COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 24.11.2011 
SEC(2011) 1388 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMAT AL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
care înso ţeşte documentul 
Propunere de regulament al Consiliului 
privind sprijinul din partea Uniunii acordat programelor de asisten ță pentru 
dezafectare nuclear ă din Bulgaria, Lituania și Slovacia 
{COM(2011) 783 final} 
{SEC(2011) 1387 final}  
 
RO 2   RO 1. DEFINIREA PROBLEMEI  
În contextul negocierilor de aderare la Uniunea European ă, cele trei țări candidate Bulgaria, 
Lituania și Slovacia s-au angajat s ă închidă și ulterior s ă dezafecteze reactoare le nucleare care 
nu au putut fi modernizate cu costuri economi ce acceptabile pentru a respecta standardele 
minime obligatorii de securitate, pân ă la o dată convenită de comun acord. Aceast ă închidere 
anticipată a reprezentat un efort financiar excep țional pentru statele membre, neadaptat la 
puterea economic ă a țărilor respective. Ca recunoa ștere a acestui fapt și în spiritul solidarit ății, 
Uniunea European ă s-a angajat s ă furnizeze în continuare asisten ță financiar ă adecvată pentru 
dezafectarea reactoarelor în cauz ă. Angajamentul de închidere luat  de cele trei state membre 
și angajamentul Uniunii Europene de a oferi sp rijin financiar din partea UE au fost prev ăzute 
în tratatele de aderare respective. 
Asistența financiar ă din partea UE este actualmente prev ăzută până la sfârșitul anului 2013, în 
sumă totală de 2 847,8 milioane EUR (1 367 de milioan e EUR pentru Lituania, 613 milioane 
EUR pentru Slovacia și 867,8 milioane EUR pentru Bulgaria). Acest sprijin financiar din 
partea UE a atenuat cu succes efectele economice ale închiderii anticipate, iar procesul de 
dezafectare este în plin ă desfășurare: a început dezmembrarea sistemelor și a componentelor 
centralelor nucleare care nu au implica ții pentru securitate, iar construc ția infrastructurilor 
necesare pentru gestionarea de șeurilor, precum instala țiile de stocare a combustibilului uzat și 
instalațiile de tratare și stocare a de șeurilor se afl ă într-un stadiu avansat. Alte activit ăți la fel 
de importante care au fost realizate sunt preg ătirea tuturor documentelor necesare pentru 
emiterea licen ței, precum și a evalu ărilor impactului asupra mediului, în cazurile în care 
acestea sunt necesare. Cu toate acestea, deoar ece dezafectarea unei centr ale nucleare este un 
proces de lung ă durată (20-30 de ani), acest a va continua dup ă anul 2013 și rămân încă de 
implementat proiecte esen țiale, cu implica ții asupra securit ății. 
Pentru a se asigura securitatea opera țiunilor de dezafectare, ar trebui s ă fie disponibile resurse 
financiare adecvate, atunci când este necesar1. Deși toate cele trei state membre au înfiin țat 
fonduri na ționale pentru alocarea de resurse financiare destinate dezafect ării, aceste resurse 
sunt, din motive istorice, insuficiente. Pr in urmare, problema care trebuie rezolvat ă imediat 
este deficitul de finan țare, pentru a putea merge mai departe cu dezafectarea în condi ții de 
securitate a centralelor nucleare, pentru a se asigura caracterul irev ersibil al închiderilor2 și, în 
același timp, pentru a stimula statele membre beneficiare s ă își asume treptat responsabilitatea 
privind finan țarea integral ă a procesului. Este necesar ă intervenția sectorului public pentru a 
sprijini statele membre cu fonduri suplimentare din partea UE. 
Cetățenii Uniunii Europene, viitoarele genera ții și mediul înconjur ător reprezint ă principalele 
categorii afectate de problema deficitului de finan țare și de cea a securit ății nucleare. Deficitul 
de finanțare ar pune în pericol între ținerea în condi ții de securitate a reactoarelor închise pân ă 
la descărcarea complet ă a combustibilului și continuarea f ără întreruperi a dezafect ării în 
condiții de securitate, din cauza riscului ca urm ătorii pași ai procesului de dezafectare s ă fie 
amânați până la o dată nedefinit ă, în așteptarea apari ției unor fonduri, ceea ce ar transfera 
                                                 
1 Recomandarea Comisiei privind gestionarea resurs elor financiare alocate pentru dezafectarea 
instalațiilor nucleare, a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive. JO L 330, 28.11.2006, p. 31. 
2 Atingerea nivelului de ireversibilitate a în chiderii presupune ca palierul tehnic al dezafect ării să fi ajuns 
atât de departe încât s ă nu mai avantajoas ă din punct de vedere economic luarea în calcul a redeschiderii 
reactoarelor în cauz ă. 
 
RO 3   RO responsabilitatea pentru aceast ă problem ă generațiilor viitoare. Deficitul de finan țare este 
asociat, de asemenea, unui risc de redeschi dere a centralelor nucleare. La majoritatea 
reactoarelor nu s-a pus înc ă în aplicare nicio etap ă de dezmembrare major ă și ireversibil ă. În 
cazul unui incident sau al unui accident, acest lucru ar duce inevitabil la o degradare a 
mediului. 
2. SUBSIDIARITATEA INTERVEN țIEI UE 
Necesitatea interven ției UE provine din faptul c ă fondurile adecvate necesare pentru 
continuarea dezafect ării în condi ții de securitate nu pot fi puse la dispozi ție în timp util prin 
intermediul fondurilor na ționale respective. Spre deosebire de  alte state membre aflate într-o 
situație similar ă, dar care n-au fost confr untate cu închideri anticip ate ale centralelor lor, țările 
în cauză nu au putut acumula fonduri sufici ente din exploata rea centralelor. 
Prin urmare, este în interesul Uniunii Europene s ă se asigure c ă reactoarele respective r ămân 
închise, c ă sunt dezmembrate și că se efectueaz ă descărcarea combustibilului, în vederea 
reducerii riscului apari ției unor consecin țe negative pentru cet ățenii UE și pentru mediu. 
Valoarea ad ăugată a UE const ă în sprijinirea m ăsurilor care vizeaz ă atingerea unei st ări de 
ireversibilitate în cadrul procesului de dezafectare a reactoarelor nucleare în cauz ă, în 
conformitate cu planurile de dezafectare ale fiec ărui reactor, men ținând în acela și timp un 
nivel maxim de securitate. Aceasta va co ntribui la furnizarea unui sprijin substan țial și 
sustenabil în favoarea s ănătății lucrătorilor și a publicului larg, prev enind degradarea mediului 
și contribuind la înregi strarea unor progrese real e în domeniul securit ății și siguran ței 
nucleare. 
3. OBIECTIVE ALE INI țIATIVEI UE 
3.1. Obiective strategice generale 
Obiectivele strategice generale ale furniz ării de finan țare suplimentar ă din partea UE dup ă 
anul 2013 pentru sprijinirea efor turilor celor trei state membre de continuare a dezafect ării în 
condiții de securitate sunt realizarea unor evolu ții în materie de desc ărcare a combustibilului 
și de dezafectare a reactoarelor nucleare în cauz ă și asigurarea caracterului ireversibil al 
închiderii. 
În vederea îndeplinirii obiectivelor de mai sus în contextul dat, s-a estimat c ă este nevoie de 
un sprijin suplimentar pentru dezafectarea în condi ții de securitate pent ru perioada 2014-2020 
în valoare de 500 de milioane EUR. 
3.2. Obiective specifice 
Cele trei obiective specifice ale programului de sprijin suplimentar al UE sunt enumerate mai 
jos. 
1. Atingerea unui stadiu ireversibil în cadrul procesului de dezafectare. Principalele 
rezultate/realiz ări preconizate pentru atinger ea acestui obiectiv sunt urm ătoarele: 
• întreținerea în condi ții de securitate a centralelor nucleare în stadiul post-
închidere, pân ă la descărcarea complet ă a combustibilului; 
 
RO 4   RO • acordarea licen ței de dezafectare; 
• finalizarea proiectului de dezmembrare a miezului reactorului/circuitului primar; 
• inițierea dezmembr ării clădirii reactorului. 
2. Gestionarea în condi ții de securitate a de șeurilor radioactive. Principalele 
rezultate/realiz ări preconizate pentru atinger ea acestui obiectiv sunt urm ătoarele: 
• descărcarea complet ă a combustibilului din toate reactoarele nucleare și 
depozitarea în condi ții de securitate a combustibilului nuclear uzat; 
• deșeurile provenite din dezafectare f ac parte dintr-un program cuprinz ător de 
gestionare a de șeurilor și sunt tratate și stocate în condi ții de securitate, potrivit 
unui plan detaliat de gestionare a de șeurilor. 
3. Păstrarea cuno ștințelor-cheie de specialitate. Acest lucr u este benefic pentru procesul de 
dezafectare, dar este în egal ă măsură important pentru oferirea de solu ții în cazul 
consecințelor sociale ale închiderii anticipate. R ezultatul preconizat în urma îndeplinirii 
acestui obiectiv este implicarea pe rsonalului centralei în activit ățile de dezafectare. 
Matricea cadrul ui logic inclus ă la sfârșitul prezentului rezumat con ține o prezentare general ă a 
principalelor aspecte ale ini țiativei UE (obiective, indi catori, surse de verificare și ipoteze). 
Asistența financiar ă suplimentar ă din partea UE aferent ă obiectivelor de mai sus asigur ă 
continuarea f ără întreruperi a sprijinului prev ăzut în tratatele de aderare în vederea 
dezafectării în condi ții de securitate a instala țiilor nucleare. Acest sprijin suplimentar trebuie 
înțeles, în mod evident, ca o expresie a solidarit ății cu cele trei state membre în cauz ă. 
Responsabilitatea final ă din punctul de vedere al securit ății nucleare continu ă să aparțină însă 
statelor membre în cauz ă, ceea ce implic ă, de asemenea, responsabilitatea final ă pentru 
finanțarea aferent ă, inclusiv pentru finan țarea dezafect ării instalațiilor nucleare. 
4. OPțIUNI STRATEGICE  
Au fost găsite și evaluate trei op țiuni strategice: 
Opțiunea 1:  scenariul de referin ță – nu se ofer ă asistență financiar ă suplimentar ă din partea 
UE; 
Opțiunea 2:  scenariul statu-quo – contribu ție financiar ă a UE la dezafectare și măsuri 
corespunz ătoare în sectorul energetic; 
Opțiunea 3:  finanțare parțială din partea UE, acordat ă numai pentru procesul de 
dezafectare. 
În cadrul Opțiunii 1 , implementarea dispozi țiilor tratatului de aderare ar lua sfâr șit în 2013. 
Nu s-ar mai acorda asisten ță financiar ă din partea UE și, în consecin ță, toate cele trei state 
membre ar trebui s ă garanteze finalizarea în condi ții de securitate a programelor lor de 
dezafectare pe baza resurselor lor na ționale. 
 
RO 5   RO Opțiunea 2 ar implica prelungirea programelor actuale de finan țare, la un nivel de finan țare 
(sprijinul actual se ridic ă la 258 de milioane EUR pe an) și pentru un domeniu (dezafectare și 
măsuri pentru sectorul energetic care s ă atenueze și mai mult consecin țele economice ale 
închiderii anticipate) similare . 
Opțiunea 3 trimite un mesaj politic clar prin care se recomand ă celor trei state membre s ă 
demonstreze un grad mai înalt de responsabilitate financiar ă, propunându-se, prin urmare, 
reducerea valorii sprijinului suplimen tar (la circa 71,4 milioane EUR pe an) și limitarea 
acestuia în timp (încetarea complet ă a sprijinului din partea UE dup ă anul 2020). În cadrul 
acestei op țiuni, nu s-ar mai acorda asisten ță din partea UE pentru m ăsuri din sectorul 
energetic destinate atenu ării consecin țelor economice ale închiderii anticipate. Sprijinul din 
partea UE s-ar axa numai pe el emente-cheie, în vederea realiz ării de progrese în procesul de 
dezafectare în condi ții de securitate. Sprijinul din part ea UE trebuie completat cu resurse 
financiare na ționale substan țiale, care s ă acopere deficitul de finan țare și să permită 
finalizarea procesului de dezafectare. 
Pe lângă opțiunile strategice, pot fi avute în vedere  patru mecanisme posibile de acordare a 
sprijinului pentru implementarea op țiunilor 2 și 3 (opțiunea 1 nu necesit ă mecanisme de 
acordare a sprijinului). Acestea sunt: 
Mecanismul A:  finanțare gestionat ă în comun cu BERD, prin intermediul fondurilor 
internaționale cu finan țatori multipli existente. Acesta este  mecanismul actual pentru cele trei 
state membre. Sistemul a func ționat bine în perioada anterioar ă aderării, dar între timp a 
început s ă își arate limitele. De remarcat c ă ceilalți finanțatori nu au mai acordat sprijinit 
suplimentar de mai mul ți ani, UE devenind cel mai mare finan țator, iar începând cu anul 2004 
singurul finan țator rămas (peste 95 % din totalul fondurilor actuale). 
Mecanismul B:  finanțare gestionat ă în comun cu BERD, dar desf ășurată prin intermediul 
unor fonduri specializate ale CE. Aces t sistem ar beneficia de competen ța BERD, în calitate 
de institu ție financiar ă, în cadrul gestion ării comune, dar f ără inconvenientele sistemului cu 
finanțatori multipli. 
Mecanismul C:  finanțare cu gestionare centralizat ă indirectă, prin intermediul agen ției 
naționale existente, CPMA, nominalizat ă de către Comisie. Acesta este în prezent un 
mecanism suplimentar utilizat doar în cazul Lituaniei. Odat ă cu finalizarea principalelor 
proiecte de investi ție în infrastructur ă și cu evolu ția procesului de deza fectare, realizate cu 
ajutorul personalului calificat în centrala nuclear ă, s-a conturat o tendin ță în direcția execuției 
integrale a bugetului UE prin intermediul CPMA. 
Mecanismul D:  finanțare integrat ă în mecanismul de fonduri structurale ale UE. Acest 
mecanism de acordare a sprijinului ar fi complet nou și ar aduce programul de sprijin pentru 
dezafectare sub inciden ța regulamentului general care reglementeaz ă fondurile structurale. 
5. EVALUAREA IMPACTULUI  
5.1. Impactul economic: 
• Prețul energiei electrice la consumator   
Deși se poate aduce argumentul c ă până în prezent pre țul energiei electrice nu includea toate 
costurile aferente infrastructurii (cu excep ția Slovaciei), închiderile anticipate ale centralelor 
 
RO 6   RO determină creșteri însemnate ale pre țului energiei electrice pe ntru consumatorii finali. 
Opțiunile 2 și 3 ar atenua acest efect, compensând par țial costurile af erente dezafect ării și 
distribuind în timp cre șterile de pre țuri provocate de o ta xare mai ridicat ă a energiei electrice. 
• Schimburile comerciale de energie electric ă  
Închiderea anticipat ă a condus la sc ăderea capacit ății de generare în cele trei state membre și, 
prin urmare, la sc ăderea schimburilor comerciale de energie electric ă (în Bulgaria) sau la 
schimbarea statului din exportator în importator de energie electric ă (în Lituania și Slovacia). 
De remarcat c ă statele baltice în general și Lituania în particular nu sunt conectate la re țeaua 
europeană de energie electric ă, ceea ce le face vulnerabile la  importuri semnificative de 
energie electric ă dintr-o singur ă sursă – Rusia. Op țiunea 2 este singura care ar ameliora starea 
de lucruri în aceast ă privință, deoarece s-ar finan ța măsuri destinate sectorului energetic. 
• Competitivitate   
În tratatele de aderare s-au recunoscut deja solicit ările considerabile c ărora trebuie s ă le facă 
față economiile celor trei state membre în cauz ă în urma închiderii anticipate a reactoarelor. 
Nevoia acumul ării resurselor financiare necesare pentru procesul de dezafectare, în special în 
condițiile închiderii anticipate, ar putea constitui un handicap pentru competitivitatea celor 
trei state membre pe o perioad ă extinsă de timp. Prin urmare, op țiunea 1 ar afecta 
competitivitatea celor trei state membre în cauz ă. Opțiunile 2 și 3 ar reechilibra condi țiile de 
concurență, în ceea ce prive ște sumele necesare pentru pro cesul de dezafectare. Cu toate 
acestea, dat fiind timpul scurs de la m ăsurile de închidere și de atenuare deja implementate, 
trebuie avut grij ă să nu se mearg ă prea departe, în spec ial în ceea ce prive ște capacitatea de 
înlocuire sau economiile echivalente. O astfel de ac țiune (opțiunea 2) ar distorsiona 
concurența cu alte state membre care trebuie, la rândul lor, s ă înlocuiasc ă surse de generare a 
energiei electrice dep ășite, o pozi ție împărtășită și de Parlamentul European. 
• Impactul asupra PIB  
Implementarea f ără întreruperi a planurilor actuale de dezafectare (op țiunile 2 și 3) va stimula 
creșterea, prin accelera rea ritmului activit ăților de dezafectare care  trebuie realizate. 
Întârzierea dezafect ării din cauza finan țării insuficiente (op țiunea 1) ar avea un impact negativ 
asupra PIB, întrucât investi țiile s-ar realiza cu întârziere. 
• Autorități publice   
Opțiunea 1 va avea un impact bugetar major în stat ele membre beneficiare.  Acestea ar trebui 
să acopere întreaga sum ă rămasă aferentă dezafectării din bugetele lor na ționale. Op țiunile 2 
și 3 vor limita impactul asupra bugetelor na ționale. Cu toate acestea, op țiunea 3 subliniaz ă cu 
claritate nevoia ca cele trei state membre s ă dea dovad ă de un grad ridicat de responsabilitate 
financiară. Deși sprijinul acordat dup ă anul 2013 este redus, se permite o tranzi ție treptată 
către finanțarea integral ă a dezafect ării de către statele membre, pân ă la finalizarea procesului. 
• Povara administrativ ă  
Povara administrativ ă aferentă implement ării opțiunilor strategice (numai în cazul op țiunilor 2 
și 3) depinde de mecanismul de acordare a spri jinului selectat dintre cele prezentate în 
secțiunea 4. 
 
RO 7   RO Pentru mecanismul A, sistemele de luare a de ciziilor sunt complicate, acordând UE un singur 
vot la nivelul finan țatorilor și conducând la diluarea responsabilit ăților. În cazul apari ției de 
dificultăți în implementarea proiectelor, acest mecanism și-a dovedit limit ările în ceea ce 
privește posibilit ățile de a interveni ale Comisiei. 
În cadrul mecanismului B, procesul de luare a deciziilor ar fi optimizat, iar fluxurile de 
monitorizate ar fi ameliorate, conducând la o sc ădere a poverii administrative. S-ar înt ări 
capacitatea de management a Comisiei de a interveni mai eficient în caz de dificult ăți 
(întârzieri și depășiri ale costurilor) ap ărute la implementarea proiectului de dezafectare de 
către beneficiari. 
Implementarea sprijinului din partea UE prin intermediul unei agen ții naționale specializate, 
în cadrul mecanismului de acordare a sprijinul ui C, are avantaje pentru proiectele de 
proximitate din viitor, de exemplu în cursul procedurilor de licita ție și în monitorizarea 
ulterioară zilnică a lucrărilor de dezafectare efectuate de societ ăți locale. De și acest mecanism 
funcționează în Lituania, nu se investigheaz ă o soluție similar ă pentru Slovacia și Bulgaria, 
deoarece nu exist ă în prezent structurile adecvate care s ă îndeplineasc ă această funcție. Dat 
fiind timpul necesar pentru înfiin țarea, verificarea și acreditarea unor astfel de structuri noi, ar 
apărea un risc semnificativ de întârziere. 
Includerea fondurilor pentru d ezafectare în fondurile structurale (mecanismul D) pare s ă nu se 
înscrie în filozofia global ă a fondurilor structurale,  care sunt orientate c ătre obiective ținând 
de creștere, în special obiective în acord cu priorit ățile strategiei Europa 2020. Fondurile 
structurale func ționează pe bază de gestionare comun ă. Statele membre concep, selecteaz ă, 
implementeaz ă și gestioneaz ă proiecte, în acord cu axele pr ioritare stabilite în programele 
operaționale care fac obiectul unei deciz ii a Comisiei. Responsabilitatea primar ă pentru 
monitorizarea și controlul proiectelor le revine st atelor membre. Comisia este implicat ă numai 
cu titlu consultativ și realizeaz ă audituri selective, pe baza unei analize a riscurilor. 
Particularit ățile programului de sprijinire a dezafect ării reactoarelor fac s ă n u  e x i s t e  o  
compatibilitate imediat ă cu tipul de gestionare comun ă caracteristic fondur ilor structurale. 
• Impactul asupra țărilor terțe 
Opțiunea 1 ar conduce la un deficit imediat de finan țare. Aceasta ar avea un impact poten țial 
major în interiorul și în afara UE, dup ă cum s-a eviden țiat cu ocazia definirii problemei, în 
secțiunea 2. Op țiunile 2 și 3 oferă soluții pentru problema deficitului de finan țare și vor avea 
un impact pozitiv asupra cet ățenilor și a mediului din interiorul și din afara UE. 
5.2. Impactul social 
• Ocuparea for ței de munc ă 
În prezent, la centralele energetice în cauz ă sunt angajate un num ăr semnificativ de persoane 
calificate. Aceast ă forță de munc ă calificată este necesar ă pentru între ținerea în condi ții de 
securitate a reactoarelor închise,  pentru caracterizarea radiologic ă și pentru anumite activit ăți 
preliminare dezafect ării, pentru care es te nevoie de cuno ștințele acestor angaja ți privind ciclul 
de funcționare al centralei. Dac ă nu ar mai exista finan țare (opțiunea 1), s-ar pune serios în 
pericol plata salariilor acestora3. Acest lucru ar afecta ora șe întregi în care centrala nuclear ă 
                                                 
3 De remarcat c ă în cadrul dezafect ării nu ar trebui pl ătite salariile tuturor angaja ților. 
 
RO 8   RO este, în general, principalul angajator. Prin ur mare, în viitor ar fi afectate mult mai multe 
persoane decât cele angajate în mod direct. În cazul continu ării finanțării pentru dezafectare 
din partea UE (op țiunile 2 și 3), ar fi p ăstrați angajații-cheie, cu cuno ștințele lor de 
specialitate, precum și memoria istoric ă, care are o valoare foarte mare pentru proiectul de 
dezafectare.  
• Siguranță (accidente/terorism/siguran ța aprovizion ării cu energie)  
În lipsa finan țării (opțiunea 1), este probabil ca activit ățile de între ținere să fie mai pu țin 
numeroase, iar controlul mai pu țin strict, ceea ce ar conduce la un risc ridicat de utilizare 
neconform ă. Odată cu accelerarea proces ului de dezafectare (op țiunea 2 și în special op țiunea 
3), acest risc scade. 
• Sănătate 
Este posibil ă apariția riscurilor radiologice pentru lucr ători, precum și pentru publicul larg, în 
caz de accidente sau de între ținere în condi ții de securitate redus ă. Tratarea, stocarea și 
descărcarea în condi ții de securitate a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive trebuie 
realizate cu respectarea celor mai ridicate st andarde privind securitatea, dar pentru aceasta 
este nevoie de finan țare adecvat ă (opțiunile 2 și 3).  
5.3. Impactul asupra mediului 
• Mediu  
În caz de între ținere insuficient ă din punctul de vedere al securit ății, îmbătrânire a 
echipamentelor de monitorizare, incidente sau accidente, exist ă riscul afect ării mediului. Este 
important s ă se asigure transparen ța monitoriz ării, în special a eventual elor efecte la nivelul 
întregii UE. Lipsa finan țării pentru între ținerea și dezafectarea în condi ții de securitate 
conduce la cre șterea riscului de accidente, contaminare, scurgeri etc. Op țiunea 1 antreneaz ă 
riscuri semnificative, în timp ce acestea sunt mult mai sc ăzute în cazul op țiunilor 2 și 3. 
6. COMPARAREA OP țIUNILOR  
În cadrul op țiunii care reprezint ă scenariul de referin ță, încetarea sprijinului suplimentar din 
partea UE ar opri programele de dezafectare și, prin urmare, ar pune în pericol securitatea 
nucleară. Opțiunea de men ținere a situa ției curente („statu-quo” ) ar conduce la cre șterea 
considerabil ă a sprijinului financiar din partea Uniunii, cu o valoare ad ăugată redusă. 
Acordarea de sprijin suplimentar pentru proi ecte din sectorul energetic ar conduce la o 
denaturare a concuren ței, iar men ținerea nivelului ridicat al spri jinului financiar din partea 
Uniunii nu ar reprezenta un stimulent suficient pentru ca statele membre s ă preia întreaga 
răspundere financiar ă pentru finalizarea dezafect ării. 
Finanțarea parțială din partea UE, acordat ă numai pentru procesul de dezafectare (op țiunea 3), 
este considerat ă cea mai adecvat ă soluție în urma unei voin țe politice clar exprimate. Aceast ă 
opțiune maximizeaz ă valoarea ad ăugată a UE și sprijină tranziția către finanțarea integral ă de 
către statele membre a finaliz ării în condi ții de securitate a dezafect ării în perioada de dup ă 
următorul cadru financiar multianual. Op țiunea 3 permite amelior ări reale în materie de 
securitate nuclear ă și va ajuta la realizarea în tim p util a unor progrese reale la fa ța locului în 
 
RO 9   RO ceea ce prive ște descărcarea combustibilului și dezafectarea, asigur ând astfel caracterul 
ireversibil al închiderii. 
Opțiunea 3 combinat ă cu mecanismele de implementare B (pentru Bulgaria și Slovacia) și C 
(pentru Lituania) va permite consolidarea continu ă a managementului Comisiei pentru 
utilizarea eficace, eficient ă și economic ă a fondurilor UE. S-ar g ăsi o soluție pentru punctele 
slabe depistate în cadrul mecanismulu i de implementare existent (A) și s-ar întări capacitatea 
de management a Comisiei de a interv eni mai eficient în caz de dificult ăți (întârzieri și 
depășiri ale costurilor) ap ărute la implementarea proiectului de dezafectare de c ătre 
beneficiari. Obiectivele specifice aliniate cu bugetul propus și bazate pe planurile de 
dezafectare revizuite/actualizate (pe baza nevoilor exprimate de statele membre), împreun ă cu 
indicatorii semnificativi de performan ță, reprezint ă baza pentru ob ținerea beneficiilor 
preconizate din continuarea sp rijinului din partea UE dup ă anul 2013. Aceast ă abordare este 
în deplin acord cu recomand ările formulate de Curtea de Conturi European ă. 
7. MONITORIZARE șI EVALUARE  
Pentru a putea verifica succesul programul ui (îndeplinirea obiectivelor generale și a celor 
specifice), au fost stabili ți indicatori SMART verificabili în mod obiectiv (pentru detalii a se 
consulta matricea de mai jos). Monitorizarea se bazeaz ă pe analiza indicatorilor stabili ți, 
măsurând progresele re alizate în direc ția îndeplinirii acestor obiective. 
În stadiul actual, indicatorii în cauz ă sunt generici, aplicându-se tuturor celor trei programe 
individuale (Ignalina, Bohunice și Kozlodui). Pentru implementare, se prevede adoptarea unui 
program anual comun de lucru pentru toate cele trei programe, precizând obiectivele, 
rezultatele preconizate, indicatorii aferen ți și calendarul pentru utili zarea fondurilor în cadrul 
fiecărui angajament financiar anual. 
La nivel procedural se prevede adoptarea, ce l târziu la 31 decembrie 2014, a procedurilor 
detaliate de punere în aplicare pentru durata programului. Aceast ă decizie va con ține, printre 
altele, cerin țele detaliate priv ind monitorizarea și raportarea, precum și planurile de 
dezafectare revizuite și detaliate pentru toate cele trei programe individua le, care vor servi 
drept scenariu de referin ță pentru monitorizarea progreselor și pentru îndeplinirea în timp util 
a rezultatelor preconizate. 
Sistemul de monitorizare, raportare și evaluare al UE va con ține cel pu țin următoarele 
elemente: 
– întâlniri bianuale cu UE ale comitetului de monitorizare, desf ășurate la fa ța locului, 
pentru verificarea progresului lucr ărilor de dezafectare; 
– raportări regulate privind stadiul și evoluția procesului, realizate de centrala nuclear ă 
beneficiar ă a sprijinului și de organismele de implementare (BERD și CPMA); 
– documente de programare anuale combinate,  anexate la decizia Comisiei privind 
finanțarea, prin care s ă se raporteze progresel e realizate în direc ția dezafect ării; 
– o evaluare intermediar ă a programului; 
– rapoarte c ătre Parlamentul European și către Consiliu privind stadiul implement ării 
asistenței financiare din partea UE. 
 
RO 10   RO În plus, beneficiarii trebuie s ă implementeze un sistem de monitorizare care s ă permită 
monitorizarea zilnic ă activă a proiectelor și a sarcinilor și trimiterea imediat ă de feedback 
operațional către procesul de planificare, înso țit de măsuri corective. 
MATRICEA CADRULUI LOGIC  
 Logica de 
intervenție Indicatori  Sursa pentru 
verificare  Ipoteze  
Obiectiv 
global  Sprijinirea eforturilor 
de dezafectare în 
condiții de securitate 
ale statelor membre.  Realizarea de progrese potrivit planului de 
dezafectare (sarcini, costuri, 
resurse, calendar).
 Plan de dezafectare. 
Reuniuni regulate 
de monitorizare. 
Raportări din 
partea centralelor 
nucleare și a 
autorităților 
naționale.
 Un cadru politic și de 
reglementare stabil. 
Iminența finanțării 
naționale pentru 
acoperirea deficitului 
de finanțare. 
Obiective 
specifice 
ale 
programu
lui 
Scop Atingerea unui stadiu 
ireversibil în cadrul 
procesului de 
dezafectare. 
Gestionarea în 
condiții de securitate 
a combustibilului 
nuclear uzat și a 
deșeurilor 
radioactive. 
Păstrarea 
cunoștințelor-cheie 
de specialitate.  Dezmembrarea potrivit 
planului de dezafectare. 
 
 
Gestionarea de șeurilor 
potrivit planului detaliat de 
gestionare a de șeurilor. 
 
Utilizarea personalului din 
centralele nucleare.  Planul de dezafectare și 
gestionare a 
deșeurilor. 
Reuniuni regulate 
de raportare și 
monitorizare.
 Un cadru politic și de 
reglementare stabil. 
Absența schimb ărilor 
la nivelul strategiei de 
dezafectare.  
Realizări 
(rezultate 
preconiza
te) Întreținerea în 
condiții de securitate 
a centralelor 
nucleare. 
Absența impactului 
asupra mediului. 
Stocarea în condi ții 
de securitate a 
combustibilului uzat. 
Stocarea în condi ții 
de securitate a 
deșeurilor nucleare. 
Acordarea licen ței de 
dezafectare. 
Realizarea 
proiectului 
dezmembr ării 
miezului 
reactorului/circuitului 
primar. 
Angajarea 
personalului în Nr. de incidente/accidente. 
Date privind monitorizarea 
mediului. 
Nr. de elemente 
combustibile stocate și nr. de 
pachete de de șeuri stocate 
potrivit planific ării. 
Emiterea licen ței potrivit 
calendarului. 
Finalizarea la timp a 
proiectului. 
Nr. de persoane angajate. 
Analiza valorii dobândite.  Rapoarte privind 
stadiul și evoluția. 
Reuniuni regulate 
de monitorizare. 
Emiterea licen ței 
de către 
autoritatea de 
reglementare. 
Contabilitatea 
personalului.  Înființarea unei 
structuri complet 
funcționale pentru 
gestionarea eficient ă 
a centralei nucleare în 
vederea dezafect ării. 
Existența unei 
planificări eficiente a 
dezafectării. 
Utilizarea eficace a 
feedback-ului 
operațional. 
Absența schimbărilor 
la nivelul strategiei de 
dezafectare. 
Existența unei func ții 
de monitorizare 
proactivă a 
proiectului.  
 
RO 11   RO dezafectare.  
Activități Întreținerea în 
condiții de securitate. 
Descărcarea 
combustibilului. 
Lucrări de 
dezmembrare. 
Tratarea și 
condiționarea 
deșeurilor 
radioactive. 
Documente de 
emitere a licen ței. 
Proiectul tehnic al 
dezmembr ării 
miezului 
reactorului/circuitului 
primar. 
Formarea și 
realocarea 
personalului.  Planificarea între ținerii în 
condiții de securitate. 
Nr. de elemente 
combustibile desc ărcate. 
Cantitatea de material/sistem 
dezmembrat ă. 
Cantitatea de de șeuri 
radioactive tratate și 
condiționate. 
Depunerea documentelor de 
emitere a licen ței. 
Studii de fezabilitate a 
proiectului și de inginerie. 
Nr. de angaja ți care au 
participat la formare și au 
fost realoca ți. Rapoarte privind 
stadiul și evoluția. 
Reuniuni regulate 
de monitorizare. 
Plan de lucru 
detaliat privind 
dezafectarea. 
Feedback 
operațional către 
departamentul de 
planificare al 
centralei nucleare. 
Plan de resurse 
umane.  Înființarea unei 
structuri complet 
funcționale pentru 
gestionarea eficient ă 
a centralei nucleare în 
vederea dezafect ării. 
Iminența finanțării 
naționale pentru 
acoperirea deficitului 
de finanțare. 
Viabilitatea 
economic ă a utilizării 
personalului din 
centrala nuclear ă.