Sindicatele au solicitat o directivă bazată pe articolul 153 alineatul (2) din TFUE care să prevadă o prezumție relativă privind un raport de muncă cu sarcina probei inversată și un set de criterii pentru verificarea statutului. Ele au susținut că un astfel de instrument ar trebui să se aplice atât platformelor online, cât și platformelor pentru lucru într-o locație fizică. Sindicatele au sprijinit, de asemenea, introducerea de noi drepturi legate de gestionarea algoritmică în domeniul ocupării forței de muncă și, în general, s-au opus unui al treilea statut pentru persoanele care lucrează prin intermediul platformelor. Ele au subliniat necesitatea dialogului social. Organizațiile patronale au fost de acord că există probleme care ar trebui abordate, cum ar fi cele privind condițiile de muncă, încadrarea greșită a statutului profesional sau accesul la informații. Cu toate acestea, măsurile ar trebui luate la nivel național, de la caz la caz și în cadrul diferitelor sisteme naționale privind relațiile sociale și de muncă. În ceea ce privește gestionarea algoritmică, ele au subliniat că accentul ar trebui pus pe punerea în aplicare și pe asigurarea respectării eficiente a instrumentelor juridice existente și viitoare. Nu a existat un acord între partenerii sociali în ceea ce privește deschiderea de negocieri pentru încheierea unui acord la nivelul Uniunii, așa cum se prevede la articolul 155 din TFUE. În plus, Comisia a organizat un număr substanțial de schimburi de opinii cu numeroase părți interesate pentru a contribui la această inițiativă, inclusiv reuniuni specifice și bilaterale cu societățile care oferă servicii de platforme, asociațiile lucrătorilor pe platforme, sindicatele, reprezentanții statelor membre, experți din mediul academic și din cadrul organizațiilor internaționale și reprezentanți ai societății civile. La 20 și 21 septembrie 2021, Comisia a organizat două reuniuni cu operatorii de platforme și cu reprezentanții lucrătorilor pe platforme pentru a afla opiniile acestora cu privire la posibilele direcții de acțiune ale UE. Parlamentul European a solicitat o acțiune fermă la nivelul UE pentru a aborda încadrarea greșită a statutului profesional și pentru a îmbunătăți transparența în utilizarea algoritmilor, inclusiv pentru reprezentanții lucrătorilor. Consiliul de Miniștri ai UE, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor au solicitat, de asemenea, acțiuni specifice privind lucrul pe platforme.

•Obținerea și utilizarea expertizei

Comisia a contractat experți externi pentru a elabora mai multe studii care să colecteze dovezi relevante, care au fost utilizate pentru a sprijini evaluarea impactului și pentru a pregăti prezenta propunere:

–Study to support the impact assessment of an EU Initiative on improving the working conditions in platform work (Studiu în sprijinul evaluării impactului unei inițiative a UE privind îmbunătățirea condițiilor de muncă pe platforme) (2021) de către PPMI.

–Digital Labour Platforms in the EU: Mapping and Business Models (Platformele digitale de muncă în UE: cartografiere și modele de afaceri) (2021), elaborat de CEPS.

–Study to gather evidence on the working conditions of platform workers (Studiu pentru colectarea de dovezi privind condițiile de muncă ale lucrătorilor pe platforme) (2019), elaborat de CEPS.

De asemenea, Comisia și-a bazat evaluarea pe analizele efectuate de Centrul European de Expertiză în domeniul dreptului muncii, al ocupării forței de muncă și al politicilor privind piața forței de muncă (ECE).

–Thematic Review 2021 on Platform work (Analiză tematică 2021 privind lucrul pe platforme) (2021), pe baza articolelor specifice fiecărei țări pentru cele 27 de state membre ale UE.

–Case Law on the Classification of Platform Workers: Cross-European Comparative Analysis and Tentative Conclusions (Jurisprudență privind încadrarea lucrătorilor pe platforme: analiză comparativă transeuropeană și concluzii provizorii) (2021).

–Jurisprudence of national Courts in Europe on algorithmic management at the workplace (Jurisprudența instanțelor naționale din Europa privind gestionarea algoritmică la locul de muncă) (2021).

În plus, Comisia s-a bazat pe expertiză externă și a utilizat următoarele studii și rapoarte pentru a sprijini evaluarea impactului:

–Rapoarte Eurofound: Employment and Working Conditions of Selected Types of Platform Work (Ocuparea forței de muncă și condițiile de muncă pentru anumite tipuri de lucru pe platforme) (2018).

–Rapoarte JRC: Platform Workers in Europe Evidence from the COLLEEM Survey (Lucrătorii pe platforme în Europa și dovezi privind ancheta COLLEEM) (2018) și New evidence on platform workers in Europe. Results from the second COLLEEM survey (Noi dovezi privind lucrătorii pe platforme în Europa. Rezultate în urma celei de a doua anchete COLLEEM) (2020).

–Raport OIM: The role of digital labour platforms in transforming the world of work (Rolul platformelor de muncă digitală în transformarea lumii muncii) (2021).

În plus, evaluarea Comisiei s-a bazat, de asemenea, pe cartografierea politicilor din statele membre, pe literatura de specialitate relevantă și pe jurisprudența CJUE.

•Evaluarea impactului