DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard din Danemarca) Propunere de DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard din Danemarca) /* COM/2011/0251 final */





EXPUNERE DE MOTIVE Punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară[1] permite mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare (FEG) prin intermediul unui mecanism de flexibilitate, în limita plafonului anual de 500 de milioane EUR, în afara cadrului rubricilor relevante din cadrul financiar. Regulile aplicabile contribuțiilor din FEG sunt prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare[2]. La 6 octombrie 2010, Danemarca a transmis cererea EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard pentru o contribuție financiară din partea FEG, în urma concedierilor în cadrul societății Odense Steel Shipyard din Danemarca. După examinarea atentă a acestei cereri, Comisia a concluzionat, în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, că sunt îndeplinite condițiile necesare pentru o contribuție financiară în temeiul acestui regulament. SINTEZA CERERII ȘI ANALIZĂ Date-cheie: || Numărul de referință FEG || EGF/2010/025 Stat membru || Danemarca Articolul 2 || (a) Întreprinderea principală || Odense Steel Shipyard Furnizorii și producătorii din aval || 0 Perioada de referință || 13.4.2010 – 31.7.2010 Data de începere a serviciilor personalizate || 1.10.2010 Data cererii || 6.10.2010 Concedieri în timpul perioadei de referință || 710 Concedieri înainte și după perioada de referință || 646 Totalul concedierilor eligibile || 1 356 Lucrători disponibilizați vizați de sprijin || 950 Cheltuieli pentru servicii personalizate (EUR) || 20 874 362 Cheltuieli pentru punerea în aplicare a FEG[3] (EUR) || 943 948 Cheltuieli pentru punerea în aplicare a FEG (%) || 4,3 Buget total (EUR) || 21 818 310 Contribuția FEG (65%) în EUR || 14 181 901 1. Cererea a fost prezentată Comisiei la data de 6 octombrie 2010 și a fost completată cu informații suplimentare vizând inclusiv data de 8 martie 2011. 2. Cererea îndeplinește condițiile de recurgere la FEG prevăzute la articolul 2 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 și a fost transmisă în termenul stabilit de 10 săptămâni menționat la articolul 5 din regulamentul respectiv. Legătura dintre concedieri și modificările majore din structura comerțului mondial determinate de globalizare sau de criza financiară și economică mondială 3. Pentru stabilirea legăturii dintre disponibilizări și criza financiară și economică globală, Danemarca susține că, pe parcursul ultimelor decenii, șantierele navale din Europa au pierdut cote de piață substanțiale, în favoarea șantierelor din Asia. Criza financiară globală și criza financiară au afectat suplimentar piața globală a construcțiilor de nave, astfel încât, potrivit Comunității asociațiilor șantierelor navale din Europa (Community of European Shipyards' Associations - CESA), catalogul global de comenzi a scăzut de la 194,2 milioane CGT[4] la 156,2 milioane CGT între 2008 și 2009, în timp ce noile comenzi au scăzut de la 43,0 milioane CGT la 16,5 milioane CGT în aceeași perioadă. 4. În raportul său anual pentru 2009-2010, CESA a menționat că această reducere a catalogului global de comenzi a dus la scăderea rapidă a volumului de lucru al șantierelor navale. De la prăbușirea cererii în sectoarele navale de transport de marfă, cotele de piață deținute de șantierele navale europene pentru segmentele de nave tanc, de nave container și vrachiere au continuat să se reducă, în condițiile în care aproximativ 1,5 milioane CGT, circa 17% din catalogul de comenzi al membrilor CESA au fost anulate începând cu al doilea semestru al anului 2008. Potrivit CESA, valoarea ridicată și complexitatea navelor terminate în 2009 a contribuit la reducerea impactului în ceea ce privește cifra de afaceri – 5%, în comparație cu scăderea de 20% în ceea ce privește tonajul. Cu toate acestea, impactul complet al actualelor condiții asupra șantierelor europene ar fi amânat, din cauza timpilor de producție lungi. Începând cu 2008, numărul de comenzi noi în cadrul CESA s-a redus drastic. În ceea ce privește locurile de muncă, la sfârșitul anului 2009 aproximativ 20% din numărul locurilor de muncă a fost afectat. În lipsa contractelor noi înainte de vara anului 2010, CESA a estimat că o criză a locurilor de muncă, afectând jumătate din numărul de locuri de muncă, ar putea fi inevitabilă. Numeroase șantiere navale europene au recurs, din ce în ce mai mult, la lucrul cu normă redusă, anunțând sau efectuând concedieri. Unele șantiere s-au declarat deja în faliment, declanșând o reacție în lanț în rândul furnizorilor lor. 5. Acestea este cel de-al treilea caz FEG în sectorul construcțiilor navale, iar argumentele prezentate în cele două cazuri precedente (EGF/2010/001 DK/Nordjylland[5] și EGF/2010/006 PL/H. Cegielski-Poznan[6]) rămân valabile. Demonstrarea numărului de concedieri și îndeplinirea criteriilor de la articolul 2 litera (a) 6. Danemarca a transmis această cerere pe baza criteriilor de intervenție prevăzute la articolul 2 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, care prevăd drept condiție pentru intervenție existența unui număr de cel puțin 500 de disponibilizări pe o perioadă de patru luni, din cadrul unei societăți dintr-un stat membru, incluzând lucrătorii concediați de furnizorii și de producătorii din aval ai societății respective. 7. Cererea menționează 710 concedieri în șantierul naval Odense Steel Shipyard în perioada de referință de la 13 aprilie 2010 la 31 iulie 2010, precum și 646 de concedieri în perioada începând la 10 august 2009, când s-a anunțat închiderea șantierului, până în luna ianuarie 2011 inclusiv. Statul membru solicitant a optat să nu utilizeze în totalitate cele 4 luni acordate pentru stabilirea perioadei de referință, deoarece cifra la care s-a ajuns în 3 luni și jumătate era suficientă pentru îndeplinirea eligibilității. Toate aceste concedieri au fost calculate în conformitate cu articolul 2 al doilea paragraf prima liniuță din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. Explicația caracterului neprevăzut al respectivelor concedieri 8. Autoritățile daneze au argumentat că închiderea șantierului și concedierile care rezultă din aceasta nu ar fi putut fi anticipate. Proprietarii șantierului naval au investit mult în acesta până în anul 2009; aceasta nu s-ar fi întâmplat dacă închiderea ar fi fost anticipată. Trebuie remarcat faptul că acesta este unul dintre cele mai mari și mai moderne șantiere navale din Europa, deținând înregistrări menționând construirea (în perioada 2006-2008) a celei mai mari nave container din lume - Emma Maersk și a omoloagei sale de clasă E. Șantierul este cunoscut pentru faptul că a proiectat și construit nave inovatoare pentru care se utilizează cele mai noi tehnologii de proiectare și echipare. Demonstrarea concedierilor și identificarea întreprinderilor care au procedat la concedieri 9. Cererea menționează un total de 1 356 de concedieri în șantierul naval Odense Steel Shipyard. Ca urmare a unui sondaj, statul membru solicitant a concluzionat că aproape 70% din lucrătorii afectați doresc să beneficieze de măsurile FEG. 10. Defalcarea lucrătorilor vizați este următoarea: Categorie || Număr || Procentaj Bărbați || 903 || 95 Femeile || 47 || 4,9 Cetățeni UE || 950 || 100 Cetățeni din afara UE || 0 || 0 între 15-24 de ani || 58 || 6,1 între 25-54 de ani || 726 || 76,4 între 55-64 de ani || 162 || 17,1 peste 64 de ani || 4 || 0,4 11. Nu există lucrători cu probleme cronice de sănătate sau dizabilități, nici în rândul celor afectați, nici în rândul celor vizați. 12. Defalcarea în funcție de categoriile profesionale este următoarea: Categorie || Număr || Procentaj Specialiști || 30 || 3,2 Tehnicieni și profesiuni similare || 616 || 64,8 Funcționari || 19 || 2 Lucrători din atelierele de service și din secțiile de marketing și vânzări || 153 || 16,1 Muncitori necalificați || 132 || 13,9 13. În conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, Danemarca a confirmat faptul că s-a aplicat o politică de egalitate între femei și bărbați, precum și de nediscriminare și că aceasta se va aplica în continuare pe parcursul diferitelor etape de punere în aplicare a FEG și, în special, de accesare a FEG. Descrierea teritoriului vizat, a autorităților sale și a părților interesate 14. Odense este cel de-al treilea mare oraș al Danemarcei, cu aproape 200 000 de locuitori. Orașul se află în centrul insulei Funen, a cărei populație totală este de aproape 500 000 de locuitori. Funen se află în partea estică a regiunii sudice a Danemarcei, care are un total de 1 200 000 de locuitori. Atât infrastructura insulei Funen, cât și cea a regiunii sunt bine dezvoltate, iar populația activă se deplasează din ce în ce mai mult pentru a lucra în afara orașelor în care locuiesc. Cu toate acestea, în cazul lucrătorilor șantierului naval Odense Steel Shipyard, deplasarea nu poate fi considerată o soluție la problema pe care aceștia o au în ceea ce privește locul de muncă, deoarece există puține alternative de angajare pe insulă, iar în Danemarca nu există o penurie de mână de lucru în sectorul metalurgic. Prin urmare, vor trebui depuse eforturi considerabile pentru pregătirea lucrătorilor concediați pentru noi locuri de muncă. 15. Odense are acces la mare printr-un canal și prin fiordul Odense, unde se află șantierul naval Odense Steel Shipyard, în orășelul Munkebo (5 500 de locuitori). Munkebo face parte din municipalitatea Kerteminde, care ocupă partea de nord-est a insulei Funen. 16. În 2008, forța de muncă totală din Odense și Kerteminde era de 109 000 de persoane. Pierderile directe de locuri de muncă la șantierul naval Odense Steel Shipyard vizate de această cerere se cifrează la peste 1% din totalul forței de muncă, la care trebuie adăugate pierderi de locuri de muncă suplimentare pentru subcontractori, care vor avea loc ulterior, precum și pierderi suplimentare în cadrul șantierului, la închiderea sa completă. Se estimează că pierderile indirecte de locuri de muncă vor fi, la un moment dat, de aceeași amploare ca cele directe, astfel încât închiderea șantierului este văzută ca reprezentând o criză majoră a economiei regionale. Nivelul educațional al forței de muncă din Kerteminde este mai scăzut decât media națională și decât media la nivelul insulei Funen. În 2008, aproximativ 27,3% din forța de muncă din Kerteminde a beneficiat de educație suplimentară, în timp ce cifra corespunzătoare privind insula Funen a fost de 33%, iar media națională de 34,8%. 17. Atât municipalitatea Odense, cât și municipalitatea Kerteminde, sunt profund implicate în prezenta cerere, pe care au susținut-o de la început. Impactul preconizat al concedierilor în ceea ce privește ocuparea forței de muncă la nivel local, regional sau național 18. Situația generală a locurilor de muncă s-a deteriorat drastic în Danemarca în anii 2009 și 2010. Rata șomajului a crescut de la cel mai scăzut nivel - 3,3% în 2008 - la 8,2% în decembrie 2010 (sursă: Eurostat)[7]. 19. Structura industrială în Kerteminde se caracterizează printr-un procent mare de locuri de muncă în sectorul de producție, în special în ramura metalurgică. Multe locuri de muncă în această industrie au fost deja pierdute în favoarea altor țări, cu salarii mai scăzute. Lucrătorii din șantierul naval care au fost concediați au un nivel de specializare tehnică dificil de aplicat în alte industrii din Funen sau chiar de pe întreg teritoriul Danemarcei. În plus, șantierul naval este în curs de a fi închis în mai multe etape, lucrătorii fiind concediați la finalizarea comenzilor. Se estimează că 1 100 de lucrători vor mai fi concediați în trei etape pe parcursul anului 2011. Fără o reformare profesională semnificativă, va fi dificil pentru acești lucrători să găsească noi locuri de muncă. 20. De la anunțarea închiderii, în august 2009, un consorțiu de părți interesate la nivel local și național a analizat și a formulat o strategie pentru noi oportunități de creștere economică în regiune. Aceasta este strategia care a dus la alegerea măsurilor prezentate în această cerere. Pachet coordonat de servicii personalizate care vor fi finanțate și o defalcare a costurilor aferente estimate, inclusiv complementaritatea sa cu acțiunile finanțate prin Fondurile structurale 21. Regiunea din sudul Danemarcei a definit și proiectat măsuri care se pot înscrie în obiectivele de la Lisabona în sensul consolidării competitivității europene. Forumul regional pentru creștere economică utilizează atât fonduri provenind de la FEG, cât și de la FEDER, precum și asistență națională pentru piața muncii pentru a atinge aceste obiective pe termen lung de promovare în regiune a industriilor care să asigure reluarea creșterii. 22. Cu toate acestea, pentru a-i ajuta pe acești lucrători care vor fi concediați în curând, trebuie întreprinse acțiuni mai specifice. Printre acestea se numără educația, formarea, stimulentele pentru angajare și sprijinirea antreprenoriatului. Lucrătorii din grupul-țintă au deja o pregătire de înalt nivel într-un domeniu în care perspectiva găsirii unor noi locuri de muncă este sumbră. Din acest motiv, măsurile propuse pentru aceștia vor fi, într-un fel, mai costisitoare decât cele aplicate în cazul altor lucrători concediați în masă, deoarece acestea din urmă vizează deseori lucrători cu un nivel relativ scăzut de calificare. – Diagnosticare, clarificare și cursuri de bază: se estimează că acestea vor fi urmate de aproximativ 70% din lucrătorii concediați. Cursurile se vor desfășura pe o perioadă medie de patru săptămâni și va conține atât formare de grup, cât și consiliere individuală suplimentară. Obiectivul este de a-i ajuta pe lucrători să înțeleagă situația în care se află și să capete motivația de a accepta o reorientate completă, de a înțelege oportunitățile care se găsesc în regiune și de a-și identifica propriile competențe, de a identifica oportunitățile care prezintă interes pentru ei și de a decide asupra măsurilor pe care doresc să le întreprindă în continuare. Această măsură va implica mult mai multă consiliere intensivă și personalizată decât sunt capabile să ofere în mod obișnuit centrele pentru ocuparea forței de muncă. – Formare profesională și educație generală: se estimează că și acestea vor fi urmate de aproximativ 70% din lucrătorii concediați care optează pentru diverse domenii de educație și reformare. Unii dintre lucrători ar putea avea nevoie de completarea educației generale pe care o au înainte de a beneficia de opțiunile de formare. 1.1.1. Prima dintre aceste opțiuni va fi în domeniul tehnologiilor energetice, printre acestea numărându-se generarea de energie, stocarea de energie, infrastructură energetică și eficiență energetică – accentul punându-se în aceste domenii pe energia verde. Acesta este un domeniu de formare nou, care nu este asigurat până în prezent de centrele pentru ocuparea forței de muncă. 1.1.2. A doua opțiune va fi în domeniul construcțiilor și al gestionării spațiilor naturale, pentru care există deja multe angajamente publice care vor fi implementate în următorii ani. Cursul va include formare în construcția de clădiri eficiente din punct de vedere energetic. Acestea sunt acțiuni de formare inovatoare care au ca punct de plecare posibilitățile din zonă. 1.1.3. Cea de-a treia opțiune va fi în domeniul roboticii, un domeniu cu o creștere importantă, în care Danemarca înregistrează succese la nivel internațional. Principalele ramuri pe care se va pune accentul vor fi producția industrială, jocurile și învățarea, precum și producția biologică. Această opțiune nu este, în prezent, oferită de centrele de ocupare a forței de muncă, dar ar putea fi oferită de către acestea în viitor, dacă acest plan funcționează bine. 1.1.4. A patra opțiune este în domeniul tehnologiilor de ajutor social (welfare technology), a căror dezvoltare se centrează deja în jurul orașului Odense. Este de așteptat ca cererea pentru asistență socială publică în spitale și serviciile de sănătate să crească în viitor. Obiectivul principal va fi introducerea generală în domeniul acestor tehnologii și o îmbunătățire practică a calificărilor. Nici acest curs nu este, în prezent, propus de centrele de ocupare a forței de muncă, dar ar putea fi oferi bune oportunități de angajare în viitor. 1.1.5. A cincea opțiune este în domeniul învățământului general, care poate reprezenta o cerință prealabilă pentru mulți dintre lucrătorii concediați, pentru a le permite să urmeze formarea propusă. Se estimează că un sfert din grupul-țintă va profita de această măsură, are este programată a dura în medie 22 de săptămâni pentru fiecare lucrător. Deși această opțiune este oferită de centrele de ocupare a forței de muncă, acestea sunt copleșite de cereri din partea lucrătorilor care nu au un loc de muncă și nu reușesc întotdeauna să facă față. – Atragere și menținere a tineretului/învățământ superior: aceasta îi va ghida pe lucrătorii tineri să revină în învățământ, va asigura asistență și va finanța costurile de formare pentru maximum 1 an. Asistența furnizată în cadrul acestei acțiuni va depăși ceea ce este în mod normal disponibil la centrele de ocupare a forței de muncă. – Stimulente pentru angajare - Formare în întreprinderi: Aceasta îi va ajuta pe lucrătorii concediați în tranziția către un nou loc de muncă, prin facilitarea formării și adaptarea atât a angajatorului, cât și a noului angajat. În cele mai multe cazuri, aceasta va fi o acțiune complementară la celelalte măsuri care pregătesc lucrătorul pentru un nou loc de muncă. Din punct de vedere practic, acesta va fi un curs pentru noii angajați, timp de una până la trei zile pe săptămână, pe o perioadă de 6-10 săptămâni. Aceasta va facilita mult decizia noilor angajatori de a-i angaja pe lucrătorii concediați, deoarece aceștia din urmă vor fi ajutați să se adapteze mai repede la noile locuri de muncă. – Stimulente pentru începerea unei noi afaceri: antreprenoriatul în Danemarca se află la un nivel scăzut, dar în creștere, și este în particular scăzut în cele două municipalități care sunt cel mai mult afectate. Nivelul de interes exprimat de lucrătorii concediați pentru această măsură a fost, cu toate acestea, superior mediei, aproape o treime (285) dintre lucrători exprimându-și interesul. Atelierele planificate îi vor ajuta pe acești lucrători să își dezvolte ideile și creativitatea, iar filtrarea ideilor îi va ajuta să se concentreze asupra celor mai bune opțiuni de dezvoltare ulterioară, iar un curs de antreprenoriat cu durata de 6 săptămâni le va da ocazia celor care se hotărăsc să urmeze această cale (aproximativ 95 de lucrători) să se concentreze asupra felului cum se conduce o societate comercială; un număr mai mic de lucrători (estimat la 45) va fi apoi consiliat cu privire la modul de dezvoltare a unui produs și cu privire la analizele de piață necesare. Aproximativ 20 de noi întreprinzători vor beneficia de orientare și consiliere în etapa de debut și de mentorat printr-un număr de sesiuni pe durata primului an. Cei care vor începe cu succes o afacere vor fi ajutați în domeniul marketingului și al relațiilor publice, inclusiv în domeniul brandingului. Întreprinzătorii care îndeplinesc condiții stricte pot solicita un împrumut – se estimează că aproximativ 10 solicitanți se vor califica pentru această ultimă etapă a asistenței. – În plus față de aceste măsuri, Danemarca propune o alocație de subzistență de 100,67 EUR per lucrător per zi de activitate. 23. Cheltuielile pentru implementarea FEG, care sunt incluse în cerere în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, acoperă activitățile de pregătire, gestionare, informare și publicitate, precum și activitățile de control. Toți partenerii implicați în aceste măsuri se angajează să comunice asistența FEG care le-a fost acordată. 24. Serviciile personalizate prezentate de autoritățile daneze sunt măsuri active pe piața forței de muncă cuprinse între acțiunile eligibile definite la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. Autoritățile daneze estimează costurile totale ale acestor servicii la 20 874 362 EUR, iar cheltuielile pentru punerea în aplicare a FEG la 943 948 EUR (4,3 % din suma totală). Contribuția totală solicitată de la FEG este de 14.181.901 EUR (65% din costurile totale). Acțiuni || Numărul estimat al lucrătorilor vizați || Costul estimat per lucrător vizat (EUR) || Costuri totale (cofinanțare FEG și la nivel național) (EUR) Servicii personalizate [articolul 3 primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006] Diagnosticare, clarificare și cursuri de bază || 950 || 1 610,74 || 1 530 203 Formare profesională în domeniul tehnologiilor energetice || 190 || 10 067,11 || 1 912 751 Formare profesională în domeniul construcțiilor și al gestionării spațiilor naturale || 140 || 5 369,13 || 751 678 Formare profesională în domeniul roboticii || 75 || 10 067,11 || 755 033 Formare profesională în domeniul tehnologiilor de ajutor social (welfare technology) || 70 || 12 080,54 || 845 638 Învățământ general || 235 || 7 973,15 || 1 873 690 Atragere și menținere în învățământul superior || 110 || 6 711,41 || 738 255 Formare în întreprinderi || 190 || 3 221,48 || 612 081 Stimularea antreprenoriatului || 285 || 268,46 || 76 511 Filtrarea ideilor || 140 || 134,23 || 18 792 Curs de antreprenoriat || 95 || 5 637,58 || 535 570 Curs de dezvoltare de produs || 45 || 3 758,39 || 169 128 Studii de piață și fezabilitate || 20 || 4 026,85 || 80 537 Cazuri de înființare a întreprinderilor || 20 || 5 637,58 || 112 752 Mentorat || 20 || 1 342,28 || 26 846 Publicitate și branding || 20 || 4 026,85 || 80 537 Credite pentru societăți nou înființate || 10 || 26 845,60 || 268 456 Indemnizație de subzistență || 950 || 11 037,80 || 10 485 906 Subtotal servicii personalizate || || 20 874 362 Cheltuieli pentru punerea în aplicare a FEG [articolul 3 al treilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006] Activități de pregătire || || 74 260 Gestiune || || 482 694 Informare și publicitate || || 185 652 Activități de control || || 201 342 Subtotal cheltuieli pentru punerea în aplicare a FEG || || 943 948 Total costuri estimate || || 21 818 310 Contribuție din FEG (65 % din costurile totale) || || 14 181 901 * Totalurile nu concordă în întregime din cauza conversiei din coroane daneze (DKK) și a rotunjirilor. 25. Danemarca confirmă că măsurile descrise mai sus sunt complementare cu acțiunile finanțate de fondurile structurale și că se va evita orice fel de dublă finanțare. Data la care serviciile personalizate pentru lucrătorii afectați au început sau sunt prevăzute să înceapă 26. Danemarca a inițiat serviciile personalizate pentru lucrătorii afectați incluse în pachetul coordonat propus pentru cofinanțarea FEG la 1 octombrie 2010. Prin urmare, această dată reprezintă începutul perioadei de eligibilitate pentru orice fel de asistență care ar putea fi acordată prin FEG. Proceduri de consultare a partenerilor sociali 27. Regiunea de sud a Danemarcei și municipalitățile Odense și Kerteminde au pregătit împreună această cerere. Această activitate a implicat un număr de parteneri sociali, organizații profesionale, sindicate și instituții de învățământ. Au avut loc reuniuni în cadrul cărora părțile au discutat și proiectat strategii de creștere și acțiuni extraordinare în cadrul planului de tranziție. 28. Autoritățile daneze au confirmat că cerințele legislației naționale și cele ale legislației UE privind concedierile colective au fost respectate. Informare cu privire la acțiunile obligatorii în temeiul legislației naționale sau al convențiilor colective 29. În ceea ce privește îndeplinirea criteriilor stabilite la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, în cererea lor, autoritățile daneze: · au confirmat că măsurile care constituie responsabilitatea societăților în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective nu sunt înlocuite de contribuția financiară din partea FEG; · au demonstrat că acțiunile respective oferă sprijin lucrătorilor individuali și nu urmează a fi folosite pentru restructurarea societăților sau a sectoarelor de activitate; · au confirmat faptul că acțiunile eligibile menționate anterior nu beneficiază de asistență din partea altor instrumente financiare ale UE. Sisteme de gestionare și control 30. Danemarca a notificat Comisiei că organismele care vor gestiona și vor controla contribuția financiară sunt aceleași ca pentru Fondul social european, pentru care autoritatea de gestionare este tot Autoritatea daneză pentru întreprinderi și construcții (Danish Enterprise and Construction Authority). Un departament diferit al aceluiași organism va fi învestit cu autoritatea de certificare. Autoritatea de auditare va fi Funcția de control UE (EU Controllerfunction) din cadrul Autorității daneze pentru întreprinderi și construcții. Finanțare 31. Având în vedere cererea Danemarcei, propunerea de contribuție din FEG pentru pachetul coordonat de servicii personalizate este de 14 181 901 EUR, reprezentând 65% din costul total. Alocarea propusă de Comisie din cadrul acestui fond se bazează pe informațiile furnizate de Danemarca. 32. Având în vedere cuantumul maxim al unei contribuții financiare care poate fi acordată din FEG, în temeiul articolului 10 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, precum și posibilitățile de realocare a repartizărilor, Comisia propune mobilizarea FEG pentru suma totală menționată mai sus, care să fie înscrisă în rubrica 1a din cadrul financiar. 33. Cuantumul propus al contribuției financiare va rezerva mai mult de 25 % din suma maximă anuală atribuită din FEG pentru alocări în perioada ultimelor patru luni ale anului, conform dispozițiilor articolului 12 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. 34. Prin prezentarea acestei propuneri de mobilizare a FEG, Comisia inițiază procedura simplificată de trialog, astfel cum prevede punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006, în vederea obținerii acordului celor două componente ale autorității bugetare cu privire la necesitatea utilizării FEG și cu privire la suma solicitată. Comisia invită prima dintre cele două părți componente ale autorității bugetare care ajunge la un acord, la nivelul politic corespunzător, cu privire la proiectul de propunere de mobilizare, să informeze cealaltă parte componentă și Comisia în legătură cu intențiile sale. În cazul în care nu se ajunge la un acord între cele două componente ale autorității bugetare, se va organiza o reuniune formală trilaterală. 35. Comisia prezintă separat o cerere de transfer, în vederea înscrierii în bugetul pentru anul 2011 a unor repartizări de angajament specifice, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006. Sursa repartizărilor de plată 36. Întrucât bugetul 2011 indică repartizări de plată de 47 608 950 EUR în linia bugetară 04.0501 „Fondul european de ajustare la globalizare (FEG)”, această linie bugetară va fi utilizată pentru a acoperi suma de 14 181 901 EUR necesară pentru prezenta cerere. Propunere de DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard din Danemarca) PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară[8], în special punctul 28, având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare[9], în special articolul 12 alineatul (3), având în vedere propunerea Comisiei[10], întrucât: (1) Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) a fost creat pentru a oferi sprijin suplimentar lucrătorilor concediați ca urmare a schimbărilor majore din structura comerțului mondial, generate de globalizare, și pentru a-i ajuta să se reintegreze pe piața forței de muncă. (2) Domeniul de aplicare a FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale. (3) Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 permite mobilizarea FEG în limita unui plafon anual de 500 milioane EUR. (4) La 6 octombrie 2010, Danemarca a transmis o cerere de mobilizare a FEG privind disponibilizările din întreprinderea Odense Steel Shipyard, și a transmis informații suplimentare vizând inclusiv data de 8 martie 2011. Această cerere îndeplinește condițiile pentru stabilirea contribuțiilor financiare, astfel cum acestea sunt prevăzute la articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. Prin urmare, Comisia propune mobilizarea sumei de 14 181 901 EUR. (5) Prin urmare, ar trebui mobilizat FEG pentru a oferi o contribuție financiară ca răspuns la cererea depusă de Danemarca. ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE: Articolul 1 În cadrul bugetului general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2011, se mobilizează Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) prin alocarea sumei de 14 181 901 EUR, sub formă de repartizări de angajament și repartizări de plată. Articolul 2 Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Adoptată la [Bruxelles/Strasbourg], Pentru Parlamentul European, Pentru Consiliu, Președintele Președintele [1] JO C 139, 14.6.2006, p. 1. [2] JO L 406, 30.12.2006, p. 1. [3] În conformitate cu articolul 3 al treilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. [4] Tonajul brut compensat (Compensated Gross Tonnage - CGT) este un indicator al volumului de muncă necesar pentru construirea unei anumite nave și se calculează prin multiplicarea tonajului unei nave cu un coeficient care este determinat în funcție de tipul și dimensiunea unei anumite nave (http://en.wikipedia.org/wiki/Compensated_gross_tonnage) [5] COM(2010) 451 final. [6] COM(2010) 631 final. [7] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/statistics/search_database [8] JO C 139, 14.6.2006, p. 1. [9] JO L 406, 30.12.2006, p. 1. [10] JO C […], […], p. […].