Raportul special Lecții învățate  
în urma dezvoltării 
Sistemului de Informații 
Schengen din a doua 
generație (SIS II) de către 
Comisia EuropeanăRO 2014  nr. 03
CURTEA DE
CONTURIEUROPEANĂ

CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2014
ISBN 978-92-9241-948-6
doi:10.2865/83387
© Uniunea Europeană, 2014
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Printed in Luxembourg
RO 2014  nr. 03
Raportul special Lecții învățate  
în urma dezvoltării  
Sistemului de Informații 
Schengen din a doua 
generație (SIS II) de către 
Comisia Europeană
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) 
al doilea paragraf TFUE]
02
 Cuprins
Puncte
 Glosar
I-VII  Sinteză
1-3 Introducere
4-7 Sfera și abordarea auditului
4-6 Sfera auditului
7 Abordarea auditului
8-69  Observații
8-32  Secțiunea 1 – Comisia a finalizat SIS II, dar a înregistrat o întârziere de peste șase ani
8 Criterii de audit
9-12  Termenul inițial de finalizare a proiectului nu era realist
13-20  Până în 2007, Comisia nu a alocat suficient personal cu expertiza necesară pentru a gestiona în mod eficace 
activitatea de dezvoltare externalizată
21-25  Relațiile de lucru dintre unele țări membre și Comisie au fost nesatisfăcătoare la început și, înainte să 
înființeze Consiliul pentru gestionarea programului global, Comisia nu a reușit să valorifice experiența 
tuturor utilizatorilor finali
26-28  Nu era clar pentru toate părțile interesate cine lua deciziile-cheie
29-32  Cerințele privind sistemul nu au fost suficient de stabile înainte de faza finală a proiectului
33-49  Secțiunea 2 – Costul dezvoltării sistemului central și a rețelei a crescut de la 23 de milioane de euro 
la 189 de milioane de euro
33 Criterii de audit
34-37  Comisia nu și-a actualizat proiectul de buget global din 2003 decât în 2010
38 Întârzierile apărute în realizarea SIS II au condus la creșterea costurilor
39-41  În prima parte a proiectului, principalul contractant responsabil de dezvoltare a livrat un sistem 
cu performanțe nesatisfăcătoare
42-43  Modificările aduse cerințelor privind sistemul au dus la creșterea costurilor
03 Cuprins
44-49  Comisia a majorat valoarea principalului contract de dezvoltare de la 20 de milioane de euro 
la 82 de milioane de euro, prin intermediul unor acte adiționale negociate
50-63  Secțiunea 3 – Comisia nu s-a asigurat că justificarea economică de la baza SIS II includea 
o reevaluare riguroasă a costurilor și a beneficiilor preconizate și că această justificare era 
actualizată pentru a ține cont de schimbările majore apărute
50 Criterii de audit
51-54  După ce Comisia a devenit responsabilă pentru proiect, justificarea economică actualizată pe care 
a prezentat-o pentru SIS II nu a inclus o reevaluare riguroasă a tuturor costurilor, a beneficiilor preconizate 
și a celorlalte opțiuni posibile
55-63  Comisia nu a reevaluat cu rigurozitate justificarea economică pe parcursul proiectului, chiar dacă au existat 
schimbări majore la nivelul costurilor și al beneficiilor preconizate
64-69  Secțiunea 4 – Comisia a utilizat experiența dobândită în prima parte a proiectului pentru a finaliza 
SIS II și pentru a pregăti viitoare proiecte
64 Criterii de audit
65 Comisia a aplicat în faza finală a proiectului lecțiile învățate în prima parte a acestuia
66-69  Comisia a aplicat deja lecțiile învățate în urma dezvoltării SIS II în cadrul altor proiecte
70-72  Concluzii și recomandări
 Anexă – Cronologia SIS II 
 Răspunsul Comisiei
04
 Glosar
Administratorul activității : Acționează în numele proprietarului sistemului în vederea stabilirii obiectivelor și 
a priorităților activității.
Alertă : Informații privind persoane sau obiecte introduse în Sistemul de Informații Schengen de către autoritățile 
naționale competente.
Cerințe privind sistemul : Descrierea comportamentului solicitat din partea sistemului care urmează să fie 
dezvoltat.
Comitetul de coordonare : Stabilește principalele orientări și coordonează sarcinile principale ale proiectului. 
Comitetul aprobă resursele alocate proiectului și principalele rezultate urmărite în cadrul acestuia.
Comitetul SISVIS : Asistă Comisia în dezvoltarea SIS II și a Sistemului de informații privind vizele și este format din 
toate țările membre, fiind prezidat de Comisie.
DG Informatică : Direcția generală din cadrul Comisiei responsabilă de IT.
Documentul de control al interfeței : Document care descrie interfața dintre Sistemul central de Informații 
Schengen și sistemele naționale.
eu-LISA : Agenția Europeană pentru Gestionarea Operațională a Sistemelor Informatice la Scară Largă în Spațiul de 
Libertate, Securitate și Justiție.
Faza de executare : Stadiul unui proiect în care activitățile prevăzute în planurile de proiect sunt efectuate, iar 
rezultatele proiectului sunt produse.
Faza de inițiere : Prima fază a unui proiect, în care este definit obiectivul acestuia și este elaborată justificarea 
economică.
Faza de planificare : A doua etapă a unui proiect, în care sunt elaborate diferitele planuri de proiect.
Faza finală a proiectului : Actul adițional la contractul SIS II, semnat în decembrie 2010 cu principalul contractant 
responsabil de dezvoltare, care prevedea finalizarea sistemului până în martie 2013 și includea noi cerințe în materie 
de capacitate, performanță și testare.
Furnizorul sistemului : Furnizează sistemul IT în conformitate cu cerințele, calendarul și bugetul convenite.
Guvernanță : Se referă la modul în care sunt luate deciziile.
05 Glosar
HPS : Principalul contractant responsabil de dezvoltare: un consorțiu format din Hewlett‑Packard și Steria.
ISPMB : Comisia pentru gestionarea proiectelor din domeniul sistemelor informatice ( Information Systems Project 
Management Board ). Este prezidată de DG Informatică și examinează propunerile de noi proiecte IT.
Justificarea economică : Explică motivele de la baza proiectului și examinează costurile, riscurile, beneficiile și 
alte opțiuni posibile. Justificarea este elaborată în etapa de inițiere a proiectului și este actualizată pe parcursul 
desfășurării acestuia, pe măsură ce costurile, riscurile, beneficiile și celelalte opțiuni posibile suferă modificări.
Părțile interesate : Părțile care pot afecta proiectul sau care ar putea fi afectate de acesta. Partea legată de 
activitatea propriu‑zisă include proprietarul sistemului, administratorul activității și utilizatorii. Partea de IT include 
furnizorul sistemului, managerul de proiect și echipa de proiect.
Proprietarul sistemului : Este responsabil de stabilirea obiectivelor și a priorităților activității și, de regulă, 
prezidează Comitetul de coordonare.
Registrul deciziilor : Conține un rezumat al deciziilor luate. Asigură vizibilitate și responsabilizare în legătură cu 
modul în care sunt luate deciziile și de către cine.
Rezultat : Un document, o componentă hardware, un software sau un alt produs livrat astfel cum a fost convenit.
Sistemul de informații privind vizele (VIS) : Sistem informatic de mari dimensiuni, dezvoltat de DG Afaceri Interne 
în același timp cu SIS II și prin același contract principal de dezvoltare.
Spațiul Schengen : O zonă formată din 26 de țări europene care au abolit controlul pașapoartelor și controlul cu 
privire la imigrație la frontierele lor comune. Spațiul Schengen este compus din 22 de state membre ale UE și din 
cele patru state membre ale Asociației Europene a Liberului Schimb (AELS).
Teste de referință : Teste ale sistemului, introduse ca urmare a solicitării Consiliului din iunie 2009; SIS II trebuia să 
treacă cu succes aceste teste pentru ca proiectul să poată continua.
Țări membre : Cele 26 de țări care fac parte din spațiul Schengen. Regatul Unit și Irlanda, deși nu fac parte din 
spațiul Schengen, participă la Sistemul de Informații Schengen, cu excepția alertelor legate de resortisanții țărilor 
care nu fac parte din spațiul Schengen.
Unisys : Contractantul responsabil de asigurarea calității.
06
 Sinteză
I
Sistemul de Informații Schengen este utilizat de 
polițiștii de frontieră, de organele de poliție, de 
autoritățile vamale, de autoritățile competente în 
materie de vize și de autoritățile judiciare în întregul 
spațiu Schengen. Acesta conține informații (alerte) 
privind persoane care ar putea fi implicate într‑o 
infracțiune gravă sau care sunt suspectate de a nu 
avea dreptul de a intra sau de a rezida în UE. Sistemul 
conține, de asemenea, alerte privind persoane dispă ‑
rute și obiecte pierdute sau furate, cum ar fi bancnote, 
vehicule, arme de foc și documente de identitate. 
Alertele sunt introduse în sistem de către autoritățile 
naționale (a se vedea punctul 1).
II
Dezvoltat și operat într‑un cadru interguvernamen ‑
tal, primul Sistem de Informații Schengen (SIS 1) 
a funcționat începând din 1995 până la lansarea SIS II 
în 2013. În 2001, Consiliul a decis să înlocuiască SIS 1 
cu a doua generație a programului (SIS II). Consiliul 
a încredințat Comisiei sarcina de a dezvolta SIS II, iar 
DG Afaceri Interne1 a asigurat gestionarea proiectului, 
data lansării fiind fixată la sfârșitul lui 2006. Inițial, 
motivul principal pentru dezvoltarea SIS II a fost acela 
de a conecta mai multe țări membre. În plus, SIS II 
urma să beneficieze de cele mai recente evoluții teh ‑
nologice și de funcții suplimentare, cum ar fi noi cate ‑
gorii de alerte, posibilitatea de a crea o legătură între 
alerte sau capacitatea de a stoca documente asociate 
unei alerte (a se vedea punctele 2 și 3).
III
Curtea de Conturi Europeană a examinat dacă Comi ‑
sia a finalizat sistemul SIS II la timp și în conformitate 
cu estimările inițiale privind costurile. De asemenea, 
Curtea a analizat dacă a existat o justificare economică 
riguroasă pentru SIS II pe parcursul proiectului, care 
să fi luat în considerare schimbările majore apărute în 
ceea ce privește costurile și beneficiile preconizate. Pe 
lângă aceasta, Curtea a evaluat dacă Comisia a învățat 
din experiența gestionării acestui proiect și dacă 
a aplicat lecțiile învățate (a se vedea punctele 4 ‑7).
1 Denumită, la momentul respectiv, Direcția Generală Justiție, Libertate 
și Securitate.IV
Potrivit constatărilor auditului, Comisia a finalizat 
sistemul central, dar a înregistrat o întârziere de peste 
șase ani de față de data planificată inițial și costuri de 
opt ori mai mari decât bugetul estimat inițial. Întârzi ‑
erile înregistrate și depășirea costurilor se explică, pe 
de o parte, prin contextul dificil de guvernanță care 
a limitat capacitatea Comisiei de a rezolva problemele 
operaționale, și, pe de altă parte, prin deficiențele în 
gestionarea proiectului de către Comisie. Aceste pro ‑
bleme au afectat, în special, prima parte a proiectului, 
până în 2009:
(a) termenul inițial de finalizare a proiectului nu era 
realist (a se vedea punctele 9 ‑12);
(b) Comisia nu și‑a actualizat proiectul de bu ‑
get global din 2003 decât în 2010 (a se vedea 
punctele 34 ‑37);
(c) cerințele privind sistemul au evoluat în cursul 
proiectului pentru a răspunde nevoilor utilizatori ‑
lor și nu au fost suficient de stabile înainte de faza 
finală a proiectului începută în 2010. Sistemul aflat 
în prezent în funcțiune are o capacitate mult mai 
mare decât cel prevăzut în 2001 (a se vedea punc ‑
tele 29 ‑32 și 42 ‑43);
(d) până în 2007, Comisia nu a alocat suficient per ‑
sonal cu expertiza necesară pentru a gestiona în 
mod eficace activitatea de dezvoltare externaliza ‑
tă (a se vedea punctele 13 ‑20);
(e) în prima parte a proiectului, principalul contrac ‑
tant responsabil de dezvoltare a livrat un sistem 
cu performanțe nesatisfăcătoare (a se vedea 
punctele 39 ‑41);
(f) relațiile de lucru dintre unele țări membre și Comi ‑
sie au fost nesatisfăcătoare la început. Înainte să 
înființeze Consiliul pentru gestionarea programu ‑
lui global în 2009, Comisia nu a reușit să valorifice 
experiența tuturor utilizatorilor finali (a se vedea 
punctele 21 ‑25);
Sinteză 07
(g) nu era clar pentru toate părțile interesate cine lua 
deciziile‑cheie (a se vedea punctele 26 ‑28);
(h) Comisia a crescut valoarea principalului contract 
de dezvoltare de la 20 de milioane de euro la 
82 de milioane de euro prin intermediul unor 
acte adiționale negociate. Această procedură este 
prevăzută de Regulamentul financiar, dar există 
un risc inerent tuturor procedurilor negociate 
ca prețul plătit să nu fie competitiv (a se vedea 
punctele 44 ‑49).
V
Pe parcursul proiectului, au existat modificări impor ‑
tante la nivelul costurilor și al beneficiilor preconizate. 
Estimarea inițială indicativă a costurilor care urmau 
să fie plătite de la bugetul UE pentru sistemul central 
subestima în mod semnificativ adevărata valoare 
a investițiilor necesare. La sfârșitul proiectului, costul 
total al SIS II ajunsese la aproximativ 500 de mili ‑
oane de euro: 189 de milioane de euro pentru dezvol ‑
tarea sistemului central și o sumă estimată de peste 
330 de milioane de euro pentru dezvoltarea sistemelor 
naționale. În același timp, principalul beneficiu pre ‑
conizat inițial în legătură cu SIS II a devenit mai puțin 
relevant deoarece, în 2007, SIS 1 fusese extins cu suc ‑
ces la noile țări membre, prin intermediul SISone4all. 
Totuși, în pofida acestor schimbări legate de costurile 
și beneficiile proiectului, Comisia nu a reevaluat cu 
rigurozitate justificarea economică de la baza SIS II 
pentru a demonstra că proiectul rămânea în conti ‑
nuare o prioritate organizațională care prezenta un 
randament mai mare al investițiilor decât alte opțiuni 
(a se vedea punctele 50 ‑63).
VI
Comisia a învățat din experiența dobândită în prima 
parte a proiectului, ceea ce i‑a permis să își schimbe 
abordarea în faza finală a proiectului, demarată în 
2010, și să finalizeze SIS II în aprilie 2013. În plus, deși 
nu a realizat o evaluare formală a proiectului, Comisia 
a aplicat deja unele lecții învățate în urma dezvoltării 
SIS II în pregătirea altor proiecte IT de mari dimensiuni 
(a se vedea punctele 64 ‑69).VII
Pe baza acestor observații, Curtea consideră că, 
atunci când gestionează dezvoltarea unor sisteme IT 
de mari dimensiuni, Comisia ar trebui să țină seama 
de următoarele recomandări principale (a se vedea 
punctele 70 ‑72):
(a) să fixeze calendarul proiectelor pe baza unei anali ‑
ze tehnice a sarcinilor care trebuie îndeplinite;
(b) să se asigure că toate proiectele sunt integrate în 
mecanismele interne ale Comisiei de guvernanță 
IT și să valorifice pe deplin expertiza internă 
pentru a gestiona în mod eficace activitatea 
contractanților;
(c) să se asigure că nevoile operaționale și opiniile 
utilizatorilor finali sunt luate în considerare în mod 
suficient în cadrul luării deciziilor;
(d) să asigure aprobarea justificării economice înainte 
de a se trece de la faza de inițiere a proiectului la 
cea de planificare, precum și reaprobarea acesteia 
în cazul în care intervin schimbări majore în ceea 
ce privește costurile proiectului, beneficiile preco ‑
nizate, riscurile sau celelalte opțiuni posibile;
(e) să se asigure că deciziile majore legate de proiect 
sunt documentate într‑un registru al deciziilor, 
astfel încât acestea să fie ușor de urmărit;
(f) să se asigure că există o coordonare globală efi ‑
cace atunci când un proiect necesită dezvoltarea 
unor sisteme diferite, dar dependente, de către 
contractanți diferiți;
(g) să dezvolte sisteme IT de mari dimensiuni utili ‑
zând module constitutive interoperabile care să 
poată fi reutilizate cu ușurință, pentru a preveni 
dependența de un singur contractant;
(h) să transmită concluziile pe care le‑a desprins în 
urma auditului efectuat de Curte direcțiilor gene ‑
rale, instituțiilor UE, agențiilor și celorlalte organis ‑
me ale Uniunii. Comisia ar trebui să evalueze dacă 
au fost obținute beneficiile preconizate ale SIS II.
08
 Introducere
01 
Sistemul de Informații Schengen este 
utilizat de polițiștii de frontieră, de 
organele de poliție, de autoritățile 
vamale, de autoritățile competente în 
materie de vize și de autoritățile judici ‑
are în întregul spațiu Schengen2. Aces ‑
ta conține informații (alerte) privind 
persoane care ar putea fi implicate 
într‑o infracțiune gravă sau care sunt 
suspectate de a nu avea dreptul de 
a intra sau de a rezida în UE. Sistemul 
conține, de asemenea, alerte privind 
persoane dispărute și obiecte pier ‑
dute sau furate, cum ar fi bancnote, 
vehicule, arme de foc și documente de 
identitate. Alertele sunt introduse în 
sistem de către autoritățile naționale. 
Primul Sistem de Informații Schengen 
(SIS 1) a fost dezvoltat sub forma unui 
proiect interguvernamental condus de 
Franța și a devenit operațional în 1995. 
El a continuat să funcționeze, sub 
coordonarea Franței, până în mai 2013, 
când a fost înlocuit cu SIS II. Atât SIS 1, 
cât și SIS II sunt compuse din sisteme 
naționale dezvoltate de țările membre 
și conectate la un sistem central prin 
intermediul unei rețele (a se vedea 
figura 1 ).
02 
Țările Schengen au luat inițial decizia 
de a crea o a doua generație a Siste ‑
mului de Informații Schengen (SIS II) 
în decembrie 1996. În decembrie 2001, 
Consiliul a încredințat Comisiei res ‑
ponsabilitatea de a dezvolta acest 
sistem, termenul‑limită fiind stabilit 
pentru sfârșitul anului 2006. DG Afaceri 
Interne din cadrul Comisiei a gestionat 
proiectul și a externalizat activitatea 
de dezvoltare a sistemului central.03 
Motivul principal pentru dezvoltarea 
SIS II a fost acela de a conecta numărul 
mai mare de țări membre după extin ‑
derea din 2004 a Uniunii Europene. În 
plus, SIS II urma să beneficieze de cele 
mai recente evoluții tehnologice și de 
funcții suplimentare.2 Cele 26 de țări din spațiul 
Schengen sunt: Austria, Belgia, 
Republica Cehă, Danemarca, 
Estonia, Finlanda, Franța, 
Germania, Grecia, Ungaria, 
Islanda, Italia, Letonia, 
Liechtenstein, Lituania, 
Luxemburg, Malta, Țările 
de Jos, Norvegia, Polonia, 
Portugalia, Slovacia, Slovenia, 
Spania, Suedia și Elveția.
09 Introducere Figura 1Imagine de ansamblu a Sistemului de Informații Schengen
Sursa:  DG Afaceri Interne.sistem 
naţional
sistem 
naţionalsistem 
naţional
Utilizatori UtilizatoriUtilizatori Utilizatori
sistem 
centralsistem 
naţional
Domeniu centralinterfaţă 
naţională
interfaţă 
naţionalăinterfaţă 
naţională
interfaţă 
naţională
10
 Sfera și abordarea auditului
Sfera auditului
04 
În cadrul auditului s‑a examinat dacă 
Comisia a gestionat în mod corespun ‑
zător dezvoltarea SIS II și s‑a urmărit 
să se răspundă la următoarele patru 
întrebări:
(a) Comisia a finalizat la timp sistemul 
SIS II?
(b) Comisia a finalizat sistemul SIS II în 
conformitate cu estimările inițiale 
privind costurile?
(c) A existat o justificare economi ‑
că riguroasă pentru SIS II pe tot 
parcursul proiectului, care să fi luat 
în considerare modificările majore 
apărute în ceea ce privește costuri ‑
le și beneficiile preconizate?
(d) Comisia și‑a însușit și a aplicat 
lecțiile învățate în urma gestionării 
proiectului de dezvoltare a SIS II?05 
Comisia, în ansamblul său, deține 
o experiență considerabilă în ceea ce 
privește dezvoltarea de proiecte IT 
și orientările oferite direcțiilor gene ‑
rale în legătură cu modul în care pot 
gestiona cu succes astfel de proiecte3. 
De asemenea, Comisia recunoaște 
necesitatea de a învăța din activitățile 
de dezvoltare a unor proiecte in ‑
formatice specifice și de a disemina 
învățămintele dobândite în cadrul în ‑
tregii organizații4. De exemplu, în 2011, 
Serviciul de Audit Intern al Comisiei 
a identificat o serie de învățăminte 
în urma examinării modului de orga ‑
nizare a unor proiecte IT în diferite 
direcții generale ale Comisiei5. Auditul 
efectuat de Curte cu privire la SIS II 
a oferit ocazia de a se identifica, în 
cadrul unui singur proiect, motivele 
care au provocat întârzieri și depășirea 
costurilor prevăzute, precum și modifi ‑
cările aduse care au permis Comisiei să 
finalizeze, în cele din urmă, sistemul.
06 
Auditul Curții nu a fost un audit de sis ‑
teme informatice desfășurat cu scopul 
de a oferi o asigurare cu privire la ca ‑
litatea SIS II și nu a examinat modul în 
care autoritățile naționale au gestionat 
dezvoltarea propriilor sisteme SIS II.3 Metodologia standard de 
dezvoltare de software 
folosită în cadrul Comisiei este 
denumită Rational Unified 
Process  (RUP@EC)  
și a fost descrisă în 
Comunicarea din 2004 privind 
îmbunătățirea guvernanței 
în materie de tehnologia 
informației în cadrul Comisiei 
(Communication on the 
improvement of information 
technology governance in the 
Commission ), SEC(2004) 1267. 
În 2011, aceasta a fost 
completată cu metodologia 
PM2 pentru gestionarea de 
proiecte.
4 Getting the best from IT in the 
Commission (Valorificarea 
la maximum a potențialului 
informatic în cadrul Comisiei), 
SEC(2010) 1182 final din 
7 octombrie 2010.
5 Scrisoare către conducere 
emisă de Serviciul de Audit 
Intern la 1.2.2011, Setup of IT 
Projects in the Commission  
(Structura proiectelor IT în 
cadrul Comisiei).
11 Sfera și abordarea auditului
Abordarea auditului
07 
Auditul s‑a bazat pe:
(a) interviuri structurate cu părțile 
interesate din cadrul SIS II. Acestea 
au inclus:
(i) personalul Comisiei din cadrul 
DG Afaceri Interne responsabil 
de dezvoltarea SIS II;
(ii) personalul Comisiei din cadrul 
DG BUDG, al DG Informatică, al 
Secretariatului General și al DG 
Impozitare și Uniune Vamală, 
cu privire la aspecte legate 
de guvernanța IT în cadrul 
Comisiei și de dezvoltarea altor 
sisteme informatice de mari 
dimensiuni;
(iii) principalul contractant res ‑
ponsabil de dezvoltarea SIS II 
(un consorțiu format din 
Hewlett‑Packard și Steria) și 
contractantul responsabil de 
asigurarea calității (Unisys);
(iv) personalul din cadrul Secre ‑
tariatul Consiliului UE și al 
Parlamentului European care 
a urmărit dezvoltarea SIS II;(v) reprezentanții părților inte ‑
resate din șase țări membre 
(Germania, Spania, Franța, Lu ‑
xemburg, Ungaria și Portuga ‑
lia). Cele șase țări membre au 
fost selectate pentru a asigura 
o diversitate mare a opiniilor;
(b) un sondaj de opinie în rândul 
părților interesate implicate în 
dezvoltarea SIS II provenind din 
toate țările membre, precum și 
din cadrul Secretariatului General 
al Consiliului UE, al Comisiei și al 
contractanților care lucrează pen ‑
tru Comisie. Sondajul a urmărit să 
afle punctele de vedere ale părților 
interesate cu privire la diverse 
aspecte legate de dezvoltarea 
SIS II. 91 de părți interesate din 
144 au răspuns la chestionar, ceea 
ce reprezintă o rată de răspuns de 
63 %. Dintre respondenți, 81 pro ‑
veneau din țările membre și de 
la Consiliu, iar 10 proveneau din 
partea Comisiei și a contractanților 
săi. Trei sferturi dintre respondenți 
erau implicați în proiect din 2009 
sau dinainte de această dată;
(c) examinarea documentelor și a pro ‑
cedurilor referitoare la SIS II.
12
 Observații
Secțiunea 1 – Comisia 
a finalizat SIS II, dar 
a înregistrat o întârziere 
de peste șase ani
Criterii de audit
08 
În cadrul auditului s‑a examinat dacă:
(a) existase un calendar realist al 
proiectului;
(b) Comisia alocase o expertiză sufici ‑
entă în cadrul proiectului, pentru 
a monitoriza execuția acestuia 
și pentru a supraveghea în mod 
eficace contractele;
(c) Comisia avusese relații bune de 
lucru cu părțile interesate și luase 
în considerare opiniile utilizatorilor 
finali;
(d) existaseră mecanisme clare de 
luare a deciziilor;
(e) cerințele privind sistemul fuseseră 
suficient de stabile pentru a per ‑
mite dezvoltarea acestuia în mod 
eficient. Termenul inițial de finalizare 
a proiectului nu era realist
09 
În decembrie 2001, un regulament al 
Consiliului6 a stabilit termenul inițial 
de finalizare a proiectului pentru 
sfârșitul lunii decembrie 2006. Intenția 
era de a se permite țărilor care urmau 
să adere la UE în 2004 să devină parte 
a spațiului Schengen la sfârșitul anu ‑
lui 2006. Studiul de fezabilitate realizat 
de Comisie în 2003 considera că ter ‑
menul este realizabil, dar acesta pleca 
de la ipoteza că cerințele vor fi stabile 
și că specificațiile vor fi elaborate 
rapid7. La sfârșitul anului 2003, Comisia 
a recunoscut că termenul inițial va fi 
dificil de respectat8. Cu toate acestea, 
termenul nu a fost modificat până 
la sfârșitul anului 2006. Chestionarul 
de audit trimis de Curte principalelor 
părți interesate din cadrul SIS II arată 
că majoritatea respondenților (69 %) 
considerau termenul inițial nerealist. 
O cronologie a dezvoltării SIS II este 
prezentată în anexă .
10 
În chestionarul de audit, 
respondenților li s‑a cerut să acor ‑
de o pondere motivelor care au stat 
la baza întârzierii de 75 de luni. În 
opinia acestora, întârzierea se explica 
parțial prin faptul că termenul inițial 
nu a fost fixat pe baza unei analize 
tehnice realiste. Ponderea atribuită 
de respondenți pentru această cauză 
a fost de 16 % (a se vedea figura 2 ).6 Regulamentul (CE) 
nr. 2424/2001 al Consiliului 
din 6 decembrie 2001 
privind dezvoltarea 
Sistemului de Informații 
Schengen din a doua 
generație (SIS II) (JO L 328, 
13.12.2001, p. 4) și Decizia 
2001/886/JAI a Consiliului din 
6 decembrie  2001 privind 
dezvoltarea Sistemului de 
Informații Schengen din 
a doua generație (SIS II) 
(JO L 328, 13.12.2001, p. 1).
7 Studiu de fezabilitate a SIS II, 
Deloitte, 7 aprilie 2003.
8 COM(2003) 771 final din 
11 decembrie  2003.
13 Observații
11 
Deoarece Comisia nu a finalizat la timp 
SIS II, sistemul SIS 1 a fost adaptat în 
decembrie 2007 pentru a conecta 
noile țări membre. Această modifica ‑
re era o copie a sistemului național 
portughez și a fost numită SISone4all. 
Ea a oferit o soluție pentru nouă dintre 
cele zece țări9 care aderaseră, acesta 
fiind obiectivul principal al SIS II. Au 
fost convenite o serie de alte prelungiri 
ale termenului inițial al proiectului, dar 
nici acestea nu au fost respectate, cres ‑
când astfel riscul ca cerințele privind 
sistemul să se modifice:
(a) în decembrie 2006, terme ‑
nul a fost prelungit până în 
decembrie 200810;
(b) în octombrie 2008, termenul a fost 
prelungit până în iunie 201011.9 Cipru nu a reușit să pună în 
aplicare normele Schengen 
și, prin urmare, nu s‑a alăturat 
spațiului Schengen.
10 Decizia 2006/1007/JAI  
a Consiliului din 
21 decembrie 2006 de 
modificare a Deciziei 
2001/886/JAI privind 
dezvoltarea Sistemului de 
Informații Schengen din 
a doua generație (SIS II) 
(JO L 411, 30.12.2006, 
p. 78) și Regulamentul (CE) 
nr. 1988/2006 al Consiliului 
din 21 decembrie 2006 de 
modificare a Regulamentului 
(CE) nr. 2424/2001 privind 
dezvoltarea Sistemului de 
Informații Schengen din a doua 
generație (SIS II) (JO L 411, 
30.12.2006, p. 1).
11 Regulamentul (CE) 
nr. 1104/2008 al Consiliului din 
24 octombrie  2008 privind 
migrarea de la Sistemul de 
Informații Schengen (SIS 1+) 
la Sistemul de Informații 
Schengen din a doua 
generație (SIS II) (JO L 299, 
8.11.2008, p. 1) și Decizia 
2008/839/JAI a Consiliului din 
24 octombrie  2008 privind 
migrarea de la Sistemul de 
Informații Schengen (SIS 1+) 
la Sistemul de Informații 
Schengen din a doua 
generație (SIS II) (JO L 299, 
8.11.2008, p. 43).Figura 2Cauze ale întârzierilor înregistrate în dezvoltarea SIS II
Sursa:  Chestionarul de audit trimis părților interesate din cadrul SIS II.Altele 4 %Instabilitatea cerinţelor
privind sistemul 22 %Mecanisme decizionale
nesatisfăcătoare 11 %Lipsa de angajament a unor ţări și relaţii 
de lucru nesatisfăcătoare 17 %Lipsa expertizei necesare pentru a asigura 
supravegherea eﬁcace a contractelor 30 %
Termenul iniţial nu a fost ﬁxat pebaza unei analize tehnice realiste 16 %
14 Observații
12 
În iunie 2010, Comisia a prezentat un 
calendar definitiv pentru finalizarea 
SIS II, care a fost aprobat de Consiliu12. 
Termenul fixat pentru martie 201313 
a fost respectat și SIS II a fost lansat în 
aprilie 2013, cu o întârziere de pes ‑
te șase ani față de data planificată 
inițial. După o lună de monitorizare 
intensivă, sistemul a devenit pe de ‑
plin operațional și a înlocuit SIS 1 în 
mai 2013.
Până în 2007, Comisia nu 
a alocat suficient personal 
cu expertiza necesară pentru 
a gestiona în mod eficace 
activitatea de dezvoltare 
externalizată
13 
În opinia respondenților la chestionar, 
întârzierile se explică parțial și prin 
faptul că Comisia nu dispunea de su ‑
ficient personal cu expertiza necesară 
pentru a asigura supravegherea efica ‑
ce a contractelor. Ponderea atribuită 
de respondenți pentru această cauză 
a fost de 30 %14 (a se vedea figura 2 ).
14 
În 2002, echipa de proiect SIS II din 
cadrul Comisiei era formată din pa ‑
tru membri, sub supravegherea unui 
șef de unitate15. În 2003, echipei i s‑au 
alăturat alte patru persoane16. La în ‑
ceputul proiectului, un reprezentant 
al DG Informatică a participat la unele 
reuniuni. Doar 10 % dintre respondenți 
consideră că, la începutul proiectului, 
Comisia alocase suficient personal 
cu competențele și experiența ne ‑
cesare pentru a finaliza cu succes 
sistemul SIS II.15 
O cerere adresată în 2005 conducerii 
superioare17 în vederea alocării de 
resurse suplimentare descria o situație 
caracterizată de gestionarea unor crize 
permanente și de incapacitatea de 
a răspunde la problemele ridicate de 
țările membre. Personalul cu contrac ‑
te pe termen scurt nu dispunea de 
expertiza și de competențele tehnice 
necesare. Lipsa de expertiză de la 
nivelul Comisiei a fost confirmată de 
către contractantul responsabil de 
asigurarea calității18. Aproape jumăta ‑
te din personalul implicat în proiect 
era angajat pe baza unor contracte 
care urmau să expire în anul următor. 
Deși niciunul dintre membrii perso ‑
nalului Comisiei care au răspuns la 
chestionarul de audit nu considera că 
rata ridicată de rotație a personalului 
a reprezentat un obstacol pentru bu ‑
nele relații cu părțile interesate, 49 % 
dintre respondenții din țările membre 
considerau că rotația personalului a re ‑
prezentat un obstacol în acest sens. În 
urma auditului realizat în 2006 de Ser ‑
viciul de Audit Intern al Comisiei (IAS)19, 
s‑a constatat că personalul implicat în 
proiectul SIS II era competent și dădea 
dovadă de angajament, deși era în 
mod constant suprasolicitat. Ulterior 
acestui audit, DG Afaceri Interne a alo ‑
cat resurse suplimentare de personal 
pentru proiect. La sfârșitul anului 2007, 
sectorul responsabil de SIS II în cadrul 
DG Afaceri Interne era format din 
12 funcționari permanenți, numărul 
acestora crescând la 17 în 201220.12 Regulamentul (UE) 
nr. 541/2010 al Consiliului 
din 3 iunie 2010 de modi ‑
ficare a Regulamentului 
(CE) nr. 1104/2008 privind 
migrarea de la Sistemul de 
Informații Schengen (SIS 1+) la 
Sistemul de Informații Schen ‑
gen din a doua generație 
(SIS II) (JO L 155, 22.6.2010, 
p. 19) și Regulamentul (UE) 
nr. 542/2010 al Consiliului din 
3 iunie 2010 de modificare 
a Deciziei 2008/839/JAI privind 
migrarea de la Sistemul de 
Informații Schengen (SIS 1+) la 
Sistemul de Informații Schen ‑
gen din a doua generație 
(SIS II) (JO L 155, 22.6.2010, 
p. 23) au prelungit termenul 
până în martie 2013.
13 SEC(2010) 1138 final din 
21 septembrie  2010.
14 Au fost invocate următoarele 
elemente:
(a) Prea p uțini dintre angajații 
Comisiei aveau experiență 
în gestionarea proiectelor 
IT de mari dimensiuni și 
în probleme legate de 
Schengen (9 %).
(b) Performanța nesatisfă ‑
cătoare a principalului 
contractant responsabil 
de dezvoltare (9 %).
(c) Litigii contractuale (5 %).
(d) Comisia nu a monitorizat 
în mod eficace rezultatele 
principalului contractant 
responsabil de dezvoltare 
(4 %).
(e) Comi sia nu a comunicat 
cu claritate principalului 
contractant responsabil 
de dezvoltare care sunt 
nevoile legate de sistem 
(3 %).
15 SEC(2003) 206 final din 
18 februarie  2003.
16 COM(2003) 771 final.
17 Notă din 16 septembrie 2005 
adresată de managerul pro ‑
gramului către directorul res ‑
ponsabil din cadrul Direcției 
Generale Justiție, Libertate și 
Securitate.
18 Issue follow‑up report  (raport în 
care sunt identificate proble ‑
mele și sunt propuse acțiuni 
corective) elaborat de contrac ‑
tantul responsabil de asigura ‑
rea calității, august 2005.
19 Raport al Serviciului de Audit 
Intern referitor la manage ‑
mentul tehnologiei informației 
în cadrul DG Justiție, Libertate 
și Securitate (8 iunie 2006).
15 Observații
16 
Faptul că, înainte de 2009, Comisia nu 
dispunea de personalul cu expertiza 
necesară a fost subliniată de către 
toate cele șase țări membre intervie ‑
vate în cursul auditului. Două dintre 
ele, precum și principalul contractant 
responsabil de dezvoltare au sugerat 
că proiectul ar fi avut de câștigat din 
expertiza suplimentară în domeniul IT 
care era disponibilă în alte servicii ale 
Comisiei, de exemplu în cadrul DG In ‑
formatică. Comisia nu a dispus de o ex ‑
pertiză suficientă pentru a putea gesti ‑
ona contractul cu eficacitate și pentru 
a asigura calitatea rezultatelor21.
17 
La 22 octombrie 2004, contractul de 
dezvoltare a SIS II și a Sistemului de 
informații privind vizele (VIS – Visa 
Information System ) a fost atribu ‑
it consorțiului HPS. La 18 noiem ‑
brie 2004, consorțiul a trebuit însă 
să își suspende activitatea legată de 
contract până la 31 ianuarie 2005, în 
așteptarea rezultatului unei contestații 
depuse de către un ofertant res ‑
pins. Această întârziere inițială a fost 
o consecință a metodei utilizate de 
Comisie pentru evaluarea ofertelor, 
metodă care nu a demonstrat în mod 
concludent că a fost acceptată cea 
mai bună ofertă (a se vedea caseta 1 ). 
În cadrul unei ordonanțe privind 
măsurile provizorii, Curtea de Justiție 
a considerat că Comisia a săvârșit erori 
în evaluarea ofertelor, dar a respins 
cererea de aplicare a unor măsuri pro ‑
vizorii depusă de ofertantul respins, 
deoarece nu existau suficiente ele ‑
mente de probă care să demonstreze 
că acesta din urmă ar avea de suferit 
un prejudiciu grav și ireparabil22.20 La sfârșitul anului 2008, 
sectorul responsabil de SIS II 
era format din 12 persoane, 
iar la sfârșitul anului 2009, 
din 14 persoane. La sfârșitul 
anului 2010, sectorul era 
format din 13 persoane, acest 
număr ridicându‑se la 16 la 
sfârșitul anului 2011. În plus, 
echipa includea agenți 
contractuali și experți naționali 
detașați. De exemplu, planul 
anual de gestionare pe 2008 
al DG Justiție, Libertate și 
Securitate menționa nouă 
agenți contractuali și șase 
experți naționali detașați.
21 Raportul din iunie 2006 al 
Serviciului de Audit Intern, 
referitor la managementul 
tehnologiei informației în 
cadrul DG Justiție, Libertate 
și Securitate, a constatat că 
nu existau suficiente resurse 
de personal pentru a putea 
face față nivelului crescut de 
externalizare.
22 Ordonanța Președintelui 
Tribunalului de Primă 
Instanță, 31 ianuarie 2005, 
cauza T ‑447/04 R.
16 Observații
18 
Comisia nu dispunea de suficient 
personal care să supravegheze în mod 
corespunzător contractul și să prevină 
rezultatele nesatisfăcătoare ale prin ‑
cipalului contractant responsabil de 
dezvoltare23. În urma auditului realizat 
în 2006, Serviciul de Audit Intern al Co ‑
misiei (IAS) a criticat gestionarea pro ‑
iectului SIS II, afirmând că nu se reușise 
să se asigure faptul că principalul 
contractant responsabil de dezvoltare 
va finaliza proiectul la timp și în con ‑
formitate cu specificațiile. Cinci dintre 
cele șase țări membre intervievate în cursul auditului considerau că Comisia 
nu dispunea de o experiență suficientă 
pentru a evalua calitatea rezultatelor 
și pentru a monitoriza performanța 
contractantului. Numai 20 % dintre 
respondenții la chestionarul de audit 
considerau că, înainte de 2009, Comisia 
monitorizase în mod eficace rezultatele 
principalului contractant responsabil 
de dezvoltarea SIS II. Acest procen ‑
taj este de 72 % dintre respondenți 
pentru perioada de după 2009, ceea ce 
evidențiază o îmbunătățire a capacității 
Comisiei de a monitoriza calitatea în 
faza finală a proiectului.23 Camera Lorzilor din Regatul 
Unit, Comisia pentru Uniunea 
Europeană,  9th Report of Session 
2006 ‑07 , Schengen Information 
System II (SIS II), Report with 
Evidence  [Al 9 ‑lea raport 
din sesiunea 2006 ‑2007, 
Sistemul de Informații 
Schengen II (SIS II), Raport 
însoțit de elemente de probă], 
2 martie 2007. Comisia și‑a 
exprimat regretul cu privire la 
faptul că nu a reușit să asigure 
în mod optim supravegherea 
necesară în relațiile sale 
cu principalul contractant 
responsabil de dezvoltare. 
Având în vedere resursele de 
personal de care dispunea 
la acel moment, Comisia 
a precizat că nu a putut 
supraveghea contractul în 
mod corespunzător, astfel 
încât să prevină rezultatele 
nesatisfăcătoare ale 
principalului contractant 
responsabil de dezvoltare.Comisia a evaluat oferta câștigătoare ca fiind mai ieftină, deși, în realitate, aceasta 
propunea un preț mai mare
Ofertele au fost evaluate mai întâi pe baza calității (evaluarea tehnică) și apoi pe baza prețului (evaluarea 
financiară).
Dintre cele șapte oferte primite, HPS și ofertantul respins care a depus o contestație obținuseră cele mai bune 
rezultate în urma evaluării tehnice. Punctajele obținute de aceștia erau aproximativ egale. Punctajul acordat 
consorțiului HPS era cu 0,4 % mai mare decât punctajul ofertantului respins.
Ofertele acestor două societăți au făcut apoi obiectul evaluării financiare, ale cărei rezultate au fost combinate 
cu punctajul tehnic pentru a se obține un punctaj global.
În urma evaluării financiare, oferta prezentată de HPS a fost considerată ca fiind cu 43 % mai ieftină. Ca urma ‑
re, ea a obținut un punctaj global mai mare și contractul a fost atribuit consorțiului HPS.
Cu toate acestea, prețul propus în oferta HPS era, de fapt, cu 3,5 % mai mare decât cel propus de ofertantul 
respins (38,1 milioane de euro, în comparație cu 36,8 milioane de euro).
Comisia a evaluat oferta HPS ca fiind mai ieftină, deși aceasta era, de fapt, mai costisitoare, deoarece a împărțit 
contractul în 15 loturi. Comisia a calculat un punctaj separat pentru fiecare lot, pe baza raportului dintre 
ofertele celor doi contractanți. Ea a adunat apoi aceste punctaje (fără să aplice vreo ponderare și fără nicio 
distincție între prețurile fixe și obiectele care vor fi comandate separat, în funcție de necesități), obținând un 
punctaj financiar care nu reflecta aproape deloc oferta globală.Caseta 1
17 Observații
19 
Comisia a aprobat rezultatele testelor 
pe baza feedbackului din partea princi ‑
palului contractant responsabil de dez ‑
voltare și a contractantului responsabil 
de asigurarea calității. Eșecul testelor 
operaționale realizate la sfârșitul anu ‑
lui 2008 (acestea fiind primele testări 
ale sistemului central și ale sistemelor 
naționale care implicau țările membre) 
a pus în evidență probleme existente 
în sistem. În faza finală a proiectu ‑
lui, capacitatea Comisiei de a evalua 
calitatea rezultatelor prin teste de 
acceptanță a sistemului s‑a ameliorat24 
(a se vedea figura 3 ).20 
Toate cele șase țări membre intervie ‑
vate considerau că, începând din 2009, 
Comisia și‑a îmbunătățit modul de 
gestionare și de comunicare. Echipa 
care a gestionat faza finală a proiectu ‑
lui includea mai multe persoane care 
dispuneau de experiență în dezvolta ‑
rea de proiecte IT de mari dimensiuni și 
de cunoștințe referitoare la Sistemul de 
Informații Schengen (de exemplu, din 
cadrul DG Impozitare și Uniune Vamală, 
din țările membre sau chiar din etapa 
anterioară a proiectului SIS II). O treime 
dintre respondenții la chestionarul de 
audit considerau că, pe durata de viață 
a proiectului în ansamblul său, Comisia 
a alocat resurse suficiente de personal 
cu competențele și experiența necesa ‑
re pentru a finaliza cu succes sistemul 
SIS II. Aceasta era o îmbunătățire sem ‑
nificativă, în comparație cu procentajul 
de doar 10 % dintre respondenți care 
răspunseseră pozitiv la această întreba ‑
re în legătură cu începutul proiectului 
(a se vedea punctul 14). 24 În concluziile sale din 26 și 
27 februarie  2009, Consiliul 
Justiție și Afaceri Interne 
a salutat revizuirea metodei de 
testare a SIS II, care garantează 
o implicare sporită a statelor 
membre în definirea și 
gestionarea testelor.Figura 3Îmbunătățiri în cadrul procedurilor de testare începând din 2009
Sursa:  Chestionarul de audit trimis părților interesate din cadrul SIS II.0 % 20 % 40 % 60 % 80 %
Respondenţi de acord cu aﬁrmaţia
După 2009 Înainte de 2009Speciﬁcaţiile testelor erau clar deﬁniteRepartizarea sarcinilor între Comisie și 
ţările membre era clar deﬁnităCriteriile de evaluare a rezultatelor testelor 
erau clar deﬁnite
18 Observații
Relațiile de lucru dintre 
unele țări membre și Comi -
sie au fost nesatisfăcătoare 
la început și, înainte să 
înființeze Consiliul pentru 
gestionarea programului 
global, Comisia nu a reușit să 
valorifice experiența tuturor 
utilizatorilor finali
21 
Respondenții la chestionar considerau 
că relațiile de lucru nesatisfăcătoare 
cu părțile interesate și lipsa de anga ‑
jament a unor țări membre explică 
o parte a întârzierilor. Ponderea atri ‑
buită de respondenți pentru această 
cauză a fost de 17 %25 (a se vedea 
figura 2 ).22 
Interviurile cu țările membre au pus în 
evidență relațiile dificile cu Comisia. 
Acestea au descris, de exemplu, modul 
în care Comitetul SISVIS (a se vedea 
punctul 27) a devenit o arenă pentru 
diverse dispute. În răspunsurile la ches ‑
tionar, doar 15 % dintre respondenți 
(niciunul din partea Comisiei) au 
afirmat că, înainte de 2009, reuniunile 
privind proiectul SIS II s‑au desfășurat 
într‑un climat constructiv (a se vedea 
figura 4 ).
23 
Mediul în care a fost dezvoltat SIS II 
înainte de 2009 contrastează cu mediul 
în care DG Impozitare și Uniune Vama ‑
lă a dezvoltat un alt sistem IT de mari 
dimensiuni la acea dată (a se vedea 
caseta 2 ).25 Au fost invocate următoarele 
elemente:
(a) Opoziți a sau lipsa de 
angajament față de 
proiect din partea unor 
țări membre (8 %).
(b) Relații de lucru 
nesatisfăcătoare între 
părțile interesate (5 %).
(c) SIS II nu era i mportant 
din punct de vedere 
strategic, în special după 
implementarea SISone4all 
(4 %).Figura 4Relații de lucru nesatisfăcătoare între unele țări membre și Comisie înainte de 2009
Sursa:  Chestionarul de audit trimis părților interesate din cadrul SIS II.0 % 20 % 40 % 60 % 80 %
Respondenţi de acord cu aﬁrmaţia
După 2009 Înainte de 2009Părţile interesate erau suﬁcient de implicate în luarea 
deciziilorReuniunile se desfășurau într-o atmosferă constructivăComisia s-a implicat în mod eﬁcace alături de statele 
membre, pe bază de încredere reciprocăComisia a utilizat sugestiile părţilor interesate pentru
a aduce îmbunătăţiriComisia a colaborat bine cu statele membre
la dezvoltarea sistemelor naţionale
19 Observații
24 
O serie de factori au contribuit la lipsa 
de angajament din partea unora dintre 
țările membre și la relațiile de lucru 
nesatisfăcătoare:
(a) Comisia nu era un utilizator al 
sistemului și, chiar dacă a recru ‑
tat experți din țările membre, nu 
dispunea de cunoștințe detaliate 
despre practicile utilizatorilor 
finali, cunoștințe necesare pentru 
a înțelege nevoile operaționale și 
cerințele utilizatorilor.(b) Comisia nu a reușit să valorifice 
experiența tuturor țărilor mem ‑
bre care erau utilizatorii finali 
ai sistemului și care cunoșteau 
sistemul existent. Deși existau 
o serie de reuniuni în cadrul cărora 
țările membre puteau prezenta 
Comisiei opiniile lor în calitate 
de utilizatori finali (de exemplu, 
reuniunile managerilor naționali 
de proiect, reuniunile Comitetului 
SIS II, reuniunile „Prietenilor SIS II” 
și reuniunile Grupului de acțiune 
SIS II), Comisia nu s‑a implicat 
în mod eficace alături de țările 
membre înainte de 2009 și acestea 
s‑au simțit excluse din procesul 
decizional (a se vedea figura 4 ). 
În opinia celor șase țări membre 
intervievate, punctele de vedere 
ale utilizatorilor finali nu au fost 
luate suficient în considerare.Factori -cheie ai succesului în dezvoltarea de sisteme informatice în cadrul  
DG Impozitare și Uniune Vamală
DG Impozitare și Uniune Vamală a dezvoltat cu succes o serie de sisteme IT de mari dimensiuni pentru țările 
participante, utilizând metodologia TEMPO26. Raportul din 2006 al Serviciului de Audit Intern al Comisiei 
referitor la sistemele IT de mari dimensiuni în cadrul DG Impozitare și Uniune Vamală considera că dezvoltarea 
noului sistem computerizat de tranzit (NCTS) este un exemplu de bune practici în gestionarea de proiecte. 
Acest sistem permite schimbul de mesaje electronice între birourile vamale din țările participante cu privire la 
mărfurile importate, pentru a contribui la asigurarea faptului că taxele vamale sunt plătite la destinația finală. 
Comisia a considerat că NCTS era comparabil ca dimensiune cu proiectul SIS II27.
DG Impozitare și Uniune Vamală consideră că cei mai importanți factori pentru succesul dezvoltării de proiecte 
IT de mari dimensiuni, cum ar fi NCTS, sunt comunicarea și dezvoltarea de relații atât formale, cât și informale cu 
țările participante pentru a crea un climat de încredere și de cooperare și o voință comună de a obține rezultate.
26 TEMPO ( TAXUD electronic management for projects online ) este o metodologie de gestionare online a proiectelor, elaborată de DG Impozitare și 
Uniune Vamală.
27 COM(2001) 720 final din 18 decembrie 2001, secțiunea 5.1.2 din anexa 1, și COM(2003) 771, secțiunea 5.1.2 din anexa 3.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza interviurilor cu reprezentanți ai DG Impozitare și Uniune Vamală.Caseta 2
20 Observații
(c) Comisia a oferit țărilor membre un 
cadru pentru a putea comunica cu 
principalul contractant responsabil 
de dezvoltare. Cu toate acestea, 
cinci din cele șase țări membre 
intervievate considerau că acest 
cadru nu era eficace. În ciuda 
numeroaselor cereri primite de la 
țările membre, Comisia nu le‑a tri ‑
mis o copie a principalului contract 
de dezvoltare decât atunci când 
a primit o recomandare în acest 
sens din partea Serviciului său 
juridic în 2009.
(d) Unele țări membre nu erau convin ‑
se că SIS II era necesar.
(e) Calitatea slabă a rezultatelor 
a afectat încrederea țărilor mem ‑
bre în capacitatea Comisiei de a fi ‑
naliza SIS II (a se vedea punctul 16).
25 
Chestionarul a arătat că relațiile 
cu țările membre s‑au ameliorat 
după 2009 (a se vedea figura 4 ). Mai 
multe motive au stat la baza acestei 
schimbări:
(a) Comisia a înființat, în 2009, Con ‑
siliul pentru gestionarea pro ‑
gramului global (GPMB – Global 
Project Management Board ), ceea 
ce a permis utilizatorilor finali din 
țările membre să contribuie cu vizi ‑
unea și experiența lor la faza finală 
a proiectului. La reuniunile săptă ‑
mânale ale GPMB participau Co ‑
misia, experți din până la opt țări 
membre (reprezentând utilizatorii 
finali, mai degrabă decât propria 
țară) și contractanții. Reuniunile 
GPMB au permis interacțiuni mai 
frecvente între țările membre și 
principalul contractant responsabil 
de dezvoltare.(b) Comisia și‑a îmbunătățit modul 
de gestionare și de comunicare 
(a se vedea punctul 20).
(c) Comparația realizată în 2009 cu un 
scenariu alternativ a furnizat unele 
justificări suplimentare pentru con ‑
tinuarea proiectului SIS II (a se ve ‑
dea punctul 63).
(d) Principalul contractant responsabil 
de dezvoltare a prezentat rezultate 
mai bune în faza finală a proiectu ‑
lui, începând din 2010 (a se vedea 
punctul 41).
Nu era clar pentru toate 
părțile interesate cine lua 
deciziile -cheie
26 
În reexaminarea efectuată în 2011 cu 
privire la dezvoltarea SIS II28, Centrul 
de Studii Politice Europene (CEPS) 
a prezentat o descriere a cadrului de 
guvernanță al proiectului (a se vedea 
figura 5 ).
27 
În conformitate cu legislația din 2001, 
Comisiei i s‑a încredințat responsabi ‑
litatea de a dezvolta SIS II, beneficiind 
de asistența Comitetului SISVIS. În 
cazul în care comitetul nu era de acord 
cu anumite măsuri propuse de Comi ‑
sie, Consiliul putea solicita Comisiei să 
își reexamineze propunerea29. Potrivit 
constatărilor auditului realizat în 2006 
de Serviciul de Audit Intern al Comi ‑
siei, capacitatea Comisiei de a aborda 
aspectele operaționale era limita ‑
tă de mecanismele de coordonare 
a proiectului.28 The Difficult Road to the 
Schengen Information System II , 
Joanna Parkin, Centrul pentru 
Studii Politice Europene, 
aprilie 2011.
29 Comitetul SISVIS a asistat 
Comisia la dezvoltarea 
Sistemului de Informații 
Schengen din a doua 
generație (SIS II) și a Sistemului 
de informații privind vizele 
(VIS). Decizia 2001/886/JAI 
a Consiliului a prevăzut 
două proceduri de luare 
a deciziilor:
(i) o proce dură de 
reglementare pentru 
decizii majore legate 
de arhitectura SIS II, de 
protecția datelor, de 
aspectele cu implicații 
financiare sau tehnice 
importante pentru 
țările membre și de 
probleme de securitate. 
În cazul în care comitetul 
nu era de acord cu 
măsurile propuse de 
Comisie, Consiliul putea 
solicita Comisiei să își 
reexamineze propunerea;
(ii) o procedură de gestionare 
pentru toate celelalte 
aspecte. În cazul în care 
comitetul nu era de acord 
cu măsurile propuse de 
Comisie, Consiliul pu tea 
lua o decizie diferită.
21 Observații Figura 5Cadrul de guvernanță al SIS II începând din 2010
Note:
Săgețile indică sensul de raportare.
Țările membre  Țările membre ale spațiului Schengen 
FoSIS  Prietenii SIS II
SIS II TF  Grupul de acțiune SIS II
SIS TECH  Grupul de lucru pentru chestiuni Schengen (configurația SIS TECH)
SIS SIRENE  Grupul de lucru pentru chestiuni Schengen (configurația SIS SIRENE)
CATS  Comitetul prevăzut la articolul 36
NPM  Reuniunea managerilor naționali de proiecte
GPMB  Consiliul pentru gestionarea programului global
MDC  Principalul contractant responsabil de dezvoltare
QAC  Contractantul responsabil de asigurarea calității
TAG  Grupul consultativ privind testele (grup de lucru consultativ al Comitetului SISVIS)
CMB  Comitetul de gestionare a modificărilor (grup de lucru consultativ al Comitetului SISVIS)
Comitetul SISVIS (VIS)  Comitetul care asistă Comisia la dezvoltarea SIS II și a Sistemului de informații privind vizele
SIS II TECH  Configurația SIS II TECH a Comitetului SISVIS
SIRENE  Configurația SIRENE a Comitetului SISVIS
Sursa:  Centrul de Studii Politice Europene și DG Afaceri Interne.SIS
TECHSIS II TFFoSISPARLAMENTUL
EUROPEAN 
SIS
SIRENECATSCONSILIUL 
(Coreper)
Ţările 
membre
Ţările 
membreŢările 
membreŢările 
membreTAG CMB NPMSIRENESIS II
TECHGPMBCOMISIA
DG Afaceri 
InterneQACMDC
Comitetul SISVIS
Europol
Eurojust
22 Observații
28 
Nu toate părțile interesate din cadrul 
SIS II știau cu claritate cine lua decizii ‑
le‑cheie în practică. Deși se întocmeau 
procese‑verbale ale reuniunilor Comi ‑
tetului SISVIS, nu exista niciun registru 
al deciziilor care să permită urmărirea 
și înțelegerea cu ușurință a elemente ‑
lor care au stat la baza tuturor de ‑
ciziilor importante. Jumătate dintre 
respondenții la chestionarul de audit 
considerau că, în perioada de dinainte 
de 2009, deciziile‑cheie erau luate de 
către Comisie (a se vedea figura 6 ). 
După crearea Consiliului pentru gestio ‑
narea programului global în 2009, acest 
procentaj a scăzut la 24 %. Deși era 
vorba de un organism consultativ mai 
degrabă decât de un organ de decizie, 
34 % dintre respondenți considerau că 
acest consiliu lua deciziile‑cheie. În opi ‑
nia respondenților la chestionar, proce ‑
sul decizional complex și neclar explică 
unele întârzieri. Ponderea atribuită 
de respondenți pentru această cauză 
a fost de 11 % (a se vedea figura 2 ).Cerințele privind sistemul  
nu au fost suficient de  
stabile înainte de faza  
finală a proiectului
29 
Respondenții la chestionar considerau 
că instabilitatea cerințelor privind siste ‑
mul explică o parte din întârzierile înre ‑
gistrate de proiect. Ponderea acordată 
de respondenți pentru această cauză 
a fost de 22 % (a se vedea figura 2 ).Figura 6Percepțiile părților interesate cu privire la cine lua deciziile -cheie în practică
Sursa:  Chestionarul de audit trimis părților interesate din cadrul SIS II.0 %10 %20 %30 %40 %50 %60 %
După 2009 Înainte de 2009Respondenţii la chestionarul de audit care 
considerau că deciziile-cheie erau luate de:
Alţii Neclar GPMB Contractantul 
responsabil de 
dezvoltareComitetul 
SISVISComisie și 
ConsiliuConsiliu Comisie
23 Observații
30 
Caietul de sarcini, publicat în iu ‑
nie 2003, conținea o primă descriere 
a arhitecturii sistemului și a cerințelor 
funcționale, tehnice, de performanță 
și de migrare. Pe baza acestui caiet de 
sarcini, contractul de dezvoltare a siste ‑
mului central a fost atribuit consorțiului 
HPS în octombrie 2004. Acesta a dema ‑
rat activitățile aferente fazei I30, și anu ‑
me proiectarea specificațiilor detaliate. 
Schimbările ulterioare aduse cerințelor 
privind sistemul au impus însă modifi ‑
cări ale contractului de dezvoltare, care 
au contribuit la apariția unor întârzieri.
31 
De exemplu, în decembrie 2006, 
legislația privind instituirea, 
funcționarea și utilizarea SIS II a inclus 
o nouă funcție, referitoare la exone ‑
rarea temporară de la obligația ca 
datele transferate din SIS 1 să respecte 
dispozițiile legislației privind SIS II, pen ‑
tru a răspunde nevoilor utilizatorilor. 
S‑a acordat astfel țărilor membre o pe ‑
rioadă de trei ani pentru a se asigura că 
alertele transferate din SIS 1 respectă 
dispozițiile prevăzute de legislație31. 
Această funcție nu făcea parte din caietul de sarcini și a fost încorporată 
printr‑un act adițional la contract32.
32 
Unele modificări, cum ar fi creșterea 
capacității, erau legate parțial de dura ‑
ta mai lungă decât se prevăzuse a pro ‑
iectului. Contractul inițial din 2004 
privea un sistem care urma să fie lansat 
în 2006 și care era capabil să gestio ‑
neze 15 milioane de alerte, existând 
posibilitatea de a se mări această capa ‑
citate până la 22 de milioane de alerte 
fără să fie necesare modificări tehnice. 
După 2007, rata de creștere a numă ‑
rului de alerte a cunoscut o creștere 
importantă, ceea ce a condus la modi ‑
ficarea cerințelor privind capacitatea 
sistemului. Actul adițional pentru faza 
finală a proiectului privea un sistem 
capabil să gestioneze 70 de milioane 
de alerte, cu posibilitatea de a mări 
această capacitate la 100 de milioane 
de alerte, pe baza proiecțiilor prezen ‑
tate într‑un studiu volumetric efectuat 
de Comisie în 2009. La momentul 
migrării în aprilie 2013, existau 46 de 
milioane de alerte. Figura 7  prezintă 
evoluția numărului de înregistrări din 
baza de date SIS.30 Contractul a fost divizat în 
două faze: faza I acoperea 
proiectarea tehnică, iar faza II 
privea dezvoltarea și livrarea 
sistemului.
31 Articolul 54 alineatul (1) 
din Regulamentul (CE) 
nr. 1987/2006 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
20 decembrie  2006 privind 
instituirea, funcționarea 
și utilizarea Sistemului de 
Informații Schengen din 
a doua generație (SIS II) 
(JO L 381, 28.12.2006, p. 4) 
și articolul 70 alineatul (1) 
din Decizia 2007/533/JAI 
a Consiliului din 12 iunie 2007 
privind înființarea, 
funcționarea și utilizarea 
Sistemului de Informații 
Schengen de a doua generație 
(SIS II) (JO L 205, 7.8.2007, 
p. 63).
32 Actul adițional nr. 4 din 
30 aprilie 2008 la contractul 
JAI‑C3 ‑2003 ‑01.Figura 7Evoluția numărului de înregistrări din baza de date SIS
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza statisticilor Consiliului, a documentației legate de SIS II și a studiului volumetric 
efectuat de Comisie în 2009.000000
024681012140
2001 2003 2005 2007 2009 2011 2013 2015 2017 2019 2021 2023 2025
Proiecţiile din studiul volumetric din 2009Capacitatea planiﬁcată pentru SIS II Capacitatea reală a SIS 1Milioane de înregistrări
24 Observații
Secțiunea 2 – Costul dez -
voltării sistemului central 
și a rețelei a crescut de la 
23 de milioane de euro la 
189 de milioane de euro
Criterii de audit
33 
În cadrul auditului s‑a examinat dacă:
(a) Comisia întocmise un buget inițial 
realist;
(b) Comisia evitase întârzierile care 
provocau creșterea costurilor;
(c) Comisia se asigurase că contrac ‑
tantul va livra la timp produsele și 
că acestea vor prezenta calitatea 
necesară;(d) cerințele fuseseră stabile;
(e) orice activitate suplimenta ‑
ră prezenta un bun raport 
costuri‑beneficii.
Comisia nu și -a actualizat 
proiectul de buget global 
din 2003 decât în 2010
34 
În iunie 2001, Consiliul a estimat cos ‑
tul dezvoltării SIS II la 14,6 milioane 
de euro. În comunicarea Comisiei din 
decembrie 200133, această sumă se ri ‑
dica la 23 de milioane de euro. Doi ani 
mai târziu, Comisia a estimat că pro ‑
iectul va costa 35,3 milioane de euro34. 
La sfârșitul proiectului, în 2013, costul 
estimat pentru dezvoltarea sistemu ‑
lui se ridica la 188,6 milioane de euro 
(a se vedea figura 8 ).33 COM(2001) 720 final.
34 COM(2003) 771 final.Figura 8Evoluția bugetului SIS II
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza documentației referitoare la SIS II.(în milioane de euro)
Regulamentul și 
Decizia Consiliului 
din 2001Comunicarea 
Comisiei din 2001Comunicarea 
Comisiei din 2003Documentul de 
lucru al serviciilor 
Comisiei din 2010Angajamente la 
sfârșitul proiectului - 
aprilie 2013
Proiectare, dezvoltare și 
migrare 14,617, 2 31,3124,5122,8
Rețea 1,0 45,3
Total contracte 14,6 18,2 31,3 124,5 168,1
Personalul Comisiei și 
cheltuieli administrativenu există date 4,8 4,0 20,520,5
(pe baza estimării  
din 2010)
Total 14,6 23,0 35,3 145,0 188,6
25 Observații
35 
Comisia a subliniat faptul că estimarea 
sa inițială a costurilor, din 2001, bazată 
pe informațiile disponibile la momen ‑
tul respectiv, era provizorie. Comisia 
a descris această estimare ca fiind 
o ipoteză de lucru. Estimarea a fost 
actualizată în decembrie 2003 pentru 
a ține seama de unele informații mai 
recente, inclusiv de studiul de feza ‑
bilitate. Ea a rămas însă o ipoteză de 
lucru, care ar putea crește din cauza 
deciziilor privind cerințele utilizatorilor 
sau din cauza necesității unui sprijin 
extern în vederea respectării calenda ‑
rului strict.
36 
Comisia nu a prezentat o estimare re ‑
vizuită mai realistă atunci când a avut 
la dispoziție informații mai complete 
cu privire la structura sistemului și 
a rețelei și când a conștientizat difi ‑
cultatea și complexitatea care carac ‑
terizau proiectul și mediul acestuia. 
De exemplu, costul rețelei a fost 
estimat la 1 milion de euro în 2001 și 
nu a fost inclus în estimările din 2003, 
pe baza faptului că acest cost era 
inclus în altă parte în bugetul comu ‑
nitar. În mai 2005, Comisia a prezentat 
un buget de 132 de milioane de euro 
pentru costurile de funcționare  ale 
SIS II în perioada 2007 ‑2013, în urma 
lansării planificate a sistemului la în ‑
ceputul anului 200735. Acesta conținea 
informații potrivit cărora costul rețelei 
pentru o linie specială de conexiune 
cu punctele naționale de acces din 
cadrul SIS II se va ridica la 6 milioane 
de euro pe an. Nu a existat însă nicio 
altă prezentare a bugetului global al 
proiectului pentru dezvoltarea  SIS II 
până în 2010, când Comisia a prezentat 
angajamentele existente până la mo ‑
mentul respectiv și costurile probabile 
necesare pentru finalizarea SIS II36.37 
Majoritatea respondenților nu erau 
implicați în proiectul SIS II în 2001, dar 
57 % dintre aceștia considerau că bu ‑
getul inițial de 23 de milioane de euro 
prevăzut pentru proiect era nerealist, 
pe baza informațiilor disponibile la 
momentul respectiv. De exemplu, 
acest buget, ca și estimarea revizuită 
din 2003 se bazau pe un termen‑limită 
nerealist (a se vedea punctele 9 și 10). 
Respondenții la chestionarul de audit 
au fost rugați să acorde o pondere 
cauzelor de la baza creșterii costurilor 
de dezvoltare a sistemului central. 
În opinia lor, o parte din creștere se 
explică prin faptul că bugetul inițial nu 
se baza pe o analiză tehnică realistă. 
Ponderea acordată de respondenți 
pentru această cauză a fost de 24 % 
(a se vedea figura 9 ).35 COM(2005) 236 final din 
31 mai 2005 și COM(2005) 236 
final/2 din 23 august 2005. 
Pachetul bugetar de 
132 de milioane de euro 
prevăzut în fișa financiară 
acoperea costurile de 
funcționare ale sistemului 
central SIS II și ale rețelei 
și includea, de asemenea, 
40 de milioane de euro pentru 
dezvoltarea și funcționarea 
unui motor de căutare bazat 
pe elemente biometrice de 
identificare.
36 SEC(2010) 436 final din 
12 aprilie 2010.
26 Observații
Întârzierile apărute în  
realizarea SIS II au condus  
la creșterea costurilor
38 
Inițial, finalizarea SIS II era planificată 
pentru luna decembrie 2006, pentru 
a răspunde nevoilor noilor țări mem ‑
bre, dar sistemul a fost finalizat în luna 
aprilie 2013, cu o întârziere de peste 
șase ani (a se vedea punctele 9 ‑32). 
În opinia respondenților la chestionar, 
prelungirile pe perioade mari de timp 
ale termenului‑limită de finalizare 
explică o parte din creșterea costurilor. 
Ponderea acordată de respondenți pentru această cauză a fost de 31 % 
(a se vedea figura 9 ). O durată mai 
lungă a proiectului a dus la creșterea 
anumitor costuri, cum ar fi cele legate 
de asigurarea calității și de utilizarea 
rețelei. Deși principalul contract de 
dezvoltare prevedea dezvoltarea SIS II 
la un preț fix, întârzierile au impus, de 
exemplu, necesitatea unor actualizări 
(a se vedea punctul 43) și necesitatea 
unei capacități sporite pentru a ges ‑
tiona creșterea considerabilă a nu ‑
mărului de alerte începând din 2007 
(a se vedea punctul 32). Factorii care au 
contribuit la întârzierile înregistrate în 
dezvoltarea SIS II au contribuit, așadar, 
și la creșterea costurilor.Figura 9Cauze ale creșterii costurilor sistemului central SIS II
Sursa:  Chestionarul de audit trimis părților interesate din cadrul SIS II.Durata proiectului a fost mai 
lungă decât se anticipase 31 %Bugetul iniţial nu se baza pe o 
analiză tehnică realistă 24 %
Poziţie puternică de negociere 
a contractantului  5 %Modiﬁcări ale cerinţelor  27 %Altele 3 %
Performanţa slabă a contractantului  10 %
27 Observații
În prima parte a proiec -
tului, principalul con -
tractant responsabil de 
dezvoltare a livrat un 
sistem cu performanțe 
nesatisfăcătoare
39 
Comisia nu a dispus de resurse sufi ‑
ciente pentru a supraveghea în mod 
eficace principalul contractant res ‑
ponsabil de dezvoltare (a se vedea 
punctul 18). În 2005, țările membre 
au subliniat calitatea slabă a primelor 
documente emise de HPS37. Cinci din ‑
tre cele șase țări membre intervievate, 
precum și contractantul responsabil 
de asigurarea calității considerau că 
specificațiile inițiale furnizate de HPS 
erau de slabă calitate. Eșecul testelor 
operaționale ale sistemului efectuate 
în decembrie 2008 a arătat că HPS 
livrase un sistem cu performanțe ne ‑
satisfăcătoare (a se vedea punctul 19). 
Incapacitatea sa de a livra sistemul 
la timp și la nivelul de calitate cerut 
a contribuit la întârzierile înregistrate 
de proiect, care au condus la creșterea 
costurilor (a se vedea punctul 38). 
Respondenții la chestionar conside ‑
rau că o parte din creșterea costurilor 
a fost cauzată de performanțele slabe 
ale principalului contractant responsa ‑
bil de dezvoltare. Ponderea acordată 
de respondenți pentru această cauză 
a fost de 10 % (a se vedea figura 9 ).
40 
Comisia a putut impune consorțiului 
HPS doar daune‑interese în valoare 
de 390 000 de euro [ceea ce înseam ‑
nă mai puțin de 0,5 % din valoarea 
finală a contractului de 82,4 milioane 
de euro38 (a se vedea punctul 44)] 
pentru motivul specific că nu a pre ‑
zentat la timp raportul privind tes ‑
tele operaționale ale sistemului. Alte 
probleme de performanță nu au făcut 
obiectul unor sancțiuni financiare39.41 
Principalul contractant responsabil 
de dezvoltare a trecut primul test de 
referință în martie 2010 și a implemen ‑
tat cu succes faza finală a proiectului, 
inclusiv al doilea test de referință 
în mai 2012 (a se vedea punctul 63). 
Deși doar 11 % dintre respondenții 
la chestionar considerau că Comisia 
s‑a implicat în mod eficace alături de 
principalul contractant responsabil 
de dezvoltare în perioada de dinainte 
de 2009, această proporție este de 
64 % pentru perioada de după 2009. 
Patru dintre cele șase țări membre 
intervievate în cursul auditului au făcut 
remarci cu privire la impactul pozitiv 
al modificării echipei de conducere 
a principalului contractant responsabil 
de dezvoltare în vederea implementă ‑
rii fazei finale a proiectului începând 
din 2010.
Modificările aduse cerințelor 
privind sistemul au dus la 
creșterea costurilor
42 
În opinia respondenților la chestionar, 
o parte din creșterea costurilor a fost 
cauzată de cerințele suplimentare in ‑
troduse sau de modificarea cerințelor, 
cum ar fi introducerea funcției refe ‑
ritoare la exonerarea temporară de 
la obligația ca datele transferate din 
SIS 1 să respecte dispozițiile legislației 
privind SIS II sau creșterea capacității 
(a se vedea punctele 31 și 32). Ponde ‑
rea acordată de respondenți pentru 
această cauză a fost de 27 % (a se ve ‑
dea figura 9 ).37 Observații legate de raportul 
Comisiei privind progresele 
realizate în legătură cu SIS II, 
notă a Consiliului Uniunii 
Europene adresată Grupului 
de lucru SIS‑SIRENE de către 
Grupul de lucru SIS‑TECH, 
8861/05 din 13 mai 2005.
38 Pentru contractul aferent 
VIS încheiat cu HPS, 
care a fost combinat cu 
contractul SIS II, Comisia 
a impus daune‑interese 
în valoare de aproximativ 
9 milioane de euro, ceea ce 
reprezintă peste 20 % din 
valoarea contractului VIS.
39 Raportul din iunie 2006 al 
Serviciului de Audit Intern, 
referitor la managementul 
tehnologiei informației în 
cadrul DG Justiție, Libertate 
și Securitate, observa că, în 
opinia direcției generale, 
calitatea rezultatelor 
prezentate era insuficientă. 
Raportul recomanda ca 
plățile efectuate pentru 
rezultate să reflecte mai bine 
activitatea realizată și ca 
viitoarele contracte să dispună 
de un mecanism eficace de 
penalități pentru a asigura 
livrarea la timp a unor 
rezultate care să respecte 
standardele elementare de 
calitate.
28 Observații
43 
Modificările aduse cerințelor au ne ‑
cesitat încheierea de acte adiționale 
la principalul contract de dezvoltare 
și au avut implicații legate de costuri. 
Funcția referitoare la exonerarea tem ‑
porară de la obligația ca datele trans ‑
ferate din SIS 1 să respecte dispozițiile 
legislației privind SIS II a costat 
505 000 de euro. Cel mai important act 
adițional a fost actul nr. 15 din decem ‑
brie 2010, în valoare de 35,0 milioane 
de euro, pentru faza finală a proiec ‑
tului. Acest act adițional a determinat 
o redezvoltare majoră a sistemului40 și 
a integrat noi cerințe privind capacita ‑
tea sistemului, performanța, strategiile 
de testare, documentul de control al 
interfeței, actualizările software‑ului și 
migrația sistemului41.Comisia a majorat valoarea 
principalului contract de 
dezvoltare de la 20 de mili -
oane de euro la 82 de mili -
oane de euro, prin interme -
diul unor acte adiționale 
negociate
44 
Valoarea contractului inițial încheiat 
cu HPS în octombrie 2004 pentru 
dezvoltarea SIS II a fost de 20,3 milioa ‑
ne de euro42. Contractul prevedea un 
preț fix și nu specifica prețuri pentru 
pachete de lucru mai mici, definite 
cu atenție, care ar fi putut fi utilizate 
ca bază pentru ajustarea proiectului 
fără să fie necesare renegocieri. Actele 
adiționale la contract au mărit de patru 
ori valoarea acestuia, ajungându‑se 
la 82,4 milioane de euro în 201343. 
Figura 10  prezintă evoluția valorii 
contractului principal încheiat pentru 
dezvoltarea SIS II.40 Concluziile primei reuniuni 
a Comitetului de evaluare 
privind procedura 
negociată C2 ‑2009 ‑01 SIS II, 
17 septembrie  2010.
41 SEC(2010) 1138 final.
42 3,3 milioane de euro pentru 
faza I (proiectarea tehnică 
detaliată) și 17,0 milioane 
de euro pentru faza II 
(dezvoltarea sistemului și 
livrarea).
43 În total, au existat 27 de acte 
adiționale la principalul 
contract pentru dezvoltarea 
SIS II și a VIS (contractele 
pentru ambele sisteme au 
fost combinate într‑un singur 
acord).Figura 10Valoarea contractului principal încheiat pentru dezvoltarea SIS II
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza actelor adiționale la contractul SIS II.0102030405060708090
2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013în milioane de euro, cumulatnr. 24, 25, 27
nr. 12, 13, 15
(faza ﬁnală a proiectului)
nr. 9, 11nr. 5nr. 4Actul adiţional nr. 2
29 Observații
45 
Actele adiționale convenite în ‑
tre 2006 și 2008 au crescut cu 
14,1 milioane de euro (69 %) valoarea 
contractului încheiat cu principalul 
contractant responsabil de dezvoltare, 
până la 34,4 milioane de euro (a se ve ‑
dea figura 10 ). Înainte de prima majo ‑
rare de 4 milioane de euro efectuată în 
decembrie 2006 (actul adițional nr. 2), 
DG Afaceri Interne a solicitat opinia 
DG Buget cu privire la măsura în care 
ar putea negocia o creștere a valorii 
contractului cu contractantul. DG Bu ‑
get a precizat că, în conformitate cu 
articolul 126 alineatul (1) litera (e) din 
Normele de aplicare a Regulamentului 
financiar, DG Afaceri Interne poate 
negocia acte adiționale pentru servicii 
suplimentare care nu au fost incluse în 
contractul inițial, dar care au devenit 
necesare. În conformitate cu acest arti ‑
col, valoarea totală a actelor adiționale 
nu poate depăși 50 % din valoarea 
contractului inițial44. Valoarea inițială 
a contractului SIS II era de 20,3 milioa ‑
ne de euro, deci valoarea totală a ac ‑
telor adiționale convenite în temeiul 
articolului 126 alineatul (1) litera (e) nu 
putea depăși 10,2 milioane de euro.
46 
În 2008, valoarea totală a actelor 
adiționale a atins limita de 50 %. 
DG Afaceri Interne a negociat acte 
adiționale ulterioare în temeiul arti ‑
colului 126 alineatul (1) litera (b) din 
Normele de aplicare a Regulamentului 
financiar45. Acest articol nu prevedea 
niciun plafon pentru valoarea totală 
a actelor adiționale. El era însă aplica ‑
bil doar atunci când contractul putea 
fi atribuit numai unui anumit agent 
economic (situație cunoscută sub de ‑
numirea de „blocaj tehnic”).47 
În caietul de sarcini pentru SIS II, 
sistemul nu fusese gândit sub formă 
de module constitutive care să poată 
fi reutilizate cu ușurință de către un 
alt contractant46. Din motive tehnice, 
DG Afaceri Interne a decis că con ‑
tractul pentru modificarea din 2010, 
în valoare de 35,0 milioane de euro, 
pentru faza finală a proiectului, putea 
fi atribuit doar principalului contrac ‑
tant responsabil de dezvoltare, HPS. 
DG Afaceri Interne a considerat că 
niciun alt contractant nu ar fi fost în 
măsură să furnizeze SIS II la calitatea 
necesară și în termenul prevăzut, pen ‑
tru același preț. În plus, o nouă proce ‑
dură de atribuire ar fi necesitat o pe ‑
rioadă mai lungă de timp. Mai mult, 
Comisia a considerat că, deoarece 
contractul SIS II era combinat cu con ‑
tractul pentru Sistemul de informații 
privind vizele (VIS), rezilierea contrac ‑
tului pentru SIS II ar fi putut avea un 
efect perturbator asupra dezvoltării 
sistemului VIS.
48 
Comisia a considerat că, din punctul 
de vedere al bunei gestiuni financi ‑
are, organizarea unei noi proceduri 
concurențiale de atribuire nu se justi ‑
fica. Prin urmare, Comisia a mărit va ‑
loarea contractului, de la 20,3 milioane 
de euro la 82,4 milioane de euro47, în 
condițiile în care contractantul res ‑ 
pectiv livrase în 2008 un sistem cu 
performanțe nesatisfăcătoare. Valoarea 
contractului a fost mărită printr‑o serie 
de acte adiționale negociate. Această 
procedură este prevăzută de Regu ‑
lamentul financiar, dar există un risc 
inerent tuturor procedurilor negociate 
ca prețul plătit să nu fie competitiv.44 Articolul 126 alineatul (1) 
litera (e) din Normele de 
aplicare a Regulamentului 
financiar prevede că 
autoritățile contractante pot 
utiliza procedura negociată 
(adică nu are loc o procedură 
concurențială) pentru serviciile 
suplimentare care nu au fost 
incluse în contractul inițial, dar 
care, din motive neprevăzute, 
au devenit necesare pentru 
executarea serviciilor și 
care nu pot fi separate de 
contractul principal fără 
a cauza inconveniente 
semnificative. Valoarea totală 
a contractelor suplimentare 
nu poate depăși 50 % din 
valoarea contractului inițial.
45 Articolul 126 alineatul (1) 
litera (b) din Normele de 
aplicare a Regulamentului 
financiar prevede că 
autoritățile contractante pot 
utiliza procedura negociată 
(adică nu are loc o procedură 
concurențială), dacă, din 
motive tehnice sau artistice 
sau din motive care țin de 
protecția unor drepturi 
exclusive, contractul poate fi 
adjudecat numai unui anumit 
agent economic.
46 Această abordare bazată pe 
module componente este 
descrisă în metodologia 
de dezvoltare de software 
utilizată de Comisia Europeană 
(RUP@EC).
47 În urma încheierii unor acte 
adiționale în valoare de 
4,7 milioane de euro, valoarea 
totală a contractului se ridica 
în 2012 la 82,4 milioane 
de euro.
30 Observații
49 
Conștientă de acest risc, Comisia a luat 
măsuri, la negocierea actului adițional 
nr. 15 pentru faza finală a proiectului, 
astfel încât să ofere o oarecare asigu ‑
rare cu privire la caracterul rezonabil 
al prețului. În oferta inițială prezentată 
de HPS, prețul propus era de 49,9 mi ‑
lioane de euro. După ce s‑a ajuns la 
un consens cu privire la conținutul 
ofertei, Comisia a prezentat o estimare 
proprie, în valoare de 25,8 milioane 
de euro. Comisia a comparat apoi 
prețurile propuse pentru un eșantion 
de 10 % din elementele de hardware 
cu cele dintr‑un contract‑cadru gestio ‑
nat de DG Informatică48. Ea a constatat 
că prețurile propuse în ofertă erau de 
două ori mai ridicate și a putut bene ‑
ficia de clauza „celui mai bun client” 
care garantează cel mai bun preț pen ‑
tru Comisie. Ca urmare a acestor mă ‑
suri, oferta inițială a HPS a fost redusă 
cu 30 %, de la 49,9 milioane de euro 
la 35,0 milioane de euro. O procedură 
concurențială de achiziții ar fi permis 
poate economii și mai substanțiale.Secțiunea 3 – Comisia nu 
s-a asigurat că justificarea 
economică de la baza 
SIS II includea o reevalu -
are riguroasă a costurilor 
și a beneficiilor preconi -
zate și că această justifi -
care era actualizată pen -
tru a ține cont de 
schimbările majore 
apărute
Criterii de audit
50 
În cadrul auditului s‑a examinat dacă 
Comisia a reevaluat justificarea eco ‑
nomică de la baza SIS II atunci când 
au avut loc schimbări majore în ceea 
ce privește costurile și beneficiile 
preconizate.
După ce Comisia a devenit 
responsabilă pentru proiect, 
justificarea economică actu -
alizată pe care a prezentat -o 
pentru SIS II nu a inclus o 
reevaluare riguroasă a tutu -
ror costurilor, a beneficiilor 
preconizate și a celorlalte 
opțiuni posibile
51 
Țările Schengen au luat decizia de 
a dezvolta SIS II în decembrie 1996, pe 
baza unei comparații cu avantajele și 
dezavantajele extinderii SIS 1. Estimă ‑
rile costurilor pentru SIS II au inclus 
o estimare a costurilor de dezvoltare 
a sistemelor naționale, admițându‑se 
că acestea vor depăși cu mult costu ‑
rile aferente dezvoltării sistemului 
central49.48 Corespondență trimisă 
de DG Afaceri Interne 
principalului contractant 
responsabil de dezvoltare, 
7 septembrie  2010.
49 SCH/OR.SIS(96) 165 din 
15 decembrie  1996, Notă 
din partea președinției 
Comitetului de coordonare 
SIS, în care costul noului 
sistem central era estimat 
la 50 ‑60 de milioane de franci 
francezi (8 ‑9 milioane de euro), 
iar costul fiecărui nou 
sistem național era estimat 
la 20 ‑25 milioane de franci 
francezi (3 ‑4 milioane de euro).
31 Observații
52 
În 2001, Consiliul a descris costurile și 
beneficiile SIS II în următorii termeni50:
(a) Costul dezvoltării sistemului cen ‑
tral ar fi de 14,6 milioane de euro.
(b) Motivul principal pentru dezvolta ‑
rea SIS II a fost acela de a conecta 
numărul crescut de țări membre 
după extinderea UE. De asemenea, 
SIS II urma să beneficieze de cele 
mai recente evoluții tehnologice și 
de noi funcții.
53 
Majoritatea respondenților la ches ‑
tionar (76 %) considerau că această 
justificare inițială pentru SIS II era 
convingătoare și că beneficiile justifi ‑
cau costurile. În 2001, nu exista cerința 
ca propunerea de proiect SIS II să fie 
prezentată Direcției Generale Infor ‑
matică pentru aprobare. Guvernanța 
și controalele interne în domeniul IT 
au fost consolidate în cadrul Comisiei 
în 2004, prin intermediul unei comu ‑
nicări privind guvernanța IT51, în care 
se recomanda ca DG Informatică să 
prezinte un aviz cu privire la dezvol ‑
tarea oricăror noi sisteme informatice 
proiectate de celelalte direcții genera ‑
le, indiferent de sursa bugetară utili ‑
zată (administrativă sau operațională). 
În practică, din 2004, această proce ‑
dură a fost aplicată pentru proiectele 
finanțate din bugetul administrativ, 
dar, în general, nu și pentru proiecte 
finanțate din bugetele operaționale52, 
cum ar fi SIS II.54 
După ce a devenit responsabilă de 
dezvoltarea SIS II, Comisia a emis, în 
decembrie 2001 și în decembrie 2003, 
comunicări care se bazau pe justifica ‑
rea prezentată în legislația din 2001 și 
care au modificat costurile estimate 
(a se vedea figura 8 ). Cu toate acestea, 
justificarea economică actualizată 
a Comisiei pentru SIS II nu includea 
o examinare riguroasă a costurilor, 
a beneficiilor și a celorlalte opțiuni 
posibile:
(a) Estimarea inițială indicativă a cos ‑
turilor, care nu a fost revizuită 
înainte de 2010, a subestimat în 
mod considerabil valoarea reală 
a investițiilor necesare, și anu ‑
me aproximativ 500 de milioane 
de euro până la sfârșitul proiectu ‑
lui: 189 de milioane de euro pentru 
dezvoltarea sistemului central 
(a se vedea punctul 34) și o sumă 
estimată de peste 330 de milioane 
de euro pentru dezvoltarea siste ‑
melor naționale53. Costul dezvol ‑
tării sistemelor naționale a fost 
suportat de bugetele naționale, 
dar a inclus un sprijin în valoare de 
95 de milioane de euro din Fondul 
pentru frontierele externe al UE. 
Sistemele naționale sunt parte in ‑
tegrantă a Sistemului de Informații 
Schengen, dat fiind că principalii 
utilizatori finali ai SIS II vor avea 
acces la sistemul central prin in ‑
termediul sistemelor lor naționale 
(a se vedea figura 1 ). Deși Comisia 
nu era responsabilă de realizarea 
proiectelor naționale SIS II, co ‑
ordonarea acestora era esențială 
pentru succesul proiectului54. Acest 
lucru a fost recunoscut de țările 
membre în propunerea lor inițială 
din 1996 pentru SIS II (a se vedea 
punctul 51). Cu toate acestea, nici 
prima estimare și nici următoarele 
estimări prezentate de Comisie nu 
au inclus costul dezvoltării siste ‑
melor naționale.50 Regulamentul (CE) 
nr. 2424/2001 al Consiliului, 
Decizia 2001/886/JAI 
a Consiliului și inițiativa 
Regatului Belgiei și a Regatului 
Suediei în vederea adoptării 
unui regulament privind 
dezvoltarea Sistemului de 
Informații Schengen din 
a doua generație (SIS II) 
(9844/2001).
51 SEC(2004) 1267. Guvernanța 
și controalele interne 
în domeniul IT au fost 
consolidate în continuare prin 
alte comunicări, publicate 
în 2010 și în 2011, parțial ca 
răspuns la conștientizarea 
riscului reputațional 
aferent implementării 
unor proiecte IT de mari 
dimensiuni: SEC(2010) 1182 
și SEC(2011) 1500 din 
30 noiembrie  2011.
52 Grupul de lucru pentru 
metodologie, arhitectură și 
administrarea portofoliului 
(MAP – Methodology, 
Architecture, Portfolio 
Management Working Group ) 
prezidat de DG Informatică 
ar trebui să analizeze 
documentele de prezentare 
a proiectelor elaborate de 
direcțiile generale înainte ca 
bugetul administrativ să fie 
pus la dispoziție.
53 Într‑un raport din 2009 adresat 
Grupului de lucru SIS‑TECH 
[8708/09 din 19 mai 2009, 
Notă din partea Președinției 
privind evaluarea altor scenarii 
posibile (SIS 1+RE)], se estima 
că costurile investite de țările 
membre în sistemele naționale 
SIS II până în mai 2009 erau 
de 170 de milioane de euro. 
Estimările prezentate de 
statele membre în contextul 
evaluării la jumătatea perioadei 
realizate de Comisie cu privire 
la Fondul pentru frontierele 
externe a identificat investiții 
suplimentare în sistemele 
naționale SIS II în valoare de 
circa 160 de milioane de euro, 
realizate între 2009 și 2012. 
Valoarea totală a investițiilor 
este cu mult mai mare, 
deoarece cifrele pentru 
Danemarca, Estonia, Germania, 
Grecia, Luxemburg, Țările 
de Jos, Portugalia, Spania și 
Elveția nu erau disponibile. 
Din această investiție totală 
în sistemele naționale, care se 
ridica la peste 330 de milioane 
de euro la sfârșitul anului 2012, 
Comisia a acordat, prin Fondul 
pentru frontierele externe, 
76 de milioane de euro, și alte 
19 milioane de euro în 2013.
32 Observații
(b) Justificarea economică nu a pre ‑
zentat beneficiile aduse de 
SIS II din punctul de vedere al 
contribuției la lupta împotriva 
criminalității sau la consolidarea 
frontierelor externe. Problemele 
pe care SIS II trebuia să le remedie ‑
ze și metodele de evaluare a succe ‑
sului său nu au fost descrise.
(c) Justificarea nu a luat în consi ‑
derare alte scenarii posibile. De 
exemplu, nu exista nicio explicație 
a motivului pentru care SIS 1 nu 
putea fi extins la alte țări membre. 
Cinci dintre cele șase țări membre 
intervievate în cursul auditului 
considerau că SIS 1 ar fi putut fi 
extins la noile țări membre. În 
momentul în care s‑a constatat că 
SIS II nu era disponibil conform 
planificării la sfârșitul anului 2006, 
SIS 1 a fost modificat și SISone4all 
a fost lansat în decembrie 2007 
pentru a include noile țări membre 
(a se vedea punctul 11).
Comisia nu a reevaluat cu 
rigurozitate justificarea eco -
nomică pe parcursul proiec -
tului, chiar dacă au existat 
schimbări majore la nivelul 
costurilor și al beneficiilor 
preconizate
55 
Deciziile‑cheie, cum ar fi decizia 
din 2004 de a începe planificarea 
detaliată, decizia din 2005 de a acti ‑
va faza II a proiectului55 și decizia din 
2009 ‑2010 de a continua proiectul 
SIS II în urma comparației cu SIS 1+RE (a se vedea punctele 62 și 63) au fost 
luate în cadrul decizional al proiec ‑
tului. Mecanismul intern instituit de 
Comisie începând din 2010 pentru 
a decide dacă să continue sau nu un 
proiect informatic nu era aplicabil în 
cazul proiectului SIS II56. Deciziile de 
a continua dezvoltarea SIS II au fost 
finanțate din bugetul aprobat pentru 
costurile de funcționare ale SIS II după 
lansarea sa (a se vedea punctul 36)57. 
Deciziile nu au inclus o reevaluare rigu ‑
roasă a costurilor globale și a benefici ‑
ilor preconizate, chiar dacă acestea au 
suferit modificări majore.
56 
Costurile de dezvoltare a sistemului 
central au fost mult mai mari decât se 
estimase inițial (a se vedea puncte ‑
le 34 ‑49). Durata mai lungă decât se 
prevăzuse a proiectului a condus, de 
asemenea, la costuri suplimentare le ‑
gate de modernizarea SIS 1 (a se vedea 
punctul 59). Întârzierile și modificările 
de proiectare a SIS II au determinat, 
de asemenea, creșterea costurilor 
legate de dezvoltarea sistemelor 
naționale. Patru dintre cele șase țări 
membre intervievate au explicat 
că achiziționaseră materiale pentru 
sistemele lor naționale, dar că acestea 
nu au mai fost utilizate deoarece nu 
mai erau de actualitate. În răspunsu ‑
rile lor la chestionarul de audit, 74 % 
dintre respondenții din țările membre 
considerau că necesitatea de a găsi 
fonduri suplimentare pentru a finanța 
modificările și prelungirile repetate ale 
termenului de finalizare a proiectului 
au pus în pericol dezvoltarea sisteme ‑
lor lor naționale.54 Planul de proiect SIS II, din 
3 martie 2008, descria modul 
în care proiectul SIS II a inclus 
și coordonarea pregătirilor 
naționale realizate de fiecare 
țară participantă la SIS II. 
Potrivit planului, „Comisia nu 
este responsabilă de realizarea 
acestor proiecte, dar, întrucât 
pregătirile naționale au un 
impact asupra proiectului 
SIS II, coordonarea este 
considerată ca fiind esențială”.
55 Inițial, contractul pentru 
dezvoltarea sistemului 
a acoperit numai faza I 
(proiectarea). Decizia de 
a activa faza II (dezvoltarea și 
livrarea) a rămas la latitudinea 
Comisiei, pe baza rezultatelor 
din faza I și a disponibilității 
resurselor bugetare.
56 Comisia pentru gestionarea 
proiectelor din domeniul 
sistemelor informatice (ISPMB), 
prezidată de directorul 
general al DG Informatică, 
analizează rapoartele anuale 
privind progresele înregistrate 
de proiectele IT majore și 
avertizează din timp cu privire 
la dificultățile întâmpinate. DG 
Afaceri Interne a împărtășit 
opinia organismelor de 
guvernanță IT din cadrul 
Comisiei, potrivit căreia 
competențele ISPMB nu se 
aplicau în cazul proiectului 
SIS II.
57 COM(2010) 633 final 
din 5  noiembrie  2010, 
COM(2011) 391 final din 
29 iunie 2011.
33 Observații
57 
În timp ce costurile aferente SIS II au 
crescut, principalul beneficiu preconizat 
(conectarea numărului mai mare de țări 
membre după extindere) a devenit mai 
puțin important din cauza implementă ‑
rii SISone4ALL în 2007 (a se vedea punc ‑
tul 11). Respondenții la chestionarul de 
audit au fost rugați să acorde o pondere 
motivelor invocate pentru dezvoltarea 
SIS II, la începutul și la sfârșitul proiec ‑
tului. Aceștia considerau că, la începutul 
proiectului, cel mai important motiv 
era conectarea mai multor țări mem ‑
bre. În schimb, la sfârșitul proiectului, 
importanța acestui motiv scăzuse de 
la 36 % la 15 % (a se vedea figura 11 ). 
Alte motive de la baza dezvoltării SIS II 
aveau de asemenea un grad diferit de 
importanță la sfârșitul proiectului față 
de momentul demarării acestuia. De 
exemplu, evitarea prejudiciilor la adresa 
reputației UE58 și protejarea investițiilor 
deja efectuate reprezentau motive im ‑
portante la încheierea proiectului.58 Raportul anual de 
activitate 2011 al DG Afaceri 
Interne includea o rezervă 
privind prejudiciile la adresa 
reputației Comisiei provocate 
de SIS II.Figura 11Motivele de la baza dezvoltării SIS II
Sursa:  Chestionarul de audit trimis părților interesate din cadrul SIS II.0 %5 %10 %15 %20 %25 %30 %35 %40 %
Sfârșitul proiectului Începutul proiectuluiAltele Protejarea 
investiţiilor 
făcuteEvitarea 
prejudiciilor pentru 
reputaţia UETransferarea SIS 
către 
instituţiile UECapacitate 
și performanţăNoi funcţii Mai multe ţări 
membre
34 Observații
58 
Al doilea motiv ca importanță pentru 
dezvoltarea SIS II la începutul proiectu ‑
lui (oferirea unor noi funcții) a devenit 
cel mai important motiv la sfârșitul 
proiectului. SIS II oferă utilizatorilor 
finali noi funcții, cum ar fi noi categorii 
de alerte (aeronave, nave, containere 
sau mijloace de plată furate), posibili ‑
tatea de a crea o legătură între alerte 
(de exemplu între o alertă privind 
o persoană și o alertă privind un vehi ‑
cul) sau capacitatea de a stoca docu ‑
mente asociate unei alerte (de exem ‑
plu, mandatele europene de arestare), 
inclusiv informații privind elemente 
biometrice. 82 % dintre respondenți 
considerau că SIS II a adus funcții su ‑
plimentare importante, care au oferit 
utilizatorilor finali avantaje practice 
vizibile și imediate în comparație cu 
SIS 1 (a se vedea figura 12 ).59 
Cu toate acestea, la încheierea pro ‑
iectului, în afară de noile funcții, 
respondenții nu erau la fel de siguri 
cu privire la restul beneficiilor adu ‑
se de SIS II în comparație cu SIS 1. 
Respondenții la chestionar considerau 
că, la sfârșitul proiectului, al doilea 
motiv ca importanță de la baza dezvol ‑
tării SIS II consta în avantajele de altă 
natură decât funcțională, printre ele 
numărându‑se creșterea capacității și 
a performanței. Cu toate acestea, doar 
52 % dintre respondenți considerau 
că SIS II prezintă avantaje importante 
de altă natură decât funcțională în 
comparație cu SIS 1 (a se vedea figu -
ra 12 ). Această situație se explică prin 
faptul că au existat mai multe moder ‑
nizări ale SIS 1 din cauza întârzierilor în 
dezvoltarea SIS II (a se vedea cronolo ‑
gia din anexă ):Figura 12Avantajele SIS II în comparație cu SIS 1
Sursa:  Chestionarul de audit trimis părților interesate din cadrul SIS II.0 %20 %40 %60 %80 %100 %
Sunt de acord Opinie neutră Nu sunt de acordA existat un mecanism 
eﬁcace pentru a decide, 
pe baza justiﬁcării de la 
baza proiectului, dacă 
SIS II trebuie abandonatBeneﬁciile 
aduse de SIS II 
justiﬁcă 
costurileSIS II include funcţii 
suplimentare impor-
tante, care aduc 
avantaje practice în 
comparaţie cu SIS 1SIS II prezintă avantaje 
de altă natură decât 
funcţională în raport cu 
SIS 1 (capacitate și 
performanţă)Respondenţi 
35 Observații
(a) În 2006, când a fost reînnoit 
hardware‑ul și au fost adăugate 
unele funcții, sistemul a fost rede ‑
numit SIS 1+R.
(b) În 2007, noi țări membre au 
fost conectate prin intermediul 
SISone4all.
(c) În 2011, ca urmare a expirării 
contractelor de întreținere, SIS 1+R 
a fost reproiectat și reprogramat 
în Java (în loc de C++). Două dintre 
cele șase țări membre intervievate 
în cursul auditului considerau că 
performanța noului sistem modu ‑
lar, redenumit SIS 1+R2, era echiva ‑
lentă cu cea a SIS II.
60 
În 2009, SIS II avea deja doi ani întâr ‑
ziere față de termenul‑limită inițial, 
costurile crescuseră, beneficiile 
estimate se reduseseră, iar testele 
operaționale ale sistemului realizate la 
sfârșitul anului 2008 eșuaseră. În ciuda 
dificultăților, a întârzierilor și a creșterii 
costurilor, majoritatea părților intere ‑
sate și‑au exprimat dorința de a con ‑
tinua dezvoltarea SIS II. Numai 19 % 
dintre respondenții la chestionarul de 
audit considerau că dezvoltarea SIS II 
ar fi trebuit oprită. Proiectul ajunse ‑
se totuși într‑un punct decisiv și, în 
februarie 2009, Președinția Consiliului 
a solicitat o examinare atentă a altor 
scenarii posibile59.61 
Totuși, nicio decizie luată cu privire 
la continuarea sau la abandonarea 
proiectului nu s‑a bazat pe o analiză 
a costurilor și a beneficiilor. Doar 30 % 
dintre respondenții la chestionar 
considerau că exista un mecanism 
eficace pentru luarea unei astfel de 
decizii (a se vedea figura 12 ). Comisia 
nu a reevaluat costurile totale (inclusiv 
costurile aferente dezvoltării sisteme ‑
lor naționale) și beneficiile preconizate 
ale SIS II (inclusiv contribuția sistemu ‑
lui la consolidarea securității Uniunii 
Europene). Comisia nu a demonstrat că 
proiectul rămânea în continuare o pri ‑
oritate organizațională care prezenta 
un randament mai mare al investițiilor 
decât orice alte opțiuni. Doar 38 % 
dintre respondenții la chestionarul de 
audit considerau că beneficiile pre ‑
conizate ale SIS II justificau costurile 
finale ale dezvoltării sale (a se vedea 
figura 12 ).
62 
Cu toate că nu a reevaluat costurile to ‑
tale și beneficiile SIS II, Comisia a con ‑
tribuit, în mai 2009, la o comparație cu 
scenariul alternativ al SIS 1+RE, care 
implica modificarea SIS 1+R pentru 
a include funcțiile SIS II60. S‑a recunos ‑
cut astfel, pentru prima dată, că exista 
o alternativă la SIS II61. Comisia a recu ‑
noscut faptul că implicațiile financiare 
pentru proiectele naționale SIS II ale 
țărilor membre erau considerabile, 
dar comparația nu includea costuri ‑
le dezvoltării sistemelor naționale62. 
În opinia a cinci dintre cele șase țări 
membre intervievate în cursul auditu ‑
lui, comparația înclina în mod injust în 
favoarea menținerii SIS II. Potrivit aces ‑
tor țări membre, comparația a subesti ‑
mat timpul și costurile necesare pentru 
a finaliza SIS II și a pus accentul pe 
dificultățile pe care le implica trecerea 
la SIS 1+RE.59 Documentul 6067/09 al 
Consiliului, 3.2.2009, Notă din 
partea Președinției privind 
măsurile de implementare 
a SIS II.
60 Documentul 10005/09 al 
Consiliului din 20 mai 2009, 
Notă din partea Președinției 
și a serviciilor Comisiei 
către Comitetul prevăzut la 
articolul 36, Report on the 
further direction of SIS II  (Raport 
privind orientarea viitoare 
a SIS II) și SEC(2010) 436 final.
61 Toate opțiunile analizate, 
de exemplu în Documentul 
de lucru al serviciilor 
Comisiei din 31 august 2006 
privind reprogramarea 
globală a SIS II, se bazau pe 
continuarea dezvoltării SIS II. 
În noiembrie 2006, Comisia 
a insistat asupra faptului că 
nu era posibil din punct de 
vedere tehnic să fie adăugate 
noi funcții la SIS 1. A se vedea 
Camera Lorzilor, Comisia 
pentru Uniunea Europeană, 
Al 9‑lea raport din sesiunea 
2006 ‑2007, Sistemul de 
Informații Schengen II (SIS II), 
Raport însoțit de elemente 
de probă, 2 martie 2007, 
răspunsul la întrebarea 441.
62 Concluziile Consiliului Justiție 
și Afaceri Interne, 26 și 
27 februarie  2009.
36 Observații
63 
În iunie 2009, Consiliul a decis să con ‑
tinue dezvoltarea SIS II63. Au fost însă 
introduse două teste de referință și un 
mecanism pentru a anula contractul de 
dezvoltare și a trece la scenariul alter ‑
nativ al SIS 1+RE în cazul în care vreunul 
dintre teste se solda cu un eșec64.Secțiunea 4 – Comisia 
a utilizat experiența 
dobândită în prima parte 
a proiectului pentru 
a finaliza SIS II și pentru 
a pregăti viitoare proiecte
Criterii de audit
64 
În cadrul auditului, s‑a urmărit să se 
afle dacă Comisia efectuase o evaluare 
a proiectului SIS II. S‑a analizat dacă 
lecțiile învățate din experiența gestio ‑
nării SIS II au fost aplicate în etapele ul ‑
terioare ale proiectului, la alte proiecte 
IT ale Comisiei și în cadrul noii agenții 
pentru sistemele informatice la scară 
largă (eu‑LISA).
Comisia a aplicat în faza 
finală a proiectului lecțiile 
învățate în prima parte 
a acestuia
65 
Comisia a utilizat cunoștințele, 
experiența și înțelegerea dobândite 
în prima parte a proiectului pentru 
a finaliza cu succes faza finală a pro ‑
iectului. Chestionarul de audit a pus în 
evidență o diferență clară între prima 
parte a proiectului până în 2009 și faza 
finală a acestuia, începând din 2010. 
Figura 13  prezintă modul în care Co ‑
misia și‑a schimbat abordarea în faza 
finală a proiectului pentru a elimina 
cauzele care au provocat întârzierile și 
creșterile de costuri și pentru a finaliza 
SIS II. Două dintre cele șase țări mem ‑
bre intervievate au observat că faza 
finală a proiectului a fost gestionată 
într‑un mod adecvat pentru un proiect 
IT de mari dimensiuni.63 Documentul 10708/09 al 
Consiliului din 5 iunie 2009, 
Concluziile Consiliului privind 
orientarea viitoare a SIS II.
64 Sistemul a trecut primul test 
de referință în martie 2010 și 
pe cel de al doilea în mai 2012.
37 Observații
Comisia a aplicat deja lecțiile 
învățate în urma dezvoltării 
SIS II în cadrul altor proiecte
66 
Comisia nu a realizat o evaluare forma ‑
lă împreună cu reprezentanții tuturor 
părților interesate pentru a identifica 
lecțiile învățate în urma gestionării 
proiectului. Cu toate acestea, Comisia 
a aplicat unele lecții învățate din gesti ‑
onarea SIS II în cadrul altor proiecte ale 
sale, în diferite moduri:(a) prin intermediul orientărilor pri ‑
vind gestionarea de proiecte;
(b) prin comunicări conținând conclu ‑
zii generale formulate în urma pro ‑
iectului SIS II, care trebuie aplicate 
în contextul dezvoltării viitoarelor 
sisteme IT din spațiul de libertate, 
securitate și justiție;
(c) prin măsuri specifice deja luate în 
cadrul planificării viitoarelor siste ‑
me IT de mari dimensiuni.Figura 13Lecții învățate din eșecurile primei părți a proiectului
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza chestionarului trimis părților interesate din cadrul SIS II.Cauze ale întârzierilor și ale creșterii  
costurilor în proiectul SIS IISchimbarea de abordare în faza finală a  
proiectului, începând din  2010
Termen‑limită nerealistTermenul‑limită stabilit în iunie  2010 pentru 
finalizarea proiectului, și anume luna martie 2013, 
era realist și a fost respectat.
Comisia nu dispunea de expertiza necesară pentru 
a gestiona în mod eficace activitatea de dezvoltare 
externalizatăComisia a alocat mai multe resurse pentru proiect 
și a putut recruta personal cu experiența necesară 
(de exemplu, din cadrul SIS II, de la DG Impozitare și 
Uniune Vamală și din țările membre).
Relațiile dintre unele țări membre și Comisie au fost 
nesatisfăcătoare și nu s‑a reușit implicarea acestor 
țăriComparația realizată în 2009 cu SIS 1+RE 
a furnizat o serie de justificări suplimentare pentru 
continuarea investițiilor.
Crearea Consiliului pentru gestionarea programului 
global în 2009 a permis Comisiei să valorifice într‑o 
mai mare măsură experiența utilizatorilor finali din 
țările membre.
Instabilitatea cerințelor privind sistemulCerințele privind sistemul au rămas stabile pe 
parcursul fazei finale a proiectului.
38 Observații
67 
Cea mai recentă metodologie de 
gestionare de proiecte  folosită de 
Comisie (PM22)65 pune accentul pe pro ‑
ceduri care nu au fost folosite în cadrul 
proiectului SIS II, cum ar fi:
(a) rolul important al administratoru ‑
lui activității în asigurarea îndepli ‑
nirii nevoilor utilizatorilor;
(b) aprobarea dată de către comitetul 
de coordonare a proiectului cu 
privire la trecerea proiectului prin 
„punctele de control” ( approval 
gates ) la sfârșitul fazelor de inițiere, 
de planificare și de executare.
68 
Comunicarea  2011(680) privind fronti ‑
erele inteligente66 a insistat asupra fap ‑
tului că lecțiile învățate din dezvolta ‑
rea unor proiecte informatice de mari 
dimensiuni, cum ar fi SIS II, trebuie să 
fie luate în considerare pentru dezvol ‑
tarea sistemului de intrare/ieșire (EES) 
și a programului de înregistrare a pasa ‑
gerilor (RTP). Comunicarea  2010/385 
privind o prezentare generală asupra 
modului de gestionare a informațiilor 
în spațiul de libertate, securitate și 
justiție67 descrie modul în care Comisia 
ar urma să dezvolte viitoarele sisteme 
IT. Exemplul SIS II este utilizat în aceas ‑
tă comunicare pentru a sublinia urmă ‑
toarele două învățăminte principale:
(a) necesitatea ca cerințele să fie pre ‑
văzute în legislație înainte de înce ‑
perea activităților de dezvoltare;
(b) importanța unei structuri de 
guvernanță eficace.69 
În planificarea proiectului privind fron ‑
tierele inteligente, Comisia a luat deja 
următoarele măsuri concrete , care 
reflectă lecțiile învățate din proiectul 
SIS II:
(a) Fișele financiare legislative pen ‑
tru sistemul de intrare/ieșire și 
pentru programul de înregistrare 
a pasagerilor preconizau acoperi ‑
rea costurilor aferente dezvoltării 
sistemelor naționale din bugetul 
UE.
(b) Noua agenție pentru sistemele in ‑
formatice la scară largă (eu‑LISA)68, 
care a devenit responsabilă de 
gestionarea și întreținerea SIS II 
după lansarea sa, are misiunea 
de a reuni expertiza necesară 
pentru dezvoltarea viitoarelor 
sisteme și de a limita astfel riscul 
apariției unor probleme cum ar fi 
cele survenite în cursul dezvoltării 
SIS II69. 68 % dintre respondenții la 
chestionarul de audit considerau 
că înființarea acestei noi agenții 
va facilita dezvoltarea viitoarelor 
sisteme IT de mari dimensiuni. Cu 
toate acestea, toate țările membre 
intervievate în cursul auditului au 
subliniat faptul că relațiile cu țările 
membre vor reprezenta o pro ‑
vocare importantă pentru noua 
agenție. Dat fiind că este vorba 
de o agenție de reglementare, ea 
nu face obiectul mecanismelor 
interne ale Comisiei de guvernanță 
în materie de IT70.65 PM2 este metodologia de 
gestionare de proiecte 
recomandată direcțiilor 
generale de către DG 
Informatică începând din 2011.
66 COM(2011) 680 final din 
25 octombrie 2011.
67 COM(2010) 385 final din 
20 iulie  2010.
68 Regulamentul (UE) 
nr. 1077/2011 din 
25 octombrie 2011 de 
instituire a Agenției 
Europene pentru gestionarea 
operațională a sistemelor 
informatice la scară largă în 
spațiul de libertate, securitate 
și justiție (JO L 286, 1.11.2011, 
p. 1).
69 COM(2011) 680 final.
70 În documentul SEC(2012) 492 
intitulat „e‑Commission 
2012 ‑2015” se afirmă că toate 
sistemele informatice din 
cadrul Comisiei, inclusiv din 
cadrul birourilor și al agențiilor 
executive , finanțate fie din 
bugetul operațional, fie din 
bugetul administrativ, fac 
obiectul mecanismelor de 
guvernanță IT ale Comisiei.
39
 Concluzii și recomandări
70 
Consiliul a încredințat Comisiei sarcina 
de a dezvolta SIS II și a stabilit luna 
decembrie 2006 ca dată‑țintă pentru 
finalizarea sistemului, scopul urmărit 
fiind acela de a se permite țărilor care 
urmau să adere la UE în 2004 să devină 
parte a spațiului Schengen. Comisia 
a finalizat însă sistemul central în 
aprilie 2013, cu o întârziere de peste 
șase ani față de data planificată inițial 
și la un cost de opt ori mai mare decât 
bugetul inițial. Întârzierile înregistrate 
și depășirea costurilor se explică, pe 
de o parte, prin contextul dificil de 
guvernanță care a limitat capacitatea 
Comisiei de a rezolva problemele 
operaționale, și, pe de altă parte, prin 
deficiențele în gestionarea proiectului 
de către Comisie. Aceste probleme au 
afectat, în special, prima parte a pro ‑
iectului, până în 2009:
(a) Termenul inițial de finalizare a pro ‑
iectului nu era realist (a se vedea 
punctele 9 ‑12).
(b) Comisia nu și‑a actualizat pro ‑
iectul de buget global din 2003 
decât în 2010 (a se vedea 
punctele 34 ‑37).
(c) Cerințele privind sistemul au evo ‑
luat în cursul proiectului pentru 
a răspunde nevoilor utilizatorilor 
și nu au fost suficient de stabile 
înainte de faza finală a proiec ‑
tului, începută în 2010. Sistemul 
aflat în prezent în funcțiune are 
o capacitate mult mai mare decât 
cel prevăzut în 2001 (a se vedea 
punctele 29 ‑32 și 42 ‑43).(d) La început, Comisia nu a alocat sufi ‑
cient personal cu expertiza necesa ‑
ră pentru a gestiona în mod eficace 
activitatea de dezvoltare externali ‑
zată (a se vedea punctele 13 ‑20).
(e) În prima parte a proiectului, prin ‑
cipalul contractant responsabil 
de dezvoltare a livrat un sistem 
cu performanțe nesatisfăcătoare 
(a se vedea punctele 39 ‑41).
(f) Relațiile de lucru dintre unele țări 
membre și Comisie au fost nesa ‑
tisfăcătoare la început. Înainte să 
înființeze Consiliul pentru gestio ‑
narea programului global în 2009, 
Comisia nu a reușit să valorifice 
experiența tuturor utilizatorilor 
finali (a se vedea punctele 21 ‑25).
(g) Nu era clar pentru toate părțile 
interesate cine lua deciziile‑cheie 
(a se vedea punctele 26 ‑28).
(h) Comisia a crescut valoarea prin ‑
cipalului contract de dezvoltare 
de la 20 de milioane de euro 
la 82 de milioane de euro prin 
intermediul unor acte adiționale 
negociate. Această procedură 
este prevăzută de Regulamentul 
financiar, dar există un risc inerent 
tuturor procedurilor negociate ca 
prețul plătit să nu fie competitiv (a 
se vedea punctele 44 ‑49).
40 Concluzii și recomandări
71 
După ce Comisia a devenit responsa ‑
bilă pentru proiect în 2001, justificarea 
economică actualizată pe care a pre ‑
zentat‑o pentru SIS II nu a inclus o exa ‑
minare riguroasă a tuturor costurilor și 
beneficiilor preconizate. Pe parcursul 
proiectului, au existat modificări im ‑
portante la nivelul costurilor și al bene ‑
ficiilor preconizate. Estimarea inițială 
indicativă a costurilor care urmau să 
fie plătite de la bugetul UE pentru 
sistemul central subestima în mod con ‑
siderabil valoarea reală a investițiilor 
necesare (a se vedea figura 8 ). Luând 
în calcul și costul sistemelor naționale, 
costurile totale se ridicau la aproxima ‑
tiv 500 de milioane de euro la sfârșitul 
proiectului. Deși SIS II oferă noi funcții 
și o capacitate crescută, principalul 
beneficiu preconizat inițial (conectarea 
numărului mai mare de țări membre 
după extindere) a devenit mai puțin 
relevant în condițiile în care SISone4all 
a fost implementat în 2007. Totuși, în 
pofida acestor schimbări, deciziile de 
a continua proiectul au fost luate fără 
ca justificarea economică pentru SIS II 
să fie reevaluată în mod riguros pentru 
a se demonstra că proiectul era în 
continuare o prioritate organizațională 
care prezenta un randament mai mare 
al investițiilor decât orice alte opțiuni 
(a se vedea punctele 50 ‑63).72 
Comisia a învățat din experiența 
dobândită în prima parte a proiectului 
și a folosit aceste învățăminte pentru 
a‑și schimba abordarea în faza finală 
a proiectului și pentru a finaliza SIS II. 
În plus, deși nu a realizat o evaluare 
formală a proiectului, Comisia a aplicat 
deja unele lecții învățate în urma dez ‑
voltării SIS II în pregătirea altor proiec ‑
te IT de mari dimensiuni (a se vedea 
punctele 64 ‑69).
41 Concluzii și recomandări
Recomandarea 1
Comisia ar trebui să fixeze calendarul 
proiectelor de dezvoltare a sistemelor 
IT de mari dimensiuni pe baza unei 
analize tehnice a sarcinilor care trebuie 
îndeplinite, luând în considerare riscu ‑
rile și complexitatea proiectului.
Recomandarea 2
Comisia ar trebui să includă toate pro ‑
iectele IT de mari dimensiuni aflate sub 
responsabilitatea sa în mecanismele 
sale interne de guvernanță în mate ‑
rie de IT. Nu ar trebui să existe nicio 
diferență între proiectele IT finanțate 
din bugetele operaționale și cele 
finanțate din bugetul administrativ. 
Comisia ar trebui să implice experți din 
domeniul IT din DG Informatică sau 
din alte direcții generale la începutul 
proiectelor informatice de mari di ‑
mensiuni. Comisia ar trebui să includă 
un reprezentant al DG Informatică în 
comitetul de coordonare a proiectului. 
Atunci când externalizează activități 
de dezvoltare, Comisia ar trebui să se 
asigure că valorifică pe deplin experti ‑
za internă pentru a gestiona contrac ‑
tul și a supraveghea în mod eficace 
activitatea contractantului responsabil 
de dezvoltare, în vederea reducerii la 
minimum a riscului de performanțe 
nesatisfăcătoare.
Recomandarea 3
Comisia ar trebui să se asigure că 
reprezentanții utilizatorilor sistemului 
înțeleg și iau în considerare nevoile 
operaționale și cerințele utilizatorilor 
finali.Recomandarea 4
Comitetul de coordonare a proiectului 
ar trebui să aprobe trecerea acestuia 
prin „punctele de control” către urmă ‑
toarea fază importantă. Înainte de a se 
trece de la faza de inițiere a proiectu ‑
lui la cea de planificare, comitetul de 
coordonare a proiectului și organismul 
relevant de guvernanță IT din cadrul 
Comisiei ar trebui să aprobe justifica ‑
rea economică.
Justificarea economică ar trebui să 
includă alte scenarii posibile, o analiză 
costuri‑beneficii cuprinzătoare care să 
identifice costurile totale ale proiec ‑
tului și un plan de resurse care să pre ‑
cizeze resursele de personal necesare 
pentru componenta reprezentată de 
utilizatori și pentru componenta IT.
Justificarea economică ar trebui să fie 
actualizată constant și reaprobată în 
cazul în care apar schimbări majore în 
ceea ce privește costurile proiectului, 
beneficiile preconizate, riscurile sau 
celelalte opțiuni posibile.
Recomandarea 5
Comisia ar trebui să documenteze 
deciziile majore legate de proiecte 
într‑un registru al deciziilor, astfel încât 
acestea să fie ușor de urmărit.
Recomandarea 6
Atunci când un proiect necesită 
dezvoltarea unor sisteme diferite, dar 
dependente, de către diverse părți in ‑
teresate, Comisia ar trebui să se asigu ‑
re că este implementată o gestionare 
eficace generală pentru coordonarea 
întregului proiect.
42 Concluzii și recomandări
Recomandarea 7
Comisia ar trebui să se asigure că con ‑
tractele pentru dezvoltarea de sisteme 
IT de mari dimensiuni conțin prețuri 
pentru pachete de lucru mai mici, de ‑
finite cu atenție, care pot fi utilizate ca 
bază pentru ajustarea proiectului fără 
să fie necesare renegocieri. În plus, 
Comisia ar trebui să dezvolte sisteme 
IT de mari dimensiuni utilizând modu ‑
le constitutive interconectate care să 
poată fi ușor de reutilizat, de exemplu 
pentru a transfera activitatea finaliza ‑
tă de la un contractant la altul. Deși 
necesită investiții în proiectare, această 
abordare de dezvoltare de software  
bazată pe module componente reduce 
la minimum impactul modificării 
cerințelor și permite valorificarea 
progreselor tehnologice, precum și 
evitarea blocajelor tehnice în relația cu 
contractanții.Recomandarea 8
Comisia ar trebui să transmită con ‑
cluziile pe care le‑a desprins în urma 
auditului efectuat de Curte direcțiilor 
generale, instituțiilor UE, agențiilor 
și celorlalte organisme ale Uniunii. 
Comisia ar trebui să evalueze dacă au 
fost obținute beneficiile preconizate 
ale SIS II.
Prezentul raport a fost adoptat de Camera IV, condusă de domnul Louis GALEA, 
membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 18 martie 2014.
Pentru Curtea de Conturi
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
Președinte

43
 Anexă
Cronologia SIS II
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.Anexă
1985
Semnarea 
Acordului 
Schengen
Iunie 2010:
termenul-limită 
modi/f_icatDec. 2008: 
termenul-limită 
modi/f_icat
SIS II în construc/uni021BieSIS II în construc/uni021BieSIS 1+R2Iunie 2010
Consiliul aprobă 
faza /f_inală 
a proiectuluiDec. 2006: 
termenul 
/f_ixat
ini/uni021Bial
2011
 Reprogramare 
în Java
SIS 1+R22006
Hardware-ul este 
reînnoit
SIS 1+R1996
/uni021Aările Schengen 
decid să dezvolte 
SIS II
SIS I+RESIS 1+RSIS 1
Mai 2012
Al doilea test de 
referin/uni021Bă reușitMartie 2010
Primul test de 
referin/uni021Bă reușitSIS II în construc/uni021BieSIS II în construc/uni021BieSIS II în construc/uni021BieSIS 1+SIS 1+RCONTEXT
ÎNCEPUTURILE SIS II
Aprilie 
2013: 
lansarea 
SIS IIOctombrie 2011
Regulamentul (UE) nr. 1077/2011 
de instituire a Agen/uni021Biei europene 
pentru gestionarea opera/uni021Bională 
a sistemelor informatice la scară largă2009
Comisia în/f_iin/uni021Bează Consiliul 
pentru gestionarea 
programului global (GPMB)
Iunie 2009 
Concluziile Consiliului: 
se convine asupra SIS 1+RE 
ca op/uni021Biune de rezervăDecembrie 2007
Este lansat 
SISone4all pentru 
a include 9 noi /uni021Bări 
membreMosela
„Prin/uni021Besa Marie-Astrid”1990
Conven/uni021Bia de punere în aplicare 
a Acordului Schengen – 
prevede Sistemul de Informa/uni021Bii 
Schengen (SIS)
2006
Regulamentul (CE) 
nr. 1987/2006 privind în/f_iin/uni021Barea, 
func/uni021Bionarea și utilizarea SIS II2001
Regulamentul (CE)
nr. 2424/2001 
încredin/uni021Bează Comisiei 
responsabilitatea 
dezvoltării SIS II
2001
SIS 1+ include /uni021Bările 
nordice Nov. 2004 – ian. 2005
Activitate suspendată 
din cauza contesta/uni021Biei 
depuse de un ofertant 
respinsOctombrie 2004
Contractul este 
semnat cu 
Hewlett Packard 
SteriaSIS 11995
Este creat spa/uni021Biul Schengen 
și SIS 1 devine opera/uni021Bional 
Decembrie 2008
Testele opera/uni021Bionale
ale sistemului eșuează
44
IV (b)
Comisia a prezentat un proiect de buget realist în 
2010, imediat ce a dispus de informații complete, în 
special în ceea ce privește cerințele privind sistemul.
IV (c)
Una dintre cauzele întârzierilor și ale creșterii costu ‑
rilor a fost faptul că cerințele privind sistemul s‑au 
modificat în mod constant (în cea mai mare parte 
în urma cererilor statelor membre). De asemenea, 
acest lucru a avut un impact enorm asupra unor 
aspecte legate de contractul de gestionare a pro ‑
iectului, deoarece a implicat mai multe revizuiri ale 
contractului, care, în schimb, nu au facilitat relația 
cu contractantul, care s‑a confruntat în mod con ‑
stant cu modificări ale cerințelor.
IV (d)
A existat un deficit de personal la nivelul întregului 
domeniu de politică, care s‑a accentuat foarte rapid.
IV (f)
Relațiile de lucru dintre Comisie și unele state mem ‑
bre au fost încordate uneori în timpul fazei inițiale 
a proiectului SIS II.
Cu toate acestea, DG Afaceri Interne, pe baza 
aceluiași contract și cu aceiași contractanți, a livrat 
un alt sistem informatic la scară largă (VIS) într‑o 
atmosferă constructivă și armonioasă de lucru cu 
statele membre și fără ambiguități/provocări pentru 
procesul decizional. Același lucru se poate spune și 
despre dezvoltarea Eurodac.
Relația cu comunitatea SIS a fost mai dificilă dintr‑o 
serie de motive, cum ar fi faptul că exista un sis ‑
tem anterior, structura complexă de guvernanță, 
considerații de politică legate de abordarea gene ‑
rală a unor state membre cu privire la extinderea 
spațiului Schengen.
Structura de guvernanță a fost complexă, aceasta 
reflectând atât cerințele legislative, cât și nevoile în 
continuă evoluție ale părților interesate.Sinteză
II
Dezvoltarea SIS II a fost inițiată în temeiul unui cadru 
juridic și instituțional foarte special, care se aplica la 
momentul respectiv în acest domeniu de politică. 
Consiliul a luat decizia de a dezvolta SIS II din proprie 
inițiativă și fără o propunere din partea Comisiei.
Multe cerințe nu au fost prevăzute de la început, dar 
au fost adăugate mai târziu. Acestea nu au fost, prin 
urmare, estimate în mod corespunzător de Consiliu 
la stabilirea termenului‑limită sau a bugetului.
III
Faptul că SIS II nu a fost livrat la termenul‑limită 
și în conformitate cu bugetul estimativ stabilit în 
2001 este, fără îndoială, un fapt cunoscut de ceva 
vreme. Cu toate acestea, sistemul livrat a fost foarte 
diferit de cel prevăzut. Comisia consideră că SIS II 
funcționează în mod adecvat și răspunde nevoilor 
utilizatorilor.
IV
Comisia a raportat în detaliu, în repetate rânduri, 
că sistemul ar putea fi livrat mai târziu și la un cost 
mai mare decât cel planificat și proiectat inițial. De 
asemenea, aceasta a explicat că principala cauză au 
constituit‑o modificările substanțiale ale cerințelor 
privind sistemul.
IV (a)
Termenul pentru proiectul inițial a fost fixat de  
Consiliu pe baza propriilor analize și fără 
o contribuție din partea Comisiei.
Comisia a atras atenția statelor membre, în comu ‑
nicările din 2001 și 2003, asupra riscurilor pe care 
le comporta acest termen și asupra ipotezelor care 
ar fi trebuit să fie îndeplinite (și care, până la urmă, 
nu au fost îndeplinite) în cazul în care se menținea 
termenul respectiv.Răspunsul Comisiei
Răspunsul Comisiei 45
VII (h)
Comisia poate accepta această recomandare. 
Învățămintele desprinse în urma auditului Curții 
vor fi comunicate celorlalte direcții generale atât la 
nivel tehnic, cât și la nivelul conducerii, și vor fi dise ‑
minate către agențiile relevante, inclusiv eu‑LISA, 
prin intermediul rețelelor adecvate.
Impactul SIS II va fi evaluat în 2016 (după trei ani de 
funcționare a SIS II), conform dispozițiilor actelor 
legislative care constituie temeiul juridic [artico ‑
lul 50 alineatele (4) și (5) din Regulamentul (CE) 
nr. 1987/2006 și articolul 66 alineatele (4) și (5) din 
Decizia 2007/533/JAI].
Introducere
01
Sistemul de Informații Schengen inițial (SIS 1) a fost 
dezvoltat în cadrul unui proiect interguverna ‑
mental condus de Franța și a devenit operațional 
în 1995 (și în acest caz, mult mai târziu decât 
se prevăzuse inițial). Aceasta a funcționat, fiind 
administrat de către Franța, până în luna mai 2013, 
dată la care a fost înlocuit de SIS II. Totuși, și arhi ‑
tectura și funcționalitățile sistemelor diferă în mod 
substanțial.
Comisia consideră că o comparație între terme ‑
nul inițial și data efectivă a livrării ar trebui să țină 
seama de diferența semnificativă dintre natura 
sistemului planificat inițial și cea a sistemului livrat.
02
La un an după ce SIS 1 a început să funcționeze, 
țările din spațiul Schengen au decis, în decembrie 
1996, să înceapă lucrările pentru definirea ele ‑
mentelor și a cerințelor unui SIS II. Consiliul a luat 
decizia de a dezvolta SIS II pe baza unui studiu de 
fezabilitate efectuat în 1998 și a organizat o serie de 
consultări între statele membre care au culminat cu 
inițiativa suedezo‑belgiană, care a constituit baza 
pentru primul temei juridic al SIS II.IV (g)
Pe parcursul proiectului SIS II, Comisia a respectat 
pe deplin normele Regulamentului financiar și 
a negociat în interesul superior al bugetului Uniunii.
V
Justificarea economică inițială a fost analizată în 
Consiliu, Comisia neîndeplinind un rol formal. Pe 
durata de viață a proiectului, acesta a făcut obiec ‑
tul unei proceduri de codecizie, iar colegislatorii 
au confirmat că SIS II a continuat să fie o prioritate 
absolută, în pofida problemelor întâlnite.
Comisia a reevaluat în mod sistematic estimările 
costurilor în principalele etape ale proiectului 
atunci când acest lucru era justificat de apariția 
unor elemente noi și a comunicat întotdeauna, în 
mod transparent, cu privire la chestiunile bugetare, 
după cum se precizează la punctul 70 litera (b).
Nu a existat nicio cerință la adresa Comisiei privind 
estimarea sau urmărirea cheltuielilor naționale 
pentru SIS II.
VI
Comisia confirmă că, într‑adevăr, a desprins și a apli ‑
cat mai multe lecții‑cheie învățate în urma dezvol ‑
tării acestui sistem. Cu toate acestea, trebuie să se 
recunoască faptul că dezvoltarea și implementarea 
SIS II constituie un demers foarte specific, repetarea 
sa în cazul altor sisteme informatice fiind dificilă.
VII
Cea mai mare parte a recomandărilor Curții se referă 
la mecanismele de guvernanță în domeniul IT ale 
Comisiei, instituite din 2010.
Răspunsul Comisiei 46
Observații
09
Consiliul a luat decizia de a dezvolta SIS II pe baza 
unui studiu de fezabilitate efectuat în 1998 și 
a organizat o serie de consultări între statele mem ‑
bre care au culminat cu inițiativa suedezo‑belgiană 
care a constituit baza pentru primul temei juridic al 
SIS II. Decizia Consiliului a stabilit drept dată a lan ‑
sării sfârșitul anului 2006. Comisia nu a îndeplinit 
niciun rol formal în cadrul procesului legislativ.
Pe lângă faptul că, începând cu 2001, a prezentat 
în fiecare raport anual de activitate progresele 
și principalele dificultăți ale proiectului, Comisia 
a atras atenția statelor membre, în comunicările din 
2001 și 2003, asupra riscurilor pe care le comporta 
acest termen și asupra ipotezelor care ar fi trebuit 
să fie îndeplinite (și care, până la urmă, nu au fost 
îndeplinite) în cazul în care se menținea termenul 
respectiv.
Atât comunicarea din 2001 [COM(2001) 720], cât și, 
ulterior, în detaliu, studiul de fezabilitate efectuat de 
un contractant extern au evaluat cu atenție nevoile 
activităților pe care noul sistem trebuia să le asigure, 
opțiunile tehnice și impactul acestora, calendarul 
proiectului și bugetul său, precum și riscurile și cons ‑ 
trângerile pe care le implica dezvoltarea sa.
Pe această bază, Consiliul a optat, în 2003, pentru 
una dintre propunerile de opțiuni de implementare 
(dar nu cea recomandată de studiul de fezabilitate) 
pentru a continua proiectul.
Cadrul juridic SIS II nu a fost finalizat până la 
sfârșitul lui 2006.
10
Termenul stabilit inițial de Consiliu nu a fost, 
într‑adevăr, realist, dat fiind că acesta a fost stabilit 
în primul rând pe baza unor considerente politice, 
mai degrabă decât pe baza unui set stabil de cerințe 
privind sistemul și a unei analize tehnice riguroase 
a volumului de lucru.Statele membre au acționat într‑un cadru intergu ‑
vernamental, iar Comisia nu a fost implicată.
Odată ce a primit sarcina dezvoltării SIS II, Comisia 
a lansat un studiu de fezabilitate pentru a evalua 
nevoile activităților pe care noul sistem trebuia să le 
asigure, opțiunile tehnice și impactul acestora, calen ‑
darul proiectului și bugetul său, precum și riscurile 
și constrângerile pe care le implica dezvoltarea sa. 
Acest studiu de fezabilitate a fost realizat de o socie ‑
tate de consultanță în 2003. Pe această bază, Consi ‑
liul a optat pentru una dintre propunerile de opțiuni 
de implementare (dar nu cea recomandată de studiul 
de fezabilitate) pentru a continua proiectul.
03
Deși este adevărat că motivele principale pentru 
dezvoltarea SIS II au fost necesitatea de a conecta 
noile țări membre ale spațiului Schengen și de 
a beneficia de cele mai recente evoluții tehnologice, 
evenimente politice importante, cum ar fi atacurile 
din septembrie 2001, au modificat domeniul de 
aplicare al proiectelor, iar sistemul final este în mare 
măsură diferit de cel prevăzut inițial.
Sfera și abordarea auditului
05
Motivele întârzierilor și ale cheltuielilor mai mari 
decât se prevăzuse inițial, precum și dificultățile 
întâmpinate în cadrul proiectului au fost raportate 
de către Comisie, inclusiv în fiecare raport anual de 
activitate al Direcției Generale Justiție, Libertate și 
Securitate și, ulterior, din 2001, al Direcției Generale 
Afaceri Interne.
Răspunsul Comisiei 47
16
În ceea ce privește nivelul de expertiză al echipei, 
Comisia ar dori să reamintească faptul că echipa 
SIS II a fost formată în principal din personal prove ‑
nind de la fostele proiecte SIS 1 ale statelor membre 
sau din persoane care au lucrat pentru companii IT 
înainte de a deveni angajați ai Comisiei. Proiectul 
VIS a avut la dispoziție același nivel de expertiză. 
DG Informatică, DG Rețele de Comunicare, Conținut 
și Tehnologie și DG Întreprinderi și Industrie au fur ‑
nizat, de asemenea, un oarecare sprijin pentru DG 
Afaceri Interne, în special în primii ani ai proiectului. 
În plus, fusese semnat un contract special cu Unisys 
într‑un stadiu incipient al proiectului (aprilie 2002), 
pentru a compensa lipsa resurselor interne în mate ‑
rie de management al calității.
Comisia susține că respectivul contract a fost gestio ‑
nat cu eficacitate. De exemplu, de la început, Comisia 
a utilizat reuniunile săptămânale ale contractantului 
pentru a‑și exprima dezamăgirea față de calitatea 
rezultatelor și pentru a solicita acțiuni corective. Încă 
din octombrie 2005, Comisia a cerut (și a obținut) 
o schimbare a managerului de proiect al contrac ‑
tantului. Cu toate acestea, astfel cum s‑a evidențiat 
în raportul însoțit de elemente de probă al Camerei 
Lorzilor, menționat la nota de subsol 22, nivelul efec ‑
tivelor de personal a avut drept efect faptul că nu au 
putut fi anticipate și evitate rezultatele nesatisfăcă ‑
toare ale contractantului. După cum s‑a menționat în 
nota de subsol 21, Serviciul de Audit Intern al Comi ‑
siei (IAS) a constatat că nu exista suficient personal 
pentru gestionarea creșterii nivelului de externalizare.
17
Suspendarea contractului pentru câteva luni a fost 
consecința faptului că un ofertant a făcut uz de 
dreptul său de a contesta decizia de atribuire în fața 
Curții de Justiție. Evaluarea ofertelor a fost realizată 
în funcție de criteriile și metodologia publicate, care 
erau cunoscute și acceptate de toți ofertanții care 
deciseseră să participe.11
Fiecare calendar al SIS II s‑a bazat pe cele mai bune 
informații disponibile la momentul respectiv și 
a fost discutat în prealabil cu statele membre.
Ca urmare a adoptării temeiului juridic, singurul 
parametru din caietul de sarcini care a suferit modi ‑
ficări a fost dimensiunea sistemului, care este legată 
de utilizarea acestuia de către statele membre. Acest 
risc, care a fost evaluat pe întreaga durată a proiec ‑
tului avându‑se în vedere utilizarea de către noile 
state membre a SIS 1+, s‑a materializat, într‑adevăr, 
în urma unei utilizări mai intensive decât se preco ‑
nizase inițial. Cu toate acestea, chiar dacă SIS II ar fi 
fost livrat conform calendarului inițial adoptat de 
Consiliu în 2001, sistemul ar fi necesitat o actualizare 
a dimensiunii sale, de aceeași amploare ca cea pusă 
în aplicare în cadrul extinderii proiectului, efectuată 
în 2010 (a se vedea figura 7) (final delta).
14
Începând cu 16 decembrie 2002 a fost creată o nouă 
unitate, „Sisteme de informații la scară largă”, în 
cadrul DG Justiție, Libertate și Securitate, pentru 
a exploata sinergiile dintre proiectele IT importante 
în domeniile de politică justiție și afaceri interne: 
SIS II, Eurodac și VIS (Sistemul de Informații privind 
Vizele).
15
Comisia este de acord că proiectului nu i‑a fost alo ‑
cat personal suficient în primii ani și că cei care au 
lucrat la proiectul SIS II au dovedit spirit de angajare 
și competență, deși au fost suprasolicitați în mod 
constant. Rapoartele de activitate anuale succesive 
ale DG JLS au subliniat lipsa generală de personal cu 
care se confruntau în general DG‑ul și în special SIS II.
Cu toate acestea, Comisia nu consideră că rata de 
rotație a personalului a fost diferită de cea exis ‑
tentă în servicii comparabile ale Comisiei. În fapt, 
actorii‑cheie, precum responsabilul de program, au 
rămas aceiași de la început până la sfârșit.
Răspunsul Comisiei 48
19
Testele din 2008 ale sistemului operațional (care 
au eșuat) au reprezentat doar o fază a testării SIS II. 
Structura testelor SIS II a fost concepută pentru 
a permite o creștere progresivă a nivelului lor de 
complexitate. Cu o astfel de metodă de testare 
este inerent posibil să se identifice într‑o anumită 
etapă aspecte care nu fuseseră descoperite înainte 
(din cauza naturii testelor efectuate până la acel 
moment). Întregul scop este să se utilizeze diferi ‑
tele etape pentru a identifica (în mod ideal toate) 
problemele potențiale înainte ca sistemul să intre în 
funcțiune. Acest lucru s‑a întâmplat în 2008, precum 
și în cursul etapei finale a proiectului după 2009 
(întrucât metoda de testare a rămas neschimbată pe 
toată durata proiectului).
Posturile suplimentare primite începând cu 2007 
au permis echipei proiectului să recruteze mai mult 
personal cu experiență relevantă.
22
Comisia observă că Comitetul SISVIS s‑a ocupat, de 
asemenea, de VIS, ceea ce a redus timpul disponibil 
pentru a discuta pe tema SIS II. Acest lucru a fost 
frustrant pentru experții SIS II. De fapt, majoritatea 
problemelor care, în mod normal, ar fi trebuit să fie 
discutate în cadrul Comitetului SISVIS au fost  
de fapt discutate în cadrul grupului de lucru 
al Consiliului pentru SIS‑TECH, care a deținut 
responsabilități pentru aspecte legate de SIS 1. 
Multe aspecte tehnice legate de SIS II ar fi putut 
să aibă eventual impact asupra SIS 1, motiv pentru 
care multe state membre au insistat ca acestea să 
fie discutate și în cadrul grupului SIS‑TECH.Concluziile președintelui Curții de Justiție au fost 
adoptate în procedura privind acțiunile în înce ‑
tare în care Curtea de Justiție, prin definiție, nu ia 
o poziție definitivă decât după o procedură com ‑
pletă a contradictorialității, dar trebuie să ia o poziție 
preliminară pentru a emite un ordin și trebuie să facă 
acest lucru fără o audiere completă pe fond. Conclu ‑
ziile au, prin urmare, relevanță doar pentru procedura 
acțiunilor în încetare, dar nu permit să se deducă 
o poziție finală a Curții de Justiție și nu aduc, în nici 
un fel, atingere unei hotărâri definitive. Metoda de 
evaluare nu a fost astfel niciodată testată la Curtea de 
Justiție, întrucât solicitantul și‑a retras candidatura.
Evaluarea ofertelor a fost realizată în funcție de 
criteriile și de metodologia care au fost publicate.
Nu există nicio dovadă potrivit căreia calculul unei 
medii ponderate (sau nu) pentru punctajele artico ‑
lelor cu preț fix ar fi condus la un rezultat diferit. Din 
punct de vedere metodologic, nu există o soluție 
perfectă pentru luarea deciziilor pe baza unor ale ‑
geri bazate pe criterii multiple.
Comisia ar dori să declare faptul că a primit două 
oferte bune care aveau punctaje foarte apropi ‑
ate; decizia a fost luată cu respectarea normelor. 
Probabil că alte norme ar fi dus la o altă decizie, dar 
Comisia era obligată să respecte normele alese.
Răspunsul Comisiei 49
24 (c)
Comisia a încurajat și a organizat întâlniri directe 
între principalul contractant pentru dezvoltare și 
statele membre, dar, astfel cum se recomandă în 
metodologia proiectului IT și de către cele mai bune 
practici, acest contact/această interacțiune a tre ‑
buit să fie plasat(ă) într‑un cadru. Contractanții au 
fost prezenți la reuniunile comitetului și ale admi ‑
nistratorilor la nivel național ai proiectului, care 
au avut loc cel puțin o dată pe lună. A existat, de 
asemenea, un ciclu formal de revizuire pentru docu ‑
mente, permițând experților naționali să evalueze 
specificațiile tehnice care au fost ulterior prezentate 
în mod formal pentru aprobare Comitetului SISVIS.
În ceea ce privește divulgarea contractului, un 
membru al consorțiului HPS s‑a opus divulgării 
contractului.
24 (d)
Consiliul a decis că SIS II era necesar în 2001 și și‑a 
menținut această poziție în mai multe concluzii suc ‑
cesive ale Consiliului, care descriu în mod consec ‑
vent punerea în aplicare a SIS II drept „o prioritate 
absolută”.
25 (a)
După suspendarea testului sistemelor operaționale 
în 2008, din cauza unei serii de probleme cu sistemul 
central, Comisia a pus în aplicare o abordare globală 
de gestionare a programului SIS II, începând din ianu ‑
arie 2009. Aceasta a fost adoptată pentru a asigura 
coerența necesară între dezvoltarea sistemului cen ‑
tral și sistemele naționale [COM(2009)  133]. Aceasta 
a inclus un organism informal alcătuit dintr‑un număr 
limitat (opt) de experți ai statelor membre, desemnat 
drept „Comisia pentru gestionarea programului glo ‑
bal”, care a fost creat în scopul de a spori cooperarea 
și de a oferi sprijinul direct al statelor membre pentru 
proiectul central SIS II. Abordarea globală a fost 
salutată în concluziile Consiliului cu privire la SIS II din 
26‑27 februarie  2009.23
Contextul în care a fost dezvoltat proiectul SIS II a fost 
mai dificil decât cel în care a lucrat DG Impozitare și 
Uniune Vamală. A fost vorba de o serie de motive, 
cum ar fi faptul că SIS II s‑a bazat pe un sistem ante ‑
rior și a avut un sistem complex de guvernanță, pre ‑
cum și faptul că au existat considerente de politică 
legate de abordarea generală a unor state membre 
față de extinderea spațiului Schengen și că cerințele 
privind sistemul s‑au modificat permanent.
Caseta 2 
Contextele predominante pentru dezvoltarea sis ‑
temului NCTS și SIS II au diferit în mod substanțial 
în ceea ce privește provocările de natură politică 
și instituțională. În plus, dezvoltarea sistemului 
NCTS a avut loc într‑un mediu bazat pe o îndelun ‑
gată tradiție de cooperare cu statele membre (care 
a început în prima parte a anilor ’90). Încrederea 
reciprocă dintre toți partenerii implicați a fost spriji ‑
nită de rețelele stabilite cu mult înainte.
24 (a)
Comisia acceptă observația că nu a alocat personal 
suficient pentru proiect în stadiul incipient. Acest 
lucru a fost prezentat în mod foarte clar în raportul 
anual de activitate al direcției generale.
Comisia confirmă că nu a fost un utilizator final 
al sistemului și nici un utilizator final al VIS și al 
Eurodac. În consecință, a trebuit să se bazeze 
pe contribuțiile statelor membre care urmau a fi 
furnizate de delegațiile statelor membre în cadrul 
reuniunilor administratorilor la nivel național ai 
proiectului și în grupurile de lucru ad‑hoc, precum 
și de către experți ai statelor membre care au fost 
experți naționali detașați de statele membre pe 
lângă Comisie.
Răspunsul Comisiei 50
30
Comisia este de acord că modificările ulterioare ale 
cerințelor privind sistemul au impus modificări ale 
contractului de dezvoltare, ceea ce a contribuit la 
înregistrarea de întârzieri. Timpul necesar pentru 
a ajunge la un acord cu privire la cerințele privind 
sistemul și pentru a adopta instrumentele juridice 
corespunzătoare a fost în afara controlului său.
32
Redimensionarea capacității sistemului nu s‑a 
datorat întârzierilor, ci, dimpotrivă, a contribuit de 
fapt la acestea. Aceasta a survenit în principal din 
cauza numărului mai mare de tranzacții prezentate 
de statele membre decât cel pe care îl prevăzuseră 
inițial (demonstrând, prin urmare, indirect, valoarea 
adăugată a SIS). Această capacitate de creștere de 
7 ori (mai exact, capacitatea curentă a sistemului 
poate fi extinsă la 100 de milioane de înregistrări) 
a avut, de asemenea, în mod necesar un impact asu ‑
pra termenului‑limită și asupra costurilor. Din nou, 
aceasta demonstrează că instabilitatea cerințelor 
privind sistemul a fost cauza principală a întârzieri ‑
lor și a costurilor mai mari.
34
Comisia consideră că evoluția costurilor ar trebui să 
fie plasată în context. Fiecare estimare s‑a bazat pe 
un set de cerințe modificate. Cerințele privind SIS II 
și dimensiunea acestuia s‑au modificat în mod sem ‑
nificativ în cursul proiectului, în principal în urma 
cererilor statelor membre/utilizatorilor finali:
• SIS II a fost prevăzut inițial să intre în funcțiune 
cu maximum 15 milioane de înregistrări și a fost 
extins pentru a avea o capacitate de 70 (cu posi ‑
bilitatea de extindere în continuare la 100 de mi ‑
lioane de înregistrări, în funcție de nevoi);
• metoda de testare a fost revăzută și a inclus un 
test de conformitate pentru sistemul fiecărui stat 
membru;25 (b)
Personalul mai numeros pe care Comisia l‑a alocat 
proiectului după 2007 i‑a permis să îmbunătățească 
gestionarea proiectului și comunicarea.
26
Comisia sprijină integral concluziile Centrului de 
Studii Politice Europene (CEPS) privind structura com ‑
plexă de guvernanță pentru SIS II. Într‑adevăr, CEPS 
afirmă că „ ... chiar și după conferirea către Comisia 
Europeană a competenței de a gestiona proiectul SIS II, 
precum și în urma extinderii procedurii de codecizie care 
a consolidat și mai mult rolul legislativ al Comisiei și al 
Parlamentului European, statele membre (unele dintre 
acestea) nu au fost pregătite să cedeze controlul asupra 
unui instrument atât de important pentru securitate și 
gestionarea migrației . Au apărut strategii de menținere 
a controlului asupra proiectului, printre care proliferarea 
grupurilor de experți și propunerea ca SIS  1+RE să fie 
o alternativă «interguvernamentală» la SIS  II”.
28
Comisia nu poate decât să regrete că o mare parte 
dintre respondenții la chestionar nu cunoșteau 
structura decizională asupra căreia statele membre 
căzuseră de acord.
29
Comisia consideră că principala cauză a întârzierilor și 
a creșterii costurilor a fost faptul că cerințele privind 
sistemul s‑au modificat în mod constant (în cea mai 
mare parte în urma cererilor statelor membre). De 
asemenea, acest lucru a avut un impact major asupra 
unor aspecte legate de contractul de gestionare 
a proiectului, deoarece a implicat mai multe revizuiri 
ale contractului, care, în schimb, nu au facilitat relația 
cu contractantul care s‑a confruntat în mod constant 
cu schimbări ale cerințelor. De asemenea, aceasta 
a condus la creșterea volumului de muncă al Comisiei 
în ceea ce privește gestionarea contractelor.
Răspunsul Comisiei 51
41
Înainte de 2009, programul și structura de gestio ‑ 
nare a proiectului ale principalului contractant 
pentru dezvoltare nu au reușit, de mai multe ori, să 
respecte obligațiile contractuale. Comisia nu a ezi ‑
tat să solicite mai multe modificări ale structurii de 
gestionare a proiectului a contractantului principal.
42
Comisia este de acord că modificarea cerințelor 
privind sistemul a condus la creșterea costurilor. 
Aceasta a avut drept rezultat și întârzieri.
43
Exemplul Curții ilustrează impactul instabilității 
cerințelor privind sistemul.
44
Cea mai mare parte a creșterii costurilor determi ‑
nate de acestea (modificările 12, 13, 15) a corespuns 
schimbărilor majore ale cerințelor privind proiec ‑
tul, și anume: dimensiunea și capacitatea SIS II, 
performanța, abordarea privind migrația, metoda 
de testare și serviciile de sprijin acordate statelor 
membre pe durata testărilor sau sprijinul care urma 
să fie acordat pentru gestionarea operațională a sis ‑
temului. Comisia consideră că abordarea propusă, 
care prevede pachete de lucru, poate funcționa 
numai atunci când toate cerințele sunt cunoscute 
de la început. Din cauza instabilității cerințelor pri ‑
vind sistemul, acest lucru nu s‑a întâmplat în cazul 
de față. O abordare care prevede pachete de lucru 
nu ar fi împiedicat o creștere a costurilor legate 
de o altă configurare a rețelei sau de noi cerințe în 
materie de capacitate.• testele de referință 1 și 2 impuse de Consiliu 
au trebuit să fie adăugate la planul de testare 
existent, ceea ce a avut drept rezultat o durată 
mai mare și sarcini suplimentare care au condus 
la mai multe cheltuieli;
• noua abordare în materie de migrație după 2010, 
cerută de Consiliu, a inclus o soluție de rezervă 
care necesita un convertor capabil nu doar să 
convertească datele SIS  1 la SIS  II, dar, de aseme ‑
nea, să facă acest lucru în sens invers  – ceea ce, 
din nou, a condus la costuri suplimentare.
36
Comisia a încercat întotdeauna să prezinte o ima ‑
gine clară a costurilor, pe baza informațiilor dispo ‑
nibile. Acest lucru a fost realizat cu precădere în 
contextul procedurii bugetare anuale, precum și în 
fiecare raport privind progresele înregistrate în dez ‑
voltarea SIS II. Curtea dă ca exemplu rețeaua: faptul 
că, la cererea statelor membre, s‑a trecut la o infra ‑
structură special concepută pentru rețea, bazată pe 
o rețea privată virtuală (VPN) pentru s‑TESTA în loc 
să se utilizeze infrastructura existentă deja pentru 
s‑TESTA (domeniul euro), așa cum se prevăzuse 
inițial, a avut, într‑adevăr, un impact semnificativ 
asupra bugetului. Utilizarea domeniului euro, așa 
cum s‑a prevăzut inițial de către Comisie și așa cum 
se procedează în cazul Eurodac, ar fi implicat costuri 
mai reduse. Abia în 2005, după ce proiectul final 
al rețelei a fost cunoscut, Comisia a putut reevalua 
costurile rețelei, și a făcut această reevaluare cu 
rigurozitate, în cadrul COM(2005) 236. Cu toate aces ‑
tea, costurile rețelei au fost divulgate în fiecare an 
în proiectul de buget propus autorității bugetare.
40
Valoarea daunelor‑interese impuse contractantu ‑
lui a fost calculată după o evaluare aprofundată 
a situației contractuale atât de către Serviciul Juridic 
al Comisiei, cât și de către o firmă de avocatură 
externă. La momentul respectiv, această sumă 
a reprezentat valoarea maximă posibilă din punct 
de vedere legal.
Răspunsul Comisiei 52
49
Comisia consideră că negocierile privind modifica ‑
rea 15 s‑au desfășurat în conformitate cu cele mai 
bune practici pentru procedurile negociate.
Nu este relevant dacă prețurile propuse inițial de 
către contractant erau de două ori mai ridicate sau 
nu. Ceea ce este relevant este prețul final obținut 
în urma negocierilor și garanția juridică a celor mai 
bune prețuri pentru client în cazul în care ar fi apărut 
divergențe pe parcursul implementării/livrării. Faptul 
că au fost verificate de către Comisie prețurile unui 
eșantion de elemente în comparație cu cele utilizate 
de DG Informatică pentru contractele lor cadru con ‑
stituie o garanție suplimentară că, în cadrul procedu ‑
rii, a fost obținut cel mai bun preț posibil.
Comisia declară încă o dată că în opinia sa soluția 
utilizată a fost într‑adevăr solidă din punct de 
vedere financiar.
53
După cum observă Curtea, având în vedere că SIS II 
a fost un proiect informatic dezvoltat pentru statele 
membre, și nu pentru Comisie, acesta nu intra în 
domeniul de competență al schemei de guvernanță 
în domeniul IT a Comisiei instituită după 2004. 
Cu toate acestea, DG Informatică a participat în mod 
sistematic la reuniunile lunare ale Comisiei pen ‑
tru gestionarea proiectului (PMB) până la sfârșitul 
anului 2008, cu o singură întrerupere, între mai și 
octombrie 2008. În plus, au fost transmise informații 
anual către DG Informatică cu privire la dezvoltarea 
SIS II în cadrul exercițiului „schema directoare”.
54
După ce proiectul a intrat în responsabilitatea sa, 
Comisia a trebuit să demareze dezvoltarea SIS II 
pe baza unei justificări economice pregătite de 
Consiliu, care nu includea o evaluare aprofundată 
a tuturor costurilor, a beneficiilor preconizate și 
a alternativelor.Răspuns comun la punctele 45 și 46
Încă de la data primei modificări a contractului, 
Comisia identificase rațiunile de ordin tehnic (și 
anume o situație de blocaj tehnic cu câștigătorul 
contractului inițial) ca fiind un motiv pentru modi ‑
ficarea contractului prin intermediul unei proceduri 
negociate. Cu toate acestea, pentru prima modifi ‑
care, cele două opțiuni prevăzute de Regulamentul 
financiar, („opțiunea maximum 50 % pentru servicii 
suplimentare” și „opțiunea blocaj tehnic”) au fost în 
egală măsură justificate și relevante. În acest context, 
Comisia a ales să aplice prima opțiune pentru primele 
modificări. Comisia a ales a doua opțiune numai 
atunci când aceasta era singura cale posibilă.
47
Comisia consideră că, deși este preferabilă o abor ‑
dare pe bază de module constitutive atunci când 
aceasta poate fi aplicată și în special atunci când 
cerințele privind sistemul sunt stabile, în cazul SIS II 
acest lucru nu a fost posibil. În plus, SIS II este un 
sistem foarte complex și personalizat care include 
migrarea unui sistem anterior. O abordare pe bază 
de module constitutive ar fi condus la probleme 
semnificative pentru predare și, în cele din urmă, 
la o problemă de responsabilitate în cazul în care 
un contractant pentru un modul constitutiv ar fi 
putut evita asumarea responsabilității invocând 
probleme tehnice privind presupuse deficiențe ale 
altor module constitutive. Prin urmare, alegerea de 
a nu utiliza o abordare pe bază de module consti ‑
tutive a fost făcută în mod deliberat (și în deplină 
transparență, deoarece procedura de atribuire a fost, 
de asemenea, examinată de experții statelor mem ‑
bre). În plus, trebuie observat că, la data începerii 
proiectului, Comisia nu utiliza metodologia RUP .
48
Contractantul nu a avut rezultate satisfăcătoare în 
anumite etape ale contractului și din această cauză 
a plătit penalități conform contractului.
Răspunsul Comisiei 53
56
În ceea ce privește finanțarea dezvoltării la nivel 
național, Comisia a făcut eforturi considerabile în 
2011 pentru a reduce riscul de întârziere din cauza 
lipsei de resurse financiare pentru statele membre, 
invitând autoritățile naționale să acorde o mai mare 
prioritate proiectului SIS II în cadrul alocărilor lor 
naționale existente din Fondul pentru frontierele 
externe (FFE) și organizând o procedură de cereri 
de propuneri pentru acțiuni urgente în cadrul 
acțiunilor comunitare ale FFE prin care o sumă 
suplimentară de 7,5 milioane EUR era furnizată unui 
număr de 8 state membre care aveau cea mai mare 
nevoie de resurse suplimentare (țările cu alocări 
foarte reduse pentru FFE și/sau ale căror resurse 
FFE au fost absorbite de alte priorități‑cheie în 
domeniul frontierelor externe). Aceste proiecte au 
început la sfârșitul anului 2011.
57
Statele membre au raportat că SIS II a adus beneficii 
semnificative în termeni de performanță și capacitate.
Comisia confirmă că riscul de prejudiciu reputațional 
în cazul unui eșec al dezvoltării a devenit mai impor ‑
tant spre sfârșitul proiectului, conform celor indicate 
de rezervele formulate în rapoartele anuale de acti ‑
vitate ale DG Afaceri Interne din perioada 2008 ‑2012. 
Acest lucru reflectă o bună gestiune financiară (nu 
se irosesc investițiile deja efectuate).
58
La fel ca marea majoritate a respondenților, Comi ‑
sia consideră, de asemenea, că SIS II a avut funcții 
suplimentare importante care au oferit utilizato ‑
rilor finali avantaje practice imediate și vizibile în 
comparație cu SIS 1.54 (a)
Instrumentele juridice ale SIS II prevăd că statele 
membre sunt responsabile pentru dezvoltarea siste ‑
melor naționale. Pe durata proiectului au fost create 
două grupuri de către Consiliu pentru a monitoriza și 
a raporta cu privire la evoluțiile la nivel național (care 
au inclus și costurile): Grupul operativ SIS II și Priete ‑
nii SIS II. Comisia a fost membru al acestor două gru ‑
puri și a urmărit în mod constant să obțină informații 
despre proiectele naționale, însă fără succes.
Comunicarea din 2003 a precizat baza de repar ‑
tizare a costurilor pentru dezvoltarea SIS II, care 
au fost împărțite între Uniune și statele membre. 
De asemenea, aceasta a precizat bugetul pentru 
dezvoltarea sistemelor centrale, dar nu a estimat 
costurile aferente dezvoltării sistemelor naționale, 
întrucât dezvoltările respective nu se încadrau în 
domeniul de aplicare al mandatului său. Comisia nu 
a avut niciun control asupra costurilor respective și 
nici nu a dispus de informații cu privire la acestea 
(cu excepția cazului în care au fost cofinanțate din 
Fondul pentru frontierele externe).
54 (b)
Comisia nu este de acord cu opinia potrivit căreia 
ar fi trebuit să prezinte o nouă analiză a beneficiilor 
proiectului după ce Consiliul adoptase o decizie. La 
momentul respectiv, Consiliul deținea competență 
exclusivă pentru adoptarea temeiului juridic inițial 
pentru SIS II.
54 (c)
Consiliul însuși exclusese posibilitatea unei extin ‑
deri a SIS 1 în decizia sa din 6 decembrie 2001 pri ‑
vind dezvoltarea Sistemului de Informații Schengen 
de a doua generație (SIS II) (2001/886/JAI). Comisia 
nu a îndeplinit niciun rol formal în cadrul acestui 
proces legislativ.
Răspunsul Comisiei 54
61
Consiliul a reafirmat în februarie 2009 că intrarea 
rapidă în funcțiune a SIS II rămâne o prioritate  
absolută ( cf. nota de subsol 63).
În iunie 2009, pe baza unui raport detaliat întocmit 
de Președinție și de Comisie cu privire la orientarea 
viitoare a SIS II, care conținea o analiză a impactului 
a două scenarii asupra, printre altele, cheltuielilor 
pentru bugetul UE, fezabilității tehnice și riscurilor, 
Consiliul a decis să continue dezvoltarea SIS II.
62
Astfel cum a explicat Comisia în SEC(2010) 436 final, 
ar fi fost foarte probabil ca dezvoltarea SIS II pe 
baza soluției SIS 1+RE să aibă un impact semnifica ‑
tiv asupra proiectelor naționale. Aceste costuri ar 
fi putut fi estimate doar de statele membre pentru 
fiecare proiect individual și nu au făcut parte, prin 
urmare, din raportul de comparare.
63
Comisia ar dori să sublinieze faptul că include ‑
rea a două teste de referință, astfel cum a cerut 
Consiliul în concluziile sale din iunie 2009, a con ‑
dus la creșterea atât a duratei, cât și a costurilor 
proiectului.
66
Comisia a desprins învățăminte din proiectul SIS II 
pe care le‑a prezentat în comunicarea sa din 2010 
[COM(2010) 385, pagina 27] și în propunerea de 
înființare a unei agenții dedicate gestionării și 
dezvoltării sistemelor informatice la scară largă în 
domeniul de politică [COM(2010) 93].59
Comisia consideră că, în comparație cu siste ‑
mul anterior, SIS II a adus beneficii semnificative 
funcționale și nonfuncționale utilizatorilor.
De exemplu, datorită unui conținut mult mai bogat 
(cum ar fi fotografii, copii ale mandatelor de arestare 
europene etc.), dimensiunea unei alerte în cadrul SIS II 
este în mod semnificativ mai mare, în medie, decât 
cea din SIS 1. Asemenea alerte sunt însă transmise 
fără ca performanța să fie afectată. SIS 1 nu a fost 
construit pentru a gestiona astfel de alerte.
În fine, SIS II oferă posibilitatea de a gestiona un 
volum mare de căutări directe în baza de date 
centrală (240 de căutări pe secundă), în timp ce SIS 1 
nu a avut o astfel de funcționalitate. Există cinci 
state membre care se bazează exclusiv pe această 
funcționalitate pentru toate operațiunile pe care le 
efectuează în SIS II.
60
Amploarea problemelor cu care s‑a confruntat pro ‑
iectul SIS II a devenit evidentă abia în etapa în care 
testul OST a eșuat (la sfârșitul anului 2008), atunci 
când sistemul central a început să interacționeze cu 
un subset de sisteme naționale. Comisia a formulat 
o rezervă privind SIS II în raportul anual de activi ‑
tate pe 2008 al DG Afaceri Interne și a anunțat un 
plan de acțiune.
În cadrul unei abordări convenite de comun acord 
de către toate părțile interesate, Comisia, împreună 
cu statele membre și cu sprijin din partea Consiliu ‑
lui pentru gestionarea programului global (GPMB), 
a revăzut specificațiile privind dimensionarea, 
a pus în aplicare modificări tehnice cu scopul de 
a îmbunătăți soliditatea și fiabilitatea sistemului, 
precum și schimbări în ceea ce privește modul în 
care SIS II ar fi urmat să fie testat și în care ar fi fost 
realizată migrarea.
La sfârșitul acestui proces, care, într‑adevăr, a nece ‑
sitat timp, dar a fost efectuat cât mai rapid posibil, 
Comisia a adoptat un nou calendar, realist, aprobat de 
către toate părțile interesate, și a finalizat dezvoltarea 
proiectului SIS II în conformitate cu acest calendar.
Răspunsul Comisiei 55
‑ în aprilie 2010, în raportul privind calendarul 
global și bugetul pentru punerea în funcțiune 
a Sistemului de Informații Schengen de a doua 
generație (SIS II) [SEC(2010) 436], precum și
‑ în septembrie 2010, în raportul privind calenda ‑
rul global și bugetul pentru punerea în funcțiune 
a Sistemului de Informații Schengen de a doua 
generație (SIS II) [SEC(2010) 1138].
În plus, fiecare raport privind progresele înregis ‑
trate din 2003 cuprindea o secțiune referitoare la 
execuția bugetară.
70 (c)
Una dintre cauzele întârzierilor și creșterii costuri ‑
lor a fost faptul că cerințele privind sistemul s‑au 
modificat în mod constant (în cea mai mare parte 
în urma cererilor statelor membre). De asemenea, 
acest lucru a avut un impact enorm asupra unor 
aspecte legate de contractul de gestionare a pro ‑
iectului, deoarece a implicat mai multe revizuiri ale 
contractului, care, în schimb, nu au facilitat relația 
cu contractantul, care s‑a confruntat în mod con ‑
stant cu modificări ale cerințelor.
70 (d)
A existat un deficit de personal generalizat la nive ‑
lul întregului domeniu de politică, care s‑a accen ‑
tuat foarte rapid.
70 (f)
Aceeași unitate a DG Afaceri Interne care a lucrat la 
proiectul SIS II, pe baza aceluiași contract și cu aceiași 
contractanți, a livrat un alt sistem informatic la scară 
largă (VIS) într‑o atmosferă constructivă și armoni ‑
oasă de lucru cu statele membre și fără ambiguități/
provocări pentru procesul decizional. Același lucru se 
poate spune și despre dezvoltarea Eurodac.
Există motive subiacente ale relației slabe cu comu ‑
nitatea SIS (de exemplu, faptul că exista un sistem 
anterior, structura complexă de guvernanță, orien ‑
tarea politică nerealistă a proiectului etc.).67
Comisia ar dori să sublinieze că, atunci când a fost 
lansat proiectul SIS II, nu exista PM2 sau o metodolo ‑
gie similară.
68 (a)
Revizuirea tratatului înseamnă că orice legislație 
nouă privind dezvoltarea proiectelor informatice la 
scară largă ar fi decisă între Consiliu și Parlament, pe 
baza unei propuneri a Comisiei. În 2001 situația era 
diferită.
69 (a)
Propunerile din 2011 ale Comisiei privind cadrul 
multianual 2014 ‑2020 [COM(2011) 749, p. 8] prevăd 
finanțarea dezvoltării și a funcționării sistemelor 
centrale și naționale.
Concluzii și recomandări
70 (a)
Comisia a atras atenția statelor membre, în comu ‑
nicările din 2001 și din 2003, asupra riscurilor pe 
care le comportă acest termen și ipotezele care ar 
fi trebuit să fie îndeplinite (și care, până la urmă, 
nu au fost îndeplinite) în cazul în care se menținea 
termenul respectiv.
70 (b)
Comisia a reevaluat în mod sistematic estimările 
costurilor în principalele etape ale proiectului 
atunci când acest lucru era justificat de apariția 
unor elemente noi și a comunicat întotdeauna, în 
mod transparent, cu privire la chestiunile bugetare:
‑ în 2005, când au fost reevaluate costurile rețelei 
[COM(2005)  236];
‑ în mai 2009, în raportul comun Comisie/
Președinție privind orientarea viitoare a SIS II 
(documentul 10005/09 al Consiliului);
Răspunsul Comisiei 56
Comisia nu este în măsură să confirme suma de 500 
de milioane de euro menționată de Curte. Costu ‑
rile naționale fiind în afara perimetrului dezvoltării 
finanțate la nivel central din bugetul UE, nu există 
nici un motiv pentru a le include în situațiile finan ‑
ciare anexate la propunerea legislativă. Nu a existat 
nicio cerință la adresa Comisiei privind estimarea 
sau urmărirea cheltuielilor naționale pentru SIS II.
Comisia a reevaluat în mod sistematic estimările 
costurilor în principalele etape ale proiectului 
atunci când acest lucru era justificat de apariția 
unor elemente noi și a comunicat întotdeauna, în 
mod transparent, cu privire la chestiunile bugetare, 
după cum se precizează la punctul 70 litera (b).
72
Comisia confirmă că, într‑adevăr, a desprins mai 
multe învățăminte‑cheie din dezvoltarea sistemelor 
informatice la scară largă și le‑a pus deja în apli ‑
care, în special în proiectarea pachetului privind 
frontierele inteligente. Totuși, acest proiect trebuie 
să fie considerat sui generis  din motivele expuse la 
punctele anterioare.
Recomandarea 1
Comisia poate accepta această recomandare, care 
reflectă măsurile sale de guvernanță IT instituite 
din 2010. Mai exact, în cursul analizei unor proiecte 
informatice de către Comisia pentru gestionarea 
proiectelor din domeniul sistemelor informatice 
(ISPMB, creată la sfârșitul anului 2010), astfel de 
considerații sunt examinate cu atenție. Direcția 
generală responsabilă de IT (DG Informatică) 
este, de asemenea, consultată în etapa de evalu ‑
are a impactului în cazul în care o nouă inițiativă 
a Comisiei conține o componentă IT.70 (g)
Comisia nu poate decât să regrete nivelul general 
scăzut de cunoaștere de către numeroase părți inte ‑
resate a măsurilor decizionale cu privire la proiectul 
SIS II.
Structura complexă de guvernanță a generat 
dificultăți pentru gestionarea proiectului.
70 (h)
Pe parcursul proiectului SIS II, Comisia a respectat 
cu strictețe normele Regulamentului financiar și 
a negociat în interesul superior al bugetului Uniunii.
71
Comisia reamintește faptul că statele membre au 
realizat justificarea economică și au efectuat evalu ‑
ările pregătitoare necesare într‑un cadru interguver ‑
namental. Consiliul a luat decizia de a dezvolta SIS II 
pe baza unui studiu de fezabilitate realizat în 1998 
și pe baza unei serii de consultări între statele mem ‑
bre care au culminat cu inițiativa suedezo‑belgiană, 
care a constituit primul temei juridic al SIS II.
Comisia nu are competența de a contesta juridic 
sau de a reexamina aceste acte legislative emise 
de Consiliu. Singura obligație a Comisiei a fost de 
a pune în aplicare decizia Consiliului. De asemenea, 
trebuie reamintit faptul că, în numeroase ocazii, 
Consiliul a reafirmat că intrarea în funcțiune a SIS II 
era o prioritate absolută.
Odată ce a primit sarcina dezvoltării SIS II, Comisia 
a lansat un studiu de fezabilitate pentru a evalua 
nevoile activităților pe care noul sistem trebuia să le 
asigure, opțiunile tehnice și impactul acestora, calen ‑
darul proiectului și bugetul său, precum și riscurile și 
constrângerile pe care le implica dezvoltarea sa.
Răspunsul Comisiei 57
Recomandarea 4
Comisia poate accepta această recomandare, care 
reflectă măsurile sale de guvernanță IT instituite din 
2010. Comisia urmărește metodologia de gestio ‑ 
nare a proiectelor PM2 și artefactele de proiect oferă 
deja intrări pentru alternative, estimări de costuri, 
de resurse etc. Toate proiectele cu un cost total de 
proprietate de peste 500 000 (în 5 ani) trebuie să 
prezinte ISPMB o justificare economică/un docu ‑
ment privind viziunea și rapoarte anuale.
Recomandarea 5
Comisia poate accepta această recomandare, care 
reflectă măsurile sale de guvernanță IT instituite din 
2010. Într‑adevăr, artefactele de proiect PM2 includ 
deja patru tipuri de registre care pot fi utilizate 
de administratorii de proiect: registrul riscurilor, 
registrul declarațiilor, registrul deciziilor și registrul 
modificărilor. În plus, documentele fiecărui proiect 
(justificarea economică, documentul privind viziu ‑
nea, rapoartele privind progresele înregistrate etc.) 
sunt accesibile prin intermediul unui sistem central, 
numit GOVIS.
Recomandarea 6
Comisia poate accepta această recomandare, care 
reflectă măsurile sale de guvernanță IT instituite 
din 2010. Acest lucru se reflectă în abordarea „pe 
domenii” care a fost aplicată în cadrul exercițiului 
de raționalizare în domeniul IT din 2010. Siste ‑
mele au fost grupate în funcție de domeniile de 
activitate (de exemplu, „gestionarea granturilor”, 
„gestiunea financiară”, „achiziții” etc.). În prezent 
există 19 domenii, fiecare fiind condus de un șef 
de domeniu, care răspunde de convergența și de 
raționalizarea din domeniul său. Noile sisteme tre ‑
buie să aibă aprobarea șefului de domeniu înainte 
de a fi dezvoltate, asigurându‑se astfel conformi ‑
tatea acestora cu strategia domeniului respectiv și 
coerența cu sistemele existente.Recomandarea 2
Comisia poate accepta această recomandare, care 
reflectă măsurile sale de guvernanță IT instituite din 
2010. Procesul de raționalizare în domeniul IT, lansat 
de Comisie în 2010, cuprinde deja toate proiectele 
informatice gestionate de Comisie, indiferent de sursa 
de finanțare a acestora. Comunicarea SEC(2011)  1500 
reamintește că „ în plus față de proiectul de consolidare 
a infrastructurii care va fi derulat în toate serviciile, 
toate  sistemele de informații  ale Comisiei, inclusiv 
oficiile și agențiile executive finanțate atât din buge -
tele administrative, cât și din cele operaționale  fac 
obiectul unui proces de raționalizare ”.
În ceea ce privește proiectele informatice la scară 
largă care aparțin Comisiei, mecanismele de 
guvernanță puse în aplicare începând cu 2010 asi ‑
gură monitorizarea lor atentă nu numai de către DG 
Informatică, ci și de către „Comisia pentru gestiona ‑
rea proiectelor din domeniul sistemelor informatice” 
(ISPMB), din care fac parte nu doar celelalte direcții 
generale orizontale, ci și cinci direcții generale 
reprezentând diferite tipuri de politici. Mai exact, 
domeniul „sistemelor transeuropene” (a se vedea, de 
asemenea, răspunsul la recomandarea 6) este supra ‑
vegheat de Comitetul la nivel înalt în domeniul IT.
Recomandarea 3
Comisia poate accepta această recomandare, care 
reflectă măsurile sale de guvernanță IT instituite din 
2010. Înainte de începerea unui proiect, direcțiile 
generale sunt obligate, în temeiul normelor de 
guvernanță în domeniul IT instituite în 2010, să 
prezinte o justificare economică sau un document 
privind viziunea Comisiei pentru gestionarea 
proiectelor din domeniul sistemelor informatice 
(ISPMB) care prevede, printre altele, modul în care 
este stabilită structura de guvernanță a proiec ‑
tului. Comisia aceasta acordă o atenție deosebită 
reprezentării adecvate a utilizatorilor în guvernanța 
proiectului. În plus, toate proiectele trebuie să 
trimită rapoarte anuale acestei Comisii, asigurând 
astfel o monitorizare atentă a lucrărilor efectuate și 
a posibilelor abateri de la domeniul de aplicare, de 
la calendarul și de la bugetele stabilite inițial.
Răspunsul Comisiei 58
Recomandarea 7
Comisia poate accepta această recomandare, care 
reflectă măsurile sale de guvernanță IT instituite 
din 2010. Serviciile Comisiei lucrează în prezent la 
definirea arhitecturii organizaționale a întreprinde ‑
rilor, bazată pe un ansamblu coerent de elemente 
constitutive reutilizabile. Mai multe astfel de ele ‑
mente au fost deja identificate și, odată ce acestea 
vor fi disponibile, utilizarea acestora este obligato ‑
rie pentru noile sisteme sau sistemele care suferă 
modificări. Module care lipsesc, dar necesare, sunt 
în prezent identificate. DG Informatică a înființat 
recent un birou de arhitectură. Programul ISA și, mai 
recent, Mecanismul pentru Interconectarea Europei 
(MIE) recomandă, de asemenea, o utilizare sporită 
a serviciilor comune intersectoriale pentru acoperi ‑
rea nevoilor generice (de exemplu, transmiteri secu ‑
rizate, semnături electronice, unelte semantice).
Recomandarea 8
Comisia poate accepta această recomandare. 
Învățămintele desprinse în urma auditului Curții 
vor fi comunicate celorlalte direcții generale atât la 
nivel tehnic, cât și la nivelul conducerii, și vor fi dise ‑
minate către agențiile relevante, prin intermediul 
rețelelor adecvate.
Impactul SIS II va fi evaluat în 2016 (după trei ani de 
funcționare a SIS II), conform dispozițiilor actelor 
legislative care constituie temeiul juridic [artico ‑
lul 50 alineatele (4) și (5) din Regulamentul (CE) 
nr. 1987/2006 și articolul 66 alineatele (4) și (5) din 
Decizia 2007/533/JAI].
CUM VĂ PUTEȚI PROCURA PUBLICAȚIILE UNIUNII EUROPENE?
Publicații gratuite:
•  un singur exemplar:  
pe site ‑ul EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu );
•  mai multe exemplare/postere/hărți:  
de la reprezentanțele Uniunii Europene ( http://ec.europa.eu/represent_ro.htm ), 
de la delegațiile din țările care nu sunt membre ale UE ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm ) 
sau contactând rețeaua Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm ) 
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).
(*)  Informațiile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine  
telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).
Publicații contra cost:
• pe site ‑ul EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu ).
Abonamente:
•  de la agenții de vânzări ai Oficiului pentru Publicații al Uniunii Europene  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_ro.htm ).
QJ‑AB‑14‑003‑RO‑C ISSN 1831 ‑0966
Sistemul de Informații Schengen conține 
informații privind persoane și bunuri și este 
utilizat de polițiștii de frontieră și de organele de 
poliție în întregul spațiu Schengen. În cadrul 
acestui raport, Curtea de Conturi Europeană 
a examinat modul în care Comisia a  gestionat 
proiectul de dezvoltare a unui nou Sistem de 
Informații Schengen, din a doua generație (SIS II). 
Raportul explică de ce sistemul a fost finalizat cu 
o întârziere de șase ani de față de data 
planificată și la un cost de opt ori mai mare decât 
bugetul estimat inițial.
CURTEA DE
CONTURIEUROPEANĂ