RO    RO  
 COMISIA  
EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 30.1.2015  
COM(2015) 34 final 
  
RAPORT AL COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU 
Evaluarea intermediar ă a Programului comun de cercetare și dezvoltare la Marea 
Baltică BONUS 
 
 
2 
 RAPORT AL COMISIEI C ĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU 
 
Evaluarea intermediar ă a Programului comun de cercetare și dezvoltare la Marea 
Baltică BONUS 
 
1. INTRODUCERE 
Prezentul raport prezint ă rezultatele unei evalu ări intermediare în conformitate cu articolul 13 
din Decizia (862/2010/UE) a Parlamentului European și a Consiliului privind participarea 
Uniunii în cadrul Programului comun de cercetare și dezvoltare la Marea Baltic ă (BONUS) 
derulat de mai multe state membre. Decizia men ționată prevede efectuarea de c ătre Comisie a 
unei evalu ări intermediare a BONUS pân ă cel târziu la 31 decembrie 2014 pentru a m ăsura 
progresele înregistrate în atingerea obiectivelor prev ăzute în decizie, precum și pentru a 
propune recomand ări pentru sporirea integr ării, calității și eficienței punerii în aplicare 
(inclusiv integrarea științifică, administrativ ă și financiar ă). Evaluarea intermediar ă urmărește, 
de asemenea, adecvarea nivelului contribu țiilor financiare ale statelor participante1, ținând 
seama de cererea din partea comunit ăților naționale de cercetare ale acestora.  
Un grup independent de cinci exper ți și-a asumat evaluarea intermediar ă a BONUS, iar 
concluziile sale sunt prezentate într-un raport de evaluare detaliat2.  
 Prezentul raport sintetizeaz ă principalele concluzii ale evalu ării intermediare și include 
observațiile Comisiei. 
 
2. CONTEXT ȘI PREZENTARE GENERAL Ă A PROGRAMULUI BONUS 
Marea Baltic ă este unic ă: o mare semiînchis ă, una dintre cele mai mari mase de ap ă salmastră 
din lume, par țial acoperit ă de gheață în timpul iernii, înconjurat ă de nouă state, dintre care opt 
sunt state membre ale UE. Mediul M ării Baltice a fost grav afectat de numeroase presiuni, atât 
naturale, cât și antropice. Acestea includ poluan ți precum deversarea de arme chimice și 
compuși de metale grele. De asemenea,  nivelurile ridicate de nutrien ți sunt corelate cu apari ția 
zonelor moarte s ărace în oxigen, cu dezvoltarea algelor și cu impacturi asupra faunei și florei 
naturale. Biodiversitatea unic ă a regiunii M ării Baltice a fost afectat ă, de asemenea, de 
introducerea unor organisme str ăine non-endemice, de pescuit,  de traficul maritim, de 
activitățile offshore, de schimbarea modelelor meteorologice, de economiile în cre ștere cu 
practici agricole din ce în ce mai intense și de extinderea popula țiilor de coast ă. Toate aceste 
presiuni reduc drastic capacitatea M ării Baltice de a furniza bunurile și serviciile sustenabile 
de care regiunea depinde direct și în ceea ce prive ște beneficiile sociale, culturale ș
i 
economice.  Consiliul European din 2007 a subliniat preocuparea pentru situa ția mediului din Marea 
Baltică, astfel cum este reflectat ă în Comunicarea Comisiei c ătre Parlamentul European, 
                                                            
1  Danemarca, Germania, Estonia, Letonia, Lituania, Polonia, Finlanda și Suedia.  
2  http://ec.europa.eu/smart-regu lation/evaluation/search/downl oad.do?documen tId=12453881.  
 
 
3 
 Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind Strategia 
Uniunii Europene pentru regiunea M ării Baltice3.  
 Știința poate contribui la abordarea acestor provoc ări și la furnizarea unor solu ții pentru 
problemele stringente de mediu cu care se confrunt ă Marea Baltic ă. Prin urmare, este necesar ă 
accelerarea din punct de  vedere calitativ și cantitativ a cercet ării în regiunea M ării Baltice prin 
dezvoltarea și punerea în aplicare a unei abord ări complet integrate, prin care programele de 
cercetare relevante din toate statele vecine ar putea fi ra ționalizate și orientate pentru a 
soluționa problemele complexe și stringente într-un m od coordonat, eficient și eficace. 
 Ca răspuns și ca urmare a progresului anterior în ceea ce prive ște stimularea integr ării 
cercetării, sprijinit de un instrument ERA-Net
4 în perioada 2003-2008 și de un instrument 
ERA-Net Plus în perioada 2007-201 2, Consiliul a invitat Comisia s ă prezinte o propunere de 
inițiativă în temeiul articolului 185 din Tratatul privind func ționarea Uniunii Europene (fostul 
articol 169 din Tratatul de instituire a Comunit ății Europene) pentru regiunea M ării Baltice 
care permite UE s ă participe la programe de cercetare derulate în comun de mai multe state 
membre. Ini țiativele în temeiul articolului 185 vizeaz ă realizarea integr ării sustenabile a 
programelor na ționale de cercetare pentru  a elimina fragmentarea și pentru integrarea la nivel 
științific, financiar și managerial.  
 Prin decizia
5 Parlamentului European și a Consiliului, programul BONUS a fost instituit în 
temeiul articolului 185 ca întreprindere comun ă derulată de Danemarca, Germania, Estonia, 
Letonia, Lituania, Polonia, Finlanda și Suedia (denumite în continuare „statele participante”), 
cu participarea UE.   Obiectivul general al BONUS este „ consolidarea capacit ății de cercetare a regiunii M ării 
Baltice pentru a sus ține dezvoltarea și punerea în aplicare a unor regulamente, politici și 
practici de gestionar e adaptate scopului urm ărit, pentru a r ăspunde în mod eficace 
provocărilor majore din domeniul mediului și provocărilor esen țiale la nivel de societate cu 
care regiunea se confrunt ă la ora actual ă și cu care se va confrunta în urm ătorii ani și pentru 
a îmbunătăți eficiența și eficacitatea abord ării și program ării fragmentare în materie de 
cercetare în domeniul me diului în regiunea M ării Baltice, prin integrarea activit ăților de 
cercetare din sistemul M ării Baltice într-un program multina țional interdisciplinar de 
cooperare durabil, bine integrat și orientat. BONUS contribuie, de asemenea, la stabilirea și 
structurarea spa țiului european de cercetare (SEC) în regiunea M ării Baltice ”
6.  
 Pentru a îndeplini acest obiect iv, este necesar ca BONUS s ă stabileasc ă o agendă strategică de 
cercetare circumscris ă politicii, s ă sporească integrarea și coordonarea programelor publice de 
cercetare transfrontaliere și intersectoriale, s ă crească capacitatea de cercetare a statelor de la 
Marea Baltic ă mai puțin active în domeniul cercet ării, să instituie modalit ăți adecvate de 
punere în aplicare pentru o entitate juridic ă și o structur ă de guvernan ță pentru gestionarea în 
comun și să lanseze cereri de propuneri comune mu ltitematice, concentrate pe strategii și cu 
parteneri multipli.   
                                                            
3  COM(2009) 248 final din 10 iunie 2009. 
4  Un instrument de finan țare PC7 care sprijin ă constituirea re țelelor na ționale de cercetare 
http://cordis.europa.eu/fp7/coor dination/about- era_en.html 
5  Nr. 862/2010 din 22 septembrie 2010. 
6  Sec țiunea I din anexa I la Decizia 862/2010/UE. 
 
4 
 BONUS este un program de 100 de  milioane EUR, cu o contribu ție financiar ă maximă din 
partea Uniunii Europene de 50 de milioane EUR, egalat ă de contribu țiile naționale ale statelor 
participante. Pân ă la 25 % din contribu țiile naționale pot fi furnizate în natur ă sub form ă de 
acces la infrastructur ă oferit gratuit pentru a fi utilizat de c ătre beneficiari în cadrul proiectelor 
BONUS.  Punerea în aplicare a BONUS este efectuat ă de un grup european de interes economic 
(BONUS GEIE) cu sediul la Helsinki. Secr etariatul este responsabil de gestionarea 
administrativ ă, financiar ă și contractual ă și raporteaz ă către un comitet director de conducere. 
Comitetul director este format din reprezentan ți ai tuturor statelor participante și este cel mai 
înalt organ de conducere a programului . Comitetul direct or ia decizii și mandateaz ă activitatea 
secretariatului. Comisia are statut de obs ervator permanent în cadrul acestui organism. 
 Decizia prevede punerea în aplicare a BONUS în dou ă etape: o etap ă strategică inițială și o 
etapă de punere în aplicare ulterioar ă. În cadrul etapei strategice ini țiale, BONUS GEIE a 
stabilit o agend ă strategic ă de cercetare și a convenit modalit ățile de punere în aplicare 
detaliate necesare. Modalit ățile respective urmeaz ă, în general, PC7 ș
i se referă la normele de 
gestiune financiar ă, la ratele de finan țare și la cerințele de raportare, care sunt specificate într-
un acord de punere în aplicare încheiat între Comisie și BONUS EEIG în octombrie 2012, în 
urma unui audit ex-ante al capacit ății BONUS GEIE de a gestiona programul și a urmăririi 
ulterioare a recomand ărilor critice. 
 Încheierea acordului de punere în aplicare a lansat etapa de  punere în aplicare a BONUS. 
Etapa de punere în aplicare trebuie s ă dureze cel pu țin 5 ani, pân ă în octombrie 2017, și 
cuprinde, în principal, publicar ea cererilor, selectarea propunerilor și susținerea proiectelor de 
cercetare în colaborare. Alte activit ăți includ difuzarea, actualizarea periodic ă a agendei 
strategice de cercetar e, asigurarea interfe ței cu politica în domeniul științei, colaborarea și 
partajarea celor mai bune  practici cu comunit ățile științifice relevante din alte bazine maritime 
europene.  În noiembrie 2012, BONUS a publicat primele cereri privind ecosistemul viabil și inovarea . 
În urma evalu ării, au fost recomandate pentru sprijin 7 proiecte privind
 ecosistemul viabil7 și 
13 proiecte de inovare8. Granturile pentru ecosistemul viabil au fost acordate la începutul 
anului 2014, iar granturile de inovare  au urmat ulterior în cursul anului 2014. O a treia cerere 
privind serviciile ecosistemice sustenabile a fost publicat ă în ianuarie 2014 și, prin urmare, nu 
a făcut obiectul prezentei evalu ări.  
 Au avut loc mai multe evenimente de disemi nare, inclusiv cooperare a cu Comisia de la 
Helsinki (HELCOM)
9, cu Programul pentru regiunea M ării Baltice10 și cu Parlamentul 
European.   
3. RAPORTUL DE EVALUARE INTERMEDIAR Ă AL GRUPULUI DE 
EXPERȚI INDEPENDEN ȚI ȘI OBSERVA ȚIILE COMISIEI  
                                                            
7  http://www.bonusportal.org/bonus_pro jects/viable_ecosystem_projects_2012. 
8  http://www.bonusportal.org/bonus_projects/innovation_projects. 
9  Comisia pentru protec ția mediului marin al M ării Baltice – Comisia de la Helsinki http ://helcom.fi/. 
10  http://eu.baltic.net/. 
 
5 
 Raportul de evaluare se refer ă la progresele BONU S în vederea realiz ării obiectivelor 
prevăzute la articolul 2 din decizie și în anexa I la aceasta, precum și la gradul de integrare, 
calitatea și eficiența punerii în aplicare.  
 Comisia consider ă că metodologia aplicat ă de grupul de exper ți este adecvat ă. Principalele 
surse de date utilizate pent ru evaluare au fost documen te privind programul BONUS, 
politicile conexe ale UE și alte programe asociate cu regiunea M ării Baltice. De asemenea, au 
fost realizate interviuri cu o gam ă largă de părți interesate interne și părți interesate cheie. 
Acestea au permis o triangulare a datelor și au contribuit astfel la  elaborarea de concluzii 
solide. De exemplu, grupul de exper ți a observat o reuniune a comitetului director de 
conducere a BONUS, ceea ce i-a permis s ă confirme faptul c ă proiectele de cercetare sunt 
selectate în mod corect, exclusiv pe baza unei liste de clasifi care stabilite pe baz ă de 
excelență, conform scorurilor acordate de exper ții evaluatori independen ți și în conformitate 
cu normele PC7.   Întrucât la momentul evalu ării intermediare era pr ea devreme în cadrul etapei de punere în 
aplicare pentru a extrage concluzii pe baza activit ăților de cercetare sprijinite de BONUS, este 
rezonabilă elaborarea de concluzii preliminare pe baza domeniului de aplicare a activit ăților 
de cercetare sprijinite și pe baza rezultatelor ob ținute de granturile de cercetare în domenii 
similare sprijinite de instrumentele ERA-NET precedente.   Secțiunile 3.1-3.5 prezint ă
 o sinteză a concluziilor exper ților din cadrul raportului de evaluare, 
iar poziția Comisiei cu privire la concluziile respective este exprimat ă în secțiunea 4. 
 
3.1  Relevan ță 
Obiectivele BONUS au fost stabilite ca r ăspuns la numeroasele presiuni naturale și antropice 
care cauzeaz ă prejudicii serioase st ării ecologice a M ării Baltice și capacității acesteia de a 
furniza în mod sustenabil bunurile și serviciile de care depinde regiunea.  
 Ca urmare a reglement ării, mediul M ării Baltice s-a îmbun ătățit în ultimii ani; cu toate 
acestea, îmbun ătățirile nu au fost pe m ăsura așteptărilor, iar înflorirea algelor toxice, zonele 
moarte sărace în oxigen, speciil e alogene, epuizarea st ocurilor de pescuit și spațiul marin 
aglomerat r ămân caracteristice M ării Baltice. 
 
Marea Baltic ă este aproape complet închis ă, cu o rat ă scăzută de recirculare și 
interdependen țe complexe între ecosisteme, activit ățile umane, mediul terestru și cel maritim. 
Raportul de evaluare subliniaz ă importan ța continu ă a abordării integrate a BONUS. Se 
subliniaz
ă faptul că implicarea tuturor statelor de la Marea Baltic ă este esen țială, întrucât 
acest lucru sprijin ă o înțelegere comun ă și acțiuni coordonate pentru a r ăspunde provoc ărilor 
cu care se confrunt ă Marea Baltic ă.  
 Ca răspuns, BONUS a organizat consult ări extinse cu p ărțile interesate și a dezvoltat în acord 
cu toate statele participante o agend ă strategic ă de cercetare circumscris ă politicii care 
definește necesit ățile de cercetare esen țiale și prioritățile care trebuie abordate pentru a 
îmbunătăți mediul din regiunea M ării Baltice și pentru a permite dezvoltarea durabil ă, care va 
sprijini economiile statelor baltice.   
 
6 
 Agenda de cercetare strategic ă11
 a fost actualizat ă în ianuarie 2014 în urma unei noi consult ări 
extinse cu p ărțile interesate.  
 BONUS continu ă să depășească programarea fragmentat ă în materie de cercetare în domeniul 
mediului care era caracteristic ă anterior regiunii și a stabilit un program de cercetare 
multinațional și interdisciplinar de cooperare durabil. Programul furnizeaz ă cunoștințe pentru 
susținerea gestion ării pe baze științifice și a dezvolt ării durabile pentru un viitor mai bun al 
Mării Baltice. 
 Integrarea între programele na ționale de cercetare realizat ă în cadrul BONUS a fost posibil ă 
în urma celor zece ani de coope rare din ce în ce mai strâns ă sprijinită de instrumentele ERA-
NET precedente.   În general, grupul a concluzionat c ă obiectivele ini țiale care au justifi cat instituirea BONUS 
rămân relevante și punerea în aplicare a agendei strategice  de cercetare va sprijini cercetarea 
și inovarea abordând în continuare provoc ările existente cu care se confrunt ă Marea Baltic ă. 
 
3.2  Eficacitatea 
Raportul de evaluare consider ă că BONUS a atins un nivel înalt de integrare științifică 
transnațională prin definirea comun ă a temelor de cercetare și printr-o evaluare comun ă 
bazată pe excelen ță a propunerilor de proiecte, realizat ă de către exper ți independen ți, 
indiferent de na ționalitate. Aceast ă abordare, împreun ă cu activit ățile în rețea, a creat o 
„comunitate” transna țională de cercetare care a redus substan țial fragmentarea cercet ării 
privind Marea Baltic ă și a consolidat integrarea între programele na ționale de cercetare. 
 Raportul de evaluare a constatat c ă administrarea opera țională a BONUS GEIE se bazeaz ă pe 
un set cuprinz ător și adecvat de proceduri. Supravegherea financiar ă este asigurat ă de un 
director executiv și un manager financiar calificat. S-a considerat c ă BONUS GEIE opereaz ă 
efectiv ca o structur ă specifică de punere în aplicare care se ocup ă de administrarea 
operațională și asigură aplicarea normelor de finan țare comune.  
 Pe baza interviurilor și a observ ării, comitetul director de condu cere a fost considerat eficace, 
cu relații de încredere între membrii s ăi și o abordare constructiv ă în solu ționarea 
problemelor. Comisia particip ă în calitate de observator în  cadrul comitetului director și 
intervențiile acesteia au fost considerate va loroase pentru sprijinirea unor discu ții constructive 
în cadrul juridic al BONUS.   Normele de finan țare comune și un buget unic pentru fiecare cerere de propuneri de cercetare 
din cadrul BONUS asigur ă integrarea financiar ă. Proiectele sunt selectate în urma unei 
evaluări centralizate efectuate de exper ți independen ți care aplic ă normele PC7 strict pe baza 
unei liste de clasificare în func ție de scor, f ără a ține cont de al ți factori, cum ar fi cotele 
naționale. 
 Până la data prezentului raport, Uniunea European ă și statele participante au sprijinit în 
comun 20 de proiecte de cercetare în valoare de 32 de milioane EUR care abordeaz ă aspecte 
importante precum reducerea cantit ății de substan țe nutritive dispersate în mare, cre șterea 
                                                            
11  http://www.bonusportal.org/files/2981/Publication_No._14.pdf. 
 
7 
 pescuitului durabil, sprijin irea unei mai bune monitoriz ări a mediului marin și a efectelor 
activităților maritime combinate. În urma unei a trei a cereri, granturile pentru sprijinirea de 
noi proiecte care au fost selectate de c ătre experți independen ți cu aplicarea normelor PC7 
sunt în prezent în curs de finalizare, ia r cereri suplimentare vor fi lansate pân ă la finalizarea 
programului BONUS în 2017. 
În cadrul cererii de propuneri de inovare , 25 % din beneficiarii selecta ți au fost întreprinderi, 
16 % dintre acestea fiind IMM-uri. Cu toate acestea, din cauza unei abord ări mai orientate 
spre cercetare de baz ă, numai 3 % din beneficiarii selecta ți în urma cererii de propuneri 
privind ecosistemul viabil  au fost IMM-uri, prin urmare, sunt necesare m ăsuri pentru a spori 
participarea IMM-urilor.  
 
Având în vedere domeniile de aplicare a proiectelor sprijinite și rezultatele cercet ărilor conexe 
sprijinite de instrumentele ERA-NET precedente , raportul de evaluare consider ă că este de 
așteptat ca activit ățile de cercetare sprijini te în cadrul BONUS s ă aibă o calitate ridicat ă și să 
fie citate pe scar ă largă.  
Raportul de evaluare a apreciat  politica de comunicare proactiv ă a programului, care public ă 
în mod regulat buletine informative, buletine și informări specifice. BONUS particip ă la 
organizații relevante, cum ar fi HELCOM, JPI Oceans12 și Consiliul Interna țional pentru 
Explorarea Apelor Maritime (ICES)13. De asemenea, reprezentan ții BONUS sunt adesea 
vorbitori principali în cadrul unor  evenimente de cercetare marin ă și al altor evenimente 
legate de colaborarea în domeniul cercet ării, de exemplu, Ziua maritim ă european ă, 
Conferința EurOcean și Forumul strategic UE pentru regiunea M ării Baltice. BONUS GEIE a 
monitorizat eficacitatea activit ăților sale de diseminare și va utiliza rezultatele pentru o mai 
bună focalizare și creșterea absorb ției comunic ărilor sale în scopul de a maximiza impactul.  
Impactul BONUS este probabil s ă fie sporit prin politica sa de acces liber la date și prin 
utilizarea bazelor de date pentru metadate accesibile publicului, care  vor pune la dispozi ție 
rezultatele pe o scara mai larg ă și vor permite o mai bun ă înțelegere a mecanismelor care 
amenință mediul M ării Baltice.  
BONUS sus ține un club al tinerilor oameni de știință, cu evenimente care promoveaz ă 
competen țele profesionale extinse, cum ar fi abilit ățile de prezentare a activit ății de cercetare 
unui public non- științific. Astfel de evenimente sprijin ă capacitatea cercet ătorilor de a 
interacționa cu o comunitate mai larg ă și, prin urmare, cresc impactul activit ății acestora.  
Angajamentele na ționale de finan țare din partea statelor particip ante au fost furnizate la 
începutul programului BO NUS pentru întreaga durat ă a acestuia. Unele dintre statele 
participante au angajat mai mu lte fonduri decât altele. Experien ța acumulat ă în urma primelor 
cereri de propuneri în cadrul BONUS indic ă o neconcordan ță între fondurile na ționale 
angajate și fondurile corespunz ătoare necesare pentru spri jinirea beneficiarilor na ționali 
selectați în urma fiec ărei evalu ări. În unele cazuri, fondurile na ționale prev ăzute sunt 
insuficiente pentru a sprijini cererea din partea beneficiarilor na ționali respectivi care au fost 
selectați. Până în prezent, astfel de situa ții au fost dep ășite datorit ă flexibilit ății statelor 
participante în cauz ă, care au furnizat fonduri suplimentare. Cu toate a cestea, identif icarea de 
soluții de la caz la caz a provocat incertitudine și a întârziat acordarea grantului.  
                                                            
12  JPI Healthy and Productive Seas: http://www.jpi-oceans.eu/. 
13  Consiliul Interna țional pentru Explorarea Apelor Maritime:  http://www.ices.dk. 
 
8 
 Un alt aspect vizeaz ă proporția contribu țiilor naționale furnizate în cadrul BONUS în natur ă 
sub form ă de acces la infrastructur ă pentru utilizarea cu titlu gratuit în cadrul proiectelor 
BONUS. BONUS GEIE a prev ăzut că valoarea contribu țiilor în natur ă va fi de 25 % din 
totalul contribu țiilor naționale, aceasta fiind valoarea maxim ă permisă prin decizie. Cu toate 
acestea, exist ă prime indicii c ă au fost furnizate mai pu ține contribu ții naționale în natur ă sub 
formă de acces la infrastructur ă decât se preconiza. În cazul în care aceast ă situație ar 
continua, contribu țiile în numerar prev ăzute din partea statelor par ticipante vor fi insuficiente 
și vor trebui majorate pentru a compensa deficitul. 
3.3  Eficien ța 
Secretariatul BONUS dispune de șapte angaja ți, iar raportul de evaluare consider ă că numărul 
de angaja ți este suficient pentru a gestiona programul, cu o capacitate de rezerv ă limitată în 
caz de boal ă, concediu etc. Cheltuielile de func ționare ale BONUS sunt limitate la 5 milioane 
EUR prin decizie și raportul de evaluare consider ă că procentul de 5 % din costurile totale 
reprezintă o valoare adecvat ă. Raportul de evaluare constat ă, de asemenea, c ă statele 
participante furnizeaz ă resurse suplimentare secretariatu lui în afara structurii BONUS în 
temeiul articolului 185 pe ntru sprijinirea unor activit ăți suplimentare cum ar fi ateliere de 
lucru, publica ții și activități de diseminare. Prin urmare, cele 5 milioane EUR nu acoper ă în 
totalitate toate activit ățile legate de func ționarea programului BONUS. Dac ă ar fi luate în 
considerare activit ățile suplimentare care nu se încadreaz ă în domeniul de aplicare a 
articolului 185, costur ile totale de func ționare s-ar apropia de 7 milioane EUR, valoare care 
este similar ă proporției costurilor de administrare aplicab ile în cadrul proiectelor de cercetare 
ale UE.  
Raportul de evaluare constat ă că etapa strategic ă a durat mai mult decât cele 18 luni 
prevăzute, în principal din cauza dificult ăților de formulare a modalit ăților detaliate de punere 
în aplicare în cadrul juridic stabilit,  care au putut fi convenite de c ătre toate p ărțile implicate. 
Ponderea medie a fondurilor na ționale de cercetare relevante canalizate prin BONUS a fost 
estimată la 14 % în raportul de evaluare.  
Raportul de evaluare arat ă că administrarea contribu țiilor naționale de finan țare separat de 
către fiecare institu ție națională de finanțare14 a cauzat o complexitate inutil ă. Astfel, pentru 
fiecare cerere, BONUS GEIE trebuie s ă încheie acorduri de finan țare separate cu fiecare 
instituție națională de finanțare în cauz ă pentru a asigura plata corect ă a fondurilor na ționale, 
aplicarea normelor de finan țare comune și drepturile de audit. Institu țiile naționale de 
finanțare administreaz ă ulterior pl ățile efectuate c ătre beneficiarii respectivi în conformitate 
cu acordul de finan țare. Acest lucru multiplic ă fluxurile de finan țare și administrarea. La nivel 
de proiect, fiecare beneficiar prime ște două fluxuri de finan țare și trebuie s ă prezinte dou ă 
rapoarte, c ătre BONUS GEIE și la nivel na țional. În mod evident, administrarea mai multor 
fluxuri de finan țare în acest mod în cadrul unui program integrat nu este eficient ă.  
În compara ție cu alte ini țiative în temeiul articolului 185, BONUS este o ini țiativă de mică 
amploare. Cu toate acestea, cerin țele administrative sunt simila re, indiferent de valoarea 
                                                            
14  Posibilitatea administr ării separate a fondurilor na ționale decurge din sec țiunea 3.4 din anexa 1 la  
Decizie, care prevede c ă: „Un stat participant poate decide s ă își administreze propriile fonduri și să își 
dedice contribu țiile în numerar exclusiv proiectelor de cercetare la nivel na țional selec ționate la nivel 
central sau s ă delege competen țele de administrare a contribu țiilor sale în numerar la nivel central, 
respectiv s ă fie preluate de BONUS GEIE ”. 
 
9 
 finanțării în cauz ă. Prin urmare, sarcina administrativ ă a BONUS este relativ mare în raport 
cu dimensiunea sa.  
 
3.4 Valoarea ad ăugată a UE 
Raportul de evaluare subliniaz ă că Marea Baltic ă este un mediu complex, cu numero și actori 
interconecta ți din diverse domenii, de la trans port la turism, pesc uit, planificare și agricultur ă. 
Marea Baltic ă este un mediu aproape închis, în care principiile economiei circulare trebuie 
aplicate pentru a asigura dezvoltarea durabil ă pe termen lung. Marea Baltic ă este înconjurat ă 
în principal de state membre ale UE, prin  urmare, aceasta este o regiune în care o ac țiune 
macroregional ă coordonat ă a UE, cum este BONUS, are un impact major. 
Intervenția UE contribuie la dep ășirea fragment ării și faciliteaz ă crearea unei mase critice de 
cunoștințe și de resurse financiare pentru abordarea provoc ărilor cu care se confrunt ă Marea 
Baltică. Contribu țiile statelor participante au asigurat un  efect de levier di rect de 50 % pentru 
investițiile UE. Raportul de evaluare consider ă că obiectivele BONUS nu puteau fi realizate 
fără intervenția UE.  
 
Raportul de evaluare constat ă că BONUS a dezvoltat un mecan ism eficient de cooperare, 
utilizând memorandumuri de în țelegere pentru a permite entit ăților din Federa ția Rusă să 
participe f ără niciun sprijin din partea UE. Comisia consider ă că participarea acestora este 
valoroasă și faciliteaz ă abordarea comun ă a unor aspecte din regiunea M ării Baltice de interes 
pentru UE. 
3.5 Coeren ță 
BONUS este o ini țiativă transversal ă, care este adaptat ă la diversitatea provoc ărilor cu care se 
confruntă Marea Baltic ă.  
Raportul de evaluare se refer ă la contribu ția important ă a BONUS la Strategia UE pentru 
regiunea M ării Baltice și la obiectivul s ău de a  „salva marea ”. De exemplu, se face referire în 
mod explicit la BONUS în ra poartele Comisiei privind „ Guvernan ța strategiilor 
macroregionale ”15, „Valoarea ad ăugată a strategiilor macroregionale ”16, „Implementarea 
strategiei UE pe ntru regiunea M ării Baltice ”17 și în comunicarea „ Strategia Uniunii 
Europene pentru regiunea M ării Baltice ”18.  
De asemenea, BONUS sprijin ă inovarea, contribuind la sus ținerea unei „ economii albastre”  
sustenabile în conformitate cu obiectivele comunic ării Comisiei „ «Creșterea albastr ă»: 
oportunități pentru o cre ștere sustenabil ă în domeniul marin și maritim ”19 și cu referirea 
specifică la BONUS din documentul de lucru al serviciilor Comisie privind „ O agendă 
durabilă de creștere albastr ă pentru Marea Baltic ă”20. 
                                                            
15  COM(2014) 284, mai 2014. 
16  COM(2013) 468, iunie 2013. 
17  COM(2011) 381, iunie 2011 . 
18  COM(2012) 128, martie 2012. 
19  COM(2012) 494, septembrie 2012 și http://ec.europa.eu/maritim eaffairs/policy/ blue_growth/. 
20  SWD(2014) 167, mai 2014. 
 
10 
 Este recunoscut ă contribuția BONUS în ceea ce prive ște pescuitul durabil în Marea Baltic ă, în 
conformitate cu politica comun ă în domeniul pescuitului a UE21. De asemenea, BONUS 
abordează interfața terestră-marină și sprijină stabilirea unor abord ări comune de m ăsurare a 
unei „ stări ecologice bune ” în conformitate cu Directiva-cadru „Strategia pentru mediul 
marin” a UE22.  
BONUS este în concordan ță cu activitatea Comisiei de la Helsinki (HELCOM) și cu 
administrarea Conven ției de la Helsinki, care reprezint ă acordul interna țional principal pentru 
protecția mediului marin al M ării Baltice. BONUS este observator în cadrul acestui organism 
și raportul de evaluare subliniaz ă importan ța cercetării în cadrul BONUS în vederea punerii în 
aplicare a Planului de ac țiune privind Marea Baltic ă elaborat de HELCOM.  
4. CONCLUZIE 
Evaluarea este considerat ă adecvată și reflectă rezultatul unei analiz e logice bazate pe o 
metodologie corespunz ătoare utilizat ă de un grup de exper ți cu înalt ă calificare. Pe aceast ă 
bază, Comisia consider ă că BONUS î și realizeaz ă în mod progresiv obiectivele și a reușit să 
instituie un program de cercetare și dezvoltare integrat ă pentru a face fa ță provocărilor cu care 
se confrunt ă Marea Baltic ă. BONUS dep ășește fragmentarea programelor de cercetare, 
reunește o varietate de aptitudini și se concentreaz ă asupra cre ării de cuno ștințe esențiale și de 
soluții inovatoare pentru a dep ăși problemele de mediu din Marea Baltic ă. Se observ ă că, 
datorită naturii transversale a BONUS și diferitelor structuri de finan țare a cercet ării din 
cadrul statelor participante, este difi cil de cuantificat în mod clar propor ția resurselor 
naționale mobilizate prin intermediul BONUS. 
Prin abordarea macroregional ă a Mării Baltice și a bazinelor sale, BONUS a realizat un 
impact mai puternic decât ar fi ob ținut un program mai amplu dest inat întregii UE. Stabilirea 
unor legături mai strânse între BONUS și Programul pentru regiunea M ării Baltice 
consolideaz ă în continuare impactul și este în concordan ță cu obiectivele Orizont 202023, care, 
de asemenea, urm ărește să consolideze în continuare sinergiile dintre cercetare și fondurile 
structurale și de investi ții europene. 
BONUS integreaz ă programele de cercetare, sprijin ă crearea unui spa țiu european de 
cercetare și contribuie la mai multe politici princi pale, în special: Strategia UE pentru 
regiunea M ării Baltice, Directiva-cadru a UE „Str ategia pentru mediul marin”, politica 
comună în domeniul pescuitului a UE și Planul de ac țiune privind Marea Baltic ă elaborat de 
HELCOM.  
Deși integrarea durabil ă a fost realizat ă la un nivel deosebit de ridicat de integrare științifică și 
managerial ă, au existat dificult ăți în ceea ce prive ște integrarea financiar ă.  
Pentru a consolida rezultatele poten țiale ale BONUS, raportul de evaluare recomand ă: 
1. Elaborarea unei sinteze a activit ăților de cercetare sprijinite de BONUS de la începutul 
acestuia ca instrument ERA-NET pân ă la statutul actual de ini țiativă în temeiul 
articolului 185. Aceasta ar trebui s ă evidențieze realiz ările și impacturile. 
 
                                                            
21  http://ec.europa.eu/fis heries/cfp/index_en.htm. 
22  Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de stabilire a unui 
cadru de politic ă comunitar ă în domeniul apei. 
23  http://ec.europa.eu/prog rammes/horiz on2020/en/. 
 
11 
 2. Trecerea la punerea în comun a fondurilor na ționale pentru a reduce num ărul 
diferitelor fluxuri de finan țare și complexitatea cauzat ă de acestea. Acest lucru ar 
asigura o gestionare mai eficient ă, ar reduce timpul de acordare a grantului și ar 
elimina dificult ățile legate de aplicarea normelor comune de finan țare în cadrul 
administra țiilor naționale.  
 3. Luarea de m ăsuri pentru a cre ște contribu țiile în natur ă sub form ă de acces la 
infrastructur ă pentru proiectele BONUS. De exemplu, administra țiile naționale ar 
putea oferi stimulente pentru a subven ționa parțial furnizarea de infrastructur ă către 
BONUS. În cazul în care contribu țiile în natur ă sub form ă de acces la infrastructur ă nu 
pot fi majorate, vor fi necesare contribu ții naționale în numerar suplimentare pentru a 
asigura punerea în aplicare integral ă a BONUS.  
 4. Luarea de m ăsuri pentru a asigura c ă proiectele BONUS creeaz ă sinergii și rețele cu 
alte proiecte și inițiative care vizeaz ă regiunea M ării Baltice. 
 5. Creș
terea gradului de interac țiune dintre comitetul consultativ și comitetul director al 
BONUS, de exemplu, prin reuniuni online virtuale. 
 
6. Concentrarea comunic ărilor care eviden țiază impactul generat de BONUS asupra 
nevoilor grupurilor specifice de p ărți interesate: institu ții, conven ții, politici, direc ții 
generale ale Comisiei, ministere și autorități regionale, inclusiv cele responsabile de 
dezvoltarea regional ă.  
 7. Consolidarea de c ătre statele participante și Comisie a comunic ării strategice privind 
potențialul rezultatelor activit ăților de cercetare finan țate de BONUS pentru stabilirea 
de politici c ătre diferitele direc ții generale implicate și în cadrul Orizont 2020. Statele 
participante trebuie s ă își crească gradul de con știentizare a impactului BONUS asupra 
programelor lor na ționale pe scar ă mai larg ă, de exemplu, în ceea ce prive ște 
gestionarea pescuitului, dezvoltarea regional ă, dezvoltarea zonelor de coast ă, 
agricultura etc. 
 8. Îmbunătățirea monitoriz ării BONUS prin ob ținerea și analiza mai sistematic ă a datelor 
privind rezultatele și impacturile generate de BONUS, de exemplu, prin asigurarea 
consultării efective și regulate a p ărților interesate și prin urm ărirea tendin țelor în ceea 
ce privește valoarea total ă și proporția fondurilor na ționale canalizate prin intermediul 
BONUS.  
 9. Direcționarea comunic ării cererilor de propuneri c ătre IMM-uri și furnizarea de sprijin 
suplimentar în vederea depunerii de cereri de c ătre IMM-uri, precum și facilitarea 
includerii acestora în cadrul form ării consor țiilor care propun proiecte.  
Comisia accept ă aceste recomand ări, care sunt considerate a fi bazate pe o analiz ă adecvată și 
o metodologie solid ă. Recomand ările vor fi preluate în discu țiile dintre Comisie și BONUS 
GEIE, iar punerea lor în aplicare va fi urm ărită ca parte a supravegherii de c ătre Comisie a 
programului BONUS. 
Recomand ările cu num ărul doi și trei privind furnizarea de fonduri na ționale sunt considerate 
a fi deosebit de importante. Administrarea separat ă a fondurilor na ționale pentru beneficiarii 
 
12 
 interni a creat o structur ă mai puțin eficient ă. Lipsa unui „fond comun re al” pentru punerea în 
comun a fondurilor na ționale prezint ă riscul disponibilit ății unei finan țări naționale 
insuficiente pentru sprijinirea beneficiarilor selecta ți din anumite țări în cazul cererilor 
ulterioare în cadrul BONUS. Pentru a evita acest lucru, statele participante trebuie s ă fie în 
măsură să asigure o finan țare națională suficient ă pentru sprijinirea tuturor beneficiarilor din 
cadrul proiectelor BONUS selectate. De asemenea, primele indicii arat ă un poten țial deficit în 
ceea ce prive ște valoarea contribu țiilor în natur ă sub form ă de acces la infrastructur ă 
furnizate. Orice deficit va trebui abordat fie prin majorarea contribu țiilor în natur ă sub form ă 
de acces la infrastructur ă pentru utilizarea cu titlu gratui t în cadrul proiectelor BONUS, fie 
prin majorarea contribu țiilor naționale în numerar. În caz cont rar, nepunerea în aplicare a 
BONUS pentru programe cu o valoare financiar ă totală preconizat ă de 100 de milioane EUR 
va reprezenta o deficien ță gravă.  
De asemenea, în conformitate cu recomand ările menționate, Comisia va urm ări să obțină și să 
analizeze în mod mai sistematic date relevante pentru a îmbun ătăți monitorizarea impacturilor 
generate de programul BONUS și va consolida comunicarea rezultatelor relevante c ătre 
serviciile competente din cadrul Comisiei.  
Comisia dore ște să mulțumească grupului de exper ți pentru raportul realizat în urma evalu ării 
intermediare a programului BONUS.