La 25 martie 2014, Comisia a publicat o propunere care are ca scop să asigure îndeplinirea cerințelor din partea publicului în ceea ce privește mediul și calitatea. Propunerea are trei obiective principale: menținerea încrederii consumatorilor, menținerea încrederii producătorilor și oferirea mai multor facilități agricultorilor pentru a trece la producția ecologică. Comisia a propus în special (i) consolidarea și armonizarea normelor, atât în cadrul UE, cât și pentru produsele importate, prin eliminarea multora dintre actualele excepții în ceea ce privește producția și controalele, (ii) introducerea unui sistem de control bazat pe riscuri, (iii) punerea la dispoziția micilor fermieri a unor facilități pentru a adopta agricultura ecologică prin introducerea posibilității ca aceștia să adere la un sistem de certificare în grup, (iv) îmbunătățirea abordării dimensiunii internaționale a comerțului cu produse ecologice prin adăugarea de noi dispoziții privind exporturile și (v) simplificarea legislației în scopul de a reduce costurile administrative pentru agricultori și de a îmbunătăți transparența.

În ianuarie 2014, președinții COSAC s-au reunit la Atena, unde rolul parlamentelor naționale, legitimitatea democratică și responsabilitatea au reprezentat subiecte recurente. Noi idei și propuneri privind rolul și drepturile parlamentelor naționale în ceea ce privește chestiunile legate de UE au fost prezentate de către Tweede Kamer din Țările de Jos și Folketing din Danemarca, pentru a fi dezbătute în cadrul conferinței plenare COSAC.

Rezultatul alegerilor europene din mai a încadrat cea de a 51-a conferință plenară COSAC organizată la Atena în iunie 2014. Comisarul Andor a prezentat Strategia europeană privind ocuparea forței de muncă, subliniind necesitatea unor reforme privind piața forței de muncă și investițiile în competențe pentru a aborda neconcordanțele de pe piața forței de muncă. Parlamentele au discutat, de asemenea, măsuri concrete pentru combaterea șomajului și încurajarea spiritului antreprenorial în rândul tinerilor. Alte aspecte dezbătute au vizat criza din Ucraina și anexarea Crimeii de către Rusia.

În cadrul reuniunii președinților COSAC din iulie 2014, domnul Sandro Gozi, subsecretarul de stat italian pentru afaceri europene, a prezentat principalele priorități ale Președinției italiene, iar vicepreședintele Šefčovič a susținut un discurs programatic cu privire la perspectivele UE după alegerile europene. De asemenea, domnul Graziano Delrio, subsecretar de stat italian, și comisarul Hahn au realizat prezentări cu privire la fondurile structurale și de investiții europene pentru perioada 2014-2020. Participanții la conferința COSAC au salutat, de asemenea, sugestia formulată de Tweede Kamer din Țările de Jos de a solicita deputaților Parlamentului European ca, în cadrul audierilor viitoare ale comisarilor desemnați, să includă întrebări cu privire la opinia lor referitoare la rolul parlamentelor naționale.

În cadrul conferinței plenare COSAC din noiembrie-decembrie 2014, prim-vicepreședintele Timmermans s-a întâlnit cu participanții la conferință. Acesta a confirmat angajamentul noii Comisii cu privire la un nou parteneriat cu parlamentele naționale, în colaborare cu Parlamentul European. Prim-vicepreședintele Timmermans a lăudat, de asemenea, activitatea desfășurată de parlamentele naționale care au formulat propuneri cu privire la rolul lor. Acesta a confirmat faptul că Comisia va fi mai proactivă în relațiile sale cu parlamentele naționale și că comisarii vor veni în parlamentele naționale pentru a explica propuneri și inițiative-cheie, subliniind importanța principiului subsidiarității. Subliniind totodată faptul că Comisia este obligată să respecte tratatul, prim-vicepreședintele Timmermans a confirmat că aceasta este dispusă să analizeze sugestiile legislative ale parlamentelor naționale. În cadrul conferinței COSAC s-a discutat, de asemenea, revizuirea Strategiei Europa 2020, rolul UE în regiunea Mării Mediterane și în Europa de Est, precum și controlul democratic al agențiilor europene.

Săptămâna parlamentară europeană și conferințe organizate în temeiul articolului 13

Dezbaterile privind guvernanța economică care implică parlamentele naționale au continuat în cadrul celei de a doua „Săptămâni parlamentare europene”, organizată în comun de către Parlamentul European și Vouli ton Ellinon din Grecia în ianuarie 2014. Numărul mare de participanți – peste 150 de membri ai parlamentelor naționale și numeroși deputați din Parlamentul European – ilustrează importanța tot mai mare a evenimentului. În 2014, unul dintre punctele focale ale Săptămânii parlamentare europene a fost Conferința interparlamentară privind guvernanța economică, organizată în temeiul articolului 13 din pactul bugetar. Această conferință a inclus patru dezbateri plenare privind dezechilibrele macroeconomice, legitimitatea democratică a programelor de ajustare economică, promovarea creșterii economice și a creării de locuri de muncă, precum și consolidarea supravegherii bugetare în cadrul uniunii economice și monetare.

Cea de a doua sesiune a Conferinței interparlamentare organizate în temeiul articolului 13 din pactul bugetar, care are loc de două ori pe an, s-a desfășurat în septembrie 2014 la Roma. Dezbaterile au acoperit patru teme generale, și anume relansarea investițiilor și reducerea inegalităților, instrumentele de guvernanță economică și financiară ale UE, finalizarea uniunii bancare și finanțarea economiei reale, coordonarea politicilor fiscale și economia digitală. În cadrul conferinței, au fost supuse dezbaterii și regulile de procedură ale acesteia.

Conferințe privind PESC/PSAC

Un alt forum important pentru schimburile dintre parlamentele naționale și instituțiile UE este Conferința interparlamentară pentru politica externă și de securitate comună și politica de securitate și apărare comună (PESC/PSAC). Cea de a patra sesiune a conferinței a avut loc la Atena, în aprilie 2014, și a fost găzduită de către Vouli ton Ellinon din Grecia. Printre subiectele dezbătute au fost provocările legate de securitate în vecinătatea sudică și estică a UE, în special situația din Ucraina și dimensiunea maritimă a politicii de securitate și apărare comune. Au avut loc discuții între Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/vicepreședintele Comisiei, doamna Ashton, vice-prim-ministrul și ministrul afacerilor externe al Republicii Elene, dl Venizelos, și ministrul apărării naționale al Republicii Elene, dl Avramopoulos.

A cincea sesiune a Conferinței interparlamentare pentru PESC/PSAC a avut loc la Roma, în noiembrie 2014, fiind găzduită de senatul italian. În cadrul acesteia, au fost continuate discuțiile privind aspectele referitoare la Parteneriatul estic, vecinătatea sudică și apărare. Au avut loc dezbateri în plen cu Înaltul Reprezentant pentru afaceri externe și politica de securitate/vicepreședintele Mogherini, ministrul italian al afacerilor externe, domnul Gentiloni, și ministrul italian al apărării, doamna Pinotti. La conferință au participat peste 100 de membri ai parlamentelor naționale și 16 deputați din Parlamentul European.

Comisia a fost, de asemenea, reprezentată la nivel politic la cele mai multe dintre celelalte reuniuni interparlamentare organizate în 2014.

4. CONTEXTUL MAI LARG

În anul 2014, mai multe parlamente naționale și Parlamentul European au prezentat idei și propuneri noi privind rolul parlamentelor naționale în cadrul procesului decizional european.

Propuneri privind viitorul rol al parlamentelor naționale

Reflecții cu privire la rolul parlamentelor naționale au fost lansate în cadrul reuniunii președinților COSAC de la Atena din perioada 26-27 ianuarie 2014, unde Folketing din Danemarca a prezentat un document intitulat Twenty-three recommendations to strengthen the role of national Parliaments in changing European governance (Douăzeci și trei de recomandări pentru consolidarea rolului parlamentelor naționale în modificarea guvernanței europene). Documentul a inclus o serie de sugestii, inclusiv (i) modul de încurajare a parlamentelor naționale să fie mai proactive cu privire la procesul decizional european, (ii) modul de îmbunătățire a pregătirii controalelor privind subsidiaritatea efectuate de către parlamentele naționale, (iii) un nou cadru democratic pentru guvernanța economică europeană și (iv) reforma cooperării interparlamentare în cadrul UE.

La 11 martie 2014, Comisia pentru Uniunea Europeană din Camera Lorzilor din Marea Britanie a adoptat un raport intitulat The Role of National Parliaments in the European Union (Rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană). Acest raport a fost rezultatul unei anchete extinse efectuate de Camera Lorzilor, cu informații din partea mai multor actori-cheie, inclusiv vicepreședintele Šefčovič. Sugestiile din raport se referă la (i) angajamentul timpuriu al parlamentelor naționale în ceea ce privește propunerile de politici, (ii) stabilirea de contacte directe cu comisari și funcționari ai Comisiei, (iii) introducerea unei „cărți verzi”, (iv) modificări ale mecanismului de control al subsidiarității, (v) cooperarea interparlamentară și (vi) guvernanța economică și financiară.

La 20 mai 2014, Tweede Kamer din Țările de Jos a adoptat un raport intitulat Ahead in Europe – on the role of the Tweede Kamer and national parliaments in the European Union (Înainte în Europa – rolul Tweede Kamer și al parlamentelor naționale în Uniunea Europeană) cu recomandări privind modul în care parlamentele europene și-ar putea îmbunătăți metodele de lucru și și-ar putea intensifica cooperarea cu alte parlamente, acordând atenție transparenței și eficacității ca factori principali ai legitimității. Raportul include recomandări pentru parlamentele naționale din Europa, precum și pentru funcționarea Tweede Kamer în ceea ce privește afacerile europene.

Cu toate că rapoartele din partea Folketing din Danemarca, Camera Lorzilor din Regatul Unit și Tweede Kamer din Țările de Jos sunt diferite din punctul de vedere al conținutului, acestea prezintă anumite similarități. În special, toate cele trei camere sugerează că parlamentele naționale ar trebui să aibă un rol mai proactiv și, în special, că ar trebui să aibă posibilitatea de a sugera Comisiei să prezinte propuneri noi. Toate cele trei rapoarte subliniază că implicarea tot mai mare a parlamentelor naționale în faza prelegislativă este necesară pentru a influența propunerile Comisiei. Cele trei rapoarte sugerează, de asemenea, îmbunătățiri ale mecanismului de control al subsidiarității în ceea ce privește coordonarea avizelor parlamentelor naționale. Camera Lorzilor din Regatul Unit și Tweede Kamer din Țările de Jos au propus modificări substanțiale în cadrul mecanismului de control al subsidiarității, menite să sporească efectul avizelor motivate din partea parlamentelor naționale. Cu toate că ambele camere recunosc că modificările formale aduse mecanismului ar necesita o modificare a tratatului, acestea au sugerat ca modificările să fie realizate sub forma unui acord informal sau a unui angajament din partea Comisiei față de parlamentele naționale.