Rezoluția Parlamentului European

din 5 mai 2010

conținând observațiile ce fac parte integrantă din deciziile privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2008, Secțiunea III – Comisia și agențiile executive

PARLAMENTUL EUROPEAN,

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2008 [1],

având în vedere conturile anuale ale Comunităților Europene pentru exercițiul financiar 2008 – volumul I [SEC(2009) 1089 – C7-0172/2009] [2],

având în vedere Raportul anual al Comisiei către Parlamentul European privind acțiunile întreprinse în urma deciziilor de descărcare de gestiune 2007 [COM(2009) 526] și documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește raportul în cauză [SEC(2009) 1427],

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată "Sinteza realizărilor Comisiei în materie de gestiune în 2008" [COM(2009) 256],

având în vedere Raportul anual al Comisiei către autoritatea care acordă descărcarea de gestiune privind auditurile interne desfășurate în anul 2008 [COM(2009) 419] și documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește raportul în cauză [SEC(2009) 1102],

având în vedere Raportul Comisiei privind răspunsurile statelor membre la Raportul anual 2008 al Curții de Conturi [SEC(2010) 178 și SEC(2010) 196],

având în vedere Cartea verde privind inițiativa europeană în materie de transparență, adoptată de Comisie la 3 mai 2006 [COM(2006) 194],

având în vedere Avizul nr. 2/2004 al Curții de Conturi privind modelul de "audit unic" (și o propunere de cadru comunitar de control intern) [3],

având în vedere Comunicarea Comisiei privind o foaie de parcurs spre un cadru de control intern integrat [COM(2005) 252],

având în vedere Planul de acțiune al Comisiei pentru un cadru de control intern integrat [COM(2006) 9], raportul privind Planul de acțiune al Comisiei pentru un cadru de control intern integrat [COM(2008) 110] și documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește raportul în cauză [SEC(2008) 259],

având în vedere Raportul de impact privind Planul de acțiune al Comisiei pentru un cadru de control intern integrat [COM(2009) 43],

având în vedere Avizul nr. 6/2007 al Curții de Conturi referitor la situațiile rezumative anuale ale statelor membre, la "declarațiile naționale" ale statelor membre și la lucrările de audit ale instituțiilor naționale de control financiar cu privire la fondurile comunitare [4],

având în vedere Planul de acțiune al Comisiei privind întărirea rolului de supraveghere al Comisiei din cadrul gestionării repartizate a acțiunilor structurale [COM(2008) 97] și raportul intermediar privind acțiunile întreprinse ca urmare a respectivului plan de acțiune [SEC(2009) 1463],

având în vedere Raportul Comisiei privind progresele realizate de Bulgaria în cadrul Mecanismului de cooperare și verificare [COM(2009) 402] și documentul justificativ care însoțește raportul în cauză [SEC(2009) 1074],

având în vedere Raportul Comisiei privind progresele realizate de România în cadrul Mecanismului de cooperare și verificare [COM(2009) 401] și documentul justificativ care însoțește raportul în cauză [SEC(2009) 1073],

având în vedere Raportul anual al Curții de Conturi referitor la execuția bugetului privind exercițiul financiar 2008, însoțit de răspunsurile instituțiilor [5] și rapoartele speciale ale Curții de Conturi,

având în vedere Declarația de asigurare privind fiabilitatea conturilor și legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente întocmită de Curtea de Conturi în temeiul articolului 248 din Tratatul CE [6],

având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 decembrie 2008 intitulată "Pentru o interpretare uniformă a conceptului de risc admisibil de eroare" [COM(2008) 866], și documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește comunicarea în cauză [SEC(2008) 3054],

având în vedere Recomandarea Consiliului din 16 februarie 2010 privind descărcarea de gestiune care trebuie acordată Comisiei cu privire la execuția bugetară pentru exercițiul financiar 2008 (5826/2010 – C7-0054/2010),

având în vedere Recomandarea Consiliului din 16 februarie 2010 privind descărcarea de gestiune a agențiilor executive cu privire la execuția bugetară pentru exercițiul financiar 2008 (5828/2010 – C7-0055/2010),

având în vedere articolele 274, 275 și 276 din Tratatul CE, articolele 317, 318 și 319 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, precum și articolele 179a și 180b din Tratatul Euratom,

având în vedere standardele internaționale de audit și standardele internaționale de contabilitate, în special cele aplicabile sectorului public,

având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene [7], în special articolele 55, 145, 146 și 147,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 58/2003 al Consiliului din 19 decembrie 2002 de stabilire a statutului agențiilor executive cărora urmează să li se încredințeze anumite sarcini privind gestionarea programelor comunitare [8], în special articolul 14 alineatele (2) și (3),

având în vedere articolul 76 și anexa VI la Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar și avizele celorlalte comisii interesate (A7-0099/2010),

A. întrucât articolul 317 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene prevede că responsabilitatea pentru execuția bugetului Uniunii revine Comisiei, în cooperare cu statele membre, care trebuie să coopereze cu Comisia pentru a asigura utilizarea creditelor în conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare;

B. întrucât articolul 287 alineatul (1) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene solicită Curții de Conturi să furnizeze Parlamentului și Consiliului o declarație de asigurare referitoare la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente, declarația putând fi completată cu aprecieri specifice pentru fiecare domeniu major de activitate a Uniunii;

C. întrucât aplicarea principalelor politici ale UE este caracterizată de "gestionarea repartizată" a bugetului comunitar de către Comisie și statele membre, conform căreia 80 % din cheltuielile comunitare sunt gestionate de statele membre;

D. întrucât îmbunătățirea gestiunii financiare în UE trebuie să fie sprijinită de o monitorizare atentă a progreselor realizate de Comisie și de statele membre și întrucât statele membre ar trebui să își asume responsabilitatea pentru gestionarea fondurilor UE, asigurând finalizarea unui cadru integrat de control intern la nivelul Uniunii cu scopul de a obține o declarație de asigurare (DAS) pozitivă;

E. întrucât în ultimele sale cinci rezoluții anuale privind descărcarea de gestiune, Parlamentul a atras atenția asupra nevoii urgente de a introduce declarații naționale, la nivelul politic adecvat, care să vizeze toate fondurile UE care fac obiectul gestiunii repartizate, astfel încât fiecare stat membru să își asume responsabilitatea pentru gestiunea fondurilor primite de la UE;

F. întrucât aplicarea punctului 44 din Acordul interinstituțional dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie din 17 mai 2006 privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (AII) [9] și a articolului 53b alineatul (3) din Regulamentul financiar privind sintezele anuale ale auditurilor și ale declarațiilor disponibile ar trebui să contribuie substanțial la îmbunătățirea gestiunii bugetului UE;

G. întrucât Curtea de Conturi, în Avizul său nr. 6/2007 menționat anterior, subliniază, de asemenea, că declarațiile naționale pot fi considerate a fi un nou element de control intern asupra fondurilor UE și că ele ar putea stimula un control îmbunătățit asupra fondurilor UE care fac obiectul gestiunii repartizate;

H. întrucât lucrările Comisiei pentru control bugetar din cadrul Parlamentului, în general, și procedura de descărcare de gestiune, în special, fac parte dintr-un proces care are ca scop stabilirea răspunderii întregii Comisii și a fiecărui comisar în parte, precum și a tuturor celorlalți actori implicați, în rândul cărora statele membre constituie cea mai importantă parte, pentru gestiunea financiară în cadrul UE, în conformitate cu Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, creând astfel o bază mai solidă pentru procesul decizional;

I. întrucât Comisia pentru bugete din cadrul Parlamentului ar trebui să țină seama în mod corespunzător de rezultatele și recomandările procedurii de descărcare de gestiune 2008 în cursul următoarei proceduri bugetare;

J. întrucât, pentru a fi constructivă, recomandarea Consiliului privind descărcarea de gestiune ar trebui să aibă ca scop consolidarea eforturilor de reformă și a răspunderii statelor membre pentru soluționarea problemelor identificate de Curte și asigurarea unei mai bune gestiuni financiare în Uniunea Europeană;

K. întrucât actualul calendar al procedurii de descărcare de gestiune este mult prea lung în contextul necesității de a introduce în cel mai scurt timp posibil măsurile corective și reformele solicitate de Parlament în cadrul atribuției sale de control; întrucât conturile anuale trebuie stabilite înainte de încheierea primului trimestru din anul care urmează exercițiului financiar analizat, astfel încât Curtea de Conturi să-și poată prezenta raportul înainte de sfârșitul celui de-al doilea trimestru al anului care urmează exercițiului financiar analizat;

L. întrucât articolul 83 din Regulamentul (CEE, Euratom, CECO) nr. 259/68 al Consiliului din 29 februarie 1968 de stabilire a Statutului funcționarilor și a Regimului aplicabil celorlalți agenți ai Comunităților Europene [10] prevede că plata pensiilor este în sarcina bugetului Comunităților și că statele membre garantează colectiv plata prestațiilor respective în conformitate cu baremul de repartizare stabilit pentru finanțarea acestor cheltuieli; întrucât personalul rambursează la bugetul general o cotă parte salarii pentru a contribui la finanțarea sistemului de pensii;

M. întrucât articolul 83 din Regulamentul (CEE, Euratom, CECO) nr. 259/68 stabilește o garanție colectivă din partea statelor membre, ceea ce înseamnă că garanția se aplică în cazul nerespectării obligațiilor de către unul sau mai multe state membre și permite să se considere că Uniunea dispune de o creanță asupra statelor membre care au subscris la acest angajament,

ASPECTE ORIZONTALE

Preocupări majore și obiective de realizat

1. își exprimă în continuarea îngrijorarea, la începutul mandatului noii Comisii, față de problemele acumulate și rămase nerezolvate de la Comisia anterioară, și anume:

- rate ridicate constante de eroare în efectuarea plăților,

- ritmul lent de recuperare a plăților necuvenite, precum și

- niveluri fără precedent de ridicate în ceea ce privește reportările;

2. salută semnalele inițiale ale unei abordări colegiale din partea noii Comisii, demonstrate de angajamentul asumat de comisarii László Andor, Johannes Hahn și Algirdas Šemeta în discuțiile cu Comisia pentru control bugetar din cadrul Parlamentului și așteaptă o declarație fermă a comisarilor Janusz Lewandowski și Algirdas Šemeta prin care să se promită măsuri în următoarele domenii: declarațiile de asigurare ale statelor membre, propunerile pentru riscul de eroare admisibil, simplificarea și transparența și fondurile fiduciare care acoperă acțiunile externe; consideră că trebuie avute în vedere măsuri suplimentare în domeniul corecțiilor și recuperărilor și al sistemelor de control intern;

3. consideră că erorile în efectuarea plăților frânează eficiența în realizarea obiectivelor politicilor UE și reafirmă că grupurile de politici cu o rată de eroare mai mică de 2 % reprezintă în continuare doar 47 % din bugetul UE, ceea ce înseamnă o creștere de numai 9 % între 2005 și 2008; consideră că acest fapt ilustrează în continuare un nivel necorespunzător de ameliorare de la un exercițiu la altul și subliniază că, în pofida unor domenii care au înregistrat progrese, grupurile de politici reprezentând 31 % din buget rămân marcate de o rată de eroare care depășește 5 %, iar grupurile de politici reprezentând următoarele 22 de procente sunt marcate de o rată de eroare cuprinsă între 2 % și 5 %;

4. invită Comisia să elaboreze și să prezinte Parlamentului un nou program începând cu 2010, care să asigure o accelerare a reducerii ratelor de eroare, pentru a garanta astfel că până în 2014 încă 20 % din buget vor putea fi clasificate în intervalul de eroare "verde" de către Curtea de Conturi, și care să includă schimbările intermediare solicitate de Curtea de Conturi pentru o nouă metodologie menită să evidențieze ratele de erori specifice de la capitolul bugetar "Coeziune" și să facă diferența între plățile efectuate în legislatura 2000-2006 și cele din legislatura 2007-2013; consideră că realizarea acestui obiectiv reprezintă o componentă esențială a valorificării pe deplin a cheltuielilor UE în viitor și pentru evoluția către o DAS pozitivă;

5. invită președintele Comisiei să informeze Parlamentul cu privire la modul în care Comisia va funcționa într-un mod mai coordonat pentru a remedia deficiențele existente în sistemele financiare și a reduce în mod considerabil ratele de eroare, după cum s-a menționat mai sus;

Fiabilitatea conturilor și legalitatea operațiunilor subiacente

6. ia act cu satisfacție de opinia pozitivă a Curții privind fiabilitatea conturilor anuale și de declarația Curții conform căreia conturile prezintă în mod fidel, sub toate aspectele semnificative, situația financiară a Comunităților la 31 decembrie 2008, precum și rezultatele operațiunilor și fluxurilor de numerar ale acestora;

7. consideră că este anormal ca aceste conturi anuale să prezinte un capital propriu negativ de 51400000000 EUR și se întreabă dacă sumele ce urmează a fi solicitate de la statele membre nu trebuie considerate ca active, din moment ce implică un anume angajament în ceea ce privește pensiile care trebuie plătite personalului și estimate la 37000000000 EUR; ia act de explicațiile contabilului Comisiei în sensul că standardele contabile internaționale aplicabile sectorului public au fost respectate în mod corespunzător; propune să se ia în considerare crearea unui fond de pensii comunitar pentru a externaliza angajamentele financiare de acest tip cu privire la personal;

8. își exprimă totuși preocuparea față de observațiile Curții referitoare la deficiențele identificate în sistemele contabile ale anumitor organe și direcții generale din cadrul Comisiei care afectează facturile/declarațiile de cheltuieli și prefinanțările și care pun în pericol calitatea informațiilor financiare;

9. salută opinia fără rezerve emisă de Curte cu privire la venituri, la angajamentele pentru toate grupurile de politici și la plățile subiacente conturilor pentru grupurile de politici "Educație și cetățenie" și "Cheltuielile administrative și alte cheltuieli", care sunt, sub toate aspectele semnificative, conforme cu legislația și reglementările în vigoare;

10. invită Curtea de Conturi ca la următoarea descărcare de gestiune să furnizeze declarația de asigurare referitoare la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente, astfel cum este prevăzut la articolul 287 alineatul (1) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, la fel cum procedează în cazul fiabilității conturilor;

11. salută eforturile Comisiei de a promova și a aplica proceduri îmbunătățite de gestiune și control, care determină o ameliorare față de exercițiile anterioare, cu o reducere a nivelului de erori constatat de Curte în cadrul operațiunilor subiacente în anumite domenii de cheltuieli (domeniile de politici "Agricultură și resurse naturale", "Cercetare, energie și transport" și "Educație și cetățenie");

12. regretă că DAS conține în continuare rezerve în câteva domenii extrem de importante de cheltuieli comunitare din bugetul aferent exercițiului financiar 2008 ("Dezvoltare rurală", "Măsuri structurale", "Cercetare, energie și transport", "Acțiuni externe la nivelul organizațiilor executive" și "Extindere"), în care plățile sunt încă afectate de erori materiale semnificative;

13. recunoaște că, în comunicarea sa privind impactul planului de acțiune privind întărirea rolului de supraveghere al Comisiei din cadrul gestionării repartizate a acțiunilor structurale, Comisia afirmă că etapele prevăzute în acesta au fost parcurse; constată că rezultatele preliminare arată o rată de eroare de aproximativ 5 % pentru perioada 2007-2013; așteaptă, cu toate acestea, beneficii mai substanțiale pentru politica de coeziune, în care există încă probleme foarte mari, în pofida progresele realizate de Comisie spre o utilizare mai eficientă a fondurilor UE și a mediului global de control;

14. consideră, de asemenea, în ceea ce privește domeniile "Cercetare, energie și transport" și "Ajutor extern, dezvoltare și extindere", că Planul de acțiune al Comisiei pentru un cadru integrat de control intern ar trebui să genereze deja beneficii și că Comisia ar trebui să fie în măsură să furnizeze o serie de indicatori și descriptori pentru a măsura impactul acestui plan de acțiune;

15. ia act, cu toate acestea, de observația Curții conform căreia nu se poate determina dacă planul de acțiune a avut un impact măsurabil asupra sistemelor de supraveghere și de control și, în cele din urmă, asupra regularității operațiunilor (punctul 2.28 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2008) și îndeamnă Comisia să adopte măsurile adecvate pentru a garanta că pentru descărcarea de gestiune 2009 vor exista indicatori pentru a putea evalua impactul planului de acțiune;

16. invită Comisia să prezinte propuneri de reducere a perioadelor necesare pentru procesul de descărcare de gestiune, astfel încât votul în plen să poată avea loc în anul care urmează exercițiului financiar analizat;

Informații și cadrul DAS

17. salută activitățile întreprinse de Curte pentru a clarifica și mai mult abordarea DAS în ceea ce privește factorii care contribuie la creșterea eficienței și eficacității sistemelor de control în fiecare sector de la un exercițiu la altul și pentru a îmbunătăți calitatea diverselor părți din raportul Curții, cum ar fi analiza măsurilor structurale, și invită Curtea să informeze în continuare periodic Parlamentul;

18. consideră că evaluarea pe care Curtea o realizează în fiecare an de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Maastricht asupra modului în care Comisia gestionează fondurile UE s-a dovedit a fi un instrument util pentru îmbunătățirea gestionării acestor fonduri și recunoaște eforturile majore întreprinse de Comisie pentru îmbunătățirea gestiunii; cu toate acestea, invită statele membre să dea dovadă de un angajament mai ferm în ceea ce privește ameliorarea modului de cheltuire a fondurilor;

19. subliniază îmbunătățirile realizate după intrarea în vigoare a Tratatului de la Nisa, declarația de asigurare a Curții privind fiabilitatea conturilor și legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente putând fi completată de aprecieri specifice pentru fiecare domeniu major de activitate a Uniunii [în prezent articolul 287 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene];

20. consideră, cu toate acestea, că elaborarea unei singure evaluări anuale globale nu reflectă structura complexă a finanțelor Comunităților Europene; consideră, de asemenea, că emiterea unei evaluări anuale negative timp de 15 exerciții consecutive ar putea avea repercusiuni negative în rândul cetățenilor care nu înțeleg de ce Curtea emite întotdeauna un aviz negativ;

Revizuirea tratatelor: reforma DAS

21. subliniază că, în conformitate cu articolul 48 alineatul (2) din Tratatul UE, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Lisabona, Parlamentul deține un rol mai mare în procedura de revizuire a tratatelor, având drept de inițiativă, adică dreptul de prezenta Consiliului propuneri de modificare a tratatelor, inclusiv a declarației de asigurare;

22. solicită să se reflecteze dacă pe viitor ar fi posibil să se emită declarații separate de asigurare pentru fiecare sector/domeniu de politici și pentru fiecare program multianual, astfel încât să existe o corespondență mai mare între metodologia Curții și natura multianuală și sectorială a finanțelor Comunităților Europene;

23. ia act de faptul că, în mod constant, Comisia a susținut că "natura multianuală" a cheltuielilor vizate înseamnă că cele mai multe erori pot fi detectate și corectate înainte de finalizarea programelor relevante; ia act, de asemenea, de faptul că, în prezent, Curtea consideră că nu există suficiente informații disponibile pentru a susține această afirmație;

Gestiune bugetară

24. își exprimă preocuparea cu privire la faptul că angajamentele bugetare restante (angajamente neutilizate reportate spre a fi utilizate în exercițiile viitoare), în special în cadrul programelor multianuale, au crescut în 2008 cu 16,4 miliarde EUR (11,8 %), ridicându-se la 155,0 miliarde EUR (punctul 3.9 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2008), dar recunoaște că acest lucru este cauzat de întârzierile înregistrate în unele cazuri în etapa de demarare a noilor programe, în timp ce în alte cazuri reflectă un proces deficitar de planificare bugetară; își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că fondurile neutilizate din fiecare exercițiu reprezintă oportunități ratate de aplicare a programelor și politicilor UE;

25. ia act, cu toate acestea, de faptul că, chiar dacă angajamentele bugetare restante pentru creditele diferențiate rămân la un nivel foarte ridicat, depășind totalul creditelor de angajament înscrise în bugetul 2008, Curtea remarcă totodată faptul că majoritatea angajamentelor bugetare restante datează din 2007 și 2008 și, prin urmare, fac parte din cadrul financiar actual (punctul 3.15 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2008);

26. salută faptul că deblocarea automată ar trebui să prevină problemele în actuala perioadă de finanțare, dar este în continuare preocupat de faptul că cea mai mare parte a angajamentelor bugetare restante ("RAL") provin din domeniul "coeziune" și au fost cauzate de lipsa oricărei proceduri de deblocare în perioada 2000-2006;

27. solicită statelor membre să transmită restul documentelor de evaluare a conformității sistemelor de gestiune și control cât mai curând posibil și să se asigure că acestea sunt de o calitate satisfăcătoare pentru a evita alte întârzieri în efectuarea plăților intermediare și o nouă creștere a angajamentelor bugetare restante;

28. invită Comisia să pună la dispoziția Parlamentului o prezentare de ansamblu a sprijinului bugetar acordat, pentru fiecare țară și fond, pentru perioada 2005-2009;

Recuperări

29. constată oarecare îmbunătățiri în ceea ce privește recuperările, dar se declară în continuare preocupat de problemele care subzistă în ceea ce privește distribuirea necorespunzătoare a fondurilor comunitare și calitatea scăzută a informațiilor furnizate cu privire la mecanismul de corecție aplicat la nivel de stat membru; atrage atenția asupra nevoii urgente de a asigura o rată a recuperării de 100 % în ceea ce privește fondurile emise în mod fals;

30. salută informațiile oferite de Comisie cu privire la corecțiile financiare, defalcate pe state membre, până în septembrie 2009, dar este preocupat de existența unei inconsecvențe între anualitatea rapoartelor Curții și datele cumulative furnizate de Comisie, ceea ce face imposibilă o evaluare completă a performanțelor exclusiv pentru exercițiul în cauză (2008);

31. solicită Comisiei să îmbunătățească eficiența și eficacitatea sistemelor de recuperări multianuale, inclusiv la nivelul statelor membre, și să consolideze informațiile privind sumele recuperate și corecțiile financiare pentru a furniza date fiabile și comparabile între diferitele domenii de politici și modalitățile de gestionare a fondurilor; solicită Comisiei să raporteze Parlamentului cu privire la acestea în cadrul notelor care însoțesc conturile anuale pentru a oferi o imagine de ansamblu;

32. solicită Comisiei să prezinte date complete și fiabile cu privire la corecțiile financiare și îndeosebi la recuperări, specificând statul membru în cauză, linia bugetară exactă și exercițiul la care se referă fiecare recuperare în parte [după cum s-a specificat deja în raportul privind descărcarea de gestiune pentru 2006 [11]], orice altă prezentare făcând imposibilă efectuarea unor controale stricte;

33. își reiterează solicitarea adresată Comisiei de a elabora o clasificare anuală defalcată pe fonduri și pe state membre, specificând rata de eroare constatată – cu și fără impactul mecanismelor corective – și să o prezinte Parlamentului într-un mod activ, transparent și ușor accesibil;

34. invită Curtea de Conturi să facă observații pe marginea acestei liste, pe baza propriilor constatări;

Suspendarea plăților

35. evidențiază importanța deciziilor și a măsurilor corective finale în scopul excluderii de la finanțare europeană a cheltuielilor care nu au fost efectuate în conformitate cu legislația UE și își reînnoiește solicitarea de a se preciza linia bugetară exactă și exercițiul la care se referă fiecare recuperare în parte;

36. asigură Comisia de sprijinul său deplin în aplicarea strictă a legislației privind suspendarea plăților și salută acțiunile deja întreprinse pentru a nu transfera fonduri atunci când Comisia nu dispune de o garanție absolută privind fiabilitatea sistemelor de gestiune și control ale statului membru beneficiar al fondurilor în cauză;

37. atrage atenția asupra exemplului Greciei, unde corecțiile financiare semnificative făcute în temeiul unei decizii a Comisiei par să fi condus la performanțe mai bune în unele domenii; invită Comisia să identifice aceste domenii și reamintește că, în ceea ce privește Sistemul integrat de administrare și control IACS, nu a fost furnizată nicio dovadă cu privire la eficiența planului de acțiune creat și implementat de autoritățile elene (punctul 2.5 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2008);

38. consideră că, în ceea ce privește rezervele recurente aferente programelor de cheltuieli ale unui anumit stat membru, suspendarea plăților, ca mijloc de constrângere, va contribui la creșterea interesului statelor membre de a utiliza în mod corect fondurile europene primite;

39. invită Comisia să simplifice regulile și să aplice legislația existentă privind suspendarea plăților atunci când acest lucru este necesar și să informeze Parlamentul, Consiliul și Curtea de Conturi în timp util cu privire la suspendarea plăților și rezultatele acestora;

Sinteze anuale

40. consideră că sintezele anuale ale auditurilor și declarațiilor disponibile pe care statele membre trebuie să le întocmească în conformitate cu AII și cu articolul 53b alineatul (3) din Regulamentul financiar ar trebui să constituie un prim pas către instituirea declarațiilor naționale de gestiune în toate statele membre;

41. salută declarația Conferinței interparlamentare privind creșterea responsabilității statelor membre ale UE față de fondurile Uniunii Europene care a avut loc la Haga, în perioada 28- 29 ianuarie 2010, și care recomandă ca instrumentele de politică națională să fie implementate sau consolidate pentru a contribui la ameliorarea controlului și a gestionării cheltuielilor UE în statele membre și ca instrumentele utilizate pentru gestionarea și asumarea răspunderii în ceea ce privește finanțarea UE, cum ar fi rapoartele anuale, să conțină elementele unui cadru comun al UE pentru a permite comparațiile și identificarea "celor mai bune practici", precum și pentru a face progrese în ceea ce privește declarațiile naționale de gestiune;

42. subliniază necesitatea de a consolida rolul sintezelor anuale în cursul viitoarei revizuiri a Regulamentului financiar, precum și necesitatea de a îmbunătăți calitatea, omogenitatea și comparabilitatea datelor furnizate de statele membre pentru a se asigura valoarea lor adăugată în cadrul controlului asupra fondurilor UE;

43. salută informațiile furnizate Parlamentului de Comisie cu privire la sintezele anuale primite în 2009 și invită Comisia să publice toate sintezele anuale ale tuturor statelor membre în scopul de a amplifica transparența și răspunderea publică; invită Comisia să analizeze, pe baza acestor sinteze, punctele forte și deficiențele sistemului național de administrare și control al fondurilor UE din fiecare stat membru;

44. consideră că este foarte important ca Comisia să prezinte un raport privind calitatea sintezelor anuale în cauză și să confere valoare adăugată procesului identificând problemele comune, soluțiile posibile sau cele mai bune practici, utilizând informațiile în rolul său de supraveghere etc.;

45. consideră că înainte de sfârșitul lui 2010 ar trebui să fie transmisă Parlamentului, Consiliului și Curții o analiză comparativă care să fie publicată ulterior;

46. solicită Comisiei să se asigure că Nota orientativă generală privind sintezele anuale impune tuturor statelor membre o metodologie și o sferă analitică uniforme; ia act de intenția Comisiei de a revizui Nota orientativă, astfel încât să simplifice cerințele de raportare și să ofere orientări mai detaliate privind bunele practici; solicită Comisiei să profite de această ocazie pentru a include în Nota orientativă un cadru pentru declarațiile naționale de gestiune pentru statele membre care decid să le introducă și să își dezvolte abordarea bazată pe stimulente;

Declarații naționale de gestiune

47. salută inițiativele voluntare ale Danemarcei, Țărilor de Jos, Suediei și Regatului Unit de a întocmi declarații naționale de gestiune; constată, cu toate acestea, diferențele majore dintre cele patru inițiative naționale; salută cu entuziasm scrisorile adresate de guvernul suedez și guvernul olandez prin care acestea invită Comisia să elaboreze recomandări privind definirea aspectelor-cheie ale declarațiilor naționale, care ar putea servi, de asemenea, ca sursă valoroasă de informare pentru alte state membre regretă faptul că, în pofida acestor inițiative, majoritatea celorlalte state membre nu au introdus încă astfel de declarații;

48. își reiterează solicitarea de introducere a declarațiilor naționale de gestiune [punctul 32 din rezoluția sa din 23 aprilie 2009 [12] care însoțește decizia privind descărcarea de gestiune pentru 2007];

49. atrage atenția asupra articolului 317 primului paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (fostul articol 274 din Tratatul CE) care prevede în prezent că "Comisia, în cooperare cu statele membre, execută bugetul"; își exprimă convingerea că se vor obține progrese atunci se vor primi declarațiile naționale de gestiune pentru toate fondurile UE care fac obiectul gestiunii repartizate, așa cum a solicitat Parlamentul în ultimele sale cinci rezoluții anuale care însoțesc deciziile privind descărcarea de gestiune;

50. atrage atenția asupra articolului 317 al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, prin care se impun statelor membre anumite obligații de control și audit, încă nedefinite, precum și răspunderile care decurg din acestea; invită Comisia să utilizeze noua formulare de la articolul 317 pentru a introduce cât mai curând posibil declarații naționale de gestiune obligatorii; face totodată trimitere la articolul 291 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, prin care se conferă Comisiei noi instrumente pentru o aplicare în condiții unitare a actelor obligatorii din punct de vedere juridic ale Uniunii;

51. solicită Comisiei să propună, în cadrul revizuirii Regulamentului financiar, ca statele membre să aibă obligația de a emite declarații naționale de gestiune semnate la un nivel politic adecvat și certificate de organismul suprem de control la nivel național, ca mijloc de descărcare administrativă și pentru îmbunătățirea administrării fondurilor care fac obiectul gestiunii repartizate;

52. solicită ca, în conformitate cu articolul 287 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, să se intensifice cooperarea dintre organismele naționale de control și Curte în ceea ce privește controlul gestiunii repartizate;

53. propune ca, în calitatea lor de auditori externi independenți și cu respectarea standardelor internaționale de audit, organismele naționale de audit să emită certificate naționale de audit pentru gestionarea fondurilor UE; invită Comisia să analizeze posibilitatea de a modifica și adapta calendarul procedurii de descărcare de gestiune în scopul de a permite auditarea la timp a declarațiilor naționale de gestiune de către auditorii (naționali) externi;

54. este profund îngrijorat de manipularea dovedită a statisticilor financiare și de evaziunea fiscală din Grecia; ia act de corupția generalizată de la nivelul întregii administrații din sectorul public, inclusiv în ceea ce privește achizițiile publice, după cum a recunoscut prim-ministrul Greciei; atrage atenția asupra efectelor grave în materie de costuri pe care acest lucru îl are asupra bugetului Greciei; invită Comisia să acorde prioritate investigării circumstanțelor în care i s-au furnizat și a acceptat date macroeconomice false în decursul unei perioade atât de lungi;

Sistemul de control intern al Comisiei

Planul de acțiune pentru instituirea unui cadru integrat de control intern

55. își exprimă preocuparea cu privire la critica repetată adusă de Curtea de Conturi referitoare la calitatea neadecvată a controalelor din statele membre și consideră că posibilitatea ca statele membre să aplice standarde diferite de control dăunează imaginii UE;

56. în pofida îmbunătățirilor treptate înregistrate în ceea ce privește DAS începând din 2003 (în 2008, 56 % din totalul cheltuielilor au primit avize de audit pozitive din partea Curții, față de doar 6 % din cheltuieli în 2003), este în continuare îngrijorat de evaluarea Curții, conform căreia nu este încă posibil să se stabilească dacă planul de acțiune a avut un impact măsurabil asupra sistemelor de supraveghere și de control, iar Comisia nu este în măsură să demonstreze că măsurile pe care le-a adoptat pentru a ameliora sistemele de supraveghere și de control au fost eficiente în atenuarea riscurilor de eroare în anumite domenii ale bugetului (punctele 2.28 și 2.33 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2008);

57. solicită Comisiei să prezinte în continuare evaluări periodice ale sistemului integrat de control intern și solicită o expunere și mai detaliată și mai explicită – în rapoartele anuale de activitate și în raportul de sinteză – asupra funcționării sistemelor de gestiune repartizată ale serviciilor Comisiei și ale statelor membre, astfel cum a procedat deja Direcția Generală Politică Regională în raportul anual de activitate;

Analiza echilibrului existent dintre cheltuielile operaționale și costul sistemului de control al fondurilor UE

58. atrage atenția, în acest context, asupra importanței acțiunii 10 din planul de acțiune menționat anterior, care vizează efectuarea unei "analize a costurilor controalelor", având în vedere că "trebuie să se ajungă la un echilibru adecvat între costurile și beneficiile controalelor";

59. solicită Comisiei să realizeze în 2010 o evaluare completă și mai cuprinzătoare a resurselor consacrate sistemelor de control din domeniul cercetării, energiei, transportului, dezvoltării rurale, ajutorului extern și cheltuielilor administrative, așa cum a solicitat Parlamentul în rezoluțiile sale anterioare care însoțeau deciziile de descărcare de gestiune;

60. consideră că această evaluare va fi un instrument esențial pentru a determina ce îmbunătățiri viitoare se pot realiza și cu ce costuri, așa cum a recomandat Curtea în Raportul său anual privind exercițiul financiar 2008 [punctul 2.35 litera (a)], precum și pentru a înregistra progrese privind riscul de eroare admisibil;

Risc de eroare admisibil

61. ia act de Comunicarea susmenționată a Comisiei din 16 decembrie 2008 pentru o interpretare uniformă a conceptului de risc de eroare admisibil ca bază metodologică solidă pentru o analiză economică a nivelurilor acceptabile de risc; își reiterează îndoielile legate de datele furnizate de statele membre cu privire la costurile de control și invită Comisia să actualizeze și să finalizeze datele menționate în comunicare; invită Comisia să analizeze toate punctele slabe și deficiențele identificate de Curtea de Conturi și subliniază următoarele:

- definiția unui posibil risc de eroare admisibil este doar unul dintre diferitele elemente care trebuie analizate pentru a îmbunătăți gestiunea financiară în Uniunea Europeană; celelalte elemente sunt: (1) o mai bună utilizare a actualelor sistemele de control; (2) o creștere a costurilor de control care în general sunt foarte scăzute, (3) simplificare și (4) concentrare;

- în prezent, calitatea informațiilor furnizate de statele membre nu este suficientă pentru a constitui baza de stabilire și aprobare a unui risc de eroare admisibil;

- nu se cunoaște poziția Consiliului în această problemă;

62. invită Comisia să furnizeze o analiză detaliată a deficiențelor și punctelor slabe identificate de Curtea de Conturi [13], îndeosebi în ceea ce privește calitatea informațiilor disponibile provenind de la statele membre;

63. reamintește acțiunea 4 din planul de acțiune menționat anterior, care, conform recomandărilor Parlamentului, propune lansarea unui "dialog interinstituțional cu privire la riscurile care pot fi tolerate în operațiunile subiacente"; constată totuși că punerea în aplicare a acestei acțiuni de-abia a început;

64. consideră, așadar, că, în conformitate cu principiile proporționalității și rentabilității sistemelor de control, Comisia ar trebui să evalueze relația dintre resursele disponibile pentru fiecare politică, pe de o parte, și proporția de resurse alocate sistemelor de control pe domenii de cheltuieli, pe de altă parte;

65. solicită Comisiei să identifice domeniile foarte sensibile din punct de vedere politic (care implică un grad ridicat de "risc pentru reputația instituțiilor") în care ar trebui să se adopte o abordare calitativă (mai curând decât una economică) a ratelor de eroare;

66. consideră că valoarea fondurilor Uniunii aflate în pericol din cauza erorilor ar trebui, de asemenea, să fie luată în considerare atunci când se stabilește rata de eroare admisibilă;

67. consideră totodată că raportul costuri-beneficii care există între resursele utilizate în activitățile de control și rezultatele acestor controale ar trebui să reprezinte un element fundamental pe care Curtea de Conturi să îl ia în considerare la emiterea DAS;

68. regretă că se investește mai multă energie de către Comisie pentru a convinge Parlamentul de necesitatea de a introduce un "risc de eroare admisibil" decât pentru a convinge statele membre de necesitatea declarațiilor naționale de gestiune obligatorii;

Simplificare

69. subliniază că sistemele de control reflectă complexitatea normelor și reglementărilor existente la diferitele niveluri care uneori se suprapun; îndeamnă, așadar, Comisia să accelereze procesul de simplificare, implicând în același timp pe deplin Parlamentul și solicită statelor membre și regiunilor să depună eforturi corespunzătoare în acest scop;

Dezbatere interinstituțională asupra sistemului actual al procedurii de descărcare de gestiune

70. solicită Comisiei să organizeze o dezbatere interinstituțională la cel mai înalt nivel, la care să participe, într-o fază inițială, reprezentanți ai Consiliului, ai Comisiei, ai Curții de Conturi și ai Parlamentului, urmată de o a doua fază, la care să participe reprezentanți ai statelor membre, ai parlamentelor naționale și ai instituțiilor supreme de audit pentru a iniția o dezbatere generală asupra sistemului actual al procedurii de descărcare de gestiune;

71. propune să se acorde Comisiei, în cursul viitoarei proceduri bugetare, resursele financiare necesare pentru a organiza această dezbatere;

Responsabilitatea politică și administrativă a Comisiei

Rapoarte anuale de activitate

72. regretă faptul că, în Raportul anual privind exercițiul financiar 2008, Curtea subliniază încă o dată că unele dintre rapoartele anuale de activitate conțin încă probe insuficiente pentru emiterea DAS; invită Curtea de Conturi să includă în diferitele capitole ale Raportului anual o analiză detaliată a rapoartelor de activitate anuale corespunzătoare;

73. se declară preocupat de faptul că Curtea continuă să constate deficiențe în funcționarea sistemelor de supraveghere și control și la nivelul rezervelor relevante exprimate cu privire la asigurările furnizate în declarațiile directorilor generali ai Comisiei, în special în privința impactului pe care îl au asupra asigurării privind legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente, și le reamintește statelor membre și Comisiei responsabilitățile ce le revin în acest domeniu;

Transparență și etică

74. insistă asupra faptului că publicul trebuie să aibă acces la informațiile privind toți membrii grupurilor de experți și ai grupurilor de lucru care colaborează cu Comisia, precum și la informațiile privind beneficiarii fondurilor UE;

75. insistă asupra responsabilității Comisiei de a se asigura că datele furnizate cu privire la beneficiarii fondurilor UE sunt complete, consultabile și comparabile, inclusiv de a pune la dispoziție detalii privind beneficiarii și proiectele acestora;

76. salută faptul că informațiile privind beneficiarii fondurilor UE vor fi publicate pe scară mai largă și pe un site internet ușor accesibil și ușor de utilizat și solicită să se standardizeze structura și prezentarea site-urilor naționale, regionale și internaționale care pot fi accesate printr-un portal central;

77. subliniază încă o dată necesitatea de a revizui actualul Cod de conduită aplicabil membrilor Comisiei pentru a elimina deficiențe precum: (a) absența oricărei definiții a termenului "conflict de interese"; (b) absența prevederilor privind procedura de urmat în cazul apariției unui conflict de interese; (c) lipsa clarității privind acceptarea de cadouri și ospitalitate și (d) absența oricărui organism desemnat să analizeze plângerile, precum și să îl scutească pe președinte de îndatorirea (eventuală) de a se autoevalua;

78. se așteaptă ca Comisia să demareze procesul de consultare a Parlamentului privind revizuirea actualului Cod de conduită aplicabil membrilor Comisiei în conformitate cu înțelegerea la care s-a ajuns la 27 ianuarie 2010 între președintele José Manuel Barroso și Grupul de lucru al Parlamentului European privind revizuirea Acordului-cadru dintre Parlament și Comisie și ca aceasta să adopte versiunea revizuită a Codului de conduită aplicabil membrilor Comisiei până cel târziu în august 2010, remarcând, însă, că ar fi trebuit ca această revizuire să fie făcută înaintea numirii noii Comisii;

79. reamintește importanța asigurării unei transparențe și a unei publicități complete cu privire la personalul care își desfășoară activitatea în cabinetele membrilor Comisiei și care nu este recrutat în conformitate cu Statutul funcționarilor;

80. reamintește, de asemenea, că în Codul de conduită obligatoriu al membrilor Comisiei ar trebui să se prevadă normele etice necesare și principiile directoare pe care aceștia sunt obligați să le respecte în exercitarea mandatului lor, în special la numirea colaboratorilor lor, îndeosebi în cabinetele lor;

81. solicită Comisiei să se asigure că toții membrii personalului sunt formați în mod corespunzător și informați pe deplin cu privire la drepturile și obligațiile ce le revin în temeiul articolelor 22a și 22b din Statutul funcționarilor;

Guvernanța și reforma administrativă

82. constată o ușoară scădere (de la 31,8 % în 2007 la 30,9 % în 2009) a nivelului personalului cu "funcții de asistență administrativă și coordonare", care reprezintă numai o parte din costurile generale; reamintește solicitările sale anterioare privind adoptarea de măsuri pentru a atinge un procent de 20 % în acest domeniu (punctul 217 din rezoluția sa menționată anterior din 23 aprilie 2009);

83. îndeamnă Comisia să prezinte, împreună cu documentele pregătitoare referitoare la bugetul 2011 (anterior, documente de lucru privind proiectul preliminar de buget), o schemă de personal care să includă o reducere de 3 % în acest sector, ca un prim pas către atingerea nivelului de 20 % până la sfârșitul mandatului Comisiei Barroso II;

84. invită Comisia ca, în perioada premergătoare revizuirii Statutului funcționarilor și a Regimului aplicabil celorlalți agenți, să elaboreze și să prezinte metode alternative pentru ajustarea salarizării funcționarilor și a celorlalți agenți pornind de la un temei juridic adecvat și pe o bază actuarială; consideră că acest lucru ar trebui să conducă la o bază mai largă de calcul pentru ajustarea anuală și la o ajustare mai rapidă a salarizării, reflectând astfel cu o mai mare acuratețe evoluțiile economice generale din statele membre;

85. invită Comisia să evalueze eficiența încadrării candidaților în niveluri de salarizare de bază doar în funcție de adecvarea lor și să înainteze propuneri de încadrare a personalului calificat în niveluri de salarizare mai ridicate; se așteaptă, de asemenea, ca evaluarea să cuprindă și un raport privind utilizarea concretă a membrilor cabinetelor după eliberarea din funcție și condițiile pe care trebuiau să le îndeplinească la intrarea în funcție;

86. invită Comisia să-și exprime poziția cu privire la gradul în care au fost realizate economiile vizate în Statutul funcționarilor din 2004, în special în ceea ce privește creșterea contribuțiilor funcționarilor și ale celorlalți agenți în domeniile îngrijirii medicale și pensiilor;

87. propune Comisiei să împartă atribuțiile ierarhice între persoanele cu responsabilități contabile și cele responsabile cu transferul fondurilor în aplicarea normelor obișnuite de securitate pentru controlul intern al gestiunii trezoreriei;

Gestionarea agențiilor

88. reamintește solicitarea sa (punctele 254 și 255 din rezoluția sa menționată anterior din 23 aprilie 2009) referitoare la elaborarea și punerea în aplicare a unui sistem de gestionare generală a "agențiilor de reglementare", precum și la introducerea unui sistem eficient de monitorizare pentru agențiile Uniunii;

89. în acest sens subliniază că, în ciuda statutului de independență juridică al anumitor agenții, Comisia rămâne responsabilă pentru execuția bugetului [în conformitate cu articolul 317 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, articolele 54, 55 și 185 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 și articolul 37 și articolul 41 alineatul (2) din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002];

Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF)

90. este preocupat de numărul investigațiilor cu o durată mai mare de nouă luni și de nivelul scăzut al preluării cazurilor investigate de OLAF de către instanțele naționale și consideră că ar trebui realizată o evaluare a resurselor de personal ale OLAF pentru a stabili dacă un nivel mai ridicat de personal ar putea determina îmbunătățiri în aceste două domenii;

91. salută măsurile întreprinse de noua Comisie la 15 ianuarie 2010 pentru a debloca discuțiile în cadrul Consiliului cu privire la reforma OLAF și pentru a prezenta, cel târziu în iulie 2010, "documentul de reflecție" al Comisiei promis și îndelung așteptat, ca bază de negocieri în Consiliu;

92. reamintește că este important să fie luată în considerare poziția Parlamentului adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2008 privind propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) [14] și dorește să sublinieze încă o dată faptul că, pentru o poziție solidă a OLAF pe viitor, acesta ar trebui să rămână în cadrul Comisiei, păstrându-și în același timp independența; reamintește că articolul 317 din Tratatul privind Funcționarea Uniunii Europene prevede o responsabilitate mai mare acordată statelor membre, venind astfel în sprijinul solicitărilor permanente ale Parlamentului pentru o cooperare mai bună a statelor membre cu OLAF;

93. dorește să i se transmită în timp util propunerea de instituire a unui Parchet European (EPPO), astfel cum este prevăzut la articolul 86 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; dorește să fie implicat în discuțiile pe tema instituirii EPPO;

94. solicită Comisiei să prezinte, în regim de urgență, "documentul de reflecție" al Comisiei promis și îndelung așteptat, și reafirmă importanța poziției în primă lectură a Parlamentului în această privință, din 20 noiembrie 2008, menționată anterior; dorește să sublinieze încă o dată faptul că, pentru a garanta pe viitor o poziție solidă a OLAF, acesta ar trebui să rămână în cadrul Comisiei, păstrându-și în același timp independența; subliniază propunerea sa privind postul de director general al OLAF, astfel cum este formulată în poziția Parlamentului, și solicită numirea extrem de rapidă a candidatului admis; consideră că întreaga procedură de selecție trebuie să se desfășoare într-un cadru interinstituțional care respectă pe deplin prerogativele Parlamentului;

95. își reiterează opinia că procedura de numire a unui director general interimar al OLAF trebuie, mutatis mutandis, să respecte normele prevăzute în actul prin care se stabilește temeiul juridic al OLAF, și anume articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 mai 1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) [15]; deplânge aplicarea generală de către Comisie a Statutului funcționarilor și își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că poziția Comisiei poate afecta eficacitatea OLAF;

ASPECTE SECTORIALE

Venituri

96. salută faptul că, în ansamblu, Curtea a considerat că declarațiile statelor membre privind resursele proprii tradiționale transmise Comisiei au fost fiabile și lipsite de erori semnificative și, în plus, faptul că resursele proprii bazate pe TVA și pe VNB au fost calculate și colectate corect și incluse în mod adecvat în conturile Comunității de către Comisie;

97. ia act, cu profundă îngrijorare, de raportul Comisiei privind statisticile referitoare la datoria și deficitul guvernului grec [COM(2010) 1], care ridică întrebări grave legate de fiabilitatea informațiilor furnizate de autoritățile elene; invită Comisia să stabilească prin anchete proprii validitatea informațiilor furnizate în 2008 și să confirme regularitatea și legalitatea calculului și contribuției resurselor proprii puse la dispoziție;

98. solicită Comisiei să-și prezinte planurile privind abordarea viitoare a operațiunilor cu administrația elenă; subliniază că personalul implicat în gestionarea fondurilor europene trebuie să fie scutit de măsurile așteptate de reducere a costurilor pentru a garanta astfel menținerea și integritatea structurilor de gestiune;

99. constată, cu toate acestea, în ceea ce privește resursele proprii bazate pe TVA, că rezervele datând chiar din 1989 există în continuare și invită Comisia, în cooperare cu statele membre, să își continue eforturile de a asigura ridicarea rezervelor în termene rezonabile;

100. solicită Comisiei, cu privire la resursele proprii bazate pe VNB, să dea curs recomandării formulate de Curte la punctul 4.36 din Raportul său anual privind exercițiul financiar 2008 și să comunice Parlamentului detalii cu privire la progresele înregistrate în aplicarea verificării directe și în evaluarea sistemelor de supraveghere și control ale institutelor naționale de statistică din statele membre;

Politica agricolă comună

101. salută evaluarea pozitivă a Curții, pe baza activității sale de audit, conform căreia, cu excepția politicii de dezvoltare rurală, plățile efectuate pentru grupul de politici agricultură și resurse naturale în cursul exercițiului financiar care s-a încheiat la 31 decembrie 2008 nu au fost afectate de erori semnificative; constată cu satisfacție că rata de eroare medie în cadrul UE 27 este inferioară pragului de 2 % acceptat de Curte;

102. ia act cu îngrijorare de diferența importantă între statele membre în ceea ce privește ratele de eroare constatate la fața locului în punerea în aplicare a ajutoarelor pe suprafață (0,20 % în Franța, 0,24 % în Regatul Unit, 0,3 % în Germania, 3,70 % în Grecia, 12,57 % în România și aproximativ 6 % în Bulgaria) și insistă asupra necesității de a nu periclita credibilitatea globală a sistemului; solicită adoptarea de măsuri urgente, bine direcționate, care să aibă drept rezultat atât descărcarea administrativă pentru statele membre cu nivelul cel mai înalt de performanță, cât și contramăsuri eficiente;

103. regretă constatarea Curții privind cheltuielile efectuate pentru dezvoltarea rurală, care sunt încă afectate de o rată ridicată de eroare, deși rata estimată de eroare a fost mai scăzută decât în anii anteriori;

104. salută evaluarea Comisiei privind calitatea declarațiilor și a situațiilor rezumative anuale prezentate de către statele membre pentru cheltuielile din domeniul agriculturii, care concluziona că, în 2008, majoritatea statelor membre și-au respectat obligațiile juridice și, în general, s-au conformat orientărilor Comisiei;

105. reamintește, ca și în anii anteriori, că IACS este în general un sistem de control eficace pentru limitarea riscului de eroare sau de cheltuieli neconforme, dar regretă totuși faptul că Curtea a depistat deficiențe semnificative la agențiile de plată selecționate din trei state membre: Bulgaria, România și Regatul Unit (Scoția) (punctul 5.32 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2008); recunoaște, cu toate acestea, că s-au luat măsuri pentru a remedia aceste deficiențe;

106. solicită, în contextul planurilor de dezvoltare rurală, simplificarea normelor complexe și definiții mai precise ale criteriilor de eligibilitate, în special în cazul sistemelor pentru agromediu, în primul rând la nivelul Comisiei, dar și la nivel național și solicită, de asemenea, să se ofere instrucțiuni și orientări mai cuprinzătoare și mai clare tuturor părților interesate și să se organizeze acțiuni de formare;

107. regretă faptul că sistemul de identificare a parcelelor agricole (SIPA) aplicat de către autoritățile naționale continuă să fie incorect în anumite state membre în care Curtea a semnalat deficiențe semnificative (în Bulgaria, Spania, Polonia și Regatul Unit); constată că la nivel național au fost adoptate măsuri diferite pentru a remedia aceste deficiențe;

108. își exprimă, de asemenea, îngrijorarea cu privire la erorile care au afectat cheltuielile din Programul SAPARD în Bulgaria și România, determinând Direcția Generală Agricultură să includă o rezervă în raportul său anual de activitate; ia act de planurile de acțiune deja existente ca răspuns la recomandările Comisiei;

109. subliniază importanța unor operațiuni de audit ex post prompte și aprofundate în vederea depistării cheltuielilor neeligibile și/sau a documentelor justificative neadecvate, pentru a permite efectuarea corecțiilor necesare;

110. își exprimă preocuparea față de deficiențele identificate de către Curte cu privire la definirea de către statele membre a condițiilor necesare pentru menținerea terenurilor agricole în bune condiții agricole și de mediu ("BCAM"), în sensul în care se efectuează plăți pe baza sistemului SPU sau SPUS în favoarea anumitor beneficiari, fără ca aceștia să ia vreo măsură în privința terenurilor în cauză (punctul 5.49 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2008);

111. consideră că aceste deficiențe, inclusiv problema beneficiarilor care nu pot fi definiți ca fiind "fermieri", astfel cum au fost semnalate de Curte în Raportul anual privind exercițiul financiar 2008, ar trebui soluționate de Comisie pentru a oferi un nivel mai ridicat de asigurare în ceea ce privește activitatea organismelor de certificare;

112. ia act de concluziile Curții și, prin urmare, îndeamnă Comisia să îmbunătățească controalele în statele membre care nu au respectat legislația comunitară atunci când au alocat drepturile, depășind limitele stabilite prin regulamente;

113. constată că, în cazul unui sfert dintre agențiile de plată, Comisia a observat că există deficiențe în ceea ce privește conturile de debitori și a propus corecții financiare în valoare de aproximativ 25,3 milioane EUR; ia act, în continuare, de faptul că aceste corecții reprezintă în jur de 1,95 % din cele 1295 milioane EUR care trebuie recuperate la sfârșitul exercițiului financiar 2008; subliniază că, deși se situează cu puțin sub pragul de semnificație de 2 %, corecțiile acestea indică faptul că există un risc de eroare semnificativă, la nivel global, în conturile de debitori;

114. solicită Comisiei să realizeze o monitorizare atentă pentru a se asigura că aceste creanțe sunt exacte și sunt imputate corect bugetului comunitar;

Coeziune

115. constată că plățile intermediare pentru perioada 2007-2013, efectuate în 2008, reprezintă doar 32 % din cheltuieli și că observațiile Curții de Conturi se referă îndeosebi la cheltuielile din perioada de programare 2000-2006, care au reprezentat 68 % din plățile pentru politica de coeziune în exercițiul 2008; constată, prin urmare, că efectele consolidării cadrului juridic pentru perioada 2007-2013 și ale măsurilor de simplificare adoptate în 2008 și 2009 nu pot fi încă vizibile;

116. subliniază prioritatea absolută de reducere suplimentară a ratelor globale de eroare, care au rămas ridicate în acest domeniu de cheltuieli în 2008, și de ameliorare a sistemului de supraveghere al Comisiei și a sistemului de recuperări;

117. își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că erorile din domeniul finanțării politicii de coeziune arată că cel puțin 11 % din suma totală rambursată nu ar fi trebuit să fie plătită, nicio îmbunătățire nefiind înregistrată în 2007; regretă că recuperările și corecțiile financiare sunt doar parțial funcționale; constată că, pentru perioada de programare 2000-2006, au fost făcute următoarele corecții financiare: Spania, 1535,07 milioane EUR; Grecia, 881,24 milioane EUR; Italia, 693,90 milioane EUR; Franța, 248,48 milioane EUR; Regatul Unit, 155,94 milioane EUR; Portugalia, 128,24 milioane EUR; Polonia, 88,99 milioane EUR; Ungaria, 40,62 milioane EUR; Republica Slovacia, 39,16 milioane EUR; Irlanda, 25,55 milioane EUR; Germania 19,33 milioane EUR; Suedia 11,30 milioane EUR;

118. ia act cu îngrijorare de dificultățile întâmpinate de autoritățile statelor membre atât în ceea ce privește transpunerea cerințelor în materie de reglementare 2007-2013 (cum ar fi chestiunile de incompatibilitate dintre UE și autoritățile naționale, întârzieri în stabilirea normelor, norme neclare), cât și în ceea ce privește stabilirea de noi sisteme de gestionare și control (atribuirea sarcinilor pentru noile instituții, și anume autoritățile de gestiune, certificare și audit);

119. regretă faptul că sistemul de sancțiuni aplicabile statelor membre care înregistrează rate mari de eroare și primesc cote mari din fonduri este ineficient deoarece statele membre plătesc doar între 3 % și 5 % din creditele totale sub formă de recuperări; este preocupat de faptul că această sumă este mai mică decât costul de menținere a sistemelor de control adecvate, devenind astfel un stimulent negativ;

120. își reiterează solicitarea privind o simplificare suplimentară a normelor propuse de Comisie și, în același timp, privind introducerea de controale mai eficiente la nivel național și la nivelul UE, în scopul punerii în aplicare eficiente a fondurilor structurale și de coeziune; este de părere că o evaluare obiectivă a efectelor măsurilor de simplificare introduse în 2008-2009 este esențială și invită Comisia să realizeze această evaluare până la sfârșitul exercițiului 2010;

121. ia act de îngrijorarea manifestată de Curtea de Conturi cu privire la dificultățile cu care s-a confruntat în a oferi, printr-un simplu raport anual, o imagine definitivă și imuabilă a realității schimbătoare și progresive a bugetului aferent politicii de coeziune care se bazează pe un calendar multianual dinamic în cadrul căruia procentajele finale de erori și nereguli generează anumite consecințe, la fel ca și sumele efective supuse recuperării, toate acestea putând fi controlate doar într-o etapă ulterioară (Comisia tocmai a încheiat exercițiul 1994-1999); solicită în acest sens Comisiei să prezinte, pe lângă planul de acțiune în vigoare și în cooperare cu Curtea de Conturi, o propunere de soluționare a acestor dificultăți ce rezultă din decalajul existent între cadrul bugetar multianual și sistemul de control anual; consideră că o astfel de propunere ar fi, de asemenea, utilă pentru a garanta un control mai eficace asupra marilor proiecte europene, precum Galileo;

122. ia act de faptul că planul de acțiune menit să întărească rolul de supraveghere al Comisiei din cadrul gestiunii repartizate a acțiunilor structurale, prezentat în 2008, nu a fost pus în aplicare pe deplin în 2008 și nu ar fi soluționat principala problemă, și anume aceea a complexității excesive a normelor, la care se adaugă cerințele de execuție, care diferă de la un stat membru la altul și uneori chiar și între diferite regiuni; solicită Comisiei să pună în timp util traducerile orientărilor la dispoziția autorităților statelor membre; subliniază, în plus, că impactul său nu poate fi evaluat, deoarece erorile comise în exercițiile precedente afectează în continuare cheltuielile rambursate de Comisie, acest lucru fiind în mod just semnalat de către Curte în Raportul său anual privind exercițiul financiar 2008 (punctul 6.34);

123. consideră că, în pofida ameliorării sensibile a sistemelor de gestiune și control introduse prin planul de acțiune din 2008, care a consolidat rolul de supraveghere al Comisiei în cadrul acțiunilor structurale, observația Comisiei potrivit căreia numai 31 % dintre sisteme funcționează bine și că peste 60 % necesită îmbunătățiri nu este satisfăcătoare; prin urmare, invită statele membre, autoritățile regionale și autoritățile de gestionare responsabile să colaboreze strâns cu Comisia în efortul de a inversa aceste statistici;

124. ia act cu satisfacție de rezultatul auditului, care indică o rată preliminară de eroare de 5 %, reflectând astfel efectele pozitive ale simplificării introduse pentru perioada de programare 2007-2013;

125. observă că planul de acțiune al Comisiei i-a permis acesteia să ia măsuri conforme cu toate recomandările Curții de Conturi; salută acțiunile de formare și orientare întreprinse de Comisie și destinate autorităților responsabile cu punerea în aplicare a programelor cu scopul de a îmbunătăți funcționarea sistemului de gestiune repartizată aplicat cheltuielilor aferente politicii de coeziune; încurajează Comisia să își intensifice eforturile, oferind orientări statelor membre și încurajându-le să consolideze procedurile de recuperare și de raportare;

126. ia act de observația Curții de Conturi potrivit căreia proporția proiectelor din eșantionul statistic reprezentativ care au prezentat erori a fost de 43 %, iar în cazul unui număr mare dintre acestea au existat rambursări necuvenite; consideră totuși că această observație trebuie atenuată de afirmația Comisiei conform căreia aceasta era deja la curent cu existența unor deficiențe în cinci din cele șase programe în cauză și a luat măsurile corective necesare; ia act de a doua afirmație a Comisiei, susținută de observația Curții de Conturi de la punctul 6.20 din Raportul său anual, și anume că 58 % dintre erori sunt erori de conformitate și nu ar fi avut nici un efect asupra rambursării cheltuielilor;

127. constată că încălcarea normelor privind achizițiile publice reprezintă una dintre cauzele cele mai frecvente ale neregulilor; invită Comisia să verifice cauzele acestei lipse de conformitate cu normele respective; salută, în acest context, constatările Curții de Conturi și inițiativele Comisiei de simplificare a gestiunii fondurilor structurale și consideră că aceste inițiative vor contribui la reducerea numărului de erori;

128. încurajează Comisia să prezinte până cel târziu în 2011 o propunere privind riscul de eroare admisibil în domeniul politicii de coeziune, care a reprezentat domeniul cel mai afectat de erori;

129. invită Comisia să efectueze de urgență o analiză inițială cu privire la raportul costuri-beneficii existent între resursele alocate activităților de control în cadrul DG REGIO și DG EMPL și rezultatele obținute în urma acestor controale;

130. ia act de faptul că primele efecte pozitive ale cadrului juridic și de control consolidat, precum și ale planului de acțiune al Comisiei asupra ratei de eroare din perioada de programare 2007-2013 vor fi vizibile probabil abia de la sfârșitul exercițiului 2010;

131. este preocupat de faptul că, în contextul încheierii perioadei de programare 2000-2006, este posibil ca autoritățile naționale, fiind supuse presiunii de a absorbi toate fondurile angajate, să fi prezentat un număr tot mai ridicat de proiecte neprevăzute; subliniază necesitatea de a garanta că această situație nu se va repeta pe parcursul perioadei de programare actuale și invită Comisia să aplice cu strictețe măsuri corective și disuasive (suspendarea plăților și corecții financiare) împotriva statelor membre, dacă este cazul;

132. regretă, în acest context, debutul lent al programelor incluse în perioada de programare 2007-2013, cauzat de transmiterea cu întârziere de către statele membre a rapoartelor de evaluare a conformității și a strategiilor de audit; împărtășește opinia Curții și își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că această întârziere ar putea spori probabilitatea ca sistemele de control să nu fie în măsură să depisteze și să împiedice erorile în timpul etapei de demarare a noilor programe; solicită încă o dată Comisiei să își îndeplinească rolul de supraveghere cu o rigoare maximă;

133. solicită Comisiei să identifice și să promoveze cele mai bune practici în statele membre pentru a permite o majorare a absorbției fondurilor și o îmbunătățire a fluxurilor de numerar ale beneficiarului prin modificarea și simplificarea regulamentelor de implementare a fondurilor structurale la nivel național;

134. ia act de observația Curții de Conturi potrivit căreia, pentru perioada de programare 2007-2013, au fost consolidate dispozițiile referitoare la control și au fost clarificate responsabilitățile Comisiei și, respectiv, ale statelor membre; în acest context, apreciază valoarea adăugată a autorității de audit stabilite pentru fiecare program și împărtășește așteptarea Comisiei ca raportul anual de control și avizul comunicat de autoritatea de audit să sporească asigurarea furnizată de sistemele de control naționale;

135. solicită Comisiei să îi ofere, în viitorul său raport de sinteză și în rapoartele anuale de activitate ale direcțiilor sale generale, informații clare care să permită identificarea statelor membre ale căror sisteme de control sunt cel mai puțin eficiente și să întocmească un clasament anual al statelor membre pentru fiecare fond; în plus, invită Curtea de Conturi să întocmească aceeași listă în funcție de auditurile sale;

136. atrage atenția asupra observației Curții, similară celei emise pentru exercițiul 2007, conform căreia sfera și amploarea rezervelor din rapoartele anuale de activitate nu reflectă într-o măsură suficientă gravitatea problemelor existente în ceea ce privește neregulile și sistemele de control ineficiente; consideră, așadar, că abordarea direcțiilor generale ar trebui să fie mai prudentă și, prin urmare, sfera de cuprindere a rezervelor ar trebui să se extindă;

137. atrage atenția asupra caracterului specific al cheltuielilor aferente politicii de coeziune care rezultă din sistemul de gestiune multianual și subliniază că corecțiile financiare sunt efectuate în exercițiile ulterioare și, de asemenea, la încheierea perioadei de programare, ceea ce permite Comisiei, la modul general, să detecteze și să corecteze numeroase nereguli;

138. salută rapoartele trimestriale pe care Comisia le prezintă în ceea ce privește corecțiile financiare, precum și creșterea frecvenței corecțiilor financiare ale Comisiei în 2008 și 2009; regretă totuși faptul că sistemul de corecții financiare are un efect disuasiv scăzut asupra statelor membre, întrucât orice cheltuieli ineligibile identificate de Comisie sau de Curte pot fi substituite cu alte cheltuieli eligibile de către statele membre; consideră că Comisia ar trebui să se asigure că pe viitor doar neregulile identificate chiar de statele membre pot fi înlocuite cu alte cheltuieli fără pierderi de fonduri pentru statul membru în cauză;

139. regretă calitatea slabă a informării Comisiei de către anumite state membre cu privire la recuperări și la corecții financiare, ceea ce limitează utilitatea și integralitatea rapoartelor trimestriale prezentate de Comisie Parlamentului; invită Comisia să adopte măsuri suplimentare pentru a se asigura că statele membre își îndeplinesc obligațiile, verificând și evaluând în mod riguros fiabilitatea și integralitatea datelor raportate și așteaptă cu interes să primească noua notă orientativă destinată autorităților de certificare, inclusiv recomandările Comisiei privind ameliorarea procedurilor de raportare; solicită Comisiei să identifice, în viitorul său raport de sinteză, statele membre care nu se conformează pe deplin cerințelor de raportare;

140. ia act de faptul că numărul de nereguli pe care statele membre l-au raportat OLAF în cursul exercițiului 2008 prezintă variații semnificative: Italia 802, Spania 488, Regatul Unit 483, Portugalia 403, Germania 372, Polonia 329, Olanda 262, Suedia 146, Franța 98, Grecia 96, Republica Cehă 80, Republica Slovacia 62, Ungaria 39, Austria 37, Belgia 35, Estonia 28, Finlanda 28, Lituania 26, Letonia 22, Slovenia 13, Cipru 4, Bulgaria 4, Irlanda 2, Malta 1, România 0; este îngrijorat de faptul că acest lucru ar putea avea ca rezultat scăderea coerenței sistemului de raportare;

141. constată că nu a fost comunicat Comisiei niciun caz de fraudă în legătură cu proiectele auditate și subliniază că rata de eroare menționată în raportul Curții de Conturi nu vizează neapărat fraude;

142. solicită Comisiei să monitorizeze în permanență plauzibilitatea datelor raportate și să verifice, pe baza propriilor anchete, eficiența sistemelor de raportare, în cazurile în care numărul de nereguli raportate pare să fie excesiv de scăzut;

143. invită Comisia să furnizeze informații detaliate referitoare la cifrele legate de aplicarea și sistemele de distribuție pentru plățile efectuate de către autoritățile elene din Fondul de solidaritate al Uniunii Europene, ca urmare a incendiilor forestiere devastatoare; invită Comisia să furnizeze informații cu privire la controalele efectuate ex post și la rezultatele acestora;

144. salută decizia Curții de Conturi de a include în programul său anual de lucru pe 2010 auditurile asupra FSE și FEDER în domeniile turismului, formării profesionale a femeilor și aprovizionării cu apă potabilă, domenii de o importanță deosebită pentru dezvoltarea comunităților locale;

145. invită Curtea de Conturi să examineze modul în care autoritățile de gestionare efectuează evaluările externe privind fondurile structurale și de coeziune și să acorde o atenție deosebită independenței evaluării în cazul în care este plătită de beneficiarul acesteia;

146. invită Curtea de Conturi să evalueze, din punctul de vedere al resurselor umane, capacitatea autorităților de audit din statele membre de a efectua audituri, precum și independența lor în ceea ce privește verificarea conformității sistemului de control al gestiunii;

Ocuparea forței de muncă și afaceri sociale

147. salută faptul că resursele destinate Fondului social european (FSE) au fost utilizate în proporție de 100 % în cazul creditelor de angajament (10,6 miliarde EUR) și în proporție de 97,1 % în cazul creditelor de plată (8,8 miliarde EUR); recunoaște eforturile Comisiei în vederea unei mai bune gestiuni financiare;

148. deține elemente doveditoare pentru o rată de eroare în FSE mai mică decât cea de 11 % raportată pentru fondurile structurale în general; îndeamnă Comisia să prezinte propria cifră pentru rata de eroare în cazul FSE și să examineze posibilitatea unei autonomii sporite a FSE în perioada de finanțare următoare;

149. reamintește că este de datoria Direcției Generale Ocuparea Forței de Muncă, care gestionează creditele, să ia măsuri adecvate pentru a preveni fraudele și corupția; salută strânsa cooperare cu OLAF; solicită garanții cu privire la urmărirea și sancționarea cazurilor de fraudă din cadrul FSE și de către autoritățile judiciare naționale;

150. constată că rata de eroare nu se referă în mod necesar la fraude și solicită, prin urmare, să se facă în viitor o distincție clară între rata fraudelor și cea a erorilor;

151. salută eforturile Comisiei de a primi explicații detaliate din partea tuturor statelor membre sub formă de rapoarte anuale de control prezentate de instituțiile de audit și rapoarte anuale rezumative; solicită evaluarea cerințelor de raportare pentru a se evita duplicarea solicitărilor de informații; consideră lipsa rapoartelor sau prezentarea de rapoarte lacunare de către autorităților naționale de gestiune și control, precum și nerespectarea cerințelor minime ale reglementărilor financiare ca fiind inacceptabile și pasibile de sancțiuni; invită, de aceea, Comisia să elaboreze propuneri pentru îmbunătățirea și completarea obligației existente de raportare cu un mecanism de sancționare;

152. constată că este posibil să existe conflicte de interese între gestionari și beneficiari în procesul alocării de fonduri; invită Comisia să asigure respectarea normelor privind evitarea conflictelor de interese în procesul alocării de fonduri, prin mijloace corespunzătoare la nivelul administrațiilor naționale;

153. subliniază nevoile deosebite ale grupurilor-țintă și ale promotorilor de proiecte din cadrul FSE; propune acceptarea de activități de voluntariat desfășurate în cadrul organizațiilor nonprofit și de contribuții în natură pentru cofinanțarea proiectelor; solicită realizarea unui sondaj de către promotorii de proiecte cu privire la costurile administrative ale FSE în funcție de stat și de proiect;

154. reamintește cele mai recente modificări aduse regulamentelor privind fondurile structurale [Regulamentul (CE) nr. 1341/2008 [16], Regulamentul (CE) nr. 284/2009 [17], Regulamentul (CE) nr. 396/2009 [18], Regulamentul (CE) nr. 397/2009 [19] și Regulamentul (CE) nr. 846/2009 [20]] în scopul simplificării procedurilor administrative; solicită un raport referitor la impactul acestor modificări;

155. remarcă faptul că astfel de proceduri de simplificare sunt esențiale pentru reducerea sarcinilor administrative la nivel național, regional și local; subliniază totuși că este foarte important să se asigure că astfel de proceduri nu conduc în viitor la o rată mai ridicată de eroare;

Politici interne

Cercetare, energie și transport

156. salută ușoara scădere a numărului de erori pentru acest grup de politici în comparație cu exercițiile trecute, precum și îmbunătățirile înregistrate în privința plăților efectuate cu întârziere, Curtea constatând că în 2008 Comisia și-a îmbunătățit în mod considerabil performanțele în ceea ce privește efectuarea la timp a plăților către beneficiari;

157. îndeamnă Comisia să depună toate eforturile pentru a menține tendința pozitivă din 2008 în acest domeniu, care se află sub gestiunea financiară directă a Comisiei;

158. cu toate acestea, constată cu îngrijorare că, în general, pentru politicile din domeniul cercetării, energiei și transportului, auditul Curții relevă încă o dată un nivel semnificativ de eroare în privința plăților efectuate către beneficiari și în cadrul sistemelor de supraveghere și control ale Comisiei, care nu atenuează suficient riscul inerent de rambursare a unor costuri supraestimate;

159. este preocupat în mod special de rezervele nesoluționate prezentate de cele patru servicii care își desfășoară activitatea în domeniul cercetării, ca urmare a ratei erorilor reziduale care afectează declarațiile de cheltuieli din cadrul celui de Al șaselea program-cadru (PC6);

160. constată, de asemenea, disparitatea sistemică care se manifestă în tratamentul beneficiarilor fondurilor UE în cadrul unor sectoare, programe și moduri de gestiune diferite;

161. este preocupat de faptul că imaginea publică a UE poate suferi în situația în care părțile interesate constată că în domeniul agriculturii se aplică sisteme de control mai stricte decât în domeniul implementării programelor de cercetare;

162. constată că în trecut nu s-au aplicat unele dispoziții legale privind finanțarea cercetării (de exemplu, în ceea ce privește sancțiunile) și invită Comisia să pună capăt acestei situații și să asigure aplicarea integrală și consecventă a dispozițiilor legale în vigoare;

163. reamintește, în același timp, solicitările pe care le-a prezentat în rezoluția sa menționată anterior din 23 aprilie 2009 (punctul 117 și altele), în special solicitarea sa privind abținerea de la orice modificări retroactive și așteptările legitime ale beneficiarilor ca acestea să fie onorate, precum și accelerarea procesului de acceptare a certificatelor referitoare la metodologia aplicată pentru costurile medii de personal, acolo unde nu s-a realizat niciun progres vizibil; invită Comisia ca, pe viitor, în scopul unei bune legiferări, să prezinte propuneri realiste atât referitor la obiective, cât și la proceduri;

164. în această privință, constată cu îngrijorare profundă că nu a fost aprobat decât un singur certificat referitor la metodologia aplicată în privința costurilor medii de personal;

165. regretă absența informațiilor clare privind activele Galileo; invită Comisia să obțină informațiile necesare pentru a realiza un inventar, pentru a verifica criteriile de recunoaștere și a examina evaluarea activelor Galileo deținute de Agenția Spațială Europeană; solicită Comisiei să trimită aceste informații Parlamentului înainte de sfârșitul exercițiului 2010;

166. este preocupat de faptul că regulamentul în vigoare referitor la actualul program-cadru nu corespunde necesităților unui mediu de cercetare modern și consideră că modernizarea și simplificarea suplimentară sunt esențiale pentru un nou program-cadru;

167. consideră că simplificarea regulilor de calcul pentru cheltuielile declarate este necesară pentru îmbunătățirea situației și invită Comisia să își continue eforturile de a elabora un set de reguli cât mai ușor de aplicat pentru beneficiarii programelor; solicită să se definească clar criteriile necesare pentru a evalua dacă metodologiile de calcul al costurilor aplicate de beneficiari respectă cerințele normative;

168. subliniază faptul că Comisia trebuie să asigure aplicarea riguroasă a controalelor, în special prin îmbunătățirea fiabilității certificatelor de audit și prin implementarea eficace a strategiei sale de audit ex post, prin aplicarea de penalități acolo unde este cazul și prin efectuarea în timp util a recuperărilor sau a ajustărilor în cazurile de rambursare necuvenită a unor cheltuieli declarate, conform recomandării Curții;

169. solicită, de asemenea, Comisiei să reflecteze asupra distribuției activităților între direcțiile generale din domeniul cercetării, care, alături de lipsa utilizării unui sistem de informații de gestiune integrat, îngreunează procesul de coordonare, potrivit Curții, în special în ceea ce privește acțiunile întreprinse ca urmare a rezultatelor auditului;

Mediu, sănătate publică și siguranță alimentară

170. consideră că ratele globale de execuție a liniilor bugetare pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară sunt satisfăcătoare;

171. salută rata globală de 95,15 % de execuție a bugetului în domeniul mediului, rata de execuție de 99,75 % a creditelor de angajament în domeniul sănătății publice și de 98 % a capitolului siguranță alimentară și sănătate animală, ceea ce reprezintă un rezultat bun;

172. constată că din bugetul 2008 au fost finanțate șase proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare;

173. salută obținerea unei rate de execuție de 99,26 % a bugetului operațional al programului LIFE+; constată că au fost selectate 196 de proiecte; constată că 52 % din fondurile acordate au fost alocate unor proiecte de "natură și biodiversitate"; cu toate acestea, consideră că încă se mai pot aduce îmbunătățiri activității de gestionare a Comisiei pentru a se asigura durabilitatea proiectelor cofinanțate;

174. constată, în acest sens, că se pot realiza îmbunătățiri dacă se garantează că există deja măsuri de sprijin în momentul în care se lansează cererile de propuneri, ameliorându-se în continuare diseminarea cunoștințelor generate de proiectele LIFE și consolidându-se urmărirea sistematică a proiectelor după finalizarea lor;

175. invită Comisia să acorde asistență suplimentară și formare specifică solicitanților și să elaboreze orientări ușor de utilizat; subliniază că ar trebui să se acorde de urgență atenție părților din program care au început să aibă un nivel scăzut de execuție și să acționeze în consecință;

176. subliniază importanța furnizării unei asistențe suplimentare și specifice solicitanților care implementează proiecte în cadrul programului de sănătate publică pentru a evita cererile de rambursare nerezonabile și rapoartele financiare incomplete care conduc la proceduri anevoioase; în plus, consideră că procedurile de ofertare trebuie să fie clare și ușor de urmat pentru a evita cereri de proiecte care sunt în mod evident neeligibile pentru finanțare din cauza dimensiunii lor și a costurilor asociate ridicate sau din cauză că sunt de slabă calitate;

177. constată cu satisfacție implementarea cu succes a Fondului comunitar pentru tutun și este încrezător în ceea ce privește importanța instrumentului respectiv;

178. reamintește Comisiei responsabilitatea pe care o are față de Agenția Executivă pentru Sănătate și Consumatori (EAHC); constată că EAHC a gestionat 256 de proiecte cu costuri repartizate, reprezentând o sumă totală de 119 milioane EUR din bugetul Uniunii Europene, a organizat reuniuni de experți, precum și zile de informare; consideră că performanța EAHC în 2008 este bună;

Piața internă și protecția consumatorilor

179. regretă că rapoartele anuale de activitate ale direcțiilor generale și serviciilor Comisiei sunt disponibile online doar într-o singură limbă; îndeamnă Comisia să îmbunătățească situația în ceea ce privește rapoartele de anul viitor;

180. subliniază că, în multe situații, erorile de execuție a bugetului sunt consecința normelor și procedurilor prea complexe care reglementează cheltuielile; încurajează, prin urmare, Comisia să își sporească eforturile de simplificare a cadrului juridic, în special pentru a rezolva problemele rămase în anumite sisteme de control;

181. regretă că frecvența controalelor fizice efectuate de statele membre asupra importurilor rămâne extrem de scăzută, în pofida recomandărilor repetate ale Curții de Conturi Europene și a faptului că taxele vamale reprezintă o parte considerabilă a veniturilor totale din bugetul 2008; invită, așadar, Comisia să solicite statelor membre să găsească un echilibru corespunzător între controalele fizice la import și auditările ulterioare ale operatorilor;

182. salută îmbunătățirile efectuate care au permis atingerea unei rate de execuție de 92 % a creditelor de plată aferente realizării și dezvoltării pieței interne (linia bugetară 12 02 01); ia act de rata de execuție de 48 % a programului SOLVIT (linia bugetară 12 02 02), care se datorează utilizării creditelor de plată doar în primul an de creare a acestei linii bugetare; ia act, prin urmare, de faptul că rata de execuție a creditelor de angajament a atins 97 %;

183. recunoaște că o rată de execuție de 97 % a creditelor de plată aferente politicii vamale (liniile bugetare 14 04 01 și 14 04 02) reprezintă un progres semnificativ în comparație cu exercițiul precedent, datorită unei metode de calcul îmbunătățite, și încurajează Comisia să continue în același mod;

184. apreciază eforturile care au permis atingerea unei rate de execuție de 97 % a creditelor de plată aferente acțiunilor de protecție a consumatorilor (liniile bugetare 17 02 01 și 17 02 02);

Transport și turism

185. constată că bugetul 2008, astfel cum a fost adoptat definitiv și apoi modificat în cursul exercițiului financiar, prevedea, în special pentru politicile din sfera de activitate a Comisiei pentru transport și turism, credite de angajament în valoare totală de 2516000000 EUR și credite de plată în valoare totală de 1703000000 EUR; constată, de asemenea, că din aceste sume:

- pentru rețelele transeuropene de transport (TEN-T) au fost prevăzute credite de angajament în valoare de 969425000 EUR și credite de plată în valoare de 892308000 EUR;

- pentru siguranța transporturilor, au fost prevăzute credite de angajament în valoare de 13600000 EUR și credite de plată în valoare de 10000000 EUR;

- pentru programul Marco Polo, au fost prevăzute credite de angajament în valoare de 39080000 EUR și credite de plată în valoare de 37958000 EUR;

- pentru agențiile de transport și Autoritatea de supraveghere Galileo, au fost prevăzute credite de angajament în valoare de 96160000 EUR și credite de plată în valoare de 98000000 EUR;

- pentru transporturi, inclusiv pentru un domeniu prioritar consacrat mobilității urbane durabile, din cel de Al șaptelea program-cadru pentru cercetare și dezvoltare, au fost prevăzute credite de angajament în valoare de 468472000 EUR și credite de plată în valoare de 345402000 EUR;

- pentru siguranța transporturilor, inclusiv acțiunea prioritară care are drept obiect facilitarea traficului transfrontalier la punctele de trecere a frontierelor externe din partea de nord-est a Uniunii Europene, au fost prevăzute credite de angajament în valoare de 5350000 EUR;

- pentru turism, au fost prevăzute credite de angajament în valoare de 2500000 EUR și credite de plată în valoare de 1500000 EUR;

186. ia act de faptul că, la examinarea execuției bugetului aferent exercițiului financiar 2008, Curtea de Conturi Europeană a ales să se concentreze asupra politicii de cercetare și asupra politicii energetice, mai degrabă decât asupra politicii transporturilor;

187. salută menținerea unor rate ridicate de utilizare atât a creditelor de angajament, cât și a celor de plată pentru proiectele privind TEN-T, ambele ajungând la aproape 100 %, și invită statele membre să garanteze o finanțare adecvată de la bugetele naționale, în paralel cu acest angajament al UE; reamintește că Parlamentul a susținut un nivel de finanțare din partea UE mai ridicat; constată că revizuirea proiectelor prioritare de TEN-T în 2010 va constitui o ocazie de a evalua dacă aceste cheltuieli au fost suficiente și eficiente;

188. este îngrijorat de faptul că, pentru al doilea exercițiu consecutiv, rata de utilizare a creditelor de plată alocate siguranței transporturilor a fost scăzută (79 %); constată că rata de utilizare a creditelor de plată alocate programului Marco Polo II a fost deosebit de scăzută (40 %) și că rata de utilizare a plăților pentru optimizarea sistemelor de transport nu a fost decât de 67 %; reamintește că, în fiecare caz, suma înscrisă în bugetul aferent exercițiului 2008 era cea propusă în proiectul preliminar de buget pregătit de Comisie (PPB);

189. își exprimă regretul cu privire la rata de utilizare extrem de scăzută a creditelor de plată pentru drepturile pasagerilor (27 %); ia act de faptul că plățile efectuate nu reprezintă decât 55 % din suma propusă de Comisie în proiectul său preliminar de buget; subliniază că, pentru aplicarea eficientă a normelor, este foarte important să se investească, printre altele, în măsuri de informare a pasagerilor cu privire la drepturile lor;

190. insistă asupra insuficienței ratei de utilizare a creditelor de plată pentru programul GALILEO (50 %), dată fiind importanța acestuia pentru sectoarele de logistică și transporturi durabile;

191. invită Comisia să prezinte o explicație detaliată cu privire la utilizarea insuficientă a acestor credite, precum și cu privire la măsurile pe care le va prevedea pentru a se asigura că această situație nu se va mai repeta;

192. ia act de faptul că testarea operațiunilor prin eșantionare evidențiază o rată de eroare situată cel mai probabil între 2 % și 5 %; invită Comisia să își intensifice eforturile pentru ca această rată să fie mai mică de 2 %;

193. salută cu satisfacție constatarea Curții de Conturi Europene cu privire la legalitatea și regularitatea conturilor anuale ale Agenției Executive pentru Rețeaua Transeuropeană de Transport sub toate aspectele semnificative; este îngrijorat de întârzierile în materie de recrutare și salută obiectivul Agenției de a ocupa posturile care sunt în prezent vacante;

194. regretă că nu sunt disponibile date privind acțiunile din domeniul turismului și salută noul cadru juridic și economic creat de Tratatul de la Lisabona, care permite dezvoltarea de acțiuni la nivelul Uniunii Europene (turism social și cultural, destinații de excelență etc.) în acest sector, care să beneficieze de sprijin într-un cadru bugetar multianual;

195. își reiterează solicitarea adresată Comisiei de a transmite Parlamentului și Consiliului, în fiecare an, o descriere a cheltuielilor de la fiecare linie bugetară mai detaliată decât remarcile și comentariile incluse la fiecare linie;

Cultură și educație

196. salută eforturile depuse de Comisie pentru asigurarea unei mai mari transparențe și îmbunătățirea relației cu cetățenii și sprijină măsurile ulterioare adoptate în acest sens; solicită ca în cadrul revizuirii apropiate la jumătatea perioadei a programelor multianuale să se facă o evaluare atentă a structurilor de execuție și gestiune; recomandă includerea unor elemente pentru măsurarea nivelului de satisfacție a beneficiarilor în relațiile cu agențiile naționale; reamintește, în acest context, că aproape 70 % din fondurile programelor multianuale sunt executate prin intermediul agențiilor naționale;

197. sprijină orientările oferite de Comisie autorităților naționale în ceea privește supravegherea activităților agențiilor naționale pentru a facilita în continuare gestionarea programelor în statele membre; încurajează Comisia să monitorizeze în continuare în mod activ gestionarea programelor de către agențiile naționale pentru a evita întreruperile în execuția diverselor părți ale programelor multianuale; sprijină abordarea strictă adoptată de Comisie de a suspenda plățile către agențiile naționale în cazurile în care sunt depistate deficiențe de gestiune; solicită tuturor celor implicați să evite consecințele negative pentru beneficiari, cauzate de astfel de deficiențe; solicită Comisiei să separe, în interesul transparenței și al controlului costurilor, costurile de organizare și de personal ale agențiilor naționale de fondurile de plătit ca subvenții;

198. atrage atenția asupra pericolelor generate de măsuri de control disproporționate față de bugetele administrate; consideră că cerințele aplicabile de control nu trebuie, în niciun caz, să impună o presiune în favoarea unor majorări de scară care să conducă la ridicarea pragului de participare;

199. solicită Comisiei, în contextul revizuirii Regulamentului financiar, să instituie un nou regim care să le permită beneficiarilor să achiziționeze mai multe active fără să se teamă că acest lucru ar putea duce la o reducere a sprijinului care le este alocat în cadrul cofinanțării din partea UE;

200. solicită Comisiei ca, împreună cu agențiile naționale, să caute o soluție rezonabilă și flexibilă la problema dobânzii aplicate bugetelor descentralizate neutilizate pentru care se reține un impozit la sursă în statele membre, dar pe care agențiile naționale trebuie să le plătească integral;

201. remarcă reducerea semnificativă a erorilor legate de plăți; consideră, cu toate acestea, că sunt necesare noi îmbunătățiri în ceea ce privește plățile intermediare și finale; solicită Comisiei să supravegheze mai îndeaproape procesul de elaborare a declarației anuale ex post pentru Programul de învățare pe tot parcursul vieții, prin vizite de monitorizare și verificări directe;

202. solicită Comisiei să reducă obstacolele birocratice din calea programului "Tineretul în acțiune"; solicită, în special, ca măsurile din cadrul acțiunilor 1.1 și 1.3 ale programului să fie disponibile ca servicii ușor accesibile; subliniază că criteriile de selecție trebuie să fie transparente și ușor de înțeles pentru solicitanți; solicită Comisiei să analizeze posibilitatea de a introduce un nou mod de alocare a fondurilor în cadrul programului "Tineretul în acțiune", astfel încât să se ofere finanțare unor proiecte la scară mică sau unor proiecte pentru tineret care nu pot, în situația actuală, să obțină finanțare;

Libertăți civile, justiție și afaceri interne

203. constată o scădere relativă a nivelului de execuție a creditelor de angajament din bugetul alocat spațiului de libertate, securitate și justiție în 2008 față de 2007 (87,51 % în 2008 față de 90,29 % în 2007); ia act de faptul că o sumă de 75000000 EUR a fost reportată pentru 2009, dar constată că, potrivit informațiilor primite de la serviciile Comisiei, suma respectivă a fost angajată înainte de 31 martie 2009; subliniază faptul că nivelul de execuție a creditelor de plată a crescut față de 2007 (80,88 % în 2008 față de 60,41 % în 2007); invită Direcția Generală Justiție, Libertate și Securitate să încerce să ridice în continuare nivelul de execuție a angajamentelor și plăților în 2009;

204. regretă faptul că, în cadrul Fondului pentru frontierele externe, Comisia nu a putut efectua primele plăți de prefinanțare către statele membre decât în ultimele luni ale lui 2008, deoarece normele de aplicare au fost adoptate abia la 5 martie 2008, iar câteva state membre au depus versiunile inițiale ale descrierilor sistemelor de gestiune și control, precum și ale documentelor de programare cu întârzieri substanțiale sau de o calitate insuficientă;

205. subliniază faptul că, în următorii ani, descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului agenției ar trebui să se bazeze într-o mai mare măsură pe evaluarea efectuată de comisia competentă asupra performanțelor agenției în cursul exercițiului;

Sistemul de informații Schengen din a doua generație

206. este foarte îngrijorat de întârzierile în înființarea Sistemului de informații Schengen din a doua generație și de implicațiile acestor întârzieri pentru bugetul UE și bugetele statelor membre; notează că așa-numitul "test pentru prima etapă de referință" privind stabilitatea, fiabilitatea și performanța proiectului SIS II, desfășurat la sfârșitul lui ianuarie 2010, nu a avut succes;

207. reamintește obligația Comisiei, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1104/2008 al Consiliului din 24 octombrie 2008 privind migrarea de la Sistemul de informații Schengen (SIS 1+) la Sistemul de informații Schengen din a doua generație (SIS II) [21] și Decizia 2008/839/JAI a Consiliului din 24 octombrie 2008 privind migrarea de la Sistemul de Informații Schengen (SIS 1+) la Sistemul de Informații Schengen din a doua generație (SIS II) [22], de a prezenta Parlamentului European și Consiliului, o dată la șase luni și pentru prima oară după primele șase luni din 2009, un raport cu privire la progresele înregistrate în procesul de dezvoltare a SIS II și de migrare de la SIS 1 + la SIS II; constată că primul Raport privind progresele înregistrate ianuarie 2009-iunie 2009 [COM(2009) 555], care a fost publicat la 22 octombrie 2009, nu mai este de actualitate și că al doilea raport privind progresele nu este încă disponibil;

208. reiterează solicitarea adresată Comisiei de către Consiliu și Parlament – formulată de Consiliu în concluziile sale privind direcția viitoare a SIS II din 4- 5 iunie 2009 și de Parlament în Rezoluția sa din 22 octombrie 2009 referitoare la progresele la nivelul Sistemului de informații Schengen II și la nivelul Sistemului de informații privind vizele [23] – de a garanta transparență totală în ceea ce privește aspectele financiare ale dezvoltării SIS din a doua generație;

209. subliniază că Comisia trebuie să-și respecte obligațiile de raportare într-un mod mai prompt și mai transparent;

210. invită Curtea de Conturi să desfășoare un audit detaliat și să prezinte un raport special de evaluare a gestionării proiectului SIS II de către Comisie, de la prima etapă a proiectului, începând cu cererea inițială de ofertare;

211. își rezervă dreptul de a păstra în rezervă fondurile ce urmează a fi alocate pentru dezvoltarea SIS II în bugetul anual 2011 în scopul de a asigura un control parlamentar și o supraveghere deplină a procesului;

Drepturile femeii și egalitatea de gen

212. reamintește Comisiei că, în temeiul articolului 8 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, promovarea egalității între bărbați și femei constituie un principiu fundamental al Uniunii Europene care ar trebui să fie respectat în toate activitățile acesteia și, prin urmare, ar trebui urmărit și în cadrul descărcării de gestiune pentru execuția bugetului Uniunii Europene;

213. regretă că integrarea dimensiunii de gen în buget nu a fost încă realizată; prin urmare, își reiterează solicitarea adresată Comisiei de a lua măsuri suplimentare pentru a garanta că integrarea dimensiunii de gen în cadrul planificării bugetare devine realitate;

214. salută studiul de fezabilitate [24] pregătit de Comisie privind integrarea dimensiunii de gen în buget și invită toți partenerii din cadrul procedurii bugetare a Uniunii Europene să țină seama de acest studiu atunci când pregătesc, execută sau auditează bugetul;

215. invită Comisia să depună eforturi suplimentare pentru a elabora date defalcate pe genuri care pot fi incluse în rapoartele de descărcare de gestiune, deoarece puținele date disponibile până în prezent nu oferă o imagine de ansamblu adecvată a acestei situații;

216. invită Curtea de Conturi să dedice un capitol separat aspectelor privind egalitatea de gen în cadrul rapoartelor sale de descărcare de gestiune;

217. salută faptul că mecanismele de finanțare pentru perioada 2007-2013 au fost simplificate, dar regretă că, în ciuda acestei îmbunătățiri, s-au constatat erori în cazul unui număr important de rambursări aferente proiectelor din domeniul coeziunii (din care fac parte Fondul social european și egalitatea de gen) și în 2008; prin urmare, solicită Comisiei să se asigure că mecanismele de finanțare sunt mai eficiente;

Acțiuni externe

218. constată, pe baza experiențelor din 2007 și 2008, că este esențial să se asigure o îmbunătățire continuă a transparenței în acest domeniu de politici în ceea ce privește cheltuielile, mai ales având în vedere instituirea Serviciului european pentru acțiune externă (SEAE);

219. invită Comisia să prezinte, înainte de sfârșitul procedurii de descărcare de gestiune pentru exercițiul financiar 2008, planuri concrete, detaliate și cuprinzătoare privind schema de personal, structura organizatorică și de control a SEAE, care să reflecte, în special, majorarea nivelului de personal și repartizarea acestuia, implicațiile bugetare și modificările preconizate ale Statutului și Regulamentului financiar, și să înceapă imediat negocierile cu autoritatea bugetară pe baza propunerilor prezentate; respinge negocierile bazate pe acorduri-cadru imprecise;

220. își exprimă cu fermitate părerea că dreptul de control al Parlamentului în calitate de autoritate care acordă descărcarea de gestiune nu ar trebui să se diminueze sub nicio fo