DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI REZUMAT AL EVALUĂRII IMPACTULUIRolul exploatării terenurilor, al schimbării destinaţiei terenurilor şi al silviculturii (LULUCF) în îndeplinirea angajamentelor UE privind combaterea schimbărilor climatice /* SWD/2012/0040 - COD/2012/0042 */





1. Rezumat 1.1. Sferă de aplicare și context Uniunea Europeană și alți lideri mondiali au căzut de acord[1] că încălzirea globală nu trebuie să depășească cu mai mult de 2˚ C temperaturile atinse înainte de revoluția industrială. Pentru realizarea acestui obiectiv pe termen lung este nevoie ca emisiile de gaze cu efect de seră (GES) să se reducă până în 2050 cu cel puțin 50 % faţă de nivelurile din 1990. Pe termen scurt, UE s-a angajat să își reducă, până în 2020, emisiile de gaze cu efect de seră cu 20 % sub nivelurile din 1990 și cu 30 % în cazul în care condiţiile sunt favorabile[2]. Parlamentul European și Consiliul au convenit că toate sectoarele trebuie să contribuie la atingerea acestei ţinte[3]. Sectorul LULUCF (exploatarea terenurilor, schimbarea destinaţiei terenurilor şi silvicultură) nu face încă parte din acest obiectiv. Prezenta evaluare a impactului urmărește să evalueze modul în care sectorul poate contribui la acest lucru. În UE, emisiile de gaze cu efect de seră provin în principal din producţia de energie și din alte surse antropice. Anumite emisii pot fi contracarate prin absorbţia (eliminarea) carbonului din atmosferă prin intermediul fotosintezei și prin stocarea sa în vegetaţie, soluri și produse forestiere recoltate. Emisiile pot fi limitate, iar eliminarea lor din atmosferă poate fi favorizată de recurgerea la diverse utilizări ale terenurilor și practici de gestionare a acestora în sectorul silvic și agricol și de utilizarea de produse forestiere recoltate cu ciclu lung de viaţă. Aceste practici sunt incluse în LULUCF[4]. 1.2. Definirea problemei Există motive întemeiate pentru contabilizarea emisiilor și a absorbţiilor din LULUCF, și anume: · Asigurarea coerenţei politicilor UE, întrucât contabilizarea ar fi coerentă cu Strategia Europa 2020 și ar asigura contribuţia tuturor sectoarelor la combaterea schimbărilor climatice. Acest aspect este important pentru rolul UE în promovarea unor condiţii de concurenţă echitabile pentru întreprinderi și o distribuire corectă a eforturilor; · Îmbunătăţirea integrităţii din punctul de vedere al mediului a angajamentelor UE de combatere a schimbărilor climatice prin asigurarea faptului că sunt înregistrate emisiile și absorbţiile în toate sectoarele. Actualmente, emisiile din biomasa utilizată pentru producerea de energie nu sunt incluse în normele de contabilizare aplicabile sectorului energiei sau altor sectoare care produc energie din biomasă; · Creșterea eficienţei economice a politicii UE privind schimbările climatice în urmărirea unor obiective mai ambiţioase la realizarea cărora să contribuie toate sectoarele. Includerea LULUCF necesită luarea în considerare a profilului specific al acestui sector și a situaţiilor diferite din statele membre. Normele de contabilizare sunt necesare pentru diferenţierea emisiilor și a absorbţiilor de provenienţă antropică de cele provenite din alte surse. Caracterul reversibil al emisiilor și al absorbţiilor poate fi determinat de perturbări naturale precum incendiile, furtunile, secetele, dăunătorii etc., dar și de decizii de gestionare, precum tăierea sau plantarea de copaci. Normele de contabilizare trebuie să reflecte, așadar, fenomenele de reversibilitate. În plus, monitorizarea și raportarea emisiilor și a absorbţiilor sunt complexe și necesită un sistem fiabil. În fine, emisiile și absorbţiile în păduri diferă foarte mult de la un an la altul și pot reprezenta proporţii foarte însemnate din totalul emisiilor anuale ale statelor membre. 1.3. Cum ar evolua situaţia în absenţa oricărei acţiuni? Se preconizează o scădere a absorbanţilor (și anume situaţia în care absorbţiile sunt mai mari decât emisiile) din sectorul LULUCF în UE până în 2020 în cazul unui scenariu de statu-quo[5]. Este de așteptat ca acest sector, în ansamblul său, să se reducă cu aproximativ 10 % în 2020 faţă de perioada 2005-2009. Se preconizează că scăderea va fi foarte pronunţată în privinţa gestionării pădurilor, lucru parţial compensat prin plantarea de „noi” păduri (împădurire). Se așteaptă ca emisiile și absorbţiile din activităţile agricole precum gestionarea terenurilor cultivate și a pășunilor să rămână relativ stabile sau să se amelioreze. Tendinţele negative și emisiile riscă să fie ignorate dacă LULUCF nu devine parte din politica UE privind schimbările climatice. Capacitatea planificată a absorbanţilor ar afecta tot mai mult coerenţa politică și eficienţa economică. Necontabilizarea scăderii absorbţiilor nete care ar rezulta din scenariul de statu-quo ar risca să ducă la o utilizare excesivă a resurselor pentru măsurile de atenuare a schimbărilor climatice care sunt contabilizate în cadrul altor obiective, creându-se astfel condiţii de concurenţă inechitabile între diferitele opţiuni de atenuare a schimbărilor climatice. De asemenea, pierderile în ceea ce privește eficienţa economică ar putea crește în timp, având în vedere că vor fi necesare acţiuni semnificative suplimentare în toate sectoarele pentru realizarea obiectivelor pe termen lung în materie de combatere a schimbărilor climatice. 1.4. Obiective Obiectivul global este de a asigura contribuţia sectorului LULUCF la îndeplinirea angajamentelor UE privind combaterea schimbărilor climatice. Următoarele obiective operaţionale contribuie la definirea problemei: · Monitorizarea și raportarea de către statele membre trebuie să respecte Ghidul de bune practici (GPG) publicat de Grupul interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) pentru asigurarea transparenţei, a caracterului complet, a coerenţei, a comparabilităţii și a exactitudinii estimărilor; · Normele de contabilizare ar trebui: · Să fie cuprinzătoare astfel încât să includă toate emisiile și absorbţiile, precum și toate activităţile principale din LULUCF (împădurire, reîmpădurire, defrișare, gestionarea pădurilor, administrarea terenurilor cultivate și administrarea pășunilor); · Să reflecte caracterul nepermanent al emisiilor și al absorbţiilor; · Să ofere stimulente pentru atenuarea schimbărilor climatice; · Contextul politic pentru integrarea LULUCF ar trebui să fie de așa natură încât capacitatea statelor membre de a respecta obiectivele de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră să nu fie periclitată din cauza variaţiilor interanuale ale emisiilor și absorbţiilor sau a unor perturbări naturale importante. 1.5. Opţiuni Măsurile privind contabilizarea LULUCF ar trebui să se ia la două niveluri. În primul rând, este necesar să se definească opţiuni pentru contextul politic în care sectorul ar trebui luat în calcul întrucât există deja legislaţie UE cu privire la angajamentul de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră cu 20 % până în 2020. O opţiune constând în absenţa reglementării/„statu-quo la nivelul UE” (opţiunea 1) nu este realistă deoarece UE este parte la Protocolul de la Kyoto și toate angajamentele asumate în temeiul protocolului trebuie asumate în comun de statele membre și ar necesita adoptarea unei abordări comune. Prin urmare, „a nu face nimic” ar însemna numai întârzierea adoptării oricărei măsuri până la încheierea unui acord internaţional. Opţiunea 2 presupune crearea unui cadru juridic pentru LULUCF care să fie separat de cadrele stabilite în Decizia UE privind partajarea eforturilor și de schema de comercializare a certificatelor de emisii (ETS). Această opţiune a fost subîmpărţită într-o opţiune fără obiective (opţiunea 2.I) și una cu obiective (opţiunea 2.II). Opţiunea 3 presupune includerea LULUCF în cadrul juridic al Deciziei privind partajarea eforturilor . Opţiunea de a utiliza ETS a fost eliminată încă de la început. În al doilea rând, au fost elaborate opţiuni pentru a evalua modul în care se pot realiza o contabilizare, o monitorizarea și o raportare riguroase. Pentru contabilizare au fost luate în considerare următoarele opţiuni: (a) să se folosească aceleași norme de contabilizare ca în cadrul primei perioade de angajament în temeiul Protocolului de la Kyoto, inclusiv contabilizarea facultativă pentru activităţi agricole, dar cu contabilizare obligatorie pentru toate activităţile forestiere. (b) să se folosească norme de contabilizare corespunzătoare rezultatului așteptat al negocierilor CCONUSC privind o a doua perioadă de angajament în temeiul Protocolului de la Kyoto, inclusiv contabilizarea obligatorie pentru toate activităţile forestiere și cea facultativă pentru activităţile agricole. (c) să se folosească norme de contabilizare corespunzătoare rezultatului așteptat al negocierilor CCONUSC, dar cu noi progrese realizate prin introducerea contabilizării obligatorii pentru activităţile forestiere și agricole deopotrivă. S-a propus și o abordare în trei etape pentru realizarea unei monitorizări și a unei raportări riguroase. Prima etapă ar implica efectuarea unei raportări complete a emisiilor și a absorbţiilor din diversele activităţile utilizând cel puţin metodologii simple. A doua etapă ar consta în creșterea exactitudinii datelor raportate prin utilizarea unor metode mai sofisticate. În fine, comparabilitatea datelor furnizate de statele membre ar urma să se amelioreze în vederea armonizării monitorizării și a raportării și a nomenclaturii aferente. Subopţiunile în materie de contabilizare, monitorizare și raportare sunt aceleași pentru opţiunile globale 2 și 3, dar impactul lor diferă în funcţie de contextul politic. 1.6. Impact Analiza arată că două dintre opţiunile ample de politică ar corespunde îndeplinirii obiectivului care constă în asigurarea contribuţiei tuturor sectoarelor la îndeplinirea angajamentului global al UE de reducere a GES; mai precis, acestea ar include LULUCF în angajamentul UE de reducere a GES într-un cadru separat (opţiunea 2) sau în cadrul Deciziei privind partajarea eforturilor (opţiunea 3). Efectele economice, sociale și de mediu ale opţiunilor diferă foarte mult în funcţie de normele de contabilizare aplicate, astfel cum se indică în tabelul 1. Tabelul 1 Rezumatul principalelor impacturi pentru UE Tip de impact || Opţiunea 1 || Opţiunea 2.I || Opţiunea 2.II || Opţiunea 3 || Nicio acţiune din partea UE || Includerea LULUCF într-un cadru separat (niciun obiectiv) || Includerea LULUCF într-un cadru separat (obiectiv) || Includerea LULUCF în Decizia de partajare a eforturilor Opţiune contabilă || nu se aplică || (a) || (b) || (c) || (a) || (b) || (c) || (a) || (b) || (c) De mediu || || || || || || || || || || Efectul net asupra atenuării la scara întregii economii faţă de scenariul de referinţă (milioane de tone de CO2 pe an) || Zero (tardive) || 0 || 0 || 0 || -7 || -5 || -5 || 80 || 13 || 39 Contribuţia potenţială la obiectivul UE de reducere a emisiilor, inclusiv scenariul de referinţă (milioane de tone de CO2 pe an) || Zero (tardive) || -79 || -10-86 || -36-106 || -86 || -15-91 || -41-111 || 0 || 0 || 0 Contribuţia potenţială la realizarea obiectivului UE de reducere a emisiilor (în % din totalul emisiilor de GES în 1990) || Zero (tardive) || -1,4 || -0,2-1,5 || -0,6-1,9 || -1,6 || -0,3-1,6 || -0,7 t-2/0 || 0 || 0 || 0 Economice || || || || || || || || || || Costurile implicate de atenuarea schimbărilor climatice || Zero (tardive) || 0 || 0 || 0 || 40 || 27 || 27 || -166 || -55 || -156 Costurile implicate de o mai bună monitorizare și raportare (milioane EUR) || Zero (tardive) || 0,35 || 0,65 || 1,35 || 0,35 || 0,65 || 1,35 || 0,35 || 0,65 || 1,35 Social || || || || || || || || || || Efectele asupra ocupării forţei de muncă || Zero (tardive) || 0 || 0 || 0 || Reduse (neutre sau pozitive ) || Reduse (neutre sau pozitive ) Notă: Opţiunea 2.II se bazează pe un obiectiv de credite contabilizate de -5,4 milioane de tone de CO2. Aceasta echivalează cu un preţ al carbonului de 5 EUR/tonă de CO2 pentru opţiunile contabile (b) și (c), astfel cum se presupune pentru opţiunea 3, dar cu un preţ al carbonului de 12 EUR/tonă de CO2 pentru opţiunea contabilă (a), având în vedere excluderea din contabilizare a gestionării pădurilor. Valorile negative indică absorbţiile nete (și valorile pozitive pentru emisiile nete). Surse: calculele se bazează pe Böttcher et al. (2011) și au fost actualizate de JRC (2011b) pentru a reflecta revizuirea de către CCONUSC. Pentru opţiunea 2.I (b), se dau două valori estimative pentru contribuţia la obiectivul UE de reducere a emisiilor: una se bazează pe proiecţiile modelizate, iar cealaltă se bazează pe proiecţiile modelizate plus proiecţiile naţionale. În ceea ce privește impactul de mediu, ar trebui avute în vedere pe termen lung, în mod ideal, măsuri pentru creșterea absorbţiilor și reducerea emisiilor în agricultură şi silvicultură, deoarece pot trece zeci de ani până ce măsuri precum împădurirea produc efecte semnificative. Cu toate acestea, angajamentele existente ale UE privind combaterea schimbărilor climatice durează doar până în 2020 și reprezintă o etapă importantă. Măsura în care contribuţia ar putea depăși ceea ce se așteaptă de la eforturile actuale (și anume, scenariul de referinţă) depinde de contextul politic în care este contabilizat sectorul LULUCF. Se așteaptă ca măsurile suplimentare să fie limitate în cadrul opţiunilor 2.I și 3 și mai numeroase în cazul opţiunii 2.II. Cu toate acestea, estimarea nu include în totalitate potenţialul de atenuare a schimbărilor climatice în agricultură și nici nu include beneficiile obţinute din înlocuirea materiilor prime. În ceea ce privește impactul economic, opţiunea contabilă (a) ar genera costuri mai mari în cadrul opţiunii 2.II dacă există obiective deoarece numai o parte din eforturile de atenuare a schimbărilor climatice sunt efectiv luate în calcul. În schimb, ea generează de asemenea credite ridicate în scenariul de referinţă, acest lucru ducând la economii de costuri în cadrul opţiunii 3 dacă nu este necesară o măsură suplimentară de atenuare a schimbărilor climatice din partea LULUCF, însă creditele pot fi folosite pentru a înlocui reducerile de emisii în temeiul Deciziei privind partajarea eforturilor. Costurile pentru toate opţiunile contabile sunt zero în cazul opţiunii 2.I dacă nu sunt stabilite obiective și în cadrul opţiunii 1 dacă nu se realizează niciun fel de contabilizare. Impactul social este limitat și efectele asupra ocupării forţei de muncă sunt estimate a fi scăzute și fie neutre, fie pozitive. Există, cu toate acestea, anumite efecte distributive între statele membre în cazul opţiunilor 2.II și 3. 1.7. Compararea opţiunilor 1.7.1. Alegerea contextului politic adecvat Obiectivul de a limita impactul variabilităţii interanuale a emisiilor și a absorbţiilor și al caracterului lor reversibil inerent asupra conformităţii reprezintă o provocare majoră pentru includerea LULUCF în cadrele juridice actuale referitoare la obiectivele UE de reducere a emisiilor. Decizia privind partajarea eforturilor (opţiunea 3) se bazează pe conformitatea anuală și solicită statelor membre să reducă (sau să limiteze creșterea) emisiilor urmând o traiectorie liniară. Cu toate acestea, respectarea anuală a unei traiectorii liniare ar fi dificil de realizat având în vedere variaţiile emisiilor nete între statele membre și recalculările frecvente și semnificative ale datelor raportate. În multe cazuri, aceasta ar depăși cu mult flexibilitatea prevăzută de Decizia privind partajarea eforturilor. În plus, termenul lung de aplicare al multor măsuri în cadrul LULUCF înseamnă că contabilizarea anuală nu este la fel de relevantă ca în alte sectoare, iar o traiectorie liniară cu reducerile de emisii necesare în fiecare an nu va fi, în general, relevantă. Opţiunea 2 ar aborda aceste aspecte prin stabilirea mediei emisiilor și a absorbţiilor pe parcursul perioadei de angajament și prin urmare ar duce la realizarea obiectivului privind variabilitatea interanuală. Un risc legat de opţiunea 3 este acela că includerea LULUCF ar diminua eforturile convenite pentru sectoarele care fac deja parte din angajamentele existente, reducând astfel efectiv angajamentul UE. Prin opţiunea 2 s-ar evita acest risc. 1.7.2. Asigurarea unei contabilizări fiabile Tabelul 2 prezintă un rezumat al evaluării modului în care diversele opţiuni contabile duc la îndeplinirea obiectivelor. În ceea ce privește asigurarea unor condiţii de concurenţă echitabile între diferitele opţiuni de atenuare a schimbărilor climatice, cea mai importantă activitate este gestionarea pădurilor. Tabelul 1 arată că opţiunea contabilă (a) generează credite substanţiale, care sunt în mare parte „câştiguri nesperate” (gratuite), deoarece acestea includ absorbţii care ar avea loc fără nicio modificare în deciziile de gestionare. Eforturile de atenuare a schimbărilor climatice vor fi excluse din contabilizare în proporţie de 85 %, ceea ce va face ca atenuarea schimbărilor climatice să fie mai scumpă și va limita astfel stimulentele în vederea aplicării de măsuri suplimentare. Aceasta ar duce de asemenea la scăderi substanţiale ale absorbţiilor nete și la creșterea emisiilor nete, fără niciun impact economic real. În cele din urmă, nu ar garanta reflectarea în contabilizare a caracterului nepermanent deoarece nu ar acoperi emisiile și absorbţiile legate de activităţile agricole și va acoperi numai o parte din cele legate de gestionarea pădurilor. Tabelul 2 Performanţa diverselor opţiuni contabile Obiective || Măsura în care obiectivele sunt îndeplinite prin diversele opţiuni contabile Opţiunea contabilă (a) Mici modificări || Opţiunea contabilă (b) Rezultat probabil al negocierilor CCONUSC || Opţiunea contabilă (c) CCONUSC + Să asigure condiţii echitabile de concurenţă între diferitele opţiuni de atenuare a schimbărilor climatice || X || ● || ●● Să asigure o acoperire extinsă a emisiilor și a absorbţiilor || ● || ● || ●● Să asigure reflectarea în contabilizare a caracterului nepermanent || X || ● || ●● Să împiedice perturbările naturale de amploare să afecteze riscul de conformitate al statelor membre || ● || ●● || ●● Legendă: x obiectivul nu este sau este insuficient realizat prin opţiune, ● obiectiv parţial realizat prin opţiune, ● ● obiectiv realizat suficient prin opţiune Opţiunile contabile (b) și (c) permit o schimbare a absorbanţilor ca urmare a saturării naturale și a politicilor existente fără a crea debite sau credite și realizează acest lucru pentru a exclude modificările emisiilor și ale absorbţiilor care nu se datorează unor cauze antropice. Cu toate acestea, ele necesită contabilizarea completă pentru orice abatere de la „ nivelul de referinţă ”. Aceasta înseamnă că, în scenariul de referinţă, toate opţiunile de reducere a emisiilor, fie că este vorba despre sechestrarea carbonului, de utilizarea suplimentară a biomasei pentru producţia de energie (de exemplu, pentru atingerea obiectivelor Directivei privind promovarea energiei din surse regenerabile) sau de înlocuirea materiilor prime, vor presupune aceleaşi costuri. Acest lucru va asigura condiţii echitabile de concurenţă între diversele opţiuni de atenuare a schimbărilor climatice. În ceea ce privește asigurarea unei acoperiri largi a emisiilor și a absorbţiilor și reflectarea în contabilizare a caracterului nepermanent, doar opţiunea contabilă (c) prevede obligativitatea statelor membre de a contabiliza emisiile și absorbţiile atât în agricultură, cât și în silvicultură. În cadrul opţiunilor contabile (a) și (b), contabilizarea pentru agricultură are caracter facultativ, lucru ce poate prezenta un risc pentru credibilitatea angajamentului UE. Extinderea sferei de aplicare a contabilizării ar determina o mai mare coerenţă între statele membre. Este important ca toate sectoarele din toate statele membre să contribuie la realizarea obiectivelor Strategiei „Europa 2020” pentru a asigura condiţii de concurenţă echitabile pentru întreprinderi și statele membre și distribuţia echitabilă a eforturilor, precum și pentru a garanta un mod uniform de gestionare a sectoarelor agricol, silvic și industrial în cadrul pieţei interne a UE. Pe termen mai lung, un sistem de contabilizare mai incluziv ar contribui, de asemenea, la sporirea eficienţei din punctul de vedere al costurilor pentru atingerea obiectivelor globale date. În privinţa reducerii impactului perturbărilor naturale asupra riscului de neconformitate, opţiunile contabile (b) şi (c) ar include norme de contabilizare referitoare la perturbări naturale de amploare, limitând astfel riscul de neconformitate cu obiective de reducere a GES dacă emisiile apar ca rezultat al unor astfel de perturbări care nu pot fi controlate de statele membre. Impactul asupra contabilizării generale din UE ar fi neglijabil, însă ar oferi garanţiile necesare pentru cele mai afectate state membre. 1.7.3. Ameliorarea monitorizării și raportării Prezenta evaluare a impactului descrie o abordare în trei etape pentru realizarea obiectivului de asigurare a conformităţii monitorizării și raportării cu GPG ale IPCC. O primă etapă ar implica realizarea de rapoarte complete cu ajutorul cel puţin al unor metodologii simple. O a doua etapă ar însemna creșterea exactităţii datelor raportate folosind metode mai sofisticate. Se preconizează înregistrarea unor progrese în prima perioada de angajament în temeiul Protocolului de la Kyoto, dar eforturile vor trebui să continue în perioada 2013-2020. În sfârșit, comparabilitatea datelor între statele membre poate fi îmbunătăţită prin armonizarea monitorizării, a raportării și a nomenclaturii aferente. Etapele menţionate anterior ar face parte din propunerea Comisiei de revizuire a Deciziei privind mecanismul de monitorizare. 1.8. Concluzii Abia în cadrul celei de-a 17-a Conferinţe a Părţilor (COP17) desfăşurate la Durban în decembrie 2011[6] a fost încheiat un acord internaţional cu privire la norme de contabilizare revizuite pentru LULUCF pentru a doua perioadă de angajament în temeiul Protocolului de la Kyoto . Există acum motive întemeiate pentru a include LULUCF în angajamentele UE de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră, și anume pentru a îmbunătăţi coerenţa politicilor, integritatea din punctul de vedere al mediului și eficienţa economică. Este însă nevoie de luarea în considerare a caracteristicilor specifice ale LULUCF şi a condiţiilor diferite de la un stat membru la altul. De aceea, este important să se asigure aplicarea unor norme de contabilizare fiabile şi a unei monitorizări şi raportări riguroase. Opţiunea contabilă (c) implică contabilizarea obligatorie a emisiilor și a absorbţiilor din silvicultură și agricultură și acordă aceeași importanţă măsurilor de atenuare a schimbărilor climatice indiferent dacă sunt luate în silvicultură, agricultură, industrie sau sectoarele energiei. Acest lucru contribuie la eficienţă din punctul de vedere al costurilor și va asigura condiţii de concurenţă echitabile atât pentru statele membre, cât și pentru diferitele sectoare ale pieţei interne a UE. De asemenea, se va asigura astfel un cadru pentru acordarea de stimulente pentru acţiuni de atenuare întreprinse de fermieri, silvicultori și industrie, garantându-se totodată vizibilitatea și reflectarea corectă a acestora. O largă acoperire a emisiilor și a absorbţiilor va asigura, de asemenea, reflectarea în sistemul de contabilizare a eventualelor modificări ale tendinţelor preconizate. Monitorizarea și raportarea trebuie îmbunătăţite pentru a sprijini cadrul de contabilizare și indicatorii privind progresul în agricultură și silvicultură. Comisia propune ca acest lucru să fie realizat printr-un cadru distinct, și anume prin revizuirea Deciziei privind mecanismul de monitorizare. De asemenea, din motive de comparabilitate și de rentabilitate, instrumentele de monitorizare la nivelul UE, precum LUCAS și CORINE, ar putea fi utilizate într-un mod mai eficient. Pentru a oferi stimulente puternice, rezultatele acţiunii întreprinse de sectoare trebuie să fie luate în considerare în cadrul angajamentelor UE de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. Acest lucru va fi posibil doar cu condiţia creării contextului politic adecvat pentru LULUCF. Marea variabilitate a emisiilor și a absorbţiilor în păduri înseamnă că obiectivele anuale de reducere a emisiilor care se aplică altor sectoare sunt necorespunzătoare. Un alt factor care deosebește sectorul LULUCF de alte sectoare este timpul îndelungat necesar pentru ca măsurile de atenuare să producă efecte. Prezenta evaluare a impactului sugerează că un cadru juridic distinct pentru LULUCF ar fi cea mai bună opţiune. UE s-a angajat deja să reducă cu 20 % emisiile de gaze cu efect de seră până în 2020 faţă de nivelul din 1990 prin eforturi în alte sectoare. Înainte ca nivelul de ambiţie să crească la peste 20 %, condiţiile trebuie să fie adecvate. LULUCF ar trebui, prin urmare, să fie inclus în mod oficial în angajamente numai după ce UE decide să crească acest nivel de ambiţie (opţiunea 2.I). Aceasta nu înseamnă că măsurile de atenuare trebuie să fie amânate. Ar putea fi elaborate planuri naţionale de acţiune care să furnizeze o strategie și previziuni cu privire la sectorul LULUCF. Acest lucru ar constitui o etapă intermediară către includerea completă a sectorului în contextul politicilor actuale. [1] Decizia 1/CP.16 a Conferinței părților la CCONUSC („Acordurile de la Cancún”). [2] Concluziile Preşedinţiei Consiliului European de la Bruxelles din 8-9.3.2007, puse în aplicare prin intermediul Deciziei nr. 406/2009/CE și al Directivei 2009/29/CE. [3] Decizia 406/2009/CE și Directiva 2009/29/CE. [4] Alte gaze cu efect de seră din activitățile agricole, de exemplu metanul și oxidul de azot provenite de la rumegătoare și din îngrășăminte, nu sunt luate în considerare în cadrul sectorului LULUCF, responsabil în principal de emisiile de carbon și de eliminarea acestuia în vegetație și soluri. Emisiile de altă natură decât cele de CO2 sunt vizate de sectorul „agricultură” al inventarului. [5] În acest context, „scenariul de statu-quo” pornește de la premisa că statele membre își vor îndeplini obiectivele referitoare la reducerea emisiilor cu 20 %, inclusiv pe cele legate de energia din surse regenerabile. [6] Decizia -/CMP.7 a Conferinței Părților care funcţionează ca reuniune a Părților la Protocolul de la Kyoto.