilor în lips ă, 
pentru ca autorit ățile de reglementare s ă poată repera pozi țiile lungi și pe cele 
scurte. 
(3) Opțiunea 3 – notificarea pozi țiilor scurte la autorit ățile de reglementare. 
Compatibil ă cu opțiunea 2. 
 
RO 6   RO (4) Opțiunea 4 – comunicarea pozi țiilor scurte c ătre public. Compatibil ă cu 
opțiunile 2 și 3.  
(5) Opțiunea 5 – publicarea în form ă agregată a pozițiilor scurte (pozi țiile scurte 
individuale ale inve stitorilor nu sunt comunicate). Compatibil ă cu opțiunile 2, 
3 și 4. 
(6) Opțiunea 6 – publicarea pozi țiilor scurte nete individuale semnificative. 
Compatibil ă cu opțiunile 2, 3 și 4. 
(7) Opțiunea 7 – scutirea de obliga ția de raportare pentru activit ățile de formare a 
pieței și pentru anumite opera țiuni de pe pia ța primară. Compatibil ă cu 
opțiunile 2-6. 
4.3. Op țiuni strategice pentru  impunerea anumitor cerin țe la nivelul tranzac ționării 
și întărirea disciplinei în materie de decontare 
(1) Opțiunea 1 – nicio m ăsură la nivelul UE. 
(2) Opțiunea 2 – introducerea cerin ței ca, înainte de efectuarea unei vânz ări în 
lipsă, o persoan ă să fi împrumutat ac țiunea, să fi încheiat un acord pentru 
împrumutarea ac țiunii sau s ă fi luat alte m ăsuri prin care s ă se asigure c ă va 
putea împrumuta ac țiunea în momentul decont ării (regula localiz ării). 
(3) Opțiunea 3 – introducerea unei reguli la nive lul UE referitoare la disciplina în 
materie de decontare, conform c ăreia persoanele care efectueaz ă vânzări în 
lipsă și nu livreaz ă produsul s ă fie supuse unor sanc țiuni adecvate, cu 
proceduri de cump ărare impus ă (buy-in ) și amenzi în caz de neefectuare a 
decontării. Compatibil ă cu opțiunea 2. 
(4) Opțiunea 4 – interzicerea vânz ării în lipsă fără prevalidare. 
(5) Opțiunea 5 – exceptare pentru activit ățile de formare a pie ței și pentru 
anumite opera țiuni de pe pia ța primară. Compatibil ă cu opțiunile 2, 3 și 4. 
4.4. Op țiuni strategice pentru a asigura o abordare coordonat ă a vânzării în lips ă și 
a CDS de c ătre statele membre 
Acest obiectiv trebuie îndeplinit prin op țiunile din cele trei categorii de mai sus. În 
plus, alegerea instrumentului juridic trebuie de asemenea s ă contribuie la 
coordonarea abord ărilor naționale. 
5. E VALUAREA șI COMPARAREA OP țIUNILOR  
Opțiunile strategice au fost evaluate în func ție de criteriul eficien ței și eficacității 
pentru atingerea obiectivel or vizate. Compararea op țiunilor a dus la urm ătoarele 
concluzii: 
– Competen țe clare : opțiunea preferat ă este o combina ție între op țiunea 5 
(competen țe în situa ții de urgen ță) și opțiunea 2 ( circuit breaker ). Combinarea 
celor dou ă opțiuni le va oferi autorit ăților de reglementare un instrument pentru a 
 
RO 7   RO impune interzicerea pe termen scurt a vânz ării în lips ă pe piețele organizate în 
eventualitatea unui de clin puternic al pre țurilor și posibilitatea de a impune o 
interzicere temporar ă pe o perioad ă mai lung ă, incluzând și instrumentele 
derivate, în eventualitatea unei situa ții excepționale.  
– Transparen ță: opțiunea preferat ă este o combina ție între op țiunile 2, 3, 4, 6 și 7. 
Prin combinarea op țiunilor 3 și 4, obiectivul transparen ței atât pentru autorit ățile 
de reglementare, cât și în raport cu pia ța ar fi pe deplin atins. În plus, un prag mai 
ridicat pentru notificarea destinat ă pieței ar atenua impactul asupra lichidit ății, 
garantând totodat ă că autoritățile de reglementare ob țin datele de care au nevoie. 
Opțiunea 6 (raport ări individuale) ar tr ebui la rândul s ău să fie inclus ă în opțiunea 
preferată, deoarece permite realizarea într-o mai mare m ăsură a obiectivelor, 
oferind pie ței mai mult ă transparen ță. Opțiunea 2 (marcarea) ar completa obliga ția 
raportării în mod eficient , oferind autorit ăților de reglementare date în timp real 
asupra tuturor pozi țiilor scurte și reflectând astfel pozi țiile de pe durata unei zile 
(intraday ) și sprijinind autorit ățile de reglementare în activitatea lor de aplicare a 
regulilor. În fine, op țiunea 7 (exceptarea pentru activit ățile de formare a pie ței și 
pentru opera țiunile de pe pia ța primară) ar garanta c ă funcția esențială de furnizare 
de lichidit ăți a acestor activit ăți poate continua, ate nuând orice impact poten țial al 
raportărilor asupra lichidit ății. 
– Disciplina în materie de decontare : opțiunea preferat ă este o combina ție între 
opțiunile 2, 3 și 5. Prin combinarea op țiunilor 2 și 3, disciplina în materie de 
decontare ar fi înt ărită atât prin cerin țele de la nivelul tranzac ționării, cât și prin 
procedurile de cump ărare impus ă și amenzi, permi țând astfel îndeplinirea într-un 
mod foarte eficient a obiectivului opera țional respectiv. Prin combinarea op țiunii 
5 cu opțiunile 2 și 3, impactul negativ poten țial asupra lichidit ății ar fi atenuat 
printr-o exceptare armonizat ă pentru activit ățile de formare a pie ței, iar 
posibilitățile de arbitraj de reglementare și costurile de conformare asociate 
diverselor except ări de pe teritoriul UE ar  fi la rândul lor diminuate. 
– Abordarea coordonat ă: cooperarea nelegislativ ă este respins ă, deoarece nu ar 
constitui o solu ție eficient ă la acțiunile na ționale necoordonate, care permit 
arbitrajul de reglementare și presupun costuri de conformare mai ridicate. Un 
regulament este preferabil unei directive, deoarece se aplic ă imediat, asigur ă 
existența unor reguli uniforme pe întregul teritoriu al UE, iar persoanele care intr ă 
sub inciden ța regulamentului se pot raporta imediat la prevederile acestuia. 
6. I MPACTUL OP țIUNILOR PREFERATE  
 Impactul asupra p ărților interesate  Eficacitate  Eficiență 
Opțiunile 2+5 
(circuit breaker  și 
competen țe în 
situații excepționale) (+++) autorit ățile de reglementare 
sunt abilitate s ă interzică vânzarea în 
lipsă/CDS în situa ții excepționale și pe 
termen scurt  
(+++) pre țul acțiunilor unui emitent 
poate fi sus ținut de o interzicere 
temporară a vânzării în lipsă pe piețele 
în dificultate 
(0) guverne: volatilitate redus ă a 
piețelor obliga țiunilor suverane, dar 
risc de efecte negative asupra 
lichidității 
(- -) institu țiile financiare pot fi supuse (+++) îndepline ște integral 
obiectivul 1  
(+++) îndepline ște integral 
obiectivul 4  
(+++) evit ă efectele negative 
nejustificate asupra eficien ței 
pieței  (-) costuri de 
conformare reduse 
datorită abordării 
coordonate la nivelul 
UE; orice efect asupra lichidității ar fi 
temporar
 
 
 
RO 8   RO unor restric ții temporare privind 
vânzarea în lips ă și pot suporta costuri 
de conformare  
Opțiunile 2+3+4+6+7 
(marcare, notificarea 
autorităților de 
reglementare și 
publicarea pe pia ță a 
pozițiilor scurte nete 
individuale, cu 
exceptare pentru 
formatorii de pia ță și 
dealerii de pe pia ța 
primară) (+++) autorit ăți de reglementare: 
transparen ță deplină a pozițiilor scurte  
(+++) emiten ți: acces la datele privind 
pozițiile scurte semnificative și 
beneficiul deplin al lichidit ății oferite 
de formatorii de pia ță 
(+++) investitori individuali: 
eliminarea inform ării asimetrice și 
menținerea lichidit ății furnizate de 
formatorii de pia ță 
(+++) guverne: nu este afectat ă 
lichiditatea obliga țiunilor suverane  
(-) institu ții financiare: costuri de 
conformare și risc de reducere a 
vânzărilor în lips ă pentru a evita 
declarațiile către public, dar pot 
continua activit ățile de formare a 
pieței (+++) îndepline ște integral 
obiectivul 2  
(+++) îndepline ște integral 
obiectivul 4  
(++) limiteaz ă efectele 
negative nejustificate asupra 
eficienței pieței  (-) costuri de 
conformare permanente; impactul 
asupra lichidit ății 
pieței este atenuat de 
praguri și exceptări 
Opțiunile 2+3+5 
(regula localiz ării și 
disciplina în materie 
de decontare, cu exceptare pentru formatorii de pia ță și 
dealerii de pe pia ța 
primară) (+++) autorit ățile de reglementare pot 
sancționa vânzarea în lips ă fără 
prevalidare  
(+++) emiten ți: numărul acțiunilor 
vândute în lips ă nu poate dep ăși 
numărul acțiunilor emise sau 
disponibile pentru împrumut, 
lichiditatea nu este afectat ă datorită 
exceptării pentru formatorii de pia ță 
(+++) guverne: num ărul 
obligațiunilor statului vândute în lips ă 
nu poate dep ăși numărul celor emise 
sau disponibile pentru împrumut, lichiditatea nu este afectat ă datorită 
exceptării pentru formatorii de pia ță 
(+) unele institu ții financiare pot fi 
nevoite să își adapteze sistemele de 
conformare, dar exist ă o exceptare 
pentru formatorii de pia ță (++) obiectivul reducerii 
riscului de decontare este 
atins prin regulile de la nivelul tranzac ționării și prin 
disciplina în materie de 
decontare 
(+++) îndepline ște integral 
obiectivul 4  
(+) contribuie la reducerea 
riscului unei spirale 
descendente a pre țurilor 
 (-) unele costuri de 
conformare 
permanente, de și 
regula localiz ării este 
deja frecvent utilizat ă; 
impactul asupra lichidității este atenuat 
de exceptarea 
formatorilor de pia ță 
7. M ONITORIZARE șI EVALUARE  
Comisia va monitoriza modul în care statele membre aplic ă modificările propuse ale 
inițiativei legislative privind vânzarea în lips ă. Evaluarea m ăsurii legislative ar putea 
avea loc la trei-cinci ani dup ă intrarea ei în vigoare, în  contextul unui raport adresat 
Consiliului și Parlamentului European cu privire la caracterul adecvat al pragurilor 
de raportare și de declarare c ătre public.