RO    RO  COMMISSION OF THE E UROPEAN COMMUNITIES 
Brussels, 17.1.2007 
COM(2007) 14 final 
  
COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE CONSILIU 
privind ini ţierea consult ărilor cu Fiji în conformitate cu  articolul 96 din Acordul de la 
Cotonou 
 
RO 2   RO COMUNICAREA COMISIEI C ĂTRE CONSILIU 
privind ini ţierea consult ărilor cu Fiji în conformitate cu  articolul 96 din Acordul de la 
Cotonou 
I. Istoric 
Trebuie amintit faptul c ă după lovitura de stat şi luarea de ostatici din mai 2000, Comisia a 
propus, în luna iunie a aceluia şi an, iniţierea consult ărilor în conformitate cu articolul 96 din 
Acordul de la Cotonou, iar în luna iulie Consiliul a aprobat aceast ă propunere în unanimitate; 
prin urmare, consult ările au fost ini ţiate în octombrie 2000. În consecin ţă, în 2001 s-a luat 
decizia suspend ării parţiale a cooper ării pentru dezvoltare, iar ultimele sanc ţiuni au fost 
ridicate la data de 7 noiembrie  2003. La acel moment, consult ările, asociate cu suspendarea 
parţială a cooper ării pentru dezvoltare, au fost c onsiderate utile în vederea promov ării unui 
proces pozitiv în Fiji. Cu toat e acestea, având în vedere c ă, şase ani mai târziu, Fiji se 
confruntă cu o nou ă lovitură de stat militar ă, este evident c ă nici institu ţiile democratice, nici 
cultura democratic ă nu sunt suficient de puternice şi că de aceast ă dată poate fi necesar ă o 
abordare diferit ă. 
După aproape dou ă luni de tensiuni între guvernul şi armata din Fiji, guver nul democratic ales 
al primului ministru Laisenia Qarase a fost înl ăturat la data de 5 decembrie 2006 de c ătre 
forţele armate conduse de Comodorul Voreqe Bainimarama, comandantul lor militar. Se pare 
că, la început, lovitura de stat militar ă s-a desfăşurat fără vărsare de sânge. Este vorba despre a 
patra lovitur ă de stat care are loc în Fiji dup ă 1987.  
Trebuie subliniat faptul c ă guvernul Qarase fusese ales prin  vot popular la scrutinul general 
din mai 2006. Conform noii pol itici UE în ceea ce prive şte consolidarea parteneriatului cu 
insulele din Pacific, Uniunea European ă a trimis în Fiji o misiune complet ă de observare a 
alegerilor, condus ă de Istvan Szent-Ivan yi, fost ministru ungar şi parlamentar european. 
Observatorii UE au considerat c ă alegerile s-au desf ăşurat în mod corect. Nu exist ă, aşadar, 
nici o urm ă de îndoial ă că guvernul Qarase se bucura atât de deplina legitimitate democratic ă, 
cât şi de majoritate parlamentar ă. 
Comandantul şi-a însuşit puterea executiv ă deţinută de preşedintele Iloilo, l-a demis pe primul 
ministru Qarase, a declarat starea de urgen ţă şi, treptat, a consolidat puterea armatei. Un 
număr de personalit ăţi cheie au fost re ţinute şi interogate cu for ţa; ulterior majoritatea au fost 
eliberate şi demise din func ţiile pe care le de ţineau, acesta fiind şi cazul vicepre şedintelui, al 
comisarului de poli ţie în func ţie la acel moment, precum şi al directorului executiv al 
Ministerului de Finan ţe, care de ţine şi funcţia de responsabil na ţional cu autorizarea finan ţării 
în cadrul Fondului European de Dezvoltare din Fiji. 
Un „prim ministru” interimar – fost medic militar şi diplomat în vârst ă de 77 ani – a depus 
jurământ. Prima ac ţiune a acestuia a fost de a-l sf ătui pe comandant s ă dizolve parlamentul, 
ceea ce s-a şi întâmplat. „Primul ministru” interimar a demisionat la data de 4 ianuarie 2007. 
Între timp, primul ministru Qarase continu ă să susţină că el este primul ministru legitim al 
Fiji.  
 
RO 3   RO II. Situaţia actuală 
Situaţia nu este pe deplin stabil ă şi continuă să evolueze. Armata a publicat anun ţuri în presa 
locală în vederea atragerii de candida ţi pentru posturile ministeriale. Marele Consiliu al 
Şefilor care, conform Constitu ţiei fijiene nume şte preşedintele şi vicepreşedintele, s-a întrunit 
în perioada 20-22 decembrie 2006 şi a propus o serie de ac ţiuni, inclusiv întoarcerea armatei 
la baze. Comandantul a criticat Marele Consiliu al Şefilor şi a declarat c ă în viitor acesta va 
avea dreptul s ă se întruneasc ă doar cu aprobarea lui. La în ceputul lunii ia nuarie 2007, situa ţia 
s-a înrăutăţit deoarece pre şedintele şi-a manifestat sus ţinerea faţă de armat ă şi l-a numit pe 
comandant în func ţia de prim ministru interimar. În pl us, se fac presiuni asupra sistemului 
judiciar. La data de 5 ia nuarie 2007, mass-media fijian ă a relatat c ă un bărbat decedase în 
timpul unui interogatori u efectuat de armat ă. 
Lovitura de stat a întâmpinat o opozi ţie considerabil ă. În ziua în care a avut loc lovitura de 
stat, preşedintele Iloilo a declarat c ă nici nu sus ţine, nici nu tolereaz ă acţiunile armatei, îns ă la 
data de 4 ianuarie 2007 acesta şi-a schimbat pozi ţia. Şefii tradiţionali şi reprezentan ţii 
bisericilor au condamnat lovitura de stat; judec ătorii din Fiji au declarat c ă vor apăra statul de 
drept şi Constitu ţia; Comisarul de poli ţie în func ţie a calificat lovitura de stat drept tr ădare, în 
urma acestei afirma ţii fiind demis din func ţie de către armată. Mass-media s-a exprimat liber, 
însă armata exercit ă presiuni pentru ca aceasta s ă nu joace rolul de „instigator”. Exist ă 
numeroase exemple de rezisten ţă pasivă şi de nesupunere civil ă, însă opoziţia faţă de armat ă 
nu pare a fi nici centralizat ă, nici organizat ă. Mai mult, armata încearc ă să suprime orice 
opoziţie şi rezistenţă internă prin intimidare. Cu toate acestea, popula ţia şi-ar putea manifesta 
frustrarea, iar violen ţa nu este exclus ă, în funcţie de atitudinea armatei. 
Această ultimă lovitură de stat militar ă pare a fi esen ţial diferită de cele precedente, deoarece 
nu reflect ă tensiunile dintre  fijienii autohtoni şi indo-fijieni, ci în pr incipal un conflict între 
fijienii autohtoni, îns ă cu repercusiuni importante pentru ambele comunit ăţi principale ale 
ţării. 
Declaraţiile comandantului dinaint ea loviturii de stat reflect ă un anumit num ăr de nemul ţumiri 
politice importante, unele dintre acestea având un ecou destul de favorabil în rândul populaţiei. Au fost f ăcute acuza ţii de prejudec ăţi rasiale, proiectul de legisla ţie care 
favorizeaz ă în exclusivitate fijienii autohtoni fiind un exemplu elocvent în  acest sens, critici 
privind rela ţiile foarte strânse cu personalit ăţi implicate în lovitura de stat din 2000 şi funcţiile 
importante de ţinute de unele dintre acestea, precum şi plângeri nefondate referitoare la 
corupţie şi nepotism. Pozi ţia comandantului reflect ă, de asemenea, într-o oarecare m ăsură, 
opoziţia faţă de puterile tradi ţionale din Fiji - în special şefii tradiţionali şi bisericile – ale 
căror poziţii sunt devansate de modernitate. Opozi ţia comandantului fa ţă
 de guvernul Qarase 
pare a fi fost influen ţată şi de relaţiile precare dintre cei doi. 
Eforturile de mediere în Noua Zeeland ă, întreprinse de Winston Pete rs, ministrul de externe al 
Noii Zeelande, i-au implicat atât pe primul ministru fijian, cât şi pe comandant; acestea au 
avut drept rezultat conc esii importante din partea primului ministru, pe care comandantul le-a 
considerat insuficiente, deoa rece fie nu putea, fie nu dorea s ă accepte compromisuri. 
Lovitura de stat militar ă nu a fost nici legal ă, nici constitu ţională şi reprezint ă un important 
regres pentru democra ţia din Fiji. Aceasta a fost condamnat ă de întreaga comunitate 
internaţională, inclusiv de UE, care la data de 11 decembrie 2006 a declarat: „Consiliul 
condamnă lovitura de stat militar ă din Fiji şi înlăturarea guvernului ales pe cale 
 
RO 4   RO democratic ă. Acesta deplânge ac ţiunile întreprinse de Comodorul Bainimarama şi de forţele 
militare ale Republicii Fiji (RFMF), având ca scop destitu irea primului ministru şi preluarea 
controlului puterii executive a ţării. Consiliul solicit ă reinstaurarea de urgen ţă şi în totalitate 
a democra ţiei, precum şi revenirea la un regim civi l în cel mai scurt timp.”  La data de 14 
decembrie 2006, Parlamentul European a condamnat cu fermitate lovitura de stat a for ţelor 
armate; Istvan Szent-Ivanyi, fost Observator şef şi membru al Parlamentului European, a f ăcut 
o declaraţie separat ă, în acelaşi sens. De asemenea, Parlamentul a solicitat Comisiei şi statelor 
membre suspendarea imediat ă a tuturor ajutoarelor cu caracter neumanitar c ătre Fiji, cu 
excepţia programelor educa ţionale, cu condi ţia ca acestea s ă fie puse în aplicare de ONG-uri. 
Într-o declara ţie din data de 8 decembrie 2006, şefii de stat şi de guvern ai ţărilor ACP au 
condamnat cu fermitate înl ăturarea guvernului legitim şi ales pe cale democratic ă. Consiliul 
de Securitate al ONU a f ăcut la rândul s ău o declara ţie, iar insulele Fiji se confrunt ă cu o 
izolare interna ţională din ce în ce mai accentuat ă, având în vedere c ă a pierdut pre şedinţia 
Forumului Pacificului şi că au fost suspendate din consiliile Commonwealth-ului.  
Partenerii insulelor Fiji, inclusiv Fran ţa şi Regatul Unit, au suspendat colaborarea militar ă. O 
serie de ţări au impus sanc ţiuni specifice, în special Fran ţa, Australia şi Noua Zeeland ă, în 
timp ce unii dintre pa rtenerii interna ţionali ai insulelor Fiji î şi revizuiesc şi îşi limiteaz ă 
cooperarea pentru  dezvoltare. 
III. Propunere Articolul 9 alineatul 2 din Acor dul de parteneriat ACP-UE semn at la Cotonou la data de 23 
iunie 2000 între Uniunea European ă şi statele ACP, inclusiv Fiji, şi revizuit la Luxemburg la 
data de 25 iunie 2005 stabile şte elementele esen ţiale care stau la baza acestui parteneriat. 
Respectarea principiilor democratice, statul de drept şi drepturile omului stau la baza 
politicilor na ţionale şi internaţionale ale p ărţilor şi reprezint ă elementele esen ţiale ale 
acordului. În conformitate cu acest articol şi având în vedere împrejur ările în care s-a produs 
schimbul de putere în Fiji, Comisia apreciaz ă că dialogul cu noii conduc ători ai ţării este 
necesar în vederea clarific ării aspectelor urm ătoare: 
(1) revenirea urgent ă şi pe cale pa ş
nică la democra ţie în cadrul ordinii legale existente şi 
respectând pe deplin Constitu ţia; 
(2) instituirea unui guvern care s ă aibă un mandat din partea parlamentului fijian şi care să 
se bucure de sprijin majoritar în cadrul acestuia, având în vedere c ă parlamentul a fost 
ales în mai 2006 în urma unui scrutin liber şi corect sau organizarea de alegeri 
anticipate libere şi corecte, evitându-se în acela şi timp o perioad ă prelungit ă cu un 
guvern „interimar”; 
(3) un plan cu obiective şi criterii de evaluare, precum şi un calendar pentru punctele 
anterioare; 
(4) respectarea pe deplin a drep turilor omului, acordând o aten ţie deosebit ă libertăţii de 
exprimare; 
(5) respectarea pe deplin a statului de drept. 
Dialogul ar oferi noilor conduc ători ai Fiji ocazia s ă îşi precizeze pozi ţia asupra aspectelor 
menţionate anterior şi ar permite Uniunii Europene s ă aprecieze dac ă, pe aceast ă bază, poate 
susţine eforturile depuse de aceast ă ţară în sensul amelior ării respect ării elementelor esen ţiale 
 
RO 5   RO ale Acordului de la Cotonou revizuit sau dac ă trebuie s ă adopte m ăsuri adecvate în 
conformitate cu articolul 96. UE va ţine la curent partenerii şi actorii relevan ţi implicaţi. 
Având în vedere împrejur ările în care a avut loc schimbarea de regim în Fiji şi luând în 
considerare forma de organizare politic ă instituită de noii conduc ători, Comisia apreciaz ă că 
este vorba despre un caz de extrem ă urgenţă, mai ales c ă în săptămânile critice dinaintea 
loviturii de stat militare Comisia a avertizat în dou ă ocazii, sub form ă de declara ţii publice ale 
Preşedinţiei UE, că într-o democra ţie armata nu poate juca un rol politic. 
În consecin ţă, conform articolului 96 alineatul (1) litera (a) din Acordul de la Cotonou 
revizuit, nu este necesar ă epuizarea posibilit ăţilor de dialog politic, dup ă cum prevede 
articolul 8 din acela şi acord. Trebuie re marcat faptul c ă, în vederea unei solu ţionări rapide şi 
luându-se în considerare importan ţa comerţului şi a ajutorului în rela ţiile dintre UE şi Fiji, un 
dialog aprofundat în confor mitate cu articolul 8 este în curs de desf ăşurare. Cu toate acestea, 
înainte de a lua o deci zie cu privire la m ăsurile adecvate care tr ebuie luate, Comisia 
European ă doreşte organizarea unor consult ări formale cu noii conduc ători pentru a discuta 
angajamentele acestora. 
Prin urmare, Comisia propune Consiliului invi tarea Republicii Insulelor Fiji la consult ări în 
temeiul articolului 96 din Acordul  de la Cotonou revizuit, în conformitate cu proiectul de 
scrisoare anexat. 
Comisia propune ca activit ăţile de cooperare în curs de desf ăşurare, în special în cadrul celui 
de-al şaptelea, celui de-al optulea şi celui de-al nou ălea FED, ar trebui s ă continue pe durata 
consultărilor, cu condi ţia ca Acordurile financiare s ă fie respectate. În  plus, s-a propus ca 
activităţile de cooperare care sprijin ă revenirea la democra ţie şi consolidarea guvern ării să fie 
continuate.  
De asemenea, având în vedere importan ţa industriei zah ărului pentru economia statului Fiji, 
situaţia ocupării forţei de munc ă şi a sărăciei, Comisia propune ca activit ăţile preliminare 
finanţate de măsurile complementare reformei zah ărului, aprobate în cad rul bugetului pe anul 
2006, să continue pe durata consult ărilor, atât timp cât Comisia consider ă că circumstan ţele 
permit acest lucru.  
 
RO 6   RO ANEXĂ  
 
Primului Ministru interimar al Republicii Insulelor Fiji Suva Fiji 
PROIECT DE SCRISOARE Domnule Prim Ministru interimar, La data de 11 decembrie Consiliu l UE a adoptat concluziile urm ătoare: „Consiliul condamn ă 
lovitura de stat militar ă din Fiji şi înlăturarea guvernului ales pe cale democratic ă. Acesta 
deplânge ac ţiunile întreprinse de Comodorul Bainimarama şi de forţele militare ale 
Republicii Fiji (RFMF) având ca scop destituirea primului ministru şi preluarea controlului 
puterii executive a ţării. Consiliul solicit ă reinstaurarea de urgen ţă şi în totalitate a 
democraţiei, precum şi revenirea la un regim civ il în cel mai scurt timp.” În plus, la data de 
14 decembrie, Parlamentul European a condamnat cu fermitate lovitura de stat.  
Având în vedere împrejur ările în care a avut loc schimbarea de regim în Fiji şi luând în 
considerare forma de organizare politic ă instituită de noile autorit ăţi, UE apreciaz ă că au fost 
încălcate elementele esen ţiale ale Acordului de la Cotonou revizuit. În plus, UE consider ă că 
este vorba despre un „caz de extrem ă urgenţă” în sensul articolului 96 alineatul (2) litera (b). 
În consecin ţă, conform articolului 96 alineatul (1) litera (a) din Acordul de la Cotonou 
revizuit, nu este necesar ă epuizarea posibilit ăţilor de dialog politic, dup ă cum prevede 
articolul 8 din acela şi acord. 
Cu toate acestea, Uniunea European ă doreşte organizarea unor consult ări formale cu guvernul 
înainte de a lua m
ăsurile adecvate. Avem a şadar onoarea, în numele Comunit ăţii şi a statelor 
membre ale Uniunii Europene, de a invita ţara dumneavoastr ă la consult ări în conformitate cu 
articolul 96 din Acordul de la Co tonou revizuit, în vederea realiz ării unei analize aprofundate 
a situaţiei şi, dacă este necesar, a m ăsurilor corective care trebuie luate. 
În ceea ce o prive şte, UE va participa la consult ări în mod deschis şi constructiv. 
Consultările ar trebui s ă permită părţii fijiene s ă facă precizări cu privire la revenirea urgent ă 
şi paşnică la democra ţie în cadrul ordinii legale existente şi respectând pe deplin Constitu ţia. 
Am dori s ă sugerăm ca aceste consult ări să aibă loc în viitorul apropiat, la o dat ă convenită de 
comun acord, la sediul Consiliului Uniunii Europene din Bruxelles, 
Cu deosebit ă stimă, 
Pentru Consiliu       Pentru Comisie