RO   RO 
 
 
 COMISIA  
EUROPEANĂ   
Bruxelles, 8.2.2022  
COM(2022) 45 final  
 
COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, 
COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL 
REGIUNILOR  
Actul european privind cipurile   
 
1 
  
 
 
ACTUL EUROPEAN PRIVIN D CIPURILE  
1. Introducere  
Cipurile din semiconductori sunt elementele constitutive esențiale ale produselor digitale și 
digitalizate. Prezente pretutindeni, de la telefoanele inteligente și la automobile până la 
aplicațiile și infrastructurile critice pentru asistență medicală, ene rgie, mobilitate, comunicații 
și automatizare industrială, cipurile sunt esențiale pentru economia digitală modernă. Ele 
determină caracteristicile de performanță ale sistemelor digitale, de exemplu securitatea și 
eficiența energetică ale acestora – elemen te esențiale pentru tranziția digitală și tranziția verde 
ale UE. Cipurile sunt, de asemenea, esențiale pentru tehnologiile digitale esențiale ale 
viitorului, inclusiv inteligența artificială (IA), tehnologia 5G și procesarea la margine 
(edge  computing ), astfel cum figurează acestea în comunicarea intitulată „Busola pentru 
dimensiunea digitală 2030 : modelul european pentru deceniul digital”.1 Pe scurt, nu se poate 
vorbi de tehnologie digitală în absența cipurilor.  
De la începutul pandemiei (primele luni al e lui 2020 ), Europa și alte regiuni ale lumii s -au 
confruntat cu provocări semnificative în materie de aprovizionare cu cipuri și chiar cu o 
penurie de cipuri. Pe măsură ce transformarea digitală se accelerează și ajunge să cuprindă 
toate componentele societății, o penurie de cipuri subminează producția industrială și 
dezvoltarea economică în toate sectoarele și poate avea consecințe societale grave. 
Perturbările lanțului de aprovizionare cu semiconductori au concentrat atenția lumii asupra 
poziției centrale a cipuri lor în economia noastră și în viețile noastre de zi cu zi.  
Sectorul semiconductorilor necesită atât capital, cât și cunoștințe și înregistrează o evoluție 
tehnologică rapidă. Producția de cipuri are loc într -un lanț de aprovizionare care este global, 
comp lex și, pe unele segmente importante, excesiv de concentrat. De exemplu, în prezent 
există în lume doar două societăți, situate în Taiwan și Coreea de Sud, care sunt capabile să 
fabrice cele mai avansate cipuri.  
În ceea ce privește semiconductorii, Europa  este performantă în anumite domenii specifice, 
cum ar fi proiectarea componentelor electronice de putere, a dispozitivelor cu radiofrecvență 
și analogice, a senzorilor și a microcontrolerelor, care sunt utilizate pe scară largă în industria 
automobilelor și în industria prelucrătoare. Europa este, de asemenea, centrul mondial în 
materie de cercetare privind semiconductorii, având centre de cercetare de vârf care contribuie 
la progresul global al tehnologiilor de ultimă generație în domeniul semiconductoril or. 
Tehnologia europeană este un factor -cheie care face posibilă miniaturizarea2 cipurilor. 
Concepte precum FinFET și gate-all-around3 sunt necesare pentru producerea de cipuri 
                                                 
1  COM( 2021 ) 118 
2 Miniaturizarea (a se vedea legea lui Moore) este unul din factorii determinanți pentru proiectarea cipurilor – 
dublarea numărului de tranzistori pe unitatea de suprafață a unui semiconductor și, prin urmare, dublarea 
puterii de calcul, o dată la 18 luni, c ontinuă de aproape 60 de ani. Cipurile avansate din ziua de azi reușesc să 
conțină miliarde de tranzistori pe fiecare centimetru pătrat de silicon.  
3 Tranzistoarele cu efect de câmp gate-all-around  (GAAFET), succesoare ale tranzistoarelor cu efect de câmp  
cu „aripioare” (FinFET), care sunt utilizate pentru cipuri avansate reprezintă o tehnologie esențială pentru a 
atinge dimensiuni ale tranzistoarelor mai mici de 3 nm. 
 
2 
 performante de următoare generație, iar tehnologia FDSOI4 este esențială pentru  reducerea 
consumului de energie.   
Europa este, de asemenea, într -o situație foarte favorabilă în ceea ce privește materialele și 
echipamentele necesare pentru a opera uzine mari de fabricare a cipurilor, deținând multe 
întreprinderi care au roluri esenția le în cadrul lanțului de aprovizionare. Europa are, de 
asemenea, sectoare industriale de utilizatori finali puternice și diversificate, de exemplu 
sectoarele autovehiculelor, automatizării industriale, asistenței medicale, energiei,  
comunicațiilor, agricul turii etc.  
În pofida acestor puncte forte, Europa are o cotă globală pe piața semiconductorilor de numai 
10 %5 și se bazează în mare măsură pe furnizori din țări terțe.  În cazul perturbării lanțului de 
aprovizionare, rezervele de cipuri ale Europei în anum ite sectoare industriale, cum ar fi 
industria automobilelor, se pot epuiza în câteva săptămâni6, forțând multe industrii europene 
să își încetinească sau chiar să își oprească producția. În plus, Europa are capacități limitate de 
producție de cipuri, iar c ele care există sunt în principal pe noduri de proces mature (cu 
dimensiuni ale nodului de cel puțin 22 nm) și nu are deloc capacități de producție pentru 
cipurile de vârf (cu dimensiuni ale nodului de cel mult 7 nm)7. Europa are, de asemenea, 
relații de d ependență pronunțată în materie de proiectare, încapsulare ( packaging ) și 
asamblare8. 
În condițiile în care tranziția digitală se accelerează, iar cererea mondială de cipuri crește 
rapid9, preconizându -se că se va dubla până la sfârșitul deceniului10, semiconductorii se află în 
centrul unor interese geostrategice puternice și al cursei tehnologice mondiale. Marile 
                                                 
4 O tehnologie de proces precum FDSOI (cu structură de siliciu pe izolator, cu substrat total sărăcit de 
purtători fully depleted silicon on insulator ) are avantajul unei geometrii de siliciu reduse și al unui proces de 
fabricație simplificat, precum și al unui bun compromis între performanță și consum de putere.  
5 Sursă: Strengthening the semiconductor supply chain in an uncertain era  (Consolidarea lanțului de 
aprovizionare pentru fabricarea de semiconductori într -o eră marca tă de incertitudine), Boston Consulting și 
SIA (Semiconductor Industry Association).  
6 Potrivit estimărilor Comisiei, care țin cont de practicile de fabricație de tipul „exact la timp” ( just-in-time), 
care reduc la minimum pierderile și sporesc eficiența p rin menținerea stocurilor la un nivel scăzut. Astfel de 
practici sunt utilizate pe scară largă în lanțul de aprovizionare din industria autovehiculelor – The 
semiconductor shortage in autos:  Strategie s for success  (Penuria de semiconductori din industria 
autovehiculelor: strategii pentru succes)  McK insey . De exemplu, în SUA, stocurile de cipuri pentru industrie 
au scăzut de la 40 de zile în 2019  la mai puțin de 5 zile. 
https://www.commerc e.gov/news/blog/ 2022 /01/results -semiconductor -supply -chain -request -information   
7 În cazul semiconductorilor, tehnologia proceselor de fabricație a fost în mod tradițional corelată cu 
dimensiunea tranzistorului, care se măsoară în nanometri (nm). 1 nm este egal cu a miliarda parte dintr -un 
metru. Nodurile de proces mai mici asigură o performanță și o eficiență energetică mai ridicate, dar sunt și 
mai complexe și mai costisitoare la nivelul producției. În prezent, cea mai mică dimensiune care poate f i 
produsă este de 5 nm, în timp ce dimensiunea de 3 nm este în faza de preproducție, iar cea de 2 nm în curs de 
dezvoltare.  
8 Încapsularea și asamblarea sunt ultimele etape ale fabricării cipurilor. Acestea se referă la o serie de etape de 
prelucrare neces are pentru furnizarea cipului într -un factor de formă care să poată fi utilizat în dispozitivele 
electronice. Discurile semiconductoare sunt decupate, se realizează interconexiunile, după care cipurile sunt 
încapsulate pentru a asigura protecția împotriva factorilor externi cum ar fi umiditatea, substanțele chimice 
etc. În cazul procedurilor de încapsulare avansate, mai multe componente sunt integrate într -un singur 
dispozitiv.  
9 Cererea a fost cu 17 % mai mare în 2021  decât în 2019  și nu a fost însoțită de  creșteri proporționale ale 
ofertei, ceea ce a dus la o neconcordanță majoră între cerere și ofertă 
https://www.commerce.gov/news/blog/ 2022 /01/results -semiconductor -supply -chain -request -information .  
10 Conform previziunilor realizate de SEMI (Semiconductor Equipment and Materials International) și de VLSI 
Research.  
 
3 
 economii sunt foarte interesate să își asigure aprovizionarea cu cipurile cele mai avansate, 
deoarece capacitatea lor de a acționa (pe plan e conomic, industrial și militar) și de a 
impulsiona  transformarea digitală depind tot mai mult de aceasta. Aceste economii investesc 
deja masiv și pun în aplicare măsuri de sprijin pentru inovare și pentru consolidarea 
capacităților lor de producție. Propun erea de act legislativ privind cipurile din SUA prevede 
alocarea a 52 de miliarde USD pentru producție și cercetare și dezvoltare până în 202611. 
China își accelerează eforturile pentru a -și reduce decalajul tehnologic șise estimează că, până 
în 2025 , va fi  investit circa 150 de miliarde USD într -o perioadă de 10 ani, astfel cum reiese 
dintr -o serie de planuri și inițiative precum „Made in China 2025 ”12. Japonia a anunțat recent 
o finanțare publică în valoare de 8 miliarde USD pentru investițiile interne în s emiconductori, 
care urmează să fie completată cu fonduri suplimentare13. Coreea de Sud își va consolida 
industria semiconductorilor prin sprijinirea, prin stimulente fiscale, a investițiilor private în 
cercetare și dezvoltare și în producție ale societățilo r din această țară, care sunt estimate la 
450 miliarde USD până în 203014.  
Confruntată cu tensiuni geopolitice din ce în ce mai mari, cu creșterea rapidă a cererii și cu 
posibilitatea unor perturbări suplimentare la nivelul lanțului de aprovizionare, Europ a trebuie 
să își folosească punctele forte și să instituie mecanisme eficiente pentru a se poziționa mai în 
față în această cursă și pentru a asigura siguranța aprovizionării în cadrul lanțului industrial 
mondial. Aceasta este singura modalitate prin care Europa poate ajunge să dispună de 
mijloacele necesare pentru a avea marja de manevră necesară în perioade de criză și să poată 
menține funcționarea lanțurilor de aprovizionare globale, în pofida noilor realități geopolitice. 
Aceasta înseamnă promovarea uno r interdependențe mai echilibrate, precum și a unor lanțuri 
de aprovizionare reziliente, fără verigi care ar putea provoca blocarea întregului sistem ( single 
points of failure ). 
Europa dispune de atuurile necesare ca să devină lider industrial pe piețele d e semiconductori 
ale viitorului. Ambiția sa este de a avea până în 2030  cel puțin 20 %, ca valoare, din producția 
mondială de semiconductori de vârf și durabili15. Obiectivul este nu numai reducerea 
dependențelor excesive, ci și valorificarea oportunitățilo r oferite de digitalizarea tot mai 
pronunțată a piețelor și de schimbările tehnologice. Acest lucru va îmbunătăți competitivitatea 
ecosistemului european al semiconductorilor și a industriei europene în general, inclusiv a 
IMM -urilor, întrucât industria di n întreaga UE va avea un acces mai sigur la cipuri 
performante și eficiente din punct de vedere energetic și va furniza produse inovatoare 
cetățenilor Europei și piețelor mondiale.  
Pentru a realiza acest lucru, Europa va trebui să își sporească substanția l capacitatea de 
producție, inclusiv în domeniul tehnologiilor de vârf. Fără investiții rapide și suficiente, cota 
de piață a Europei va scădea la mai puțin de 5 %, având în vedere dublarea pieței și amploarea 
eforturilor care au loc în alte părți ale lumi i. De asemenea, absența unor astfel de investiții ar 
putea întârzia adoptarea cipurilor de nouă generație de către industria europeană, punând în 
pericol competitivitatea și autonomia sa tehnologică în sens mai larg.  
Deși industria semiconductorilor inves tește mai mult decât orice altă industrie în cercetare și 
dezvoltare și bunuri de capital, riscurile asociate investițiilor și rentabilității lor pe termen 
                                                 
11 https://www.congress.gov/bill/ 117th-congress/senate -bill/1260 ?s=1&r=52  
12 https://crsreports.congress.gov/product/pdf/R/R 46767   
13 https://www.reuters.com/technology/japan -create -scheme -subsidise -domestic -chip-output -nikkei -2021 -11-
07/  
14 https://spectrum.ieee.org/south -koreas -450billion -investment -latest -in-chip-making -push   
15 A se vedea nota de subsol  1. 
 
4 
 foarte lung, împreună cu relevanța strategică a tehnologiei semiconductorilor, au făcut ca 
sectorul să beneficieze întotdeauna de sprijin public16. UE a sprijinit acest sector în principal 
prin intermediul programelor sale cadru de cercetare și a stabilit deja în trecut, împreună cu 
sectorul de profil, obiective ambițioase privind cota de piață17. Cu toate  acestea, majoritatea 
investițiilor s -au axat pe cercetare și dezvoltare și nu au fost suficiente pentru a răspunde 
provocărilor de amploare din acest sector. Este nevoie de un set mai cuprinzător de acțiuni și 
scheme de finanțare și de o colaborare mult m ai strânsă a actorilor din sectoarele cererii și 
ofertei.   
Impactul penuriei de cipuri asupra economiei europene a evidențiat urgența adoptării de 
măsuri suplimentare. Eforturile trebuie să înceapă acum, prin mobilizarea tuturor actorilor 
publici și privaț i relevanți, valorificarea punctelor forte, diversificarea capacităților, abordarea 
lacunelor structurale, deschiderea față noi piețe și crearea de parteneriate internaționale.  
La 15 septembrie 2021 , președinta Comisiei, Ursula von der Leyen, a anunțat în discursul său 
privind starea Uniunii18 un Act al UE privind cipurile, subliniind necesitatea de a interconecta 
capacitățile de cercetare de talie mondială ale Europei și de a coordona investițiile UE și 
naționale de -a lungul lanțului valoric.  
Actul UE privi nd cipurile propune să se valorifice punctele forte ale Europei și să se abordeze 
punctele slabe rămase, pentru a dezvolta un ecosistem al semiconductorilor prosper și un lanț 
de aprovizionare rezilient, stabilind, în același timp, măsuri care să ne permit ă să fim mai bine 
pregătiți  pentru viitoarele perturbări ale lanțului de aprovizionare, să le anticipăm și să le 
facem față.  
Actul privind cipurile este o ocazie unică pentru Europa de a acționa în comun în toate statele 
membre și în beneficiul întregii Eu rope. Pe termen scurt, acesta va permite înțelegerea și 
anticiparea viitoarelor crize ale cipurilor, abordându -le printr -o coordonare strânsă cu statele 
membre și dotând Uniunea cu instrumentele de care dispun unele dintre țările care 
împărtășesc aceeași v iziune19. Pe termen scurt spre mediu, actul va consolida activitățile de 
producție din Uniune și va sprijini extinderea și inovarea de -a lungul întregului lanț valoric, 
abordând problema siguranței aprovizionării și contribuind la reziliența ecosistemului. În fine, 
pe termen mediu și lung, actul va consolida poziția de lider tehnologic a Europei, pregătind în 
același timp capacitățile tehnologice necesare care să sprijine transferul de cunoștințe de la 
laborator la fabrică și poziția Europei de lider tehnolo gic pe piețele inovatoare din aval.   
Prezenta comunicare descrie contextul mai larg și propune un set de măsuri pentru 
consolidarea ecosistemului european al semiconductorilor pentru deceniul digital. În acest 
scop, comunicarea este însoțită de:  
– O propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului, având drept scop 
să creeze un ecosistem european rezilient și să consolideze poziția de lider tehnologic a 
Europei, să ofere un cadru adecvat pentru investițiile în producția de cipuri și  să asigure o 
coordonare eficace între statele membre și Comisie în ceea ce privește soluționarea 
crizelor de pe piața semiconductorilor.  
                                                 
16  Raportul PCAST  privind semiconductorii din 2017  
17  Electronics industry submits plan to make Europe a global leader in micro and nano -electronics  (Sectorul 
produselor electronice prezintă un plan pentru a face din Europa un lider mondial în domeniile 
microelectronicii și nanoel ectronicii)  
18  Starea Uniunii 2021  – serviciul de streaming al Comisiei Europene (europa.eu)   
19 De exemplu, Legea privind producția din domeniul apărării din SUA.  
 
5 
 – O recomandare a Comisiei, adresată statelor membre, care anticipează, în așteptarea 
adoptării propunerii, măsurile -cheie prevăzute în propunerea de regulament și propune un 
cadru de guvernanță care să poată fi pus în practică imediat, pentru a contribui la  
depășirea penuriei actuale.  
– O propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentul (UE) 2021 /2085  
al Consiliului de instituire a întreprinderilor comune din cadrul programului Orizont 
Europa.  
2.  Perspectivele și oportunitățile de piață ale E uropei  
2.1 Penuria globală de semiconductori  
Penuria actuală de semiconductori este rezultatul unei combinații de factori: o cerere 
puternică și accelerată de tehnologii digitale, caracteristicile structurale ale lanțurilor de 
aprovizionare cu semiconduct ori – cum ar fi ciclurile lungi de producție, care sunt 
incompatibile cu modelele de producție de tip „exact la timp” ale utilizatorilor de 
semiconductori sau inflexibilitatea și concentrarea ofertei, care a fost exacerbată și mai mult 
de criza provocată d e pandemia de COVID -19 – precum și tensiunile geopolitice. Din cauza 
digitalizării pe scară largă a economiei și a societății, cererea de cipuri crescuse deja mult 
înainte de pandemie (de exemplu în ceea ce privește componentele pentru telefoane 5G și 
antene și pentru noi jocuri video, senzori și dispozitive pentru internetul obiectelor etc.). 
Pandemia a exacerbat situația și a relevat, printr -o serie de evoluții paralele, rolul vital al 
cipurilor pentru economiile și societățile moderne.   
Munca la distanță, școlarizarea la domiciliu și divertismentul digital, care au fost consecințele 
măsurilor de izolare, au condus la o creștere a cererii de echipamente informatice, printre care 
calculatoare de tip desktop, laptopuri și periferice, rețele fără fir și console de jocuri, precum 
și centre de date, servere și echipamente pentru rețele, ceea ce a antrenat o creștere a cererii de 
cipuri aferente.  
În ultimii doi ani, o serie de fabrici de cipuri au fost închise temporar din cauza pandemiei, 
precum și a uno r dezastre naturale, ceea ce a creat presiuni la nivelul lanțurile valorice globale 
ale semiconductorilor.  Livrările de semiconductori din Asia de Est către Europa au încetinit și 
mai mult din cauza problemelor generale de la nivelul lanțurilor de aprovizi onare cauzate de 
restricțiile de transport impuse de guvernele din întreaga lume pentru a combate pandemia.  
Pentru industrie, a devenit mai dificil să își planifice activitățile și să efectueze previziuni ale 
cererii. Producătorii de automobile s -au număr at printre cei care au fost grav afectați de 
penurie. La începutul anului 2020 , producătorii de automobile au redus comenzile de cipuri, 
în condițiile scăderii cererii. Turnătoriile au alocat capacitățile disponibile pentru 
echipamentele informatice. Când cererea de vehicule s -a redresat, la sfârșitul anului 2020 , 
turnătoriile funcționau deja la capacitate maximă, ceea ce a făcut ca producătorii de 
automobile să se confrunte cu perioade de așteptare de până la un an sau chiar mai mult20. 
Prin urmare, numeroa se fabrici de automobile au fost închise în Europa și în întreaga lume, iar 
lucrătorii au fost disponibilizați21. Producătorii europeni de automobile au făcut apel la 
sporirea capacității de producție a cipurilor din UE și la scăderea dependenței de importu rile 
                                                 
20 Understanding the global chip shortages  (Înțelegerea penuriei globale de cipuri), J.P. Kleinhans & J. Hess, 
Stiftung Neue Verantwortung ( 2021 ) 
21  Se estimează că în  2021  penuriile legate de semiconductori vor duce pentru industria autovehiculelor la 
pierderi de venituri de 210 miliarde USD – AlixPartners  (2021 ). 
 
6 
 străine22. La nivel global, în 2021  nu au putut fi produse, din cauza penuriei de cipuri, 
11,3 milioane din autoturismele comandate23, iar în unele state membre producția a scăzut cu 
34 % în comparație cu 2019 , revenindu -se la nivelurile din 197524. Sect orul echipamentelor 
industriale a fost la fel de grav afectat25. 
Criza aprovizionării a fost accentuată și mai mult de tensiunile comerciale dintre SUA și 
China și se consideră că teama introducerii unor interdicții suplimentare la export de către 
SUA a det erminat unele societăți chineze să acumuleze stocuri de cipuri.  
Factorul cel mai important este că majorarea cererii nu a fost reflectată în ofertă, care nu a 
putut crește suficient de repede. Fiecare tip specific de cip are propriile sale linii de producț ie, 
iar crearea acestora este un proces care durează mai multe luni și care costă câteva miliarde de 
euro. Liniile de producție sunt, de asemenea, puține și concentrate. Acestea trebuie 
întotdeauna să lucreze aproape de capacitatea maximă, pentru a acoperi  costurile foarte 
ridicate ale investițiilor de capital, lăsând o flexibilitate redusă pentru a face față vârfurilor de 
cerere.  
În ansamblu au fost afectate numeroase sectoare economice. Întârzierile în livrarea de cipuri 
specializate pentru dispozitive medicale, cum ar fi echipamentele de monitorizare folosite în 
secțiile de terapie intensivă, stimulatoarele cardiace, monitoarele de glicemie sau 
defibrilatoarele au consecințe care pot pune în pericol viața oamenilor26. Cărțile de credit nu 
pot fi produse în număr suficient, iar echipamentele electronice de larg consum nu sunt 
disponibile pe stoc. Sectoare strategice precum apărarea, securitatea și industria aerospațială 
sunt, de asemenea, amenințate. Cipuri contrafăcute, nefiabile, au început să se infiltr eze pe 
piață, compromițând securitatea și fiabilitatea dispozitivelor electronice27. 
Este puțin probabil ca deficitul actual să se sfârșească (ceea ce va avea loc treptat) înainte de 
2023  sau chiar 2024 . Întrucât cererea se va accelera și mai mult, iar capacitățile de producție 
vor avea nevoie de timp pentru a se consolida, deficitul de cipuri va continua, iar presiunea 
inflaționistă se va intensifica.  
2.2 Evoluția piețelor și a tehnologiei semiconducto rilor  
Valoarea pieței globale a cipurilor a fost în 2021  de aproximativ 550 de miliarde USD28. Cea 
mai mare parte a cererii de la nivel mondial provine în prezent din utilizările finale din 
sectorul informatic, inclusiv pentru calculatoare și infrastructur a centrelor de date ( 32 %), din 
                                                 
22  https://www.acea.auto/message -dg/chip -shortage -auto-industry -calls-for-more -eu-made -semiconductors/   
23  Conform estimărilor realizate de AutoForecast Solutions.  
24 Sursă: Verband der Automobilindustrie  
25 Impactul penuriei a generat o scădere cu 5,1 puncte procentuale a producției  industriale la nivelul UE în 
perioada ianuarie -octombrie 2021 . O treime din această scădere s -a înregistrat în sectorul autovehiculelor 
(0,9 %) și în cel al mașinilor și echipamentelor ( 0,8 %). https://voxeu.org/article/impact -shortages -
manufacturing -eu  
26 Un sondaj recent  realizat de Advanced  Medical Technology Association a constatat că două treimi dintre 
întreprinderile din domeniul tehnologiei medicale utilizează semiconductori în cel puțin jumătate din 
produsele lor.  Toți respondenții s -au confruntat cu un anumit grad de perturbare la nive lul lanțului lor de 
aprovizionare cu cipuri. Întârzierile variază semnificativ, de la două la peste 52 de săptămâni.  
Pacemaker, Ultrasound Companies Seek Priority Amid Chip Shortage , The Wall Street Journal ( 2021 ). 
27 În acest context, în cadrul ședinței plenare a reuniunii guvernelor și a autorităților privind semiconductorii 
(Government & Authorities Meeting on Semiconductors  – GAMS) din noiembrie 2021 , s-a discutat 
chestiunea semiconductorilor contrafăcuți.  
28 Potriv it IC Insights , vânzările au fost cu 26 % mai mari în 2021  decât în 2020 , iar creșterea preconizată 
pentru 2022  este de 11 %. 
 
7 
 sectorul comunicațiilor, inclusiv pentru telefoane mobile și infrastructura de rețea ( 31 %), și 
din sectorul produselor electronice de consum ( 12 %). Rata de creștere este ridicată în 
segmentele dominate anterior de tehnolog ia analogică și mecanică, cum ar fi sectorul 
automobilelor și producția industrială ( 12 % fiecare), în care Europa are o prezență 
puternică29 (figura 1). 
 
 
Figura 1: Segmentele pieței semiconductorilor, defalcate în funcție de tipul de dispozitiv și de cererea 
din sectorul utilizatorilor finali30 
Ca urmare a creșterii neabătute a volumelor de date și a integrării unor puteri de calcul tot mai 
mari, a inteligenței artif iciale și a conectivității în toate dispozitivele, se preconizează că piața 
globală a cipurilor va depăși o mie de miliarde USD până în 2030 . 
Cererea tot mai mare de cipuri este stimulată, de asemenea, de noi oportunități de piață, care 
includ:  
 Inteligența  artificială: IA va avea un impact sporit în multe sectoare. Arhitecturi specifice 
de calcul și de detecție sunt necesare pentru a asigura performanța necesară, iar segmentul 
cipurilor pentru IA înregistrează de departe cea mai rapidă creștere din domeniul  
microelectronicii, cu rate de creștere anuale preconizate de peste 40 % pentru anii 
următori31. 
 Procesarea la margine : prelucrarea datelor se deplasează treptat de la centrele de date din 
cloud la periferia rețelelor, acolo unde sunt generate datele. Conectivitatea 5G va stimula 
și mai mult extinderea pieței internetului obiectelor, iar analiștii se așteaptă ca până la 
80 % din date să fie procesate la margine până în 2025 , ceea ce va determina atingerea 
unei rate anuale de creștere de 35 % pe piețele de calcul la margine din domeniul 
                                                 
29  Semicon ductor Industry Association Factbook 2021   (cifre referitoare la anul 2020 ). 
30  Sursă: SIA / WSTS , IC insights.  
31 Previziuni elaborate de Technavio , Allied Market Research , Market Research Future  

 
8 
 internetului industrial al obiectelor și al datelor generate de întreprinderi32, sectoare  în care 
UE deține competențe esențiale.  
 Transformarea digitală în general și evoluția piețelor verticale:  dispozitivele conectate se 
află în centrul strategiei pentru toate sectoarele industriale și, ca atare, se preconizează o 
creștere de 10 ori a număr ului acestor dispozitive până în 2025 . Acest lucru este valabil în 
special pentru sectoare precum industria prelucrătoare și automatizarea, agricultura, 
rețelele de telecomunicații, infrastructura energetică sau serviciile de asistență medicală. 
De exemplu , se preconizează că semiconductorii din sectorul asistenței medicale vor 
crește cu o rată anuală de 10 % în perioada 2020 -202533. Stimulată de electrificare și de 
conducerea autonomă, cererea este, de asemenea, în creștere în sectorul autovehiculelor: 
se preconizează că, până în 2026 , piața produselor electronice pentru vehicule va crește cu 
o rată anuală de aproape 15 %, ajungând la 78 miliarde USD până în 202634. 
Tendințele relevante includ, de asemenea, modele personalizate adaptate la nevoile anumitor 
sectoare industriale. Pentru a permite o varietate de cazuri de utilizare în segmentele de piață 
tradiționale și emergente și pentru a obține performanțe mai bune, sunt necesare arhitecturi 
specifice fiecărui domeniu, ceea ce face să crească cererea de cipur i personalizate. Valoarea 
crescută a semiconductorilor determină companiile care sunt utilizatori finali, cum ar fi 
platformele online sau întreprinderile din sectorul autovehiculelor, să participe la proiectarea 
cipurilor sau chiar să își producă propriil e cipuri.  
Creșterea  sectorului  este stimulată,  de asemenea,  de evoluțiile  tehnologice  rapide  care 
determină  o continuă  depășire  a limitelor  în materie  de miniaturizare,  sporind  în același  timp 
puterea  de calcul  și reducând  costurile  și consumul  de energie.  Printre  exemplele  
reprezentative  se numără:  noi tehnologii  de tranzistori,  cum ar fi gate-all-around  și FDSOI  
avansat,  noi arhitecturi  de integrare  a sistemelor  care permit  gruparea  unor cipuri  diverse  și 
tehnologii  emergente  inovatoare,  cum ar fi arhitecturile  cuantice35 și neuromorfe36, precum  și 
noile  arhitecturi  informatice  bazate  pe nuclee  de procesoare  avansate,  inclusiv  cu sursă  
deschisă.  În plus,  utilizarea  de materiale  noi pentru  discurile  semiconductoare,  cum ar fi 
carbura  de siliciu  și nitrura  de galiu,  va genera  performanțe  sporite  în ceea ce privește  
comunicațiile  și aplicațiile  pentru  electronica  de putere  în domeniile  electromobilității  și 
energiei  din surse  regenerabile.   
În fine, menținerea în uz mai mult timp a produselor electronice, prin proiectarea  lor pentru a 
fi durabile și prin actualizarea serviciilor, va reduce ratele de înlocuire și nevoia de produse 
noi. Materialele necesare pentru microcipuri pot fi recuperate din deșeurile electronice. De 
exemplu, reciclarea materialelor semiconductoare com puse este posibilă din punct de vedere 
tehnic, deși doar în cantități foarte mici deocamdată.  
                                                 
32  IOT Analytics   
33  Semiconductor in Healthcare Market:  Industry Insights, Major Key Players and Current Trends Analysis” , 
MarketWatch, 2021 . 
34  Previziuni  efectuate de   Yole Developpement  
35 Tehnologiile cuantice promit capacități de calcul, de comunicații și de detecț ie fără precedent, ca soluții de 
sine stătătoare sau integrate în soluțiile clasice. Primele componente bazate pe tehnologii cuantice sunt deja 
în curs de apariție pe piață.  
36  Arhitecturile neuromorfe imită structura neuronală și funcționarea creierului u man și facilitează procesele 
prin care cipurile învață odată cu trecerea timpului, ceea ce antrenează îmbunătățiri semnificative ale 
eficienței energetice.   
 
9 
 2.3 Poziția Europei  
Industria europeană are multe puncte forte, dar și unele puncte slabe în lanțul valoric al 
semiconductorilor. O prezentare generală a poziție i Europei este rezumată în figura 2.  
Sectorul semiconductorilor se caracterizează printr -o activitate intensă de cercetare și 
dezvoltare, întreprinderile reinvestind peste 15 % din veniturile lor în cercetarea în domeniul 
tehnologiilor de generație următoare. În UE își au sediul organizații de cercetare și tehnologie 
de vârf de talie mondială, iar numeroase universități și institute de cercetare de excelență sunt 
răspândite pe teritoriul său. Organizațiile de cercetare și tehnologie europene sunt 
deschizătoare de drumuri în ceea ce privește tehnicile care stau la baza producerii unora dintre 
cele mai avansate cipuri din lume. Performanța computațională a cipurilor din ziua de astăzi 
se datorează miniaturizării permanente a tehnologiei de proces FinFET , care, la rândul său, a 
fost facilitată de litografia cu „radiație ultravioletă extremă” ( Extreme Ultraviolet  – EUV), 
dezvoltată în Europa. O tehnologie de proces complementară, FDSOI, dezvoltată și 
implementată la nivel industrial în Europa, oferă avanta je de performanță substanțiale în ceea 
ce privește eficiența energetică, utilă pentru dispozitivele alimentate cu baterii. În toate 
telefoanele mobile fabricate astăzi sunt prezente cipuri bazate pe tehnologiile de proces 
FinFET și FDSOI.  
 
Figura 2: Lanțu l de aprovizionare cu semiconductori: Cotele de piață ale UE la nivel mondial pe 
segmentele relevante  
Fabricarea semiconductorilor necesită un număr imens de materiale, substanțe chimice și 
echipamente sofisticate unice, furnizate de vânzători specializați , pentru fiecare etapă a 
procesului de fabricație. În Europa își au sediul furnizori de echipamente și materii prime, 
cum ar fi substraturi și gaze, de prim rang la nivel mondial37. În această parte a lanțului de 
aprovizionare, anumiți operatori europeni di n domeniul echipamentelor de producție sunt 
                                                 
37 În pofida acestor atuuri, Europa depinde de țări terțe pentru anumite materiale, cum ar fi stratu rile de 
protecție la gravare sau siliciul metalic. Pentru a contribui la consolidarea rezilienței în ceea ce privește 
materiile prime, Comisia Europeană a înființat Alianța europeană pentru materii prime  (ERMA).  
 

 
10 
 foarte puternici pe segmentele lor de piață respective, astfel încât niciun cip avansat din lume 
nu poate fi produs fără echipamente fabricate în UE, cum ar fi mașinile de litografie EUV.  
Europa are, de asemenea,  producători de cipuri de vârf specializați în proiectarea de 
componente specifice pentru semiconductori. Furnizorii de semiconductori din UE sunt lideri 
mondiali în ceea ce privește cipurile pentru automobile și pentru echipamentele industriale, 
care sunt  două piețe cu creștere puternică38.  
Europa are, de asemenea, sectoare industriale care reprezintă o bază solidă de utilizatori și se 
vor număra printre cele care vor stimula cererea în viitor, inclusiv – dar nu și exclusiv – 
cererea de noduri mai avansate . Întreprinderile din domeniul semiconductorilor coproiectează 
din ce în ce mai mult cipuri împreună cu întreprinderile care sunt utilizatori finali pentru a 
îmbunătăți performanța sistemelor, iar acesta este o tendință în privința căreia în Europa este 
încă loc de mai bine.  
În pofida acestor puncte forte, în prezent cota UE din veniturile generate la nivel mondial pe 
piața cipurilor din semiconductori este de aproximativ 10 % în ansamblu, în timp ce în anii 
1990  era de peste 20 %39. Unul dintre motivele pentru care producția din Europa a scăzut este 
absența unor mari companii informatice și diminuarea producătorilor de telefoane mobile, 
care ar fi putut justifica investițiile foarte importante. Costurile ridicate de producție au 
condus, de asemenea, la de localizarea producției în Asia, unde a beneficiat de costuri mai 
mici și de un sprijin de stat mai consistent.  În ultimii ani, industria europeană a 
semiconductorilor a investit din nou în industria prelucrătoare, dar nu la o scară suficientă 
pentru a susț ine creșterea preconizată.  
În prezent, majoritatea întreprinderilor își desfășoară activitatea pe baza unor modele fără 
unități de producție ( fabless ) sau cu o capacitate redusă de producție de cipuri ( fab-lite), în 
cadrul cărora își externalizează integra l sau parțial producția către turnătorii. Producătorii de 
cipuri din Europa s -au concentrat asupra producției pentru piețele în care au o prezență 
puternică, cum ar fi cele analogice, și care nu necesită încă nodurile de vârf de care este 
nevoie în informa tică și comunicații. Chiar dacă echipamentele de producție a cipurilor sub 
7 nm sunt fabricate numai în Europa, Europa nu are turnătorii care să producă cipuri în noduri 
de proces mai mici de 22 nm, în timp ce piețele viitorului se vor orienta tot mai mult  către 
cipuri sub 5 nm. În ceea ce privește asamblarea, testarea și încapsularea cipurilor, acestea au 
fost în mod tradițional externalizate către Asia de Est.  
În condițiile în care într -un singur cip sunt incluse miliarde de tranzistori, un nou model poa te 
necesita mai mulți ani de eforturi din partea a sute de ingineri, utilizând software extern de 
proprietate intelectuală și de automatizare a proiectării electronice ( Electronic Design 
Automation  – EDA). Principalii vânzători sunt situați în afara Europe i. Cu toate acestea, 
există în întreaga Uniune forță de muncă foarte competentă în materie de proiectare și, în 
perioada mai recentă, au apărut un număr tot mai mare de întreprinderi europene mici, active 
în proiectarea de procesoare și acceleratoare avans ate, în special pentru cipurile de IA.  
                                                 
38 Întrepri nderile din UE sunt performante în ceea ce privește proiectarea cipurilor pentru autovehicule, dar o 
parte din producție are loc și în alte regiuni.  
39   Sursă Decision / Carsa  
 
11 
 3. O strategie privind cipurile pentru deceniul digital  
3.1 Viziunea și atuurile strategice ale Europei pentru a transforma în realitate această 
viziune  
Având în vedere rolul central pe care îl joacă cipurile în economia digitală, dimensiunea lor 
geopolitică și actuala concentrare puternică a capacităților de producție, Uniunea trebuie să își 
consolideze urgent ecosistemul semiconductorilor, sporind rezili ența acestuia și siguranța 
aprovizionării și reducând dependențele sale externe.  
În decembrie 2020 , 22 de state membre au semnat o declarație referitoare la o inițiativă 
europeană privind procesoarele și tehnologiile semiconductorilor40. Acestea au luat ac t de 
faptul că Europa deține o cotă pe piața mondială a semiconductorilor care este cu mult sub cea 
pe care ar putea -o avea dată fiind poziția sa economică și au convenit să depună „un efort 
deosebit pentru a consolida ecosistemele procesoarelor și semicon ductorilor și pentru a 
extinde prezența industrială de -a lungul lanțului de aprovizionare, în vederea abordării 
principalelor provocări tehnologice, de securitate și societale”. Pornind de la această bază, 
comunicarea Comisiei „Busola pentru dimensiunea di gitală” 41, publicată în martie 2021 , a 
stabilit obiectivul ca, până în 2030 , „producția de semiconductori de ultimă generație și 
durabili în Uniune [să reprezinte] cel puțin 20 % din producția mondială ”. În Propunerea 
privind programul de politică pentru 2030 „Calea către deceniul digital”42 s-a reafirmat 
această ambiție.  
Europa dispune de atuuri foarte puternice, care sunt diversificate și răspândite în multe state 
membre, și poate transforma în realitate această viziune ambițioasă dacă va depune eforturile  
necesare și dacă va exista o masă critică de investiții, atât publice, cât și  private.   
Europa trebuie și poate să mobilizeze un nivel de investiții fără precedent, având în vedere 
efectele pozitive semnificative de propagare pe care acest sector le are a supra economiei și a 
multor domenii de interes public. Realizarea de investiții publice majore va fi esențială pentru 
a atrage niveluri ridicate de investiții private, care, în cazul întreprinderilor europene, sunt 
deja de ordinul a 6 miliarde EUR pe an. C reșterea investițiilor în semiconductori va fi 
benefică pentru toate sectoarele industriale și pentru societate în general, având un impac 
pozitiv în toate statele membre.  
Intensificarea colaborării va fi un alt factor de succes. Europa trebuie și poate să  își 
mobilizeze toți specialiștii și toate atuurile de care dispune. O colaborare strânsă între multe 
dintre părțile interesate relevante din sectorul public și privat are deja loc în cadrul 
întreprinderii comune „Tehnologii digitale esențiale”43. Această colaborare trebuie 
consolidată și extinsă pentru a implica toți actorii din lanțul valoric și liderii comunității de 
cercetare, prin proiecte europene care să răspundă interesului colectiv al statelor membre.  
                                                 
40 Declarația comună privind procesoarele și tehnologiile semiconductorilor –Conturarea viitorului digital al 
Europei (europa.eu)   
41  COM( 2021 ) 118 
42  COM( 2021 ) 574.  
43 Întreprinderea comună KDT ( https://www.kdt -ju.europa.eu ) a fost lansată în noiembrie 2021 . Aceasta este 
rezultatul unui efort tripartit întreprins în comun de Comisie, de statele participante (statele membre și țările 
asociate) și de indust ria de profil. Întreprinderea mobilizează investiții publice în valoare de până la 
3,6 miliarde EUR (din partea UE și a statelor participante) până în 2027 . În plus, se preconizează că părțile 
interesate din sectorul privat vor investi o sumă egală.  
 
12 
 Valoarea pe care Europa o acordă sec urității, inclusiv celei a infrastructurilor critice, 
protecției datelor și eficienței energetice ar trebui să fie la rândul său utilizată în avantajul UE, 
de exemplu prin aplicarea cerințelor de certificare în domeniul achizițiilor publice, ceea ce 
poate contribui la impulsionarea cererii.  
Deși Europa este lider în domeniul cercetării, prin intermediul organizațiilor importante 
prezente  pe întregul continent, ea trebuie și poate să elimine decalajul dintre laborator și 
fabrică prin valorificarea punctelor  sale forte în ceea ce privește (i) echipamentele și 
materialele, (ii) soluțiile de sistem și integrarea sistemelor, (iii) prezența puternică pe 
segmente de piață cu creștere puternică, cum ar fi automobilele, tehnologia medicală, 
comunicațiile, energia și  utilajele, și (iv) excelența științifică și academică, în cadrul căreia 
capacitățile tehnologice ar trebui consolidate și mai mult. Pentru reușită sunt esențiale 
conjugarea eforturilor și  colaborarea strânsă a tuturor partenerilor: sectorul industrial – de-a 
lungul întregului lanț valoric, sectorul public și organizațiile de cercetare.  
În fine, eforturile Europei trebuie să se concentreze asupra oportunităților viitoare, în primul 
rând, analizând nevoile pieței de creștere și ale economiei circulare, și an ume componente cu 
consum redus de energie, o nouă generație de procesoare care sunt mai puternice și mai 
adaptate la analiza datelor, la IA și la procesarea la margine, componente destinate 
frecvențelor radio și 5G/6G pentru comunicațiile de ordinul terabi ților, precum și o nouă 
generație de echipamente electronice de putere cu integrare mai mare, ținând cont inclusiv de 
posibilitățile de reciclare și de aspecte mai ample având legătură cu durabilitatea. În al doilea 
rând, Europa trebuie să facă acest lucru  axându -se pe ceea ce oferă tehnologia pentru a 
răspunde acestor nevoi: noduri de 2 nm și mai mici pentru procesele FinFET și gate-all-
around  și mai mici de 10 nm pentru procesele FDSOI, cuantice și neuromorfe, dar și litografia 
EUV pentru producție. Europ a trebuie să își dezvolte capacitățile în aceste domenii, să aibă un 
rol de lider în ceea ce privește evoluțiile tehnologice și implementarea acestora la nivel 
industrial, să mobilizeze investițiile și să faciliteze adoptarea acestor noi tehnologii de cătr e 
industria europeană, în special de către IMM -uri, pentru a se asigura că rămâne competitivă în 
cursa tehnologică, inclusiv pentru industriile care, în mod tradițional, se concentrează mai 
mult pe cipurile mature.  
3.2 Obiective strategice  
Pentru realizar ea acestei viziuni, Strategia europeană privind cipurile se axează pe 
următoarele cinci obiective strategice:  
Mai întâi, Europa ar trebui să își consolideze poziția de lider în domeniul cercetării și 
tehnologiei . Acest lucru este imperativ pentru a prezerva atuurile actuale ale Europei în ceea 
ce privește o serie de tehnologii revoluționare, inclusiv în domeniul producției de echipamente 
și de materiale avansate, necesare pentru a construi instalații de producție  de nouă generație 
care să deservească toate sectoarele sale.  
În al doilea rând, Europa ar trebui să își dezvolte și să își consolideze propria capacitate 
de inovare în materie de proiectare, fabricare și încapsulare a cipurilor avansate, 
eficiente din pu nct de vedere energetic și sigure și să le transforme în produse 
comerciale . Acest lucru va garanta furnizarea de cipuri pe termen mai lung, ceea ce va 
răspunde nevoilor industriei și ale sectorului public și va stimula inovarea în întreaga 
economie. În ac est scop sunt esențiale investițiile în linii -pilot, precum și în instalații și 
instrumente avansate de proiectare, testare și experimentare. Liniile -pilot vor putea fi accesate 
de actorii din lanțul de aprovizionare în condiții deschise și nediscriminator ii. Fiind structuri 
unice de talie mondială, acestea vor face din Europa un partener puternic pe scena mondială și 
vor oferi o bază solidă pentru consolidarea cooperării internaționale.  
 
13 
 În al treilea rând, Europa ar trebui să instituie un cadru adecvat pe ntru a asigura 
creșterea substanțială a capacității sale de producție până în 2030 . Întrucât se 
preconizează că piața se va dubla până în 2030 , pentru a atinge obiectivele pe care și le -a 
stabilit Europa este necesară o creștere de patru ori a producției. Aceasta nu este doar o 
chestiune de volum. Este vorba, de asemenea, ca Europa să fie în măsură să producă cele mai 
avansate cipuri, să răspundă nevoilor utilizatorilor și să diversifice accesul la piețe, vizându -le 
pe cele pe care Europa nu este prezentă î n prezent, asigurându -se, în același timp, că în cadrul 
producției de cipuri să ia în considerare și posibila amprentă de mediu a acestei producții. În 
plus, este necesar să se consolideze siguranța aprovizionării, în special pentru sectoarele 
critice, cum  ar fi cele relevante pentru siguranța publică. În acest scop, Europa trebuie să 
atragă investiții în instalații de producție situate pe teritoriul său, care pot proveni atât din 
interiorul, cât și din afara Uniunii, și să stabilească condițiile adecvate ș i un cadru favorabil 
pentru realizarea investițiilor private.   
În al patrulea rând, Europa ar trebui să ia măsuri pentru abordarea deficitului acut de 
personal calificat, să atragă noi talente și să sprijine apariția unei forțe de muncă 
calificate , întrucâ t deficitele actuale limitează eforturile de consolidare a ecosistemului.   
În general, Europa ar trebui să dezvolte o înțelegere aprofundată a lanțurilor mondiale de 
aprovizionare cu semiconductori, pentru a monitoriza funcționarea acestora, a înțelege 
tendințele viitoare, a anticipa perturbările, a construi parteneriate internaționale bazate pe 
capacități mai echilibrate și pe interese reciproce, a reacționa în timp util pentru a preveni 
blocarea lanțurilor de aprovizionare internaționale și a permite UE s ă ia măsurile adecvate 
atunci când este necesar.  
Pentru a realiza toate cele de mai sus, Uniunea ar trebui să colaboreze îndeaproape cu statele 
membre și cu toate părțile interesate relevante din sectorul public și privat pentru a -și 
coordona eforturile, a pune în comun cunoștințele și resursele și a crea un ecosistem dinamic 
și rezilient al semiconductorilor în Europa. În plus, având în vedere lanțul valoric globalizat al 
semiconductorilor, Uniunea ar trebui să stabilească parteneriate internaționale soli de, în 
special cu parteneri care împărtășesc aceeași viziune. Acest lucru va îmbunătăți coordonarea 
și va reduce la minimum potențialele obiective contradictorii. Astfel de parteneriate vor 
necesita o evaluare atentă a politicilor țărilor terțe în acest se ctor, precum și abordări comune 
pentru a răspunde provocărilor în materie de aprovizionare, inclusiv prin strategii de 
diversificare reciproc avantajoase.  
Punerea în aplicare a celor de mai sus ar trebui să permită Europei să construiască un 
ecosistem dina mic în întreaga UE, în beneficiul tuturor statelor membre, atrăgând investiții în 
producție, proiectare și cercetare și dezvoltare, precum și cea mai bună forță de muncă din 
întreaga lume, care să fie în măsură să realizeze această viziune. Aceste evoluții  vor consolida 
capacitățile Europei de a -și atinge obiectivele de mediu și de a accelera tranziția digitală și 
tranziția verde, îmbunătățind în același timp securitatea Uniunii. Acest lucru necesită acțiuni 
decisive în prezent și este motivul pentru care C omisia propune pachetul de măsuri prezentat 
în prezenta comunicare.  
3.3 Realizarea obiectivelor ambițioase  
Strategia europeană privind cipurile stabilește o serie de măsuri și inițiative, combinate cu 
investiții substanțiale, pentru realizarea viziunii și a obiectivelor prezentate mai sus.  
 
14 
 Pe baza anunțurilor făcute până în prezent, se estimează că nivelul glo bal al investițiilor 
stimulate de politici44 în sprijinul cadrului instituit prin Actul UE privind cipurile va depăși 
43 de miliarde EUR până în 2030 . Este probabil ca acest lucru să atragă și să mobilizeze noi 
investiții private pe termen lung cu un volum comparabil.  
Această investiție publică include 11 miliarde EUR prevăzute pentru Inițiativa „Cipuri pentru 
Europa”45 pentru a finanța poziția UE de lider tehnologic în domeniul cercetării, proiectării și 
capacităților de producție până în 2030 . Aceasta va n ecesita punerea în comun a investițiilor 
din partea Uniunii și a statelor membre, așteptându -se, de asemenea, participarea actorilor 
privați. Investițiile respective vor fi completate de un sprijin sub formă de capitaluri proprii 
pentru întreprinderile nou -înființate, pentru întreprinderile în curs de extindere și pentru alte 
întreprinderi din lanțurile de aprovizionare, prin activități de facilitare a investițiilor descrise 
în mod colectiv drept activitățile „Fondului pentru cipuri”, cu o valoare totală es timată a 
investițiilor de cel puțin 2 miliarde EUR. Aceste acțiuni diferite, combinate, ar trebui să 
conducă în mod direct la investiții publice și private care depășesc cu mult 15 miliarde EUR. 
Această sumă se va adăuga împrumuturilor pe care BEI le -ar pu tea oferi întregului ecosistem 
la semiconductorilor.  
În plus, sprijinul statelor membre pentru inițiativa „Cipuri pentru Europa” poate să ia, de 
asemenea, forma unor măsuri vizând microelectronica incluse în planurile lor de redresare și 
reziliență sau a unor fonduri naționale sau regionale. De asemenea, statele membre pot lua în 
considerare posibilitatea de a apela la capacitatea de împrumut neutilizată din cadrul 
Mecanismului de redresare și reziliență pentru a oferi un sprijin suplimentar.  
De exemplu, statele membre intenționează deja să investească într -un nou PIIEC, menit să 
sprijine proiectele inovatoare transfrontaliere de -a lungul lanțului valoric al microelectronicii, 
inclusiv prin intermediul Mecanismului de redresare și reziliență și al fonduril or structurale.  
Această investiție completează viitorul sprijin pentru înființarea unor mari instalații de 
producție.  
 
 
  
Investițiile de mai sus vor completa programele și acțiunile existente din domeniul cercetării 
și inovării în materie de semiconductor i, cum ar fi Orizont Europa și programul Europa 
digitală. Domeniul de aplicare al programului Europa digitală va fi extins în ceea ce privește 
sprijinul pentru poziția UE de lider tehnologic. În plus, întreprinderea comună KDT va fi 
consolidată și reorient ată către obiectivele strategiei europene privind cipurile și va fi 
redenumită „întreprinderea comună pentru cipuri”. Întreprinderea comună își va intensifica 
eforturile pentru a combina mijloacele financiare și tehnice care sunt esențiale pentru a 
gestion a ritmul tot mai intens al inovării din domeniul semiconductorilor, pentru a genera 
efecte de propagare importante pentru societate și pentru a asigura partajarea riscurilor prin 
punerea în comun a strategiilor și a investițiilor în serviciul unui interes european comun. 
Aceasta va colabora cu statele membre pentru a facilita convergența cu programele naționale 
și pentru a sprijini proiecte inovatoare pe scară largă. Întreprinderea comună este concepută 
                                                 
44 Investiții publice și sprijin sub formă de capitaluri cu efect de levier.  
45 Inclusiv întreprinderea comună KDT existentă.  
 
15 
 pentru a răspunde interesului colectiv al statelor mem bre în ceea ce privește dezvoltarea 
infrastructurii și consolidarea capacităților în beneficiul actorilor din lanțul valoric din 
întreaga Uniune. Prin urmare, succesul său poate fi asigurat numai printr -un efort colectiv 
depus de statele membre, împreună c u Uniunea, pentru a participa la costurile de capital 
semnificative, a asigura disponibilitatea pe scară largă a resurselor virtuale de proiectare, 
testare și experimentare și a sprijini difuzarea cunoștințelor, a aptitudinilor și a competențelor. 
În cadru l misiunii sale reînnoite, întreprinderea comună va deveni piatra de temelie a 
eforturilor Uniunii în domeniul semiconductorilor.  
Următoarele secțiuni descriu măsurile și inițiativele specifice pentru realizarea obiectivelor.  
3.3.1 Poziția de lider în ce rcetare, inovare și fabricarea echipamentelor  
Pentru a -și menține și consolida poziția de lider în cercetare și inovare, precum și în producția 
de echipamente, Europa a planificat deja să investească în tehnologii de nouă generație în 
cadrul programului Or izont Europa.  
Viitoarele activități de cercetare care urmează să fie sprijinite în cadrul întreprinderii comune 
pentru cipuri vor contribui la consolidarea sprijinului pentru nevoile viitoare ale sectoarelor 
verticale și la asigurarea faptului că vor fi abordate provocă rile societale și de mediu. 
Eforturile de cercetare se vor concentra, de exemplu, pe tehnologii prin care să se obțină 
dimensiuni ale tranzistorului mai mici de 2 nm, tehnologii disruptive din domeniul IA, 
procesoare de mică putere eficiente din punct de v edere energetic, materiale noi46 și integrarea 
tridimensională și eterogenă a unor materiale diferite, precum și soluții de proiectare 
emergente, de exemplu bazate pe arhitectura de calcul cu sursă deschisă RISC -V. 
Întreprinderea comună poate colabora, de a semenea, cu alte parteneriate europene relevante în 
ceea ce privește, de exemplu, materialele, producția, rețelele inteligente și asistența medicală 
sau industriile care utilizează cipuri.  
În plus, inițiativa emblematică privind tehnologiile cuantice47, în valoare de 1 miliarde EUR, 
din cadrul programului Orizont Europa sprijină cercetarea în domeniul cipurilor cuantice, 
având în vedere potențialul lor disruptiv în domeniul sarcinilor computaționale complexe sau 
al comunicațiilor ultrasecurizate.  
Un sprijin  suplimentar pentru cercetarea și inovarea industrială provine de la statele membre, 
prin intermediul proiectelor importante de interes european comun (PIIEC). Un al doilea 
PIIEC, în domeniul microelectronicii, este în curs de pregătire48. Se preconizează c ă acest 
PIIEC va implica peste 100 de participanți potențiali din aproximativ 20 de state membre. 
Sunt abordate toate segmentele de piață majore, cu un accent deosebit pe inovare în domenii 
precum procesoarele pentru IA, procesarea la margine, mobilitatea electrică, securitatea și 
eficiența energetică. PIIEC include, de asemenea, proiecte din domeniul comunicării – o piață 
verticală importantă care ar consolida competențele europene în domeniul tehnologiilor 5G 
                                                 
46 La 7 februarie 2022 , principalii actori din industrie și organizațiile de cercetare au prezentat „Manifestul prin 
care se propune o abo rdare sistemică privind materialele avansate pentru prosperitate: o perspectivă pentru 
2030 ”, subliniind faptul că următoarea generație de materiale semiconductoare va stimula noi „piețe ale 
inovării” în Europa.  
47 Inițiativa emblematică privind tehnologiil e cuantice este o inițiativă de cercetare pe termen lung vizând 
dezvoltarea de tehnologii cuantice, cum ar fi informatica și simularea cuantică, rețelele de comunicații 
cuantice și teledetecția și metrologia cuantice.  
48 https://ec.europa.eu/commission/commissioners/ 2019 -2024 /breton/blog/ipcei -microelectronics -major -step-
more -resilient -eu-chips -supply -chain_en   
 
16 
 și 6G. Proiectele vor urma o abordare holistic ă, care va implica întregul lanț de aprovizionare 
cu semiconductori.  
3.3.2  Poziția de lider în ceea ce privește proiectarea, fabricarea și încapsularea  
Noua inițiativă „Cipuri pentru Europa” va avea drept obiectiv consolidarea capacităților de 
inovare și tehnologice în materie de semiconductori ale UE și asigurarea poziției sale de lider 
în domeniul tehnologiei semiconductorilor pe termen mediu și lung.  Aceasta va asigura 
implementarea în întreaga Europă a unor instrumente avansate de proiectare a 
semic onductorilor, a unor linii -pilot pentru cipurile de generație următoare și a unor instalații 
de testare pentru aplicații inovatoare ale celei mai recente tehnologii în domeniul 
semiconductorilor. Inițiativa va promova, de asemenea, capacitatea tehnologică și de inginerie 
în materie de cipuri cuantice, prin construirea de capacități tehnologice și de inginerie 
avansate în acest domeniu.  
Inițiativa se va baza pe poziția de lider a Europei în domeniul cercetării, inclusiv pe 
capacitățile organizațiilor sale d e cercetare și tehnologie și ale principalilor furnizori de 
echipamente de producție, ale întreprinderilor din domeniul proiectării și producției 
integrate49 și ale sectoarelor de utilizatori cu o prezență semnificativă.  
Inițiativa va atrage investiții comune din partea Uniunii și a statelor membre pentru a mobiliza 
investiții suplimentare din partea investitorilor privați. Această întreprindere completează 
activitățile de cercetare deja planificate, ale căror rezultate vor fi integrate în mod constant î n 
liniile -pilot și în infrastructura de proiectare. Inițiativa va contribui la consolidarea eforturilor 
fragmentate și la extinderea semnificativă a acestora pentru a reduce decalajul dintre laborator 
și fabrică și pentru a crea ecosistemul adaptat exigenț elor viitorului necesar pentru 
transpunerea excelenței europene în materie de cercetare și inovare în capacități de inovare 
industrială.  
Inițiativa va favoriza dezvoltarea unui ecosistem dinamic și rezilient al semiconductorilor în 
Europa, incluzând actori  din domeniul inovării tehnologice și sectoare din domeniile ofertei și 
cererii, promovând adoptarea timpurie și partajarea beneficiilor în întreaga Europă. 
Colaborarea strânsă dintre actorii din sectoarele cererii și ofertei va fi un factor -cheie de 
succe s. Alianța europeană pentru procesoare și tehnologiile semiconductorilor50 va juca un rol 
consultativ pentru inițiativă, împreună cu alte părți interesate relevante.   
Punerea în aplicare a noii inițiative „Cipuri pentru Europa” va avea loc în principal prin  
intermediul întreprinderii comune pentru cipuri. Combinarea activităților de cercetare și 
inovare și a consolidării capacităților din cadrul inițiativei „Cipuri pentru Europa” în cadrul 
aceleiași întreprinderi comune va aduce beneficii reciproce datorită sinergiilor dintre 
inițiativă, pe de o parte, și domeniul de aplicare și obiectivele întreprinderii comune existente, 
pe de altă parte.  
Strategia privind proiectarea  
Proiectarea este o etapă esențială din ciclul de viață al semiconductorilor, care contribu ie la 
conceperea de noi sisteme, adaptate la diferite aplicații și nevoi ale utilizatorilor. Pentru a 
consolida capacitatea Europei de a inova în ceea ce privește proiectarea, fabricarea și 
încapsularea cipurilor avansate, va fi construită, prin intermediu l unei platforme virtuale 
                                                 
49 Societăți din domeniul semiconductorilor care se ocupă cu proiectarea și fabricarea de cipuri și le vând 
clienților lor.  
50 https://digital -strategy.ec.europa.eu/en/policies/alliance -processors -and-semiconductor -technologies   
 
17 
 disponibile în întreaga Europă, o infrastructură de proiectare pe scară largă pentru 
tehnologiile integrate de producere a semiconductorilor . Părțile interesate, inclusiv IMM -
urile inovatoare și organizațiile de cercetare și tehno logie, vor avea acces la infrastructura de 
proiectare, fiind prevăzute norme clare în materie de proprietate intelectuală.  
Această platformă se va baza pe bibliotecile de design existente și viitoare și va integra un 
număr mare de tehnologii de vârf și noi . În combinație cu instrumentele existente de 
automatizare a proiectării electronice, platforma ar permite proiectarea de noi componente și 
sisteme care să demonstreze noi funcționalități, cum ar fi un consum redus de energie, 
securitatea, și noi capacităț i de integrare a sistemelor și de asamblare tridimensională. 
Platforma va fi actualizată în permanență cu noi capacități de proiectare, pe măsură ce va 
integra din ce în ce mai multe tehnologii și modele de proiectare pentru procesoare, inclusiv 
cu sursă d eschisă. Cerințele inovatoare în materie de proiectare vor viza, de asemenea, 
durabilitatea și potențialul de modernizare a produselor electronice.  
Alianța și întreprinderea comună pentru cipuri vor reuni producători și utilizatori de cipuri, 
pentru a proi ecta și a dezvolta procesoare specializate în domenii precum automatizarea 
industrială, industria automobilelor sau comunicațiile, precum și numeroasele IMM -uri din 
Europa care sunt active în domeniul proiectării.  Cooperarea internațională va fi, de asemen ea, 
importantă pentru a accesa instrumente de proiectare de ultimă generație.  Platforma va 
stimula o cooperare extinsă a comunităților de utilizatori cu centrele de proiectare, furnizorii 
de proprietate intelectuală și de instrumente, proiectanții și organ izațiile de cercetare și 
dezvoltare și va contribui la asigurarea faptului că proprietatea intelectuală a următoarelor 
generații de cipuri provine din Europa.  
Linii -pilot pentru pregătirea producției inovatoare și pentru testare și experimentare  
Etapele i ntermediare ale dezvoltării produselor sub formă de cipuri pot fi foarte costisitoare și 
riscante, putând duce la blocaje reale în calea implementării lor la nivel industrial. Prin 
urmare, inițiativa va crea și va utiliza linii-pilot extinse pentru a crea prototipuri și a stimula 
inovarea, pentru a face saltul de la produsele demonstrative din laborator la producția într -o 
unitate de producție.  
Inițiativa se va baza pe liniile -pilot existente, dezvoltând o infrastructură capabilă să aducă 
noile tehnologii avansate la un nivel mai ridicat de maturitate, facilitând  preluarea lor 
accelerată de către industrie și comercializarea lor industrială. Astfel de instalații de vârf vor 
oferi industriei mijloacele necesare pentru a testa, a experi menta și a valida modele noi de 
sisteme prototip, integrând noi tehnologii revoluționare, cum ar fi, de exemplu, tehnologiile 
cuantice, tehnologiile legate de IA sau tehnologiile neuromorfe, precum și noi funcționalități, 
cum ar fi securitatea sau eficienț a energetică. Acest lucru va contribui la furnizarea de 
feedback imediat proiectanților, pentru ca aceștia să își perfecționeze și să își îmbunătățească 
modelele de proiectare înainte de trecerea la etapa de producție, permițându -le acestora să 
scurteze se mnificativ ciclul de dezvoltare.  
Inițiativa va sprijini dezvoltarea de noi linii -pilot, cum ar fi una vizând FDSOI ( 10 nm și mai 
puțin), una vizând nodurile de vârf (sub 2 nm) și una vizând integrarea tridimensională a 
sistemelor eterogene și încapsularea  avansată.  Aceste linii -pilot vor promova proprietatea 
intelectuală europeană în tehnologiile utilizate în producție și în echipamentele și materialele 
avansate de producție. Acestea vor consolida parteneriatele cu furnizorii de echipamente 
pentru dezvolta rea de tehnologii avansate și vor sprijini proiectele desfășurate la inițiativa 
industriei de profil care se axează pe tranziția de la laborator la fabrică pentru prototipuri, pe 
proiecte de validare a conceptelor și pe transferul de tehnologie către linii le de producție. 
Aceste linii -pilot, în special cea privind FDSOI,  vor permite dezvoltarea unor cipuri foarte 
 
18 
 eficiente din punct de vedere energetic, care sunt esențiale pentru tranziția verde în sectoare 
precum cel al autovehiculelor, al TIC sau al mobil ității.  
Liniile -pilot și platforma de proiectare menționate mai sus vor fi conectate, deoarece liniile -
pilot vor permite comunității de proiectare să testeze și să valideze opțiunile tehnologice 
înainte ca acestea să devină disponibile pe piață. Această c onexiune asigură faptul că noile 
modele de cipuri și sisteme exploatează pe deplin potențialul noilor tehnologii și generează 
inovații de vârf.  
Această infrastructură tehnologică este fundamentală pentru extinderea cunoștințelor, a 
capacității și a potenți alului de producție al Europei, eliminând decalajul în materie de inovare 
dintre cercetare și producția finanțată cu instrumente comerciale, precum și pentru sporirea 
atât a cererii, cât și a producției în Europa până la sfârșitul deceniului51. Se pot obțin e sinergii 
puternice prin dezvoltarea combinată a unor linii -pilot diverse, de exemplu prin intermediul 
unui consorțiu european pentru industria cipurilor, în cadrul căruia să fie puse în comun 
contribuția Uniunii și resursele colective ale statelor membre  și ale altor participanți.  
În plus, tehnologia cuantică este o tehnologie emergentă foarte promițătoare pentru domeniul 
informatic, al comunicațiilor și al detecției. Inițiativa va sprijini construirea de capacități 
tehnologice și de inginerie pentru acce lerarea dezvoltării de cipuri cuantice (cu alte cuvinte, 
cipuri care exploatează efectele cuantice). Activitățile vor include dezvoltarea de linii -pilot 
pentru cipurile cuantice și pentru testarea și experimentarea acestora.  
Certificarea cipurilor  
Viitoarele dispozitive, sisteme și platforme de conectivitate inteligente vor trebui să se bazeze 
pe componente electronice avansate și vor trebui să îndeplinească cerințe de eficiență 
energetică, de fiabilitate și de securitate cibernetică ce vor depinde în mare măsură de 
caracteristicile tehnologiei subiacente. Statele membre au convenit deja „să colaboreze în 
vederea stabilirii unor standarde comune și, după caz, a unei certificări pentru componentele 
electronice fiabile, precum și în vederea definirii u nor cerințe comune pentru achiziția de 
cipuri și de sisteme informatice integrate securizate destinate aplicațiilor care se bazează pe 
tehnologia cipurilor sau care utilizează pe scară largă această tehnologie”.  
Pornind de la poziția de lider mondial a UE  în ceea ce privește dezvoltarea de cipuri 
ecologice, fiabile și sigure52, sunt necesare proceduri de certificare de referință pentru anumite 
sectoare și tehnologii critice cu un potențial impact social ridicat. Certificarea acestor cipuri 
pentru a le atest a caracterul ecologic, fiabilitatea și securitatea ar trebui să acopere lanțul 
valoric până la integrarea lor în produse finite, s -ar reflecta în achizițiile publice și ar fi 
promovată în activitățile internaționale de standardizare.  
Comisia, în consultar e cu părțile interesate din sectorul public și privat, inclusiv prin 
intermediul Alianței pentru procesoare și tehnologiile semiconductorilor, va identifica și va 
acorda prioritate sectoarelor și produselor care prezintă aspecte ecologice, de fiabilitate ș i de 
securitate relevante care necesită procese de certificare, ținând seama de cerințele aplicabile 
                                                 
51 Investițiile în infrastructura de proiectare și în liniile -pilot pot necesita cofinanțare din partea statelor membre, 
care vor trebui să respecte, după caz, normele privind ajutoarele de stat.  
52 O serie de certificate bazate pe criterii comune au fost emise în 2020  de un grup de producători importanți 
din UE.  
 
19 
 din punct de vedere juridic care decurg din dreptul armonizat al Uniunii, precum și 
activităților relevante din cadrul european de certificare a securități i cibernetice53. 
3.3.3 Stimularea ecosistemului Europei și asigurarea siguranței aprovizionării  
Este imperativ să se realizeze investiții în noi instalații de producție avansate pentru a garanta 
siguranța aprovizionării în Uniune și reziliența lanțului de aprovizionare, generând în același 
timp efecte pozitive semnificative asupra economiei în ansamblu.  Efectele pozitive au loc atât 
atunci când producția evoluează către tehnologii mai avansate (de exemplu scalare, integrare 
funcțională sau performanță, incl usiv performanța energetică), cât și atunci când sunt puse în 
aplicare procese tehnologice inovatoare.  
Este posibil ca investițiile private în aceste instalații avansate să necesite un sprijin public 
semnificativ. Având în vedere barierele extrem de mari la intrarea pe piață și intensitatea 
capitalului din acest sector, Comisia recunoaște necesitatea unei evaluări de la caz la caz, în 
cazurile în care sprijinul public include ajutoare de stat care nu intră sub incidența orientărilor 
existente. În astfel de  cazuri, astfel cum s -a anunțat deja în Comunicarea privind o politică în 
domeniul concurenței pregătită pentru noi provocări54, ar putea fi justificat s ă se acopere 
deficitele de finanțare dovedite cu resurse publice până la 100 % , în cazul în care instalațiile 
respective nu ar putea exista în Europa în absența unei astfel de finanțări. Astfel de cazuri 
trebuie evaluate de Comisie direct în temeiul artic olul 107 alineatul  (3) litera  (c) din TFUE. În 
conformitate cu această dispoziție, Comisia poate considera că ajutoarele destinate să 
faciliteze dezvoltarea anumitor activități sau a anumitor regiuni economice sunt compatibile 
cu normele privind ajutoarele  de stat, în cazul în care acestea nu modifică în mod nefavorabil 
condițiile schimburilor comerciale într -o măsură care contravine interesului comun, punând în 
balanță efectele pozitive ale unui astfel de ajutor de stat cu impactul potențial negativ asupra  
schimburilor comerciale și a concurenței.  
În evaluarea comparativă globală a efectelor pozitive ale ajutorului comparativ cu efectele 
sale negative asupra concurenței și a schimburilor comerciale, Comisia va ține seama de 
faptul că noile instalații de pro ducție sunt instalații de pionierat în Uniune, în sensul că sunt 
înființate în vederea producerii de tehnologii care depășesc nivelul maxim al tehnologiei din 
Uniune, de exemplu în ceea ce privește nodul tehnologic, materialul de substrat, cum ar fi 
carbur a de siliciu și nitrura de galiu, precum și alte inovații în materie de produse care pot 
oferi o performanță, o tehnologie a proceselor sau o performanță energetică și de mediu mai 
bune. Comisia va analiza, de asemenea, viabilitatea pe termen lung a acesto r instalații în 
condițiile absenței unui sprijin operațional continuu, precum și angajamentele clare de a 
continua inovarea în ecosistemul semiconductorilor din Uniune55.  
Propunerea de regulament privind cipurile prevede o definiție a conceptului de instal ație 
„pionier”, pe care Comisia o va lua în considerare în evaluarea sa privind ajutoarele de stat. 
Propunerea de regulament privind cipurile introduce, de asemenea, două tipuri de instalații 
„pionier”: „turnătoriile deschise ale UE”, care dedică o parte s emnificativă din capacitatea lor 
de producție producției destinate altor actori industriali; „instalațiile de producție integrată”, 
                                                 
53 Regulamentul (UE) 2019 /881 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2019  privind ENISA 
(Agenția Uniunii Europene pentru Securitate Cibernetică) și privind certificarea securității cibernetice pentru 
tehnologia informației și comunicațiilor și de abrogare a Regulam entului (UE) nr. 526/2013  (Regulamentul 
privind securitatea cibernetică) (Text cu relevanță pentru SEE).  
54 COM( 2021 ) 713 final.  
55 Astfel de investiții suplimentare în cercetarea și dezvoltarea pentru tehnologiile viitoare ar lua forma unei 
contribuții inde pendente din partea beneficiarilor și nu ar face parte din calculul deficitului de finanțare.  
 
20 
 care proiectează și produc componente care deservesc propriile piețe. Recunoașterea statutului 
de apartenență la oricare din tre aceste tipuri de instalații aduce cu sine o serie de beneficii. 
Acest lucru permite accesul la acordarea mai rapidă a autorizațiilor și accesul prioritar la 
liniile -pilot înființate în temeiul propunerii de inițiativă „Cipuri pentru Europa”. În plus, 
recunoașterea confirmă faptul că investiția în instalația de producție respectivă contribuie la 
siguranța aprovizionării cu semiconductori în Uniune și, prin urmare, este în interesul public. 
Procedurile de recunoaștere a „turnătoriilor deschise ale UE” sau  a „instalațiilor de producție 
integrată” și de autorizare a ajutoarelor de stat, după caz, se vor desfășura în paralel. Serviciile 
Comisiei vor coordona aceste evaluări paralele pentru a accelera procesul decizional, cu 
scopul de a lua decizii în același timp.  
Ajutorul trebuie să aibă un efect stimulativ și să fie necesar, adecvat și proporțional. În 
particular, aceasta înseamnă că nu trebuie să se acorde ajutor pentru investiții care au fost deja 
decise înainte de depunerea unei cereri de ajutor, că inves tiția trebuie să nu fi putut avea loc în 
absența ajutorului, că sprijinul financiar public trebuie să fie un instrument adecvat și că 
trebuie să nu existe alternative care să denatureze mai puțin concurența, iar denaturările 
nejustificate ale concurenței s ă fie reduse la minimum. Condiția conform căreia instalațiile 
care intră sub incidența Actului privind cipurile trebuie să fie „pionier” joacă un rol și în acest 
context, în măsura în care asigură limitarea sprijinului la zonele în care nu este disponibilă  o 
aprovizionare suficient de fiabilă în Uniune și în care nicio inițiativă privată existentă sau 
planificată nu ar fi împiedicată56. Un factor suplimentar de limitare a denaturării concurenței 
și de asigurare a proporționalității este evitarea supracompens ării. În consecință, sunt 
susceptibile de fi acceptate ajutoarele de stat a căror valoare este cel mult egală cu un deficit 
de finanțare dovedit în mod suficient57. 
În funcție de meritele fiecărui caz individual examinat, pentru a se compensa riscurile de 
denaturare a concurenței rămase vor fi luate în considerare eventualele efecte pozitive 
suplimentare. Printre aceste efecte se numără impactul pozitiv al proiectului sprijinit asupra 
lanțului valoric al semiconductorilor în ceea ce privește asigurarea sigu ranței aprovizionării și 
creșterea forței de muncă calificate, impactul pozitiv al acestuia asupra potențialului de 
inovare al IMM -urilor și al sectoarelor verticale care pot avea acces imediat la produse 
inovatoare sau orice alt beneficiu care poate fi pa rtajat pe scară largă și fără discriminare în 
întreaga economie a UE. Condițiile prevăzute în propunerea de Act privind cipurile care 
trebuie îndeplinite, în plus față de caracterul de pionierat, pentru recunoașterea turnătoriilor 
deschise ale UE și a inst alațiilor de producție integrată sunt relevante în această privință, în 
special angajamentul de a investi în următoarea generație de cipuri58 și garanțiile oferite 
pentru a evita orice aplicare extrateritorială a obligațiilor de serviciu public care ar pute a 
                                                 
56  Este posibil ca mai multe proiecte paralele să fie recunoscute ca fiind „pioniere”, atât timp cât se poate 
demonstra că activitățile sprijinite de stat nu elim ină activități private existente sau planificate. Fiecare 
propunere de ajutor de stat va fi evaluată pe baza meritelor sale, pentru a se evita denaturarea nejustificată a 
concurenței. Aceasta include o viziune cuprinzătoare asupra nevoilor, pentru a se evi ta situațiile de 
supracapacitate.  
57 Aceasta înseamnă că deficitul de finanțare care trebuie acoperit pentru a asigura instituirea instalației 
respective în Uniune trebuie să fie dovedit în mod suficient, și anume prin compararea costurilor de producție 
preconizate din Europa, utilizând ipoteze realiste ca parte a unui plan de afaceri credibil, care include printre 
considerente rentabilitatea de referință a capitalului din sector, cu alternative realiste de aprovizionare sau de 
producție (inclusiv la nivel m ondial) bazate pe dovezi concrete din partea beneficiarilor și/sau prin garanții 
pentru a asigura o distribuție echitabilă a câștigurilor suplimentare care nu au fost prevăzute în analiza 
deficitului de finanțare notificat.  
58 În cadrul unei posibile evaluă ri a ajutoarelor de stat vizând capacitățile de producție, investițiile în cercetare, 
dezvoltare și inovare nu ar fi luate în calcul la analiza deficitului de finanțare.  
 
21 
 submina cerința de a onora comenzile prioritare. Contribuțiile pozitive la coeziune și la 
cooperarea transfrontalieră pot fi, de asemenea, considerate relevante.  
Pentru proiectele pentru care ajutorul de stat este notificat înainte de adoptarea propuner ii de 
Act privind cipurile, Comisia va lua în considerare conformitatea acestora cu criteriile 
aplicabile pentru turnătoriile deschise ale UE și instalațiile de producție integrată, astfel cum 
sunt prevăzute în propunerea de Act privind cipurile, preconizâ ndu-se că astfel de proiecte ar 
urma să solicite recunoașterea oficială după intrarea în vigoare a Actului privind cipurile.  
Investiții într -un ecosistem inovator și dinamic al semiconductorilor  
Industria semiconductorilor tinde să fie mai puțin atractivă  pentru investitori decât alte 
sectoare, din cauza intensității ridicate a capitalului, a riscurilor ridicate, a proiectelor tehnice 
complexe și a perioadelor mai lungi pentru obținerea rentabilității investițiilor. Drept urmare, 
această industrie s -a conf runtat cu deficite semnificative în ceea ce privește accesul la 
finanțare, inclusiv prin capitaluri proprii și împrumuturi. În special întreprinderilor 
nou­înființate și IMM -urilor le este adesea dificil să obțină o finanțare adecvată pe piață 
pentru inves tiții în înaltă tehnologie sau tehnologii digitale avansate, în pofida unor 
perspective bune de creștere și a unor planuri de afaceri solide.  
Pentru a facilita accesul la finanțare și pentru a sprijini dezvoltarea unui ecosistem al 
semiconductorilor dinami c și rezilient, Uniunea va întreprinde activități, care vor fi numite 
colectiv „activități ale Fondului pentru cipuri”, prin intermediul a două oportunități de 
investiții59.  
În primul rând, în cadrul InvestEU va fi instituit, în strânsă cooperare cu Grupul  Băncii 
Europene de Investiții, un mecanism specific de finanțare mixtă prin capitaluri proprii dedicat 
semiconductorilor. Acesta va oferi finanțare prin capitaluri proprii și cvasicapital, în special 
prin fonduri cu capital de risc, pentru a sprijini într eprinderile în curs de extindere și 
IMM ­urile care excelează în domeniile tehnologiilor semiconductorilor și tehnologiilor 
cuantice, pentru a facilita expansiunea lor pe piață, având în vedere necesitatea de a sprijini 
reziliența economică a Europei. BEI e ste, de asemenea, pregătită să își intensifice finanțarea 
destinată lanțului valoric al semiconductorilor, în conformitate cu ambițiile UE. 
Împrumuturile BEI pot sprijini până la 50 % din investițiile necesare de -a lungul întregului 
lanț valoric, de la CDI  la echipamente, incluzând centrele -pilot și de testare, și de la proiectare 
până la producția pe scară largă și extinderea capacităților destinate cipurilor avansate60.  
În al doilea rând, Consiliul european pentru inovare (CEI) din cadrul programului Oriz ont 
Europa va oferi, în special prin intermediul sistemului său Accelerator, posibilități specifice 
de investiții sub formă de granturi și capitaluri proprii pentru a sprijini IMM -urile inovatoare 
cu risc ridicat, inclusiv întreprinderile nou -înființate cu  potențial de inovare de natură să dea 
naștere la noi piețe în sectoarele tehnologiilor semiconductorilor și tehnologiilor cuantice și le 
va ajută să își aducă la maturitate inovațiile și să atragă investitori.  
                                                 
59 Statele membre pot cofinanța proiecte sprijinite de Fondul pentru cipuri cu respecta rea normelor UE privind 
ajutoarele de stat. Cofinanțarea din partea statelor membre poate avea loc prin intermediul unor organisme 
sau vehicule de stat care utilizează resurse de stat, cum ar fi băncile naționale de promovare, precum și în 
cadrul operațiun ilor de finanțare mixtă sau în secțiunea aferentă statelor membre din cadrul 
Regulamentului  InvestEU.  
60 Finanțarea suplimentară din partea BEI ar fi acordată în condițiile existenței unei cereri și ar face 
obiectul obligației de diligență.  
 
 
22 
  
3.3.4 Aptitudini și competențe  
Cererea de forță de muncă cu înaltă calificare în domeniul electronicii a crescut în ultimii 
20 de ani, industria microelectronică din Europa fiind direct responsabilă în 2018  pentru 
455 000 de astfel de locuri de muncă. Cu toate acestea, participarea feme ilor la programele de 
formare din domeniul electronicii și reprezentarea lor în cadrul forței de muncă din acest 
domeniu sunt scăzute, iar deficitul de forță de muncă reprezintă un obstacol important în calea 
continuării creșterii în acest sector.  
Princip ala provocare pentru acest sector este atragerea și păstrarea forței de muncă cu înaltă 
calificare. În acest scop, este nevoie de acces la echipamentele de proiectare și fabricație de 
ultimă generație utilizate de industrie, precum și de mai multe cursuri de formare pentru 
studenți axate pe problemele întâlnite de întreprinderi în viața reală.  
Inițiativa „Cipuri pentru Europa” va sprijini inițiativele în materie de educație, formare, 
calificare și recalificare.  Acțiunea va sprijini accesul la programe post universitare în 
domeniile microelectronicii,  la cursuri de formare pe termen scurt,  la plasamente/stagii și 
ucenicii la locul de muncă, la formare în laboratoare avansate etc. În plus, inițiativa va sprijini 
o rețea de centre de competență, situate în într eaga Europă, care va oferi acces la expertiză 
tehnică și oportunități de experimentare în domeniul semiconductorilor, ajutând 
întreprinderile, în special IMM -urile, să abordeze și să îmbunătățească capacitățile de 
proiectare și să dezvolte competențe în do meniu.  Centrele de competență vor deveni poli de 
atracție pentru inovare și pentru forța de muncă nouă, cu înaltă calificare.  
Aspectele de mai sus ar necesita o colaborare strânsă cu actorii relevanți, cum ar fi furnizorii 
de educație și formare, industria  și partenerii sociali, pentru a spori disponibilitatea stagiilor și 
a uceniciilor, pentru a sensibiliza studenții cu privire la oportunitățile din domeniu și pentru a 
sprijini bursele specifice pentru masterat și doctorat, vizând inclusiv sporirea partici pării 
femeilor, printre altele prin intermediul Coaliției STIM a UE.  
Activitățile se vor baza pe experiența Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT) și 
vor ține seama de strategia europeană pentru universități și Planul de acțiune pentru educa ția 
digitală.   
Statele membre ar trebui, de asemenea, să își consolideze strategiile naționale referitoare la 
competențele din domeniul microelectronicii, inclusiv la cele reflectate în planurile naționale 
de reformă, precum și prin intermediul Fondului european de dezvoltare regională și al 
Fondului social european Plus.   
În fine, Alianța europeană pentru procesoare și tehnologiile semiconductorilor ar putea avea 
un rol esențial în asigurarea angajamentului industriei față de cadrul oferit de Pactul priv ind 
competențele61, prin organizarea de acțiuni de sensibilizare în instituțiile de învățământ 
                                                 
61  Pactul UE privind competențele:  inițiativă privind perfecționarea și reconversia profesională destinată celor 
care se formează și l ucrează în industria microelectronică | Conturarea viitorului digital al Europei 
(europa.eu) . Pactu l pentru competențe este una dintre inițiativele emblematice din cadrul Agendei europene 
pentru competențe (europa.eu)  și a fost lansat la 10 noiembrie 2020 . În domeniul microelectronicii, acesta 
reprezintă o investiție publică și privată în valoare de 2 miliarde EUR, care oferă oportunități de perfecționare 
și recalificare pentru peste 250 000 de lucrători și studenți (în perioada 2021 -2025 ) în clusterele eu ropene din 
domeniul electronicii.  
 
23 
 relevante, dar și prin angajamentul de a spori oferta de stagii și ucenicii.  Erasmus+ oferă, de 
asemenea, oportunități pentru studenții care efectuează stagii înt r-o altă țară europeană62. 
3.3.5 Înțelegerea lanțurilor de aprovizionare globale și anticiparea crizelor viitoare  
Lanțul valoric al semiconductorilor este expus riscurilor de penurie. Creșterea cererii este 
puternică, unele segmente de piață sunt concentra te, costurile sunt ridicate, iar oferta nu este 
flexibilă. În plus, cererea și oferta nu sunt transparente. În situație de penurie, acești factori 
expun Europa la tensiuni geopolitice. Pentru a atenua riscurile, Uniunea și statele membre ar 
trebui să își c oordoneze acțiunile și să dezvolte capacități pentru a monitoriza funcționarea 
lanțurilor de aprovizionare cu cipuri, inclusiv prin colectarea de informații, precum și pentru a 
detecta crizele și a răspunde la acestea prin măsuri corective.  
În acest scop,  Uniunea și statele sale membre vor efectua o evaluare coordonată a riscurilor, 
care va identifica indicatori de avertizare timpurie și va anticipa riscurile majore pentru lanțul 
de aprovizionare. Vor exista două tipuri de măsuri: cele care fac parte din m onitorizarea 
permanentă (stadiul de pregătire) și cele care pot fi activate numai în caz de criză (stadiul de 
răspuns la situații de criză). În cazul unui deficit de aprovizionare, se vor lua măsuri pentru a 
asigura siguranța aprovizionării în Europa. Vor fi asigurate coerența și coordonarea cu alte 
instrumente de criză, cum ar fi Autoritatea pentru Pregătire și Răspuns în caz de Urgență 
Sanitară (HERA)63 și viitorul Instrument pentru situații de urgență al pieței unice (SMEI)64.  
În ceea ce privește gradul d e pregătire, statele membre ar urma să furnizeze dovezi privind 
piețele naționale relevante, pentru a efectua o evaluare a riscurilor și a institui mecanisme de 
avertizare timpurie care să permită anticiparea penuriilor de semiconductori. Comisia ar urma 
să lanseze, de asemenea, sondaje specifice privind părțile interesate, care ar viza 
întreprinderile implicate în producția și achiziționarea de semiconductori.  
Aceste contribuții ar permite Comisiei să evalueze factorii relevanți, inclusiv punctele de 
blocaj, tendințele și evenimentele care ar putea duce la perturbări ale lanțului de aprovizionare 
cu semiconductori în Uniune. În plus, statele membre ar trebui să ofere organizațiilor părților 
interesate relevante, inclusiv asociațiilor industriale și repreze ntanților principalelor categorii 
de utilizatori, posibilitatea să furnizeze informații cu privire la creșterile atipice ale cererii și 
ofertei și la perturbările cunoscute ale lanțului lor de aprovizionare, inclusiv cu privire la 
indisponibilitatea semico nductorilor sau a materiilor prime critice, la termene de execuție mai 
lungi decât termenele medii, la întârzieri în livrare și la creșteri excepționale ale prețurilor.  
O analiză a situației realizată pe baza datelor colectate în faza de monitorizare și p rin discuții 
cu partenerii internaționali este esențială pentru a anticipa posibilele perturbări de la nivelul 
lanțului valoric. Astfel de informații sunt esențiale pentru a completa parteneriatele 
internaționale cu inițiative specifice care să poată contr ibui la prevenirea sau cel puțin la 
atenuarea efectelor unor astfel de perturbări. Pentru a spori potențialul unor soluții bazate pe 
încredere și reciproc avantajoase, strategia UE privind cipurile va fi esențială pentru a reduce 
nu numai asimetria în ceea  ce privește mijloacele și puterea de negociere, ci și asimetria 
informațiilor privind evoluțiile industriei. În cazul în care se detectează o criză potențială a 
lanțului de aprovizionare, Uniunea va încerca să inițieze consultări cu partenerii în vederea 
găsirii unei soluții de cooperare pentru soluționarea situației.  
                                                 
62  https://myinternship.eu/   
63  COM( 2021 ) 576 final 
64  COM( 2021 ) 350 final 
 
24 
 În cazul unor perturbări semnificative care afectează sectoare critice ale economiei și 
societății, ar urma să fie declanșat un răspuns la criză, care să permită luarea de măsuri rapide, 
eficiente și coordonate la nivelul Uniunii.  
Un set de instrumente de răspuns la criză ar urma să fie activat printr -un set de măsuri 
proporționale cu situația de criză. Setul de instrumente ar include măsuri precum colectarea 
obligatorie de informații, stabi lirea ordinii de prioritate a comenzilor pentru sectoarele critice 
și utilizarea unor sisteme comune de achiziții. În plus, Comitetul își poate exprima punctul de 
vedere în fața Comisiei cu privire la oportunitatea introducerii controalelor la export. Un 
astfel de răspuns al Uniunii nu aduce atingere altor posibile inițiative adoptate în paralel, în 
colaborare cu partenerii internaționali.  
Pentru a aborda aspectele de mai sus și a facilita o cooperare armonioasă, eficace și 
armonizată, va fi instituit un Co mitet european pentru semiconductori. Acesta va fi compus 
din reprezentanți la nivel înalt ai statelor membre și ai Comisiei. Acesta va oferi consiliere și 
asistență Comisiei în ceea ce privește abordarea aspectelor referitoare la pregătire și 
monitorizare  legate de securitatea și reziliența aprovizionării.  
Pentru a activa imediat un astfel de mecanism de coordonare și pentru a permite un răspuns 
rapid, eficace și coordonat al Uniunii la penuria actuală de cipuri, Comisia prezintă o 
recomandare adresată st atelor membre, prin care acestea sunt încurajate să colaboreze cu 
Comisia pentru a monitoriza lanțul de aprovizionare cu semiconductori și pentru a anticipa 
eventualele perturbări. Statele membre sunt încurajate să colecteze și să furnizeze informații 
cu privire la situația actuală a crizei semiconductorilor pe piețele lor naționale și să discute și 
să adopte măsuri adecvate, eficace și proporționale de răspuns la criză la nivel național și la 
nivelul Uniunii. Acest mecanism de coordonare imediată poate fac e pași importanți în direcția 
depășirii penuriei actuale, în așteptarea adoptării propunerii de regulament.  
4. Cooperare internațională  
Prin îmbunătățirea siguranței aprovizionării și a propriei capacități de a proiecta și produce 
semiconductori performanți ș i eficienți din punctul de vedere al utilizării resurselor, UE 
contribuie la reechilibrarea lanțului de aprovizionare global cu semiconductori. Scopul este de 
a-și îmbunătăți capacitatea de -a lungul întregului lanț de aprovizionare, inclusiv la cel mai 
înalt nivel de performanță, și de a evita orice segmentare sau concentrare geografică în 
anumite părți ale lanțului de aprovizionare, pentru a fi în măsură să se bazeze pe o putere de 
negociere eficace în momente de criză. În plus, obiectivul general al UE es te de a satisface 
cererea globală, care va crește substanțial, și de a câștiga o parte din această piață în creștere.  
Pentru a atinge această țintă ambițioasă, UE va trebui să își gestioneze în mod proactiv 
interdependențele cu restul lumii, ceea ce are un dublu obiectiv: (i) să asigure o piață globală 
fiabilă pentru produsele europene și (ii) să asigure siguranța aprovizionării, inclusiv în situații 
de criză.  
Atingerea acestor obiective va necesita construirea unor parteneriate echilibrate în domeniul 
semiconductorilor cu țări care împărtășesc aceeași viziune. Scopul acestor parteneriate ar fi 
acela de a stabili cadre de cooperare privind inițiativele de interes reciproc și de a urmări 
obținerea unui angajament care să vizeze continuitatea aprovizionării în perioade de criză. 
Pentru ca un astfel de angajament să fie semnificativ, este necesară o bază factuală solidă, cu 
contribuții din partea părților interesate din industrie, atât din sectorul cererii, cât și din cel al 
ofertei.  
Următoarele elemente ar p utea face parte din aceste parteneriate în ceea ce privește siguranța 
aprovizionării: o mai bună vizibilitate a șocurilor potențiale, prin schimbul periodic de 
 
25 
 informații, bune practici și date operative referitoare la atenuarea deficitelor viitoare, 
mecan isme eficace de alertă timpurie, pentru a consolida gradul de pregătire în momentele de 
criză, schimbul de informații privind strategiile de investiții pe termen lung, activități de 
standardizare la nivel internațional și coordonarea privind controlul expo rturilor, asigurarea 
consultării prealabile și gestionarea consecințelor nedorite. Alte subiecte relevante pentru 
reziliență, în special dezvoltarea forței de muncă, bunele practici pentru reducerea impactului 
producției asupra mediului și cooperarea conso lidată în domeniul cercetării ar putea face parte 
dintr -un parteneriat echilibrat, cu beneficii reciproce clare în ceea ce privește reziliența și 
siguranța aprovizionării, precum și reciprocitatea65.  
Ca un prim pas, elementele de mai sus vor fi explorate – utilizând forurile existente sau foruri 
noi – cu parteneri care împărtășesc aceeași viziune, cum ar fi Statele Unite, Japonia, 
Coreea  de Sud, Singapore, Taiwan și alții.  
În plus, UE va stabili o cooperare strânsă cu țările învecinate, în vederea consolidării 
rezilienței lanțurilor de aprovizionare cu semiconductori.  
Obiectivul Europei va fi acela de a stabili o abordare bazată pe cooperare, care să asigure 
securitatea pro priei aprovizionări. În același timp, UE ar trebui să fie pregătită pentru un 
posibil eșec al unei astfel de abordări, o schimbare bruscă a situației politice sau crize 
neprevăzute, care ar putea amenința siguranța aprovizionării UE. Setul de instrumente p entru 
răspunsul la criză din cadrul Actului UE privind cipurile ar oferi UE mijloacele necesare 
pentru a aborda astfel de situații și, în ultimă instanță, pentru a asigura reziliența globală a 
Europei.  
5. Concluzie  
Consolidarea capacităților de lider ale Euro pei în domeniul semiconductorilor este o condiție 
prealabilă pentru competitivitatea sa viitoare, precum și o chestiune de suveranitate și 
securitate tehnologică. Punerea în aplicare a pachetului legislativ privind cipurile va 
reprezenta un pas important p entru abordarea deficiențelor structurale ale Europei în ceea ce 
privește semiconductorii și pentru consolidarea poziției sale într -un ecosistem global și 
interdependent. Consiliul și Parlamentul European sunt invitate să sprijine această abordare, 
transfo rmând aceste obiective ambițioase în realitate în cel mai scurt timp posibil.  
                                                 
65 Programul de cercetare al Uniunii Orizont Europa, care va finanța parțial întreprinderea comună pentru 
cipuri, este deja cel mai deschis din lume pentru partenerii din țări terțe. În contextul unui parteneriat mai 
amplu cu unul sau mai mulți parteneri -cheie care împărtășesc aceeași viziune cu privire la factori relevanți 
pentru reziliența și siguranța aprovi zionării Uniunii, Uniunea ar trebui să fie pregătită să examineze 
oportunitățile de cooperare consolidată cu acești parteneri, inclusiv în contextul întreprinderii comune, pe 
bază de reciprocitate și ținând cont de interesul strategic al UE.