COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU ȘI COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN Către un nou consens privind asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală: un plan de acțiune al UE /* COM/2014/0392 final */





COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU ȘI COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN Către un nou consens privind asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală: un plan de acțiune al UE 1. Introducere Cu ocazia Consiliului European din martie 2014 s-a reafirmat importanța proprietății intelectuale (PI) ca factor-cheie pentru creștere și inovare și s-a evidențiat necesitatea de a combate contrafacerea pentru a se consolida competitivitatea industriei UE la nivel mondial[1]. Drepturile de proprietate intelectuală (DPI) reprezintă unul dintre principalele mijloace prin care întreprinderile, creatorii și inventatorii obțin profit din investițiile lor în domeniul cunoașterii. Un studiu recent estimează că sectoarele în care se utilizează în mod intensiv DPI reprezintă aproximativ 39 % din PIB-ul UE (4,7 bilioane EUR anual) și, luând în considerare locurile de muncă indirecte, până la 35 % din locurile de muncă[2]. În practică, prin acordarea de drepturi exclusive temporare, PI este direct legată de producția și distribuția de bunuri și servicii noi și autentice, de care beneficiază toți cetățenii. Pentru a realiza aceste obiective, este indispensabilă o „infrastructură” în materie de PI, optimală și eficientă din punct de vedere economic, care să îmbine recunoașterea legală, înregistrarea, utilizarea și asigurarea echilibrată a respectării tuturor formelor de PI[3]. UE are nevoie de inovare și de creativitate pentru a rămâne competitivă în raport cu țările cu costuri mai scăzute ale forței de muncă, ale materiilor prime și ale energiei, și trebuie să creeze condiții care să încurajeze inovarea, astfel încât întreprinderile europene să ne poată ajuta să ieșim din criză pe calea comerțului. Acesta este motivul pentru care sectoarele bazate pe cunoaștere joacă un rol central în strategiile „Europa globală” și „Europa 2020”. Prezenta comunicare este dedicată asigurării respectării drepturilor de proprietate intelectuală și se bazează pe consensul că politica de asigurare a respectării PI ar trebui să se concentreze asupra combaterii activităților care aduc atingere proprietății intelectuale la scară comercială, acestea fiind cele mai dăunătoare. Comunicarea urmărește să propună noi instrumente de politică de asigurare a respectării PI, cum ar fi așa-numita abordare a „urmăririi banilor” care vizează să îi priveze pe cei care încalcă DPI la scară comercială de fluxurile de venituri care îi atrag în astfel de activități. Produsele comercializate, înțelese ca bunuri și servicii, care nu respectă proprietatea intelectuală creată de alții ne privesc pe noi toți, în calitate de cetățeni, consumatori, întreprinderi și contribuabili. Activitățile prin care se încalcă PI la scară comercială descurajează investițiile în inovare și în creativitate, subminând astfel crearea de locuri de muncă. Este dificil de estimat dimensiunea problemei reprezentate de încălcarea PI la scară comercială, dar impactul său economic a fost dezbătut pe larg[4]. Un raport recent privind frauda la nivel mondial, care a evaluat peste 800 de cadre de conducere a arătat că, în 2013, 11 % din societățile lor au fost victime ale încălcărilor PI[5]. La nivelul UE, statisticile privind reținerile în vamă în urma unor suspiciuni de încălcare a DPI la granițele externe au înregistrat peste 90 000 de cazuri în 2012[6]. Aproximativ 70 % din aceste cazuri au fost legate de traficul poștal și de curierat, o dovadă a creșterii comerțului electronic. În total au fost reținute aproape 40 de milioane de articole, cu o valoare estimată – în valoarea echivalentă a produselor autentice – de puțin sub 1 miliard EUR. Un stat membru a estimat că 81 % din produsele care încalcă PI sunt asociate cu criminalitatea organizată[7]. În cadrul acestei estimări s-a calculat că, în timp ce veniturile ilicite generate de criminalitatea organizată din aceste activități au fost de peste 100 de milioane EUR, costurile pentru economia statului membru respectiv în ansamblu – în ceea ce privește pierderile de venituri directe ale întreprinderilor legitime, pierderile de venituri la trezoreria statului, pierderea de locuri de muncă, precum și costurile ridicate de asigurare a respectării legislației – au fost de aproape cinci ori mai mari decât această sumă (470 de milioane EUR). Încălcările PI la scară comercială sunt insidioase și reprezintă „o țintă în mișcare”. Indiferent de câte eforturi se depun pentru descurajarea unor astfel de încălcări, inclusiv prin mărirea numărului de oferte legale online de bunuri și servicii competitive, profitul economic obținut din distribuția și vânzarea de produse care încalcă PI este atât de interesant încât va rămâne întotdeauna un stimulent pentru astfel de activități. Având în vedere viteza cu care aceste activități pot fi derulate și valorificate, este esențială existența unor sisteme de detecție exactă și a unor măsuri de prevenire care să fie puse în aplicare fără întârzieri. În același timp, astfel de măsuri trebuie să fie proporționale și să reducă la minimum orice risc de a fi utilizate în mod abuziv pentru practici anticoncurențiale care ar putea submina apariția unor noi produse și modele de afaceri inovatoare și limita în mod nejustificat libertățile fundamentale. Nivelul de detecție necesar impune schimbul de informații între părțile interesate și, mai presus de toate, între autoritățile naționale de asigurare a respectării legislației. Prin urmare, în încercarea de a descuraja încălcările săvârșite la scară comercială, Comisia trebuie să aplice un sistem global, echilibrat și flexibil care să poată reacționa rapid la provocările în schimbare cu care se confruntă economia bazată pe cunoaștere a UE în secolul XXI. În conformitate cu Strategia Europa 2020 și fără a aduce atingere dispozițiilor legislative în curs de examinare, prezenta comunicare stabilește un plan de acțiune în zece puncte[8]. O serie de acțiuni vor fi puse în aplicare de Comisie, în parteneriat, după caz, cu Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (OAPI), care, din iunie 2012, găzduiește Observatorul European al Încălcărilor Drepturilor de Proprietate Intelectuală[9] (denumit în continuare „Observatorul”). Aceste acțiuni, împreună cu activitățile și studiile complementare asociate și enumerate, constituie un prim pas decisiv în dezvoltarea unei politici eficace de asigurare a respectării PI care vizează încălcările săvârșite la scară comercială în UE și la nivel național. Obiectivul ar fi să se ajungă, într-o manieră care să implice pe deplin toate părțile interesate relevante, la un nou consens cu privire la modul în care sunt exercitate drepturile de proprietate intelectuală. Comisia va monitoriza realizarea acestui plan de acțiune și invită Parlamentul European, Consiliul, statele membre, Comitetul Economic și Social European, Observatorul și părțile interesate să contribuie în mod activ la eforturile viitoare în acest sens. Comunicarea este completată de o strategie pentru protecția și asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală în țările terțe, precum și de dezvoltarea unei cooperări mai strânse între autoritățile vamale din UE și din țări terțe, în ceea ce privește comerțul cu bunuri care încalcă PI, astfel cum se prevede în Planul de acțiune vamală al UE. Toate aceste acțiuni urmăresc să asigure faptul că acquis-ul în vigoare al UE privind PI, inclusiv asigurarea respectării PI prin măsuri de drept civil, este aplicat și promovat în mod eficace. Obiectivul comun al acestor acțiuni este (i) să utilizeze toate mijloacele pentru a descuraja și împiedica efectiv intrarea și răspândirea produselor care încalcă drepturile de proprietate intelectuală pe piețe (atât pe piețele UE, cât și pe cele de care acestea sunt din ce în ce mai mult legate), astfel încât (ii) să stimuleze investițiile, creșterea economică și ocuparea forței de muncă în sectoarele care se bazează pe PI și care sunt, din această cauză, esențiale pentru economiile noastre respective. Doar asigurând în mod mai strict respectarea PI nu se va rezolva această problemă, care trebuie abordată prin dezbateri și acțiuni de sensibilizare cu privire la consecințele la scară mai largă a încălcării DPI, destinate consumatorilor și producătorilor. 2. Un rol pentru toți actorii din lanțul valoric al PI 2.1. Contrafăcut sau nu? Sensibilizarea consumatorilor, angajaților și clienților Consumatorii, angajații și întreprinderile nu sunt întotdeauna conștienți de amploarea și de prejudiciile economice cauzate de activitățile prin care se încalcă PI la scară comercială. Acest prejudiciu include efectele negative semnificative ale acestor activități asupra veniturilor fiscale, costurile aferente suportate de contribuabili, competitivitatea întreprinderilor legitime și legăturile cu criminalitatea la scară largă. De asemenea, consumatorii nu sunt întodeauna conștienți de daunele pe care le-ar putea suferi personal prin cumpărarea unor produse care încalcă DPI, în special în ceea ce privește posibilele riscuri pentru sănătatea și siguranța lor. La 25 noiembrie 2013, Observatorul a publicat rezultatele unui studiu privind percepția asupra PI, care a rezumat gradul de sensibilizare al cetățenilor în acest domeniu[10]. Studiul s-a bazat pe o analiză a literaturii de specialitate, o anchetă calitativă la care au participat 250 de cetățeni europeni cu vârste cuprinse între 15 și 65 de ani și o etapă cantitativă în care peste 26 000 de europeni și-au exprimat opiniile în interviuri telefonice. Deși constituie doar o primă etapă, studiul a indicat totuși o lipsă de conștientizare, în special printre respondenții mai tineri, în legătură cu proporția impactului pe care încălcările PI îl au asupra menținerii și a creării locurilor de muncă bazate pe PI. Studiul a indicat, de asemenea, că tinerii europeni consideră că infrastructura în materie de PI aduce beneficii în mare măsură întreprinderilor mari. Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că este necesară o consultare mai pronunțată și mai coordonată privind acțiunile de sensibilizare și instrumentele de informare globale și ușor de accesat în întreaga UE[11]. Acțiunile viitoare ar trebui să implice o abordare plurivalentă și o analiză a motivelor pentru care generația digitală este din ce în ce mai mult în căutare de produse care încalcă PI. Printre aceste acțiuni ar trebui să se numere depunerea unor eforturi continue de îndepărtare a obstacolelor rămase în calea dezvoltării și a răspândirii, pe piața unică, a unor produse care respectă PI, într-un mod care să corespundă nevoilor consumatorilor. Acțiunile ar trebui, de asemenea, să țină seama de faptul că anumite aspecte nu sunt conștientizate de consumatori și să se bazeze pe eficacitatea campaniilor de informare derulate deja în statele membre. Raportul Observatorului privind percepția PI oferă indicii utile în această privință. Observatorul a creat pe internet o colecție de bune practici din campaniile de informare derulate în statele membre. Încălcările PI ar putea fi reduse semnificativ printr-o mai bună informare a tuturor actorilor de pe piața unică (cetățeni, consumatori, angajați, întreprinderi și autorități publice) privind disponibilitatea, pe piața unică, a unor produse atractive, accesibile și convenabile care respectă PI. În 2014, bazându-se pe cunoștințe din ce în ce mai ample rezultate din studiile pe care le-a realizat, Observatorul va sprijini statele membre în crearea și lansarea unor campanii de comunicare pentru sensibilizarea cetățenilor Uniunii cu privire la impactul încălcărilor PI, în special asupra economiei și a locurilor de muncă. Obiectivul acestor campanii ar trebui să fie acela de a facilita accesul la produsele care respectă PI pe tot cuprinsul pieței unice și de a pune în evidență avantajele pe care le au consumatorii atunci când aleg produse care respectă PI, în ceea ce privește asigurarea respectării standardelor de sănătate și de siguranță și a legislației în domeniul protecției consumatorilor. Acțiunea 1: Comisia intenționează să promoveze eforturile Observatorului și ale autorităților naționale de a lansa și a monitoriza o nouă generație de campanii de comunicare specifice, cum ar fi campaniile pentru sensibilizarea cetățenilor, în special a tinerilor, cu privire la prejudiciile economice cauzate de încălcări ale PI la scară comercială și cu privire la riscurile pe care produsele care încalcă DPI le pot reprezenta pentru sănătate și siguranță, precum și campaniile pentru punerea în evidență a avantajelor avute de consumatori atunci când aleg produse care respectă PI și pentru facilitarea accesului la astfel de produse. 2.2. Responsabilitatea titularilor de drepturi de a asigura integritatea lanțurilor de aprovizionare Răspândirea tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC) a facilitat dezvoltarea unor lanțuri de aprovizionare din ce în ce mai mari, deseori mondiale. De asemenea, aceasta a permis reducerea costurilor de stocare, deoarece operatorii au trecut la livrarea „exact la timp”. În plus, TIC au determinat o creștere a volumului de livrări directe către consumatorul final. Deși aceste evoluții sunt pozitive, ele au fost aplicate și de către operatori comerciali care încalcă PI. Acest fenomen se manifestă prin importanța crescândă a transporturilor mici de bunuri care încalcă PI, prin intrarea rapidă a celor care încalcă PI pe o multitudine de piețe de produse și prin ieșirea la fel de rapidă a acestora de pe aceste piețe, precum și prin infiltrarea în cele mai slabe părți ale lanțurilor de aprovizionare, care, la rândul lor, se întind în multe țări. În acest sens, având în vedere faptul că, din ce în ce mai mult, consumatorii finali sunt conștienți de latura etică a activității societăților, verificarea lanțului de aprovizionare prin care se reduce riscul de încălcare a PI oferă, de asemenea, o valoare comercială și un plus de reputație societăților care utilizează în mod intensiv DPI și care fac schimburi comerciale în cadrul pieței unice sau către piața unică[12]. Într-o primă etapă, Comisia va avea în vedere posibilitatea instituirii unui sistem european pe această temă, care să fie aplicat în mod voluntar, și va încuraja adoptarea unor astfel de bune practici în materie de diligență între sectoarele care utilizează în mod intensiv DPI, prin promovarea și informarea cu privire la costurile și beneficiile aplicării sistematice a unor programe de audit calitative care sunt deja supuse standardelor stabilite de către organisme internaționale recunoscute. Mai precis, până la sfârșitul anului 2014, Comisia va organiza un atelier cu părțile interesate pe tema aplicării obligației de diligență în lanțurile de aprovizionare ca mijloc de prevenire a încălcărilor DPI la scară comercială. Acest atelier se va adresa furnizorilor, titularilor de drepturi, intermediarilor (cum ar fi platformele online, motoarele de căutare, expeditorii etc.), statelor membre, mediului academic și ONG-urilor. De asemenea, TIC joacă un rol esențial în siguranța distribuției cu amănuntul și a sistemelor logistice și, prin urmare, ajută la detectarea și excluderea produselor care încalcă PI. Pentru a se asigura faptul că lanțurile de distribuție de produse sunt sigure și neinfiltrate de produse care încalcă PI, se folosesc tehnologii de gestionare a stocurilor, cum ar fi combinarea identificatorilor unici de produs (codurile de bare 2D) și identificarea prin radiofrecvență (RFID). Prin intermediul activității Centrului Comun de Cercetare în acest domeniu, Comisia va publica un raport privind modul în care noile soluții tehnologice care permit consumatorilor să se afirme vor contribui la combaterea contrafacerii și a pirateriei. Pentru a contribui la descoperirea originii bunurilor transportate și la sprijinirea procesului de evaluare a riscurilor, cercetarea în domeniul securității – finanțată prin programul-cadru al UE pentru CD – abordează lanțurile de aprovizionare ale bunurilor transportate în containere. Centrul Comun de Cercetare a creat, de asemenea, un instrument informatic (ConTraffic) cu ajutorul căruia autoritățile vamale analizează rutele și mișcările containerelor de marfă importate în UE[13]. În cadrul atelierului propus se va evalua aplicabilitatea tehnologiilor de urmărire la diferitele modele de afaceri de distribuție și vânzare cu amănuntul pe care se bazează sectoarele care folosesc pe scară largă DPI, iar întreprinderile vor fi informate cu privire la cele mai bune practici. Acțiunea 2: Comisia va lansa o serie de acțiuni de consultare cu toate părțile interesate relevante, inclusiv cu societatea civilă, privind aplicarea principiului diligenței pe tot parcursul lanțurilor de aprovizionare, ca mijloc de prevenire a încălcărilor PI la scară comercială. Pe baza informațiilor culese, Comisia intenționează, în acest scop, să elaboreze un sistem de diligență la nivelul UE. Într-o primă etapă, Comisia va încuraja adoptarea voluntară a sistemului, pe care îl va monitoriza îndeaproape pentru a determina dacă sunt necesare inițiative suplimentare. 2.3. „Urmărirea banilor”: dialogurile dintre părțile interesate din sectoarele vizate împiedică infiltrarea online a produselor care încalcă DPI Acordurile dintre titularii de drepturi și partenerii lor de afaceri pe care se bazează pentru a-și procura, a-și promova, a-și distribui și a-și vinde produsele sunt importante pentru atingerea dublului scop: detectarea rapidă și întreruperea activităților care încalcă PI la scară comercială. Orice astfel de acord ar trebui să includă mecanisme bine integrate de protecție a drepturilor fundamentale și un mediu competitiv, în special pentru a preveni potențialele abuzuri. Atunci când se aplică, aceste acorduri sunt un mecanism de reacție rapidă la problema încălcării PI. Dialoguri ale părților interesate care să conducă la încheierea unor astfel de acorduri implică reuniuni ale unui grup reprezentativ de părți interesate relevante, în cadrul cărora participanții se concentrează pe probleme concrete și pe găsirea de soluții practice care sunt realiste, echilibrate, proporționale și echitabile pentru toți cei implicați. Acestea au fost inițiate de Comisie și urmăresc să faciliteze dezvoltarea unor memorandumuri de înțelegere (MoU) în care să se prevadă principiile pe care semnatarii le pot aplica în acordurile contractuale bilaterale. Obiectivul este de a-i priva pe cei care încalcă PI de sursele de venit. Primul dialog, privind limitarea vânzării de articole contrafăcute prin intermediul platformelor online, a avut drept rezultat un memorandum de înțelegere în 2011[14]. Într-un raport de evaluare din aprilie 2013[15] s-a concluzionat că acesta ar putea fi extins pentru a include noi părți. Luând în considerare toate evoluțiile relevante, Comisia va stabili noi dialoguri cu părțile interesate în 2014 și în 2015, incluzând furnizorii de servicii de publicitate, furnizorii de servicii de plată și expeditorii, cu obiectivul de a obține, în cursul anului 2015, alte memorandumuri de înțelegere care vor contribui la prevenirea intrării produselor care încalcă PI în mediul online. În paralel, Observatorul va efectua o analiză comparativă a practicilor de colaborare existente între titularii de drepturi și partenerii de afaceri cu sediul în statele membre și în țări terțe. Acțiunea 3: Comisia va facilita elaborarea de noi memorandumuri de înțelegere pe bază voluntară pentru a reduce profiturile rezultate din încălcarea DPI la scară comercială în mediul online, ca urmare a unor dialoguri cu părțile interesate, incluzând furnizorii de servicii de publicitate, furnizorii de servicii de plată și expeditorii. 2.4. Asistență acordată IMM-urilor pentru a-și asigura respectarea DPI UE prevede norme armonizate privind măsurile reparatorii de drept civil în cazul încălcărilor PI, în Directiva din 2004 privind respectarea drepturilor de proprietate intelectuală[16]. Ca urmare a unei comunicări din 2010[17], Comisia a realizat un amplu proces de consultare publică pentru a evalua dacă acest text se ridică la nivelul numeroaselor provocări cu care se confruntă sectorul asigurării respectării DPI. La sfârșitul anului 2012, Comisia a trimis un chestionar părților interesate pentru a afla dacă măsurile reparatorii de drept civil existente în cazul încălcărilor transfrontaliere ale PI sunt accesibile tuturor titularilor de drepturi, în special IMM-urilor. De asemenea, Comisia a analizat dacă sistemul judiciar din statele membre este suficient de rapid și de specializat. Rezultatele chestionarului au fost publicate în iulie 2013[18]. Pornind de la aceste rezultate, Comisia va analiza dacă sunt necesare măsuri suplimentare pentru a îmbunătăți procedurile reparatorii de drept civil pentru IMM-uri, cum ar fi procedurile cu privire la cererile cu valoare redusă. Costurile ridicate și complexitatea procesului de judecată deseori descurajează IMM-urile inovatoare să își asigure respectarea DPI, inclusiv a celor care derivă din brevete esențiale pentru respectarea unor standarde, și pot conduce la abuzuri de piață ale concurenților mai mari. La nivelul Uniunii, există deja mai multe instrumente de procedură civilă. Recent, Comisia a propus[19] consolidarea și îmbunătățirea actualei proceduri europene privind cererile cu valoare redusă, care este o procedură uniformă disponibilă pe teritoriul statelor membre [Regulamentul (CE) nr. 861/2007]. Această acțiune se adaugă inițiativelor Comisiei de a asista statele membre în ceea ce privește îmbunătățirea eficacității sistemelor naționale de justiție, cum ar fi tabloul de bord al UE privind justiția[20]. Acțiunea 4: Comisia intenționează să analizeze și să prezinte un raport cu privire la inițiativele naționale existente care vizează să amelioreze procedurile civile de asigurare a respectării DPI pentru IMM-uri, în special în ceea ce privește cererile cu valoare redusă, și are în vedere posibile acțiuni în acest domeniu. Costurile ridicate și complexitatea procesului de judecată pot descuraja adesea IMM-urile inovatoare să își asigure respectarea DPI. În consecință, profiturile realizate de IMM-uri din investițiile inovatoare nu sunt optimizate și acestea nu reușesc să își extindă activitățile de cercetare și de dezvoltare. În unele state membre există sisteme și fonduri naționale care vizează remedierea acestei situații, de exemplu, prin mijloace îmbunătățite de asigurare de protecție juridică. În 2015, cu sprijinul Observatorului, Comisia va proceda, dacă este cazul, la revizuirea eficacității acestor sisteme naționale, precum și a sistemelor din țările terțe. Pe această bază, Comisia va lansa o consultare cu privire la rezultatele acestei revizuiri prin intermediul unei cărți verzi, care să conducă, dacă va fi cazul, la o inițiativă politică. Acțiunea 5: Comisia va elabora o carte verde în vederea consultării părților interesate cu privire la necesitatea unor acțiuni viitoare ale UE pe baza celor mai bune practici identificate în sistemele cu finanțare națională prin care se acordă asistență IMM-urilor în eforturile lor de a-și asigura respectarea DPI. În diferitele sale activități, Observatorul ar putea lua în considerare în mod util particularitățile IMM-urilor, inclusiv constrângerile legate de resurse, atunci când acestea încearcă să își asigure respectarea DPI. Ca titulari de drepturi, adesea IMM-urile au nevoie de informații pentru a-și adapta strategiile de marketing sau de distribuție și, de asemenea, acestora le pot lipsi competențe și cunoștințele necesare pentru a-și proteja proprietatea intelectuală. Prin urmare, Comisia depune eforturi pentru a dezvolta un sistem de asistență[21] care include aspecte legate de asigurare a respectării DPI, prin consolidarea și coordonarea sistemelor naționale de asistență prin intermediul proiectului IPorta și prin acordarea de consultanță privind PI în activitățile întreprinderilor transnaționale prin intermediul serviciului european de asistență pentru DPI și al serviciilor de asistență pentru DPI destinate IMM-urilor și situate în țări terțe[22]. Acest sistem cooperează îndeaproape cu organismele de asistență generală pentru întreprinderi, cu organismele naționale de sprijin privind proprietatea intelectuală și cu acțiunile Observatorului. 2.5. Sistemele de rambursare: un instrument destinat consumatorilor Anumiți emitenți de cărți de credit și de debit pun la dispoziție sisteme de rambursare în cadrul cărora consumatorii au posibilitatea ca, până la o anumită sumă, să conteste și să nu plătească un serviciu sau un produs pe care nu ar fi dorit să îl cumpere dacă ar fi știut că nu este autentic. În anumite state membre, aceste sisteme sunt obligatorii prin lege. Astfel de sisteme reduc în mod evident frauda, iar prin intermediul acestora consumatorii pot, de asemenea, să se asigure că, atunci când primesc fără să vrea produse și servicii care încalcă PI, nu trebuie să le plătească sau, ulterior, pot solicita despăgubiri. Aceste sisteme pot juca un rol important în limitarea profiturilor ilegale pe care le obțin operatorii economici care încalcă PI. În 2014, Comisia va lansa un exercițiu de consultare privind sistemele de rambursări și alte sisteme de confirmare a plății care ar urma să reducă fluxul de fonduri de care beneficiază activitățile care încalcă PI la scară comercială. Acest exercițiu de consultare publică va analiza posibilitatea de a lua măsuri în acest domeniu. Acțiunea 6: Comisia va publica o carte verde pentru a consulta părțile interesate cu privire la impactul sistemului de rambursare și al sistemelor conexe de combatere a încălcărilor drepturilor de proprietate intelectuală la scară comercială. Pe această bază, va analiza nevoia și domeniul de aplicare al unor acțiuni concrete în acest domeniu. 3. Colaborarea dintre autoritățile publice 3.1. Cooperarea dintre autoritățile naționale Într-o Europă fără frontiere interne este necesar, având în vedere caracterul transnațional al implicării criminalității organizate în activități de încălcare a PI, să se consolideze cooperarea dintre autoritățile naționale, instituțiile UE, agențiile UE pentru justiție și afaceri interne, țări terțe relevante și alți parteneri. În acest context, în iunie 2013, Consiliul pentru justiție și afaceri interne[23] – în special pe baza Evaluării amenințării pe care o reprezintă formele grave de criminalitate și criminalitatea organizată, efectuată de Europol – a decis că dezmembrarea grupurilor de crimă organizată implicate în producția și distribuția produselor contrafăcute care încalcă reglementările în materie de sănătate, siguranță și produse alimentare, precum și a celor care produc bunuri substandard ar trebui să fie o prioritate pentru perioada 2014-2017. Pentru a obține rezultate în privința diverselor priorități stabilite în concluziile Consiliului privind lupta împotriva formelor grave de criminalitate și a criminalității organizate, statele membre, sprijinite de Secretariatul General al Consiliului, Comisie, Eurojust, Europol și alte agenții relevante ale Uniunii Europene[24], elaborează anual planuri operaționale de acțiune. Punerea în aplicare a acestor acțiuni va fi monitorizată cu regularitate. Comisia este dispusă să sprijine statele membre printr-o eventuală cofinanțare a acestor acțiuni. Planul de acțiune vamală al UE pentru perioada 2013-2017[25], destinat combaterii încălcărilor DPI, stabilește cadrul de acțiune comună a celor 28 de administrații vamale în vederea unei mai bune combateri a încălcărilor DPI la granițele externe ale UE. Acesta prevede elaborarea unor abordări adaptate pentru combaterea livrării de bunuri care încalcă PI cumpărate online prin curier și colete poștale. În continuare este necesară cooperarea transfrontalieră și între autorități. În 2015, Comisia va organiza o conferință cu reprezentanții autorităților vamale, polițienești și judiciare pentru a determina modul în care o astfel de cooperare poate fi realizată. În paralel, într-o comunicare a Comisiei care actualizează documentul din 2004 intitulat „Strategia pentru asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală în țările terțe”[26], este abordată provocarea legată de modul în care ar trebui îmbunătățită monitorizarea tendințelor evolutive în asigurarea respectării PI în afara UE. În contextul negocierilor privind acordurile de liber schimb, UE își propune să obțină angajamente importante din partea guvernelor țărilor terțe pentru a atinge un nivel ridicat de asigurare a respectării DPI, care să faciliteze comerțul cu produse care utilizează în mod intensiv DPI. De asemenea, ar trebui realizată o cooperare mai strânsă între autoritățile vamale din UE și din țări terțe în ceea ce privește comerțul cu bunuri care încalcă PI, astfel cum se prevede în Planul de acțiune vamală al UE[27]. O serie de state membre au instituit, în sistemele lor, unități de combatere a infracțiunilor legate de PI, pentru a evita suprapunerile în cadrul strategiilor de asigurare a respectării PI elaborate de autoritățile competente din statele membre respective. Există deficiențe și riscuri similare de suprapunere în cooperarea dintre statele membre. Adesea, autoritățile au dificultăți în urmărirea activităților transfrontaliere de încălcare a PI în cadrul Uniunii și, astfel, acestea pot rareori planifica și efectua investigații și operațiuni transfrontaliere în cadrul pieței unice. Fără a aduce atingere activităților în curs[28], Comisia este de părere că ar putea fi consolidată cooperarea dintre toate autoritățile naționale care au un rol în protejarea PI prin instituirea unui grup de experți pentru toate autoritățile relevante din statele membre[29]. Acest forum, care ar permite atât schimbul de bune practici și de orientări politice, cât și discuții privind PI ar putea, prin urmare, să contribuie la creșterea eficienței asigurării respectării PI de către UE[30]. Acțiunea 7: Comisia va institui un grup de experți din statele membre privind asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală, în cadrul căruia statele membre ar putea să împărtășească cele mai bune practici privind eforturile depuse în interiorul UE de toate autoritățile competente și să fie informate cu privire la realizarea planului de acțiune. 3.2. Formarea autorităților naționale în cadrul pieței unice Cursurile de formare destinate autorităților naționale, care au ca teme tendințele și modelele de afaceri asociate activităților de încălcare a PI, precum și schimbul de bune practici privind tehnicile de identificare, au loc, în cea mai mare parte, la nivel național. În plus, în cazul în care există acțiuni transfrontaliere de formare și de consolidare a cunoștințelor, acestea sunt adesea concepute pentru un anumit tip de autoritate publică de asigurare a respectării legii, și nu pentru autorități cu specializări diferite. În contextul pieței unice, prin urmare, este necesar să se elaboreze programe transfrontaliere de formare destinate autorităților de asigurarea a respectării PI. În 2012 și în 2013, Observatorul a organizat seminare de consolidare a cunoștințelor destinate agenților însărcinați cu asigurarea respectării legii pe teme legate de contrafacerea pesticidelor și a medicamentelor. Pe această bază, ar trebui prevăzute în prezent sesiuni de formare pentru funcționarii naționali implicați pe teren în asigurarea respectării DPI. Între timp, Oficiul Comunitar pentru Soiuri de Plante (OCSP) a organizat un seminar în mai 2013 care a abordat tema drepturilor legate de soiurile de plante și care s-a adresat tuturor categoriilor de profesioniști în PI specializați în acest domeniu. În 2014, Observatorul va continua să dezvolte un set cuprinzător de programe de formare sectoriale, destinate autoritățile statelor membre, privind asigurarea respectării DPI. Aceste programe sunt coordonate cu Europol, Eurojust, Colegiul European de Poliție (CEPOL) și OCSP. În același timp, dezvoltarea de cursuri de formare pentru practicienii în domeniul dreptului privind legislația UE în materie de PI poate duce la îmbunătățiri în ceea ce privește asigurarea efectivă a respectării DPI și acordarea de reparații. În acest scop, Comisia va promova formarea practicienilor în domeniul dreptului privind legislația UE în materie de PI, în special folosind la maximum potențialul portalului european e-justiție[31] prin difuzarea de materiale de formare existente. Acțiunea 8: Comisia va sprijini Observatorul pentru elaborarea, în contextul pieței unice, a unui set cuprinzător de programe sectoriale de formare pentru autoritățile statelor membre pe teme legate de asigurarea respectării PI. 3.3. Responsabilitatea autorităților publice care încheie contracte de achiziții publice de a verifica faptul că produsele achiziționate nu încalcă PI În cadrul contractelor de achiziții publice din Uniune se poate întâmpla ca serviciile din sectorul public să fie infiltrate de produse care încalcă PI. Într-o primă etapă, în 2014, Comisia va promova un schimb mai intens între autoritățile publice din statele membre cu privire la aceste aspecte și va organiza o consultare în acest sens în cadrul grupului de experți din statele membre în materie de achiziții publice. Atelierele tematice organizate de Observator vor permite, de asemenea, autorităților publice din diferite state membre să discute problemele întâlnite și să realizeze schimburi de cele mai bune practici. În plus, Comisia va întreprinde un prim exercițiu-pilot sectorial de verificare a achizițiilor publice din sectorul medical pentru a evalua amploarea problemei în acest domeniu. Pe baza acestor activități Comisia va publica și va promova un ghid privind metodologiile de sprijinire a autorităților publice în vederea detectării și a prevenirii infiltrării de produse contrafăcute în cadrul serviciilor publice. Acțiunea 9: Comisia intenționează să dezvolte, să promoveze și să publice un ghid privind cele mai bune practici de evitare a produselor contrafăcute, destinat autorităților publice. 4. O mai bună monitorizare și orientare a politicii în materie de asigurare a respectării PI 4.1. Analizarea tendințelor în ceea ce privește PI și activitățile care încalcă PI Din punctul de vedere al interesului public, politicile de asigurare a respectării PI ar trebui orientate către acele activități desfășurate cu încălcarea PI la scară comercială care sunt de natură să afecteze cel mai mult investițiile în inovare și în creativitate și să prejudicieze în cea mai mare măsură bunăstarea consumatorilor și creșterea economică. În acest context, respectivele sectoare care folosesc în mod intensiv DPI și care suferă cele mai semnificative prejudicii în urma încălcărilor PI trebuie identificate în mod obiectiv și apoi monitorizate sistematic pentru a se asigura că instrumentele politice stabilite în prezenta comunicare și sistemele legale de reparații funcționează. În septembrie 2013, Oficiul European de Brevete (OEB) și OAPI au publicat un studiu în care au oferit o evaluare inițială a sectoarelor care folosesc în mod intensiv DPI în UE[32]. O a doua fază a raportului OAPI/OEB privind sectoarele care utilizează în mod intensiv PI va fi publicată în toamna anului 2014[33]. După ce vor fi identificate sectoarele care folosesc în mod intensiv DPI, va fi necesară aplicarea unor metodologii fiabile de estimare pentru a se stabili amploarea încălcărilor PI la scară comercială în aceste sectoare[34]. Împreună cu Observatorul, Comisia va prezenta, până în 2015, modele transparente și pragmatice pentru a estima tendințele activităților de încălcare a PI în sectoarele care folosesc în mod intensiv DPI. Pentru sectoarele cu o utilizare intensivă a DPI care își livrează produsele online și se confruntă cu oferte „gratuite” de produse ilicite care încalcă PI, Comisia efectuează un studiu pentru a evalua efectele negative pe care le au produsele contrafăcute asupra produselor legale. Acest studiu va fi finalizat până la sfârșitul anului 2014. Împreună cu Observatorul, Comisia va lansa și un studiu privind încălcările licențelor de drepturi de autor Creative Commons de către persoane care vizează să își aproprieze lucrări din domeniul public. În plus, Observatorul va efectua cercetări ale comportamentului și atitudinilor generației tinere în ceea ce privește modelele de consum ale produselor pentru care se aplică PI. În contextul activității sale în domeniul politicii vamale, Comisia va continua să colecteze și să pună la dispoziție date privind numărul reținerilor în vamă la frontierele externe ale UE. Aceste informații vor fi completate de informații privind încălcările PI înregistrate pe piața unică[35]. În paralel, Observatorul, cu sprijinul autorităților naționale relevante, lucrează la elaborarea unei baze de date privind jurisprudența în materie de încălcări ale PI. Pentru a se asigura că aceste seturi de date sunt utilizate în mod eficient în cadrul eforturilor de garantare a unor baze economice transparente pentru politica de asigurare a respectării PI, Comisia intenționează să furnizeze, începând cu 2014, rapoarte economice în acest domeniu. Acestea vor servi ca instrument de monitorizare a politicilor Comisiei împotriva activităților de încălcare a PI la scară comercială. Acțiunea 10: Comisia va publica un raport bienal privind impactul economic al politicii UE în domeniul PI, care ar putea fi utilizat ca un instrument de monitorizare mai eficient pentru noua politică a UE de asigurare a respectării PI, astfel cum se precizează în prezenta comunicare. [1] Concluziile Consiliului European, 20-21.3.2014, p. 5 și 6. [2] Intellectual Property Rights intensive industries: contribution to economic performance and employment in Europe (Sectoarele în care se utilizează în mod intensiv drepturile de proprietate intelectuală: contribuție la performanța economică și ocuparea forței de muncă în Europa). A se vedea oami.europa.eu. [3] A se vedea ec.europa.eu/internal_market/intellectual-property. [4] În 2012, RAND Europe a finalizat un raport intitulat Measuring IPR infringements in the internal market. În acest raport sunt abordate studiile finanțate de sector care evaluează acest aspect și limitările asociate acestora: http://ec.europa.eu/internal_market/iprenforcement/docs/ipr_infringment-report_en.pdf. [5] A se vedea: kroll.com. [6] A se vedea: ec.europa.eu/taxation_customs. [7] https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/246390/horr73.pdf. Criminalitatea informatică nu este inclusă în estimare. [8] Impactul bugetar al acțiunilor propuse nu depășește ceea ce s-a prevăzut deja pentru anii următori în cadrul programării oficiale a Comisiei. [9] În temeiul Regulamentului (UE) nr. 386/2012 din 19.4.2012, OAPI are diverse atribuții de facilitare și sprijinire a activităților autorităților naționale, ale sectorului privat și ale instituțiilor UE în combaterea încălcărilor DPI. Aceste atribuții nu includ participarea la operațiuni sau investigații individuale desfășurate de autoritățile naționale, și nici chestiuni care intră sub incidența titlului V partea III din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (de exemplu, cooperarea penală și polițienească). [10] A se vedea: oami.europa.eu. [11] Recent a avut inițiativa de a atrage atenția asupra efectelor negative resimțite de cetățeni atât în ceea ce privește pierderea locurilor de muncă, cât și pierderile de venituri publice rezultate din încălcările DPI care au ca obiect produse legale, în special în anumite sectoare: „Prea frumos ca să fie adevărat. Prețul real al produselor contrafăcute”, pentru mai multe informații: http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/tajani/stop-fakes/index_ro.htm [12] Regulamentul (UE) nr. 995/2010 din 20 octombrie 2010 stabilește obligațiile de diligență pentru operatorii care comercializează produse din lemn pe piață. [13] A se vedea: ec.europa.eu/dgs/jrc. [14] A se vedea: ec.europa.eu/internal_market/iprenforcement. [15] COM(2013) 209 din 18.4.2013. [16] Directiva 2004/48/CE din 29.4.2004. [17] COM(2010) 779 final din 22.12.2010. [18] A se vedea: ec.europa.eu/internal_market/consultations. [19] COM(2013) 794 final. [20] http://ec.europa.eu/justice/effective-justice/files/justice_scoreboard_communication_en.pdf [21] http://ec.europa.eu/enterprise/initiatives/ipr/what-are-iprs/index_en.htm [22] [Pentru mai multe detalii, a se vedea Comunicarea Comisiei „Comerț, creștere și proprietatea intelectuală - pentru protecția și asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală în țările terțe”, COM(2014) […].] [23] Concluziile Consiliului din 7.6.2013 privind stabilirea de priorități pentru lupta împotriva formelor grave de criminalitate și a criminalității organizate. [24] Acestea au drept scop, în special, să îmbunătățească comunicarea informațiilor și a datelor pentru analizele strategice și operaționale, să acorde prioritate și să vizeze grupările cunoscute de criminalitate organizată, să dezvolte instrumente de investigație financiară și de recuperare a activelor, să promoveze cooperarea multidisciplinară în cadrul UE, precum și să îmbunătățească cooperarea cu principalele țări de origine și de tranzit și cu partenerii relevanți. [25] Rezoluția Consiliului din 10.12.2012. [26] JO C 129, 26.5.2005, p. 3. [27] Ibidem. [28] În special în cadrul Planului de acțiune vamală sau al luptei UE împotriva formelor grave de criminalitate și a criminalității organizate. A se vedea JO C 80, 19.3.2013, p. 1. [29] Acesta ar putea, de asemenea, să supravegheze utilizarea instrumentelor comune, cum ar fi baza de date pentru asigurarea respectării legii și ACIST, dezvoltate de Observator. [30] Domeniul de aplicare și mandatul acestui grup de experți vor fi stabilite printr-o decizie a Comisiei în 2014. [31] A se vedea: e-justice.europa.eu. [32] Intellectual Property Rights intensive industries (Sectoarele care utilizează în mod intensiv drepturile de proprietate intelectuală), op. cit. [33] Prin extragerea de date la nivelul societăților, studiul va identifica sectoarele care folosesc în mod intensiv DPI la nivel național, va cuantifica contribuția lor la economia fiecărei stat membru și va evalua dependența IMM-urilor de DPI. [34] În 2012, RAND Europe a finalizat un raport pentru Comisie (Measuring IPR infringements in the internal market, citat mai sus], care a evaluat aproape 200 de studii existente și a scos în evidență punctele forte și punctele slabe ale metodologiilor/datelor lor. Pe această bază, s-a propus o metodologie de evaluare inter pares, care ar putea fi folosită pentru a estima nivelurile de activitate de încălcare a PI în economie. [35] Datele vor fi stocate în Instrumentul de sprijin cu date operative pentru combaterea contrafacerii (ACIST) creat de OAPI împreună cu Europol: https://www.tmdn.org/enforcementintelligence-webapp/.