(3)La 24 aprilie 2019, Bulgaria și-a prezentat Programul național de reformă pentru 2019, precum și Programul de convergență pentru 2019. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

(4)Recomandările relevante specifice fiecărei țări au fost luate în considerare în cadrul programării fondurilor structurale și de investiții europene („fondurile ESI”) aferente perioadei 2014-2020. Astfel cum se prevede la articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului, Comisia poate solicita unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele relevante și să propună modificări la acestea dacă acest lucru este necesar pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor relevante ale Consiliului. Comisia a furnizat detalii suplimentare referitoare la modul în care se va prevala de dispoziția menționată anterior în orientările sale privind aplicarea măsurilor prin care se stabilește o corelație între eficacitatea fondurilor ESI și buna guvernanță economică.

(5)În prezent, Bulgaria face obiectul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere. În Programul său de convergență pentru 2019, guvernul, pornind de la un excedent total de 2 % din PIB în 2018, are drept obiectiv un deficit de 0,3 % din PIB în 2019 și un excedent de 0,4 % din PIB în 2020, de 0,2 % în 2021 și de 0,1 % în 2022. Pe baza soldului structural recalculat, obiectivul bugetar pe termen mediu, și anume un deficit structural de 1 % din PIB în termeni structurali, continuă să fie depășit pe întreaga perioadă de programare. Conform Programului de convergență pentru 2019, se estimează că ponderea datoriei publice în PIB va scădea treptat de la 22,6 % din PIB în 2018 la 16,7 % din PIB în 2022. Scenariul macroeconomic care stă la baza acestor proiecții bugetare este plauzibil. Pe baza previziunilor Comisiei din primăvara anului 2019, se preconizează că soldul structural va înregistra un excedent de 0,7 % din PIB în 2019 și de 0,6 % din PIB în 2020, situându-se deasupra obiectivului bugetar pe termen mediu. Per ansamblu, în opinia Consiliului, se preconizează că Bulgaria va respecta dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere în 2019 și 2020.

(6)Veniturile fiscale și respectarea obligațiilor fiscale sunt în curs de ameliorare și au fost lansate mai multe inițiative. Cu toate acestea, colectarea impozitelor nu pare să se îmbunătățească peste tot în același ritm. Acest lucru este valabil în special în ceea ce privește impozitele și contribuțiile la asigurările sociale legate de muncă și în cazul anumitor categorii de accize. Există, de asemenea, dovezi care arată că munca nedeclarată și comerțul ilicit cu combustibili constituie în continuare o provocare. Este de o importanță capitală să se mențină eforturile de îmbunătățire a colectării impozitelor și să fie luate măsuri suplimentare specifice pentru a face față provocărilor din anumite domenii ale sistemului fiscal, astfel încât să se reducă în continuare economia subterană, care este încă extinsă.

(7)Guvernul a luat măsuri pentru a îmbunătăți eficacitatea cheltuielilor publice. Banca Mondială a finalizat o analiză a cheltuielilor referitoare la o serie de instituții publice (ministere și municipalități) și două studii pilot privind activitățile polițienești și de combatere a incendiilor, precum și privind apele reziduale și a elaborat un manual pentru viitoarele analize pe care le va realiza guvernul. În strategia fiscal-bugetară pe termen mediu din 2018, guvernul a introdus mai mulți noi indicatori de performanță pentru a evalua impactul pe care îl au în timp cheltuielile în diferitele domenii de politică și pentru a contribui la evaluarea și planificarea bugetului. Se preconizează că punerea în practică a acestor inițiative va spori calitatea, eficiența și transparența cheltuielilor publice și, drept urmare, cantitatea și calitatea bunurilor publice.

(8)Întreprinderile de stat sunt afectate de slaba guvernanță corporativă, ceea ce se reflectă, în mare măsură, în performanța lor economică. O reformă a cadrului juridic pentru guvernanța corporativă a întreprinderilor de stat este în curs, aceasta fiind realizată în cooperare cu Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) și cu asistența Serviciului de sprijin pentru reforme structurale al Comisiei Europene. Reforma urmărește să abordeze deficiențele actuale prin alinierea legislației naționale la orientările OCDE privind guvernanța corporativă pentru întreprinderile de stat. Adoptarea și punerea în aplicare efectivă a cadrului vor asigura continuitatea și vor fi esențiale pentru succesul reformei.

(9)Întrucât mediul economic este favorabil, rata fondurilor proprii și rata de lichiditate ale băncilor s-au îmbunătățit în medie. În paralel, creditele neperformante acordate de societățile nefinanciare au scăzut, deși sunt în continuare ridicate. Cu toate că piața secundară a creditelor neperformante a devenit mai dinamică, nu au fost luate măsuri de politică specifice în acest sens. Măsurile de monitorizare luate în urma evaluărilor din sectorul financiar au consolidat sectorul bancar, însă există în continuare o serie de vulnerabilități. Printre noile inițiative de reglementare din 2018 s-au numărat normele privind expunerile mari și identificarea clienților aflați în legătură, o creștere a ratei amortizorului anticiclic de capital și introducerea unor instrumente macroprudențiale pentru măsurile adresate debitorilor. În prelungirea inițiativelor legislative privind expunerile prin intermediul părților afiliate, este esențial, pentru a sprijini practicile comerciale solide, să se depună eforturi susținute de supraveghere astfel încât să fie limitate împrumuturile acordate părților afiliate și să fie sancționate încălcările dispozițiilor privind garanțiile reale. Consolidarea cadrului de rezoluție bancară este o altă măsură pendinte care va contribui la reziliența sectorului financiar.

(10)Finalizarea reformei regimului de insolvență ar putea contribui la reducerea datoriei restante ridicate a sectorului privat și a ponderii încă ridicate a creditelor neperformante. Unele elemente care lipsesc reduc eficiența și eficacitatea cadrului în materie de insolvență, conducând la proceduri de insolvență lente și costisitoare. În același timp, absența unor instrumente de monitorizare adecvate împiedică realizarea unei analize corecte a procedurilor actuale și a celor noi în materie de pre-insolvență și de insolvență și nu permite identificarea unor blocaje sau puncte slabe concrete. În octombrie 2018, Bulgaria a solicitat asistență din partea Serviciului de sprijin pentru reforme structurale al Comisiei Europene, pentru a o ajuta să avanseze în realizarea reformei cadrului în materie de insolvență. Acest proiect identifică lacunele cadrului în materie de insolvență și va elabora o foaie de parcurs pentru abordarea acestora. Este important să se mențină ritmul reformelor și să se pună în aplicare viitoarea foaie de parcurs.

(11)Bulgaria a adoptat modificări legislative în 2018 și depune eforturi în vederea transpunerii pe deplin conforme a Directivei 2015/849 (A patra directivă privind combaterea spălării banilor). Ar trebui să se acorde atenție punerii în aplicare efective a acestor măsuri. Autoritățile încă nu au finalizat și nu au notificat evaluarea națională de risc, care este o piatră de temelie pentru elaborarea unor politici naționale adecvate de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului. În plus, evoluțiile recente din sectorul bancar sugerează că este necesar să se consolideze supravegherea la nivel național a tranzacțiilor financiare internaționale și să se asigure punerea în aplicare eficace a cadrului de combatere a spălării banilor. Este necesară o mai bună gestionare a riscului de corupție, deoarece acesta constituie o infracțiune principală în materie de spălare a banilor. Autoritățile bulgare vor trebui să prezinte rezultate concrete și să țină o evidență constând în hotărârile definitive pronunțate în cazuri de corupție la nivel înalt. Recurgerea la anchete financiare și la stabilirea profilurilor financiare este limitată.

(12)Supravegherea nebancară face, în prezent, obiectul unei reforme. În septembrie 2017, Comisia de supraveghere financiară a adoptat un plan de acțiune pentru reformarea supravegherii financiare nebancare, în cooperare cu Autoritatea Europeană de Asigurări și Pensii Ocupaționale. Punerea în aplicare integrală și în timp util a planului de acțiune și aplicarea concretă a acestuia, care sunt încă în curs de desfășurare, vor contribui la o supraveghere adecvată a sectorului financiar nebancar. Au fost adoptate modificări ale legislației secundare cu scopul de a îmbunătăți normele de evaluare și aplicarea acestora. Punerea efectivă în aplicare și asigurarea respectării acestor modificări ar permite soluționarea problemelor de evaluare identificate în trecut și rămase nesoluționate. În cele din urmă, supravegherea la nivel de grup rămâne o provocare în ceea ce privește asigurarea unei supravegheri adecvate a asigurărilor bazate pe riscuri.

(13)Sectorul asigurărilor auto prezintă unele vulnerabilități. Existența unor norme bine definite privind compensațiile i-ar ajuta pe judecători să adopte o abordare mai armonizată atunci când se pronunță în cazuri individuale. Pe termen mai lung, o astfel de metodologie ar contribui la reducerea costurilor, a volatilității și a riscului de subscriere în linia de activitate legată de răspunderea civilă auto. De asemenea, sustenabilitatea sectorului ar avea de câștigat de pe urma unei mai bune stabiliri a prețurilor, care să țină seama de istoricul de conducere al clienților. Comisia de supraveghere financiară a propus un sistem bonus-malus, care este supus unei dezbateri publice la scară largă, rezultatul acesteia fiind incert. În cele din urmă, lichiditatea „biroului care eliberează cartea verde” a suscitat preocupări serioase, în principal din cauza neplății creanțelor de către doi asigurători bulgari. Respectarea strictă de către toți membrii a obligațiilor care le revin este crucială pentru credibilitatea și eficiența sistemului.

(14)Infrastructura este afectată de lacune majore în materie de investiții. Acoperirea și calitatea infrastructurii de transport s-au îmbunătățit, dar se situează în continuare sub media UE. Rețeaua transeuropeană de transport din Bulgaria este încă incompletă. În plus, emisiile de gaze cu efect de seră generate de transportul rutier au crescut semnificativ în ultimii 5 ani. Este necesar să se continue dezvoltarea tronsoanelor feroviare și rutiere, precum și a sistemelor europene de gestionare a traficului feroviar și a celor de transport inteligente aferente. În Bulgaria, ratele de conectare și de tratare a apelor urbane reziduale sunt scăzute, nivelurile de poluare atmosferică ridicate, iar ratele de depozitare a deșeurilor municipale și rata de reciclare sunt semnificativ mai scăzute decât media din UE. Sunt necesare investiții prin care să se promoveze gestionarea durabilă a apei, eficiența resurselor și tranziția către o economie circulară. În plus, nevoile de investiții în domeniul energiei și în cel al atenuării schimbărilor climatice și al adaptării la acestea sunt semnificative. Intensitatea energetică ridicată a economiei și progresele lente către atingerea obiectivelor de eficiență energetică, în special în sectorul clădirilor, frânează productivitatea și competitivitatea întreprinderilor din țară. Prin urmare, trebuie intensificate eforturile pentru a se asigura realizarea de economii semnificative de energie prin investiții specifice în sectorul industrial, al transporturilor și al clădirilor. Creșterea investițiilor în infrastructura energetică curată (precum producția de energie curată și de energie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, interconexiunile și rețelele inteligente), în conformitate cu prioritățile stabilite în proiectul de plan național privind clima și energia al Bulgariei, ar contribui, în plus, la îmbunătățirea competitivității globale a economiei și la sporirea calității vieții cetățenilor.

(15)În ciuda creșterii bugetului public alocat cercetării în 2018, cheltuielile cu cercetarea și dezvoltarea rămân foarte scăzute, atât în sectorul privat, cât și în cel public. Investițiile private în cercetare și dezvoltare sunt dominate de întreprinderi multinaționale mari și concentrate în regiunea capitalei. Ritmul lent al punerii în aplicare a reformelor și nivelul ridicat de fragmentare a sistemului de cercetare, dezvoltare și inovare reprezintă un obstacol în calea contribuției investițiilor în cercetare și dezvoltare la productivitate și creștere. Numeroasele universități și institute de cercetare continuă să aibă rezultate slabe în cercetarea științifică de înaltă calitate. Legăturile dintre mediul științific și întreprinderi sunt în continuare foarte slabe, iar capitalul uman disponibil în sistemul de cercetare și dezvoltare reprezintă o sursă de îngrijorare deosebită. Clusterele sunt slab dezvoltate în Bulgaria și potențialul acestora slab valorificat, deoarece adesea acestea nu dispun de o masă critică. O serie de reforme suplimentare, combinate cu o guvernanță eficientă și cu investiții publice mai eficace, pot maximiza impactul asupra productivității și pot îmbunătăți competitivitatea economiei. În plus, creșterea gradului de digitalizare a întreprinderilor și introducerea de noi modele de afaceri sunt esențiale pentru productivitatea țării.

(16)Reforma administrației publice și a guvernării electronice continuă să fie lentă și aduce îmbunătățiri insuficiente, în timp ce mediul de afaceri rămâne fragil. Au fost adoptate o serie de măsuri de reformă, însă se înregistrează întârzieri în punerea lor în aplicare. Printre principalele obstacole din calea investițiilor se numără deficiențele instituționale, incertitudinea în materie de reglementare, corupția și oferta de forță de muncă insuficientă. Guvernanța în sectorul public ar avea de beneficiat de pe urma unei mai mari transparențe, a unor norme mai clare și a unei perspective pe termen lung. De asemenea, există deficiențe în domeniul testării și siguranței produselor, din cauza resurselor financiare și umane limitate. În plus, în timp ce marea majoritate a măsurilor incluse în strategia națională de achiziții publice au fost adoptate, punerea lor în aplicare necesită o monitorizare, un control și o evaluare continue. Utilizarea frecventă a atribuirilor directe de contracte și numărul ridicat de oferte unice reprezintă o amenințare pentru transparența și eficacitatea sistemului. Capacitatea administrativă a sectorului achizițiilor publice este o provocare permanentă, la fel cum sunt și profesionalizarea achizitorilor publici și achizițiile agregate. Întârzierea semnificativă înregistrată în ceea ce privește adoptarea procedurilor de achiziții publice electronice împiedică sporirea transparenței și a eficienței proceselor de achiziții publice.

(17)Situația de pe piața forței de muncă s-a îmbunătățit, însă există în continuare o serie de probleme. Rata de ocupare a forței de muncă a atins nivelul cel mai ridicat de la aderarea Bulgariei la UE, iar rata șomajului este sub media UE. În ciuda acestor evoluții pozitive, unele grupuri, cum ar fi persoanele slab calificate, tinerii, romii și persoanele cu handicap, se confruntă în continuare cu dificultăți în găsirea unui loc de muncă. În momentul de față sunt puse în aplicare măsuri specifice pentru a sprijini șomerii de lungă durată, care reprezintă 3 % din populația activă în 2018. O combinație de măsuri de informare eficace și susținute, de politici active în domeniul pieței forței de muncă și de servicii de ocupare a forței de muncă și sociale integrate ar putea îmbunătăți capacitatea de inserție profesională a grupurilor defavorizate și șansele acestora de a găsi un loc de muncă.

(18)Deficitul din ce în ce mai mare de competențe din Bulgaria necesită investiții semnificative. Tinerii ar putea avea mai multe șanse de angajare dacă ar fi îmbunătățite calitatea și eficacitatea stagiilor și a cursurilor de ucenicie. În plus, participarea populației adulte la programele de perfecționare și de recalificare este foarte scăzută. În pofida măsurilor lansate pentru a încuraja dezvoltarea competențelor digitale, nivelul competențelor digitale de bază din Bulgaria este în continuare printre cele mai scăzute din UE, și anume 29 % din persoane au competențe digitale de bază, față de media UE care este de 57 %.

(19)În pofida ratificării Convenției asupra metodelor de fixare a salariilor minime a Organizației Internaționale a Muncii și a mai multor runde de negocieri în cursul anului 2018, angajatorii și sindicatele au încă opinii divergente cu privire la criteriile care trebuie aplicate pentru fixarea salariului minim. Există posibilitatea de a se ajunge la un consens mai larg cu privire la un mecanism obiectiv și transparent de fixare a salariilor. Între timp, deși pare să fi crescut implicarea partenerilor sociali în elaborarea și punerea în aplicare a politicilor și reformelor, este în continuare necesar să se acorde un sprijin constant dialogului social consolidat.

(20)Rezultatele în materie de educație sunt încă slabe și sunt în continuare puternic influențate de statutul socioeconomic al părinților. Această situație reflectă problemele legate de nivelul calității și al caracterului incluziv al sistemului de educație și formare. Bulgaria nu investește suficient în educație, în special în învățământul preșcolar și primar, două domenii fundamentale pentru crearea de șanse egale de la o vârstă fragedă. Participarea la forme de educație și de îngrijire a copiilor preșcolari care să fie de calitate este scăzută, în special în cazul romilor și al copiilor care provin din alte grupuri defavorizate. Rata de părăsire timpurie a școlii este în continuare ridicată, având consecințe negative asupra capacității de inserție profesională viitoare a acestor tineri și asupra rezultatelor pe piața forței de muncă. Relevanța pe piața forței de muncă a educației și formării profesionale și oferta de învățământ și formare profesională duală rămân insuficiente. Deși sunt în curs unele măsuri în această privință, sunt necesare eforturi suplimentare pentru a se asigura că setul de competențe de care dispun absolvenții de învățământ superior poate răspunde în mod consecvent deficitului de competențe pe termen scurt și mediu. Au fost instituite o serie de măsuri vizând recalificarea profesorilor și sporirea atractivității profesiei. Cu toate acestea, este necesar să se continue consolidarea programelor de formare inițială și continuă a cadrelor didactice și să se depună în continuare eforturi pentru îmbunătățirea condițiilor de muncă ale personalului din învățământ.

(21)Bulgaria continuă să se confrunte cu un nivel ridicat al inegalității de venituri și al riscului de sărăcie sau de excluziune socială. Deși este în scădere, rata sărăciei sau a excluziunii sociale a fost de 32,8 % în 2018, cifră care se situează cu mult peste media UE. Sistemul de securitate socială nu acoperă toate persoanele încadrate în muncă, iar sistemul de protecție socială nu este suficient pentru a face față problemelor sociale semnificative. Acest lucru reflectă nivelul scăzut al cheltuielilor sociale, disponibilitatea inegală a serviciilor sociale pe teritoriul țării și efectele de redistribuire limitate ale sistemului de impozitare. În 2018, veniturile celor mai bogați 20 % dintre cetățeni erau de 7,7 ori mai mari decât veniturile celor mai săraci 20 % dintre cetățeni, această diferență fiind în continuare una dintre cele mai mari din UE. În pofida unui anumit număr de măsuri, caracterul adecvat și acoperirea venitului minim sunt în continuare limitate și încă lipsește un mecanism obiectiv pentru actualizarea cu regularitate a acestuia. Buna funcționare a serviciilor sociale întâmpină dificultăți din cauza calității scăzute și a lipsei unei abordări integrate în ceea ce privește incluziunea activă. Persistă disparitățile în ceea ce privește accesul la serviciile sociale, asistența medicală și îngrijirea pe termen lung. Acest lucru subminează capacitatea acestor servicii de a oferi un sprijin cuprinzător pentru persoanele cele mai vulnerabile, cum ar fi romii, copiii, persoanele în vârstă, persoanele cu handicap și persoanele care locuiesc în zonele rurale. O parte din populație întâmpină dificultăți în ceea ce privește accesul la o locuință la un preț accesibil. Prin urmare, sunt necesare mai multe eforturi pentru a favoriza incluziunea activă, pentru a promova integrarea socioeconomică a grupurilor vulnerabile, inclusiv a romilor, pentru a îmbunătăți accesul la servicii de calitate și pentru a combate lipsurile materiale.

(22)Sectorul sănătății se caracterizează în continuare prin cheltuieli publice reduse. În Bulgaria, accesul la asistență medicală este limitat, din cauza distribuției inegale a unor resurse limitate și a unei acoperiri reduse a sistemului de asigurare medicală. Plățile efectuate direct de pacienți sunt considerabile, deoarece acestea trebuie să compenseze nivelul scăzut al cheltuielilor publice. Penuria de medici generaliști limitează furnizarea de asistență medicală primară. Există un deficit semnificativ de asistenți medicali, numărul acestora pe cap de locuitor fiind printre cele mai scăzute din UE. O punere în aplicare mai rapidă și mai eficace a strategiei naționale din domeniul sănătății ar contribui la găsirea de soluții pentru aceste deficiențe.