CONTEXT

Evoluțiile economice și politicile din Grecia sunt monitorizate în cadrul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice și în temeiul cadrului de supraveghere mai strictă în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 472/2013 (). Implementarea supravegherii mai stricte pentru Grecia () confirmă faptul că Grecia trebuie să implementeze în continuare măsuri pentru a aborda sursele sau potențialele surse de dificultăți economice și financiare, implementând în același timp reforme structurale pentru a sprijini o creștere economică robustă și durabilă.

Supravegherea mai strictă oferă un cadru cuprinzător pentru monitorizarea evoluțiilor economice și pentru continuarea politicilor necesare în vederea asigurării unei redresări economice durabile. Ea permite evaluarea periodică a evoluțiilor economice și financiare recente din Grecia, precum și monitorizarea condițiilor de finanțare a datoriei suverane și actualizări ale analizei sustenabilității datoriei. Supravegherea mai strictă furnizează, de asemenea, cadrul de evaluare a angajamentului general asumat de Grecia față de Eurogrup la 22 iunie 2018 de a continua și de a finaliza reformele adoptate în cadrul programului bazat pe Mecanismul european de stabilitate și de a asigura protejarea obiectivelor reformelor importante adoptate în cadrul programelor de asistență financiară. În acest context, supravegherea mai strictă monitorizează implementarea angajamentelor specifice de a finaliza principalele reforme structurale demarate în cadrul programului în șase domenii-cheie, în termenele convenite, până la jumătatea anului 2022, și anume: (i) politicile bugetare și structurale, (ii) asistența socială, (iii) stabilitatea financiară, (iv) piețele muncii și ale produselor, (v) Corporația elenă pentru active și participații și privatizarea și (vi) modernizarea administrației publice ().

Acesta este cel de al șaptelea raport privind supravegherea mai strictă pentru Grecia. Raportul se bazează pe constatările unei misiuni efectuate de la distanță în 13 și 14 iulie 2020 și pe un dialog regulat cu autoritățile. Misiunea a fost derulată de Comisia Europeană în colaborare cu Banca Centrală Europeană (); Fondul Monetar Internațional a participat în contextul cadrului său de supraveghere post-program, în timp ce Mecanismul european de stabilitate a participat în contextul sistemului său de avertizare timpurie și în conformitate cu Memorandumul de înțelegere din 27 aprilie 2018 privind relațiile de lucru dintre Comisia Europeană și Mecanismul european de stabilitate. Prezentul raport analizează implementarea angajamentelor asumate de Grecia față de Eurogrup în ceea ce privește finalizarea reformelor până la jumătatea anului 2020. Prezentul raport nu este legat de o activare a setului următor de măsuri referitoare la datorie condiționate de politici, care, potrivit calendarului bianual convenit, ar putea avea loc pe baza celui de-al optulea raport. Se estimează că al optulea raport va fi publicat în noiembrie.

EVALUARE GENERALĂ

Guvernul grec a reușit până în prezent să limiteze răspândirea pandemiei de COVID-19 și a pus în aplicare un număr mare de măsuri pentru limitarea costurilor socioeconomice ale acesteia, dar se preconizează că pandemia de COVID-19 va avea în continuare un impact negativ deosebit asupra economiei. După primul val de măsuri de limitare a răspândirii care au durat până în mai, autoritățile au ajustat strictețea măsurilor aplicabile diferitelor sectoare în conformitate cu evoluția pandemiei. Acestea au pus în practică un număr mare de măsuri de sprijin și au reacționat prompt la evoluțiile reale fie prin extinderea sau modificarea măsurilor deja în vigoare, fie prin instituirea de noi mecanisme de sprijin pentru sectoare specifice, odată cu amplificarea pandemiei. Cu toate acestea, Grecia încă înregistrează cea mai ridicată rată a șomajului din Uniunea Europeană și este probabil ca economia sa să fie afectată mai mult decât cea a altor state membre, dată fiind mărimea sectorului turismului și, în general, ponderea mare a serviciilor și a întreprinderilor mici și mijlocii.

În pofida circumstanțelor adverse cauzate de pandemie, Grecia a făcut progrese semnificative în ceea ce privește o serie de reforme majore în ultimele câteva luni, cel mai notabil fiind finalizarea mult-așteptatei propuneri legislative de revizuire integrală a legislația în materie de insolvență. De asemenea, autoritățile au introdus o schemă temporară nouă mai extinsă de șomaj tehnic, care oferă flexibilitate întreprinderilor în vederea adaptării programului de lucru și compensarea lucrătorilor pentru orele nelucrate. Comisia, în numele Uniunii Europene, va furniza sprijin pentru acest sistem și pentru alte măsuri de urgență în temeiul noului instrument european de sprijin temporar pentru atenuarea riscurilor de șomaj într-o situație de urgență (SURE) (), în valoare totală de 2,7 miliarde EUR. Toate aceste măsuri sunt oportune, deoarece pandemia de COVID-19 implică provocări noi atât pentru sectorul financiar, cât și pentru piața muncii, ceea ce face ca rolul unor mecanisme de ajustare eficiente să fie esențial.

În plus, s-au înregistrat, de asemenea, progrese satisfăcătoare în domeniile următoare:

·reforma licențelor pentru investiții, date fiind eliminarea sistemului învechit de clasificare a factorilor nocivi și reclasificarea activităților economice în funcție de criteriile de mediu armonizate cu legislația UE, ceea ce se preconizează că va reduce semnificativ sarcina pentru sectorul industrial;

·politica energetică, date fiind continuarea dezafectării centralelor de extracție a lignitului și progresul modelului-țintă, deși data intrării în funcțiune a fost amânată; precum și

·administrația publică, un domeniu în care o inițiativă importantă de consolidare a capacității autorității independente responsabile pentru selecția funcționarilor publici a ajuns într-un stadiu final de adoptare și procesul de numire transparentă a conducerii de nivel superior în sectorul public va continua să fie extins.

Guvernul a înregistrat, de asemenea, progrese satisfăcătoare în ceea ce privește alte reforme, care nu sunt în legătură concretă cu angajamentele față de Eurogrup, însă se preconizează că vor avea un impact semnificativ asupra mediului de afaceri și asupra percepției investitorilor. Se includ aici o reformă ambițioasă a învățământului profesional și progrese privind guvernanța digitală. Se preconizează că o nouă strategie de creștere, care ar trebui finalizată în curând, va prezenta un set de măsuri ambițioase pentru a susține redresarea economică și progresul creșterii durabile. În plus, autoritățile au început să pună în aplicare măsurile convenite pentru a accelera implementarea investițiilor publice, care vor fi, de asemenea, esențiale în susținerea unei absorbții rapide a fondurilor UE ce vor deveni disponibile în temeiul noului cadru financiar multianual și al Next Generation EU. În special, alocarea semnificativă de fonduri în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență, preconizate că vor fi primite de Grecia, subliniază importanța aplicării rapide a reformelor-cheie favorizante, inclusiv în ceea ce privește rezerva de proiecte strategice și mecanismul de pregătire a proiectelor, reforma achizițiilor publice și continuarea consolidării cadrului de luptă împotriva corupției.

Fără a aduce atingere progreselor satisfăcătoare, mai multe domenii de politică au fost afectate în mod semnificativ de pandemia de COVID-19, prelungindu-se, în unele cazuri, întârzierile anterioare. Pandemia și măsurile aferente de limitare a răspândirii au dus la perturbări economice fără precedent, care au impus o ajustare imediată a priorităților. Pandemia de COVID-19 a afectat grav capacitatea de punere în aplicare a reformelor, în special în domeniile care se bazează pe procese cu utilizare intensivă a forței de muncă, pe activitatea comisiilor și pe activitățile legislative sau judiciare. Prin urmare, progresele înregistrate în legătură cu reformele inițiate anterior au fost suspendate temporar într-o serie de domenii, în special în ceea ce privește lichidarea arieratelor, gestionarea veniturilor publice, asistența medicală, proiectul de cadastru și agenda de privatizare, ceea ce s-a adăugat, în unele dintre acestea, la dificultățile anterioare de punere în aplicare. Deși s-au înregistrat progrese satisfăcătoare în ceea ce privește o serie de inițiative legislative, autoritățile mai au de finalizat unele dintre reformele legate de sectorul financiar.

Prezentul raport concluzionează că, în pofida circumstanțelor adverse cauzate de pandemie, care au dus la întârzieri inevitabile pentru punerea în aplicare a mai multor măsuri, Grecia a progresat bine în privința punerii în aplicare a angajamentelor sale de reformă. Faptul că a reînceput progresul privind punerea în aplicare a tuturor angajamentelor este salutar, deși întârzierile cauzate de pandemie au condus inevitabil la reprogramarea unora dintre angajamente pentru un moment ulterior din viitor. Autoritățile sunt încurajate să continue mobilizarea resurselor în vederea luării tuturor măsurilor necesare pentru transpunerea în practică a angajamentelor specifice în timp util pentru cel de-al optulea raport privind supravegherea mai strictă, preconizat pentru noiembrie și pentru care se prevede o plată a următorului set de măsuri referitoare la datorie condiționate de politici. Aceasta impune angajamentul continuu al autorităților elene, în special în domeniul arieratelor, al asistenței medicale, al privatizării și al sectorului financiar, pentru care sunt necesare măsuri suplimentare.

EVOLUȚII MACROECONOMICE

Se preconizează că pandemia de COVID-19 și măsurile de limitare a acesteia vor avea un impact puternic asupra economiei grecești. Se preconizează că măsurile necesare stricte de limitare a răspândirii care au fost impuse începând cu ultima săptămână din martie până la sfârșitul lui mai au avut cel mai puternic impact asupra activității economice în cel de-al doilea trimestru al acestui an. Sectoarele afectate puternic de pandemie, precum turismul și transporturile, reprezintă un procent semnificativ al exporturilor grecești și al valorii adăugate totale. Rata șomajului a crescut la 17 % în mai de la 15,9 % în februarie, ceea ce a întrerupt o tendință descendentă începută la sfârșitul anului 2013. Unele măsuri de sprijin au contribuit la limitarea șomajului până în prezent, însă semnalele indică o piață a muncii „înghețată”. Se preconizează că scăderea venitului disponibil al gospodăriilor și al profitului întreprinderilor, împreună cu schimbările de comportament ale consumatorilor și starea de incertitudine generală vor apăsa asupra cererii interne. Se preconizează că prețurile de consum vor scădea în 2020 și că vor crește ușor în 2021, odată cu redresarea. Se preconizează că activitatea economică în 2020 per ansamblu se va menține cu mult sub nivelurile din 2019 și că își va reveni complet doar în 2022, după o redresare parțială în 2021, ratele de creștere ale PIB ajungând la - 9 % în 2020 și la 6 % în 2021.

Măsurile de sprijin ale guvernului au contribuit la protejarea economiei împotriva extinderii falimentelor și a pierderilor de locuri de muncă. Combinația de sprijin guvernamental prin diminuarea sarcinii fiscale cu 3,1 miliarde EUR (1,9 % din PIB), protecția locurilor de muncă și a veniturilor cu 4,1 miliarde EUR (2,4 % din PIB) și relaxarea constrângerilor legate de lichidități cu 5,9 miliarde EUR (3,5 % din PIB) este o abordare echilibrată, care se preconizează că va deveni esențială în menținerea structurilor economice și va contribui, astfel, la redresarea economiei.

Incertitudinea privind evoluția pandemiei și, prin urmare, privind impactul economic al acesteia continuă să se mențină la un nivel extraordinar de ridicat. Incertitudinea nu vizează doar pandemia și răspândirea acesteia în Grecia și la nivel mondial, ci și măsurile viitoare care ar putea fi necesare pentru limitarea răspândirii virusului și efectele economice de durată mai mare ca urmare a restricțiilor, a comportamentului modificat al consumatorilor, precum și a posibilelor falimente și dificultăți pentru cei care au rămas recent fără loc de muncă, legate de revenirea pe piața muncii. O absorbție rapidă a noilor programe UE de sprijin, în special a Mecanismului de redresare și reziliență, ar fi esențială pentru contrabalansarea acestor efecte și furnizarea de sprijin necesar pentru reforme, investiții și creștere. De asemenea, evaluarea are loc în contextul unor tensiuni geopolitice considerabile și al unor fluxuri ascendente de migrație, ceea ce se adaugă la incertitudine.

EVOLUȚII ȘI PERSPECTIVE BUGETARE