În același timp, schimbările demografice reduc forța de muncă disponibilă. În timp ce rata medie a șomajului din UE rămâne stabilă, la 6 % în august 2022, 77 % dintre întreprinderi întâmpinau dificultăți în găsirea de angajați cu competențele necesare deja în 2019. În particular, disponibilitatea personalului calificat și a managerilor cu experiență este cea mai importantă problemă pentru un sfert din întreprinderile mici și mijlocii din UE, care reprezintă 99 % din totalul întreprinderilor din Uniune. Iar în 2021, 28 de ocupații au fost clasificate ca având deficite, în sectoare precum sănătatea, ospitalitatea, construcțiile și serviciile, pe lângă deficitul de specialiști din domeniul IT și al securității, în special deficitul de experți în securitate cibernetică, precum și de lucrători cu experiență în domeniul științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii, ceea ce demonstrează o cerere tot mai mare atât de lucrători cu înaltă calificare, cât și de lucrători slab calificați. În acest context, buna funcționare a pieței europene a forței de muncă depinde de disponibilitatea unei forțe de muncă având competențele adecvate, precum și de asigurarea faptului că implicarea persoanelor în perfecționare și recalificare răspunde nevoilor întreprinderilor din întreaga Uniune.

3.Corelarea aspirațiilor și a seturilor de competențe ale persoanelor cu oportunitățile de pe piața forței de muncă, în special cu cele oferite de dubla tranziție verde și digitală și de sectoarele principale care au nevoie de redresare în urma pandemiei. Se va acorda o atenție deosebită activării unui număr mai mare de persoane pe piața forței de muncă, în particular a femeilor și tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (not in education, employment or training, NEET).

4.Atragerea acelor persoane din țări terțe care au competențele de care Uniunea are nevoie, inclusiv prin consolidarea oportunităților de învățare și a mobilității și prin facilitarea recunoașterii calificărilor.

•Coerența cu dispozițiile deja existente în domeniul de politică vizat

Principiul 1 al Pilonului european al drepturilor sociale proclamă dreptul tuturor la educație, formare și învățare pe tot parcursul vieții, permițând persoanelor să participe pe deplin în societate și să gestioneze cu succes tranzițiile de pe piața forței de muncă. Principiul 4 prevede că orice persoană are dreptul la asistență acordată la timp și personalizată pentru a-și îmbunătăți perspectivele de ocupare a forței de muncă sau de realizare a unei activități independente, inclusiv dreptul de a primi sprijin pentru formare și recalificare. Principiul 5 privind locurile de muncă sigure și adaptabile subliniază faptul că, indiferent de tipul și de durata raportului de muncă, lucrătorii ar trebui să se bucure de un tratament corect și egal în ceea ce privește condițiile de muncă, accesul la protecție socială și formare profesională.

Inițiativele europene care sprijină realizarea acestor drepturi au o istorie îndelungată. Anul european al competențelor 2023 va consolida în continuare o serie de inițiative existente, realizând sinergii între acțiuni și punând accentul pe accelerarea traiectoriei către obiectivele UE pentru 2030 în materie de ocupare și competențe.

Agenda europeană pentru competențe în scopul promovării competitivității durabile, a echității sociale și a rezilienței din anul 2020 este planul strategic pe cinci ani al Comisiei care vizează formarea unui număr sporit de persoane, cu o frecvență sporită și pentru dobândirea competențelor necesare pe piața forței de muncă. Acesta stabilește 12 acțiuni concrete, inclusiv recomandările Consiliului privind educația și formarea profesională, conturile personale de învățare, microcertificatele pentru învățarea pe tot parcursul vieții și capacitatea de inserție profesională, perfecționarea competențelor cercetătorilor și Pactul privind competențele. Implementarea lor va fi promovată în continuare prin intermediul Anului european al competențelor 2023, asigurându-se faptul că ele își ating întregul potențial. Acest lucru va contribui, de asemenea, la prioritatea noului Plan european pentru învățarea în rândul adulților de a consolida oferta și adoptarea oportunităților de perfecționare și recalificare cu finanțare sustenabilă.

Noua strategie industrială actualizată pentru Europa din 2020 stabilește un plan prin care industria UE să tragă învățămintele din pandemia de COVID-19, să consolideze reziliența economică și să accelereze dubla tranziție verde și digitală. Aceasta include o abordare politică flexibilă bazată pe ecosisteme, axată pe o mai bună conectare a tuturor actorilor în cadrul unui lanț valoric sau al unui ecosistem industrial și care prezintă, printre altele, parcursuri de tranziție în care competențele joacă un rol important. Anul european al competențelor 2023 va oferi întreprinderilor europene și angajaților acestora ocazia de a se face mai bine auziți în cadrul ecosistemelor industriale, bazându-se, de asemenea, pe structurile de dialog social existente.

Abordarea cuprinzătoare a Comisiei Europene în ceea ce privește migrația legală și integrarea este prevăzută în Noul pact privind migrația și azilul. În ceea ce privește migrația legală, Comisia a propus o serie de inițiative menite să contribuie la atragerea acelor resortisanți ai țărilor terțe care au competențele necesare în UE. Aceasta include lansarea unei Rezerve de talente la nivelul UE și a unor parteneriate pentru atragerea de talente cu țările partenere. În 2023, statele membre vor pune, de asemenea, în aplicare Directiva reformată privind cartea albastră a UE, iar propunerile de reformare a Directivei privind rezidenții pe termen lung și a Directivei privind permisul unic urmează să fie negociate. În plus, Comisia Europeană va promova căi complementare de admisie în UE pentru persoanele care au nevoie de protecție internațională, pentru a valorifica talentul refugiaților.

Planul de acțiune privind integrarea și incluziunea 2021-2027 recunoaște că talentele și competențele migranților, precum și ale cetățenilor UE care provin din familii de migranți sunt adesea subevaluate sau insuficient utilizate și propune acțiuni pentru a valorifica mai bine potențialul acestora pe piața forței de muncă din UE. Anul european al competențelor 2023 va promova aceste inițiative existente și le va completa impactul, inclusiv prin accelerarea și facilitarea recunoașterii calificărilor acordate în afara Uniunii, permițând resortisanților țărilor terțe să își valorifice pe deplin potențialul pe piața europeană a forței de muncă.

În urma discursului privind starea Uniunii Europene din 2021, Comisia Europeană a implementat un dialog structurat cu statele membre la nivelul guvernelor și al părților interesate, pentru a promova investițiile și reformele la nivelul politicilor privind educația și competențele digitale, având în vedere provocările transversale generate de tranziția digitală și necesitatea accelerării politicilor și a rezultatelor. Anul european al competențelor 2023 s-ar putea baza pe procesul de dialog structurat, extinzându-i sfera de cuprindere astfel încât să corespundă obiectivelor prezentate mai sus.

Fondurile și instrumentele Uniunii Europene vor juca și ele un rol esențial în implementarea Anului european al competențelor 2023. Fondul social european Plus (FSE+), cu un buget de peste 99 de miliarde EUR pentru perioada de programare 2021-2027, rămâne principalul instrument de investiții în oameni, lucrând în sinergie cu alte fonduri [programul InvestEU, Fondul european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați, Fondul european de dezvoltare regională (FEDR), Fondul pentru o tranziție justă (FTJ), Corpul european de solidaritate, Programul Europa digitală, Erasmus+, Orizont Europa, Programul pentru mediu și politici climatice (LIFE), Fondul pentru modernizare, Instrumentul de sprijin tehnic (IST), Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (IVCDCI)] și cu reformele și investițiile legate de competențe incluse în planurile naționale ale statelor membre în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență (MRR).

Anul european al competențelor 2023 se va baza, de asemenea, pe activitatea tuturor agențiilor Uniunii active în domeniul competențelor și al ocupării, consolidând în continuare activitățile acestora și creând sinergii, în special cu Centrul European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (Cedefop), Fundația Europeană pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă (Eurofound), Fundația Europeană de Formare (ETF), Autoritatea Europeană a Muncii (ELA), Agenția Europeană pentru Securitate și Sănătate în Muncă (EU-OSHA) și Agenția Uniunii Europene pentru Securitate Cibernetică (ENISA).

•Coerența cu alte domenii de politică ale Uniunii

Anul european al competențelor 2023 va promova, de asemenea, sinergiile dintre politicile în materie de competențe și inițiativele UE în materie de formare. Planul de acțiune pentru educația digitală acordă prioritate îmbunătățirii aptitudinilor și competențelor digitale, inclusiv a rezilienței democratice și a alfabetizării mediatice. Spațiul european al educației sprijină dezvoltarea în continuare a sistemelor de educație și formare în statele membre. Creând un spațiu pentru discuții și schimburi, Anul european al competențelor 2023 va stabili și mai multe punți între aceste domenii. Promovarea competențelor de bază și transversale ale cercetătorilor reprezintă un element central al Spațiului european de cercetare, răspunzând astfel cererii de talente cu înaltă calificare de pe piața forței de muncă.

Garanția pentru tineret consolidată se axează pe integrarea tinerilor NEET pe piața forței de muncă. Un factor-cheie este asigurarea accesului la educație și formare de calitate pentru a îmbunătăți capacitatea de inserție profesională în conformitate cu nevoile pieței forței de muncă.

Creșterea participării femeilor pe piața forței de muncă are un impact puternic și pozitiv asupra economiei, în special în contextul reducerii deficitului de forță de muncă și de competențe și al ambițiosului obiectiv de la Porto privind o ocupare de 78 % până în 2030. Strategia privind egalitatea de gen vizează abordarea diferențelor dintre femei și bărbați la nivel de remunerare și de pensii, precum și stereotipurile de gen, de exemplu, în profesiile dominate în mod tradițional de bărbați sau femei, cum ar fi științele, tehnologia, ingineria și matematica, sau în sectorul îngrijirii.

În pofida unei ușoare creșteri continue a ratei de ocupare a persoanelor cu handicap în ultimul deceniu, decalajul în ceea ce privește ocuparea în rândul persoanelor cu handicap persistă la aproximativ 24 de puncte procentuale în UE. Pachetul privind ocuparea forței de muncă pentru persoanele cu handicap prezintă, pe de o parte, acțiuni de îmbunătățire a ratei de ocupare a persoanelor cu handicap, permițându-le acestora să dobândească competențe, să se recalifice sau să se perfecționeze pentru a răspunde nevoilor pieței forței de muncă și subliniază, pe de altă parte, necesitatea de a crește rata de ocupare a persoanelor cu handicap.

În plus, întrucât competențele sunt fundamentale și relevante pentru toate sectoarele economice, majoritatea inițiativelor UE prevăd măsuri legate în mod expres de competențe. Dezvoltarea competențelor joacă un rol important în punerea în aplicare cu succes a unei serii de alte politici ale Uniunii, pe care se va baza Anul european al competențelor 2023. Printre acestea se numără Pactul verde european, cu inițiative precum pachetul Pregătiți pentru 55, Valul de renovări pentru Europa, Planul REPowerEU, propunerea de reformare a Directivei privind eficiența energetică, Noul plan de acțiune privind economia circulară, Planul de acțiune privind reducerea la zero a poluării, Strategia UE în domeniul biodiversității pentru 2030, Strategia „De la fermă la consumator” și Comunicarea privind o nouă abordare pentru o economie albastră durabilă în UE.

Anul competențelor 2023 se va baza, de asemenea, pe Noul Bauhaus european, pe Orizont Europa și pe misiunile sale, pe Noua agendă europeană pentru inovare, pe Strategia europeană pentru universități, pe strategia intitulată „Conturarea viitorului digital al Europei”, pe Strategia europeană privind datele, pe Deceniul digital, pe propunerea Comisiei pentru o Declarație europeană privind drepturile și principiile digitale pentru deceniul digital, pe cadrul comun al UE/OCDE de competențe financiare pentru adulți, pe Strategia privind drepturile persoanelor cu handicap, pe Planul de acțiune al UE de combatere a rasismului, pe Cadrul strategic al UE pentru egalitatea, incluziunea și participarea romilor, pe Planul de acțiune privind integrarea și incluziunea pentru perioada 2021-2027, pe Planul de acțiune pentru democrația europeană, pe Viziunea pe termen lung pentru zonele rurale ale UE, pe Comunicarea privind o nouă abordare pentru o economie albastră durabilă în UE, pe Strategia europeană privind serviciile de îngrijire, pe Planul de acțiune al UE pentru economia socială, pe Parcursul de tranziție pentru ecosistemul industrial „Proximitate și economie socială”, pe Legea europeană privind materiile prime critice și Comunicarea privind reziliența materiilor prime critice, pe Comunicarea comună privind deficitele de investiții în domeniul apărării și calea de urmat și pe Regulamentul privind programul spațial. Fiecare dintre aceste inițiative și politici include măsuri care se pot referi la dezvoltarea competențelor în general sau pentru anumite grupuri sau se referă la seturi de competențe specifice.

În plus, UE promovează politicile în materie de competențe și investițiile la nivel mondial. Strategia „Global Gateway” și Planul de acțiune pentru tineret acordă prioritate investițiilor în sisteme de educație de calitate în țările partenere. Echipa Europa contribuie la dezvoltarea competențelor, de exemplu prin sprijinirea formării cadrelor didactice și a inițiativelor legate de educația și formarea profesională. Aceste eforturi la nivelul dimensiunii externe completează în mod direct obiectivele stabilite în prezenta propunere.