Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Femeile în regiunea Balcanilor de Vest”

(aviz din proprie inițiativă)

(2019/C 159/02)

Raportor: Dilyana SLAVOVA

Decizia Adunării Plenare 15.2.2018 Temei juridic Articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură Aviz din proprie inițiativă Secțiunea competentă Secțiunea pentru relații externe Data adoptării în secțiune 19.12.2018 Data adoptării în sesiunea plenară 23.1.2019 Sesiunea plenară nr. 540 Rezultatul votului (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) 174/1/6

1. Concluzii și recomandări

1.1. Politica UE față de Balcanii de Vest a fost revitalizată. Președinția bulgară, care și-a stabilit ca prioritate această regiune, și Comunicarea CE intitulată „O perspectivă credibilă de aderare pentru Balcanii de Vest și un angajament sporit al UE în regiune”, publicată la 6 februarie 2018, i-au oferit un impuls suplimentar.

1.2. Summitul de la Sofia și concluziile Consiliului din iunie 2018 privind „Extinderea și procesul de stabilizare și de asociere” au confirmat acest angajament și au definit noile etape ale integrării europene a regiunii. Mai precis, pentru începerea negocierilor de aderare, în cazul Albaniei și al fostei Republici iugoslave a Macedoniei, s-a stabilit o dată condiționată, în iunie 2019. Este probabil ca orientarea și acțiunea să fie susținute și continuate de președințiile viitoare, deoarece acestea vor fi deținute de state membre care manifestă, de asemenea, o sensibilitate și un angajament sporit față de Balcanii de Vest, și anume Austria, România și Croația.

1.3. CESE este un puternic susținător al extinderii, deoarece este în interesul ambelor părți, al Balcanilor de Vest și al UE. Succesul acestei politici reprezintă un factor major pentru poziția globală a UE și piatra de temelie a stabilității și a prosperității Europei. Prin urmare, CESE are convingerea că procesul de aderare ar trebui continuat în mod ferm și riguros, ca una dintre principalele priorități ale UE, în condițiile clare și stringente care stau la baza tuturor proceselor de extindere – nici mai mult, nici mai puțin.

1.4. Egalitatea de gen este un drept fundamental recunoscut de articolele 2 și 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană și de Carta drepturilor fundamentale a UE. În acest aviz, CESE subliniază rolul femeilor ca o forță motrice esențială pentru consolidarea democrației, a respectării drepturilor și libertăților omului și a progresului economic și social. Scopul avizului este de a crește gradul de conștientizare cu privire la drepturile politice, sociale și economice ale femeilor și la egalitatea de gen în Balcanii de Vest și de a promova aceste elemente. Integrarea perspectivei de gen poate avea succes numai dacă există o puternică voință și convingere politică în beneficiile pe care egalitatea dintre femei și bărbați le-ar aduce societății.

1.5. Femeile au jucat și continuă să joace un rol esențial în reconcilierea și dezvoltarea socială și economică din regiune, în special în condițiile unor structuri economice extrem de slăbite, în condiții de sărăcie și legături sociale destrămate, în care femeile manifestă o mai mare flexibilitate și inițiativă în restaurarea și reînnoirea rețelelor sociale și în explorarea unor noi modalități de lucru. În ciuda unor bune practici și a unor evoluții pozitive legate de capacitarea femeilor și de programele desfășurate, femeile rămân încă într-o poziție dezavantajată în ceea ce privește capacitatea de a-și exercita pe deplin drepturile politice, sociale și economice și de a beneficia de toate oportunitățile de dezvoltare socioeconomică. Având în vedere cultura patriarhală care le determină un rol marginalizat, femeile se confruntă cu prejudicii și cu stereotipuri de gen, cu segregare pe piața muncii și în domeniul educației și cu un risc de discriminare și violență mult mai mare, care împiedică avansarea acestora în funcții de conducere.

1.6. CESE solicită nu numai reprezentarea egală și inserția femeilor în viața socioeconomică și politică, la toate nivelurile, ci și punerea în aplicare a unor legi și politici eficiente pentru combaterea comportamentului discriminatoriu și a atitudinilor patriarhale puternic înrădăcinate față de femei, inclusiv față de femeile din grupurile minoritare (în special femeile rome și LGBTIQ), femeile tinere, femeile în vârstă, femeile din mediul rural și femeile cu handicap, precum și femeile și fetele refugiate care solicită azil în Balcanii de Vest.

1.7. CESE subliniază importanța elaborării unei foi de parcurs și a unor măsuri privind egalitatea de gen care ar putea conduce la o distribuție mai echilibrată a puterii și a resurselor în Balcanii de Vest. Grupurile care militează pentru drepturile femeilor, asociațiile de întreprinderi și sindicatele sunt active în promovarea rolului femeilor în regiune și este nevoie de o colaborare sporită, specifică și intensă cu partenerii civici și sociali pentru a lupta pentru drepturile femeilor și a le promova în mod eficient. Instituțiile UE ar trebui să facă mai mult pentru a sprijini financiar aceste organizații și asociații, prin furnizarea unor planuri și proiecte specifice, care să vizeze capacitarea femeilor la toate nivelurile, inclusiv programe de sprijinire a organizațiilor pentru egalitatea de gen și planuri de acțiune detaliate.

1.8. CESE solicită UE și autorităților naționale să își intensifice cooperarea în vederea eliminării stereotipurilor din domeniul educației, astfel încât să se asigure accesul fetelor și al femeilor, pe parcursul întregii lor vieți, la o educație accesibilă și de calitate, ajutându-le să dobândească competențe relevante și facilitându-le carierele și accesul la locuri de muncă de calitate pe piața muncii.

1.9. Având în vedere că violența și discriminarea împotriva femeilor reprezintă una dintre cele mai grave forme de încălcare a drepturilor omului, care devine tot mai comună în această perioadă de după război, CESE invită Comisia să încurajeze o cooperare regională mai strânsă privind schimbul de bune practici legate de violența domestică și să extindă finanțarea necesară și sprijinul de specialitate pentru toate eforturile depuse în vederea reducerii și, eventual, a eradicării apariției acestei tare sociale larg răspândite.

1.10. CESE consideră că autoritățile naționale ar trebui să depună eforturi considerabile pentru a îmbunătăți libertatea mass-mediei, inclusiv prin consolidarea legislației existente și prin punerea sa în aplicare în mod consecvent. Aceasta va ajuta, printre altele, la creșterea gradului de conștientizare a aspectelor legate de egalitatea de gen și la promovarea unui mediu mass-media mai sigur, în care stereotipurile de gen să poată fi demontate prin dezbateri publice și în care femeile să nu fie vizate de sexism, discursuri de incitare la ură și campanii online de discreditare.

1.11. CESE reiterează necesitatea ca partenerii din Balcanii de Vest să integreze perspectiva de gen în toate programele relevante finanțate prin intermediul Instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA II), în special în domeniul de politică 3, care include ocuparea forței de muncă, politicile sociale, educația, promovarea egalității de gen și dezvoltarea resurselor umane. Ar trebui să se dezvolte fonduri tematice pentru combaterea violenței domestice și sprijinirea activismului civic și mediatic al femeilor.

1.12. Ar trebui să se garanteze un angajament clar și susținut față de egalitatea de gen, ca valoare fundamentală a UE. CESE încurajează Comisia să includă, în sistemul său de referință pentru negocierile de aderare, indicatori esențiali în domeniul egalității de gen, elaborați și monitorizați în strânsă colaborare cu partenerii sociali și civici care și-au luat angajamente în favoarea emancipării femeilor în regiune și în întreaga UE. Aplicarea sistemică a unei perspective de gen ar trebui tratată ca un criteriu de referință orizontal pentru evaluarea acceptabilității și a calității procesului legislativ în cadrul negocierilor de aderare.

1.13. CESE se așteaptă ca eforturile viitoare în Balcanii de Vest să vizeze nu numai alinierea legislației privind drepturile femeilor la acquis-ul UE și la mecanismele și instrumentele internaționale relevante, ci mai ales eliminarea decalajului dintre legile existente și punerea în aplicare adecvată a acestora. Guvernele din Balcanii de Vest ar trebui încurajate și sprijinite să dezvolte mecanisme viabile de finanțare publică, care să se axeze pe protejarea femeilor față de violență, discriminare și exploatare economică.

1.14. CESE solicită statelor membre și partenerilor din Balcanii de Vest care nu au ratificat încă Convenția de la Istanbul să facă de urgență acest lucru, deoarece convenția în cauză reprezintă cel mai cuprinzător cadru politic de prevenire a violenței domestice, de protejare a victimelor și de urmărire penală a celor ce comit infracțiuni în acest sens. De asemenea, CESE solicită bisericilor și altor instituții religioase, precum și organizațiilor societății civile, indiferent de confesiune, să nu încalce drepturile femeilor sau să aducă atingere drepturilor lor reproductive, aceasta fiind o condiție prealabilă esențială pentru emanciparea și capacitarea socială și economică a femeilor.

1.15. CESE reiterează importanța stabilirii unei legături între integrarea dimensiunii de gen în buget și măsurile globale privind egalitatea de gen. Acesta solicită includerea unei perspective de gen în toate politicile și programele, printr-o mai bună alocare a resurselor, care să fie în conformitate cu nevoile specifice de gen. Ținând seama de acest lucru și având în vedere următorul CFM, UE ar trebui să manifeste mai multă consecvență atunci când abordează Balcanii de Vest cu privire la integrarea perspectivei de gen și ar trebui să insiste asupra integrării dimensiunii de gen în buget și asupra colectării de date defalcate în funcție de sex, pentru a se asigura că egalitatea și respectarea drepturilor femeilor sunt luate în considerare în mod durabil. În acest scop, partenerii din Balcanii de Vest, precum și Comisia, sunt încurajați să intensifice consultările politice cu militanții pentru drepturile femeii și cu experții în domeniul egalității de șanse între femei și bărbați, în diferite domenii politice legate de extindere.

1.16. CESE subliniază că trebuie să se acorde o atenție deosebită antreprenoriatului feminin, având în vedere că are potențialul de a crește semnificativ perspectivele de creștere ale regiunii, și invită instituțiile UE să joace un rol în acest sens. Măsurile de susținere a creării de noi întreprinderi includ, printre altele, asigurarea accesului la resurse financiare și instituționale, oferirea unei infrastructuri optime pentru întreprinderile nou înființate, furnizarea unor informații relevante cu privire la înființarea unei întreprinderi, stimularea interesului pentru antreprenoriatul feminin prin intermediul campaniilor mass-media și acordarea de împrumuturi pentru întreprinderile nou înființate și pentru proiectele de extindere. Femeile antreprenori și organizațiile lor de afaceri ar trebui incluse în mod sistematic în toate procesele de elaborare a politicilor, care sunt relevante pentru dimensiunea socială și economică a extinderii.

2. Context

2.1. Egalitatea dintre femei și bărbați reprezintă un drept fundamental și o valoare comună, recunoscută de UE. Parte integrantă a tratatelor UE și a convențiilor internaționale privind drepturile omului, egalitatea de șanse între femei și bărbați face parte din condițiile de aderare pe care trebuie să le respecte candidații și potențialii candidați din Balcanii de Vest (Albania, Bosnia și Herțegovina, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, Kosovo ( 1 ) , Muntenegru și Serbia). Investițiile în egalitatea de gen sunt esențiale: acestea nu sunt doar o cerință a UE, ci și un indicator principal al unei societăți egale și democratice.

2.2. În ultimii ani, în cadrul pregătirilor pentru aderarea la UE, țările din Balcanii de Vest au luat măsuri pentru a promova drepturile femeilor. Acestea includ adoptarea sau modificarea legislației relevante (de exemplu, legile împotriva discriminării, dreptul penal și dreptul muncii), elaborând strategii și planuri de acțiune naționale și înființând mecanisme instituționale pentru a îndeplini și monitoriza politicile relevante. Cu toate acestea, promovarea egalității de gen este adesea doar superficială, în timp ce acțiunile luate în acest sens nu sunt însoțite de un adevărat angajament politic, de competențe și resurse financiare, ducând la o punere în aplicare deficitară și sporadică.

2.3. În mod regretabil, summitul de la Londra dedicat Balcanilor de Vest, din iulie 2018, a ratat șansa de a face progrese legate de promovarea egalității de gen în regiune. Propunerea privind o acțiune coerentă, care a fost luată în considerare în timpul pregătirilor pentru summit, ar trebui, prin urmare, să găsească rapid susținere politică și să fie pusă în aplicare de urgență, în mod durabil.

2.4. Inegalitatea dintre bărbați și femei rămâne o problemă în Balcanii de Vest din cauza structurilor extrem de patriarhale tipice pentru această regiune, care se manifestă prin violență, discriminare și exploatare pe criterii de gen, o povară cronică dublă pentru femei în ceea ce privește responsabilitățile profesionale și familiale, numeroase obstacole în calea ascensiunii sociale a femeilor și a remunerației egale și acces inadecvat la servicii sociale și de sănătate reproductivă și la instrumente financiare. S-au înregistrat unele îmbunătățiri legate de reprezentarea politică a femeilor, însă efectul nu a fost de durată asupra redistribuirii echitabile a puterii politice între femei și bărbați. Problema esențială constă în punerea deficitară în aplicare a unor politici progresiste, fapt ce reflectă lipsa unui adevărat angajament politic, a finanțării și a expertizei.

2.5. problemă nerezolvată Asigurarea egalității între femei și bărbați rămâne o ( 2 ) în regiune. Prin acest aviz, CESE atrage atenția asupra eforturilor depuse de partenerii sociali ai UE și de societatea civilă în vederea promovării egalității de gen în cadrul politicii de extindere a UE și de transformare a acesteia într-un indicator transversal în toate domeniile societății. Acesta abordează și unele dintre provocările majore cu care se confruntă femeile în Balcanii de Vest, cum ar fi rolul lor mai puțin important în domeniul social, economic și politic și larga răspândire a violenței bazate pe gen.

3. Violența bazată pe gen

3.1. Violența bazată pe gen, și anume violența sexuală, reproductivă și domestică, rămâne o problemă prevalentă în regiune. Chiar și în condițiile în care violența domestică este subraportată, cifrele raportate sunt ridicate. Datele indică faptul că, în Albania, 56 % dintre femei sunt expuse cel puțin unei forme de violență domestică; în Kosovo, aproape 70 % dintre femei se confruntă cu violența domestică pe parcursul vieții, în timp ce în Serbia, în 2017, s-au înregistrat cel puțin 26 de cazuri de feminicid și, în majoritatea acestor cazuri, autorul a fost partenerul victimei ( 3 ) . O analiză a serviciilor legate de violența domestică în țările din regiune a evidențiat că acestea sunt subfinanțate, au personal insuficient și sunt suprasolicitate ( 4 ) și că mecanismele de raportare sunt în general foarte slabe.

3.2. de prevenire, protecție și urmărire penală . Aceasta necesită o formare adecvată pentru toți actorii implicați în proces, o sensibilizare adecvată și o schimbare de atitudine în societate. CESE consideră că, la fel ca oriunde altundeva, prevenirea este de o importanță primordială și costă mai puțin decât intervențiile ulterioare. Fiecare partener din Balcanii de Vest are o strategie națională care vizează combaterea violenței domestice ( 5 ) . Majoritatea femeilor nu raportează incidentele, din cauza normelor sociale de acceptare, a neîncrederii în autoritățile din domeniul securității și al justiției și a lipsei unui răspuns instituțional chiar și în cazurile care sunt raportate. Lipsa unor rețele de sprijin viabile din punct de vedere financiar, a adăposturilor și a instituțiilor de sprijin pentru victimele care sunt suficient de curajoase pentru a raporta violența contribuie la victimizarea în continuare a celor mai vulnerabile femei. Există o serie de deficiențe în ceea ce privește colectarea unor date comparabile în regiune, iar acestea trebuie abordate. Obiectivul este de a avea politici bine concepute, finanțate și monitorizate,. Aceasta necesită o formare adecvată pentru toți actorii implicați în proces, o sensibilizare adecvată și o schimbare de atitudine în societate. CESE consideră că, la fel ca oriunde altundeva, prevenirea este de o importanță primordială și costă mai puțin decât intervențiile ulterioare.

3.3. Este nevoie de punerea în aplicare deplină a Convenției Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul) pe întreg teritoriul regiunii Balcanilor de Vest. După semnarea și ratificarea convenției, majoritatea partenerilor din Balcanii de Vest ar trebui să își intensifice activitatea de alocare a unei finanțări publice adecvate, de coordonare a politicilor și de punere în aplicare a unor măsuri practice pentru a contracara orice formă de violență îndreptată împotriva femeilor. În plus, se solicită Comisiei să acorde prioritate problemei violenței domestice în contextul finanțării pentru preaderare, pentru activitățile de consolidare a capacității instituționale și a societății civile deopotrivă. CESE solicită Comisiei să încurajeze o cooperare regională mai strânsă cu privire la schimbul de bune practici legate de combaterea violenței domestice, dincolo de diviziunea dintre statele membre ale UE și țările implicate în procesul de aderare. În contextul extinderii, este important ca statele membre ale UE să fie un exemplu pozitiv în acest sens. Este necesar să existe o mai mare implicare și coordonare între toți actorii din sectorul public și cel privat și o mai bună implicare a ONG-urilor, deoarece colaborarea dintre serviciile de stat și ONG-uri este fundamentală pentru punerea în aplicare cu succes a legislației și a acțiunilor politice de combatere a tuturor formelor de violență îndreptată împotriva femeilor.

3.4. Familiile și școlile joacă un rol esențial. Creșterea copiilor și educația ar trebui să ia în considerare dimensiunea de gen și să vizeze eradicarea violenței bazate pe gen, în mod specific împotriva fetelor și a tinerelor femei. Stabilirea unui cadru care să introducă în școli politici clare de combatere a violenței bazate pe gen ar contribui la reducerea unor astfel de practici și, în consecință, ar crea un mediu mai favorabil pentru victime și ar consolida egalitatea de gen ca principiu fundamental care stă la baza societății.

4. Drepturile omului

4.1. Drepturile femeilor sunt vizate în mod sistematic în Balcanii de Vest de naționaliști și de membri ai clerului, care propovăduiesc adesea dogme religioase și interese naționale, cum ar fi valorile tradiționale ale familiei patriarhale și reînnoirea demografică, ca o justificare morală pentru privarea femeilor de libertățile, egalitatea și siguranța lor. În ciuda faptului că legislația existentă privind drepturile omului este cuprinzătoare și în general protectoare, mecanismele de transmitere și de aplicare prezintă deficiențe considerabile. CESE solicită o cooperare mai eficientă și o acțiune comună între structurile naționale de apărare a drepturilor omului, partenerii sociali, organizațiile societății civile și autoritățile guvernamentale, în vederea promovării unei agende privind drepturile omului și a sprijinirii persoanelor deosebit de vulnerabile.

4.2. Prevalează rolurile și atitudinile de gen tradiționale față de sexualitatea femeilor. Accesul la îngrijirile de maternitate este rezonabil, însă, dincolo de acest lucru, femeile încă aleg adesea să nu meargă la medic. Femeile încadrate în muncă se confruntă deseori cu discriminare în ceea ce privește drepturile de maternitate, inclusiv cu întrebări la interviurile de angajare privind starea lor civilă și intenția de a avea copii, în pofida faptului că au fost elaborate legi pentru a preveni acest lucru. Ar trebui să fie încurajate și promovate controalele medicale periodice. Sunt necesare activități intense de creștere a gradului de conștientizare cu privire la serviciile de sănătate reproductivă.

4.3. CESE își exprimă îndeosebi preocuparea că sănătatea reproductivă a femeilor din țările din Balcanii de Vest este pusă în pericol din cauza tot mai multor atacuri din partea grupurilor de interese ultraconservatoare, care sunt afiliate comunităților religioase dominante. Ar trebui să se realizeze o analiză suplimentară privind impactul în regiune al opiniilor religioase fundamentaliste asupra drepturilor femeilor, în special asupra drepturilor lor reproductive.

4.4. Comunitatea LGBTIQ merită o atenție specială, având în vedere faptul că drepturile sale sunt departe de a fi consolidate. Mai mult, aceasta se află sub o presiune constantă din partea unor diferite grupuri sociale conservatoare.

5. Drepturile sociale

5.1. Există încă deficiențe în țările din regiune în ceea ce privește garantarea și monitorizarea drepturilor economice și sociale, inclusiv a dreptului la nediscriminare. Acest fapt afectează toate femeile de pe piața muncii, dar în special femeile și fetele din grupuri vulnerabile, inclusiv minoritățile etnice (mai ales romii), persoanele strămutate în interiorul țării, persoanele cu handicap, migranții și refugiații.

5.2. Adesea, femeile din aceste grupuri dezavantajate nu au suficiente cunoștințe despre drepturile sociale, accesul la serviciile sociale, educație, asistență medicală sau locuințe. Instituțiile responsabile din punct de vedere juridic pentru aceste domenii nu sunt încă în măsură să le ofere acestor persoane un sprijin adecvat. CESE consideră că părțile interesate precum centrele de asistență socială, administrațiile locale și organizațiile neguvernamentale ar trebui să îmbunătățească condițiile necesare pentru a asigura drepturi sociale egale pentru grupurile vulnerabile. Este stringent să se reanalizeze calitatea și viabilitatea financiară a programelor de reformă socială susținute de UE, de exemplu printr-un memorandum comun orientat către incluziune socială, diversificarea, democratizarea și descentralizarea serviciilor sociale. Ar trebui să se caute modalități pentru o aplicare la timp a Pilonului european al drepturilor sociale, în cadrul procesului de extindere.

5.3. Un fenomen social îngrijorător este radicalizarea femeilor în unele comunități musulmane și implicarea acestora în extremismul violent. Din 2012 până în 2016, aproximativ 20 % din circa 1 000 de persoane care au părăsit regiunea Balcanilor de Vest pentru a merge în zonele de conflict din Siria și Irak au fost femei ( 6 ) . Guvernele, instituțiile și organizațiile societății civile nu depun suficiente eforturi pentru a recunoaște public migrația femeilor în Orientul Mijlociu și pentru a garanta includerea perspectivei de gen în eforturile actuale de combatere a extremismului violent (CVE). Adoptarea unei legislații care să transfere în domeniul penal implicarea în grupuri paramilitare străine, acordarea de sprijin material și recrutarea pentru aceste grupuri ar trebui să fie urmată de măsuri practice de sprijinire a deradicalizării și reabilitării femeilor, care ar trebui recunoscute în primul rând ca victime ale propagandei și ale recrutării extremiste.

6. Femeile pe piața muncii

6.1. Excluderea femeilor de pe piața muncii este larg răspândită în regiune și este considerabil mai mare decât media UE ( 7 ) . Aproape două treimi din femeile în vârstă de muncă din această regiune sunt fie inactive, fie șomere. Pentru femeile de etnie romă și femeile cu handicap, ratele sunt chiar mai mari. Statisticile arată că femeile au un nivel mai redus de activitate comparativ cu bărbații și s-au înregistrat puține progrese în reducerea diferenței între rata de ocupare a femeilor și cea a bărbaților.

6.2. Aceasta reprezintă nu numai o încălcare a drepturilor fundamentale ale omului, dar implică și un cost economic și social ridicat și împiedică potențiala creștere economică în regiune. În fiecare an, țările din Balcanii de Vest pierd în medie 18 % din PIB-ul lor total din cauza disparității de gen de pe piața muncii ( 8 ) . O treime din această pierdere este urmarea denaturărilor legate de alegerea profesiilor între bărbați și femei. Celelalte două treimi corespund costurilor aferente diferențelor legate de participarea pe piața muncii. Utilizarea optimă a resurselor umane existente, neexploatate încă, sprijinirea și facilitarea participării femeilor pe piața muncii și abordarea problemei numărului mare de femei care lucrează în economia informală ar trebui încurajate în Balcanii de Vest.

6.3. Această disparitate de gen rezultă din existența unor norme înrădăcinate cu privire la rolurile în familie și din răspunsul instituțional insuficient pentru a aborda aceste provocări. Responsabilitățile familiale tind să îi revină femeii, iar formulele flexibile de lucru sunt extrem de limitate. Acest lucru obligă femeile să aleagă între familie și carieră. Femeile sunt încadrate în muncă în mod oficial la o rată mult mai mică decât bărbații, câștigă mai puțin și rareori ocupă poziții de nivel înalt. Este important să includem bărbații în discuție și să îi încurajăm să preia o parte mai mare din responsabilitățile familiale.

6.4. Accesul la servicii de îngrijire a copiilor la prețuri accesibile și încurajarea concediului paternal este una dintre condițiile prealabile pentru creșterea gradului de participare a femeilor pe piețele muncii. De asemenea, sunt necesare măsuri specifice pentru corelarea cererii și a ofertei pe piața muncii pentru femeile care lucrează, cum ar fi asigurarea unei educații preșcolare publice pentru copiii mici. Stereotipurile legate de creșterea copiilor și atitudinile față de educația băieților în raport cu educația fetelor, mai ales în unele comunități, precum și stereotipurile legate de alegerea unei profesii tipic „feminine” sau „masculine”, printre alți factori, contribuie la disparitatea de gen în ceea ce privește remunerarea și pensiile.

6.5. Diferența de remunerare între femei și bărbați, de aproximativ 20 % în această regiune ( 9 ) , reprezintă o problemă persistentă. Prin urmare, acest fapt are un impact asupra decalajului de pensii între femei și bărbați și asupra inegalității dintre aceștia la vârsta pensionării. Odată cu posibila creștere a numărului de lucrători săraci, dintre care mulți sunt femei, în mod evident este necesară mai multă atenție politică și acțiune din partea guvernului, a angajatorilor și a partenerilor sociali, nu numai prin măsuri directe legate de venitul de subzistență, impozitarea progresivă, beneficiile interne și asistența socială, ci – mai important – prin măsuri indirecte, precum formule de lucru mai flexibile, locuințe, actualizarea competențelor și servicii de îngrijire a copiilor.

6.6. Situația economică și lipsa oportunităților de angajare afectează negativ femeile, în special pe cele tinere, forțându-le să își părăsească țara și accentuând exodul de creiere în regiune. Măsurile de politică ar trebui concepute astfel încât să utilizeze pe deplin talentul și competențele femeilor, într-un mediu economic aflat într-o schimbare dinamică. În acest sens, ar trebui să se aibă în vedere instituirea unor rețele de experți femei, pentru a sublinia expertiza acestora în diferite domenii. Mai mult, ar trebui să se îmbunătățească și să se asigure accesul femeilor la învățarea pe tot parcursul vieții.

6.7. Pentru a elimina stereotipurile din domeniul educației, este necesar ca fetele și femeile să fie încurajate în mod constant să se implice mai mult în domeniile STIM (știință, tehnologie, inginerie și matematică), în educație, formare profesională și în ucenicii.

7. Emanciparea femeilor

7.1. Emanciparea economică a femeilor

7.1.1. Femeile antreprenori reprezintă în continuare o sursă neexploatată de activitate economică și de creare de locuri de muncă și o forță motrice importantă pentru creșterea economică. Femeile antreprenori se confruntă cu provocări și obstacole deosebite în ceea ce privește înființarea unei întreprinderi și extinderea activității economice, cum ar fi lipsa de competențe antreprenoriale și legate de afaceri sau prejudecățile predominante în bănci cu privire la bonitatea financiară a întreprinderilor conduse de femei. Nu există o definiție unică a „antreprenoriatului feminin”, ceea ce are drept rezultat lipsa de informații cu privire la acest subiect important.

7.1.2. Schimbarea se bazează pe dovada clară că pretutindeni în Balcanii de Vest există resurse umane în rândul femeilor cu o înaltă calificare și, ca atare, orice argument în favoarea echilibrului de gen ar trebui să se întemeieze mai curând pe norme care țin de merit și preferință, decât pe discriminarea pozitivă. Cu toate acestea, o serie de factori încă le împiedică pe femei să preia conducerea, cum ar fi lipsa măsurilor care permit concilierea vieții profesionale cu viața de familie, accesul limitat la rețelele care deschid calea către posturi de conducere, lipsa de încredere în sine etc. ( 10 )

7.1.3. CESE ar recomanda în continuare ca factorii de decizie și societățile să analizeze următoarele chestiuni, în vederea asigurării implicării la nivel înalt a femeilor din Balcanii de Vest ( 11 ) — vizibilitate sporită a femeilor aflate în funcții de conducere; — transparență sporită în recrutarea talentelor; — combaterea stereotipurilor legate de rolurile de gen; — planificarea succesiunii în funcții de conducere; — crearea unei rezerve de talente; — diseminarea exemplelor de bune practici; — crearea unei baze de date coordonate privind femeile calificate pentru funcții de conducere.

7.1.4. Formarea și accesul la finanțare, inclusiv la microfinanțare, ar trebui să fie asigurate ca un pachet integrat pentru întreprinderile nou înființate și întreprinderile aflate în curs de dezvoltare conduse de femei ( 12 ) . Promovarea antreprenoriatului feminin în regiune ar conduce la crearea de locuri de muncă și ar aduce beneficii economice tuturor cetățenilor. În acest sens, ar trebui să se utilizeze mai activ măsuri precum incubatoarele de afaceri, programele de mentorat, centrele de inovare, laboratoarele tehnologice și alte forme de sprijin pentru femei în domeniul afacerilor.

7.1.5. Asociațiile femeilor antreprenori ar trebui să participe activ la procesele de elaborare a politicilor și la dialogul public cu autoritățile locale și regionale și cu organizațiile partenere. În cadrul proiectelor recente din acest domeniu s-a ajuns la concluzia că subiectul se bucură de un nivel mai ridicat de recunoaștere decât în trecut și că sprijinul acordat femeilor antreprenori a depășit stadiul de proiect, fiind deja pus în aplicare. Realizarea unor noi progrese semnificative ar necesita schimbarea mentalității oamenilor.

7.1.6. Întreprinderile sociale joacă un rol important în reunirea femeilor antreprenor și ar trebui încurajate în întreaga regiune pentru a coordona acțiunile și pentru a facilita un acces reușit la finanțare.

7.1.7. Antreprenoriatul în rândul tinerilor este esențial pentru regiune, iar pentru a ajunge la frontiera digitală este necesar un nou model de creștere. Acesta ar trebui să se bazeze pe inovație și pe spiritul antreprenorial al noii generații a mileniului. Modelul ar trebui să implice, printre altele, o educație a tinerilor adaptată noului mediu de lucru, cu soluții sigure de finanțare.

7.2. Emanciparea politică a femeilor

7.2.1. Toți partenerii din Balcanii de Vest au instituit o cotă de gen și o politică destul de fermă pentru a spori gradul de reprezentare al femeilor. Sistemul de cote din majoritatea țărilor partenere respective impune partidelor politice ca cel puțin 30 % dintre persoanele incluse pe lista candidaților să fie femei, cu excepția Bosniei și Herțegovinei și a fostei Republici iugoslave a Macedoniei, unde procentul minim este de 40 %.

7.2.2. Deși cotele de gen evoluează și asigură schimbări pozitive în regiune, această politică nu este urmată în mod consecvent. Drept rezultat, statutul femeilor în politică și participarea acestora în procesele decizionale nu s-au îmbunătățit semnificativ și nu sunt încă sustenabile.

7.2.3. Există o marginalizare ierarhică în regiune, demonstrată de prezența unui număr mai mare de bărbați decât de femei în posturi înalte, cu putere de decizie. Femeile nu ocupă încă funcții înalte de responsabilitate. Acestea sunt deseori implicate în organisme politice care vizează domenii precum educația, sănătatea, politica socială și administrația, iar acest lucru poate cauza o segregare orizontală în unele sectoare. Ele sunt, totuși, mult mai puțin reprezentate în alte organisme, care au o putere decizională mai mare și mai multă influență asupra elaborării de politici sau asupra legislației guvernamentale.

7.2.4. Există câteva exemple bune de emancipare politică a femeilor în regiune. Organizațiile locale au reușit să mobilizeze femeile în procese politice, iar sprijinul acordat femeilor în cadrul partidelor politice a condus la alegerea primei femei primar din Kosovo. În Albania, partenerii au condus coaliția societății civile care solicita respectarea cotei de gen în parlament, sporind nivelul de participare a femeilor la ultimele alegeri. Există multe planuri, mecanisme și structuri de sprijin în curs de desfășurare pentru a spori nivelul de participare a femeilor în politică în cadrul regiunii și au avut loc îmbunătățiri considerabile ( 13 )

8. Rolul partenerilor sociali și al organizațiilor societății civile

8.1. Partenerii sociali și organizațiile societății civile (OSC) din Balcanii de Vest joacă un rol important în influențarea autorităților în direcția asumării unui angajament în ceea ce privește egalitatea de gen. Aceștia s-au dovedit a fi factori catalizatori pentru schimbări pozitive și pentru construirea unor societăți tolerante și reziliente. Există o serie de inițiative, proiecte și platforme de succes ale femeilor, iar CESE sprijină cu fermitate aceste acțiuni pozitive.

8.2. Ca parte a OSC-urilor, organizațiile de femei sunt deosebit de utile în acest sens și joacă un rol esențial în ceea ce privește prevenirea violenței împotriva femeilor și reconcilierea la nivel local și regional. Acestea sunt un element-cheie al procesului de monitorizare și de responsabilizare a guvernelor pentru punerea în aplicare eficientă a politicilor.

8.3. În pofida mecanismelor introduse în mod oficial pentru includerea partenerilor sociali și a OSC-urilor în procedurile de consultare, comunicarea și cooperarea cu guvernele lasă mult de dorit. Atitudinea recentă mai negativă față de OSC-uri le îngreunează acestora sarcina de a formula critici valide și de a propune măsuri de rezolvare eficientă a deficiențelor existente. CESE subliniază necesitatea de a sprijini și de a proteja spațiul societății civile pentru drepturile femeilor și emanciparea acestora.

8.4. Procesul de extindere și Procesul de la Berlin au contribuit la includerea societății civile în inițiativele regionale și în procesul de elaborare a politicilor. Există semne pozitive de progres în ceea ce privește statutul și poziția sectorului în ansamblu, fiind aduse mai multe modificări legislației, politicii și bugetelor, luând în considerare dorințele cetățenilor.

8.5. CESE a dezvoltat o abordare duală, atât regională, cât și bilaterală, pentru relațiile sale cu OSC-urile din Balcanii de Vest. Comitetul de monitorizare „Balcanii de Vest”, instituit de CESE în 2004, este principalul instrument de coordonare a activităților CESE în regiune și de monitorizare a schimbărilor din situația politică, economică și socială a partenerilor din Balcanii de Vest și din relațiile UE-Balcanii de Vest, inclusiv în domeniul drepturilor femeilor. Forumul societății civile din Balcanii de Vest face parte din activitatea Comitetului de monitorizare. În cadrul celui de al șaselea forum, desfășurat în iulie 2017 la Sarajevo, s-au discutat și au fost adoptate recomandări în domeniul drepturilor femeilor și al emancipării acestora.

8.6. Comunicarea Comisiei Europene din 2018 privind extinderea solicită autorităților naționale, cu sprijinul societăților lor, să își asume angajamentul și să îndeplinească condițiile bine cunoscute de aderare la UE. Un dialog structurat incluziv și eficient privind prioritățile de reformă, cu implicarea unei societăți civile care dispune de mijloace de acțiune, ar determina într-o măsură mai mare succesul oricărei acțiuni de transformare. Prin urmare, UE ar trebui să depună mai multe eforturi pentru a încuraja și a facilita acest dialog.

Bruxelles, 23 ianuarie 2019. Președintele Comitetului Economic și Social European Luca JAHIER

(1) Această denumire nu aduce atingere poziției privind statutul Kosovo și este conformă cu RCSONU 1244/99 și cu Avizul CIJ privind Declarația de independență a Kosovo.

(2) EPRS. Informare cu privire la femeile din Balcanii de Vest, iulie 2018.

(3) Forumul societății civile (CSF) al summitului privind Balcanii de Vest, Gender Issues in the Western Balkans, Policy Brief No. 04 (Problematica egalității de gen în Balcanii de Vest, rezumat politic nr. 4), aprilie 2018, http://wb-csf.eu/wp-content/uploads/2018/04/CSF-PB-04-Gender-Issues-in-the-Western-Balkans.pdf

(4) Hughson, 2014, Gender Country Profile of Bosnia and Herzegovina (Profil de țară privind egalitatea de gen pentru Bosnia și Herțegovina) și Brankovic, 2015. Multisectoral Cooperation: An Obligation or Wishful Thinking (Cooperarea multisectorială: o obligație sau un deziderat?). PNUD.

(5) Petričević, I. 2012. Drepturile femeilor în Balcanii de Vest în contextul integrării europene.

(6) Consiliul de Cooperare Regională, A Waiting Game: Assessing and Responding to the Threat from Returning Foreign Fighters in the Western Balkans (Un joc de așteptare: Evaluare și răspuns la amenințarea reprezentată de întoarcerea luptătorilor străini în Balcanii de Vest), noiembrie 2017, https://www.rcc.int/pubs/54/a-waiting-game-assessing-and-responding-to-the-threat-from-returning-foreign-fighters-in-the-western-balkans

(7) EPRS. Informare cu privire la femeile din Balcanii de Vest, iulie 2018.

(8) http://blogs.worldbank.org/europeandcentralasia/key-unlocking-economic-potential-western-balkans-women

(9) Proiectul regional al UN Women.

(10) JO C 133, 9.5.2013, p. 68.

(11) JO C 133, 9.5.2013, p. 68.

(12) Indicele CE al politicii privind IMM-urile, Balcanii de Vest și Turcia 2016, Evaluarea punerii în aplicare a „Small Business Act” pentru Europa.

(13) PNUD, 2016.