RO    RO  
 COMISIA 
EUROPEAN Ă  
Strasbourg, 5.2.2013  
SWD(2013) 22 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMAT AL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
care însoţeşte documentul 
Propunere de directiv ă a Parlamentului European și a Consiliului privind prevenirea 
utilizării sistemului financiar în scopul sp ălării banilor, inclusiv al finan țării 
terorismului 
 
și 
 
Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului cu privire la 
informațiile privind pl ătitorul care înso țesc transferurile de fonduri 
{COM(2013) 44 final} 
{COM(2013) 45 final} 
{SWD (2013 ) 21 final }  
 
2 
 INTRODUCERE – NECESITATEA DE A ACTUALIZA CADRUL EXISTENT DE COMBATERE A 
SPĂLĂRII BANILOR șI A FINAN țĂRII TERORISMULUI  
UE dispune de un cadru elaborat de combatere a sp ălării banilor și a finanțării terorismului. 
De-a lungul anilor, normele au evoluat și domeniul de aplicare s-a extins, fiecare modificare 
având ca obiectiv închiderea unor eventuale c ăi suplimentare pe care infractorii și teroriștii le-
ar putea exploata. 
Cu toate acestea, sistemul se confrunt ă în mod constant cu ac țiuni care reamintesc faptul c ă 
niciun cadru, oricât de solid, nu este imun la sp ălarea banilor. Admiterea recent ă a spălării de 
bani de c ătre HBSC este doar ultimul exemplu de situa ție care poate s ă apară atunci când 
vigilența scade și controalele nu sunt suficiente. Amenz ile din ce în ce mai aspre impuse de 
autoritățile de reglementare în  aceste cazuri reprezint ă atât confirmarea angajamentului 
internațional de a asigura respectarea normelor, cât și o avertizare adresat ă altor părți 
interesate cu privire la efectele poten țiale ale oric ărei deficien țe înregistrate în sistemele lor.  
Autoritățile de reglementare și factorii de decizie nu trebuie s ă devină pasivi la riscuri. 
Infractorii caut ă în permanen ță noi vulnerabilit ăți pe care s ă le poată exploata. Valoarea 
veniturilor rezultate din activit ăți infracționale, pe care unele persoane încearc ă să le introduc ă 
în sistemul financiar, as cunzându-le originea ilicit ă, este cu adev ărat uluitoare. Un studiu 
recent realizat de Organiza ția Națiunilor Unite a estimat c ă valoarea fondurilor disponibile 
pentru sp ălare de bani se situeaz ă în fiecare an în jur de 1 600 de miliarde EUR, fiind 
echivalent ă cu 2,7 % din PIB-ul mondial. Totu și, acesta a estimat, de asemenea, c ă mai puțin 
de 1 % din fondurile care fac obiectul sp ălării banilor sunt interceptate de organele de 
asigurare a respect ării legii și confiscările reale se ridic ă la mai pu țin de 0,2 %. 
Din aceste motive, s-au luat m ăsuri pentru a actualiza și a consolida standardele interna ționale 
existente. În februarie 2012, Grupul de Ac țiune Financiar ă Internațională (GAFI) a publicat 
un nou set de standarde revizuite, iar la sfâr șitul anului 2013 va demara procesul de evaluare a 
conformit ății jurisdic țiilor naționale. Noile standarde vor permite autorit ăților naționale să ia 
măsuri mai eficace împotriva sp ălării banilor și a finanțării terorismului la toate nivelurile – 
de la identificarea clien ților care î și deschid un cont bancar pân ă la cercetarea, urm ărirea 
penală și confiscarea activelor. De asemenea, acestea vor r ăspunde mai bine sp ălării banilor 
proveniți din săvârșirea de infrac țiuni de corup ție și fiscale, vor consolida cerin țele pentru 
situații cu risc mai ridicat și vor permite țărilor să adopte o abordare mai bine direc ționată, în 
funcție de risc. 
În paralel cu acest proces, Comisia European ă a efectuat, de asemenea, propria revizuire a 
cadrului UE și, în luna aprilie, a publicat un raport privind punerea în aplicare a celei de a 
treia directive privind combaterea sp ălării banilor („A treia DCSB”)1. 
Potrivit concluziilor acestei activit ăți, cadrul UE va trebui s ă evolueze și să se adapteze la 
modificările care ar trebui s ă acorde o aten ție sporită eficacității regimurilor de combatere a 
spălării banilor și a finanțării terorismului, sporirii gradului de claritate și de coeren ță a 
normelor aplicabile în statele membre și extinderii domeniului de aplicare, cu scopul de a 
răspunde noilor amenin țări și vulnerabilit ăți. 
                                                 
1 Directiva 2005/60/CE pr ivind prevenirea utiliz ării sistemului financiar în scopul sp ălării banilor și finanțării terorismului. 
 
3 
 1. D EFINIREA PROBLEMEI  
Problema sp ălării banilor și a finanțării terorismului – cine este afectat și în ce mod 
Există un consens general la nivel mondial și în întregul spectru politic cu privire la faptul c ă, 
în cazul în care sistemele financiare nu sunt pr otejate suficient împotriva abuzurilor de natur ă 
infracțională sau terorist ă, daunele care pot rezulta sunt im ense. În special, sistemele care nu 
pot preveni sp ălarea banilor și finanțarea terorismului se expun la:  
• riscuri societale, care apar ca urmare a implic ării fondurilor cu caracter infrac țional și 
terorist în infrac țiuni și activități teroriste; 
• efecte economice negative, care decurg din perturb ările fluxurilor interna ționale de 
capital, din sc ăderea investi țiilor și din creșterea economic ă mai redus ă; 
• instabilitatea pie ței financiare, care rezult ă din reticen ța altor intermediari financiari de 
a desfășura o activitate comercial ă, din pierderea reputa ției, din sc ăderea încrederii și 
din riscuri pruden țiale. 
O gamă largă de părți interesate sunt  afectate de sp ălarea banilor și de finan țarea terorismului 
în diferite moduri: 
• entitățile obligate  care trebuie s ă mențină sistemul în siguran ță prin efectuarea de 
verificări și controale și care trebuie s ă suporte anumite consecin țe în cazul în care 
sistemele de care r ăspund se dovedesc a fi inadecvate; 
• autoritățile publice  care trebuie s ă asigure respectarea normelor și să protejeze 
sistemul de abuzurile de natur ă infracțională sau terorist ă; 
• clienții entităților obligate, care trebuie s ă facă obiectul unui num ăr sporit de controale 
și al unui acces poten țial redus la anumite servicii; 
• comunitatea de afaceri , căreia îi sunt impuse controale și restricții, dar care 
beneficiaz ă de un sistem financiar solid și sigur; 
• autorii actelor de sp ălare de bani și de finan țare a terorismului, care urm ăresc în mod 
constant s ă exploateze eventuale deficien țe ale sistemului și care trebuie s ă fie 
împiedica ți să procedeze astfel; 
• cetățenii și societatea  din cadrul UE, care trebuie proteja ți împotriva actelor teroriste, 
împotriva daunelor cauzate de cre șterea criminalit ății la care au contribuit produsele 
provenite din s ăvârșirea de infrac țiuni sau împotriva pierde rii de prosperitate care 
rezultă din evaziunea fiscal ă și din prejudiciile aduse integrit ății sau încrederii pie ței; 
• societatea și guvernele  din țările terțe în cazul în care sistemul UE este utilizat pentru 
a canaliza produsele ili cite care rezult ă din corup ția și criminalitatea din aceste țări.  
 
Sistemul preventiv al UE 
UE dispune de un cadru menit s ă mențină sistemul financiar în siguran ță împotriva sp ălării 
banilor și finanțării terorismului. Acest cadru se bazeaz ă, într-o mare m ăsură, pe standardele 
internaționale adoptate de c ătre GAFI, grup în care Comisia European ă este membru fondator. 
Cadrul UE are în vigoare norme care impun institu țiilor financiare și altor entit ăți și persoane 
obligate s ă adopte m ăsuri pentru a preveni uti lizarea lor în vederea sp ălării banilor și al 
finanțării terorismului.  
 
 
4 
 Cauzele problemei 
Deoarece riscurile la care este expus sistemul financiar de c ătre cei implica ți în spălarea de 
bani sau finan țarea terorismului evolueaz ă în mod constant, cadrul  de prevenire trebuie s ă fie 
solid, flexibil și actualizat. Serviciile Comisiei au iden tificat trei domenii principale în care 
sunt necesare modific ări ale cadrului actual: 
1. normele existente sunt incompat ibile cu standardele interna ționale privind 
combaterea sp ălării banilor și a finan țării terorismului, care au fost revizuite 
recent. - Evaluările reciproce ale stat elor membre (prin intermediului Grupului de 
Acțiune Financiar ă Internațională sau al Moneyval) au scos în eviden ță anumite 
neconcordan țe între cea de a treia DSCB și recomand ările GAFI. În plus, GAFI a 
extins de mai multe ori domeniile de aplicare ale recomand ărilor existente, prin urmare 
unele părți ale cadrului existent nu mai sunt de actualitate. De exemplu, în cadrul 
rapoartelor de evaluare reciproc ă, cerințele din cadrul celei de a treia DCSB în leg ătură 
cu precau ția simplificat ă privind clientela au fost  criticate ca fiind dep ășite în raport cu 
recomand ările GAFI. De asemenea, GAFI a ex tins domeniul de aplicare al 
recomand ărilor sale pentru a incl ude o categorie mai larg ă de persoane expuse politic. 
Nerespectarea standardelor interna ționale are efecte asupra reputa ției statelor membre 
și a Uniunii Europene în ansamblu;  
2. normele UE în vigoare sunt interpretate dife rit de la un stat membru la altul. - 
Procesul de revizuire al Comisiei a eviden țiat mai multe domenii în care normele 
existente sunt interpretate diferit. Printre exemple se num ără obligația de a identifica 
beneficiarul real al unei entit ăți juridice și coerența datelor statistice. Acest lucru 
prezintă riscuri pentru pia ța internă și creează dificultăți de conformitate pentru 
întreprinderile care î și desfășoară activitatea la nivel transfrontalier; 
3. există deficiențe și lacune legate de normele UE actuale. - Având în vedere evolu ția 
riscurilor asociate sp ălării banilor și finanțării terorismului, este important ca acest 
cadru UE s ă fie în m ăsură să răspundă într-un mod solid, dar flexibil. Procesul de 
revizuire desf ășurat de către Comisie a eviden țiat preocup ările legate de domeniul de 
aplicare al directivei ac tuale în ceea ce prive ște serviciile de jocuri de noroc și 
comercian ții de bunuri de mare valoare; se consider ă că normele aferente acestor cazuri 
nu sunt suficient de solide. Consolidar ea normelor va reprezenta un pas c ătre abordarea 
acestor riscuri și va plasa legisla ția UE înaintea standardelor interna ționale. 
 
Situația de referin ță 
Caracterul în continu ă schimbare al amenin țărilor reprezentate de sp ălarea banilor și 
finanțarea terorismului necesit ă un răspuns care s ă fie propor țional cu aceste amenin țări. În 
cazul în care nu s-ar adopta nicio ac țiune, consecin țele ar fi urm ătoarele: 
1. cadrul UE nu ar fi în conformitate cu standardele interna ționale. Având în vedere riscul 
ca statele membre s ă primeasc ă rapoarte slabe de evaluare reciproc ă, statele membre ar 
putea fi tentate s ă își adapteze cadrele proprii, ceea ce conduce la fragmentare și lipsă 
de convergen ță; 
2. incertitudinile datorate aplic ării diferite a normelor la nivel na țional ar persista și ar 
submina pia ța internă; 
3. în lipsa unei direc ționări mai bune a resurselor c ătre riscurile legate de sp ălarea banilor 
și finanțarea terorismului, UE ar deveni vulnerabil ă la amenin țările emergente.  
 
5 
 2. A NALIZA SUBSIDIARIT ĂțII 
Fluxurile de bani murdari și finanțarea terorismului pot afecta stabilitatea și reputația 
sectorului financiar și pot amenin ța piața internă. Cu toate acestea, orice m ăsură adoptată doar 
la nivelul statelor membre ar putea avea efecte negative asupra pie ței unice a UE și ar putea 
conduce la un r ăspuns fragmentat. Ac țiunea UE este justificat ă în vederea abord ării 
amenințării globale reprezentate de sp ălarea banilor și finanțarea terorismului și a menținerii 
unor condi ții de concuren ță echitabile pe întreg teritoriul UE.  
3. O BIECTIVELE INI țIATIVEI UE 
Obiectivul primordial al revizuirii cadrului privind combaterea sp ălării banilor este acela de a 
proteja sistemul financiar și piața unică împotriva abuzurilor di n partea infractorilor care 
încearcă să spele produse ob ținute ilicit sau din partea terori știlor care doresc s ă finanțeze 
activități sau grupuri teroriste. Comisia a id entificat patru obiective generale, și anume 
consolidarea pie ței interne prin reducerea complexit ății la nivel transfrontalier, ap ărarea 
intereselor societ ății împotriva criminalit ății și a actelor de terorism , protejarea prosperit ății 
economice a Uniunii Europene prin asigur area unui mediu de afaceri performant și 
participarea la stabilitatea financiar ă prin protejarea solidit ății, a bunei func ționări și a 
integrității sistemului financia r. Acestea sunt sus ținute de obiec tive de politic ă specifice legate 
de îmbun ătățirea eficacit ății regimurilor privind combaterea sp ălării banilor și a finanțării 
terorismului, precum și de menținerea reputa ției sistemului financiar al  UE. Cadrul în care au 
fost luate în cons iderare diferite op țiuni pentru modificarea legisla ției este completat de 
obiective opera ționale legate de cauzele problemei. 
4. O PțIUNI DE POLITIC Ă 
În ceea ce prive ște opțiunile de politic ă, această evaluare a impactului analizeaz ă o serie de 
măsuri/dimensiuni menite s ă îndeplineasc ă cele trei obiectiv e strategice opera ționale:  
1. în ceea ce prive ște garantarea coeren ței cu standardele interna ționale , sunt 
examinate diferite op țiuni referitoare la:  
• includerea infrac țiunilor fiscale în cadrul UE; 
• introducerea unei abord ări bazate pe riscuri; 
• abordarea în ceea ce prive ște echivalen ța/neechivalen ța regimurilor țărilor terțe în 
materie de combatere a sp ălării banilor; 
• introducerea unei supravegheri bazate pe riscuri; 
• introducerea unor cerin țe noi pentru persoanele expuse politic pe plan intern sau 
pentru persoanele ex puse politic care lucreaz ă în cadrul organiza țiilor 
internaționale; 
• cea mai bun ă modalitate de a îmbun ătăți disponibilitatea informa țiilor privind 
beneficiarii reali; 
 
6 
 • adaptarea Regulamentului privind transf erurile de fonduri la  noile standarde 
internaționale (includerea informa țiilor privind beneficiarii, except ări de la 
domeniul de aplicare);  
2. în ceea ce prive ște garantarea coeren ței între normele na ționale și, după caz, o 
anumită flexibilitate în punerea în aplicar e a acestora prin consolidarea și 
clarificarea cerin țelor actuale , sunt examinate diferite op țiuni referitoare la:  
• îmbunătățirea colect ării și a raportării datelor statistice; 
• clarificarea modului în care este menit ă aplicarea pragului de 25 % pentru 
identificarea beneficiarului real; 
• introducerea unor norme noi care s ă clarifice faptul c ă în sucursalele și filialele 
situate în alte state membre decât sediul central se aplic ă normele statului gazd ă și 
consolidarea acordurilor de  cooperare între autorit ățile de supraveghere din țara de 
origine și cele din țara gazdă; 
• consolidarea sanc țiunilor administrative. 
  
3. în ceea ce prive ște asigurarea adapt ării la riscuri și la noile amenin țări emergente a 
normelor , sunt examinate diferite op țiuni referitoare la: 
• extinderea dincolo de cazinouri a domeniului  de aplicare al directivei pentru a 
acoperi sectorul jocurilor de noroc; 
• clarificarea interac țiunii dintre cerin țele privind combaterea sp ălării banilor și a 
finanțării terorismului și cele referitoare la protec ția datelor; 
• abordarea vulnerabilit ăților din sectorul bunurilor de mare valoare; 
• consolidarea competen țelor unităților de informa ții financiare (FIU-uri) și a 
cooperării în acest domeniu. 
5. E VALUAREA IMPACTULUI  
Nu este posibil s ă se ofere o estimare cantitativ ă precisă a avantajelor  generate de existen ța 
unor norme actualizate, conforme la nivel interna țional care sunt coerente în cadrul pie ței 
interne. Cu toate acestea, Banca Mondial ă descrie beneficiile dup ă cum urmeaz ă: „.. un cadru 
eficient pentru combaterea sp ălării banilor și a finan țării terorismului prezint ă avantaje 
importante pentru o țară, atât la nivel na țional, cât și la nivel interna țional. Printre aceste 
avantaje se num ără nivelurile mai sc ăzute de criminalitate și corupție, o stabilitate sporit ă a 
instituțiilor și a piețelor financiare, efectele pozitive asupra dezvolt ării economice și o 
 
7 
 reputație solidă în rândul comunit ății mondiale, îmbun ătățirea tehnicilor de gestionare a 
riscurilor pentru institu țiile financiare ale țării, precum și creșterea integrit ății pieței.”2 
Se preconizeaz ă ca adaptarea cadrului la standarde interna ționale mai stricte, împreun ă cu 
modificările suplimentare care su nt propuse ca urmare a propr iului proces de revizuire 
desfășurat de c ătre Comisie, s ă reprezinte o cons olidare substan țială a cadrului general. 
Modificările avute în vedere ar trebui s ă însemne c ă: 
• un domeniu de aplicare mai larg va a borda domenii de risc suplimentare;  
• ar trebui consolidat ă asigurarea conformit ății la nivel transfrontalier;  
• se obține o mai mare coeren ță între normele na ționale;  
• normele mai bine orientate și mai adaptate la riscuri ar trebui s ă conducă la o mai mare 
eficacitate. 
În ceea ce prive ște efectele în materie de costuri , evaluarea impactului recunoa ște că 
implicațiile vor fi foarte diferite, în func ție de situa ția diferitelor p ărți interesate. Cei mai 
importanți factori de cost în materie de conformitate cu cerin țele privind combaterea sp ălării 
banilor se refer ă la costurile unice ini țiale asociate cu introducerea  unor sisteme noi, formare, 
consultan ță etc. Potrivit unui studi u anterior al Comisiei3, este deja clar c ă nivelul susceptibil 
al acestor costuri va de pinde în foarte mare m ăsură de tipul de strate gie adoptat pentru a 
asigura conformitatea (de exemplu, accent pe pr ocese automatizate, în detrimentul celor 
manuale). De asemenea, acesta va depinde de  gradul de risc legat de combaterea sp ălării 
banilor și a finanțării terorismului, asocia t cu caracterului fiec ărei activit ăți în parte. Nu este 
de așteptat ca entit ățile obligate existente s ă fie afectate în mod ne justificat de modific ările 
avute în vedere, deoarece acest ea au efectuat deja investi ții în sisteme care ar trebui s ă fie 
relativ ușor de adaptat f ără a fi nevoie de noi investi ții substan țiale. Cu toate acestea, nu se 
poate formula aceea și concluzie cu privire la entit ățile care au fost, pân ă în prezent, în afara 
domeniului de aplicare a cad rului privind combaterea sp ălării banilor, dar care vor trebui în 
viitor să aplice normele privind combaterea sp ălării banilor și a finanțării terorismului. Acest 
lucru este în special valabil în cazul sectorului jocurilor de noroc, deoarece, în mai multe state 
membre, numai cazinourile „tradi ționale” fac în prezent obiectul normelor na ționale4. Dacă 
măsurile existente se extind (de exemplu, în cazul persoanelor expuse politic), vor trebui 
alocate resurse suplimentare pentru a efectua controalele necesare. Autorit ățile de 
supraveghere se vor confrunta, de as emenea, cu sarcini mai mari datorit ă domeniului de 
aplicare extins.  
Acordarea unei importan țe sporite abord ării bazate pe riscuri va avea implica ții asupra 
guvernelor (care vor trebui s ă organizeze evalu ări ale riscurilor), a autorit ăților competente și 
a persoanelor și entităților obligate. Aceste costuri ar trebui totu și să fie echilibrate prin 
intermediul unor m ăsuri eficiente și mai bine direc ționate care vizeaz ă abordarea riscurilor 
legate de sp ălarea banilor și de finan țarea terorismului, ceea ce va însemna c ă timpul și 
resursele nu sunt cheltuite pe realizarea unei conformit ăți tehnice care ar putea s ă nu vizeze 
riscurile reale. Este pu țin probabil ca schimb ările să afecteze în mod direct clien ții, deși vor 
exista modific ări legate de nivelul de informa ții pe care ace știa sunt obliga ți să îl ofere (de 
                                                 
2  Reference Guide to Anti-Money Laundering and Combating the Financing of Terrorism  (Ghid de referin ță privind combaterea 
spălării banilor și a finanțării terorismului), Edi ția a doua și supliment la Recomandarea special ă IX, Banca Mondial ă/FMI, 2006. 
3  Europe Economics:  Study on the Cost of Compliance with Selected FSAP Measures  (Economia Europei: studiu privind costul 
conformit ății cu măsurile selectate din planul de ac țiune pentru serviciile fi nanciare), 5 ianuarie 2009. 
4  Acest aspect este analizat mai detaliat în anexa V. 
 
8 
 exemplu, dac ă sunt persoane expuse politic sau dac ă sunt clien ți ai unei noi entit ăți acoperite 
de domeniul de aplicare al cadrului). 
În ceea ce prive ște alte efecte , evaluarea impactului ofer ă o analiză detaliată privind modul în 
care măsurile avute în vedere vor afecta:  
• părțile interesate – atât cele care fac obiectul cadrului actual, cât și alte părți interesate 
afectate de normele modificate; 
• drepturile fundamentale, în cazul în  care este deosebit de important s ă se asigure un 
echilibru adecvat între eficacitatea acestor m ăsuri privind combaterea sp ălării banilor 
și a finanțării terorismului și respectarea protec ției datelor și a vieții private;  
• IMM-urile, în cazul c ărora se stabile ște o distinc ție între efectele asupra IMM-urilor 
care se înscriu în domeniul de aplica re al cadrului privind combaterea sp ălării banilor 
și a finanțării terorismului și efectele asupra IMM- urilor în general; 
• mediul – nu sunt prev ăzute efecte semnificative; 
• dimensiunea interna țională, în cazul c ăreia în special abordarea actual ă care vizeaz ă 
recunoașterea echivalen ței sistemelor din țările terțe trebuie s ă fie adaptat ă la 
abordarea bazat ă pe riscuri, ceea ce ar trebui, în consecin ță, să însemne c ă, în viitor, 
amplasarea geografic ă va fi doar un factor din cadrul unei evalu ări mai ample a 
riscurilor legate de sp ălarea de bani și de finan țarea terorismului. 
6. C OMPARAREA OP țIUNILOR  
În ceea ce prive ște opțiunile de politic ă, evaluarea impactului concluzioneaz ă că ar fi oportun ă 
o abordare coerent ă la nivelul UE privind punerea în aplicare a standardelor interna ționale, 
introducând, în acela și timp, elemente suplimentare de armonizare pentru a îmbun ătăți 
coerența pe piața internă cu un grad suficient de flexibilit ate pentru a le permite statelor 
membre s ă răspundă amenințărilor noi și emergente.  
Concret, evaluarea impactului ia în c onsiderare o serie de domenii de politic ă specifice, care 
corespund cauzelor problemelor identificate, dup ă cum urmeaz ă: 
1. normele existente sunt incompat ibile cu standardele interna ționale privind 
combaterea sp ălării banilor și a finan țării terorismului, care au fost revizuite 
recent:  necesității de a se conforma standardelor interna ționale trebuie s ă i se răspundă 
printr-o recunoa ștere a particularit ăților pieței unice. În acest sens, evaluarea impactului 
concluzioneaz ă că ar trebui s ă existe modific ări ale cadrului actual care s ă reflecte 
următoarele aspecte: 
 
• necesitatea ca infrac țiunile fiscale s ă fie adăugate ca infrac țiune principal ă; 
• necesitatea de a efectua evalu ări ale riscului la nivel na țional, cu posibilitatea de 
a introduce elemente din cadrul evalu ărilor la nivel suprana țional; 
• necesitatea de a revizui normele privind precau ția simplificat ă și sporită privind 
clientela pentru a fi în confor mitate cu standardele interna ționale; 
• necesitatea de a reexamina echivalen ța sistemelor din țările terțe, pentru a se 
concentra asupra țărilor terțe „neechivalente”; 
• necesitatea de a recunoa ște în special abordarea în func ție de riscuri a 
supravegherii, cu posibil itatea de a oferi orient ări pe o baz ă sectorială; 
 
9 
 • propunerea de a include persoanele expus e politic în rândul  categoriilor de 
persoane care sunt cuprinse în domeniul de  aplicare al directivei prin extinderea 
acestuia; 
• punerea la dispozi ția autorit ăților competente și a entit ăților obligate a 
informațiilor referitoare la beneficiarii reali; 
• necesitatea de a modifica Regulamentul (CE) nr. 1781/2006 în ceea ce prive ște 
transferurile de fonduri electr onice pentru a include schimb ările recente ale 
standardului GAFI și pentru a ține seama de procesul de revizuire desf ășurat de 
către Comisie;  
 
2. normele UE în vigoare sunt interpretate dif erit de la un stat membru la altul: 
abordările diferite adoptate de statel e membre cu privire la legisla ția existent ă a UE 
subliniază necesitatea unui grad mai ridicat de  armonizare a cadrului legislativ. Cu 
toate acestea, armonizarea deplin ă nu ar fi neap ărat cea mai pertinent ă soluție pentru a 
face față riscurilor legate de sp ălarea de bani și finanțarea terorismului în UE. Având în 
vedere necesitatea unui anumit grad  de flexibilitate pentru a r ăspunde riscurilor 
emergente, concluzia evalu ării impactului este aceea c ă directiva ar trebui s ă propună 
următoarele modific ări: 
 
• îmbunătățirea modului de colectare a datelor statistice pe întreg teritoriul UE; 
• clarificarea defini ției „beneficiarului real”; 
• clarificarea responsabilit ăților autorit ăților de supraveghere din statul de origine 
și din statul gazd ă; 
• armonizarea într-o anumit ă măsură a disponibilit ății sancțiunilor administrative. 
 
3. normele actuale nu abordeaz ă în mod adecvat noile riscuri legate de sp ălarea 
banilor și finanțarea terorismului: necesitatea unui r ăspuns solid, dar flexibil la 
amenințările noi și emergente implic ă adoptarea unor m ăsuri bazate mai mult pe 
riscuri, dar nu la nivel de detalii normative. Evaluarea impactului concluzioneaz ă că 
sunt oportune urm ătoarele modific ări legislative: 
 
• extinderea domeniului de aplicare al direc tivei pentru a acoperi toate tipurile de 
jocuri de noroc; 
• clarificarea normelor de protec ție a datelor pentru a permite aplicarea corect ă a 
normelor privind combaterea sp ălării banilor și a finanțării terorismului; 
• reducerea la 7 500 EUR a pragului  pentru includerea comercian ților de mărfuri 
în domeniul de aplicare și cerințele de precau ție privind clientela; 
• consolidarea în cadrul directivei a cooper ării între unit ățile de informa ții 
financiare. 
7. M ONITORIZARE șI EVALUARE  
Comisia este gard ianul tratatului și, prin urmare, va trebui s ă monitorizeze modul în care 
statele membre aplic ă modificările aduse celei de a treia DCSB și Regulamentului privind 
transferurile de fonduri. Dup ă caz și la cerere, serviciile Comisiei vor oferi asisten ță statelor 
membre, pe parcursul perioadei de punere în aplicare, în vederea aplic ării modific ărilor 
legislative, sub form ă de ateliere de transpunere organiza te cu toate statele membre sau sub 
formă de reuniuni bilaterale. Dac ă este necesar, Comisia va urma procedura prev ăzută la 
 
10 
 articolul 258 din tratat, în cazul neîndeplinirii de c ătre un stat membru a obliga țiilor care îi 
revin în ceea ce prive ște punerea în practic ă și aplicarea legisla ției Uniunii.  
Comisia va colabora cu Co mitetul mixt al autorit ăților europene de supraveghere privind 
combaterea sp ălării banilor, care elaboreaz ă în special rapoarte privind punerea în aplicare a 
celei de a treia DSCB în unele domen ii specifice, în vederea monitoriz ării punerii în aplicare a 
noului cadru legislativ. Com itetul pentru prevenirea sp ălării banilor și a finanțării terorismului 
ar putea, de asemenea, servi drept forum pentru schimbul de informa ții cu privire la aspecte 
legate de punerea în aplicare. Totodat ă, serviciile Comisiei pot fo losi concluziile studiilor 
efectuate de p ărțile interesate sau de statele membre, precum și orice informa ție provenit ă de 
la reuniuni cu p ărțile interesate din se ctorul privat. Dup ă caz, se va acorda importan ță și 
comandării unui studiu extern.  
De asemenea, monitorizarea aplic ării Directivei privind combaterea sp ălării banilor se va 
realiza indirect prin intermediul proceselor de evaluare reciproc ă ale GAFI (15 state membre 
ale UE sunt membri ai acestui organism), precum și prin intermediul Moneyval (celelalte 
12 state membre sunt membri ai acestui organism). Acest proces de evaluare inter pares  este 
un element esen țial și riguros, menit s ă asigure respectarea, atât în drept și în practic ă, de către 
statele membre a standardelor interna ționale GAFI, din care sunt  derivate cele mai multe 
dintre cerin țele Directivei privind combaterea sp ălării banilor. Evalu ările au loc o dat ă la 
aproximativ 5-7 ani pentru fiecare țară și pot fi completate prin rapoarte de monitorizare, de 
obicei o dat ă la doi ani (sau mai frecvent, în cazul în care deficien țele identificate impun acest 
lucru).  
 C ONCLUZIE  
Comisia consider ă că opțiunile preferate, descrise și analizate în aceast ă evaluare a impactului 
sunt propor ționale cu obiectivele. As igurând o abordare adaptat ă și flexibilă, statele membre 
nu ar trebui s ă fie împiedicate s ă adopte m ăsuri și să întreprind ă acțiuni, după caz, pentru a 
contracara amenin țări importante cu care se pot confrunta la nivel na țional. Includerea unor 
procese la nivelul UE pentru  a asigura o coordonare sporit ă și elaborarea unor abord ări 
supranaționale, împreun ă cu o mai mare armonizare în  domenii specifice ar trebui s ă asigure, 
de asemenea, îndeplinirea obiectivelor UE. De și asigurarea unui sistem eficient privind 
combaterea sp ălării banilor și a finanțării terorismului presupune co sturi considerabile pentru 
entitățile obligate, Comisia consider ă că avantajele (mult mai greu de cuantificat) asociate cu 
prevenirea sp ălării banilor și finanțarea terorismului vor continua s ă prevaleze asupra 
costurilor, inclusiv a noilor costuri care rezult ă din modific ările aduse cadrului legislativ.