RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 237/32

Avizul Comitetului Economic şi Social European privind

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European — Un sistem echilibrat de asigurare a respectării drepturilor de proprietate intelectuală care să abordeze provocările societale actuale

[COM(2017) 707 final]

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European — Orientări cu privire la anumite aspecte ale Directivei 2004/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind respectarea drepturilor de proprietate intelectuală

[COM(2017) 708 final]

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European — Stabilirea abordării UE a brevetelor esențiale pentru standarde

[COM(2017) 712 final]

(2018/C 237/05)

Raportor: doamna Franca SALIS-MADINIER

Sesizare Comisia Europeană, 18.1.2018 Temei juridic Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene Organul competent Secțiunea pentru piața unică, producție și consum Data adoptării în secțiune 9.3.2018 Data adoptării în sesiunea plenară 14.3.2018 Sesiunea plenară nr. 533 Rezultatul votului (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) 180/0/3

1. Concluzii și recomandări

1.1. Uniunea inovării constituie una dintre cele mai importante inițiative ale Strategiei Europa 2020. În acest scop, se impune încurajarea procesului de inovare europeană, prin favorizarea întreprinderilor stabilite în țările membre.

1.2. Comitetul Economic şi Social European (CESE) este de acord cu obiectivele Comisiei în ceea ce privește armonizarea sistemelor juridice și interpretarea directivei privind asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală (DRDPI) din 2004 ( 1 ) , care vizează aplicarea măsurilor, procedurilor și despăgubirilor necesare pentru a asigura respectarea drepturilor de proprietate intelectuală (DPI) în cadrul procedurilor civile și stabilirea modului în care daunele pot fi calculate pentru a compensa pierderile deținătorilor de drepturi de proprietate intelectuală din țările membre.

1.3. CESE subliniază importanța menținerii interesului general al societății, în ansamblul său, printr-o repartizare echitabilă a valorii create între diferiții actori ai proprietății intelectuale, pentru a asigura prosperitatea în Europa, respectarea dreptului deținătorilor de DPI, precum și securitatea și sănătatea consumatorilor.

1.4. CESE susține principiile FRAND (condiții echitabile, rezonabile și nediscriminatorii) legate de brevetele esențiale pentru standarde (BES). Comitetul consideră că astfel de principii pot fi de asemenea transpuse și aplicate, mutatis mutandis , dreptului de autor, drepturilor conexe, brevetelor, mărcilor, desenelor etc.

1.5. CESE recomandă ca principiile care stau la baza „standardelor” tehnice să fie completate de „standarde” sociale, pentru a garanta echilibrul între actorii privați și investitorii publici care acționează în interesul general.

1.6. Comitetul pledează în special în favoarea unui echilibru între recunoașterea adecvată a drepturilor intelectuale și dezvoltarea inovațiilor care pot aduce un adevărat beneficiu societății în ansamblul său. Fără a dori să limiteze dreptul fundamental de a pune în aplicare drepturile private prin intermediul sistemului juridic, Comitetul afirmă că, dacă anumite interese individuale sunt în conflict cu interesul general, trebuie să se facă apel la un arbitraj care să poată apăra interesul general.

1.7. CESE pledează în favoarea unei reglementări care să îi stimuleze pe tinerii cercetători să își utilizeze cunoștințele și competențele pentru a lansa noi proiecte de afaceri. Statele membre ale Uniunii Europene trebuie, în special, să adopte măsuri precum cele care duc la obținerea unor prețuri accesibile, care să le permită tinerilor antreprenori să își dezvolte proiectele inovatoare.

1.9. În lupta împotriva contrafacerii, este esențial să se sensibilizeze consumatorul pentru ca acesta să acţioneze într-un mod mai responsabil din punct de vedere social față de proprietatea „imaterială”, aşa cum face în cazul proprietății „materiale”, fără ca, în domeniul drepturilor de autor, să se aducă atingere dreptului lor la copie privată. CESE apreciază foarte mult campaniile în mass-media desfășurate de Oficiul Uniunii Europene pentru Proprietate Intelectuală (EUIPO) și de Observatorul European al Încălcărilor Drepturilor de Proprietate Intelectuală pentru a crește gradul de conștientizare cu privire la încălcările DPI și va sprijini în viitor propunerile care vizează consolidarea și reluarea acestor campanii.

1.10. Comitetul consideră că principiul open source trebuie pus în aplicare corect în domeniul cercetării publice. Noțiunea și principiul open source reprezintă o realitate practicată în centrele de cercetare universitare și trebuie să beneficieze de un cadru juridic adecvat.

1.11. Comitetul sprijină creșterea rolului Oficiului Uniunii Europene pentru Proprietate Intelectuală.

1.12. Pentru o mai bună gestionare a conflictelor, CESE recomandă crearea unei rețele europene de mediere, care să acţioneze în conformitate cu hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene.

1.13. Pentru o mai bună respectare a drepturilor de proprietate intelectuală, Comitetul împărtășește toate recomandările Comisiei care vizează îmbunătățirea sistemului reprezentat de Forumul juridic.

2. Propunerea Comisiei

2.1. întreprinderilor, creatorilor și inventatorilor să obțină profit din investițiile lor în cunoaștere și inovare. Studiile estimează că sectoarele care folosesc în mod intensiv DPI reprezintă circa 42 % din PIB-ul Uniunii Europene (în valoare de aproximativ 5,7 mii de miliarde de euro anual), generează 38 % din locurile de muncă și contribuie la 90 % din exporturile UE Sistemele de proprietate intelectuală sunt un instrument fundamental de inovare și de creștere economică și le permitșisă obținăStudiile estimează că sectoarele care folosesc în mod intensiv DPI reprezintă circa 42 % din PIB-ul Uniunii Europene (în valoare de aproximativ 5,7 mii de miliarde de euro anual), generează 38 % din locurile de muncă și contribuie la 90 % din exporturile UE ( 6 )

2.2. Revoluția digitală a creat numeroase oportunități noi, dar în același timp a expus DPI ale UE unor noi riscuri, mai mari, facilitând circulația online de conținut și de bunuri contrafăcute, creând confuzie în rândul consumatorilor între ceea ce este contrafăcut și ceea ce este autentic și legal și îngreunând identificarea infractorilor. Acest lucru a avut ca rezultat o creștere generalizată a încălcărilor DPI.

2.3. Mărfurile contrafăcute sau piratate reprezintă în prezent 2,5 % din comerțul mondial, iar industria UE este grav afectată lideri mondiali . reprezintă în prezent 2,5 % din comerțul mondial, iar industria UE este grav afectată ( 7 ) în special în sectoarele în care întreprinderile din UE sunt

2.4. Acest pachet de măsuri al Comisiei urmărește să îmbunătățească în continuare aplicarea și controlul respectării DPI în statele membre ale UE, la frontierele noastre și la nivel internațional. Pachetul include: — o comunicare privind „Un sistem echilibrat de asigurare a respectării proprietății intelectuale care să abordeze provocările societale actuale” [COM(2017) 707 final]; — o comunicare care oferă orientări cu privire la modul de aplicare a Directivei privind respectarea drepturilor de proprietate intelectuală („DRDPI”) [COM(2017) 708 final]; — un document de lucru ce cuprinde o evaluare a DRDPI [SWD(2017) 431 final și SWD(2017) 432 final]; — o comunicare privind brevetele esențiale pentru standarde [COM(2017) 712 final]; — un document de lucru al serviciilor Comisiei privind evaluarea Memorandumului de înțelegere privind vânzarea mărfurilor contrafăcute pe internet [SWD(2017) 430 final].

2.5. Pachetul cuprinde măsuri formate organizate în patru secțiuni principale: 1. măsurile menite să faciliteze modul în care părțile interesate din domeniul PI beneficiază în UE de un sistem judiciar de asigurare a respectării legislației omogen, echitabil și eficace; 2. acțiuni destinate să sprijine inițiative lansate de industrie pentru a combate încălcarea DPI; 3. inițiative de consolidare a capacității autorităților vamale și a altor autorități în ceea ce privește respectarea DPI; 4. măsuri pentru a consolida eforturile de combatere a încălcărilor DPI la scară mondială, prin promovarea celor mai bune practici și prin intensificarea cooperării cu țările terțe.

3. Observații generale

3.1. Textele propuse de Comisie sunt relevante și privesc numeroase aspecte legate de dreptul de proprietate intelectuală. Scopul propunerilor CESE este de a defini acțiuni și recomandări care să consolideze respectarea drepturilor de proprietate intelectuală, în lumina mandatului instituțional al Comitetului, care se axează în principal pe aspectele sociale și economice.

3.2. Cele trei documente ale Comisiei trebuie luate în considerare în ansamblul lor, ele acoperind toate aspectele dreptului de proprietate intelectuală. Dacă se pune accentul pe memorandumul de înțelegere și pe o interpretare mai degrabă strictă a brevetelor esențiale pentru standarde (BES) și a principiilor FRAND, există riscul ca consultările să se limiteze la inovațiile din lumea digitală. Observațiile și recomandările noastre urmăresc totuși să atragă atenția asupra tuturor domeniilor dreptului proprietății intelectuale.

3.3. CESE împărtășește preocupările Comisiei cu privire la efectele digitizării asupra riscurilor pentru DPI, dar propune ca problematica dreptului de proprietate intelectuală, a creativității și a inovării să fie abordată sub toate aspectele juridice și sociale, pentru ca aceste drepturi să fie mai bine protejate.

3.4. Prin aceste propuneri privind DPI, Comisia dorește să consolideze creșterea economică și să crească rata de ocupare a forței de muncă în Europa. Comitetul împărtășește aceste obiective, considerând în același timp că la baza oricărei inovații și creații stă creativitatea personală și cea a echipei din care face parte creatorul sau inventatorul. Creativitatea este o competență umană intrinsecă și o condiție prealabilă a inovării.

3.5. CESE recomandă în acest sens un cadru european mai clar privind transferul drepturilor între diferitele părți interesate. În conformitate cu reglementările naționale și europene existente, nu intră în domeniul de aplicare al consultării privind respectarea DPI să definească în mod concret „titularii de drepturi”, de exemplu, creatorii, întreprinderile, intermediarii sau editurile, deoarece aceștia sunt definiți în dreptul material european și național privind DPI, nu în DRDPI.

3.5.1. Dreptul de proprietate intelectuală acoperă o gamă diversă de aspecte (drepturile de autor și drepturile conexe, brevetele, mărcile, desenul industrial, indicațiile geografice etc.). În măsura în care se dorește, în final, realizarea unei piețe unice europene, se impun eforturi în direcția unei înțelegeri comune și a focalizării pe definirea conceptului de „titular de drepturi”, prin crearea condițiilor care să permită tuturor părților interesate să discute, să își apere interesele și să își soluționeze litigiile. Comitetul recomandă o mai bună armonizare reciprocă a nivelelor național și european pentru evitarea conflictelor sau ambiguităților.

3.6. CESE consideră că, chiar dacă nu va putea oferi un cadru uniform pentru întreaga Europă, directiva poate stimula și mai mult statele membre să creeze o bază de principii pentru armonizare, de exemplu prin elaborarea de „coduri” specifice și adaptate pentru fiecare drept de proprietate intelectuală. CESE susține cu tărie ca în cazul DPI să se aplice principii etice precum echitatea, proporționalitatea și nediscriminarea.

3.7. CESE sprijină inițiativele Comisiei Europene cu privire la accesibilitatea datelor. Este evident că o abordare europeană a dreptului de proprietate intelectuală reprezintă o economie de scară considerabilă și oferă astfel noi oportunități pentru economie în ceea ce privește creșterea economică și crearea de locuri de muncă.

3.8. Procesul economic are loc între persoana care creează și consumatorul care achiziționează produse. Între cele două părți, există o întreagă gamă de activități economice în cadrul cărora diferite interese trebuie să-și găsească locul potrivit. Consumatorul se află la capătul acestui proces. El este adesea victima contrafacerii și a pirateriei, plătind prețuri exorbitante pentru produse contrafăcute.

3.8.1. Numeroase inovații au loc în dezvoltarea proceselor digitale. În domeniul digital, inovațiile se produc cu viteză extrem de mare. Acest lucru ridică probleme în materie de securitate și confidențialitate, iar protecția „proprietății intelectuale” devine mult mai greu (dar nu imposibil) de asigurat. Toate părțile, în special cele prezente pe internet, ar trebui corect identificate, astfel încât să poată fi demascate conturile false, care sunt implicate în practici de comerț neloial.

3.8.2. CESE sprijină propunerile Comisiei pentru atribuirea licenței și pentru asigurarea respectării drepturilor. Regretă, cu toate acestea, că, în propunerile privind soluționarea conflictelor de interese, Comisia abordează numai litigiile (Curtea Unică în materie de Brevete) și nu prevede instrumente practice, cum ar fi un centru de mediere prin intermediul căruia părțile interesate ar putea să își gestioneze singure litigiile legate de reglementările juridice generale și să iniţieze un dialog înainte de a ajunge în instanță.

3.8.3. Comitetul a efectuat o analiză și consideră că o platformă specifică poate oferi o valoare adăugată importantă. Un instrument adecvat, cum ar fi un „o platformă privind DPI”, de preferință cu un statut constituțional recunoscut, poate organiza și coordona dialogul extrajudiciar între părțile interesate reprezentative, pentru a permite medierea, arbitrajul și concilierea. Această platformă va răspunde necesităților existente, reunind părțile pentru ca acestea să îşi dezbată preocupările și diferitele puncte de vedere și să propună adoptarea unor coduri de conduită adecvate.

3.8.4. Platforma ar putea să colecteze cele mai bune practici existente în Europa și să le prezinte ca bază pentru altele. CESE însuși reprezintă societatea civilă în ansamblu, în cadrul căreia dialogul se desfășoară la nivel european și în statele membre, rămânând însă la un nivel destul de genera; în aceste condiţii, ar trebui să existe posibilitatea unui contact mai strâns cu anumite grupuri profesionale, precum scriitorii, jurnaliștii și editorii, a unor legături între cercetători și institutele de cercetare, astfel încât drepturile intelectuale să fie atribuite adecvat și să se evite litigiile.

4. Observații specifice

4.1. Inovarea în Europa

4.1.1. Inovarea este o componentă-cheie a strategiei Europa 2020. Inovarea din partea întreprinderilor care își au sediul în Europa trebuie încurajată și menținută. În întreprinderile nou-înființate și în IMM-uri sunt dezvoltate numeroase proiecte inovatoare. Acestea au adesea o bază financiară precară și cad ușor pradă achizițiilor de către marile întreprinderi, care, pe termen lung, le delocalizează către alte continente. În consecință, valoarea lor economică adăugată și ocuparea forței de muncă nu sunt în beneficiul Europei.

4.1.2. IMM-urile se răspândesc în Europa în detrimentul marilor întreprinderi tradiționale. Uneori, întreprinderile tradiționale dispar pe măsură ce încep să se dezvolte noi proiecte de afaceri. În aceste întreprinderi, procesele de tranziție reprezintă cheia inovării. În cadrul acestui proces, o atenție deosebită trebuie să se acorde lucrătorilor, pentru a le permite să țină pasul, prin intermediul unor sisteme de formare profesională anticipative și adaptate.

4.2. Principiile etice

4.2.1. mutatis mutandis , în alte domenii ale dreptului de proprietate intelectuală. Totuşi, strict vorbind, principiile FRAND implică o limitare juridică a dreptului brevetelor. Principiile nu pot fi pur și simplu adoptate în alte sectoare, ci trebuie analizate și discutate de la caz la caz Prin analogie cu principiile FRAND propuse de Comisie în contextul brevetelor esențiale pentru standarde, Comitetul sprijină aplicarea principiilor și standardelor de echitate,, în alte domenii ale dreptului de proprietate intelectuală. Totuşi, strict vorbind, principiile FRAND implică o limitare juridică a dreptului brevetelor. Principiile nu pot fi pur și simplu adoptate în alte sectoare, ci trebuie analizate și discutate de la caz la caz ( 8 )

4.2.2. La fel, principiul open source trebuie pus în aplicare fără a afecta cercetarea publică. Instituțiile publice finanțează adesea cercetarea științifică. Articolele acestora trebuie evaluate, înainte de a fi publicate în revistele de specialitate, de către colegi ( peer review ), deoarece lucrările cercetătorilor trebuie analizate critic. Aceste reviste sunt disponibile în centrele universitare de cercetare prin rețelele digitale globalizate, de tipul web of science , pentru care universitățile trebuie să plătească taxe semnificative de acces. Aceste conținuturi ar trebui să fie accesibile la prețuri rezonabile; universitățile nu ar trebui să plătească din nou pentru a pune la dispoziția propriilor studenți textele unor studii efectuate anterior. Această dublă utilizare a fondurilor publice nu pare eficientă și intră în conflict cu principiile echităţii și utilizării rezonabile.

4.3. Protecția socială

4.3.1. 85 % dintre invenții sunt realizate de către salariați. Este o problemă importantă pentru Comisie, care pune în aplicare un sistem echilibrat de asigurare a respectării drepturilor de proprietate intelectuală care să abordeze provocările societale actuale ( 9 ) . Comitetul subliniază că protecția socială a lucrătorului creativ contribuie de asemenea la acest echilibru. Aceasta ar putea să îmbunătățească semnificativ statutul artiștilor și al cercetătorilor.

5. Instrumente pentru o mai bună protejare și un control mai bun al intereselor părților interesate

5.1. Organizarea părților interesate (10)

5.1.1. În cadrul unei abordări intersectoriale, bunele practici pot fi transferate în alte sectoare: organizațiile reprezentative ale jurnaliștilor, de exemplu, pot negocia cu organizația profesională a editorilor transferul drepturilor lor de autor în schimbul unei plăţi echitabile, precum și utilizarea ulterioară a textelor lor în alte aplicații (digitale). Jurnaliștii vor putea încheia, de asemenea, acorduri privind principiile libertății presei, protecția denunțătorilor, codurile legate de confidențialitatea datelor, dreptul de autor al cititorilor.

5.1.2. Pentru a dezvolta un cadru extrajudiciar credibil, toate părțile interesate ar trebui să organizeze o consultare pentru a conveni modalitățile de transfer a DPI și pentru a pune în aplicare coduri de conduită sau acorduri sectoriale adecvate și viabile, adaptate situațiilor specifice și care corespund particularităților sectorului și domeniului de drept în cauză.

5.1.3. O platformă privind DPI de consultare și de dialog între părțile interesate ar putea hotărî cu privire la domeniul de aplicare a acordurilor negociate. Consultarea europeană are o tradiție îndelungată de corelare a intereselor naționale cu cele europene în mod echilibrat. Acest forum de consultare ar putea juca în același timp un rol de mediere, reunind actorii reprezentativi ai autorilor, cercetătorilor, artiștilor, ONG-urilor, partenerilor sociali (sindicate și angajatori), ai universităților, ai organizațiilor profesionale, ai intermediarilor și ai instituțiilor publice, care ar urma să participe la lucrările Forumului juridic în cooperare cu Comisia și cu organizaţiile europene reprezentate de EUIPO și de Observator.

5.2. Organizarea și sensibilizarea consumatorilor

5.2.1. Combaterea contrafacerii implică, de asemenea, sensibilizarea consumatorilor prin intermediul unor campanii în mijloacele de comunicare în masă, pentru o mai bună respectare a drepturilor de proprietate intelectuală, fără ca, în domeniul drepturilor de autor, să se aducă atingere dreptului lor la copie privată. În plus, aceste campanii ar trebui să sensibilizeze consumatorii cu privire la pericolele pe care unele produse contrafăcute le prezintă pentru sănătatea și securitatea lor.

5.3. Sisteme judiciare mai eficace de asigurare a respectării legislației

5.3.1. Pentru a avea sisteme judiciare mai eficace de asigurare a respectării legislației, Comitetul sprijină propunerile Comisiei ( 11 ) , invitând statele membre „să publice în mod sistematic hotărârile judecătorești” și să atribuie un rol important EUIPO și Observatorului. Rămâne la latitudinea Comisiei să decidă care este cel mai potrivit organism pentru organizarea unor dezbateri între părțile interesate în cadrul unei „platforme privind DPI”, în măsura în care aceasta ar asigura o politică europeană privind DPI mai coerentă și mai adecvată la piața unică. CESE consideră şi că ar trebui avută în vedere dezvoltarea unor noi instrumente de soluționare alternativă a litigiilor (SAL), în vederea garantării principiului echității.

5.3.2. Fără a aduce atingere protecției prin măsuri de drept penal a drepturilor de proprietate intelectuală, pe care Comisia nu a preluat-o la nivelul UE, CESE aprobă lucrările Comisiei menite să asigure o mai bună respectare a DPI în lume. În acest context, munca de coordonare dintre Organizația Mondială a Proprietății Intelectuale (OMPI) și EUIPO trebuie consolidată.

6. Evaluarea comunicării Comisiei

6.1. CESE constată că recomandările Comisiei privesc în principal domeniul juridic.

6.2. Fără a aduce atingere cursului justiției, ar fi de dorit să se creeze un cadru de mediere juridică mai solid între părțile interesate, pentru a se elabora propuneri de conciliere. Această procedură de conciliere poate permite soluționarea conflictelor între diferitele părți și evitarea unor proceduri juridice complicate, costisitoare și îndelungate. Acest principiu există deja în sistemul unitar de brevete, care dispune de un centru de arbitraj și mediere. CESE sprijină eforturile Comisiei de a examina în continuare această chestiune în cooperare cu EUIPO și salută și susţine aplicarea ideii în alte domenii ale drepturilor de proprietate intelectuală.

6.3. Comitetul sprijină solicitarea adresată de Comisie industriei, de a lua măsurile de diligență adecvate pentru a combate încălcările DPI. Cu toate acestea, ar fi de dorit în primul rând să se ofere mai întâi instrumente specifice pentru ca toate părțile interesate să se organizeze și să se reunească pentru a lansa sau pentru a continua un dialog (acolo unde el există deja, de exemplu, sub forma unui memorandum de înțelegere) și pentru a atribui proprietarului legitim DPI cuvenite. Acordurile voluntare care implică titulari de drepturi, platforme de internet, agenții de publicitate, expeditori și furnizori de servicii financiare trebuie promovate și dezvoltate în continuare.

Bruxelles, 14 martie 2018. Președintele Comitetului Economic și Social European Georges DASSIS

(1) JO L 195, 2.6.2004, p. 16.

(2) COM(2017) 707 final, pagina 3, punctul 1: „măsurile menite să faciliteze modul în care părțile interesate din domeniul PI beneficiază în UE de un sistem judiciar de asigurare a respectării legislației omogen, echitabil și eficace”.

(3) COM(2017) 708 final, introducere, al patrulea paragraf a doua teză: „Această situație se datorează faptului că, deoarece directiva prevede o armonizare minimă” (și anume, articolul 2 permite în mod explicit ca legislația națională să prevadă mijloace care sunt mai favorabile titularilor drepturilor).

(4) COM(2017) 712 final, pagina 1, primul paragraf a doua teză.

(5) COM(2017) 707 final, pagina 4, primul paragraf: „[…] asigurând în același timp faptul că titularii brevetelor sunt recompensați pentru investițiile lor în activitățile de standardizare și de C & D și sunt astfel stimulați să își ofere cele mai bune tehnologii pentru a fi incluse în standarde”.

(6) Oficiul Uniunii Europene pentru Proprietate Intelectuală (EUIPO), Intellectual property rights intensive industries and economic performance in the EU, 2016.

(7) Conform unui studiu recent, 5 % din toate importurile în UE sunt mărfuri contrafăcute și piratate, comerțul ilegal corespunzând unei valori estimate de 85 de miliarde EUR.

(8) A se vedea punctul 1.6.

(9) COM(2017) 707 final.

(10) A se vedea punctul 3.8.1.

(11) COM(2017) 707 final, pagina 8.