RO 
 
 
AVIZUL B ĂN CII CENTRALE EUROPENE 
din 19 noiembrie 2008  
la solicitarea Parlamentului Rom âniei  
cu privire la o propunere legislativ ă privind valorificarea rezervei valutare a B ăncii Naţionale a 
Rom âniei pentru dezvoltarea şi modernizarea turismului 
(CON/2008/72) 
 
Introducere şi temei juridic  
La 10 octombrie 2008, Banca Central ă European ă (BCE) a primit din partea Parlamentului României, 
Comisia pentru buget, finan ţe, activitate bancar ă şi piaţă de capital a Senatului, o solicitare a unui aviz cu 
privire la o propunere legislativ ă privind valorificarea rezervei valutare a B ăncii Naţionale a României 
pentru dezvoltarea şi modernizarea turismului1 (denumit ă în continuare „proiect de lege”). 
Competen ţa BCE de a adopta avizul se întemeiaz ă pe articolul 105 alineatul (4) din Tratatul de instituire a 
Comunităţii Europene şi pe articolul 2 alineatul (1) a treia liniu ţă din Decizia 98/415/CE a Consiliului din 
29 iunie 1998 privind consultarea B ăncii Centrale Europene de c ătre autorit ăţile naţionale cu privire la 
proiectele de reglementare2, întrucât proiectul de lege se refer ă la Banca Na ţională a României (BNR). În 
conformitate cu articolul 17.5 teza întâi din Regulamentul de procedur ă (regulamentul intern) al B ăncii 
Centrale Europene, Cons iliul guvernatorilor adopt ă prezentul aviz. 
 1.  Scopul proiectului de lege 
 Proiectul de lege va aloca 3 miliarde de euro din rezerva valutar ă a României, administrat ă de către 
BNR, pentru constituirea unui Fond de Dezvoltare şi Modernizare a Turismului (denumit în 
continuare „Fond”)
3. În schimb, BNR va primi o dobând ă egală cu media de valorificare a rezervei 
valutare pe ultimii trei ani4. Casa de Economii şi Consemna ţiuni C.E.C. – S.A. (CEC BANK – 
S.A.), o societate pe ac ţiuni cu capital de stat care î şi desfăşoară activitatea ca banc ă, va administra 
Fondul. Aceasta va acorda credite beneficiarilor elig ibili precum structuri de primire turistice cu 
funcţiuni de cazare turistic ă, şi anume, hoteluri sau pensiuni clasificate, agen ţii de turism 
touroperatoare şi alte persoane juridice de drept public sau privat care se pot implica în dezvoltarea 
                                                 
1  Proiect de lege înregistra t la Senatul României cu num ărul L528/03.09.2008. 
2 JO L 189, 3.7.1998, p. 42.  
3  A se vedea articolul 1 alinea tul (1) din proiectul de lege. 
4  A se vedea articolul 2 alinea tul (1) din proiectul de lege. 
2 ecoturismului5. Creditele se pot acorda pentru o perioad ă de maximum 20 de ani, cu o perioad ă de 
graţie de 5 ani, cu excep ţia dobânzii6. 
 
2.  Observaţii cu caracter general  
2.1 Proiectul de lege afecteaz ă modul în care BNR administreaz ă rezerva valutar ă prin cerin ţa ca o 
parte din aceast ă rezervă să fie controlat ă de un organism exterior (CEC BANK – S.A.) şi utilizată 
pentru creditarea sectorului turistic. În acest sens, proiectul de lege este incompatibil cu cerin ţa de 
la articolul 108 din Tratat privind garantarea independen ţei BNR, precum şi cu interdic ţia privind 
finanţarea monetar ă menţionată la articolul 101 din Tratat. Din aceste motive, BCE nu sprijin ă 
proiectul de lege. BCE constat ă că avizele emise de Consiliul Legislativ din România şi de Comisia 
economic ă, industrie şi servicii a Senatului României cu privire la proiectul de lege sunt, de 
asemenea, negative şi exprimă îngrijorarea cu privire la impactul acestuia asupra independen ţei 
BNR7. 
2.2 Compatibilitatea legisla ţiei naţionale a unui stat membru cu dispozi ţiile Tratatului şi ale Statutului 
Sistemului European al B ăncilor Centrale şi al Băncii Centrale Europene (denumit în continuare 
„Statutul SEBC”) cu privire la independen ţa băncii centrale şi la interdic ţia privind finan ţarea 
monetară trebuie garantat ă la data ader ării la Uniunea European ă. Astfel cum s-a subliniat deja în 
Raportul de convergen ţă al BCE din 20088 şi într-un aviz precedent al BCE cu privire la BNR9, 
incompatibilit ăţile legisla ţiei române cu Tratatul şi Statutul SEBC ar fi trebuit eliminate pân ă la 1 
ianuarie 2007, în conformitate cu articolul 109 din Tratat. Cu toate acestea, în loc s ă elimine  
incompatibilit ăţile existente, proiectul de lege introduce noi incompatibilit ăţi prin limitarea 
independen ţei BNR şi prin înc ălcarea interdic ţiei privind finan ţarea monetar ă. Proiectul de lege 
este, prin urmare, fundamental incompatibil cu dispozi ţiile din Tratat privind Uniunea economic ă şi 
monetară (UEM),  iar adoptarea acest uia ar putea conduce la declan şarea în fa ţa Curţii de Justi ţie a 
Comunităţilor Europene a procedurii privind înc ălcarea dreptului comunitar. 
2.3 Mai mult, BCE dore şte să sublinieze că, deşi statele membre care fac obiectul unei derog ări nu fac 
încă parte din UEM, acestea au obliga ţia juridic ă de a adapta statutele  b ăncilor lor centrale 
naţionale (BCN) „pentru a se asigura compatibilitatea cu Tratatul şi cu Statutul din perspectiva 
misiunilor legate de Eurosistem”10. În acest sens, orice reform ă legislativ ă  ar trebui s ă vizeze 
realizarea treptat ă a consecven ţei cu standardele Eurosistemului. În acest caz, ar trebui s ă faciliteze 
convergen ţa cadrului juridic necesar pentru ca România s ă devină participant cu drepturi depline la 
                                                 
5  A se vedea articolul 3 alinea tul (1) din proiectul de lege. 
6  A se vedea  articolul 6 alineatul (1) din proiectul de lege. 
7  Ambele avize sunt disponibi le pe site-ul Senatului Româ niei la adresa www.senat.ro. 
8  A se vedea Raportul de convergen ţă al BCE, mai 2008, p. 246-249, dis ponibil pe site-ul BCE la adresa 
www.ecb.europa.eu. 
9  A se vedea paragraful 2.1 din Aviz ul CON/2008/31 al BCE din 21 iulie 2008 la so licitarea Parlamentului României cu 
privire la propunerea legislativ ă pentru modificarea şi completarea Legii nr. 312/2004 privind Statutul B ăncii Naţionale a 
României. 
10  A se vedea Raportul de convergen ţă al BCE, mai 2008, p. 26. 
3 UEM fără a fi necesare reforme legislative ulterioare11. În special, articolul 105 alineatul (2) din 
Tratat define şte deţinerea şi administrarea rezervelor valutare oficiale ale statelor membre ca o 
misiune fundamental ă care urmeaz ă să fie îndeplinit ă prin intermediul SEBC. Aceast ă dispoziţie 
din Tratat impune p ăstrarea la BCN a competen ţei de a lua decizii cu privire la utilizarea activelor 
BCN. Adoptarea unor dispozi ţii legislative care ar impune o alocare obligatorie a unei p ărţi din 
rezerva valutar ă a unui stat membru, în contradic ţie cu atribuirea acestei misiuni c ătre BCN, ar fi 
incompatibil ă cu Tratatul deoarece ar priva astfel BCN, în aceste limite, de una dintre misiunile sale  
fundamentale conform Tratatului şi ar transfera de la BCN c ătre un terţ competen ţa pe care Tratatul 
o alocă în mod clar BCN. 
 
3. Observaţii specifice  
Independen ţa băncii centrale 
3.1 Articolul 108 din Tratat, reiterat  la articolul 7 din Statutul SEBC, prevede principiul independen ţei 
băncilor centrale din cadrul SEBC. Acesta garanteaz ă că obiectivul principal al SEBC de men ţinere 
a stabilităţii preţurilor12 este realizat de b ănci centrale pe deplin independente al c ăror mandat este 
clar definit13. În special, independen ţa băncii centrale sus ţine în mod decisiv credibilitatea politicii 
monetare a b ăncii centrale, care reprezint ă o condiţie esenţială pentru controlarea anticipa ţiilor 
inflaţioniste14. De asemenea, contribu ţiile aduse de SEBC la stabilitatea sistemului financiar15 îşi au 
originea în pozi ţia independent ă şi credibilă a băncilor centrale din cadrul SEBC. Prin urmare, din 
punctul de vedere al asigur ării particip ării BNR la SEBC în conformitate cu dispozi ţiile de drept 
comunitar aplicabile, este extrem de important ă configurarea unei structuri institu ţionale care s ă 
garanteze independen ţa funcţională, instituţională, personal ă şi financiar ă a BNR16. 
3.2  În special, independen ţa financiar ă a BNR ar fi periclitat ă dacă aceasta nu s-ar putea folosi în mod 
independent de suficiente resurse financiare pentru a- şi îndeplini mandatul, al c ărui element 
principal este obiectivul men ţinerii stabilit ăţii preţurilor. Astfel cum se precizeaz ă în Rapoartele de 
convergen ţă ale BCE17, statele membre nu pot pune BCN în situa ţia de a avea insuficiente resurse 
financiare pentru a- şi îndeplini func ţiile. În acest sens, BCN trebuie s ă dispună de mijloace 
suficiente nu numai pentru îndeplinirea  misiunilor lor legate de SEBC, dar şi pentru realizarea 
misiunilor lor na ţionale, de exemplu finan ţarea administra ţiei şi a operaţiunilor proprii, precum şi 
                                                 
11  A se vedea paragraful asem ănător 3.4 din Avizul CON/2008/34 al BCE din 4 august 2008 la solicitarea Ministerului de 
Finanţe suedez cu privire la un raport referitor la independen ţa financiar ă a Sveriges Riksbank. Cu toate acestea, 
obligaţiile statutare referitoare la integrarea juridic ă deplină a unei BCN în Eurosistem intr ă în vigoare abia la 
momentul integr ării efective, respectiv la data la care st atul membru care face obiectul unei derog ări adoptă 
euro.  
12  A se vedea articolul 105 alineatul (1) din Tratat şi articolul 2 din Statutul SEBC. 
13  A se vedea paragraful 2.1 din Avizul CON/2007/14 al  BCE din 24 mai 2007 la solicit area Ministerului de Finan ţe ungar 
cu privire la un proiect de lege de modificare a Legii privind Magyar Nemzeti Bank. 
14  A se vedea paragraful 6 din Avizul  CON/2004/35 al BCE din 4 noiembrie 2004 la solicitarea Mini sterului de Finan ţe 
ungar cu privire la un proiect de lege de m odificare a Legii privind Magyar Nemzeti Bank. 
15  A se vedea articolul 105 alineatul (5) din Tratat şi articolul 3.3 din Statutul SEBC. 
16  A se vedea paragraful 2.3 din Avizul BCE CON/2008/31. 
17  A se vedea Raportul de convergen ţă al BCE, decembrie 2006, p.  27; Raportul de convergen ţă al BCE, mai 2008, p. 20. 
4 acoperirea riscurilor opera ţionale. Conceptul de independen ţă a băncii centrale trebuie, prin urmare, 
evaluat din perspectiva capacit ăţii unui ter ţ de a exercita o influen ţă nu numai asupra îndeplinirii 
misiunilor unei BCN, dar şi asupra capacit ăţii acesteia de a- şi îndeplini mandatul, în ţeleasă atât 
operaţional, în ceea ce prive şte personalul, cât şi financiar, în ceea ce prive şte resursele financiare 
corespunz ătoare18. 
3.3  Conform proiectului de lege, o parte din rezerva valutar ă a BNR ar urma s ă fie scoas ă în afara 
controlului şi administr ării BNR şi, prin urmare, BNR nu ar mai avea posibilitatea de a p ăstra şi 
administra în mod independent aceast ă parte din rezerva valutar ă. Aceste dispozi ţii ale proiectului 
de lege sunt incompatibile  cu principiul independen ţei financiare a b ăncii centrale întemeiat pe 
articolul 108 din Tratat.  
 Respectarea interdic ţiei privind finan ţarea monetar ă 
3.4  Articolul 101 din Tratat prevede: „[s]e interzice BCE şi băncilor centrale ale statelor membre […] 
să acorde credite pe descoperit de cont sau ori ce alt tip de facilitate de credit […] administra ţiilor 
publice centrale, autorit ăţilor regionale sau locale, celorlalte autorit ăţi publice, celorlalte organisme 
sau întreprinderi publice […]”. Articolul 21.1 din Statutul SEBC reflect ă această dispoziţie. 
Domeniul exact de aplicare a interdic ţiei privind finan ţarea monetar ă este clarificat prin 
Regulamentul (CE) nr. 3603/93 al Consiliului din 13 decembrie 1993 de precizare a defini ţiilor 
necesare aplic ării interdic ţiilor men ţionate la articolele 104 şi 104b alineatul (1) din tratat19 [în 
prezent articolele 101 şi 103 alineatul (1) din Tratat], care men ţionează că interdicţia prevăzută la 
articolul 101 din Tratat include orice finan ţare acordat ă sectorului public pentru stingerea 
obligaţiilor sale fa ţă de terţi20. Prevederile de drept comunitar mai sus men ţionate au prin urmare 
scopul de a interzice finan ţarea sectorului public de c ătre BCN21. 
3.5  Dispozi ţiile proiectului de lege cu privire la alocarea unei p ărţi din rezerva valutar ă a BNR drept 
contribuţie la Fond, în vederea investirii acesteia în dezvoltarea şi modernizarea turismului, adic ă în 
vederea credit ării unui sector economic na ţional specific şi, prin urmare, acceptarea unui nivel 
corespunz ător al riscului de pia ţă şi de credit, constituie o înc ălcare a interdic ţiei privind finan ţarea 
monetară prevăzută la articolul 101 din Tratat. O astfel de alocare a rezervei valutare nu corespunde 
nici unuia dintre obiectivele sau misiunile statutare ale BNR. Observând c ă obiectivul declarat al 
proiectului de lege îl reprezint ă acordarea de sprijin de c ătre stat pentru sectorul turismului22, 
alocarea rezervei valutare a BNR prev ăzută de proiectul de lege trebuie privit ă ca o finan ţare a 
facilităţilor de credit, care altfel ar trebui finan ţate de către stat urmând procedurile bugetare 
                                                 
18  A se vedea , de exemplu, paragraful 9 din Avizul C ON/2004/16 al BCE din 11 mai 2004 la solicitarea Ministerului 
Afacerilor Economice şi Finanţelor italian cu privire la un proiect de lege pentru protec ţia economiilor şi paragraful 3.3 
din Avizul CON/2008/20 al BCE din 21 mai 2008 la solicitarea Ministerului de Finan ţe polonez cu privire la un proiect 
de lege de modificare a legii privind tranzac ţiile cu instrumente financiare şi a altor acte normative. 
19  JO L 332, 31.12.1993, p. 1. 
20  A se vedea  articolul 1 alineatul (1) litera  (b) punctul (ii) din Regulamentul (CE) nr. 3603/93. 
21  A se vedea paragraful 9 din Avizul CON/2003/27 al BCE din 2 decembrie 2003 la solicitarea Ministerului federal de 
Finanţe austriac cu privire la un proiect de lege federal ă referitor la Funda ţia naţională pentru cercetare, tehnologie şi 
dezvoltare. 
22  A se vedea al cincilea paragraf din e xpunerea de motive la proiectul de lege. 
5 normale, adic ă trebuie privit ă ca o finan ţare acordat ă sectorului public pentru stingerea obliga ţiilor 
sale faţă de terţi, care este interzis ă prin Regulamentul (CE) nr. 3603/93. 
 
 
Prezentul aviz se public ă pe site-ul BCE.  
  Adoptat la Frankfurt pe Main, 19 noiembrie 2008. 
 
[semnat] 
 
Preşedintele BCE 
Jean-Claude TRICHET