Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Criptoactive: provocări și oportunități”

(aviz din proprie inițiativă)

(2022/C 486/05)

Raportor: Philip VON BROCKDORFF Coraportoare: Louise GRABO

Decizia Adunării Plenare 24.3.2022 Temei juridic Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură Aviz din proprie inițiativă Secțiunea competentă Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială Data adoptării în secțiune 9.9.2022 Data adoptării în sesiunea plenară 22.9.2022 Sesiunea plenară nr. 572 Rezultatul votului (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) 148/0/3

1. Concluzii și recomandări

1.1. Deși recunoaște creșterea capitalizării bursiere a criptoactivelor, CESE sprijină cu fermitate propunerea Comisiei Europene de regulament privind piețele criptoactivelor (MiCA), care vizează reglementarea criptoactivelor în UE și care a condus la un acord politic provizoriu al colegiuitorilor la 30 iunie 2022 ( 1 )

1.2. CESE solicită, de asemenea, un cadru de reglementare și operațional solid pentru a îmbunătăți urmărirea financiară a tranzacțiilor și conformitatea fiscală a criptoactivelor.

1.3. CESE recomandă insistent ca autoritățile să respecte principiul „aceeași activitate, aceleași riscuri, aceleași norme”. Acest lucru presupune valorificarea cadrelor de reglementare existente pentru întreprinderile care efectuează tranzacții cu criptoactive, în cazul cărora trebuie să fie acoperite riscuri similare cu cele care decurg din tranzacțiile tradiționale. CESE consideră că acest lucru este necesar pentru a evita asimetriile dintre servicii și active similare care ar putea intra sub incidența unor cadre diferite din cauza aspectelor tehnice.

1.4. Cadrul de reglementare pentru criptoactive trebuie să fie coerent între jurisdicții și nu doar în interiorul UE. Standardele, bazate pe condiții de concurență echitabilă, ar trebui stabilite în interiorul și în afara UE pentru a proteja clienții. CESE sprijină Regulamentul privind transferul de fonduri (TFR) ( 2 ) , deși, în anumite privințe, acesta merge mai departe decât în cazul operațiunilor de finanțare tradiționale. Cu toate acestea, în același timp, CESE sprijină inovarea în cadrul UE; astfel, este important ca produsele obișnuite bazate pe tehnologia blockchain, care nu sunt de natură financiară, să fie tratate ca și omologii lor fizici și nu ca instrumente financiare, urmând principiul „aceeași activitate, același risc, aceleași norme”.

1.5. CESE ia act cu îngrijorare de consecințele asupra mediului ale criptoactivelor și ale activităților conexe de extragere de date, având în vedere angajamentele UE în materie de climă ca parte a Pactului verde, și este de părere că, în pofida noilor DLT, cum ar fi tehnologia blockchain, care par să fie în măsură să asigure o infrastructură durabilă pentru un viitor cu emisii scăzute de dioxid de carbon, nu există nicio dovadă concludentă în acest sens.

1.6. CESE este de părere că tehnologia blockchain, principala tehnologie care stă la baza criptoactivelor, ar putea contribui la abordarea riscurilor care predomină în prezent pe piață. Beneficiile potențiale ale blockchainului variază de la tranzacțiile în timp real care permit reducerea riscurilor și o mai bună gestionare a capitalului, la îmbunătățirea eficacității reglementărilor, de exemplu prin utilizarea blockchainului pentru verificări legate de cunoașterea clientelei sau de combaterea spălării banilor.

1.7. CESE observă, de asemenea, că evoluțiile tehnologice ulterioare pot contribui la abordarea limitărilor existente în materie de respectare a obligațiilor fiscale, îmbunătățind astfel transparența și calitatea datelor transmise autorităților fiscale în scopuri de control, abordând evaziunea fiscală și tranzacțiile ilicite.

1.8. Evoluțiile tehnologice ulterioare la nivelul blockchainului ar putea, de asemenea, motiva băncile să coopereze în cadrul ecosistemului blockchain, permițându-le să împărtășească informații și experiență cu comunitatea blockchain extinsă, printr-o platformă de finanțare a comerțului bazată pe blockchain.

1.9. În cele din urmă, CESE sprijină pe deplin rolul jucat de BCE în monitorizarea evoluțiilor criptoactivelor și a implicațiilor potențiale ale acestora pentru politica monetară și riscurile pe care criptoactivele le pot prezenta pentru buna funcționare a infrastructurilor pieței și a plăților, precum și pentru stabilitatea sistemului financiar.

2. Contextul avizului

2.1. Capitalizarea bursieră a criptoactivelor a crescut de peste trei ori în 2021, ajungând la 2,6 mii de miliarde USD, dar criptoactivele rămân o mică parte din activele globale ale sistemului financiar ( 3 ) . Din punctul de vedere al cifrelor, criptoactivele sunt comparabile cu unele dintre clasele de active stabilite, deși acestea sunt departe de a avea importanța obligațiunilor de stat, a piețelor titlurilor de capital și a instrumentelor financiare derivate. Creșterea rapidă a criptoactivelor a atras mai mulți jucători noi în ecosistem, fiind oferit un număr tot mai mare de criptoactive, unele dintre ele denumite „monede virtuale” sau „monede” ori „jetoane” digitale. Cele mai importante criptoactive de până acum sunt Bitcoin și Ether, care, împreună, reprezintă aproximativ 60 % din capitalizarea bursieră totală a criptoactivelor.

2.2. În ultimul an, cererea pentru o clasă de criptoactive denumite criptomonede stabile ( 4 ) a înregistrat o creștere fără precedent, susținută de evoluțiile din tehnologie, în special de blockchain. În special, volumele de tranzacționare a criptomonedelor stabile au depășit aproape toate celelalte criptoactive, în principal pentru că acestea sunt puternic utilizate pentru a deconta operațiunile la vedere (spot) și tranzacțiile cu instrumente financiare derivate la bursă. Stabilitatea relativă a prețurilor criptomonedelor stabile contribuie, de asemenea, la protejarea deținătorilor de criptoactive împotriva volatilității asociate criptoactivelor care nu sunt criptomonede stabile.

2.3. open finance Finanțarea descentralizată sau serviciile de ( 5 ) bazate pe tehnologia blockchain și furnizarea de servicii financiare folosind criptomonedele stabile și alte criptoactive reprezintă unul dintre principalele motive pentru creșterea cererii de criptoactive, deoarece acestea au permis utilizatorilor să tranzacționeze criptoactive fără un intermediar. De asemenea, nu este nevoie de o evaluare a riscului de credit al clientului în timpul unei tranzacții. În mod interesant, astfel de tranzacții implică în principal actori instituționali din economiile dezvoltate, unde tranzacționarea criptomonedelor stabile este un lucru obișnuit ( 6 )

2.4. Tehnologia blockchain sau tehnologia registrelor distribuite (DLT) poate fi descrisă ca un fișier public de mari dimensiuni care este partajat și stocat într-o rețea imensă de computere care conțin toate tranzacțiile în criptoactive. Întrucât este făcută public și conținutul său este validat, tranzacția nu mai poate fi inversată sau modificată. Prin urmare, fișierul public elaborat ca urmare a utilizării DLT împiedică tranzacțiile frauduloase.

2.5. În perioada de vârf a crizei provocate de pandemia de COVID-19, o perioadă de criză a pieței, valoarea Bitcoinului s-a ridicat la 10 367,53 USD la jumătatea lunii februarie 2020, scăzând la 4 994,70 USD la jumătatea lunii martie a aceluiași an. Cu toate acestea, creșterea și scăderea bruscă a valorii nu au fost influențate de pandemie și de efectul acesteia asupra pieței titlurilor de capital ( 7 ) . Comportamentul aparent neregulat al valorii Bitcoinului este rezultatul fenomenului pe care minerii și experții îl numesc „înjumătățire”. Înjumătățirea Bitcoinului are loc la fiecare patru ani sau de fiecare dată când sunt minate 210 000 de blocuri. Aceasta a avut loc în 2012 și a arătat aceleași fluctuații previzibile ale prețurilor Bitcoinului. Acest tipar nu s-a schimbat foarte mult din 2012.

2.6. După cum stau lucrurile, criptoactivele nu par a prezenta un risc semnificativ pentru stabilitatea financiară, după cum a confirmat Consiliul pentru Stabilitate Financiară (CSF) în raportul său din 2018. Acestea fiind spuse, CSF însuși și-a exprimat îngrijorarea cu privire la riscurile pe care le-ar putea genera creșterea capitalizării bursiere, în special riscurile privind încrederea investitorilor, riscurile care decurg din expunerea directă și indirectă a instituțiilor financiare și riscurile asociate utilizării criptoactivelor pentru plăți și schimburi.

2.7. Aceeași îngrijorare au fost exprimată de autoritățile europene de supraveghere (ABE, ESMA și EIOPA), care au avertizat consumatorii că multe criptoactive sunt extrem de riscante și speculative și nu sunt potrivite pentru majoritatea investitorilor individuali sau ca mijloc de plată sau de schimb. Opinia lor este că consumatorii se confruntă cu posibilitatea foarte reală de a pierde toți banii investiți în cazul în care cumpără criptoactive cu risc ridicat. De asemenea, aceste autorități avertizează că consumatorii ar trebui să fie vigilenți cu privire la riscurile de publicitate înșelătoare, inclusiv prin platforme de comunicare socială și influențatori. Consumatorii ar trebui să fie deosebit de vigilenți în ceea ce privește beneficiile rapide sau ridicate promise.

2.8. Conexiunile directe dintre criptoactive și instituțiile financiare de importanță sistemică, precum și piețele financiare de bază, deși cresc rapid, sunt limitate în prezent. Cu toate acestea, implicarea instituțională în piețele criptoactivelor, atât în calitate de investitori, cât și în calitate de furnizori de servicii, a crescut în ultimul an, deși nivelul de plecare este scăzut. Dacă traiectoria actuală de creștere a scării și a interconectării criptoactivelor cu aceste instituții ar continua, acest lucru ar putea avea implicații pentru sistemul financiar global.

2.9. Creșterea scării și a interconectării criptoactivelor consolidează nevoia și importanța ca criptoactivele să fie supuse unor audituri coerente, comparabile și obiective, cu obiectivul de a raporta cu privire la acuratețea și exhaustivitatea informațiilor financiare raportate publicului. În acest context, în septembrie 2020, Comisia Europeană a prezentat o propunere legislativă de armonizare și legitimare a reglementării criptomonedelor în criptoactive ( 8 ) . Propunerea oferă un cadru cuprinzător pentru reglementarea și supravegherea emitenților și a ofertanților de criptoactive și a furnizorilor de servicii de criptoactive, în vederea protejării consumatorilor și a integrității și stabilității sistemului financiar. Colegiuitorii au ajuns la un acord politic provizoriu la 30 iunie 2022. Se preconizează că textul legislativ final va fi publicat și va intra în vigoare în lunile următoare. Poziția CESE în această privință este cuprinsă în avizul său privind criptoactivele și tehnologia registrelor distribuite ( 9 )

3. Riscurile reprezentate de criptoactive

3.1. Creșterea rapidă a criptoactivelor a fost, în general, caracterizată printr-o configurare operațională necorespunzătoare, printr-un management inadecvat al riscurilor cibernetice și prin cadre de guvernanță deficiente. O combinație a celor trei crește riscurile pentru clienți, securitatea cibernetică fiind o problemă în domeniul criptoactivelor. Criptoactivele furate își găsesc, de obicei, drumul spre piețele ilegale și sunt utilizate pentru a finanța alte activități criminale. În aceeași ordine de idei, în contextul atacurilor de tip ransomware, infractorii cer adesea victimelor să plătească răscumpărarea în criptomonede, cum ar fi Bitcoin ( 10 ) . Regulamentul privind reziliența operațională digitală a sectorului financiar (DORA), convenit recent de colegiuitori și aflat în prezent în curs de finalizare pentru a fi publicat, prevede cerințe uniforme privind securitatea rețelelor și a sistemelor informatice care sprijină procesele operaționale ale entităților financiare, inclusiv ale furnizorilor de servicii de criptoactive, ceea ce este necesar pentru atingerea unui nivel comun ridicat de reziliență operațională digitală.

3.2. Ecosistemul criptoactivelor este, de asemenea, expus unui anumit grad de risc de concentrare, tranzacționarea fiind dominată de un număr relativ mic de entități ( 11 ) . Un studiu a constatat că mai puțin de 10 000 de persoane din întreaga lume au deținut în mod colectiv 4,8 milioane de Bitcoin ( 12 ) – aproape o treime din cele 18,5 milioane de Bitcoin minate până în prezent. Aceasta din urmă a avut o valoare de piață de aproape 600 de miliarde USD. Situația nu s-a schimbat foarte mult. Ecosistemul Bitcoinului este încă dominat de jucători mari și concentrați, fie că este vorba de mari extractori de date ( 13 ) , deținători de Bitcoin sau persoane care fac schimb de Bitcoin. Această concentrare face ca Bitcoinul să fie susceptibil la risc sistemic și implică, de asemenea, că majoritatea câștigurilor din adoptarea ulterioară sunt susceptibile de a scădea în mod disproporționat la un set mic de participanți ( 14 )

3.3. În ultimul său raport ( 15 ) , CSF afirmă că sistemele de piață, cum ar fi sistemul bancar, au fost în mare parte protejate de volatilitatea criptoactivelor. Cu toate acestea, CSF avertizează cu privire la importanța tot mai mare a activelor digitale în operațiunile instituțiilor financiare. Dacă o criptomonedă stabilă (utilizată pe scară largă pentru plăți) ar eșua, acest lucru ar putea avea un impact suplimentar asupra stabilității financiare, într-un moment de incertitudine tot mai mare ca urmare a războiului din Ucraina, cu prețuri tot mai ridicate la mărfuri. O criptomonedă stabilă care nu eșuează ar putea duce, de asemenea, la o lipsă de lichidități în cadrul ecosistemului mai amplu al criptoactivelor, limitând astfel volumele de tranzacționare.

3.4. După cum s-a menționat într-un aviz anterior ( 16 ) , CESE sprijină pe deplin eforturile UE de a spori supravegherea criptoactivelor. Cu toate acestea, ca urmare a anonimatului lor perceput, criptoactivele pot prezenta în continuare interes pentru săvârșirea unei infracțiuni, în pofida îmbunătățirilor aduse urmăririi lor. Recent, criptoactivele au suscitat un foarte puternic interes, fiind moneda preferată a atacatorilor cibernetici, care recurg la ransomware pentru a pirata sisteme și apoi solicită în schimb plăți în Bitcoin, pentru a nu distruge sau a divulga datele valoroase ale întreprinderii. În plus, a existat o creștere a numărului de semnalări privind scheme Ponzi cu criptomonede. BCE susține, de asemenea, că criptomonedele sunt utilizate pentru sustragerea de la sancțiunile impuse oligarhilor ruși din cauza războiului din Ucraina ( 17 ) . Riscul utilizării greșite a criptoactivelor pentru a eluda sancțiunile împotriva Rusiei este un memento important că aceste piețe trebuie să aibă obligația de a respecta standardele necesare, inclusiv informații despre investitori, cerințe de combatere a spălării banilor și de prezentare.

3.5. Informațiile înșelătoare și lipsa de transparență reprezintă un alt motiv de mare îngrijorare. Unele criptoactive sunt promovate în mod agresiv publicului, utilizându-se materiale de marketing și alte informații care pot fi neclare, incomplete, inexacte sau intenționat înșelătoare, supraevaluând câștigurile potențiale și ignorând totodată riscurile implicate. Marketingul este realizat adesea prin intermediul influențatorilor pe platformele de comunicare socială care nu declară dacă beneficiază de stimulente financiare pentru a comercializa anumite criptoactive, în special creșterea recentă a jetoanelor nefungibile (NFT), în legătură cu diverse celebrități și sportivi.

3.6. Autoritățile de supraveghere din UE consideră că fluctuațiile extreme ale prețurilor criptoactivelor reprezintă un mare risc pentru investitori, deși riscuri similare ar putea apărea și în fluctuațiile pieței globale a titlurilor de valori. De fapt, multe criptoactive sunt supuse unor variații bruște și extreme ale prețurilor, ceea ce le face extrem de speculative, prețurile fiind dependente în principal de cererea din partea investitorilor. Variațiile extreme ale prețurilor nasc și alte îndoieli cu privire la viitorul criptomonedelor ca o clasă de active.

3.7. Îngrijorător este că, în cazul criptoactivelor, investitorii consideră adesea că este aproape imposibil să introducă solicitări de despăgubire sau să prezinte alte revendicări legale, de exemplu, pentru informații înșelătoare, în special pentru că, până în prezent, aceste active nu intră sub protecția existentă a reglementărilor actuale ale UE privind serviciile financiare. De asemenea, investitorii nu sunt protejați de schemele de garantare a depozitelor ale băncilor, deoarece acestea acoperă doar moneda, nu și criptoactive, titluri de valoare sau obligațiuni.

3.8. Din perspectiva UE, odată cu eventuala intrare în vigoare a MiCA, ar trebui abordată lipsa armonizării între statele membre care predomină în prezent. În ceea ce privește impozitarea, se aplică diverse abordări la nivelul statelor membre; multe dintre acestea percep impozite asupra creșterii capitalului din profiturile derivate din criptoactive la rate de 0-50 %. În 2020, odată cu adoptarea pachetului privind finanțele digitale, menit să reglementeze tehnologia financiară, UE a recunoscut potențialul finanțelor digitale în ceea ce privește inovarea și concurența, reducând totodată riscurile care decurg din acestea.

3.9. CESE solicită un cadru de reglementare și operațional eficient pentru a îmbunătăți urmărirea tranzacțiilor și conformitatea fiscală a criptoactivelor. Deși recunoaște problemele cauzate de lipsa controlului centralizat al criptoactivelor, de pseudoanonimitatea acestora, de dificultățile de evaluare, de caracteristicile hibride și de evoluția rapidă a tehnologiei de bază, CESE este de părere că respectarea obligațiilor fiscale pe baza unei abordări simetrice este realizabilă. Un studiu recent ( 18 ) a arătat că veniturile fiscale potențiale din câștigurile de capital obținute de la Bitcoin în UE s-au ridicat la 850 de milioane EUR în 2020, ceea ce arată că în acest sector se pot înregistra câștiguri fiscale potențiale semnificative. Acest lucru presupune, desigur, că veniturile provenite din criptoactive ar trebui să facă obiectul impozitării, la fel ca instrumentele financiare tradiționale. Din nou, acest lucru necesită aplicarea corespunzătoare a obligațiilor fiscale pe baza unei raportări adecvate și a accesului la datele furnizate administrațiilor fiscale. Un beneficiu suplimentar al unei mai bune urmăriri în timp real a vânzărilor întreprinderilor ar fi o îmbunătățire a procesului de colectare a TVA.

3.10. Este pertinent să se sublinieze că unele criptoactive pot fi considerate instrumente financiare ce intră în domeniul de aplicare al Directivei privind piețele instrumentelor financiare II (MiFID II) sau pot fi considerate monede electronice în sensul Directivei privind moneda electronică (EMD) ori fonduri în temeiul celei de A doua directive privind serviciile de plată (DSP2). Problema este că unele state membre au pus în aplicare norme speciale la nivel național pentru criptoactivele care se încadrează în afara reglementărilor actuale ale UE, ceea ce duce la fragmentarea reglementărilor. Acest lucru denaturează concurența pe piața unică, îngreunând sarcina furnizorilor de servicii de criptoactive de a-și extinde activitățile la nivel transfrontalier, dând naștere unui arbitraj de reglementare.

3.11. Deși CESE este de acord că abordarea preferată este o abordare holistică pentru a viza atât criptoactivele care s-ar putea califica drept instrumente financiare existente, cât și criptoactivele care nu intră în prezent în perimetrul de reglementare, CESE recomandă cu fermitate ca autoritățile să respecte principiul „aceeași activitate, aceleași riscuri, aceleași norme”. Acest lucru presupune valorificarea cadrelor de reglementare existente pentru întreprinderile care efectuează tranzacții cu criptoactive, în cazul cărora trebuie să fie acoperite riscuri similare cu cele care decurg din tranzacțiile tradiționale. CESE consideră că acest lucru este necesar pentru a evita asimetriile dintre servicii și active similare care ar putea intra sub incidența unor cadre diferite din cauza aspectelor tehnice. De asemenea, orice inovare în domeniul criptoactivelor trebuie să fie urmată de un răspuns normativ eficace de atenuare a riscurilor.

3.12. În cele din urmă, consecințele asupra mediului ale criptoactivelor și ale activităților de minare conexe sunt extrem de importante, având în vedere angajamentele de climă ale UE, în cadrul Pactului verde. Un studiu recent al Băncii Centrale a Țărilor de Jos (2021) raportează că amprenta de carbon a rețelei Bitcoinului este în creștere, cu o utilizare totală a energiei electrice a rețelei comparabilă cu utilizarea energiei electrice din Țările de Jos și un cost de mediu rezultat de 4,2 miliarde EUR ( 19 ) . Acestea fiind spuse, ar putea fi pertinent să se compare consumul de energie electrică al industriei bancare globale. În acest sens, CESE observă că tehnologiile digitale emergente, cum ar fi tehnologia blockchain, par să fie utilizate pentru a permite furnizarea unei infrastructuri durabile pentru un viitor cu emisii scăzute de dioxid de carbon. Cu toate acestea, până în prezent nu există nicio dovadă concretă în acest sens. Pozitiv vorbind, dezvoltatorii din sectorul energetic încearcă să valorifice tehnologia bazată pe DLT pentru a contribui la descentralizarea distribuției de energie, la controlul rețelelor energetice prin contracte inteligente și la furnizarea de servicii de consum dispecerizabil legate de utilizarea energiei electrice și de previzionarea furnizării de energie electrică.

4. Oportunitățile ce decurg din criptoactive

4.1. Având în vedere riscurile menționate anterior, nu este clar dacă criptomonedele vor deveni vreodată un mijloc de schimb principal. Cu toate acestea, nu ar fi un lucru de neașteptat ca deficiențele care au caracterizat criptoactivele, cum ar fi capacitatea de procesare și consumul foarte mare de energie pentru mineritul lor, să fie abordate odată cu evoluțiile viitoare ale tehnologiei. Același lucru se poate afirma și despre riscurile asociate activității infracționale și spălării banilor, unde ponderea ilicită a volumului tranzacțiilor cu criptomonede a scăzut de la 0,62 % în 2020 la 0,15 % în 2021 ( 20 ) , iar autoritățile de aplicare a legii înregistrează îmbunătățiri în ceea ce privește urmărirea și confiscarea criptomonedelor ilicite. Având în vedere acest lucru, CESE observă că de la publicarea Planului său de acțiune privind FinTech în martie 2018, Comisia a luat în considerare atât oportunitățile, cât și provocările pe care le prezintă criptoactivele.

4.2. Pe cât de necesar este să se ofere un cadru legislativ solid pentru criptoactive, după cum se subliniază în propunerea Comisiei ( 21 ) , CESE consideră că blockchainul, ca principala tehnologie de bază pentru criptoactive, mai are mult până să abordeze riscurile existente. Beneficiile potențiale ale blockchainului variază de la tranzacțiile în timp real care permit reducerea riscurilor și o mai bună gestionare a capitalului, la îmbunătățirea eficacității reglementărilor, de exemplu prin utilizarea blockchainului pentru verificări legate de cunoașterea clientelei sau de combaterea spălării banilor. În plus, blockchainul aduce și o securitate cibernetică consolidată, având în vedere că piratarea unui ecosistem bazat pe blockchain ar necesita resurse exorbitante în ceea ce privește puterea de rețea și de procesare. Există, de asemenea, un potențial imens de integrare cu alte tehnologii emergente, cum ar fi inteligența artificială și internetul obiectelor, pentru a sprijini tehnologia pentru criptoactive.

4.3. După cum s-a menționat anterior, lipsa de transparență și de informații este o problemă gravă în ceea ce privește criptoactivele, ceea ce duce atât la pseudoanonimitate, cât și la date fiscale insuficiente. Evoluțiile tehnologice ulterioare pot contribui la abordarea limitărilor existente, îmbunătățind astfel transparența și calitatea datelor transmise autorităților fiscale în scopul conformării, abordând evaziunea fiscală și tranzacțiile ilicite. În plus, sinergiile dintre blockchain și inteligența artificială ar putea fi, de asemenea, o soluție, deoarece tehnologia blockchain oferă date de înaltă calitate pentru aplicațiile de IA și modele transparente pentru studiile de analiză comparativă și asigură integritatea unei evaluări fiscale automatizate.

4.4. Evoluțiile tehnologice ulterioare la nivelul blockchainului ar putea, de asemenea, motiva băncile să coopereze în cadrul ecosistemului blockchain, permițându-le să împărtășească informații și experiență cu comunitatea blockchain extinsă, printr-o platformă de comercializare. O astfel de infrastructură ar putea oferi un serviciu complet integrat de tranzacționare, decontare și custodie capăt-la-capăt pentru activele digitale bazate pe blockchain. De asemenea, aceasta ar putea oferi un mediu sigur pentru emiterea și tranzacționarea activelor digitale și ar putea permite tokenizarea titlurilor de valoare și a activelor nebancare existente pentru ca activele anterior netranzacționabile să devină tranzacționabile.

4.5. Desigur, pentru a realiza acest lucru, trebuie să existe un cadru de reglementare solid. Acestea fiind spuse, cadrul de reglementare trebuie să fie coerent între jurisdicții și nu doar în cadrul UE. Standardele, bazate pe principii de concurență echitabilă, ar trebui stabilite în interiorul și în afara UE pentru a proteja consumatorii. În acest context, CESE sprijină Regulamentul privind transferul de fonduri (TFR), deși, în anumite privințe, acesta merge mai departe decât în cazul operațiunilor de finanțare tradiționale. Cu toate acestea, în același timp, CESE sprijină inovarea în cadrul UE; astfel, este important ca produsele obișnuite bazate pe tehnologia blockchain, care nu sunt de natură financiară, să fie tratate ca și omologii lor fizici și nu ca instrumente financiare, urmând principiul „aceeași activitate, același risc, aceleași norme”.

4.6. Analiza finală se referă la posibila introducere a monedei euro digitale. Ar trebui clarificat că moneda euro digitală nu este un criptoactiv, ci o altă formă a monedei euro ( 22 ) . O monedă euro digitală le-ar permite cetățenilor UE să efectueze plăți digitale în întreaga zonă euro – la fel cum pot utiliza numerarul pentru plăți fizice. Există, desigur, argumente în favoarea și împotriva introducerii monedei euro digitale, dar pare să fie un pas logic de făcut pe măsură ce plățile devin din ce în ce mai digitalizate. Acest lucru este esențial din două motive principale: o monedă euro digitală ar putea contracara într-o oarecare măsură poziția dominantă a SUA în materie de criptomonedă stabilă și este relevant că BCE continuă să monitorizeze evoluțiile criptoactivelor și implicațiile potențiale ale acestora pentru politica monetară și riscurile pe care criptoactivele le pot prezenta pentru buna funcționare a infrastructurilor pieței și a plăților, precum și pentru stabilitatea sistemului financiar.

Bruxelles, 22 septembrie 2022. Președinta Comitetului Economic și Social European Christa SCHWENG

(1) Se preconizează că textul va fi finalizat odată ce va fi aprobat de Coreper pe la sfârșitul lunii septembrie 2022 și, prin urmare, cel mai probabil nu va fi disponibil înainte de adoptarea prezentului aviz al CESE.

(2) TFR este, în esență, rezultatul recomandării GAFI de a crea o obligație pentru prestatorii de servicii de plată de a însoți transferurile de fonduri cu informații privind plătitorul și beneficiarul plății. Noile tehnologii, cum ar fi cele utilizate în transferurile de criptoactive, vor fi acoperite de TFR.

(3) Assessment of risks to financial stability from crypto-assets (Evaluarea riscurilor prezentate de criptoactive la adresa stabilității).

(4) Liao and Caramichael, Stablecoins: Growth Potential and Impact on Banking (Criptomonedele stabile: potențialul de creștere și impactul asupra sistemului bancar), International Finance Discussion Papers No 1334, Washington: Board of Governors of the Federal Reserve System (2022).

(5) Servicii de open finance înseamnă, în principiu, furnizarea de servicii financiare în mod descentralizat, adică fără utilizarea de către un intermediar pentru a facilita prestarea serviciului financiar. Odată dezvoltate de persoane individuale, aplicațiile de acest tip sunt implementate în tehnologia blockchain și capătă treptat o viață proprie, pe măsură ce guvernanța este cedată comunității de utilizatori. Forma finală a unei aplicații bazate pe servicii de open finance este o organizație autonomă descentralizată (DAO). Acest lucru contrastează cu sistemul financiar tradițional, care se bazează pe intermediari centralizați care controlează accesul la serviciile financiare. Utilizarea tehnologiei blockchain în sine nu înseamnă un serviciu de open finance; mai degrabă absența unor intermediari (lucru posibil prin intermediul tehnologiei blockchain) pregătește calea către serviciile de open finance.

(6) Chainalysis (2021).

(7) A se vedea Sajeev, K.C., Afjal, M. Contagion effect of cryptocurrency on the securities market: a study of Bitcoin volatility using diagonal BEKK and DCC GARCH models (Efectul de contagiune al criptomonedelor asupra pieței valorilor mobiliare: un studiu al volatilității Bitcoinului utilizând modelele BEKK și DCC GARCH). SN Bus Econ 2, 57 (2022).

(8) Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele criptoactivelor și de modificare a Directivei (UE) 2019/1937, COM(2020) 593 final, 24.9.2020.

(9) JO C 155, 30.4.2021, p. 31.

(10) Crypto-assets: Key developments, regulatory concerns and responses (Criptoactivele: principalele evoluții, preocupări în materie de reglementare și răspunsuri).

(11) Este relevant să se sublinieze că gradul de risc de concentrare este, în termeni relativi, limitat la ecosistemul criptoactivelor, fără nicio incidență asupra concentrării bogăției, astfel cum este descrisă, de exemplu, în lista mondială a miliardarilor, publicată de Forbes.

(12) Makarov, I., Schoar, A., Blockchain Analysis of the Bitcoin Market (Analiza blockchain a pieței de Bitcoin) (18 aprilie 2022).

(13) Extragerea criptografică este procesul de creare a unor blocuri individuale adăugate la tehnologia blockchain prin soluționarea unor probleme matematice complexe. Scopul extragerii de date este de a verifica tranzacțiile cu criptomonede și de a prezenta dovada acestui demers, adăugând aceste informații la blockchain într-un bloc de date, care acționează ca registru pentru tranzacțiile de extracție a datelor.

(14) Makarov, I., Schoar, A., Blockchain Analysis of the Bitcoin Market (Analiza blockchain a pieței de Bitcoin) (18 aprilie 2022).

(15) Assessment of Risks to Financial Stability from Crypto-assets (Evaluarea riscurilor prezentate de criptoactive la adresa stabilității).

(16) Avizul CESE privind criptoactivele și tehnologia registrelor distribuite, JO C 155, 30.4.2021, p. 31.

(17) Președinta BCE, Christine Lagarde, afirmă că criptomonedele sunt utilizate pentru a eluda sancțiunile impuse Rusiei.

(18) Thiemann, A. (2021), Cryptocurrencies: An empirical view from a tax perspective, JRC Working Papers on Taxation and Structural Reforms No 12/2021 („O perspectivă empirică dintr-o perspectivă fiscală” – documente de lucru ale JRC privind impozitarea și reformele structurale), Comisia Europeană, Joint Research Centre, Sevilla, JRC126109.

(19) Trespalacios, J.P., și Dijk, J., The carbon footprint of bitcoin (Amprenta de carbon a Bitcoinului), De Nederlandsche Bank, DNB Analysis Series, 2021.

(20) The Chainalysis 2022 Crypto Crime Report (Raportul Chainalysis din 2022 privind infracțiunile cu criptomonede).

(21) Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele criptoactivelor și de modificare a Directivei (UE) 2019/1937, COM(2020) 593 final.

(22) A se vedea avizul din proprie inițiativă pe tema O monedă euro digitală.