RO    RO  
 COMISIA  
EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 31.1.2013  
COM(2013) 36 final 
  
COMUNICARE A COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, 
COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL 
REGIUNILOR 
INSTITUIREA UNUI PLAN EUROPEAN DE AC ȚIUNE ÎN DOMENIUL 
COMER ȚULUI CU AM ĂNUNTUL 
(Text cu relevan ță pentru SEE) 
 
 
2 
 CUPRINS 
1. INTRODUCERE ......................................................................................................... 3 
2. REALIZAREA PIE ȚEI UNICE A COMER ȚULUI CU AM ĂNUNTUL.................. 5 
2.1 Schimb ările din sectorul comer țului cu am ănuntul...................................................... 5 
2.2 Sectorul comer țului cu am ănuntul se confrunt ă cu multiple provoc ări ....................... 6 
2.3 O pia ță unică a vânzărilor cu am ănuntul în beneficiul tuturor actorilor ...................... 6 
3. CINCI FACTORI-CHEIE PE NTRU SERVICII DE COMER Ț CU AMĂNUNTUL 
MAI COMPETITIVE ȘI MAI DURABILE................................................................ 7 
3.1 Responsabilizarea consumatorilor ............................................................................... 8 3.1.1 Informarea consumatorilor........................................................................................... 8 3.1.2 Alegeri mai durabile din partea consumatorilor........................................................... 9 
3.2 Accesul la servicii de comer ț cu amănuntul mai competitive...................................... 9 
3.2.1 Stabilirea societ ăților.................................................................................................. 10 
3.2.2 Comer țul electronic.................................................................................................... 11 
3.3 Dezvoltarea unui lan ț de aprovizionare mai echilibrat cu produse alimentare și 
nealimentare între întreprinderi.................................................................................. 12 
3.3.1 Combaterea practicilor comerciale neloiale............................................................... 13 
3.4 Dezvoltarea unui lan ț de aprovizionare mai dur abil în sectorul comer țului cu 
amănuntul................................................................................................................... 14 
3.4.1 Produc ție și consum mai durabile .............................................................................. 14 
3.4.2 Reducerea risipei de alimente .................................................................................... 15 3.5 Conceperea de solu ții mai inovatoare ........................................................................ 16 
3.5.1 Etichetarea produselor................................................................................................ 17 3.5.2 Pl ățile electronice....................................................................................................... 18 
3.6 Crearea unui mediu de lucru mai bun ........................................................................ 20 3.6.1 Decalajul dintre competen țe și nevoi ......................................................................... 20 
3.6.2 Economia informal ă................................................................................................... 21 
3.7 Dimensiunea interna țională........................................................................................ 22 
4. CONCLUZIE: DIALOGUL PERMANENT CU SECTORUL COMER ȚULUI CU 
AM
ĂNUNTUL.......................................................................................................... 23 
 
3 
  1. INTRODUCERE 
Serviciile de comer ț cu amănuntul și cu ridicata, cunoscute, de asemenea, sub denumirea de 
servicii de distribu ție comercial ă, reprezint ă 11 % din PIB-ul UE și aproape 15 % din totalul 
forței de munc ă ocupate din UE. Mai mult de 6 milioane de întreprinderi, adic ă 29 % din 
totalul întreprinderilor din UE, sunt active în acest sector. Sectorul comer țului cu am ănuntul 
se caracterizeaz ă printr-un procentaj foarte mare de I MM-uri, în special microîntreprinderi 
(peste 95 %)1. Sectoarele comer țului cu am ănuntul și comerțului cu ridicata sunt strâns legate 
între ele, precum și cu alte sectoare economice, cum ar  fi agricultura, industria prelucr ătoare, 
serviciile IT, sectorul  energetic, logistica și transporturile2. Aceste sectoare sunt din ce în ce 
mai integrate, iar distinc ția dintre ele este tot mai neclar ă, deoarece unii comercian ți cu 
amănuntul desf ășoară în prezent și activități de comercian ți cu ridicata sau chiar de 
producători. 
Sectoarele comer țului cu am ănuntul și comerțului cu ridicata au un rol esen țial în stimularea 
creșterii economice și a creării de locuri de munc ă în cadrul Strategiei Europa 2020: acestea 
se numără printre principalele sect oare care pot asigura tranzi ția către o economie și modele 
de consum mai durabile. Eficien ța acestor sectoare are implica ții asupra concuren ței, inovării, 
evoluției prețurilor și competitivit ății. 
Comercian ții cu amănuntul joac ă un rol important în realizar ea apropierii dintre pia ța unică și 
consumatorii europeni. Cu  toate acestea, persist ă o serie de obstacole care împiedic ă crearea 
unei piețe unice eficiente și competitive a comer țului cu am ănuntul. Potrivit Tabloului de bord 
al situației consumatorilor, din mai 2012, pia ța unică a comerțului cu am ănuntul din UE este 
în continuare departe de a fi pe deplin integrat ă3. Există, de asemenea, o serie întreag ă de 
obstacole în calea unor procese precum aprovizionarea transfrontalier ă sau intrarea pe pia ță a 
comercian ților cu am ănuntul. O serie de obstacole care împiedic ă dezvoltarea pie ței unice a 
comerțului cu am ănuntul au fost identificate în raportul Comisiei „Exercițiu de monitorizare 
a pieței comer țului și distribu ției cu am ănuntul”4, în raportul Parlamentului European 
„O piață a comer țului cu am ănuntul mai eficient ă și mai corect ă”5 și în cadrul atelierelor6 
organizate de Comisie în etapa de preg ătire a prezentului plan de ac țiune. În timp ce directiva 
privind serviciile7 și măsurile luate în vederea aplic ării acesteia8 definesc o strategie general ă 
                                                                 
1 Surs ă: Eurostat SBS (2010). 
2 Prezentul plan de ac țiune se refer ă la toate serviciile de distribu ție comercial ă (secțiunea G din 
clasificarea NACE Rev. 2: NACE), inclusiv comer țul cu autovehicule, comer țul cu ridicata și comerțul 
cu amănuntul. Prin urmare, titlul prezentului document, „Plan european de ac țiune în domeniul 
comerțului cu am ănuntul”, este menit s ă aibă un domeniu de aplicare mai larg decât cel al termenului 
„comerț cu amănuntul” stricto sensu . 
3  http://ec.europa.eu/consumers/consumer_resear ch/editions/docs/7th_edition_scoreboard_en.pdf   
4 Exerci țiu de monitorizare a pie ței comerțului și distribu ției cu am ănuntul „C ătre o piață internă a 
comerțului și distribu ției mai eficace și mai echitabil ă până în 2020” [COM(2010) 355 final, din 
5 iulie 2010]. 
5 Rezolu ția Parlamentului European din 5 iulie 2011 referitoare la o pia ță a comerțului cu am ănuntul mai 
eficientă și mai corect ă [2010/2109 (INI)]. 
6 Organizate în cursul primului trimestru al anului 2012 cu participarea reprezentan ților principalelor 
părți interesate din cadrul lan țului de aprovizionare în sectorul comer țului cu am ănuntul (rezumatele 
reuniunilor sunt disponibile la adresa http://ec.europa.eu/internal_market/retail/index_en.htm ). 
7 Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 d ecembrie 2006 privind 
serviciile în cadrul pie ței interne (JO L 376 din 27  decembrie 2006, p. 36). 
8 Comunicare a Comisiei c ătre Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European 
și Comitetul Regiunilor pe tema implement ării directivei privind serviciile: parteneriat pentru o nou ă 
 
 
4 
 în domeniul serviciilor, prezentul plan de ac țiune vizeaz ă în mod specific sectorul comer țului 
cu amănuntul și cu ridicata. Acesta reprezint ă o foaie de parcurs c ătre o pia ță unică a 
comerțului cu am ănuntul. 
Blocajele identificate în sectorul comer țului cu am ănuntul, care adesea țin de mai multe 
domenii de politic ă, trebuie abordate prin intermed iul unui plan coerent vizând îmbun ătățirea 
performan ței economice, sociale și de mediu a acestui sector și garantarea faptului c ă acesta 
contribuie pe deplin la obiectivele Strategiei Europa 2020. Sectorul comer țului cu am ănuntul 
din UE se confrunt ă cu două provocări majore, care au fost id entificate deja în contextul 
recomand ărilor specifice fiec ărei țări, emise de Consiliu în  iulie 2012: (i) restric țiile privind 
stabilirea societ ăților și, la un nivel mai general, (ii) lipsa de competitivitate din sectorul 
comerțului cu am ănuntul, în special în unele state membre, precum și necesitatea de a reduce 
obstacolele și restricțiile de func ționare. 
Prezentul plan de ac țiune are drept obiectiv  abordarea obstacole lor principale men ționate 
anterior, care împiedic ă realizarea unei pie țe unice a comer țului cu am ănuntul, prin elaborarea 
unei strategii vizând sporirea competitivit ății sectorului comer țului cu am ănuntul și 
consolidarea performan ței economice, sociale și de mediu a acestuia. Cu toate acestea, 
obiectivele strategice ale planului de ac țiune nu pot fi îndeplinite doar prin intermediul unor 
măsuri impuse de sus; va fi nevoie de colaborarea activ ă a sectorului comer țului cu am ănuntul 
și de inițiative venite din partea acestuia. De ex emplu, responsabilitatea pentru investi țiile în 
materie de competen țe va trebui s ă fie împărțită, iar sectorul comer țului cu am ănuntul trebuie 
să joace un rol important în acest sens, al ături de autorit ățile publice, persoanele fizice și 
sectorul educa ției. 
La nivel european, serviciile de comer ț cu amănuntul au un caracter diversificat și complex. 
Prin urmare, nu exist ă o soluție sau o abordare universal valabil ă cu privire la provoc ările cu 
care se confrunt ă aceste servicii. Varietatea sectorului comer țului cu am ănuntul este dat ă de o 
serie întreag ă de diferen țe legate de tipul de furnizori (IMM- uri sau întreprinderi mai mari), de 
organizare (grupuri de comercian ți cu amănuntul independen ți, cooperative, societ ăți etc.), de 
dimensiunile și formatele punctelor de vânzare, de liniile de produse, de lan țurile de 
aprovizionare implicate, de locali zare, de modelele de afaceri, de gradul de integrare vertical ă, 
de structurile de ac ționariat și de volumul opera țiunilor. 
În Europa, este necesar ă îmbunătățirea nivelurilor de productivitate din sectorul distribu ției 
comerciale, men ținându-se în acela și timp calitatea locurilor de munc ă și nivelul actual de 
ocupare a for ței de munc ă. Microîntreprinderile și IMM-urile contribuie într-o propor ție 
relativ însemnat ă la crearea de valoare ad ăugată la nivelul UE, acesta fiind motivul pentru 
care sunt necesare ac țiuni care s ă stimuleze într-o m ăsură și mai mare productivitatea 
acestora, astfel încât s ă se genereze atât o cre ștere economic ă mai mare, cât și mai multe 
locuri de munc ă la nivelul UE. Unele dintre m ăsurile propuse în prezentul plan de ac țiune (de 
exemplu, m ăsura privind etichetarea) vor ajuta întreprinderile s ă realoce resurse c ătre 
activitățile care genereaz ă o creștere reală, impulsionându-le astfel  productivitatea. Acest 
lucru este valabil în special în cazul IMM-urilor care sunt adesea obligate s ă aloce o mare 
parte din resursele umane și financiare de care dispun activit ății de colectare a informa țiilor, 
în special cu privire la normele aplicabile în  alte state membre. Un ele dintre celelalte m ăsuri 
propuse în acest plan de ac țiune (de exemplu, m ăsura privind pl ățile electronice) vor încuraja 
vânzările la distan ță prin internet și vor crea astfel, în specia l pentru IMM-uri, oportunit ăți de 
                                                                                                                                                                                                        
creștere a serviciilor 2012-2015 [COM(2012) 261 final din 8 iunie 2012] și documentele de lucru ale 
serviciilor Comisiei (2012) 146 final, 147 final și 148 final din 8 iunie 2012. 
 
5 
 extindere a bazei de consumatori, eventual dincolo de frontierele na ționale. Acestea vor 
contribui, de asemenea, la realizarea obiect ivelor definite în comunicarea „O agend ă digitală 
pentru Europa”9 și în „Planul de ac țiune privind comer țul electronic”10. 
 2. REALIZAREA  PIEȚEI UNICE  A COMER ȚULUI  CU AMĂNUNTUL 
În ultimele decenii, sectorul comer țului cu am ănuntul din UE a cunoscut schimb ări profunde 
și, în prezent, se confrunt ă cu o serie de provoc ări care îi afecteaz ă capacitatea de a contribui 
pe deplin la realizarea obiectivelor St rategiei Europa 2020 în materie de cre ștere economic ă și 
creare de locuri de munc ă. 
Prin urmare, este esen țial să se propun ă o strategie vizând realizarea unei pie țe unice a 
comerțului cu am ănuntul care s ă funcționeze bine, contribuind as tfel la coeziunea teritorial ă și 
socială a UE, prin îmbun ătățirea accesului la servicii de comer ț cu amănuntul mai durabile și 
mai competitive. O astfel de strategie ar aduce o contribu ție substan țială la creșterea 
economic ă și ar permite comercian ților cu am ănuntul să ofere consumatorilor europeni 
servicii de calitate sporit ă. 
 2.1 Schimb ările din sectorul comer țului cu am ănuntul 
În ultimele dou ă decenii, modernizarea economiei UE a dus la o serie de modific ări în 
domeniul comer țului cu am ănuntul. Au ap ărut rețele de puncte de vânzare care 
comercializeaz ă mai multe linii de produs e. Integrarea vertical ă a permis comercian ților cu 
amănuntul să beneficieze de o distribu ție și o logistic ă mai eficiente. Marii comercian ți cu 
amănuntul au reu șit să realizeze importante economii de scar ă în cadrul procesului de 
cumpărare, sporindu- și astfel puterea de negociere fa ță de furnizori. Achizi ționarea 
centralizat ă a condus la o interna ționalizare treptat ă a aprovizion ării, atât în cadrul UE, cât și 
în cazul achizi țiilor din țări terțe. Au fost create alian țe de cump ărare și grupuri de IMM-uri 
independente din domeniul comer țului cu am ănuntul în scopul de a pune în comun expertiza 
acestora și de a realiza economii de scar ă. În cele din urm ă, în efortul de a r ăspunde mai bine 
cererii consumatorilor, comercian ții cu amănuntul și-au sporit controlul asupra lan țului de 
aprovizionare (de exemplu, prin m ărci proprii)11. 
Cumulate, aceste modific ări au dus la cre șterea num ărului de puncte de vânzare, a formatelor 
acestora și a liniilor de produse puse la dispozi ție, precum și la o relativ ă scădere a pre țurilor 
pentru consumatorul final. Cu toate acestea, concuren ța mai mare și comprimarea marjelor au 
provocat, de asemenea, scoaterea de pe pia ță a unui num ăr mare de magazine mici 
independente și de produc ători/furnizori de dimensiuni mici și mijlocii. Presiunea sporit ă 
asupra condi țiilor de munc ă nu a generat neap ărat doar avantaje pentru consumatori, ci și, 
uneori, chiar a m ărit amprenta ecologic ă a UE. 
                                                                 
9  Comunicare din partea Comisiei c ătre Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social 
European și Comitetul Regiunilor O Agend ă digitală pentru Europa [COM(2010) 245 final din 
26 august 2010]. 
10  Comunicare a Comisiei c ătre Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European 
și Comitetul Regiunilor Un cadru coerent pentru cre șterea încrederii în pia ța unică digitală a 
comerțului electronic și a serviciilor online [COM(2011) 942 final din 11 ianuarie 2012, cunoscut ă și 
sub denumirea de Planul de ac țiune privind comer țul electronic]. 
11 Document de lucru al serviciilor Comisiei care înso țește exercițiul de monitorizare a pie ței comerțului și 
distribuției cu amănuntul [SEC(2010) 807, p. 11]. 
 
6 
  2.2 Sectorul comer țului cu am ănuntul se confrunt ă cu multiple provoc ări 
În prezent, comercian ții cu am ănuntul se confrunt ă cu diverse provoc ări, în func ție de 
dimensiunea lor și de sectorul în care î și desfășoară activitatea. De asemenea, dezvoltarea 
comerțului electronic exercit ă presiuni asupra sectorului comer țului cu am ănuntul, care 
trebuie să-și reînnoiasc ă modelele de afaceri. În plus, estomparea limitelor dintre sectoare 
(gama serviciilor de comer ț cu amănuntul continu ă să se extind ă prin adăugarea permanent ă 
de noi produse și servicii, inclusiv servicii financiare, de telecomunica ții și turistice, servicii 
de utilități publice etc.) înseamn ă că modelele de afaceri devin din ce în ce mai complexe. 
Fenomenele mondiale, cum ar fi consecin țele crizei financiare asupra puterii de cump ărare a 
consumatorilor, cre șterea prețurilor la materiile prime, tendin țele demografice, în special 
îmbătrânirea popula ției UE, precum și accentul pus pe dezvoltarea durabil ă reprezint ă o 
provocare pentru actualele modele și procese de afaceri din sectorul comer țului cu am ănuntul.  
Astfel cum s-a explicat mai sus, provoc ările din acest sector pot fi diferite pentru diversele 
tipuri de comercian ți cu amănuntul și pot varia de la un stat membru la altul, din cauza 
diferențelor dintre pie țele naționale. De exemplu, în momentul de fa ță apar noi tehnologii 
pentru efectuarea pl ăților prin intermediul telefoanelor inteligente (pl ăți efectuate de pe 
telefonul mobil). Cu toate aces tea, noile tehnologii necesit ă crearea infrastructurii necesare 
pentru acceptarea acestor pl ăți la punctul de vânzare. În cazul marilor comercian ți cu 
amănuntul, care î și desfășoară activitatea în cel pu țin două state membre, una dintre 
principalele provoc ări în acest sens este lipsa de no rme paneuropene pentru acceptarea pl ăților 
efectuate de pe telef onul mobil. Comercian ții cu amănuntul de dimensiuni mai mici nu dispun 
întotdeauna de competen țele necesare pentru a put ea utiliza noile tehnologii. 
 2.3 O pia ță unică a vânzărilor cu am ănuntul în beneficiul tuturor actorilor 
Abordarea blocajelor majore care împiedic ă realizarea pie ței unice a comer țului cu am ănuntul 
are poten țialul de a aduce beneficii tuturor actorilor implica ți, precum și mediului 
înconjurător: 
− în cazul consumatorilor : accesul îmbun ătățit la servicii și produse cu am ănuntul de 
calitate, pre țuri mai competitive și o mai bun ă informare privind calitatea și prețurile, 
precum și privind caracteristicile de medi u ale produselor, ar spori posibilit ățile de 
alegere ale consumatorilor, atât în cazul comer țului cu am ănuntul tradi țional, cât și în 
cazul comer țului electronic; 
− în cazul întreprinderilor : comercian ții cu amănuntul și furnizorii acestora, în special 
IMM-urile, ar beneficia în m od concret de avantajele pie ței unice, datorit ă creării unui 
mediu juridic mai previzibil, care le-ar permite s ă ofere servicii de calitate sporit ă de-a 
lungul întregului lan ț de aprovizionare. În mod similar, prin g ăsirea de solu ții pentru 
practicile abuzive din cadrul lan țului de aprovizionare, actorii din amonte și din aval ar 
beneficia de rela ții mai durabile și ar fi încuraja ți să sporeasc ă atât inovarea, cât și 
investițiile. Dezvoltarea în continuare a comer țului electronic va aduce beneficii 
comercian ților cu am ănuntul, care vor dispune de mai multe posibilit ăți de a găsi noi 
piețe;  
− în cazul angaja ților: sectorul comer țului cu am ănuntul ar trebui s ă aibă de câștigat de pe 
urma sporirii calific ării personalului și îmbunătățirii condi țiilor de munc ă, ceea ce ar 
duce la cre șterea satisfac ției la locul de munc ă. Îmbunătățirea form ării angaja ților ar 
contribui, de asemenea, la asigurarea unor oportunit ăți mai bune de încadrare în munc ă, 
în special pentru tineri și pentru persoanele mai pu țin calificate.  
 
7 
 Aceste aspecte diferite nu pot fi abordate în mod izolat. Ac țiunile de politic ă propuse trebuie 
să permită găsirea echilibrului adecvat între libert ățile economice și obiectivele de interes 
public. În scopul realiz ării acestor obiective, prezenta comunicare define ște un plan european 
de acțiune în domeniul comer țului cu am ănuntul, bazat pe 11 ac țiuni concrete care constituie 
o strategie european ă coerentă și globală12.  
În plus, Comisia va înfiin ța un grup  permanent privind competitivitatea în domeniul 
comerțului cu am ănuntul , în care vor fi implicate statele membre și toate părțile interesate 
relevante, în special IMM-urile și care va avea drept scop includerea sistematic ă a comerțului 
cu amănuntul în agenda politic ă, prin cre șterea gradului de sensibilizare cu privire la 
chestiunile și preocup ările legate de acest tip de comer ț. Acest grup va contri bui la stabilirea 
de noi obiective specifice pentru domeniile identificate, va monitoriza progresele realizate, va formula recomand ări în scopul asigur ării punerii depline în aplicare a ac țiunilor incluse în 
prezentul plan și, în cazul în care este necesar, va oferi consultan ță Comisiei cu privire la 
acțiunile suplimentare care  ar putea fi propuse. 
 3 . CINCI
 FACTORI-CHEIE  PENTRU  SERVICII  DE COMER Ț CU 
AMĂNUNTUL  MAI  COMPETITIVE  ȘI MAI  DURABILE 
Comisia a identificat urm ătoarele cinci priorit ăți esențiale: 
(1) responsabilizarea consumatorilor  prin intermediul, inter alia , a unor informa ții 
mai transparente, mai fiabile și mai ușor de comparat privind pre țul și calitatea 
produselor; 
(2) îmbunătățirea accesului la servicii de comer ț cu amănuntul mai competitive și 
mai durabile  - atât comer țul cu amănuntul tradi țional, cât și cel electronic ar 
avea de profitat de pe urma îmbun ătățirii accesului la pia ță, facilitate în special 
prin norme mai clare și mai transparente privind stabilirea unei societ ăți; 
(3) relații comerciale mai echitabile și mai durabile de-a lungul lan țului de 
aprovizionare din sectorul comer țului cu am ănuntul  – părțile interesate ar avea 
de beneficiat de pe urma  unui cadru prin care s ă fie comb ătute în mod eficient 
practicile comerciale neloiale; 
(4) soluții mai inovatoare  - părțile interesate ar avea de câ știgat dacă rezultatele 
cercetărilor ar fi introduse mai rapid pe pia ță; 
(5) un mediu de munc ă mai bun  - atât angaja ții, cât și angajatorii vor avea de 
câștigat de pe urma cre ării unor condi ții de munc ă mai bune și a găsirii de 
soluții cu privire la decalajele dintre competen țele cerute și cele disponibile. 
                                                                 
12  Abordarea propus ă este conform ă cu principiile anun țate în Comunicarea Comisiei c ătre Parlamentul 
European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor Adecvarea 
reglement ărilor UE  [COM(2012) 746 final din 12 decemb rie 2012]. În acest context, Comisia și-a 
asumat angajamentul de a revizui legisla ția existent ă privind sectorul comer țului cu am ănuntul în 
vederea identific ării potențialului în ceea ce prive ște simplificarea normelor și reducerea costurilor 
aferente reglement ării pentru întreprinderi și cetățeni, fără a compromite obiectivele de politic ă publică. 
 
8 
  3.1  Responsabilizarea consumatorilor 
Agenda consumatorului european13 a subliniat faptul c ă responsabilizarea consumatorilor în 
cadrul unei pie țe unice integrate necesit ă un ansamblu solid de principii și instrumente. Un 
astfel de cadru asigur ă aplicarea adecvat ă a drepturilor consumatorilor, accesul la m ăsuri 
reparatorii eficiente, la informa ții fiabile și pertinente, precum și o mai bun ă educare a 
consumatorilor. 
Consumatorii responsabiliza ți pot lua decizii de cump ărare mai bune. Ace știa caută informații 
și le folosesc. De asemenea, î și cunosc drepturile și fac uz de acestea. Consumatorii mai bine 
informați și mai implica ți dau dovad ă nu doar de o capacitate mai mare de a g ăsi „cel mai bun 
raport calitate-pre ț”, ci și de un interes sporit pe ntru consumul durabil și etic. Alegerile și 
preferințele consumatorilor se num ără printre principalii factori care stimuleaz ă dezvoltarea 
sectorului comer țului cu am ănuntul. Comercian ții cu amănuntul sunt bine plasa ți pentru a 
influența în mod pozitiv deciziile de cump ărare ale consumatorilor: pr in contactul zilnic cu 
clienții și prin influen ța pe care o exercit ă asupra altor actori din cadrul lan țului de 
aprovizionare, comercian ții cu amănuntul pot informa consumatorii  cu privire la produse de 
calitate mai bun ă, fabricate în condi ții echitabile sau care se deoseb esc de alte produse printr-o 
mai bună performan ță de mediu și/sau performan ță socială. 
Prin sporirea transparen ței pentru consumatori, sectorul comer țului cu am ănuntul are 
potențialul de a crea o veritabil ă piață unică a comerțului cu am ănuntul. Facilitarea accesului 
consumatorilor la informa ții fiabile, pertinente și utile cu privire la varietatea de oferte 
disponibile în UE le va permite acestora s ă profite pe deplin de pia ța unică. Facilitarea 
comparării ofertelor i-ar ajuta pe consumatori s ă aleagă produsele și serviciile care corespund 
cel mai bine nevoilor lor, promovând astfel o concuren ță sănătoasă. În combina ție cu alte 
măsuri care pot oferi solu ții pentru cazurile persiste nte de fragmentare a pie ței UE, aceasta ar 
trebui să contribuie la convergen ța prețurilor la nivelul întregii Uniuni. Ac țiunile vizând 
sporirea transparen ței și a fiabilit ății informa țiilor destinate consumatorilor ar fi benefice în 
special dac ă ar fi puse în aplicare la nivelul UE, având în vedere faptul c ă măsurile restrânse 
strict la nivelul na țional, oricât de bine c oncepute ar fi, nu ar permite reunirea avantajelor care 
ar putea fi ob ținute de pe urma existen ței unei pie țe unice cu adev ărat integrate. 
 3.1.1 Informarea consumatorilor 
Potrivit studiilor de cercetare existente,  majoritatea europenilor care utilizeaz ă internetul caut ă 
informații pentru a compara pre țurile sau calitatea, înainte de a achizi ționa bunuri de pe 
internet sau din magazine. Fiind confrunta ți cu o cantitate cople șitoare de informa ții, aceștia 
recurg adesea la intermediari, cu m ar fi instrumentele de compara ție on-line, care îi pot ajuta 
să identifice cele mai bune  oferte disponibile. De și acest tip de site-uri îi poate ajuta pe 
consumatori s ă compare ofertele, practicile respectivilor intermediari de informa ții prezintă și 
deficiențe semnificative14. Pentru a aduce cu adev ărat beneficii consumatorilor, instrumentele 
de compara ție ar trebui s ă fie relevante pentru ne voile acestora, precum și transparente, 
                                                                 
13 Comunicare a Comisiei c ătre Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European 
și Comitetul Regiunilor O agendă a consumatorului european - stimularea încrederii și a creșterii 
economice [COM(2012) 225 final din 22 mai 2012]. 
14 Consumer market study on the functioning of e-comm erce and internet market and selling techniques in 
the retail of goods  („Studiu de pia ță în rândul consumatorilor privind func ționarea comer țului electronic 
și a pieței internetului și privind tehnicile de vânzare în comer țul de mărfuri cu am ănuntul”), CIVIC 
consulting, 2011: http://ec.europa.eu/consumers/consumer_resear ch/market_studies/e_commerce_study_en.htm
  
 
9 
 fiabile, complete și ușor de accesat. Este important  ca site-urile de compara ție să includă 
ofertele transfrontaliere, astfel încât consumatorii s ă poată profita pe deplin de pia ța unică. 
În plus, o mai bun ă informare a consumatorilor are drept rezultat nu doar sensibilizarea 
acestora, în vederea sporirii capacit ății lor de a- și apăra drepturile, ci și sensibilizarea 
întreprinderilor cu privire la obliga țiile care le revin în conformitate cu legisla ția privind 
protecția consumatorilor aplicabil ă în cadrul pie ței unice. 
Astfel cum se precizeaz ă în Agenda european ă pentru consumatori și în Planul de ac țiune 
privind comer țul electronic, Comisia va colabora cu intermediari și comercian ți în vederea 
elaborării unor coduri de bun ă conduită, a unor orient ări în materie de bune practici și/sau a 
altor instrumente de comparare a pre țurilor, în func ție de necesit ăți. 
În plus, ca parte a Agendei digitale, Codul UE  al drepturilor în me diul online sintetizeaz ă, în 
mod transparent și pe înțelesul tuturor, drepturile legale ale consumatorilor prev ăzute în 
legislația UE privind mediul digital. Acest cod este un instrument important pentru a câ știga 
încrederea consumatorilor și contribuie la utilizar ea într-o mai mare m ăsură a serviciilor 
online15. 
 3.1.2 Alegeri mai durabile din partea consumatorilor 
Performan ța de mediu a organiza țiilor și a produselor este în prezent m ăsurată și comunicat ă 
prin diverse canale și sub diverse forme, în cadrul unor ini țiative private și publice diferite, 
care au propriile niveluri de ambi ție și metodologii de evaluare. Aceast ă situație genereaz ă un 
cadru complex de etichete, de revendic ări și de mecanisme de raportare. Introducerea unor 
metodologii europene armonizate va avea drept r ezultat mai mult ă transparen ță pentru 
consumatori. Comisia va elabora astfel  de metodologii, asigurând, în acela și timp, existen ța 
unor condi ții de concuren ță echitabile pentru întreprinderi și menținerea costurilor la un nivel 
minim, în special pentru IMM-uri. 
Acțiuni:  
(1) Prin dialogul cu p ărțile interesate, Comisia va elabora orient ări în materie de 
bune practici și/sau coduri de conduit ă pentru a facilita accesul consumatorilor la 
informații transparente și fiabile, înlesnind compararea pre țurilor, a calit ății și a 
durabilității bunurilor și serviciilor.  
(2) Comisia va propune metodologii europene pentru m ăsurarea și comunicarea 
impactului global asupra mediul ui pe care îl au produsele și organiza țiile. 
 3.2 Accesul la servicii de comer ț cu amănuntul mai competitive 
Accesibilitatea serv iciilor de comer ț cu amănuntul a crescut considerabil în ultimii ani, atât în 
ceea ce prive ște localizarea, cât și în ceea ce prive ște disponibilitatea.  Dezvoltarea comer țului 
electronic a devenit parte integrant ă a modelelor de afaceri ale comercian ților cu am ănuntul, 
sporind gama de produs e/servicii disponibile și facilitând compararea pre țurilor. Cu toate 
acestea, mai trebuie abordate o serie de probleme pentru a stimula concuren ța în sectorul 
serviciilor de comer ț cu amănuntul. 
Necesitatea de a elimina barierele ex istente din calea stabilirii societ ăților și, mai general, de a 
spori concuren ța în sectorul comer țului cu am ănuntul, a fost una dintre principalele 
                                                                 
15  https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/code-eu-online-rights 
 
10 
 recomand ări specifice fiec ărei țări formulate în cadrul seme strului european 2012, al c ărei 
obiectiv era sporirea cre șterii economice și crearea unui num ăr mai mare de locuri de munc ă 
în Europa. Introducerea unor m ăsuri favorabile concuren ței, în special m ăsuri privind 
comerțul electronic, ar contri bui la consolidarea pie ței unice, mai ales pentru IMM-uri. În 
plus, potrivit unor estim ări recente16, impactul economic al direct ivei privind se rviciile ar 
putea duce la o cre ștere de pân ă la 2,6 % a PIB-ului UE, în cazu l punerii pe deplin în aplicare 
a acesteia. Având în vedere faptul c ă sectorul comer țului cu am ănuntul și cel al comer țului cu 
ridicata reprezint ă un sfert din valoarea ad ăugată a tuturor sectoarelor care intr ă sub inciden ța 
directivei privind serviciile, impactul elimin ării barierelor care persist ă în aceste sectoare ar 
trebui să fie considerabil. 
 3.2.1 Stabilirea societ ăților 
Concuren ța dintre comercian ții cu amănuntul poate fi stimulat ă prin facilitarea intr ării pe 
piață. Alegerea amplas ării potrivite pentru d ezvoltarea unei activit ăți de comer ț cu amănuntul 
și începerea opera țiunilor la momentul potrivit sunt esen țiale pentru succesul unei afaceri. 
Punerea în practic ă a activit ăților nu depinde doar de di sponibilitatea unor bunuri imobile 
adecvate, ci și de existen ța unor norme și proceduri comerciale și de amenajare a teritoriului 
care nu afecteaz ă în mod necorespunz ător concuren ța. 
Responsabilitatea asigur ării unei dezvolt ări teritoriale echilibrate și durabile revine în primul 
rând statelor membre. Ac țiunile întreprinse de acestea pot avea drept rezultat o serie de 
restricții privind amplasarea sau gama de produse/ servicii pe care le pot pune la dispozi ție 
comercian ții cu amănuntul. Astfel de restric ții au un impact major asupra: (i) organiz ării 
teritoriale (de exemplu, traficul și infrastructura de transport); (ii) libert ății de acțiune de care 
se bucură societățile pentru deschiderea și operarea de magazine; (iii) formatelor punctelor de 
vânzare cu am ănuntul și (iv) alegerilor consum atorilor. Astfel cum a fost confirmat de Curtea 
de Justiție a Uniunii Europene, restric țiile privind libertatea de stabil ire pot fi justificate prin 
motive imperative de interes general, precum protec ția mediului, planificarea teritorial ă la 
nivelul ora șului sau al țării și protecția consumatorilor, cu condi ția ca acestea s ă fie adecvate 
și proporționale17. 
Prin urmare, este important s ă se asigure, pe de o parte, respectarea libert ății de stabilire și 
evitarea denatur ării concuren ței și, pe de alt ă parte, respectarea altor obiective și interese 
relevante consacrate în cadrul politicilor ge nerale ale UE. Este nevoie de o abordare 
echilibrat ă, care să poată ține seama, printre altele, de planificarea teritorial ă vizând 
dezvoltarea durabil ă, asigurarea coeziunii teritoriale și un nivel ridicat al calit ății vieții, atât în 
mediul urban, cât și în mediul rural, precum și de reducerea la minimum a impactului asupra 
mediului18. 
Directiva privind serviciile, care se aplic ă în acest domeniu, con ține, de asemenea, o serie de 
obligații neechivoce pentru statele membre . Una dintre acestea este obliga ția de a elimina 
cerințele interzise de directiva privind serviciile, cum ar  fi testele economice care 
                                                                 
16 http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/economic_paper/2012/ecp456_en.htm   
17 Hot ărârea CJUE din 24 martie 2011, Comisia/Spania , C-400/08. 
18 Pentru a evalua caracterul adecvat al m ăsurilor de mediu, vor fi utilizate diferite instrumente, printre 
care se num ără directiva privind evaluarea strategic ă de mediu (Directiva 2001/42/CE). În plus, în cazul 
proiectelor concrete, precum construirea de centre comerciale și de parcări, trebuie s ă fie efectuat ă o 
„analiză” în temeiul articolului 4 alineatul (2) din Directiva privind evaluarea impactului asupra 
mediului (Directiva 2011/92/UE), pe baza c ăreia se va decide dac ă este necesar ă o procedur ă completă 
de evaluare a impactului asupra mediului.  
 
11 
 condiționează acordarea unei autoriza ții de a desf ășura o activitate de se rvicii de dovedirea 
existenței unei nevoi economice sau a unei cereri pe pia ță, de o evaluare a efectelor 
economice poten țiale sau curente ale activit ății sau de o evaluare a adecv ării activit ății în 
raport cu obiectivele planific ării economice stabilite de c ătre autoritatea competent ă. În cadrul 
comunicării privind punerea în aplicare a Directivei privind serviciile19, Comisia a anun țat o 
politică de toleran ță zero în scopul elimin ării cazurilor persistente de nerespectare a 
obligațiilor neechivoce, precum obliga ția de a elimina testele economice care, de și sunt 
interzise de directiva privind serviciile, continu ă să fie aplicate în unele state membre. Cu 
toate acestea, politica de toleran ță zero nu se aplic ă cerințelor de planificare teritorial ă 
determinate de motive imperative de interes general20. 
Prin urmare, având în vedere anumite obiec tive importante ale UE, cum ar fi coeziunea 
teritorială și protecția mediului, ar trebui depuse  eforturi pentru a identifica și disemina cele 
mai bune practici de planificare comercial ă care pot asigura o îmbinare reu șită între un sector 
competitiv al comer țului cu am ănuntul și dezvoltarea echitabil ă și durabilă a metropolelor, 
orașelor și zonelor rurale de pe întreg teritoriul Uniunii Europene. 
 3.2.2 Comer țul electronic 
Răspândirea semnificativ ă a comer țului electronic are drep t rezultat sporirea concuren ței 
dintre comercian ții cu amănuntul tradi ționali și canalele de distribu ție online și creează noi 
oportunități care pot mobiliza un poten țial de creștere semnificativ. Cu toate acestea, comer țul 
electronic reprezint ă în prezent doar 5 % din totalul vânz ărilor cu am ănuntul din UE21 și doar 
10 % din cet ățenii UE au f ăcut cump ărături online în alt stat membru, în timp ce 39 % au 
făcut acest lucru în propriul stat membru22. Aceste cifre demonstreaz ă imensul poten țial încă 
neexplorat al economiei digitale. Adaptarea la aceste noi realit ăți prin dezvoltarea de strategii 
orientate spre canale de distribu ție multiple ar deschide calea valorific ării, de către IMM-uri, a 
potențialului de cre ștere pe care îl reprezint ă canalul online. Într-adev ăr, IMM-urile care 
folosesc intens tehnologiile internet înregistreaz ă o creștere și exporturi de dou ă ori mai 
importante decât alte întreprinde ri. De asemenea, acestea creeaz ă de două ori mai multe locuri 
de muncă23. De exemplu, 97 % din „vânz ătorii profesioni ști” de pe eBay, inclusiv 94 % din 
cei mai mici 10 % dintre ace știa, vând bunuri în str ăinătate24. Acest lucru arat ă că, făcând 
investiții limitate, IMM-urile pot utiliza o platform ă online pentru a ajunge la pie țele străine și 
pentru a dezvolta o activitate transfrontalier ă potențial important ă. În acest mediu în continu ă 
transformare, Comisia va urm ări îndeaproape evolu ția situației, atât pe pie țele cu am ănuntul 
online, cât și pe cele tradi ționale, va examina rolurile  acestora în cadrul comer țului modern cu 
amănuntul și își va adapta ac țiunile posibile astfel încât acestea s ă constituie o reac ție pozitiv ă 
la acest dinamism. 
                                                                 
19 COM(2012) 261 final. 
20 Document de lucru al serviciilor Comisiei de înso țire a Comunic ării pe tema implement ării directivei 
privind serviciile [SWD(2012) 148 final din 8 iunie 2012]. 
21 Surs ă: Eurostat, ICT usage and e-commerce in enterprises  („Utilizarea TIC și a comerțului electronic în 
întreprinderi”), 2011. 
22 Surs ă: Eurostat, ICT usage in households and by individuals  („Utilizarea TIC în gospod ării și de către 
persoanele fizice”), 2011. 
23 Internet Matters, the net's sweeping impact on growth, jobs, and prosperity  („Internetul conteaz ă, vastul 
impact al re țelei asupra cre șterii, ocup ării forței de munc ă și prosperit ății”), McKinsey Global Institute, 
mai 2011. 
24 Surs ă: Studiu eBay, Enabling traders to enter and grow on the global stage  („Facilitarea accesului și 
dezvoltării comercian ților pe scena mondial ă”), iunie 2012. 
 
12 
 În acest context, este important s ă se asigure c ă noile propuneri legi slative nu ar avea un 
impact negativ, nici asupra comer țului cu am ănuntul tradi țional, nici asupra comer țului 
electronic, în special în ceea ce prive ște vânzările transfrontaliere. Prin urmare, este necesar ă 
o reflecție prudent ă atunci când se planific ă orice nou ă propunere legislativ ă. Comisia va 
analiza în mod proactiv aceste aspecte în cadrul lucr ărilor de preg ătire aferente tuturor noilor 
propuneri. 
Acțiuni: 
(3) Statele membre trebuie s ă elimine toate cazurile persistente de nerespectare a 
obligațiilor neechivoce în temeiul Directivei pr ivind serviciile cu privire la accesul 
la activit ăți de comer ț cu amănuntul și la exercitarea acestora, inclusiv prin 
eliminarea testelor privind nevoile economi ce în sensul articolului 14 alineatul (5) 
din Directiva privind serviciile. Co misia va aplica politica de toleran ță zero, dac ă 
este necesar, prin intermediul procedurilor de constatare a neîndeplinirii 
obligațiilor.  
(4) Comisia: 
a) va lansa un test de performan ță în sectorul comer țului cu am ănuntul pentru 
a analiza modul în care normele și planurile comerciale și de amenajare a 
teritoriului sunt apl icate pe teren de c ătre autorit ățile competente, atunci 
când un poten țial furnizor de servicii dore ște să deschidă un punct de 
vânzare cu am ănuntul de dimensiune mic ă, medie sau mare. 
b) prin schimbul de bune practici, va asigura o mai mare claritate în ceea ce 
privește echilibrul adecvat dintre libertatea de stabilire, planificarea 
teritorială/comercial ă și protecția socială și a mediului.  
 3.3 Dezvoltarea unui lan ț de aprovizionare mai echilibrat cu produse 
alimentare și nealimentare între întreprinderi 
Practicile comerciale neloiale (PCN) sunt acele practici și condiții care se abat în mod v ădit de 
la buna conduit ă comercial ă și care sunt contrare bunei-credin țe și corectitudinii în rela țiile 
dintre întreprinderi (B2B). Lan țul de aprovizionare cu am ănuntul între întreprinderi (B2B) cu 
produse alimentare și nealimentare este lan țul de tranzac ții care au loc între întreprinderi sau 
între întreprinderi și autorități publice în scopul distribu ției de bunuri destinate în principal 
publicului larg pentru consum sau uz personal sau casnic. Acesta este alc ătuit dintr-o serie de 
actori (produc ători/prelucr ători/distribuitori). Buna func ționare a lan țului de aprovizionare 
B2B cu produse alimentare și nealimentare este esen țială pentru a valorifica la maximum 
potențialul economic al acestor sub-sectoare. Practic ile comerciale neloiale sunt impuse, de 
obicei, în situa țiile în care exist ă un dezechilibru de putere, de c ătre partea mai puternic ă 
asupra părții mai vulnerabile. 
Echitatea în cadrul rela țiilor B2B asigur ă buna func ționare a lan țului de aprovi zionare între 
întreprinderi cu produse alimentare și nealimentare. Se presupune c ă impactul negativ al 
practicilor comerciale neloiale se poate r ăsfrânge asupra capacit ății întreprinderilor, în special 
a IMM-urilor, de a investi și de a inova. Un exemplu de practic ă comercial ă neloială ar putea 
fi cazul practicilor care permit comercian ților cu am ănuntul să transfere c ătre furnizori o parte 
din riscurile pe car e le presupune comer țul cu amănuntul. Aceasta poate fi aplicat ă în caz de 
vânzări scăzute, de reduceri la vânzare, de inventar de sfâr șit de sezon etc. Un alt exemplu de 
practică comercial ă neloială ar putea fi cazul în care limitarea teritorial ă a aprovizion ării, 
 
13 
 impusă de unii furnizori multina ționali, împiedic ă comercian ții cu am ănuntul să se 
aprovizioneze transfrontalier cu m ărfuri identice dintr-o loca ție central ă, din care acestea ar 
putea fi distribuite c ătre alte state membre. Astfel  de constrângeri segmenteaz ă piața și pot 
duce la diferen țe considerabile între pre țurile cu ridicata din diferite țări. Abordarea acestor 
aspecte ar reduce aceste diferen țe și i-ar ajuta pe comercian ții cu amănuntul să răsfrângă 
avantajele pie ței unice asupra consumatorilor. 
Există abordări diferite pentru solu ționarea practicilor comerciale neloiale la nivel na țional. În 
cazurile în care aceste practici sunt tratate, normele na ționale (de reglementare sau de 
autoreglementare) sunt, în general, diferite de la un stat membru la altul. În statele membre în 
care nu exist ă cadre specifice privind practicile comerciale neloiale, ra ționamentele prezentate 
indică, de obicei, faptul c ă legislația general ă în materie de concuren ță este suficient de 
eficientă pentru a aborda problema sau c ă există un anumit grad de reticen ță în a aduce 
atingere libert ății contractuale a p ărților, în special în absen ța unei înc ălcări a normelor de 
concurență. 
În sectorul alimentar, activitatea fo rumului la nivel înalt pentru îmbun ătățirea funcționării 
lanțului de aprovizionare cu alimente a re prezentat un efort c oncertat depus de p ărțile 
interesate în vedere a propunerii unei solu ții bazate pe autoreglementare la aceast ă problemă. 
Platforma exper ților privind practicile contractuale într e întreprinderi a prezentat o serie de 
principii privind practicile loiale în rela țiile verticale din lan țul de aprovizionare cu alimente, 
acestea fiind semnate de unsprezece organiza ții care reprezint ă diferite interese de-a lungul 
lanțului european de apr ovizionare cu alimente25 și lucrează la un mecanism de punere în 
aplicare. În ciuda eforturilo r comune, cadrul propus nu a ob ținut sprijinul reprezentan ților din 
întregul lan ț de aprovizionare și nu a reu șit să identifice c ăi de atac eficiente în cazul 
nerespect ării obligațiilor. Se depun în continua re eforturi în vederea g ăsirii unui compromis 
prin intermediul acestei abord ări sectoriale, iar Comisia va continua s ă monitorizeze evolu țiile 
specifice din cadrul lan țului de aprovizionare cu alimente. 
Pentru a garanta identificarea de solu ții eficiente, problema practicilor comerciale neloiale în 
relațiile de-a lungul lan țului de aprovizionare dintre  întreprinderi ar trebui s ă fie abordat ă 
dintr-o perspectiv ă mai larg ă. Evoluțiile din sectorul comer țului cu am ănuntul, în special 
formatele „mixte”, înseamn ă că practicile comerciale neloiale pot avea loc și în alte sectoare 
ale lanțului de aprovizionare cu produse alimentare și nealimentare între întreprinderi. 
 3.3.1 Combaterea practicilor comerciale neloiale 
Ca parte a prezentului plan de ac țiune, Comisia va adopta, în pa ralel, o carte verde privind 
practicile comerciale neloiale din lan țul de aprovizionare cu produse alimentare și 
nealimentare între întreprinderi. Cartea ve rde va deschide o consultare pe aceast ă temă; se 
preconizeaz ă că rezultatele aceste ia vor fi disponibile la sfâr șitul primăverii 2013. Pe baza 
rezultatelor consult ării, Comisia va aprecia m ăsurile adecvate care urmeaz ă să fie luate în 
2013. 
                                                                 
25 AIM, CEJA, CELCAA, CLITRAVI, Copa-C ogeca, ERRT, EuroCo mmerce, EuroCoop, 
FoodDrinkEurope, UEAPME și UGAL. 
 
14 
 Acțiune:  
(5) Comisia va adopta o carte verde care va prezenta în detaliu caracteristicile 
comune ale practicilor comerciale neloiale din lan țul de aprovizionare cu produse 
alimentare și nealimentare între întreprinderi și va deschide o consultare ale c ărei 
rezultate vor fi disponibile la sfâr șitul primăverii 2013. Rezultatele consult ării vor 
sta la baza unei evalu ări a impactului diferitelor op țiuni identificate pentru a 
soluționa aceast ă problemă la nivelul UE.  
 3.4 Dezvoltarea unui lan ț de aprovizionare mai durabil în sectorul comer țului 
cu amănuntul  
Optimizarea performan ței de mediu a sectorului comer țului cu am ănuntul și a sectorului 
comerțului cu ridicata din UE (de exempl u, prin reducerea risipei de alimente și a ambalajelor 
inutile, precum și prin promovarea unei aprovizion ări durabile) ar putea duce la cre șterea 
nivelului de trai și la sporirea calit ății vieții în UE, permi țând, în acela și timp, realizarea de 
economii de resurse și sprijinirea IMM-urilor inovatoare care promoveaz ă activități cu 
nocivitate redus ă pentru mediu. 
 3.4.1 Produc ție și consum mai durabile 
Comercian ții cu amănuntul ocup ă o poziție esențială pentru promovarea unor modele de 
consum mai durabile, nu doar prin  contactele cotidiene pe car e le au cu milioane de 
consumatori europeni, ci și prin intermediul propriilor ac țiuni și prin parteneriatele cu 
furnizorii. Rezultatele unor cercet ări realizate26 ilustreaz ă faptul c ă este esen țial pentru 
comercian ții cu amănuntul să încerce s ă ofere game de produse mai durabile și mai puțin 
nocive pentru mediu și, astfel, s ă se orienteze c ătre lanțuri de aprovizionare mai ecologice27. 
Unii comercian ți cu amănuntul au elaborat deja  astfel de strategii și le-au pus în aplicare cu 
succes, ca parte a practicilor comerciale de zi cu zi. 
Comercian ții cu amănuntul joac ă un rol important în orientarea consumatorilor c ătre alegeri 
mai durabile și în clarificarea confuziilor generate de multitudinea de etichete și de afirma ții 
ecologice, prin încurajarea determin ării amprentei ecologice a produselor28, care să fie clară și 
comparabil ă, și prin promovarea inform ării cu privire la eticheta ecologic ă a UE. 
                                                                 
26 De exemplu, documentul de referin ță sectorial EMAS la nivelul UE privind cele mai bune practici de 
management de mediu din sectorul comer țului cu am ănuntul. 
27 JRC/IPTS Pilot Reference Document on Best Environmen tal Management Practice in the Retail Trade 
Sector  („Document de referin ță pilot privind cele mai bune practici de management de mediu în 
sectorul comer țului cu am ănuntul”) (2011),  
http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/RetailTradeSector.pdf  și JRC/IPTS (Styles et 
al), Environmental Improvement of Product Supply Chains: A Review of European Retailer' 
Performance  („Îmbun ătățirea performan țelor de mediu ale lan țurilor de aprovizionare cu produse: o 
analiză privind performan țele comercian ților cu am ănuntul europeni”), Resources, Conservation and 
Recycling , volumul 65 (2012), p. 57-78, și Environmental Improvement of Product Supply Chains: 
Proposed Best Practice Techni ques, Quantitative Indicators and Benchmarks of Excellence for 
Retailers  („Îmbunătățirea performan țelor de mediu ale lan țurilor de aprovizionare cu produse: propuneri 
de bune practici în materie de tehnici, indicatori cantitativi și valori de referin ță privind excelen ța pentru 
comercian ții cu amănuntul”), Journal of Environmental Management , volumul 110 (2012), p. 135-150. 
28  Astfel cum a anun țat în Actul privind pia ța unică, Comisia va adopta, în 2013, o comunicare privind 
piața unică pentru produsele ecologice, aceasta urmând s ă prevadă criterii și metodologii armonizate 
pentru determinarea amprentei ecolo gice a anumitor categorii de produse. 
 
15 
 Un alt aspect esen țial este cel al economiilor de energie. Comercian ții cu amănuntul din 
sectorul alimentar au un poten țial considerabil de a- și îmbunătăți eficiența energetic ă. Cele 
mai importante m ăsuri posibile ar fi acoperirea vitrinelor frigorifice și recuperarea c ăldurii 
reziduale provenite în urma refriger ării în scopul utiliz ării acesteia la înc ălzirea localurilor, 
precum și utilizarea agen ților frigorifici naturali29. 
 3.4.2 Reducerea risipei de alimente 
Sporirea sensibiliz ării consumatorilor și sprijinirea acestora în combaterea risipei de alimente 
reprezintă elemente esen țiale pentru ob ținerea unor modele durabile în materie de alegeri ale 
consumatorilor. Risipa de acest tip provi ne în principal din: (i) ineficien ța lanțului de 
aprovizionare; (ii) ineficien ța gestionării stocurilor; (iii) strategiile de comercializare și (iv) 
standardele de comercializare (respingerea pr odusului din cauza unor  probleme legate de 
ambalaj, în cazuri în care nu este afectat ă nici calitatea alimentelor, nici siguran ța acestora). În 
vederea g ăsirii de solu ții la aceast ă problemă stringent ă, Comisia evalueaz ă în momentul de 
față cele mai eficiente modalit ăți de a limita risipa de alimente de-a lungul lan țului de 
aprovizionare cu alimente, în sc opul îndeplinirii obiectivului esen țial de reducere cu 50 % 
până în 2020 a risipei de alimente care sunt înc ă comestibile, prev ăzut în Foaia de parcurs 
privind eficien ța din punct de vedere al utiliz ării resurselor. 
Rolul comercian ților cu am ănuntul, în calitatea lor de intermediari, este crucial pentru 
reducerea risipei de alimente. Forumul comer țului cu am ănuntul privind dezvoltarea 
durabilă30 este o platform ă multilateral ă instituită în scopul de a face schimb de bune practici 
cu privire la dezvoltarea durabil ă din sectorul comer țului cu am ănuntul la nivelul UE și de a 
identifica, pe de o parte, oportunit ățile care ar putea contribui la un consum și o produc ție 
durabile și, pe de alt ă parte, obstacolele care, dimpotriv ă, ar putea împiedica realizarea 
acestora. Acest forum a fost instituit în urma Planului de ac țiune privind consumul și 
producția durabile și politica industrial ă durabilă31 și se ocupă deja de aspecte fundamentale în 
materie de mediu, inclusiv de risipa de alimente, prin intermediul unor ac țiuni comune pe 
bază de voluntariat32. 
 
                                                                 
29 A se vedea documentul de referin ță pilot JRC/IPTS privind cele mai bune practici de management de 
mediu în sectorul comer țului cu am ănuntul, pentru descrierea tehnicilor de punere în valoare a 
potențialului considerabil al sectorului comer țului cu am ănuntul în materie de economisire a energiei. 
30 http://ec.europa.eu/environment/industry/retail/index_en.htm   
31 Comunicare a Comisiei c ătre Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European 
și Comitetul Regiunilor cu privire la Planul de ac țiune privind consumul și producția durabile și politica 
industrial ă durabilă [COM(2008) 397 final din 16 iulie 2008]. 
32  Acordul din sectorul comer țului cu am ănuntul privind risipa 
(http://ec.europa.eu/environment/industry/retail/event _2012/pdf/retail-agreement-on-waste.pdf) a fost 
semnat în octombrie 2012, în cadrul Forumului anual al comer țului cu am ănuntul, de c ătre 19 societ ăți 
și asociații de comer ț cu amănuntul, acestea luându- și angajamentul de a pune în aplicare cel pu țin două 
inițiative de sensibilizare cu privire la reducerea risipei pân ă la jumătatea anului 2014. 
 
16 
 Acțiuni:  
(6) În contextul platformelor existente ale UE, Comisia îi va sprijini pe comercian ții 
cu amănuntul în punerea în aplicare a unor ac țiuni vizând reducerea risipei de 
alimente, f ără a compromite siguran ța alimentelor (campanii de sensibilizare, 
comunicare, facilitarea redi stribuirii alimentelor c ătre băncile de alimente etc.), 
de exemplu, prin intermediul Acordului din sectorul comer țului cu am ănuntul 
privind risipa; Comisia î și va continua activitate a în vederea elabor ării unei 
politici pe termen lung privind risipa de  alimente, inclusiv prin adoptarea, în 2013, 
a unei comunic ări privind alimenta ția durabil ă. 
(7) Prin dialogul cu p ărțile interesate, Comisia va defin i cele mai bune practici pentru 
ca lanțurile de aprovizionare s ă devină mai ecologice și mai durabile și pentru a 
se reduce la minimum consumul de en ergie al punctelor de vânzare cu am ănuntul. 
Comisia îi va încuraja pe comercian ții cu am ănuntul, în contextul forurilor 
existente, s ă aplice aceste bune practici.  
 3.5 Conceperea de solu ții mai inovatoare 
Inovarea este unul dintre factorii cei mai importan ți în asigurarea cre șterii economice. 
Comercian ții cu amănuntul reprezint ă o forță motrice esen țială a inovării. Aceștia urmăresc 
îndeaproape tendin țele de consum, contribuind, în acela și timp, și la definirea acestora, și 
transmit aceste informa ții către furnizori. Ace știa joacă rolul de „ multiplicatori ai inov ării”, 
care adopt ă și aplică rapid tehnologii noi de-a  lungul întregului lan ț de aprovizionare. 
Comercian ții cu amănuntul sunt printre primii care adopt ă tehnologii noi, favorizând astfel 
inovarea și conferind valoare ad ăugată întregului lan ț al comer țului cu am ănuntul. În sectorul 
logistic, de exemplu, depozitele comercian ților cu am ănuntul care sunt concepute inteligent 
permit deplasarea înc ărcăturilor grele f ără eforturi și mai rapid decât dac ă această operațiune 
s-ar efectua manual. Prin urmare, acestea sunt ma i eficiente, reducând as tfel riscul producerii 
unor accidente de munc ă și sporind în acela și timp productivitatea. Unii comercian ți cu 
amănuntul au elaborat, de asemenea, instrumente specifice care permit colectarea și livrarea 
de bunuri comandate online, ceea ce contribuie la realizarea unui lan ț de aprovizionare mai 
durabil. 
Cu toate acestea, numero și comercian ți cu amănuntul din UE nu și-au reorganizat activit ățile 
suficient de rapid pentru a profita pe deplin de poten țialul noilor tehnologii. Acest lucru poate 
fi determinat, par țial, de caracteristicile specifice ale serviciilor de comer ț cu amănuntul (de 
exemplu, u șor de copiat, orie ntate întotdeauna c ătre client, ades ea netehnologice și axate pe 
servicii). Cu toate acestea, pe plan interna țional, se poate constata c ă în Statele Unite 
majoritatea actorilor din dome niu au investit masiv în inovarea sectorului comer țului cu 
amănuntul. 
Prin urmare, ar trebui s ă fie create mecanisme adecvate pentru a spori implicarea 
comercian ților cu am ănuntul în ini țiativa emblematic ă „O Uniune a inov ării”, care prevede o 
strategie de inovare global ă, incluzând toate etapele, de la cercetare la comercializarea cu 
amănuntul33. Ar trebui s ă fie explorate solu ții tehnice inovatoare  pentru a se dep ăși problema 
fragmentării piețelor, provocat ă de diferen țele dintre regimurile de reglementare din statele 
membre, și pentru a relaxa normele ob ligatorii care sunt greoaie și costisitoare. Integrarea mai 
                                                                 
33 Comunicare a Comisiei c ătre Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European 
și Comitetul Regiunilor Inițiativă emblematic ă a Strategiei Europa 2020 O Uniune a inov ării 
[COM(2010) 546 final din 6 octombrie 2010]. 
 
17 
 rapidă pe piață a rezultatelor și ideilor provenite din cer cetare, printr-o mai bun ă implicare a 
comercian ților cu am ănuntul în acest proces, ar contri bui, de asemenea, la stimularea 
productivit ății din sectorul comer țului cu am ănuntul. 
Obținerea unor condi ții echitabile pentru actorii din domeniul inov ării ar putea contribui la 
promovarea unei integr ări și mai bune a pie ței unice, încurajându-se în acela și timp cele mai 
bune practici care provin de la IMM-urile inovatoare. Majoritatea IMM-urilor au o mare 
capacitate de inovare, indiferent dac ă acestea sunt întreprinderi tinere de înalt ă tehnologie sau 
întreprinderi me șteșugărești tradiționale ori dac ă își desfășoară activitatea în principal pe 
piețele locale sau au clien ți în întreaga lume. Dac ă ar fi să luăm în calcul doar anul 2008, mai 
mult de un sfert (27 %) din IMM-urile care desf ășoară activități de inovare în UE au introdus 
produse noi sau îmbun ătățite pe piață34. 
În sectorul comer țului cu am ănuntul, IMM-urile joac ă un rol foarte important în ceea ce 
privește asigurarea disponibilit ății produselor și serviciilor pentru consumatori (în termeni de 
loc, timp și gamă). Întrucât comer țul cu amănuntul este un sector orientat c ătre consumator, 
cunoștințele aprofundate privind pia ța, de care dispun IMM-ur ile, le permit acestora s ă 
identifice rapid cazurile în care noile tehn ologii pot contribui la satisfacerea cererii 
consumatorilor. În plus, datorit ă flexibilit ății lor organiza ționale, IMM-urile pot dezvolta cu 
ușurință noi produse și servicii sau le pot m odifica pe cele care exist ă deja, astfel încât s ă 
răspundă cât mai bine nevoilor consumatorilor. 
 3.5.1 Etichetarea produselor  
Cerințele obligatorii diferite privind etiche tarea îi pot împiedica pe operatori s ă se 
aprovizioneze în mod liber pe teritoriul UE în c ăutarea unui pre ț mai bun. Actualul regim de 
reglementare de la nivelul UE priv ind etichetarea produselor alimentare35 armonizeaz ă 
informațiile care trebuie s ă figureze pe aceste produse. Totu și, acest regim permite, de 
asemenea, introducerea unor cerin țe obligatorii suplimentare de etichetare la nivel na țional 
din anumite motive specifice. Astfel, chiar dac ă normele aplicate în statele membre sunt 
similare, în unele cazuri co mercializarea produselor necesit ă o evaluare a conformit ății pentru 
fiecare țară în parte. Complexitatea juridic ă generată de acest proces poate împiedica 
aprovizionarea transfrontalier ă și poate îngreuna realizarea de economii de scar ă. 
O transparen ță sporită în acest domeniu ar aduce beneficii tuturor p ărților interesate. Va fi 
lansat un studiu de fezabilitate privind o baz ă de date pilot care s ă reuneasc ă atât cerin țele 
privind etichetarea în sectorul alimentar de la nivelul UE, cât și pe cele de la nivel na țional, 
astfel încât informa țiile privind normele de etichetare s ă devină accesibile tuturor. Pot fi 
explorate solu ții tehnice inovatoare (de exemplu, folosire a, în magazine, a instrumentelor de 
scanare a codurilor de bare pentru a furniza informa țiile necesare în loc de etichetele 
tradiționale), care ar putea oferi solu ții eficiente din punct de vedere al costurilor și orientate 
către consumatori. 
                                                                 
34 Raportul privind competitivitatea Uniunii inov ării (2011); http://ec.europa.eu/research/innovation-
union/index_en.cfm?section=competitiveness-report&year=2011   
35 Directiva 2000/13/CE armonizeaz ă dispozițiile generale privind etichetarea produselor alimentare; 
aceasta urmeaz ă să fie înlocuit ă de Regulamentul (CE) nr. 1169/2011 începând cu 13 decembrie 2014. 
 
18 
  3.5.2 Pl ățile electronice 
Potrivit unui studiu recent  publicat de Banca Central ă European ă36, costurile pe care le 
generează pentru societate oferirea de servicii de pl ăți de mică valoare sunt substan țiale. În 
medie, pentru 2009, acestea se ridic ă 1 % din PIB sau aproximativ 130 de miliarde de euro. 
Aproximativ jum ătate din aceste costuri sociale sunt suportate de b ănci și de infrastructurile 
de plată, iar 46 % sunt suportate de comercian ții cu amănuntul. Costurile sociale exclud taxele 
plătite altor actori de pe pia ță în cadrul lan țului tranzac țional al serviciilor de plat ă. În cazul în 
care se includ aceste taxe, costul total al pl ăților pentru comercian ții cu amănuntul este chiar 
mai mare decât cel suportat de b ănci și infrastructuri. Prin urmare, pl ățile reprezint ă o 
component ă semnificativ ă a costului aferent desf ășurării de activit ăți economice pentru 
comercian ții din UE. 
Plățile electronice ofer ă oportunit ăți importante în acest domeniu. Pia ța plăților de mic ă 
valoare este dinamic ă și a cunoscut evolu ții semnificative determinate de apari ția comerțului 
electronic. Cu toate c ă băncile și sistemele de plat ă cu cardul sunt în co ntinuare predominante 
în domeniul pl ăților de mic ă valoare, au ap ărut și alte metode de plat ă, cum ar fi pl ățile 
efectuate f ără card pe internet și de pe telefonul mobil, determinate de num ărul din ce în ce 
mai mare de telefoane inteligente ( smartphone-uri ) care au p ătruns pe pia ță, aceste pl ăți 
prezentând un poten țial considerabil de cre ștere în viitor37. 
Cartea verde a Comisiei privind pl ățile efectuate cu cardul, pe internet și de pe telefonul 
mobil38 are drept obiectiv promovarea unei pie țe europene integrate în aceste domenii, în 
beneficiul consumatorilor și al comercian ților. Printre avantajele care decurg dintr-o integrare 
mai accentuat ă se numără: 
− un grad mai mare de concuren ță între furnizorii de pl ăți, precum și condiții echitabile de 
concurență între actorii tradi ționali și noii actori; 
− mai multe posibilit ăți de alegere și o mai mare transparen ță a serviciilor de plat ă pentru 
consumatori și comercian ți; 
− mai mult ă inovare în serviciile de plat ă și sporirea securit ății în sprijinul dezvolt ării 
comerțului electronic. 
În Cartea verde și în cadrul consult ărilor ulterioare cu p ărțile interesate, au fost identificate o 
serie de obstacole posibile în calea integr ării pe piață a plăților efectuate cu cardul, pe internet 
și de pe telefonul mobil. Printre acestea se num ără: 
− accesul limitat pe pia ță pentru furnizorii noi de servicii de plat ă pe bază de card sau f ără 
card; (de exemplu, accesul prestatorilor ter ți la informa ții privind conturile de pl ăți sau 
accesul noilor furnizori de servicii de plat ă la sistemele de compensare și de decontare); 
                                                                 
36 The social and private costs of retail payment instruments: a European perspective  („Costurile sociale 
și private ale instrumentelor de pl ăți de mică valoare: o perspectiv ă european ă”, Occasional Paper 
Series, BCE, nr. 137, Frankfurt, septembrie 2012. 
37 Raportul grupului de lucru privind inova țiile din domeniul pl ăților de mic ă valoare – Banca 
Reglementelor Interna ționale, mai 2012. 
38 Carte verde „C ătre o piață european ă integrată a plăților efectuate cu cardul, pe internet și de pe 
telefonul mobil” [COM(2011) 941 final din 11 ianuarie 2011]. 
 
19 
 − comisioane interbancare multilaterale (CIM) foarte diferite (de la un stat membru la 
altul) și, posibil, prea mari pentru pl ățile cu cardul. Aceste comisioane reprezint ă cea 
mai mare parte din comisioanele care sunt aplicate de prestatorii de servicii de plat ă 
acceptatori comercian ților pentru ca ace știa din urm ă să poată accepta pl ățile cu cardul; 
− obstacole care îi împiedic ă pe comercian ți să beneficieze de avantajele pe care le 
presupune un sistem de acceptare a pl ăților cu cardul transfr ontalier sau centralizat; 
− lacunele în materie de standardizare și de interoperabilitate pent ru furnizarea de servicii 
de plată cu cardul, pe internet și de pe telefonul mobil, precum și factori care îi 
descurajeaz ă pe comercian ți să investeasc ă în infrastructura necesar ă, cum ar fi 
terminalele de plat ă. 
Unele dintre m ăsurile privind aceste aspe cte ar putea fi introduse prin  revizuirea Directivei 
privind serviciile de plat ă39 și prin introducerea un ui model de guvernan ță consolidat ă pentru 
plățile de mic ă valoare din UE. Comisia a anun țat, de asemenea, o propunere legislativ ă 
privind CIM în comunicarea sa referitoare la Actul privind pia ța unică II40. 
 
Acțiuni:  
(8) În 2013, Comisia va lansa o ini țiativă de inovare a sectorului comer țului cu 
amănuntul prin care va analiza,  cu sprijinul unor exper ți de nivel înalt, 
modalitățile de a garanta c ă sectorul comer țului cu am ănuntul poate contribui la 
crearea de produse, servicii și tehnologii inovatoare și beneficia de avantajele pe 
care le ofer ă acestea. Pe aceast ă bază, Comisia va elabora ac țiuni concrete axate 
pe creșterea competitivit ății sectorului comer țului cu am ănuntul, cum ar fi 
introducerea mai rapid ă a rezultatelor cercet ării pe pia ță, apropierea dintre 
mediul comer țului electronic și mediul comer țului tradi țional, noi modalit ăți de 
informare a consumatorilor cu privire la produse, elaborarea de reglement ări și 
standarde care s ă favorizeze inovarea etc.  
(9) Comisia va examina fezabilitatea cre ării unei baze de date specifice, care s ă 
conțină toate normele de etichetare a produs elor alimentare din statele membre și 
de la nivelul UE și care să ofere o modalitate simpl ă de identificare a cerin țelor de 
etichetare pentru fiecare produs. 
(10) Comisia va lua m ăsuri pentru a asigura o mai bun ă integrare a pie ței plăților 
efectuate cu cardul, pe internet și de pe telefonul mobil prin: 
a) revizuirea Directivei privind serviciile de plat ă; 
b)  un model de guvernan ță consolidat ă pentru serviciile de pl ăți de mică 
valoare și  
c) o propunere legislativ ă privind comisioanele interbancare 
multilaterale pentru cardurile de plat ă. 
                                                                 
39 Directiva 2007/64/CE din 13 noiembrie 2007 privind serviciile de plat ă în cadrul pie ței interne, de 
modificare a Directivelor 97/7/CE, 2002/65/CE, 2005/60/CE și 2006/48/CE și de abrogare a Directivei 
97/5/CE (JO L 319 din 5 decembrie 2007, p. 1). 
40 Comunicare a Comisiei c ătre Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European 
și Comitetul Regiunilor Actul privind pia ța unică II - Împreun ă pentru o nou ă creștere 
[COM(2012) 573 final din 3 octombrie 2012]. 
 
20 
  3.6 Crearea unui mediu de lucru mai bun 
Fluiditatea pie ței muncii este extrem de important ă pentru a permite sectorului comer țului cu 
amănuntul să asigure accesul la locuri de munc ă pentru lucr ătorii tineri, necalifica ți și/sau 
sezonieri (32 % din totalul angaja ților din sectorul comer țului cu am ănuntul sunt necalifica ți 
sau au calificare medie, în compara ție cu o medie de 27 % din totalul for ței de munc ă în 
ansamblu). Serviciile de comer ț cu amănuntul reprezint ă adesea un punct de plecare pentru 
cei care intr ă sau se reintegreaz ă pe piața muncii (15 % din totalul lucr ătorilor din sectorul 
comerțului cu am ănuntul au vârste sub 24 de ani, în compara ție cu o medie de 9 %; 30  % din 
angajații din acest sector lucreaz ă cu fracțiune de norm ă, în compara ție cu o medie de 20  %)41. 
Având în vedere c ă forța de munc ă angajată în sectorul comer țului cu am ănuntul este 
considerabil ă, acest sectorul ar trebui s ă beneficieze pe deplin de facilitarea mobilit ății 
lucrătorilor, astfel încât competen țele să poată fi utilizate acolo unde sunt cel mai necesare. 
Acest lucru este esen țial în vederea maximiz ării contribu ției acestui sector la cre șterea 
economic ă a UE. M ăsurile propuse vor contribui la o mai bun ă utilizare a competen țelor 
disponibile, în special în cazul I MM-urilor, având în vedere propor ția ridicată de lucrători care 
desfășoară o activitate independent ă în acest sector. 
 3.6.1 Decalajul dintre competen țe și nevoi 
Decalajele existente dintre competen țele forței de munc ă și nevoile sectorului comer țului cu 
amănuntul constituie o provocare important ă pentru func ționarea în condi ții optime a acestui 
sector. Pentru a remedia aceast ă problem ă, actuala și viitoarea for ță de munc ă trebuie s ă 
dispună de un bagaj adecvat de competen țe, ceea ce va necesita o analiz ă ex-ante  precisă a 
nevoilor în materie de competen țe. Identificarea nevoilor și a decalajelor în materie de 
competen țe este deosebit de important ă pentru îmbun ătățirea capacit ății de inser ție 
profesional ă a tinerilor care intr ă pe piața muncii, a șomerilor pe termen lung, a lucr ătorilor 
mai în vârst ă, a imigran ților și a persoanelor cu handicap. În plus, inovarea permanent ă și 
creșterea nivelurilor de automati zare pe care aceasta o determin ă în sectorul comer țului cu 
amănuntul ar impune ca lucr ătorii să își actualizeze frecvent competen țele astfel încât s ă se 
poată adapta la evolu ția permanent ă a activităților și a sarcinilor pe care le au de îndeplinit.  
Investițiile publice nu vor fi suficiente pe ntru realizarea obiectivelor men ționate mai sus. 
Responsabilitatea pentru investi țiile în materie de competen țe va trebui s ă fie împărțită, iar 
sectorul comer țului cu am ănuntul trebuie s ă joace un rol mai important în acest sens, al ături 
de autorit ățile publice, persoanele fizice și sectorul educa ției. Chiar și în situația actuală, în 
care se pune accentul pe controlarea che ltuielilor bugetare, reducerea investi țiilor în domeniile 
educației și formării profesionale nu ar trebui s ă reprezinte o op țiune. Dimpotriv ă, investiții 
substanțiale și inteligente în dezvoltarea competen țelor vor permite nu doar ob ținerea celui 
mai bun raport „calitate-pre ț”, ci și beneficierea pe deplin de avantajele oferite de poten țialul 
resurselor umane. Astfel cum s-a precizat  în Comunicarea priv ind regândirea educa ției42, 
pentru a asigura o for ță de munc ă bine calificat ă și dispunând de competen țele 
corespunz ătoare, va fi necesar ă sporirea eforturilor vizând modernizarea sistemelor de 
educație și de formare profesional ă. Întreprinderile din sectorul comer țului cu am ănuntul ar 
                                                                 
41 Structural features of distributive trades and their impact on prices in the euro area  („Caracteristici 
structurale ale serviciilor de distribu ție comercial ă și impactul acestora asupra pre țurilor în zona euro”), 
BCE, Occasional Paper, nr. 128, septembrie 2011. 
42  Comunicare a Comisiei c ătre Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European 
și Comitetul Regiunilor Regândirea educa ției: investi ții în competen țe pentru rezultate socio-economice 
mai bune [COM(2012) 669 final din 20 noiembrie 2012]. 
 
21 
 trebui să joace un rol important în elaborarea noilo r programe de studiu, în dezvoltarea de 
programe de formare și de ucenicie, precum și în cooperarea strâns ă cu sistemele de educa ție 
pentru a identifica domeniile asupra c ărora trebuie s ă se concentreze aten ția, cum ar fi 
sporirea competen țelor de mediu în rândul angaja ților sau îmbun ătățirea relațiilor cu 
furnizorii. Consolidarea part eneriatelor dintre institu țiile de înv ățământ și întreprinderi, 
inclusiv prin instituirea unor sisteme de formare în alternan ță pentru ucenici, sprijinite de 
Alianța european ă pentru ucenicii43, precum și crearea de noi forme de stagii și burse de 
studiu, pot fi utile pentru ambele p ărți: întreprinderile din sectorul comer țului cu am ănuntul 
pot astfel s ă se asigure c ă au acces la o for ță de munc ă bine preg ătită, care dispune de 
competen țele adecvate, în timp ce școlile pot atrage mai mul ți studenți dacă programele lor de 
studiu permit ob ținerea unei diplome care are o valoare mai mare pe pia ța muncii. În plus, la 
nivelul UE, au fost elaborate și testate recent instrumente specifice fiec ărui sector, destinate 
sprijinirii unor part eneriate mai puternice și mai bine structurate între furnizorii de competen țe 
și întreprinderi. Dintre acestea, Alian țele pentru competen țele sectoriale44, propuse în cadrul 
noului program Erasmus pentru to ți45, ar putea fi adaptate în mod deosibit la nevoile specifice 
ale sectorului comer țului cu am ănuntul. Proiectele de regenera re sunt exemple care ilustreaz ă 
bine modul în care comercian ții cu amănuntul pot colabora cu autorit ățile locale, în scopul 
combaterii șomajului de lung ă durată. 
Decalajele în materie de competen țe variază foarte mult de la un sector la altul și de la un stat 
membru al UE la altul și, de asemenea, difer ă în ceea ce prive ște durata lor. În vederea 
reducerii lacunelor în materie de competen țe cu care se confrunt ă întreprinderile și persoanele 
în căutarea unui loc de munc ă, toate părțile interesate, inclusiv întreprinderile și partenerii 
sociali din sectorul comer țului cu am ănuntul, ar trebui s ă se implice în definirea nevoilor 
calitative și cantitative în materie de competen țe pe care le are acest sector pe termen scurt, 
mediu și lung.  
Se preconizeaz ă că înființarea, în 2012, a Consiliului european al competen țelor sectoriale 
pentru sectorul comer țului, care acoper ă comerțul cu amănuntul și comerțul cu ridicata, va 
juca un rol esen țial în reunirea de informa ții cu privire la competen țele din acest sector, în 
colaborare cu consiliile na ționale privind competen țele. Activitatea acestor consilii privind 
competen țele va alimenta Panorama competen țelor în UE46, lansată de curând, și va contribui 
la anticiparea și prevenirea lacunelor și decalajelor, punând la dispozi ția părților interesate 
informații privind evolu ția nevoilor în materie de competen țe și a încadr ării în munc ă. O mai 
bună anticipare va permite atât întreprinderilor, cât și persoanelor private din statele membre, 
să facă alegeri și investiții mai bine informate. 
 3.6.2 Economia informal ă 
Munca nedeclarat ă reprezint ă un aspect important în sectorul comer țului cu am ănuntul. 
Lucrătorii din economia informal ă47 nu au acces nici la asigur ări medicale, nici la presta țiile 
                                                                 
43  Comunicare a Comisiei c ătre Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European 
și Comitetul Regiunilor Către integrarea tinerilor pe pia ța muncii [COM(2012) 727 final din 
5 decembrie 2012]. 
44  http://ec.europa.eu/education/news/20120425_en.htm 
45  Comunicare a Comisiei c ătre Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European 
și Comitetul Regiunilor ERASMUS PENTRU TO ȚI: Programul EU pentru educa ție, formare, tineret și 
sport [COM(2011) 787 final din 23 noiembrie 2011]. 
46  http://euskillspanorama.ec.europa.eu/ 
47 Activit ăți și venituri care nu intr ă, total sau par țial, sub inciden ța reglement ărilor și a impozit ării impuse 
de autorit ățile publice. 
 
22 
 sociale disponibile. Pentru lucr ătorii respectivi, aceast ă situație implică riscuri sociale ridicate, 
precum și un nivel sc ăzut al veniturilor și al protec ției sociale. În plus, existen ța unei economii 
informale provoac ă pierderi de venituri bugeta re, prin reducerea impozitelor și a contribu țiilor 
la asigurările sociale pl ătite. Prin urmare, aceasta pune o presiune fiscal ă mai mare asupra 
muncii declarate și afecteaz ă competitivitatea statelor membre. 
Comisia va ini ția un dialog cu toate p ărțile interesate pentru a evalua impactul economiei 
informale asupra condi țiilor de munc ă și pentru a determina mijloacele de elaborare a unei 
abordări la nivelul UE pentru combaterea acestui fenomen48. 
Serviciile Comisiei vor co labora pentru a garanta c ă particularit ățile sectorului comer țului cu 
amănuntul sunt luate în considerare la  punerea în aplicare a diferitelor ac țiuni de combatere a 
economiei informale.  
Acțiune:  
(11) Comisia va înt ări cooperarea cu partenerii sociali pentru a crea condi țiile 
favorabile corel ării competen țelor cu nevoile de pe pia ța muncii din sectorul 
comerțului cu am ănuntul, în special prin identificarea și anticiparea nevoilor în 
materie de competen țe, prin intermediul unui Consiliu european al competen țelor 
sectoriale și prin îmbun ătățirea politicilor adoptate de comercian ții cu amănuntul 
în materie de formare și de recalificare.  
 3.7 Dimensiunea interna țională 
Obstacolele în calea comer țului interna țional în sectorul comer țului cu am ănuntul (care 
împiedică stabilirea și adoptarea altor moduri de apr ovizionare, cum ar fi restric țiile legate de 
franciză și de comer țul electronic) constituie  o constrângere major ă asupra cre șterii 
economice și a creării de locuri de munc ă. În prezent, nu mai pu țin de 36 de milioane de 
locuri de munc ă din UE depind, direct sau indirect, de comer ț. Accesul la pie țele țărilor terțe 
deschide canale de desfacere importante pentru actorii europeni, în special pentru IMM-uri, permițându-le s ă beneficieze de cre șterea economic ă înregistrat ă de piețele respective. 
Accesul sectorului comer țului cu am ănuntul la pie țele țărilor terțe prezintă un important 
potențial de multiplicare a cre șterii pentru economia Uniunii Europene. Comercian ții cu 
amănuntul europeni pot juca un rol im portant de stimulatori ai expor turilor, prin furnizarea de 
bunuri produse în UE c ătre țări terțe, deschizând calea accesului IMM-urilor pe pie țe din afara 
UE. În consecin ță, se propune instituirea, în strâns ă colaborare cu sectorul comer țului cu 
amănuntul, a unei strategii UE de deschidere a comer țului interna țional și de combatere a 
obstacolelor existente, în special prin: 
− îmbunătățirea colect ării de informa ții privind obstacolele din țările terțe care împiedic ă 
comerțul cu amănuntul, pentru a ajuta servici ile relevante ale Comisiei s ă monitorizeze 
                                                                 
48 În special, programul de lucru al Comisiei pentru 2013 men ționează înființarea unei „Platforme 
europene de combatere a muncii nedeclarate”. Aceast ă platform ă va avea drept scop s ă acopere toate 
domeniile-cheie afectate de munca nedeclarat ă și să sprijine combaterea mai eficace a muncii 
nedeclarate prin îmbun ătățirea cooper ării, prin schimbul de bune practici și prin identificarea unor 
principii comune. Aceast ă inițiativă a fost anun țată în Comunicarea Comisiei c ătre Parlamentul 
European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor Către o redresare 
generatoare de locuri de munc ă [COM(2012) 173 final din 18 aprilie 2012, cunoscut ă și sub denumirea 
de „Pachetul privind ocuparea for ței de munc ă”]. 
 
 
23 
 punerea în aplicare a acordurilor  de liber schimb existente și să pregătească viitoarele 
negocieri și 
− îmbunătățirea serviciului de asisten ță pentru IMM-uri49, a serviciului de asisten ță pentru 
exporturi și a bazelor de date privind accesul la pia ță, în scopul extinderii domeniilor de 
aplicare ale acestora pentru  a acoperi serviciile.  
 4. CONCLUZIE:  DIALOGUL  PERMANENT  CU SECTORUL  
COMER ȚULUI  CU AMĂNUNTUL 
Având în vedere poten țialul serviciilor cu am ănuntul de a genera cre ștere economic ă și de a 
spori ocuparea for ței de munc ă, contribuind astfel la economia UE în ansamblu, este nevoie 
de o strategie global ă și coerentă pentru eliminarea blocajelor care împiedic ă, în prezent, 
dezvoltarea deplin ă a acestora. 
Înlesnirea accesului la servicii cu am ănuntul mai competitive și mai durabile, 
responsabilizarea consumat orilor astfel încât ace știa să facă alegeri mai bine informate cu 
privire la produsele pe care doresc s ă le achiziționeze, dezvoltarea unui lan ț de aprovizionare 
mai echilibrat în sectorul comer țului cu am ănuntul, sprijinirea solu țiilor inovatoare, integrarea 
mai rapid ă a rezultatelor cercet ării pe piață și crearea unui mediu de lucru mai bun în sectorul 
comerțului cu am ănuntul vor contribui la realizarea acestui obiectiv. 
Cele 11 ac țiuni concrete50 prevăzute în prezentul plan de ac țiune ar urma s ă fie puse în 
aplicare pân ă în 2014 în vederea realiz ării unei pie țe unice a comer țului cu am ănuntul. Este 
esențial ca acest plan de ac țiune să fie executat în paralel cu alte ini țiative, în special cu cele 
referitoare la aplicarea integral ă a directivei privind serv iciile, la planul de ac țiune privind 
comerțul electronic, precum și cu inițiativele în curs din domeniul pl ăților. 
Comisia va monitoriza evolu țiile și va prezenta progresele înregi strate în punerea în aplicare a 
prezentului plan de ac țiune, prin elaborarea unui raport în  2015. Acest proces de monitorizare 
se va desf ășura pe baza discu țiilor permanente din cadrul institu țiilor UE, cu statele membre și 
cu reprezentan ți ai sectorului comer țului cu am ănuntul și alte părți interesate relevante, prin 
intermediul grupului privind competitivitatea din sectorul comer țului cu am ănuntul. 
                                                                 
49 Mecanism specific pus la dispozi ție de Comisie pentru a r ăspunde la preocup ările și la solicit ările de 
informații ale comercian ților, printr-o or ientare mai accentuat ă către IMM-uri. 
50 Toate acțiunile propuse în prezentul document în vederea realiz ării de către Comisie sunt consecvente și 
compatibile cu actualul cadru financiar multianual (2007-2013) și cu propunerea privind noul cadru 
financiar multianual 2014-2020.