Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 /* COM/2012/0112 final - 2012/0051 (NLE) */





EXPUNERE DE MOTIVE 1. CONTEXTUL PROPUNERII · Motivele și obiectivele propunerii Prezenta propunere se referă la punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în cadrul procedurii de reexaminare efectuate în perspectiva expirării măsurilor referitoare la taxa antidumping în vigoare aplicată importurilor de acid tartric originar din Republica Populară Chineză. · Contextul general Prezenta propunere se înscrie în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază și constituie rezultatul unei anchete care s-a desfășurat în conformitate cu cerințele de fond și de procedură prevăzute în regulamentul de bază. · Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii Măsurile aflate în vigoare în prezent constau într-o taxă antidumping definitivă instituită prin Regulamentul (CE) nr. 130/2006 al Consiliului privind importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză (JO L23, 27.1.2006, p.1.), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) nr. XX/2012 al Consiliului (JO LXX, xx.yy.2012, p.x.). · Coerența cu celelalte politici și obiective ale Uniunii Nu se aplică. 2. CONSULTAREA PĂRȚILOR INTERESATE ȘI EVALUAREA IMPACTULUI · Consultarea părților interesate Părțile interesate vizate de procedură au avut posibilitatea de a-și apăra interesele în timpul anchetei, în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază. · Obținerea și utilizarea expertizei Nu a fost nevoie de expertiză externă. · Evaluarea impactului Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază. Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, dar include o listă exhaustivă de condiții care trebuie evaluate. 3. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII · Rezumatul acțiunii propuse La data de 26 ianuarie 2011, Comisia a deschis o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor antidumping aplicabile importurilor de acid tartric originar din Republica Populară Chineză. Ancheta de reexaminare a constatat persistența practicilor de dumping în ceea ce privește acidul tartric originar din Republica Populară Chineză, ceea ce ar avea ca rezultat continuarea prejudiciului adus industriei din Uniune, în cazul în care măsurile antidumping ar fi abrogate. S-a stabilit, de asemenea, că menținerea măsurilor nu ar fi împotriva interesului Uniunii. Prin urmare, se propune adoptarea de către Consiliu a propunerii de regulament anexate, pentru a prelungi măsurile în vigoare în prezent privind importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză, care ar trebui să fie publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene până la data de 24 aprilie 2012. · Temeiul juridic Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene. · Principiul subsidiarității Propunerea intră în sfera competenței exclusive a Uniunii. În consecință, principiul subsidiarității nu se aplică. · Principiul proporționalității Propunerea respectă principiul proporționalității din următoarele motive: tipul acțiunii este descris în regulamentul de bază menționat anterior și exclude luarea de decizii la nivel național. Indicațiile privind modul în care sarcinile financiare și administrative care revin Uniunii, guvernelor naționale, autorităților regionale și locale, operatorilor economici și cetățenilor sunt minimizate și proporționale cu obiectivul propunerii nu se aplică. · Alegerea instrumentelor Instrumente propuse: regulament. Alte instrumente nu ar fi adecvate din următorul motiv: regulamentul de bază menționat anterior nu prevede opțiuni alternative. 4. IMPLICAȚIILE BUGETARE Propunerea nu are nicio implicație pentru bugetul Uniunii. 2012/0051 (NLE) Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene[1] (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 11 alineatele (2), (5) și (6), având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”), după consultarea comitetului consultativ, întrucât: A. PROCEDURA 1. Anchetele precedente și măsurile în vigoare (1) Prin Regulamentul (CE) nr. 130/2006[2] (denumit în continuare „regulamentul inițial”), Consiliul a impus o taxă antidumping definitivă de 0 % până la 34,9 % la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „China”). Se reamintește faptul că nivelul taxei antidumping definitive impuse în cazul acidului tartric produs de producătorul-exportator chinez Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. (denumit în continuare „Hangzhou Bioking”) a fost de 0%, în timp ce pentru alți producători-exportatori chinezi s-a situat între 4,7% și 34,9%. (2) La 22 februarie 2008, în urma unei reexaminări lansate în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 150/2008[3], a modificat domeniul de aplicare al măsurilor menționate anterior. (3) La XX aprilie 2012, în urma unei reexaminări a măsurilor existente cu privire la Hangzhou Bioking inițiate pe baza articolului 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1515/2001, în lumina raportului Organului de apel al OMC, intitulat „Mexic – Măsuri antidumping definitive privind carnea de vită și orezul[4], care precizează, la alineatele 305 și 306, că un producător-exportator despre care s-a constatat, în ancheta inițială, că nu practica dumpingul, trebuie să fie exclus din domeniul de aplicare al măsurii definitive impuse în urma acestei anchete și nu poate fi supus unei reexaminării administrative sau unei reexaminări efectuate în urma modificării circumstanțelor, Consiliul, prin Regulamentul (UE) nr. XXX/2012[5] a modificat măsurile referitoare la Hangzhou Bioking. (4) Ancheta care a condus la măsurile instituite prin regulamentul inițial va fi denumită în continuare „ancheta inițială”. 2. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor (5) În urma publicării unui aviz de expirare iminentă[6] a măsurilor antidumping în vigoare, Comisia a primit, la 27 octombrie 2009, o cerere de deschidere a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor respective, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost depusă de următorii producători (denumiți în continuare „solicitanții”): Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie S.r.l. și Comercial Quimica Sarasa s.l., care reprezintă o proporție majoră, în cazul de față peste 50%, din producția totală de acid tartric din Uniune. (6) În cerere se afirma că expirarea măsurilor impuse asupra importurilor de acid tartric originar din China ar conduce probabil la continuarea dumpingului și a prejudiciului pentru industria din Uniune. 3. Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor (7) Stabilind, după consultarea Comitetului consultativ, că există suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat, la 26 ianuarie 2011, deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene[7], (denumit în continuare „avizul de deschidere”). 4. Cazuri paralele (8) De asemenea, Comisia a anunțat la 29 iulie 2011 deschiderea unei proceduri antidumping[8] în conformitate cu articolul 5 privind importurile de acid tartric originar din China, limitată la un singur producător-exportator chinez, Hangzhou Bioking. (9) În aceeași zi, Comisia a anunțat deschiderea, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, a unei reexaminări intermediare parțiale[9] privind măsurile antidumping aplicabile importurilor de acid tartric originar din China, limitată la examinarea dumpingului în ceea ce privește doi producători-exportatori chinezi, și anume Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City și Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai. 5. Ancheta 5.1. Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată (10) Ancheta privind continuarea dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2010 și 31 decembrie 2010 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau repetării prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2007 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”). 5.2. Părțile vizate de anchetă (11) Comisia a informat în mod oficial solicitanții, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori, importatorii, utilizatorii din Uniune cunoscuți ca fiind vizați și asociațiile acestora, precum și reprezentanții țării exportatoare în cauză cu privire la deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor. (12) Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul menționat în avizul de deschidere. (13) Având în vedere numărul aparent mare de producători-exportatori din China, de importatori neafiliați din Uniune și de producători din Uniune implicați în anchetă, în avizul de deschidere s-a avut în vedere eșantionarea, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă este necesar să se procedeze prin eșantionare și, după caz, să selecteze eșantionul, părțile menționate anterior au fost invitate, în temeiul articolului 17 din regulamentul de bază, să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la publicarea avizului de deschidere și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere. (14) Având în vedere răspunsurile primite, s-a decis să se recurgă la eșantionare în ceea ce privește producătorii din Uniune. Niciun importator neafiliat din Uniune nu a cooperat la anchetă. În ceea ce privește producătorii-exportatori din China, numai doi producători-exportatori și-au manifestat dorința de a coopera la anchetă. În consecință, s-a decis că eșantionarea nu este necesară în ceea ce îi privește pe producătorii-exportatori. (15) Șase producători din Uniune au furnizat informațiile solicitate în avizul de deschidere și au acceptat să fie incluși în eșantion. Pe baza informațiilor primite de la acești producători din Uniune, Comisia a selectat un eșantion de patru producători din Uniune care au fost considerați ca fiind reprezentativi pentru industria din Uniune în ceea ce privește volumul vânzărilor produsului similar în Uniune. Volumul vânzărilor lor combinate a reprezentat 61% din volumul vânzărilor pe piața Uniunii. (16) Au fost primite răspunsuri la chestionare din partea celor patru producători din Uniune incluși în eșantion, din partea a doi utilizatori din Uniune și a doi producători-exportatori din China. În plus, doi producători cooperanți din Uniune au furnizat datele generale solicitate în vederea examinării prejudiciului. (17) Exporturile realizate de Hangzhou Bioking, a cărui marjă de dumping individuală în ancheta inițială a fost egală cu zero, au fost excluse atât din examinarea dumpingului, cât și din examinarea prejudiciului, și nu au fost luate în considerare nici pentru examinarea probabilității de continuare a dumpingului și a riscului de reapariție a prejudiciului rezultat din importurile care fac obiectul unui dumping. Prin urmare, analiza din prezenta reexaminare s-a bazat pe exporturile produsului în cauză din China către Uniune în cursul PAR, denumite în prezentul regulament și „exporturile care fac obiectul măsurilor”, cu excepția exporturilor realizate de producătorul Hangzhou Bioking. (18) Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului care rezultă din acesta, precum și interesul Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți: (a) Producători din Uniune: – Comercial Quimica Sarasa S.L.; – Alcoholera Vinícola Europea S.A.; – Distillerie Mazzari S.p.a.; – Distillerie Bonollo S.p.a.; (b) Producători-exportatori din China: – Changmao Biochemical Engineering Co Ltd; – Ninghai Organical Chemical Factory; (c) Utilizatori – Danisco A/S; – Kerry (NL) B.V.; (d) Producător din țara analoagă – Tarcol S.A., Argentina. B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR (19) Produsul care face obiectul prezentei reexaminări este același cu cel definit în Regulamentul (CE) nr. 150/2008, care a modificat domeniul de aplicare al măsurilor instituite prin regulamentul inițial, astfel cum s-a explicat mai sus. Produsul în cauză este acidul tartric, cu excepția acidului tartric D-(-) cu o rotație optică negativă de cel puțin 12,0 grade, măsurată într-o soluție de apă în conformitate cu metoda descrisă în farmacopeea europeană, originar din China, încadrat în prezent la codul NC ex 2918 12 00 (cod TARIC 2918 12 00 90) (denumit în continuare „produsul în cauză”). (20) Ancheta de reexaminare a confirmat faptul că, la fel ca în ancheta inițială, produsul în cauză importat pe piața Uniunii și produsele fabricate și vândute de producătorii- exportatori pe piețele interne, precum și cele fabricate și vândute în Uniune de către industria din Uniune (denumite în continuare „produsul similar”), au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și aceleași utilizări. În consecință, aceste produse sunt considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII DUMPINGULUI 1. Observații preliminare (21) În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă expirarea măsurilor existente ar putea duce la continuarea sau reapariția dumpingului. (22) După cum s-a menționat la considerentul (13), având în vedere numărul potențial mare de producători-exportatori implicați în această reexaminare, avizul de deschidere prevede efectuarea unei eșantionări. Din douăzeci de producători-exportatori cunoscuți, numai două societăți, ambele beneficiind de tratament de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață, s-au făcut cunoscute și au fost de acord să coopereze. Aceste două societăți realizează majoritatea importurilor produsului în cauză din China către Uniune în cursul PAR, cu excepția exporturilor realizate de către societatea Hangzhou Bioking, a cărei marjă de dumping individuală a fost egală cu zero în ancheta inițială. 2. Importurile care fac obiectul unui dumping în cursul PAR 2.1. Țara analoagă (23) Întrucât China are o economie de tranziție și, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori care nu beneficiază de tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”) trebuie să fie stabilită pe baza prețurilor sau a valorii construite într-o țară terță corespunzătoare cu economie de piață (denumită în continuare „țară analoagă”). (24) Ca și în ancheta inițială, în scopul stabilirii valorii normale, în avizul de deschidere a fost propusă ca țară analoagă Argentina. Părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile cu privire la această alegere. (25) Un consumator industrial de acid tartric a atras atenția asupra unor constrângeri legate de alegerea Argentinei ca piață analoagă, afirmând că aceasta nu ar trebui să fie unicul punct de referință pentru a stabili valoarea normală. Partea în cauză s-a referit în special la diferențele presupuse dintre China și Argentina în ceea ce privește procesele de producție, volumul limitat al producției anuale, în comparație cu producția mondială și fluctuația cursurilor de schimb valutar. Cu toate acestea, nu au fost aduse probe pentru niciunul dintre aceste argumente. (26) În orice caz, diferitele procese de producție din Argentina și China și impactul acestora asupra calculării costurilor și evaluării produsului în cauză au fost deja analizate cu atenție în ancheta inițială și s-a concluzionat că acestea nu au afectat comparabilitatea produselor, care s-au dovedit a fi similare. Dat fiind că afirmația consumatorului industrial nu a adus niciun element nou și că afirmațiile sale nu au fost motivate, argumentul este respins. Prin urmare, constatările prezentei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor confirmă constatările anchetei inițiale, și anume că diferențele existente între procesele de producție nu au avut un impact asupra comparabilității produselor. (27) Volumul redus al producției anuale din Argentina, comparativ cu piața mondială a acidului tartric, nu este un argument relevant pentru a evalua dacă o anumită piață este adecvată pentru a stabili valoarea normală pentru o piață analoagă. Într-adevăr, ancheta a confirmat că Argentina dispune de o piață deschisă și competitivă cu cel puțin doi operatori. Din aceste motive, argumentul este respins. (28) Argumentul privind existența unor fluctuații importante de schimb valutar între regiuni nu a fost susținut prin probe. În plus, în urma verificărilor la fața locului, nu s-a descoperit niciun element care să indice o denaturare a ratelor de schimb între regiuni. Din aceste motive, și acest argument este respins. (29) Prin urmare, ca și în ancheta inițială, s-a concluzionat că Argentina reprezintă o țară analoagă adecvată, pe baza căreia va fi stabilită valoarea normală. (30) Au fost contactate două societăți argentiniene cunoscute, însă numai una a acceptat să coopereze, să răspundă la chestionar și să se supună unei vizite de verificare. Cifrele sale au fost utilizate pentru a determina valoarea normală. 2.2. Valoarea normală (31) Pentru cele două societăți cărora li s-a acordat TEP în cadrul anchetei inițiale, valoarea normală a fost stabilită pe baza datelor lor respective. În conformitate cu articolul 2 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă vânzările de acid tartric pe piața internă, către clienți independenți, au fost reprezentative în cursul PAR, adică dacă volumul vânzărilor produsului destinat consumului pe piața internă reprezintă cel puțin 5% din exporturile produsului în cauză către Uniune. (32) În cazul unei societăți căreia i s-a acordat TEP, valoarea normală a trebuit să fie construită, dat fiind că vânzările sale interne nu au fost suficiente pentru a fi considerate reprezentative, astfel cum se explică la considerentul (31). Prin urmare, valoarea normală stabilită a fost calculată pe baza costurilor de producție ale societății, la care s-au adăugat costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale („VAG”) și profitul realizat ca urmare a vânzărilor pe piața internă efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale. (33) Pentru cealaltă societate căreia i s-a acordat TEP, dat fiind că vânzările pe piața internă au fost reprezentative și au fost efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețurilor plătite de clienți independenți din țara exportatoare. (34) În ceea ce privește societățile cărora nu li s-a acordat TEP în cursul anchetei inițiale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost calculată pe baza informațiilor primite de la producătorul din țara analoagă care a cooperat. (35) Prin urmare, vânzările pe piața internă către clienți independenți din țara analoagă au fost, de asemenea, examinate în conformitate cu criteriul definit la articolul 2 din regulamentul de bază. Comisia a putut verifica faptul că aceste vânzări au fost efectuate în cantități suficiente și în cadrul operațiunilor comerciale normale și, prin urmare, că ar putea fi folosite pentru a stabili valoarea normală pentru societățile cărora nu li s-a acordat TEP. 2.3. Prețul de export (36) Toate vânzările la export către Uniune ale producătorilor-exportatori care au cooperat s-au efectuat direct către clienți independenți, stabiliți în Uniune. În conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, prețul de export a fost stabilit pe baza prețurilor plătite efectiv sau care urmează să fie plătite. (37) Pentru prețurile de export ale tuturor celorlalți producători stabiliți în China, informațiile provin din statisticile privind importurile, disponibile în baza de date 14-6. 2.4. Comparația (38) Comparația dintre valoarea normală și prețul de export s-a realizat la nivel franco fabrică. (39) În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export al producătorilor exportatori care au cooperat și în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, s-a ținut cont, sub formă de ajustări, de anumite diferențe în materie de transport, asigurare, taxe și costuri de credit care au afectat prețurile și comparabilitatea lor. (40) În vederea realizării unei comparații echitabile între valoarea normală franco fabrică din țara analoagă și prețul de export, astfel cum se menționează la considerentul (37), prețurile CIF de export au fost ajustate la nivel franco fabrică, utilizând datele colectate în timpul vizitelor de verificare. 2.5. Marja de dumping (41) În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat. (42) În ceea ce privește producătorii-exportatori cooperanți cărora li s-a acordat TEP în cadrul anchetei inițiale, comparația a arătat că aceste societăți au continuat practicile de dumping, chiar dacă la un nivel puțin mai mic. (43) Taxa reziduală calculată a arătat un nivel semnificativ de dumping, chiar mai mare decât în cursul anchetei inițiale. 3. Probabilitatea continuării dumpingului (44) Pe lângă analiza existenței dumpingului în cursul PAR, s-a efectuat și o examinare a probabilității de continuare a dumpingului. (45) În acest sens, au fost analizate următoarele elemente: volumul și prețurile importurilor din China care au făcut obiectul unui dumping, capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din China, atractivitatea pieței Uniunii și a altor piețe terțe. 3.1. Volumul și prețurile importurilor din China care au făcut obiectul unui dumping (46) După instituirea măsurilor definitive în ianuarie 2006, importurile din China care au făcut obiectul unui dumping au continuat să crească, de la 3 034 tone metrice („TM”) în 2007 la 3 649 TM în cursul PAR, ceea ce înseamnă o creștere cu aproximativ 20%. În paralel, cota de piață a importurilor din China care au făcut obiectul unui dumping a câștigat un procent în perioada examinată, de la 12,6% în 2007 la 13,5% în PAR. (47) În aceeași perioadă, prețurile importurilor din China care au făcut obiectul unui dumping au rămas relativ stabile, cu o creștere de 12,6% între 2007 și 2008, urmată de o diminuare continuă în 2009 și în cursul PAR, atingând în ultima perioadă nivelul din 2007. 3.2. Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din China (48) În ceea ce privește capacitatea totală de producție de acid tartric din China, mai multe surse de informații disponibile în mod public[10] indică o capacitate de producție care depășește cu mult cererea de pe piața internă a Chinei. (49) Capacitatea totală de producție din China a fost evaluată la aproximativ 25 000 MT, ținând seama de informațiile colectate la fața locului în cursul anchetei și cele rezultate în urma unor studii de piață[11]. Cu un consum estimat de 5 000 TM, piața chineză este mică în comparație cu capacitatea disponibilă din China. (50) În plus, există indicii clare care arată că, în China, capacitatea este chiar mai mare de 25 000 TM. Într-adevăr, capacitatea totală a celor doi exportatori chinezi care au cooperat a crescut cu peste 200%, după cum reiese din comparația datelor din ancheta inițială cu datele din prezenta anchetă. Capacitatea neutilizată corespunzătoare a fost de aproximativ 20% din capacitatea totală în cursul PAR. (51) În plus, informațiile extrase din cele două rapoarte menționate mai sus la considerentul (48) și informațiile disponibile în mod public arată că cel puțin doi noi producători de acid tartric și-au început activitatea în 2007. (52) Din aceste motive, capacitatea de producție din China este, în mod evident, disproporționată în raport cu consumul intern, ceea ce confirmă nevoia clară a producătorilor chinezi de a-și își întări poziția pe piețele de export. 3.3. Atractivitatea pieței Uniunii și a altor piețe terțe (53) Din informațiile colectate de la societățile chineze care au cooperat, nivelul prețurilor practicate față de țări terțe este în conformitate cu nivelul prețurilor care ar putea fi obținute pe piața Uniunii. Astfel cum s-a menționat mai sus, există o importantă supracapacitate de producție pe piața internă din China, ceea ce sugerează o nevoie puternică și naturală de a găsi piețe alternative pentru a absorbi acest surplus de capacitate de producție. (54) Reprezentând aproximativ 40% din consumul mondial de acid tartric, piața Uniunii este cea mai mare din lume și continuă să crească, după cum s-a menționat la considerentul (60). Având în vedere informațiile colectate în cursul anchetei, este evident, de asemenea, că societățile chineze s-au arătat foarte interesate să își dezvolte prezența pe cea mai mare piață din lume și să își mențină o cotă de piață semnificativă pe piața Uniunii. 4. Concluzie privind probabilitatea continuării dumpingului (55) Ținând cont de constatările descrise mai sus, se poate concluziona că dumpingul continuă să afecteze un volum semnificativ de importuri din China și că este foarte probabil ca aceste practici să continue. Având în vedere capacitatea neutilizată potențială din China, inclusiv noii producători care au apărut pe piața chineză și faptul că piața Uniunii este cea mai mare piață din lume, cu un nivel atractiv al prețurilor, se poate concluziona că este foarte probabil ca exportatorii chinezi să-și mărească în continuare exporturile către Uniune la prețuri de dumping, în cazul în care măsurile antidumping vor expira. D. DEFINIȚIA INDUSTRIEI DIN UNIUNE (56) În cursul PAR, nouă producători din Uniune au fabricat produsul similar. Din acești nouă producători, șase producători au cooperat pe deplin la anchetă, au depus formulare privind eșantionarea și au solicitat să fie incluși în eșantion. S-a constatat că acești șase producători reprezintă o proporție majoră, în acest caz mai mult de 73%, din producția totală a produsului similar în Uniune. După cum se menționează la considerentul (57) de mai jos, cei nouă producători care au furnizat datele din cererea de reexaminare sunt denumiți în continuare „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. (57) În scopul analizei prejudiciului, indicatorii de prejudiciu au fost stabiliți la următoarele două niveluri: – elementele macroeconomice (producție, capacitate, utilizarea capacității, productivitate, volumul vânzărilor, cotă de piață, creștere, locuri de muncă și amploarea marjelor de dumping și redresarea în urma efectelor dumpingului anterior) au fost analizate la nivelul întregii producții din Uniune, pe baza informațiilor colectate de la producătorii care s-au făcut cunoscuți în contextul exercițiului de eșantionare și pe baza unei estimări care a utilizat datele din cererea de reexaminare pentru ceilalți trei producători din Uniune; – analiza elementelor microeconomice (prețuri unitare medii, stocuri, salarii, rentabilitate, randamentul investițiilor, fluxul de numerar, capacitatea de a mobiliza capitaluri și investiții) a fost efectuată pe baza informațiilor comunicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion. (58) Se remarcă faptul că piața Uniunii pentru acid tartric prezintă un număr relativ mic de producători, în cea mai mare parte întreprinderi mici și mijlocii situate în Italia și Spania. Cu excepția unui producător cu sediul în Spania, care fabrică numai acid tartric, toți ceilalți producători sunt integrați vertical, având ca principală activitate producerea de alcool din drojdie de vin, un proces în urma căruia rezultă acid tartric ca produs secundar. E. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII 1. Consumul de pe piața Uniunii (59) Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit utilizând volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii, baza de date privind exporturile chineze și datele privind volumul importurilor pe piața Uniunii furnizate de Eurostat și, în cazul celorlalți producători din Uniune, estimări bazate pe cererea de reexaminare. (60) Consumul de acid tartric în Uniune a crescut între 2007 și PAR cu 11%. Mai exact, cererea aparentă a scăzut cu 15% din 2007 până în 2009. Cu toate acestea, în cursul PAR, consumul din Uniune a atins 29 964 tone, ceea ce reprezintă o creștere semnificativă cu 26 de procente față de anul precedent. Această creștere se explică prin elasticitatea crescută a prețului acidului tartric. Într-adevăr, când prețurile sunt scăzute, cum a fost cazul în cursul PAR, acidul tartric poate fi utilizat suplimentar ca substitut pentru alte materii prime chimice cum ar fi acidul citric sau acidul malic, ceea ce duce, prin urmare, la o creștere a consumului total din Uniune. Tabelul 1 || 2007 || 2008 || 2009 || PAR Consumul total la nivelul UE (tone) || 26 931 || 25 333 || 22 983 || 29 964 Indice || 100 || 94 || 85 || 111 Sursa: răspunsurile la chestionar, baza de date privind exporturile chineze, Eurostat 2. Volumul, cota de piață și prețurile importurilor originare din China 2.1. Volumul și cota de piață (61) Volumul total al importurilor produsului în cauză, din China în Uniune, a crescut cu 45% în perioada examinată. El ajuns la 8 495 de tone în PAR, corespunzând unei cote de piață de 28,4%. (62) Volumul importurilor, în Uniune, de acid tartric provenind de la exportatorii chinezi care au făcut obiectul măsurilor antidumping a crescut cu 20% și a atins 3 649 de tone în PAR, ceea ce reprezintă o cotă de piață de 12,2%, în creștere față de 11,3% la începutul perioadei examinate. Restul importurilor, 4 846 tone, au fost realizate de un exportator chinez supus unei taxe de 0%, a cărui cotă din totalul exporturilor chineze în Uniune a crescut, de asemenea, în cursul perioadei examinate (+ 9 procente). Tabelul 2 || 2007 || 2008 || 2009 || PAR Volumul importurilor din China care fac obiectul măsurilor (tone) || 3 035 || 3 042 || 2 945 || 3 649 Indice = 100 || 100 || 100 || 97 || 120 Cota de piață a importurilor din China care fac obiectul măsurilor || 11,3% || 12,0% || 12,8% || 12,2% Indice = 100 || 100 || 106 || 113 || 107 2.2. Prețurile și subcotarea (63) Tabelul de mai jos arată evoluția prețurilor medii CIF la frontiera UE pentru importurile din China care fac obiectul măsurilor și prețurile medii de vânzare relevante, practicate de industria din Uniune. Tabelul 3 || 2007 || 2008 || 2009 || PAR Prețul importurilor chineze (EUR/tonă) care fac obiectul măsurilor || 1 834 || 2 060 || 1 966 || 1 819 Indice = 100 || 100 || 112 || 107 || 99 Sursa: Răspunsuri la chestionar, baza de date 14 (6) (64) Prețurile de vânzare unitare medii pentru exporturile chineze care fac obiectul măsurilor la nivelul CIF în cursul PAR au atins 1 819 EUR/TM, ceea ce reprezintă, în cursul perioadei examinate, o creștere cu 20%. (65) În ceea ce privește prețul de vânzare a acidului tartric pe piața Uniunii în cursul PAR, s-a efectuat o comparație între prețurile acidului tartric produs și vândut de industria din Uniune și cele ale importurilor din China care fac obiectul măsurilor. Prețurile de vânzare relevante ale industriei din Uniune au fost prețurile practicate față de clienții independenți, ajustate, după caz, la nivelul franco fabrică, adică prețurile după deducerea oricăror reduceri și rabaturi, fără includerea cheltuielilor de transport în Uniune. Aceste prețuri au fost comparate cu prețurile de vânzare practicate de producătorii-exportatori chinezi menționați mai sus după deducerea oricărei reduceri și ajustarea, după caz, la nivelul CIF la frontiera UE, pentru a se ține cont de costurile de vămuire și de costurile ulterioare importului. Prețul de vânzare mediu ponderat al Uniunii în cursul PAR a fost de 2 496 EUR/TM. (66) Comparația în funcție de tipul produsului a arătat că, în cursul PAR, importurile produsului în cauză care au făcut obiectul măsurilor, provenind din China, au fost efectuate în Uniune la prețuri care au generat o subcotare semnificativă a prețurilor practicate de industria din Uniune, și anume de 32,6% atunci când sunt exprimate ca procent din acestea din urmă. 3. Importurile din alte țări terțe (67) Tabelul de mai jos arată evoluția importurilor din alte țări terțe în cursul perioadei examinate în ceea ce privește volumul și cota de piață, cât și prețul mediu al acestor importuri. Tabelul 4 || 2007 || 2008 || 2009 || PAR Volumul importurilor din alte țări (tone) || 590 || 135 || 156 || 845 Indice = 100 || 100 || 23 || 26 || 143 Cota de piață a importurilor din alte țări terțe || 2,2% || 0,5% || 0,7% || 2,8% Indice = 100 || 100 || 24 || 31 || 129 Prețul importurilor (EUR/tonă) || 2 503 || 2 874 || 2 300 || 2 413 Sursa: Eurostat, baza de date 14 (6) (68) Volumul importurilor de acid tartric în UE din alte țări terțe a crescut în perioada examinată cu 43% și a atins 845 tone în PAR. Prețurile acestor importuri sunt relativ mari și depășesc semnificativ prețurile respective din China, fiind doar cu puțin sub nivelul mediu al prețurilor industriei din Uniune. Cu toate acestea, se poate considera că exporturile din alte țări terțe au fost marginale, deoarece, în cursul PAR, ele au reprezentat doar o cotă de piață de 2,8%, în ciuda creșterii lor puternice, exprimată în procente, la sfârșitul perioadei examinate. 4. Situația economică a industriei din Uniune (69) În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, au fost examinați toți factorii și indicatorii economici relevanți care au influențat situația industriei din Uniune în perioada examinată. 4.1. Observații preliminare (70) Având în vedere faptul că s-a recurs la eșantionare în ceea ce privește industria din Uniune, în scopul analizei prejudiciului, indicatorii de prejudiciu au fost stabiliți la două niveluri, astfel cum se menționează la considerentul (57) de mai sus. 4.2. Elemente macroeconomice (a) Producția (71) Producția Uniunii a crescut cu 5% între 2007 și PAR. Mai precis, a crescut cu 19 procente între 2009 și PAR, atingând aproximativ 30 500 TM, după o scădere brutală de 14% între 2007 și 2009. Nivelurile crescute ale producției au permis industriei din Uniune să țină sub control creșterea costurilor de producție și au avut un impact pozitiv asupra rentabilității globale a industriei din Uniune. Tabelul 5 || 2007 || 2008 || 2009 || PAR Volumul producției (tone) || 29 000 || 27 500 || 25 000 || 30 588 Indice = 100 || 100 || 95 || 86 || 105 Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare (b) Capacitatea de producție și utilizarea capacității (72) Capacitatea de producție a producătorilor din Uniune a scăzut cu 2% în cursul perioadei examinate. (73) Rata de utilizare a capacității a fost de 63% în 2007 și a scăzut la 56% în 2009, atingând 68% în PAR. Rata de utilizare mai mică din 2009 se datorează efectelor negative ale crizei. Utilizarea totală a capacității a crescut cu 8% în cursul perioadei examinate, ceea ce a contribuit la o diluare în continuare a costurilor fixe. Tabelul 6 || 2007 || 2008 || 2009 || PAR Capacitate de producție (tone) || 46 000 || 46 000 || 45 000 || 45 000 Indice = 100 || 100 || 100 || 98 || 98 Utilizarea capacității || 63% || 60% || 56% || 68% Indice = 100 || 100 || 95 || 88 || 108 Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare (c) Volumul vânzărilor (74) Volumul vânzărilor realizate de producătorii din Uniune către clienți independenți de pe piața Uniunii a crescut ușor cu 1% în PAR. La început a scăzut cu 11% între 2007 și 2008, a urmat apoi o nouă scădere de 9% în 2009, pentru ca la sfârșitul perioadei examinate să ajungă la același nivel ca la începutul perioadei examinate, ceea ce dovedește variații semnificative în principal din cauza crizei economice din 2008 și 2009. Tabelul 7 || 2007 || 2008 || 2009 || PAR Vânzări către clienți independenți din Uniune (tone) || 20 489 || 18 165 || 16 709 || 20 623 Indice = 100 || 100 || 89 || 82 || 101 Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare (d) Cota de piață (75) În cursul perioadei examinate, producătorii din Uniune au pierdut 7,3 procente din cota lor de piață, care a scăzut de la 76,1% în 2007 la 68,8% în cursul PAR. Această pierdere a cotei de piață reflectă faptul că, în pofida creșterii consumului, vânzările realizate de industria din Uniune nu au putut să progreseze în același ritm în perioada examinată, dar au rămas relativ stabile. Tabelul 8 || 2007 || 2008 || 2009 || PAR Cota de piață a producătorilor din Uniune || 76,1% || 71,7% || 72,7% || 68,8% Indice = 100 || 100 || 94 || 95 || 90 Sursa: răspunsurile la chestionare, cererea de reexaminare și datele Eurostat (e) Creșterea (76) Între 2007 și PAR, în timp ce consumul din Uniune a crescut cu 11%, volumul vânzărilor efectuate de industria din Uniune pe piața Uniunii a rămas stabil, iar cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 10%. Se concluzionează, așadar, că producătorii din Uniune nu au putut profita deloc de creșterea pieței. (f) Ocuparea forței de muncă (77) Nivelul de ocupare a forței de muncă în cadrul industriei din Uniune prezintă o scădere de 28% între 2007 și PAR. Mai precis, numărul de persoane angajate a scăzut, în mod semnificativ, de la 320 în 2007 și 2008 la 280 în 2009 și 230 în PAR. Scăderea din 2009 reflectă eforturile de restructurare depuse de o serie de producători din UE. Tabelul 9 || 2007 || 2008 || 2009 || PAR Ocuparea forței de muncă (persoane) || 320 || 320 || 280 || 230 Indice = 100 || 100 || 100 || 88 || 72 Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare (g) Productivitatea (78) Productivitatea forței de muncă a industriei din Uniune, măsurată în producție (tone) pe salariat pe an, a crescut cu 47% în perioada examinată. Această evoluție reflectă faptul că producția a crescut cu 5%, în timp ce nivelul ocupării forței de muncă a scăzut cu 28%, ceea ce indică o eficiență sporită a industriei din Uniune. Acest fapt este evident în special în PAR, când producția a crescut, în timp ce nivelul de ocupare a forței de muncă a continuat să scadă, iar productivitatea a fost mai mare cu 48 procente decât în 2009. Tabelul 10 || 2007 || 2008 || 2009 || PAR Productivitatea (tone pe angajat) || 90 || 85 || 89 || 132 Indice = 100 || 100 || 94 || 99 || 147 Sursa: răspunsurile la chestionar și cererea de reexaminare 4.3. Date privind producătorii din Uniune care au fost incluși în eșantion (h) Factorii care influențează prețurile de vânzare (79) Prețurile de vânzare medii anuale practicate de producătorii incluși în eșantion pe piața Uniunii către clienți independenți au crescut cu 8% între 2007 și 2009, dar au scăzut cu 6% în cursul perioadei examinate, dat fiind că, în cursul PAR, prețul de vânzare mediu anual a atins 2 496 EUR/tonă, în comparație cu 2 667 EUR/tonă în 2007. Disponibilitatea tartratului de calciu, care este obținut din drojdie de vin și reprezintă 66% din costurile totale de producție ale acidului tartric, variază în funcție de calitatea recoltei de struguri pentru vin. Prin urmare, condițiile de mediu favorabile sau nefavorabile influențează rezerva globală de tartrat de calciu, care la rândul lui are un impact asupra prețurilor de vânzare medii anuale. Trebuie remarcat faptul că 2007 și 2008 nu au fost ani buni pentru recolta de struguri pentru vin, ceea ce a dus ulterior la o creștere a costurilor materiilor prime și a prețurilor de vânzare după perioada de producție (dat fiind că este vorba de un produs sezonier, efectele se fac simțite doar după câteva luni de la recoltare). În schimb, în 2009 s-a înregistrat o recoltă bună de struguri pentru vin. Prin urmare, prețurile de vânzare medii anuale în cursul PAR au fost cu 14% mai mici față de anul precedent. Tabelul 11 || 2007 || 2008 || 2009 || PAR Prețul unitar pe piața UE (EUR/tonă) || 2.667 || 2.946 || 2.881 || 2.496 Indice = 100 || 100 || 110 || 108 || 94 Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare (i) Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare (80) Având în vedere nivelul dumpingului înregistrat în cursul prezentei anchete, nu s-a putut constata o redresare completă în urma practicilor de dumping anterioare și s-a considerat că industria din Uniune rămâne vulnerabilă la efectul prejudiciabil al importurilor la prețuri de dumping pe piața Uniunii. Trebuie amintit faptul că în ancheta inițială au fost constatate marje de dumping de 4,7%, respectiv 10,1% pentru cei doi producători chinezi respectivi cărora li s-a acordat TEP și care au cooperat. Marja de dumping pentru toate celelalte societăți este de 34,9%. Mai mult, după cum se menționează la considerentul (7) de mai sus, a fost lansată o procedură antidumping limitată la un singur producător-exportator chinez, Hangzhou Bioking, care nu face obiectul măsurilor, și nu poate fi exclusă posibilitatea constatării că acest producător-exportator practică dumpingul. În plus, după cum s-a menționat mai sus la considerentele (48) - (54), s-a stabilit că este posibil ca dumpingul să continue, în principal ținând cont de capacitatea de producție excedentară disponibilă în China și de dimensiunea relativ redusă a pieței interne chineze. În ceea ce privește redresarea în urma importurilor provenind din China care au făcut obiectul unui dumping, este important să se reamintească faptul că, după impunerea unor măsuri definitive în ianuarie 2006, importurile din China supuse măsurilor în cauză au continuat să crească, astfel cum se menționează la considerentul (46) de mai sus. Prin urmare, nu s-a putut constata o redresare reală în urma practicilor anterioare de dumping și se consideră că industria din Uniune rămâne vulnerabilă la efectul prejudiciabil al oricăror importuri la prețuri de dumping pe piața Uniunii. (j) Stocurile (81) Volumul stocurilor a rămas stabil în cursul perioadei examinate, cu o creștere modestă de 2%. Mai precis, s-a înregistrat o creștere bruscă cu 65% în 2008, ca o consecință directă a evoluției vânzărilor, astfel cum se menționează la considerentul (74) de mai sus. Între 2008 și PAR, volumul stocurilor a scăzut, în timp ce vânzările către clienți independenți au crescut în cursul aceleiași perioade. Tabelul 12 || 2007 || 2008 || 2009 || PAR Stocuri de sfârșit de exercițiu financiar (tone) || 863 || 1 428 || 933 || 879 Indice = 100 || 100 || 165 || 108 || 102 Sursa: răspunsuri la chestionar. (k) Salariile (82) Costul mediu al forței de muncă a crescut cu 19% pe parcursul perioadei examinate, în ciuda eforturilor de reducere a costurilor forței de muncă ale producătorilor incluși în eșantion, în special în ceea ce privește lucrătorii necalificați, după cum reiese din reducerea forței de muncă totale menționată la considerentul (77) de mai sus. Tabelul 12 || 2007 || 2008 || 2009 || PAR Salariul mediu (EUR) || 28 686 || 31 871 || 31 574 || 34 245 Indice = 100 || 100 || 111 || 110 || 119 Sursa: răspunsuri la chestionar. (l) Rentabilitatea și randamentul investițiilor (83) În perioada examinată, rentabilitatea vânzărilor produsului similar realizate de către producătorii incluși în eșantion către clienți independenți pe piața Uniunii, exprimată ca procent din vânzările nete, a crescut cu peste 6 procente. Mai exact, rentabilitatea producătorilor incluși în eșantion a scăzut cu 3,7 procente între 2007 și 2008 la un nivel de 7,7%, considerat a fi inferior profitului vizat, și a crescut în 2009 și PAR până la 17,6%. (84) Randamentul investițiilor (RI), exprimat ca profit în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, a avut, în linii mari, o evoluție similară cu cea a rentabilității. A scăzut de la 36,4 % în 2007 la 21,9 % în 2008. În 2009 a crescut până la 44,4 %, iar în PAR a înregistrat o nouă creștere, atingând 142,9 %. În ansamblu, randamentul investițiilor a rămas pozitiv în cursul perioadei examinate. Tabelul 13 || 2007 || 2008 || 2009 || PAR Rentabilitatea la nivelul UE (în % din vânzările nete) || 11,4% || 7,7% || 12,5% || 17,6% Indice = 100 || 100 || 67 || 109 || 153 RI (profit în % din valoarea contabilă netă a investițiilor) || 36,4% || 21,9% || 44,4% || 142,9% Indice = 100 || 100 || 60 || 122 || 393 Sursa: răspunsuri la chestionar. (m) Fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capital (85) Fluxul de numerar net provenit din activitățile de exploatare a fost pozitiv în 2007, atingând 4,6 milioane EUR. El a scăzut la 1,8 milioane EUR în 2008 și s-a îmbunătățit semnificativ până la sfârșitul perioadei examinate, atingând un nivel de 6,8 milioane EUR în PAR. În ansamblu, fluxul de numerar a avut o evoluție pozitivă constantă în perioada examinată. (86) Nu există niciun indiciu că industria din Uniune ar fi întâmpinat dificultăți pentru mobilizarea de capital, în special dat fiind că, după cum s-a menționat la considerentul (58) de mai sus, majoritatea producătorilor incluși în eșantion sunt societăți integrate. Tabelul 14 || 2007 || 2008 || 2009 || PAR Fluxul de numerar (EUR) || 4 691 458 || 1 841 705 || 4 706 092 || 6 802 164 Indice = 100 || 100 || 39 || 100 || 145 Sursa: răspunsuri la chestionar. (n) Investițiile (87) Sumele pe care producătorii incluși în eșantion le-au investit anual pentru producerea produsului similar au scăzut cu 23% între 2007 și PAR. Mai precis, investițiile au crescut cu 5% între 2007 și 2008 și au înregistrat o creștere suplimentară de 32 procente în 2009. Scăderea bruscă a investițiilor, observată între 2009 și PAR (– 60 procente), poate fi explicată, parțial, prin faptul că societățile anchetate au realizat deja, în cursul perioadei examinate, principalele investiții necesare pe care le-au programat. Tabelul 15 || 2007 || 2008 || 2009 || PAR Investiții nete (EUR) || 2 518 189 || 2 632 013 || 3 461 990 || 1 943 290 Indice = 100 || 100 || 105 || 137 || 77 Sursa: răspunsuri la chestionar. 5. Concluzie privind situația industriei din Uniune (88) Analiza datelor macroeconomice indică faptul că industria din Uniune și-a sporit producția și vânzările în perioada examinată. Totuși, creșterea constatată, nesemnificativă în sine, trebuie analizată în contextul cererii crescute în perioada cuprinsă între 2007 și PAR, care a determinat reducerea cotei de piață a producătorilor din Uniune cu 7,3 procente, până la 68,8 %. (89) În același timp, indicatorii microeconomici relevanți arată o îmbunătățire în ceea ce privește situația economică a industriei din Uniune. Rentabilitatea, randamentul investițiilor și fluxul de numerar au rămas pozitive în cursul PAR. (90) Având în vedere cele menționate anterior, se concluzionează că industria din Uniune nu a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, absența, la nivel general, a unui prejudiciu important în cursul PAR ar trebui să fie examinată în lumina altor indicatori de prejudiciu importanți, care au evoluat negativ pe parcursul perioadei examinate, în special prețurile de vânzare, pierderea cotei de piață și ocuparea forței de muncă. Prin urmare, se consideră că industria din Uniune este încă vulnerabilă și, în unele aspecte, departe de nivelul care ar fi putut fi atins dacă s-ar fi redresat pe deplin în urma prejudiciului constatat în ancheta inițială. F. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI 1. Impactul volumului preconizat de importuri și efectele asupra prețurilor în cazul abrogării măsurilor (91) După cum s-a concluzionat la considerentele (48)-(52) de mai sus, producătorii-exportatori din China dispun de capacități neutilizate considerabile și au, în mod clar, posibilitatea de a-și mări în mod semnificativ volumul exporturilor pe piața Uniunii, inclusiv prin reorientarea exporturilor de pe alte piețe. (92) Prețurile CIF de export către Uniune pentru acidul tartric, practicate de exportatorii chinezi care fac în prezent obiectul măsurilor, au fost semnificativ mai mici decât prețurile practicate de industria din Uniune în cursul PAR. Subcotarea, calculată pe baza unei comparații în funcție de tipul produsului, a fost de 32,6 %. (93) O analiză a exporturilor chineze[12] de acid tartric către restul lumii, după PAR, arată că volumul acestora a scăzut în mod semnificativ, de la 10 862 TM în cursul PAR la 8 118 TM la sfârșitul lunii iulie 2011 (-25 %). Această reducere cu 2 744 tone a exporturilor chineze către alte piețe ar putea crea un flux suplimentar de exporturi chineze către piața Uniunii. (94) Având în vedere capacitățile neutilizate existente pentru acidul tartric în China, precum și atractivitatea pieței din Uniune menționată anterior, există posibilitatea ca exportatorii chinezi să încerce să-și mărească cotele de piață în Uniune, cauzând astfel un prejudiciu important industriei din Uniune. Prin urmare, în absența unor taxe antidumping asupra importurilor de acid tartric originare din China, orice creștere a volumului importurilor din China supuse dumpingului ar exercita o presiune și mai puternică asupra prețurilor industriei din Uniune și ar cauza un prejudiciu important. (95) Astfel cum s-a menționat la considerentul (79) de mai sus, condițiile de mediu și cele legate de recoltă explică parțial situația financiară generală a industriei din Uniune. Se reamintește faptul că acidul tartric, utilizat, de asemenea, de către producătorii de vin, poate fi obținut fie pe baza produselor secundare rezultate din fabricarea vinului, fie, așa cum se întâmplă în cazul exportatorilor chinezi, prin sinteza chimică, pe baza unor compuși petrochimici sau derivați ai cărbunelui, precum benzenul. (96) Prin urmare, ar trebui remarcat, de asemenea, că nu există constrângeri semnificative privind volumele producției chineze, având în vedere că producătorii chinezi folosesc metode de producție sintetice, spre deosebire de producătorii din Uniune, care folosesc materii prime naturale, și anume drojdie de vin. (97) Având în vedere faptul că rentabilitatea industriei din Uniune depinde parțial de condițiile de mediu, rentabilitatea crescută obținută în cursul PAR nu poate fi considerată de durată. Într-adevăr, chiar pe parcursul perioadei examinate, industria din Uniune nu a fost întotdeauna în măsură să își atingă ținta de profit de 8 %. De asemenea, în cursul perioadei de șase luni de după încheierea PAR, rentabilitatea industriei din Uniune a scăzut deja, în mod semnificativ, la aproximativ 3 %, industria aflându-se, din nou, într-o situație vulnerabilă. 2. Concluzie privind probabilitatea reapariției prejudiciului (98) Pe baza celor menționate anterior, s-a concluzionat că abrogarea măsurilor ar duce, foarte probabil, la o creștere a exporturilor originare din China în condiții de dumping, ceea ce ar exercita o presiune de scădere asupra prețurilor industriei din Uniune și o înrăutățire a situației economice a industriei din Uniune. Prin urmare, se concluzionează că abrogarea măsurilor împotriva Chinei ar conduce, cel mai probabil, la continuarea prejudiciului pentru industria din Uniune. G. INTERESUL UNIUNII 1. Introducere (99) În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă menținerea măsurilor antidumping existente împotriva Chinei ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor implicate. Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază. (100) Trebuie reamintit faptul că, în ancheta inițială, s-a ajuns la concluzia că instituirea de măsuri nu este contrară interesului Uniunii. În plus, faptul că prezenta anchetă este o reexaminare, prin care se analizează o situație în care sunt deja în vigoare măsuri antidumping, permite evaluarea oricărui impact negativ necorespunzător asupra părților vizate de măsurile antidumping în vigoare. (101) Având în vedere cele menționate mai sus, s-a examinat dacă, în ciuda concluziilor privind probabilitatea reapariției unui dumping prejudiciabil, există motive convingătoare care ar putea conduce la concluzia că nu este în interesul Uniunii să se mențină măsurile împotriva importurilor originare din China. 2. Interesul industriei din Uniune și al altor producători din Uniune (102) Industria din Uniune s-a dovedit a fi, în general, o industrie viabilă. Acest fapt a fost confirmat de evoluția pozitivă a situației sale economice constatate în perioada examinată, generată, în parte, de eforturile sale de restructurare și de măsurile în vigoare. Industria din Uniune și-a îmbunătățit în special structura costurilor, profitul și volumul producției în cursul perioadei examinate. (103) Se poate preconiza, în mod rezonabil, că industria din Uniune va continua să beneficieze de pe urma menținerii măsurilor. În cazul în care măsurile împotriva importurilor originare din China nu vor fi menținute, este probabil ca industria din Uniune să sufere în continuare prejudicii importante ca urmare a volumelor substanțiale de importuri în condiții de dumping, originare din China, ceea ce ar provoca o deteriorare gravă a situației sale financiare. Într-adevăr, există, în mod clar, probabilitatea unui dumping prejudiciabil în cantități substanțiale, la care industria din Uniune nu ar putea face față. Prin urmare, menținerea măsurilor antidumping actuale ar continua să fie avantajoasă pentru industria din Uniune. (104) Prin urmare, se concluzionează că menținerea unor măsuri antidumping împotriva Chinei ar fi, în mod clar, în interesul industriei din Uniune. 3. Interesul importatorilor (105) Trebuie reamintit faptul că, în anchetele anterioare, s-a constatat că instituirea măsurilor nu ar avea un impact semnificativ. La prezenta anchetă nu a cooperat niciun comerciant/importator. Având în vedere că nu există niciun element de probă care să sugereze că măsurile în vigoare au afectat în mod considerabil importatorii, se concluzionează că menținerea măsurilor nu va afecta în mod semnificativ importatorii din Uniune. 4. Interesul utilizatorilor (106) Acidul tartric este utilizat, în principal, în industria vinului și în industria alimentară ca aditiv pentru alimente și băuturi, și în industria construcțiilor ca întârzietor de priză pentru producția de ghips. (107) Toți utilizatorii cunoscuți au fost contactați în cadrul prezentei anchete. (108) Utilizatorii din industria construcțiilor nu au cooperat. Astfel cum s-a stabilit în ancheta inițială, acidul tartric reprezintă mai puțin de 2 % din costurile produselor pe bază de ghips pentru care este utilizat. Prin urmare, s-a ajuns la concluzia că menținerea măsurilor ar avea o influență neglijabilă asupra costurilor și a poziției concurențiale a industriei construcțiilor. (109) Doi importatori/utilizatori importanți din sectorul alimentar au cooperat pe deplin în cadrul anchetei. S-a putut stabili că ambele societăți erau profitabile, inclusiv în ceea ce privește gamele lor de produse care utilizează produsul în cauză ca materie primă. De altfel, vânzările de produse fabricate folosind produsul în cauză au reprezentat doar un procentaj minor din cifra lor de afaceri totală. Astfel se poate concluziona că menținerea măsurilor nu ar afecta în mod inadecvat utilizatorii din industria alimentară. În plus, pentru acești utilizatori era important să existe diverse surse de aprovizionare pentru produsul în cauză. 5. Concluzie privind interesul Uniunii (110) Luând în considerare toți factorii de mai sus, se concluzionează că nu există motive convingătoare împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping. H. MĂSURILE ANTIDUMPING (111) Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor existente privind importurile produsului în cauză originar din China. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile cu privire la prezenta comunicare. (112) Un utilizator din sectorul construcțiilor a afirmat că prelungirea măsurilor în vigoare ar putea cauza o penurie a produsului în cauză, ar putea crește costurile sale de producție și, prin urmare, ar putea genera prețuri mai ridicate pentru produsele sale finite. Nu a fost prezentată nicio dovadă în sprijinul acestor afirmații. Prin urmare, dat fiind că afirmațiile nu au fost justificate și că utilizatorii din sectorul construcțiilor nu au cooperat, nu a fost posibil să se verifice aceste afirmații. (113) Cei doi utilizatori din sectorul alimentar care au cooperat la anchetă au susținut că impactul menținerii măsurilor asupra industriei alimentare nu a fost luat în considerare în mod suficient, iar unul dintre ei a solicitat o audiere de către consilierul-auditor. (114) În cursul audierii, acest utilizator nu a fost de acord cu concluzia că menținerea măsurilor nu va afecta în mod negativ rentabilitatea generală a societății în ansamblu, ci a susținut că, în opinia sa, impactul asupra profitabilității respectivei linii de producție care utilizează produsul în cauză, care reprezintă un procent minor din totalul cifrei de afaceri, este semnificativ. De asemenea, el a afirmat că prețurile practicate pe piața internă pentru acidul tartric au crescut considerabil după perioada anchetei de reexaminare și că aceste niveluri ale prețurilor ar putea să reducă din nou, în mod semnificativ, rentabilitatea produsului. Cu toate acestea, acest utilizator nu a negat faptul că creșterea prețurilor s-a datorat unei penurii de materii prime pe piața Uniunii, al cărei nivel variază în mod regulat în funcție de recolta de struguri și, prin urmare, nu poate fi considerată de durată și nici nu se poate considera că a fost cauzată de măsurile antidumping în vigoare. (115) În cadrul unei audieri cu echipa responsabilă cu ancheta, celălalt utilizator care a cooperat a adus argumente similare împotriva prelungirii măsurilor. Prin urmare, aceste argumente au fost de asemenea respinse (a se vedea considerentul precedent). (116) Un exportator-producător chinez care a cooperat a afirmat că industria din Uniune nu poate fi considerată ca fiind, în continuare, vulnerabilă, că principala cauză a situației industriei din Uniune este strâns legată de condițiile de mediu și că, prin urmare, este împotriva continuării măsurilor. Aceste afirmații nu au fost susținute cu elemente de probă și, prin urmare, nu au putut fi acceptate. În plus, nu au fost de natură să modifice concluziile privind situația industriei din Uniune. (117) În fine, industria din Uniune, având în vedere cifrele privind rentabilitatea în cursul perioadei examinate, a afirmat că încetarea activității singurului producător francez, la mijlocul anului 2008, a diminuat, pe termen scurt, cantitatea produsului în cauză disponibilă pe piața internă și, prin urmare, a dus la creșterea temporară a prețurilor de vânzare și le-a sporit rentabilitatea. Industria din Uniune a susținut că, având în vedere circumstanțele, aceste schimbări nu pot fi, în niciun caz, considerate ca fiind de natură durabilă. Prin urmare, concluziile în ceea ce privește situația industriei din Uniune rămân neschimbate. (118) Pe scurt, după ce au fost examinate toate observațiile prezentate după transmiterea concluziilor anchetei către părțile interesate, s-a considerat că nicio observație nu a fost de natură să modifice concluziile stabilite în timpul anchetei. (119) Din cele de mai sus rezultă că, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de acid tartric originar din China ar trebui menținute pentru o perioadă suplimentară de cinci ani. ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: Articolul 1 1. Se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de acid tartric originar din Republica Populară Chineză, cu excepția acidului tartric D (-)- având o rotație optică negativă de cel puțin 12,0 grade, măsurată într-o soluție de apă în conformitate cu metoda descrisă în farmacopeea europeană, încadrat în prezent la codul NC ex 2918 12 00 (codul TARIC 2918 12 00 90 ). 2. Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net, franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele fabricate de societățile enumerate mai jos este următorul: Societatea || Taxa antidumping || Cod adițional TARIC Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, Republica Populară Chineză || 10,1% || A688 Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Republica Populară Chineză. || 4,7% || A689 Toate celelalte societăți (cu excepția Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzhou City, Republica Populară Chineză — cod adițional TARIC A687). || 34,9% || A999 3. Aplicarea nivelurilor individuale ale taxei specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea, către autoritățile vamale ale statelor membre, a unei facturi comerciale valabile, care corespunde cerințelor stabilite în anexă. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică nivelul taxei aplicabil tuturor celelalte societăți. 4. În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale. Articolul 2 Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre. Adoptată la Bruxelles, Pentru Consiliu, Președintele Anexă Factura comercială valabilă la care se face referire la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament trebuie să includă o declarație semnată de un reprezentant oficial al societății, după următorul model: (1) Numele și funcția reprezentantului oficial al societății care a emis factura comercială. (2) Următoarea declarație: „Subsemnatul, certific că „volumul” de acid tartric vândut la export către Uniunea Europeană și inclus în prezenta factură a fost produs de (denumirea și adresa societății) (cod adițional TARIC) în (țara în cauză). Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.” Data și semnătura [1] JO L 343, 22.12.2009, p. 51. [2] JO L 23, 27.1.2006, p. 1. [3] JO L 48, 22.2.2008, p. 1. [4] WT/DS295/AB/R, 29 noiembrie 2005. [5] JO L XX, XX.XX.XXX, p. X. [6] JO C 211, 4.8.2010, p. 11. [7] JO C 24, 26.1.2011, p. 14. [8] JO C 223, 29.7.2011, p. 11. [9] JO C 223, 29.7.2011, p. 16. [10] De exemplu, „Chemical Economic Handbook” (CEH) sau rapoartele realizate de CCM International LTD. [11] De exemplu, „Chemical Economic Handbook” (CEH) sau rapoartele realizate de CCM International LTD. [12] Sursa: Baza de date privind exporturile chineze