RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 4.4.2007 
COM(2007) 163 final 
  
COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE CONSILIU, PARL AMENTUL EUROPEAN, 
COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN ŞI COMITETUL 
REGIUNILOR 
Către o strategie UE privind ajutorul pentru comer ţ – contribu ţia Comisiei 
  
{COM(2007) 158 final} 
{COM(2007) 164 final} 
{SEC(2007) 414} 
 
RO 2   RO COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE CONSILIU, PARL AMENTUL EUROPEAN, 
COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN ŞI COMITETUL REGIUNILOR 
Către o strategie UE privind ajutorul pentru comer ţ – contribu ţia Comisiei 
  
1. ORIGINEA  STRATEGIEI  UE PRIVIND  AJUTORUL  PENTRU  COMER Ţ 
Comerţul reprezint ă un catalizator impor tant pentru cre şterea economic ă şi reducerea s ărăciei în 
ţările în curs de dezvoltare. Îns ă integrarea cu succes a ţărilor în curs de dezvoltare în circuitul 
comercial mondial necesit ă mai mult decât un acces mai bun pe pia ţă şi norme comerciale 
internaţionale consolidate. În scopul de a valorifi ca pe deplin avantaje le oferite de comer ţ, ţările în 
curs de dezvoltare tr ebuie, de asemenea, s ă elimine constrângerile legate de ofert ă şi să abordeze 
punctele lor slabe din punct de ve dere structural. Aceasta înseamn ă reforme na ţionale ale politicilor 
legate de comer ţ, facilitarea schimburilor comerciale, îmbun ătăţirea capacit ăţilor vamale, 
modernizarea infrastructurii, dezvoltarea capacit ăţilor de produc ţie şi crearea unor pie ţe naţionale şi 
regionale. Sunt necesare eforturi suplimentare  în domenii precum stabilitatea macroeconomic ă, 
reformele fiscale, promovarea investi ţiilor, politica muncii, institu ţiile şi normele privind pia ţa de 
capital şi piaţa produsului, precum şi dezvoltarea capitalului uman. 
Acesta este rolul ajut orului pentru comer ţ. Ajutorul pentru comer ţ ar trebui s ă aibă o dimensiune 
mondială şi să sprijine toate ţările în curs de dezvoltare, în special pe cele mai pu ţin dezvoltate, în 
eforturile lor de reform ă şi de adaptare la sistemul comercia l mondial, în contextul mai amplu al 
dezvoltării durabile. Ajutorul pentru comer ţ este conceput pentru a genera cre ştere economic ă, forţă 
de muncă şi venituri. Prin urmare, acesta reprezint ă o contribu ţie în cadrul primului dintre 
Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului, şi anume de a reduce propor ţia celor care tr ăiesc cu mai 
puţin de un dolar pe zi (ODM 1). Ajutorul pentru comer ţ sprijină totodată şi ODM 8 - de instituire a 
unui parteneriat mondial pentru de zvoltare, în special pentru a c ontinua dezvoltarea unui sistem 
financiar şi comercial deschis, întemeiat pe norme, previzibil şi nediscriminatoriu. Ajutorul pentru 
comerţ reprezint ă un factor-cheie complementar al negoc ierilor comerciale. Acesta nu este un 
substitut pentru rezulta tele favorabile dezvolt ării obţinute în urma acestor negocieri, ci un ajutor 
care ar trebui acordat independent de evolu ţia negocierilor.  
Conceptele înglobate de ajutorul pentru comer ţ sunt bine cunoscute la nivelul UE. UE reprezint ă cel 
mai mare finan ţator cu titlu colectiv din domeniul asisten ţei comerciale (TRA). Consensul european 
privind dezvoltarea identific ă integrarea regional ă şi comercial ă ca un domeniu important de ac ţiune 
comunitar ă. Un exemplu în acest sens îl reprezint ă negociere în derula re ale acordurilor de 
parteneriat economic (APE) cu statele din Africa, Caraibe şi Pacific (ACP). Angajamentele 
asistenţei comerciale sunt, de asemenea, semnificative pentru alte ţări partenere ale UE, precum cele 
din Asia sau America Latin ă. 
 
RO 3   RO Prezenta comunicare reprezint ă contribuţia Comisiei la extinderea sprijin ului acordat de UE în ceea 
ce priveşte ajutorul pentru comer ţ, în vederea adopt ării de către Consiliu a unei strategii comune a 
UE, în a doua jum ătate a anului 2007, dup ă cum s-a stabilit în cadrul Consiliului din octombrie 
20061. Angrena ţi în angajamente politice bine definite, şi bazându-se pe recomand ările Grupului de 
acţiune al Organiza ţiei Mondiale a Comer ţului2, valoarea ad ăugată a unei strategii a UE privind 
ajutorul pentru comer ţ constă în stabilirea unei ac ţiuni specifice care trebui e realizate. O astfel de 
cooperare a UE va consolida impa ctul ajutorului pentru comer ţ acordat de UE şi va contribui la 
dezbaterea acestei teme la nivel mondial.  
2. OBIECTIVE 
Ajutorul pentru comer ţ are obiective multiple: încurajarea ţărilor în curs de dezvoltare, în special a 
celor mai pu ţin dezvoltate, s ă utilizeze mai eficient schimburile comerciale în scopul de a promova 
creşterea economic ă, ocuparea for ţei de munc ă, dezvoltarea şi reducerea s ărăciei şi de a-şi îndeplini 
obiectivele de dezvoltare; sprijinirea ţărilor în curs de dezvoltare în crearea şi modernizarea 
capacităţii de aprovizionare şi a infrastructurii comerciale, în scopul  de a facilita a ccesul acestora pe 
pieţe şi de a le ajuta s ă exporte mai mult; acordarea de spri jin în vederea pune rii în aplicare şi 
adaptării la reforma comercial ă şi de liberalizare, inclusiv prin adapt ări sociale şi ale pieţei muncii; 
încurajarea integr ării regionale; sus ţinerea integr ării fără obstacole în sistemul comercial mondial şi 
a punerii în aplicare a acordurilor comerciale, toate acestea în contextul dezvolt ării durabile, al 
conservării resurselor naturale şi a mediului şi al promov ării unei munci decente. 
Urmărind orient ările Consiliului, o strategie a UE privind ajutorul pentru comer ţ poate contribui la 
îndeplinirea acestor obiective, abordând urm ătoarele teme3: 
1. Cre şterea volumului ajutorului pentru comer ţ acordat de UE, în special prin ridicarea 
plafonului asisten ţei comerciale pân ă la 2 miliarde euro anual pân ă în 2010 şi totodată prin 
furnizarea unui r ăspuns eficient nevoilor mai mari în ceea ce prive şte ajutorul pentru 
comerţ4. 
2. Îmbun ătăţirea calităţii ajutorului pentru comer ţ acordat de UE, în sp ecial prin respectarea 
angajamentelor de a eficientiz a cooperarea pentru dezvoltare. 
3. Încurajarea monitoriz ării şi raportării eficiente.  
4. Asigurarea c ă statele membre şi Comisia dispun de capacitate suficient ă pentru punerea în 
aplicare a obiectivelor men ţionate anterior. 
Deoarece Consiliul a acordat o aten ţie deosebit ă necesităţilor ajutorului pentru comer ţ care au 
legătură cu negocierile în derulare ale acordurilor de pa rteneriat economic (APE) cu statele ACP, 
strategia UE ar trebui s ă acorde aceea şi atenţie acestor progrese, în scopul  de a exploata pe deplin 
potenţialul de dezvoltare al acordur ilor. Ajutorul pentru comer ţ este totodat ă un element important 
al asistenţei acordate de CE Asiei şi Americii Latine. 
                                                 
1 A se vedea descrierea din anex ă. 
2 A se vedea detaliile din anex ă. 
3 Strategia va avea o acoperire mai mare decât linia bugetar ă a CE recent creat ă privind ajutorul pentru comer ţ. 
4 A se vedea defini ţiile din anex ă. 
 
RO 4   RO 3. CRE ŞTEREA  VOLUMULUI  AJUTORULUI  PENTRU  COMER Ţ ACORDAT  DE 
UE  
3.1. Foaie de parcurs pentru îndeplinirea an gajamentelor financiare ale UE privind 
asistenţa comercial ă 
Asistenţa comercial ă se împarte în dou ă categorii: „politici şi reglement ări comerciale” şi 
„dezvoltarea comer ţului”. Prima categorie se refer ă la susţinere pentru participarea efectiv ă a ţărilor 
în curs de dezvoltare la negocierile comerciale multilaterale, la analiza şi punerea în aplicare a 
acordurilor comerciale interna ţionale, a legisla ţiei comerciale şi a reformelor de reglementare 
(inclusiv în ceea ce prive şte barierele tehnice în calea comer ţului şi măsurile sanitare şi fitosanitare), 
a structurilor tarifare, la sus ţinerea acordurilor comerciale regionale, a facilit ăţilor comerciale, 
inclusiv a celor pentru regimuri vamale şi echipamente, precum şi la aspecte cum ar fi siguran ţa 
lanţului de distribu ţie5. A doua categorie se refer ă la dezvoltarea afacerilor şi la activit ăţi care 
vizează îmbunătăţirea climatului de afaceri, a institu ţiilor şi serviciilor de consultan ţă în afaceri, la 
accesul la asisten ţa financiar ă pentru comer ţ, la promovarea schimburilor comerciale şi dezvoltarea 
pieţei din sectorul serviciilor şi din sectorul de produc ţie, inclusiv la nivel institu ţional şi al 
întreprinderii.  
În perioada ini ţiala cuprins ă între anii 2001-2004, angajamentele Comunit ăţii şi ale statelor membre 
în ceea ce prive şte asisten ţa comercial ă au fost, în medie, de 840 milioane €6 şi respectiv 300 
milioane € anual. Consiliul a solicitat elaborarea  unei foi de parcurs privind angajamentul 
Comunităţii şi al statelor membre pentru anul 2010 de a ridica acest plafon la câte 1 miliard € anual 
fiecare. Dup ă analiza cifrelor disponibile, Comisia a ajuns la concluzia c ă se află pe drumul cel bun 
în ceea ce prive şte îndeplinirea angajame ntului asumat. Datorit ă lipsei de date previzionale, 
Comisia nu poate totu şi să estimeze dac ă toate statele membre sunt pe calea îndeplinirii obiectivului 
asumat pentru 20107. 
Consiliul a decis c ă o cotă substanţială din asisten ţa comercial ă a UE ar trebui acordat ă statelor 
ACP, în scopul sus ţinerii integr ării regionale şi a acordurilor de partener iat economic. La momentul 
actual, este esen ţială informarea statelor ACP partenere cu pr ivire la sumele implicate. Pe baza 
planurilor actuale, este de a şteptat ca procentajul asisten ţei comerciale comunitare care va fi alocat 
statelor ACP s ă rămână relativ constant. Deoarece acestea reflect ă o creştere absolut ă, înseamn ă că 
mare parte din resursele suplimentare ale asisten ţei comerciale destinate st atelor ACP vor trebui s ă 
provină de la statele membre. 
                                                 
5 În conformitate cu sistemul  de standardizare al Organiza ţiei Mondiale a V ămilor. 
6 Acestea includ atât fonduri alocate de la Fondul European de Dezvoltare cât şi de la bugetul general al 
Comunităţilor Europene. 
7 A se vedea detaliile privind statele membre din Documentul de lucru al serviciilor Comisiei, care înso ţeşte 
raportul Monterrey [SEC(2007) 415] şi detaliile privind angajamentele CE din anex ă. 
 
RO 5   RO Statele membre ale UE şi Comunitatea (dar şi alţi finanţatori) ofer ă ajutor pe baza priorit ăţilor 
exprimate de ţările partenere în cadrul strategiilor lor na ţionale de dezvoltare. Pentru îndeplinirea 
angajamentelor, UE depinde în mare m ăsură de procentul în care nevoile comerciale se reg ăsesc în 
aceste strategii na ţionale. Prin urmare, sus ţinerea ţărilor în curs de dezvoltare în identificarea şi 
prioritizarea necesit ăţilor în ceea ce prive şte asisten ţa comercial ă reprezint ă parte integrant ă din 
îndeplinirea angajamentelor fina nciare ale UE. Un instrument-che ie în acest sens este cadrul 
integrat (CI) la care contribuie deja Comisia şi câteva state membre8. Provocările-cheie vor 
îmbunătăţi programul şi impactul cadrului integrat şi vor extinde abordarea c ătre alte ţări în curs de 
dezvoltare. La nivel regional, este necesar ă elaborarea unor abord ări eficiente pentru evaluarea 
necesităţilor comerciale. 
Recomand ările Comisiei 
• O tendinţă liniară de la situa ţia actuală către obiectivul de 1 miliard de euro ar însemna c ă 
angajamentele colective asumate de statel e membre ale UE cu privire la asisten ţa comercial ă 
ar trebui s ă se ridice la cel pu ţin 600 de milioane de euro pân ă în 2008. Cu toate acestea, 
strategia ar trebui s ă ia în considerare m ăsurile care trebuie adoptate în cazul în care 
asistenţa comercial ă acordată de statele membre nu atinge acest nivel pân ă în 2008.  
• Strategia ar trebui s ă ofere o informare privind sumele implicate în angajamentul Consiliului 
de a aloca statelor ACP „o cot ă substanţială” din asisten ţa comercial ă suplimentar ă pentru 
sprijinirea integr ării regionale şi a acordurilor de partener iat economic, în vederea cre şterii 
cotei alocate statelor ACP din asisten ţa comercial ă mondială. 
• Strategia UE ar trebui s ă evidenţieze importan ţa integrării preocup ărilor legate de comer ţ în 
strategiile na ţionale de dezvoltare şi să defineasc ă criterii, indicând momentul la care este 
posibilă finanţarea priorit ăţilor comerciale, în perspectiva actualiz ării strategiilor na ţionale 
de dezvoltare. Strategia ar trebui s ă demonstreze angajamentul UE de a se implica activ în 
procesul de îmbun ătăţire a cadrului integrat, în special prin participare la nivel na ţional şi de 
extindere a metodelor cadrului integrat la ţările care nu fac parte din grupul ţărilor cel mai 
puţin dezvoltate (non-LCD), inclusiv prin intermediul unui plan de angajare comun ă a UE în 
crearea unui mecanism des tinat în exclusivitate ţărilor IDA9. 
• Strategia ar trebui s ă evidenţieze modul de sus ţinere a evalu ărilor în ceea ce prive şte nevoile 
comerciale regionale, în favoarea integr ării regionale.
                                                 
8 Cadrul integrat este un program cu finan ţare multipl ă ale cărui obiective sunt încurajarea integr ării comerţului 
derulat de ţările cel mai pu ţin dezvoltate în planurile na ţionale de dezvoltare ale acestora şi sprijinirea acord ării 
asistenţei comerciale în manier ă coordonat ă, ca răspuns la necesit ăţile identificate de c ătre ţările cel mai pu ţin 
dezvoltate. În august 2006, au participat la acest program 42 dintre ţările cel mai pu ţin dezvoltate. 
9 Ţările IDA sunt: Mongolia, Tonga, Vietnam, Albania, Armenia, Georgia, Republica Kârgâz ă, Moldova, 
Tadjikistan, Guyana, Honduras, Nicaragua, Sri Lank a, Camerun, Republica Congo, Coasta de Filde ş, Ghana şi 
Kenya. 
 
RO 6   RO 3.2. Sus ţinerea UE în programul extins privind ajutorul pentru comer ţ 
Comisia sprijin ă în totalitate programul extins privind ajutorul pentru comer ţ identificat de Grupul 
de acţiune al Organiza ţiei Mondiale a Comer ţului, şi anume incluziunea infrastructurilor 
comerciale, capacit ăţile de produc ţie şi adaptarea comercial ă. Această abordare ampl ă se reflect ă, 
de exemplu, în planul de ac ţiune al UE privi nd produsele de baz ă pentru 2004. De şi Consiliul UE 
nu a stabilit obiective numeri ce specifice în ceea ce prive şte noile categorii de ajutor pentru comer ţ, 
UE deja ofer ă sprijin considerabil în aceste domenii. De exemplu, sprijinul acordat infrastructurii 
comerciale s-a ridicat la 1 480 miliarde euro anual din partea statelor membre şi la 1 290 miliarde 
euro anual din partea Comunit ăţii, în perioada 2001-2004.  
Există o anumit ă neclaritate în ceea ce prive şte noile categorii de ajutoare pentru comer ţ şi unele 
suprapuneri cu categoriile deja  existente în cadrul asisten ţei comerciale10. Acest aspect trebuie 
abordat dac ă se doreşte o extindere a monitoriz ării şi raportării într-o manier ă utilă a ajutorului 
pentru comer ţ. Acest lucru este recunoscut de speciali ştii în materie de ajutoare pentru comer ţ, 
inclusiv la nivelul UE, iar activitatea se afl ă în derulare mai ales în cadrul OCDE/CAD, în vederea 
clarificării şi simplific ării domeniului de aplicare şi a variabilelor de substitu ţie provenite din 
categoriile asisten ţei oficiale pentru dezvolta re (AOD), deja cu o existen ţă considerabil ă. UE, în 
calitate de partener-cheie în cadrul ini ţiativei privind ajutorul pentru comer ţ, ar trebui s ă participe la 
dezbaterile în curs. 
În această privinţă, Comisia consider ă că infrastructura economic ă reprezint ă o variabil ă utilă în 
ceea ce prive şte infrastructura comercial ă. Pentru capacit ăţile de produc ţie, pot fi utilizate 
categoriile de raportare existente. În contextul adapt ării comerciale, Comisia consider ă că aceasta ar 
trebui să includă sprijin pentru reformele fiscale, care vizeaz ă introducerea unor tipuri mai viabile 
de sisteme fiscale11. Legat de acesta, sprijinul bugetar poa te reprezenta un mijloc adecvat de a 
rezolva problema sc ăderii veniturilor vamale ca urmare a liberaliz ării, sau de a încuraja re ţelele 
comerciale de siguran ţă socială pentru a facilita adaptar ea la deschidere comercial ă şi la globalizare. 
Recomand ările Comisiei 
• Pe lângă asistenţa comercial ă, strategia UE ar trebui s ă cuprindă un angajament politic de 
consolidare a sprijinului UE în ceea ce prive şte infrastructura comercial ă, capacitatea de 
producţie şi adaptarea comercial ă, începând cu încurajarea includerii acestor teme în 
evaluările privind nevoile comerciale. Acest aspect este specific economiilor la scara 
mică, vulnerabile şi fără ieşire la mare, cum este cazul multor state ACP. 
• Strategia UE ar trebui s ă prevadă intenţia de a dezvolta practici coerente de raportare ale 
UE pentru toate categoriil e de ajutor pentru comer ţ şi de a continua s ă participe activ şi 
solidar la dezbaterile relevante la nivel interna ţional. Strategia ar trebui s ă menţioneze în 
mod clar c ă intenţia angajamentului financiar al UE în ceea ce prive şte asisten ţa 
comercial ă este solid şi că va fi men ţinut indiferent de evolu ţia dezbaterii la nivel 
internaţional. 
                                                 
10 A se vedea dezbaterea din anex ă. 
11 În conformitate cu principiile de bun ă guvernan ţă din domeniul fiscal. 
 
RO 7   RO 4. ÎMBUN ĂTĂŢIREA  CALITĂŢII AJUTORULUI  PENTRU  COMER Ţ ACORDAT  
DE UE  
Creşterea plafoanelor ajutorului pentru comer ţ este o chestiune strâns legat ă de calitate şi 
eficacitate. În lipsa unei aten ţii deosebite fa ţă de aceste aspecte, resursele financiare suplimentare nu 
vor aduce îmbun ătăţirile dorite de ţările partenere. 
Strategia UE nu va porni de la zero. Pe baza concluziilor grupului de lucru ad-hoc al UE pentru 
armonizare, UE şi-a adus o contribu ţie substan ţială la Declara ţia de la Paris privind eficien ţa 
ajutorului. Aceasta este deja fidel ă principiilor stabilite la Paris şi a început s ă aplice unele dintre 
ele. În aprilie 2006, Consiliul a stab ilit, în mod deosebit, principiile şi un format de programare 
comună şi a emis un mandat pentru  realizarea unor activit ăţi suplimentare privind 
complementaritatea şi cofinanţarea12. 
Strategia UE privind ajutorul pentru comer ţ ar trebui s ă ofere o aplicare practic ă a principiilor 
definite, concentrându-se pe  patru aspecte calitative:  sărăcia şi ajutorul pentru comer ţ; 
responsabilitatea şi participarea;  viabilitatea;  analiza comun ă, programarea şi alocarea  şi eficacitatea 
ajutorului regional pentru comer ţ. 
4.1. S ărăcia şi ajutorul pentru comer ţ 
În cadrul fiec ărei categorii a ajutorului pentru comer ţ, opţiunile alese vor avea  un impact asupra 
nivelurilor s ărăciei. Uneori exist ă disensiuni între efectele directe şi indirecte ale reducerii s ărăciei. 
Comisia a remarcat c ă mecanismele s ărăciei nu sunt întotdeauna bine articulate în cadrul strategiilor 
de dezvoltare comercial ă şi în opera ţiunile privind ajut orul pentru comer ţ, în special în ceea ce 
priveşte asistenţa comercial ă tradiţională.  
Este necesar ă o analiză mai profund ă a modului de reducere a s ărăciei prin intermediul ajutorului 
pentru comer ţ pentru fiecare categorie a acestuia. Sunt necesare eforturi mai mari pentru 
identificarea domeniilor ajutorului pentru comer ţ care pot produce cea mai ampl ă şi mai durabil ă 
reducere a s ărăciei. În ceea ce prive şte operaţiunile individuale, UE ar trebui s ă încurajeze 
efectuarea unei analize a implica ţiilor asupra s ărăciei şi să îşi prezinte concluziile într-o manier ă 
transparent ă. Eforturile ar trebui s ă se axeze în special pe dimensiunea de gen. 
Programul privind munca decent ă13 este relevant în acest caz pentru abordarea temelor comerciale 
legate de pia ţa muncii şi adaptarea social ă. În mod asem ănător, strategia ar trebui s ă confirme 
sprijinul pentru punerea în aplicare a normelor interna ţionale în domeniul muncii ale Biroului 
Internaţional al Muncii. Ini ţiative benevole care ofer ă consumatorilor asigur ări specifice dezvolt ării 
durabile, precum comer ţul echitabil, etichetele ecologice şi sistemele corporatiste comparabile sunt, 
de asemenea, instrumente importante cu poten ţial de reducere a s ărăciei şi de promovare a 
dezvoltării socio-economice pe care o strategie a UE ar trebui s ă le abordeze. 
                                                 
12 A se vedea anexa pentru detalii. 
13 În conformitate cu concluziile Consiliului cu privire la Programu l privind munca decent ă pentru to ţi de la data 
de 1 decembrie 2006 şi cu Documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind promovarea ocup ării forţei de 
muncă prin cooperarea pentru dezvoltare în UE. 
 
RO 8   RO Recomand ările Comisiei 
• Strategia ar trebui s ă accentueze importan ţa pe care UE o acord ă impacturilor ajutorului 
pentru comer ţ asupra s ărăciei şi să stabileasc ă etapele pentru a se asigura c ă activităţile 
realizate în contextul strategiei dau rezultate în acest sens. 
4.2. Responsabilitatea şi participarea 
Responsabilitatea şi participarea reprezint ă două principii ale eficacit ăţii ajutorului, de importan ţă 
majoră în ceea ce prive şte ajutorul pentru comer ţ. O mai mare responsabilitate, manifestat ă prin 
integrarea temelor legate de comer ţ în strategiile de reducere a s ărăciei şi a celor similare, este 
necesară pentru cre şterea ajutorului pentru comer ţ. Identificarea priorit ăţilor comerciale pertinente, 
crearea consensului în cad rul politicilor de reform ă şi dezvoltarea unor metode eficiente de 
redresare a ştrangulărilor comerciale necesit ă o participare activ ă din partea sect orului privat, a 
partenerilor sociali şi a societ ăţii civile.  Adesea, guvernele partenere au  nevoie de sprijin pentru 
gestionarea unor astfel de procese consultative.  Participarea efectiv ă a unui grup extins de p ărţi 
interesate poate, inter alia , să fie facilitat ă prin consolidarea organiza ţiilor intermediare precum 
camerele de comer ţ. 
Recomand ările Comisiei 
• Strategia UE ar trebui s ă sublinieze rolul-cheie pe care sectorul privat şi societatea civil ă îl 
pot juca în ceea ce prive şte ajutorul pentru comer ţ. Aceasta ar trebui s ă evidenţieze căile prin 
care să fie susţinută capacitatea guvernelor de a gestiona procese consultative şi implicarea 
grupurile de interese mai vulnerabile în aceste procese. 
4.3. Viabilitatea 
Viabilitatea este principiul f undamental al strategiei UE pr ivind ajutorul pentru comer ţ şi ar trebui 
să fie respectat în toate dimensiunile sale - institu ţional, financiar/economic, social şi de mediu.   
Esenţa viabilit ăţii instituţionale şi financiare a programelor const ă în garantarea dezvoltării 
capacităţilor părţilor interesate şi a responsabilit ăţii asumate în toate ac ţiunile, dup ă cum s-a 
menţionat în prezenta comunicare.  
Pentru a include integral atât considera ţiile sociale cât şi pe cele de mediu în programele destinate 
ajutorului pentru comer ţ, trebuie aplicate normele şi procedurile existente de evaluare a 
impactului , atât ale partenerilor cât şi ale finan ţatorilor. Evalu ările privind impactul viabilit ăţii 
politicilor şi acordurilor comerciale ar trebui continuate pe viitor, iar rezultatele acestora mai bine 
exploatate de c ătre UE şi parteneri.   
În ceea ce prive şte temele legate în special de mediu, ajutorul pentru comer ţ acordat de UE ar trebui 
să ajute partenerii s ă adopte metode viabile de produc ţie şi să sprijine produc ătorii în scopul 
respectării standardelor (publice şi private) de s ănătate, de securitate şi de mediu pe pie ţele de 
export şi să amelioreze capacitatea vamal ă în scopul punerii în aplicare a aspectelor comerciale ale 
acordurilor multilaterale de mediu.  
Alte aspecte conexe sunt promovarea unei munci decente şi dezvoltarea unei pie ţe a muncii 
eficiente şi a unor mecanisme de adaptare social ă. De exemplu, UE va continua s ă sprijine 
producătorii în vederea respect ării standardelor, practicilor şi legislaţiei recunoscute în domeniul 
muncii, precum şi în vederea promov ării sănătăţii şi siguranţei la locul de munc ă. 
 
RO 9   RO Recomand ările Comisiei 
• Strategia UE ar trebui s ă promoveze viabilitatea ajutorului pentru comer ţ, în special 
prin: planificarea unui sprijin aco rdat în vederea responsabiliz ării, dezvolt ării capacit ăţii 
şi participării părţilor interesate; îndeplinirea obiectivelor sociale şi de mediu; aplicarea 
instrumentelor şi normelor UE şi ale ţărilor partenere în evalu ările impactului de mediu, 
social, de gen şi viabilitate; integrarea rezultatelor ob ţinute în urma acestor activit ăţi în 
evaluările nevoilor comerciale la nivel na ţional; promovarea metodelor viabile de 
producţie; şi încurajarea respect ării standardelor relevante de produs pe pie ţele de 
export. 
4.4. Analiza comun ă, programarea şi alocarea ajutorului 
Toate tendin ţele recente în ceea ce prive şte ajutorul UE pentru dezvoltare se îndreapt ă în aceeaşi 
direcţie: este necesar ă o mai bun ă complementaritate şi cooperare între partenerii UE pe parcursul 
tuturor etapelor ciclului de program şi pentru toate tipurile de instrumente. Aceast ă condiţie trebuie 
aplicată totodată şi ajutorului pentru comer ţ14. 
Referitor la analiza comun ă a necesit ăţilor în materie de comer ţ, cadrul integrat ar trebui s ă fie 
cadrul preferat pentru coordonarea ac ţiunilor UE în ţările cel mai pu ţin dezvoltate. Ar trebui s ă se 
instituie procese similare pentru analiza comun ă din alte state. În regiuni le ACP, grupurile operative 
de pregătire la nivel regional reprezint ă complemente importante în contextul acordurilor de 
parteneriat economic.  
Etapa urm ătoare o reprezint ă scopul UE de a coordona mai bine st rategiile sale de r ăspuns  la 
nivelul ţărilor şi al regiunilor. Grupul mixt de exper ţi pentru comer ţ şi dezvoltare s-ar putea 
transforma într-un forum informal de coordonare a ini ţiativelor multilaterale. 
Posibilităţile comune de alocare  a ajutorului vor depinde în mare m ăsură de progresul înregistrat 
prin intermediul abordărilor sectoriale  (SWAP), deoarece acestea reprezint ă una dintre 
precondiţiile pentru alocarea sprijinului bugetar sectorial . Procesele acceptate de evaluare a 
necesităţilor comerciale şi coordonarea la nivel na ţional vor constitui premisele unor abord ări 
sectoriale de succes.  
Ar trebui analizate posibilit ăţile de utilizate a sprijinului bugetar general  în cadrul ajutorului 
pentru comer ţ, inclusiv aspectele referitoare la  stabilirea unor indicatori adecva ţi. În cele din urm ă, 
cofinanţarea UE  la ajutorul pentru comer ţ ar putea permite cre şterea acestuia f ără a extinde 
capacitatea de absorb ţie a partenerilor, prin deschide rea programelor CE existente c ătre statele 
membre sau prin acceptarea ca unele state membre s ă preia conducerea pe baza avantajelor lor 
comparative şi a experien ţei deţinute. 
                                                 
14 A se vedea anexa. 
 
RO 10   RO Recomand ările Comisiei 
• Strategia ar trebui s ă stabileasc ă acţiuni care s ă permită UE să preia conducerea în ceea 
ce priveşte strategiile coordonate de r ăspuns din cadrul ajutor ului pentru comer ţ. Aceste 
acţiuni ar putea cuprinde preg ătirea unei imagini de ansamblu a ţărilor partenere cu o 
puternică reprezentare în cadrul ajutorului pentru comer ţ acordat de UE, precum şi 
alocarea, punctelor de contact pentru ajutorul pentru comer ţ acordat de UE, a sarcinii de 
a facilita coordonare a UE la nivel na ţional şi identificarea comun ă. 
• În perspectiva oportunit ăţilor viitoare de angajare în programarea comun ă (precum cele 
legate de evaluarea intermediar ă a strategiilor de ţară efectuată de Comisie, inclusiv al 
celui de-al zecelea Fond European de D ezvoltare), strategia ar trebui s ă pregătească 
terenul pentru a r ăspunde multor întreb ări legate de comer ţ în ţările implicate.  
• Strategia ar trebui s ă stabileasc ă acţiuni de utilizare pe viitor a abord ărilor sectoriale în 
ceea ce prive şte ajutorul pentru comer ţ. Aceasta ar trebui s ă propună măsuri pentru 
consolidarea încrederii, necesare în scopul facilit ării aplicării metodelor comune de 
alocare, precum sus ţinerea financiar ă şi cofinanţarea. 
• Strategia ar trebui s ă evidenţieze rolul pe care gr upul mixt de exper ţi pentru comer ţ şi 
dezvoltare l-ar putea juca în ceea ce prive şte coordonarea ini ţiativelor multilaterale. 
4.5. Eficacitatea ajutorului  regional pentru comer ţ 
Susţinerea oferit ă pentru integrarea regional ă reprezint ă o trăsătură distinctă a cooper ării pentru 
dezvoltare la nivelul UE şi a relaţiilor cu ţările din exteriorul UE, în special prin intermediul 
politicii comerciale şi vamale. Prin urmare, nivelul regional este important pentru acordarea 
ajutorului pentru comer ţ, în special pentru acele re giuni care sunt pe deplin angajate în eforturi de 
integrare regional ă. Acesta se traduce prin num ărul din ce în ce mai mare de acorduri regionale 
comerciale şi de cooperare, prin intere sul crescând pe care îl arat ă ţările partenere în curs de 
dezvoltare fa ţă de integrarea regional ă şi prin prioritatea acordat ă integrării regionale în cadrul 
Consensului european privind dezvolta rea, al Acordului de la Cotonou şi al Instrumentului de 
cooperare pentru dezvoltare al UE. 
Programarea şi alocarea la nivel regional nu sunt diferite prin natur ă de cea la nivel na ţional. 
Ar trebui aplicate acelea şi principii ale eficacit ăţii ajutorului, de şi acest aspect ar putea reprezenta o 
provocare mai mare la nivel regional.  Acţiunile-cheie pentru eficacitatea ajutorului la nivel regional 
includ: 
• încurajarea capacit ăţii partenerilor regionali de a- şi asuma eforturi şi de a 
coordona ac ţiuni legate de ajut orul pentru comer ţ, în special prin dezvoltarea 
capacităţii organiza ţiilor regionale de a evalua implica ţiile integr ării comerciale sau 
regionale şi/sau a acordurilor comerciale cu ţări terţe şi prin consolidarea capacit ăţii 
acestora de monitorizare şi de îndeplinire a angajamentelor, inclusiv în aspecte legate de 
reformele fiscale;  
 
RO 11   RO • coordonarea program ării în sprijinul integr ării regionale şi comerciale.  Eforturile 
conjugate ale UE ar putea fi sporite în scopul evalu ării necesit ăţilor şi identific ării 
domeniilor în care UE ar putea sprijini programul de integrare al regiunii în cauz ă, 
inclusiv din punct de vedere economic şi social. La nivel regiona l s-ar putea întreprinde 
mai multe ac ţiuni prin sporirea eforturilor actuale de dezvoltare a sectorului privat, a 
infrastructurii şi a capacit ăţii de produc ţie; 
• raţionalizarea modurilor de alocare a ajutorului.  Strategia ar trebui s ă defineasc ă 
modalităţi de coordonare îmbun ătăţite în vederea acceler ării mobiliz ării colective a 
ajutorului pentru comer ţ. Ar trebui instituite metode re gionale de alocare a ajutorului 
precum asisten ţa bugetar ă şi cofinan ţarea. De exemplu, Comisia îmbun ătăţeşte 
acordurile de contribu ţie pentru a facilita gestiunea financiar ă a cooper ării regionale. 
Unele regiuni din statele ACP au început s ă creeze mecanisme regionale de finan ţare în 
scopul de a facilita gestiunea program elor regionale, inclusiv a contribu ţiilor din partea 
Comisie şi, posibil, ale altor finan ţatori, în sprijinul acordurilor  de parteneriat economic;  
• extinderea cooper ării cu al ţi finanţatori . Comisia şi statele membre ar trebui s ă 
încurajeze împreun ă finanţatorii din afara UE în scopul de a spori sprijinul oferit de 
aceştia integr ării comerciale regionale. B ăncile de dezvoltare regional ă şi instituţiile 
financiare interna ţionale sunt deosebit de importante.  
Recomand ările Comisiei  
• Strategia UE ar trebui s ă sublinieze angajamentul UE de a aplica principiile eficacit ăţii 
ajutorului la nivel regional, sprijinind capacitatea partenerilor regionali de a- şi asuma şi 
coordona ajutorul pentru comer ţ, de a coordona programarea, de a ra ţionaliza modurile 
de alocare a ajutorului, precum şi de a consolida cooperarea cu al ţi finanţatori. 
• Având în vedere negocierile în derulare  ale acordurilor de parteneriat economic, 
strategia UE ar trebui s ă cuprindă o prioritate pentru investi ţiile regionale în contextul 
acordurilor de parteneriat economic , în special în ceea ce prive şte coordonarea 
programării şi susţinerea ini ţiativelor la nivel regional, precum fondurile regionale ale 
acordurilor de parteneriat economic. 
5. VIZIUNEA  SPECIFIC Ă ACP  ASUPRA  PROPUNERILOR 
Consiliul din octombrie a acordat o aten ţie deosebit ă programului de ajutor pentru comer ţ legat de 
acordurile de parteneriat economic în ţările ACP.  Toate măsurile eviden ţiate mai sus sunt esen ţiale 
pentru sus ţinerea regiunilor şi statelor ACP în contextul acor durilor de parteneriat economic.  Unele 
recomand ări sunt deosebit de importante  şi se regăsesc în cele ce urmeaz ă: 
 
RO 12   RO Recomand ările Comisiei  
• Strategia ar trebui s ă ofere o informare referitoare la sumele implicate în angajamentul 
Consiliului de a aloca „o cot ă substanţială” din asisten ţa comercial ă suplimentar ă 
statelor ACP, în vederea cre şterii cotei alocate statelor ACP din asisten ţa comercial ă 
mondială. 
• Strategia ar trebui s ă cuprindă un angajament politic din partea UE de a- şi spori 
susţinerea în ceea ce prive şte infrastructura comercial ă, capacitatea de produc ţie şi 
adaptarea comercial ă, începând cu încurajarea include rii acestor teme mai ample în 
evaluările privind nevoile comerciale.  
• Strategia ar trebui s ă susţină, ca prioritate, integrarea preocup ărilor comerciale în 
strategii na ţionale de dezvoltare ale statelor ACP. 
• Strategia ar trebui s ă evidenţieze modul de consolidare a spr ijinului acordat în evaluarea 
nevoilor comerciale regionale în favoarea integr ării regionale.  În contextul acordurilor 
de parteneriat economic, aceasta pune un accent deosebit pe Grupul operativ regional de 
pregătire a acordurilor de  parteneriat economic. 
• Strategia UE ar trebui s ă sublinieze angajamentul UE de  a aplica, la nivel regional, 
principiile eficacit ăţii ajutorului, prin sprijinirea capacit ăţii partenerilor regionali de a- şi 
însuşi şi coordona ajutorul pentru comer ţ, prin coordonarea program ării, prin 
raţionalizarea modurilor de alocare a ajutorului şi prin consolidarea cooper ării cu alţi 
finanţatori.   
• Strategia ar trebui s ă menţioneze ca prioritate pe ntru regiunile parte la acordurile de 
parteneriat economic coordonarea m odurilor de alocare a ajutorului şi susţinerea 
iniţiativelor la nivel regional,  precum fondurile regionale al e acordurilor de parteneriat 
economic. 
6. MONITORIZARE  ŞI RAPORTARE 
Monitorizarea şi raportarea sunt esen ţa progresului în domeniile dezb ătute anterior. Este necesar ă 
atât monitorizarea procesului cât şi a rezultatelor, în conformita te cu criteriile care urmeaz ă să fie 
agreate. Monitorizarea şi raportarea la nivel mondial prev ăzute în cadrul OMC/OCDE şi 
monitorizarea la nivelul UE a pune rii în aplicare a stra tegiei UE privind aj utorul pentru comer ţ se 
află în strânsă corelare.   
Monitorizarea şi raportarea la nivel mondial 
Mecanismul de analiz ă la nivel mondial  propus de Grupul de ac ţiune al OMC pentru ajutorul 
pentru comer ţ ar trebui s ă evalueze alocarea ajut orului pentru comer ţ atât din punct de vedere 
cantitativ cât şi calitativ: 
 
RO 13   RO • Din punct de vedere cantitativ : monitorizarea ar trebui s ă cuprindă fluxurile mondiale 
ale ajutorului pentru comer ţ, astfel cum au fost comunicate c ătre OMC/OCDE de c ătre 
finanţatori, precum şi rapoartele elaborate de beneficiari în ceea ce prive şte punerea în 
aplicare a strategiilor acestora de consolidare a capacit ăţii comerciale. Comisia nu are 
intenţia de a dubla activitatea OMC/OCDE în ceea ce prive şte colectarea datelor 
cantitative privind ajutorul pentru comer ţ, dar ar putea, împreun ă cu statele membre, s ă 
utilizeze datele existente pentru analiz ă la nivelul UE, în scopul de a aprofunda 
înţelegerea eforturilor deja întreprinse şi a celor planificate.  
• Din punct de vedere calita tiv: analiza la nivel mondi al ar trebui totodat ă să ofere o 
platformă pentru dezbaterea tuturor aspectelor le gate de eficacitatea ajutorului pentru 
comerţ, pentru crearea unui consens interna ţional pe aceste teme şi pentru schimburi de 
experienţe între finan ţatori şi ţările partenere. Aceasta ar trebui s ă verifice respectarea 
proceselor adoptate şi considerate importante pentru  eficacitatea ajutorului şi a 
rezultatelor. Monitorizarea ar trebui s ă sprijine gestionarea bazat ă pe rezultate  a 
ajutorului pentru comer ţ, în special prin încurajarea stabilirii unor obiective şi a unor 
indicatori clari şi măsurabili. Impacturile asupra s ărăciei necesit ă o atenţie deosebit ă. 
Mecanismul de analiz ă ar trebui, de asemenea, s ă contribuie la cre şterea gradului de 
înţelegere a modurilor celor mai eficiente de cheltuire a fondurilor ajutorului pentru 
comerţ, care includ rela ţia dintre pie ţele naţionale, cerere şi capacităţile institu ţionale, 
abilitatea ţărilor în curs de dezvoltare de a participa la schimburile comerciale 
internaţionale, importan ţa cadrului politic, consecin ţele liberaliz ării şi ale ajutorului 
pentru comer ţ, modul cel mai bun de integrare a aspect elor comerciale în  strategiile de 
reducere a s ărăciei etc.  
Sprijinul acordat cadrelor specifice ţărilor beneficiare pentru monitorizarea şi evaluarea ajutorului 
pentru comer ţ va fi crucial. 
Monitorizarea şi raportarea la nivelul UE 
UE va trebui s ă întocmeasc ă un raport cu privire la punerea în aplicare a strategiei UE privind 
ajutorul pentru comer ţ, pe care s ă-l înainteze, de exemplu, Parlamentului European. Progresul 
înregistrat în ceea ce prive şte punerea în aplicare a strategiei UE ar tre bui evaluat anual de c ătre 
Consiliu, pe baza unui raport privind progresul, elaborat de Comisie şi statele membre. Evalu ările 
privind programele comune ar trebui sus ţinute. Dac ă este cazul, strategia va trebui adaptat ă. 
Recomand ările Comisiei  
• Strategia UE ar trebui s ă contribuie activ la monitorizarea şi raportarea la nivel mondial, în 
special prin sus ţinerea ţărilor în curs de dezvoltare în derularea proceselor de raportare şi 
monitorizare. 
• Strategia ar trebui s ă sprijine integrarea raportului Comisiei şi statelor membre privind 
fluxurile cantitative ale aj utorului pentru comer ţ în baza de date „Doha” în a şa fel încât 
datele să poată fi utilizate în veder ea unei analize mai detaliate la nivelul UE.  
• Strategia UE ar trebui s ă defineasc ă o acţiune care s ă sprijine gestionarea bazat ă pe 
rezultate a ajutorului pentru comer ţ şi să obţină angajamentul Comisiei de a realiza evalu ări 
anuale ale programelor comune în  cadrul ajutorului pentru comer ţ, în scopul de a evalua 
progresul în domeniile prioritare ale strategiei UE şi în cele agreate la nivel interna ţional. 
 
RO 14   RO 7. CAPACITATEA  UE DE A ACORDA  AJUTOR  PENTRU  COMER Ţ 
Consolidarea capacit ăţii umane în cadrul organiza ţiilor finan ţatoare, atât în sediile centrale cât şi în 
punctele de lucru reprezint ă o precondi ţie pentru cre şterea ajutorului pentru comer ţ. În lipsa acestei 
capacităţi, comerţul va fi mai pu ţin reprezentativ în dial ogul politic, iar organiza ţiile finanţatoare 
vor considera c ă este mai dificil s ă răspundă nevoilor ţărilor partenere. Capacitatea reprezint ă atât 
numărul de persoane cât şi competen ţele acestora. 
Nevoile specifice de îmbun ătăţire a capacit ăţii vor fi diferite de la  un stat membru la altul şi vor 
depinde de modul în care statele membre au decis s ă crească valoarea ajutorului pentru comer ţ. 
Punerea în aplicare a programului privind eficacitat ea ajutorului se va face  prin utilizarea intensiv ă 
a personalul. Cu toate acestea, împ ărtăşirea experien ţei ar putea, de asemenea, s ă contribuie la 
reducerea nevoii de a spori resurs ele umane în acest domeniu.  
Recomand ările Comisiei  
• Comisia recomand ă evaluarea capacit ăţii şi experien ţei existente la nivelul UE în ceea ce 
priveşte ajutorul pentru comer ţ.  
• Strategia UE ar trebui s ă exploreze noi ini ţiative comune ale UE pentru îmbun ătăţirea şi 
împărtăşirea experien ţei, precum form ările în domeniul ajut orului pentru comer ţ.