RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 70/31

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

2013/C 70/13

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cerere în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (2)

„PAN DE ALFACAR”

NR. CE: ES-PGI-0005-0890-05.09.2011

IGP ( X ) DOP ( )

1. Denumire:

„Pan de Alfacar”

2. Statul membru sau țara terță:

Spania

3. Descrierea produsului agricol sau alimentar:

3.1. Tipul produsului:

Clasa 2.4. Produse de panificație, produse de patiserie, produse de cofetărie, biscuiți

3.2. Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1:

Denumirea „Pan de Alfacar” se referă la pâine preparată manual în cel puțin o etapă a procesului de panificație, care se prezintă în una dintre următoarele forme: de franzelă, de colac oval, de colac rotund și sub formă rotunjită (toate din același aluat).

Pâinile bombate de tip franzelă sunt alungite ca formă, cu capete țuguiate și o singură crestătură longitudinală pe partea bombată; se comercializează sub următoarele greutăți:

— 80 g, 20 ± 3,0 cm lungime și 7,5 ± 2,0 cm lățime;

— 125 g, 24 ± 3,0 cm lungime și 9 ± 2,0 cm lățime;

— și 250 g, 38 ± 4,0 cm lungime și 10 ± 2,0 cm lățime.

Colacii ovali au formă eliptică cu secțiune tubulară aplatizată și o asimetrie axială. Au o singură crestătură longitudinală verticală în partea lor cea mai groasă. Partea unde colacul oval este unit manual este mai subțire și nu are crestături. Colacii ovali se comercializează sub o singură greutate, și anume 250 g, și măsoară: 34 ± 3,0 cm lungime, 14 ± 2,0 cm lățime, cu axa mare a golului interior de cel mult 24 ± 3,0 cm.

Colacii rotunzi au formă circulară, secțiune tubulară și o simetrie mai mult sau mai puțin axială. Se recunosc după punctul de unire, făcut manual și denumit „soacră”. Au o crestătură verticală, pe toată circumferința sa, mai puțin în locul de unire a colacului. Colacii se comercializează sub o singură greutate, și anume 500 g, și au următoarele dimensiuni: un diametru exterior al colacului de 28 ± 3,0 cm și un diametru interior de 14 ± 2,0 cm.

Pâinile de formă rotunjită sunt perfect rotunde și ușor bombate pe partea superioară. Partea superioară are crestat (sau „desenat”) un model sub formă de grilaj încadrat de patru crestături perpendiculare. Se comercializează sub trei greutăți, și anume: 250 g (cu diametrul minim de 17 ± 2,0 cm), 500 g (cu diametrul minim de 24 ± 2,0 cm) și 1 000 g (cu diametrul minim de 32 ± 3 cm).

Pâinea este formată din 65 % până la 80 % substanță uscată. Miezul pâinii este alb-cremos, pufos și moale. Are multe găuri, răspândite neregulat, care variază ca dimensiune. Pâinea are o aromă caracteristică de oțet și/sau lapte fermentat, care poate fi de intensitate mică sau medie. Crusta este de grosime medie spre mare, mai mare de peste 1,5 mm, de culoare aurie, fără făină presărată, ușor lucioasă și relativ netedă.

3.3. Materii prime (numai pentru produsele prelucrate):

Pâinea denumită „Pan de Alfacar” se face din făină de grâu cu o slabă capacitate de coacere cu un raport între rezistența la întindere și extensibilitatea aluatului (P/L) cuprins între 0,3 și 0,6; pH-ul plămădelii este cuprins între 4 și 6 (între 10 % și 25 % din făina utilizată pentru aluat) și rezultă dintr-un proces de fermentare anterior, realizat în zona de preparare a pâinii; apa este din izvorul Alfacar (între 55 și 62 de litri la 100 kg de făină), drojdia utilizată este ecologică (Saccharomyces cerevisiae L.) și constituie maximum 3 % din greutatea făinii din aluat, iar sarea comestibilă este în limita stabilită prin specificațiile tehnico-sanitare în vigoare.

3.4. Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală):

—

3.5. Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:

Întregul proces de panificație are loc în aria geografică definită la punctul 4.

3.6. Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.:

—

3.7. Norme specifice privind etichetarea:

Pâinea va fi vândută cu un sigiliu de garanție, care constă într-o vafă.

Pe etichetă trebuie să figureze denumirea „Pan de Alfacar” și simbolul Uniunii Europene, în același câmp vizual.

Acest sigiliu de garanție va putea fi acordat agenților economici care respectă caietul de sarcini aferent „Pan de Alfacar”.

4. Delimitarea concisă a ariei geografice:

Zonele municipale Alfacar și Víznar, ambele situate în arcul de nord-est al câmpiei Granada, prezintă aceleași caracteristici de mediu: apa de izvor Alfacar, o climă mediteraneeană continentală subumedă, tipică pentru zonele montane mediteraneene și un micro-climat influențat de Rezervația naturală Sierra de Huétor. Suprafața teritoriului aferent acestor două municipii este de 29,4 km2 în total, iar altitudinea medie a așezărilor rurale este de 980 m deasupra nivelului mării.

5. Legătura cu aria geografică:

Legătura dintre produs și denumirea „Pan de Alfacar” se bazează în principal, dar nu exclusiv, pe reputația istorică și comercială, consolidată de-a lungul secolului al XX-lea. Această legătură este însă cu atât mai mult una de ordin geografic cu cât caracteristicile specifice ale produsului se atribuie mai ales originii sale.

5.1. Specificitatea ariei geografice:

Factori naturali

— Cadrul geografic local, cu condiții de mediu specifice: Zona în care se face pâinea, situată la poalele munților Sierra de Alfaguara, lângă Rezervația naturală Sierra de Huétor și Parcul național Sierra Nevada, are unele condiții de mediu specifice pentru fabricarea pâinii. Pe de o parte, există o microfloră autohtonă, formată din drojdii și bacterii lactice și acetice care influențează echilibrul microbiologic din plămădelile utilizate în panificație. Pe de altă parte, condițiile climatice caracteristice (climă mediteraneeană specifică zonelor montane – mediteraneeană continentală subumedă) creează, împreună cu microbiologia autohtonă, mediul propice proceselor biologice de fermentație.

— Resursele hidrogeologice locale specifice: În zona în care se produce „Pan de Alfacar” există un important sistem acvifer, care iese la suprafață în mod natural prin izvorul bine-cunoscut Alfacar. Acesta are întotdeauna aceiași parametri hidrotermici, hidrochimici și izotopici, indiferent de condițiile climatice. Apa din acest izvor are trei caracteristici fizico-chimice: — mineralizare medie; — alcalinitate medie-înaltă; — duritate medie-înaltă.

Factori umani

— Practicile tradiționale specifice utilizate la fabricarea „Pan de Alfacar” pot fi rezumate astfel:

— Practica hidratării aluatului de panificație între 55 % și 62 % care permite obținerea unui aluat semi-moale.

— Temperatura aluatului la terminarea frământării aluatului este cuprinsă între 21 °C și 27 °C.

— Practica utilizării unei plămădeli deja fermentate în tăvițe de lemn.

— Lăsatul la dospit în blocuri sau în bile de aluat în condiții naturale: Dospirea aluatului în bloc se face după frământare, variind ca timp între 5 și 20 de minute. Bilele de aluat se lasă la dospit timp de cel puțin 15 minute.

— Forma se dă manual.

— Fermentarea este unică și continuă, în condițiile naturale, timp de o oră-două.

— Crestarea longitudinală și verticală a fiecărei bucăți de pâine.

— Coacerea pâinii se face în cuptoare cu plăci refractare.

— Coacerea pâinii „de Alfacar” începând cu a doua încărcare a cuptorului.

5.2. Specificitatea produsului:

— substanță uscată în „Pan de Alfacar”: între 65 % și 80 %;

— arome caracteristice: sunt rezultatul aromelor produse în urma fermentației acetice și/sau lactice a aluatului, și anume arome de intensitate mică spre medie;

— miezul „Pan de Alfacar”: — textură: pufos și moale; — culoare: alb-cremos; — găuri: numeroase, răspândite neregulat, variind ca dimensiune;

— crusta „Pan de Alfacar”: — grosime: medie spre groasă, peste 1,5 mm; — culoare: aurie, fără făină presărată, ușor lucioasă și destul de netedă;

— dimensiunile diferitelor forme de „Pan de Alfacar”: Legătura dintre greutatea și volumul diferitelor forme de pâine este caracteristică și constituie un indicator al densității produsului.

5.3. Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP):

— Substanță uscată în „Pan de Alfacar”: între 65 % și 80 %. Substanța uscată reziduală în „Pan de Alfacar” depinde de factorii naturali și umani. Este direct legată de apă, de gradul de hidratare și de timpul de coacere.

— Aroma caracteristică a „Pan de Alfacar”: Aroma caracteristică a „Pan de Alfacar”, rezultată în urma proceselor de fermentație, este direct legată de factorii naturali și umani.

Pe de o parte, factorii naturali determinanți sunt:

— apa de izvor de Alfacar, a cărei compoziție fizico-chimică deosebită are un efect pozitiv asupra procesului de fermentație a plămădelii și a aluatului de pâine.

— cadrul natural mediteraneean de munte (Rezervația Naturală Sierra de Huétor), cu condiții climatice extreme (temperatură și umiditate), are un efect asupra procesului de fermentație. Vegetația naturală din această zonă favorizează la rândul său dezvoltarea unei microbiologii silvestre care se integrează natural în procesele de fermentație prin plămădeală.

Pe de altă parte, factorii umani care au cel mai mare impact sunt:

— dospirea aluatului în bloc;

— utilizarea tăvițelor de lemn pentru pregătirea plămădelilor oferă condiții ideale de afânare în cadrul procesului de fermentație, de dezvoltare a populațiilor microbiologice și de reproducere a sistemului de fermentare.

Controlul condițiilor naturale (temperatură și umiditate) din brutării, prin controlarea timpului necesar și a condițiilor pentru fermentarea plămădelii.

— Miezul „Pan de Alfacar”: Culoarea, găurile și textura sunt influențate de factori naturali și umani.

Factorul natural cel mai important care influențează aceste caracteristici este:

— apa de izvor de Alfacar. Caracteristicile sale fizico-chimice deosebite permit o consolidare a structurii de gluten din făina cu o slabă capacitate de coacere, crescându-i capacitatea de a reține CO2.

Factorii umani sunt:

— gradul de hidratare este esențial, împreună cu tipul de făină utilizată și capacitatea aluatului de a reține gazul;

— dospitul în bloc, care produce un miez mai puțin uniform și contribuie la consolidarea structurii proteice formate în cursul frământării, ceea ce crește în schimb capacitatea de a reține gazul;

— formarea bilelor de aluat, astfel încât să nu piardă gazul;

— dospitul în bile de aluat, care, la fel ca în cazul blocurilor de aluat, este esențial pentru a conferi pâinii o structură adecvată, înainte de a o supune altor presiuni în timpul modelării;

— modelarea manuală a bucăților de pâine;

— crestăturile verticale afectează volumul fiecărei bucăți de pâine, precum și textura și forma miezului, deoarece generează o pierdere mai mare în gaz față de crestăturile pe diagonală, ceea ce presupune un volum mai mic de aluat pus la cuptor și un miez mai puțin compact al pâinii;

— forma pâinii afectează și ea pierderile de gaz și, prin urmare, textura miezului.

Utilizarea făinii de grâu și întregul proces de panificație afectează culoarea miezului produsului final.

— Crusta „Pan de Alfacar”: — Formarea unei cruste mai groase de 1,5 mm, caracteristică a „Pan de Alcafar”, se datorează procesului de fermentare, gradului de hidratare a aluatului și tipului de cuptor, împreună cu aplicarea unor timpi optimi de coacere. — Ușoara strălucirea a crustei se realizează prin coacerea „Pan de Alfacar” începând cu a doua încărcare a cuptorului, deoarece temperatura și umiditatea în interiorul cuptorului se va fi stabilizat. — Culoarea aurie a crustei este caracteristică făinii de grâu și se datorează, de asemenea, tipului de coacere, temperaturii și timpului de coacere. — Cât despre aspectul neted al crustei, acesta se datorează gradului de hidratare și procesului de fermentație.

— Dimensiunile diferitelor forme de „Pan de Alfacar”: Dimensiunile constituie un indicator al densității pâinii și sunt influențate atât de ingredientele „Pan de Alfacar”, cât și de procesul de preparare, care depinde la rândul său de aceeași factori naturali și umani descriși mai sus la caracteristicile miezului.

— Notorietatea denumirii „Pan de alfacar”: Diverse surse comerciale, promoționale, sociale, economice și istorice indică utilizarea denumirii „Pan de Alfacar” ca marcă comercială încă din secolul al XVI-lea.

— Utilizarea mențiunii „Pan de Alfacar” în publicitate: Mențiunea „Pan de Alfacar” este utilizată ca marcă distinctivă în materialele publicitare și la punctele de vânzare încă din 1970. Un studiu privind notorietatea denumirii „Pan de Alfacar” demonstrează că această denumire este foarte ancorată în limbajul comun al populației din provincia Granada.

— Trimitere la reputația comercială a mărcii „Pan de Alfacar” în presă: Încă din 1982 au existat numeroase articole în ziare locale și naționale, reviste de specialitate și publicații internaționale pe internet care atestă notorietatea produsului „Pan de Alfacar” în ceea ce privește tradiția sectorului de panificație din Alfacar încă din secolul al XVI-lea, know-how-ul local, caracteristicile produsului și premiile care i-au fost atribuite.

— Trimitere la caracteristicile produsului „Pan de Alfacar”: Pe lângă articolele tehnice în reviste de specialitate și profesionale privind caracteristicile „Pan de Alfacar”, José Carlos Capel face referire în 1991, în cartea sa intitulată El pan: elaboración, formas, mitos, ritos y gastronomía. Glosario de los panes de España la colacii ovali de Alfacar, una dintre formele sunt care se prezintă „Pan de Alfacar”.

— Importanța productivă: Așa cum arată geograful Bosque Laural, „în 1950, Alfacar și Víznar dominau deja sectorul panificației în zona Granadei, constituind enclava principală de aprovizionare din Granda. În jurul anului 1950, în capitala Granadei se vindeau zilnic 7 000 kg de «Pan de Alfacar» de o calitate excelentă, care era foarte apreciată de consumatori”.

— Referințe istorice în literatură privind importanța socioeconomică a „Pan de Alfacar”: În 2008, o monografie privind „Pan de Alfacar”, EL Pan de Alfacar: tahonas y hornos tradicionales (J.M. Reyes Mesa et al, 2008) prezintă istoria acestui produs din secolul al XVI-lea până în prezent. Importanța „Pan de Alcafar” este subliniată în diferite publicații și istorice și geografice și în studii cadastrale, printre care cele mai importante sunt: Libro de Apeo y Repartimiento de Alfacar de 1571 y de Víznar en 1572 tras la reconquista de Granada (Topografia și împărțirea Alfacar în 1571 și a Víznar în 1572 după recucerirea Granadei), Tomás López și Vargas Machuca în Diccionario Geográfico de Málaga y Granada (Dicționar geografic al Malagăi și Granadei, manuscris din 1795, Biblioteca Națională din Madrid), Catastro del Marqués de la Ensenada (Cadastrul Marchizului de Ensenada, 1752), F. Henríquez de Jonquera - Anales de Granada: descripción del reino de Granada y ciudad de Granada, crónica de la Reconquista (1482-1492) sucesos de los años 1588-1646 (Analele Granadei: Descrierea regatului și orașului Granada, Cronica recuceririi (1482-1492), Evenimente din 1588-1646, 1987) și Pascual Madoz - Diccionario Geográfico, Estadístico e Histórico de España y sus posesiones de Ultramar (Dicționar geografic, statistic și istoric al Spaniei și al teritoriilor sale de peste mări, 1845-1850).

Trimitere la publicarea caietului de sarcini:

[Articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 (3)]

Textul complet al caietului de sarcini al denumirii poate fi consultat la următoarea adresă:

http://www.juntadeandalucia.es/agriculturaypesca/portal/export/sites/default/comun/galerias/galeriaDescargas/cap/industrias-agroalimentarias/denominacion-de-origen/Pliegos/Pliego_Mantecados_Estepa.pdf

sau

de pe prima pagină a site-ului Ministerului Regional al Agriculturii, Pescuitului și Mediului (http://www.juntadeandalucia.es/agriculturaypesca/portal), navigând apoi urmând calea următoare „Industrias Agroalimentarias” > „Calidad y Promoción” > „Denominaciones de Calidad” > „Otros Productos”; caietul de sarcini poate fi găsit la rubrica „Denominaciones de Calidad”.

(1) JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

(2) JO L 93, 31.3.2006, p. 12. Înlocuit de Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare.

(3) A se vedea nota de subsol nr. 2.