RO    RO 
 
 
 COMISIA  
EUROPEANĂ  ÎNALTUL REPREZENTANT AL  
UNIUNII PENTRU AFACERI  
EXTERNE ȘI POLITICA  
DE SECURITATE  
Bruxelles, 18.5.2015  
JOIN(2015) 22 final  
  
COMUNICARE COMUNĂ CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CONSILIU  
UE și ASEAN: un parteneriat cu un obiectiv strategic   
 
2 
 COMUNICARE COMUNĂ CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI  
CONSILIU  
UE și ASEAN: un parteneriat cu un obiectiv  strategic  
1. Introducere  
UE are un interes strategic în consolidarea relațiilor cu Asociația Națiunilor din Asia de Sud -Est 
(ASEAN)1. O ASEAN puternică, unită și conștientă de propria valoare, care își continuă propriul 
proces de integrare, este benefică pentru stabilitatea, prosperitatea și securitatea regională și 
creează noi oportunități de cooperare pentru a răspunde provocărilor regionale și globale. 
ASEAN se caracterizează atât prin rate ridicate de creștere economică, cât și printr -un dinamism 
demog rafic. Economiile statelor membre ale ASEAN, considerate împreună, ar ocupa locul șapte 
în clasamentul celor mai mari economii ale lumii și se preconizează că, în 2050, acestea vor 
ocupa locul patru. Se așteaptă ca noua clasă de mijloc a statelor membre al e ASEAN să crească la 
65 % din populația totală a ASEAN până în 2030, comparativ cu 24  %, în 2010. ASEAN ocupă, 
de asemenea, un loc central în cadrul eforturilor de a instaura o ordine mai solidă în materie de 
securitate în întreaga regiune Asia -Pacific. O  ASEAN unită și încrezătoare în acțiunile sale este 
esențială pentru a asigura abordarea într -un mod reglementat a provocărilor regionale. 
Acest  lucru este atât în interesul direct al cetățenilor din regiune, cât și în interesul cetățenilor 
Uniunii Europen e. 
UE are, prin urmare, un interes crucial ca ASEAN să înregistreze progrese.  
Relațiile UE -ASEAN au căpătat un nou impuls și este în interesul ambelor părți ca această 
evoluție să se mențină. Numeroase state membre ale ASEAN și -au exprimat speranța că UE va 
stabili relații mai apropiate cu ASEAN, manifestându -și dorința de a se institui un „parteneriat 
strategic” oficial. În ceea ce o privește, UE are interese politice, economice și sectoriale 
imperioase în consolidarea cooperării sale cu acest actor -cheie , într -o regiune de importanță 
strategică.  
ASEAN depune eforturi în vederea înființării, până la sfârșitul anului 2015, a Comunității 
Economice ASEAN (AEC) și a conturării unei viziuni post -2015, inclusiv în ceea ce privește 
relațiile sale cu UE și cu ceil alți parteneri de dialog. Prin urmare, acum este momentul să se 
definească o viziune privind viitorul relațiilor UE -ASEAN.  
Cu toate că UE și ASEAN sunt „parteneri în cadrul procesului de integrare”, acestea diferă în 
mod semnificativ în ceea ce privește ni velurile medii de dezvoltare economică, natura sistemelor 
lor politice și soliditatea instituțiilor lor. ASEAN va trebui să facă față provocărilor legate, printre 
altele, de: întregul său mecanism decizional interguvernamental bazat pe consens; finanțarea 
bugetului ASEAN (doar 16 milioane USD pe an, sumă provenită din contribuții egale din partea 
fiecărui stat membru al ASEAN) și consolidarea rolului secretariatului acesteia. În același timp, 
UE și ASEAN și -au asumat angajamentul comun cu privire la „consol idarea Comunității”, 
dezvoltarea durabilă și integrarea bazată pe norme, acestea fiind cele mai adecvate mijloace prin 
                                                            
1  Statele membre ale ASEAN sunt Brunei Darussalam, Cambodgia, Indonezia, Republica Democrată Populară 
Laos, Malaysia, Myanmar/Birmania, Filipine, Singapore, Thailanda și Vietnam.  
 
3 
 care să ofere securitate și prosperitate cetățenilor lor (peste 1,1 miliard, în total). Strategia UE 
2020 ar putea servi drept sursă de i nspirație pentru definirea și punerea în aplicare a viziunii și a 
agendei post -2015 a ASEAN.  
Îmbunătățirea relațiilor dintre UE și ASEAN va aduce beneficii semnificative intereselor UE, atât 
pe plan economic, cât și politic. În ceea ce privește ASEAN, aceasta apreciază rolul pe care UE îl 
poate avea într -un context regional caracterizat printr -o concurență strategică sporită. Mai mult 
decât orice alt partener de dialog, UE poate contribui, ca partener de încredere, la îndeplinirea 
obiectivelor de integrare ale ASEAN, fără să impună vreun model anume.  
Pentru UE, o cooperare mai aprofundată cu ASEAN  este esențială pentru dezvoltarea unei 
strategii mai coerente privind Asia. În ultimii ani, UE:  
 a aderat la Tratatul de prietenie și cooperare în Asia de Sud -Est; 
 și-a consolidat și redirecționat relațiile de cooperare, creând un parteneriat politic mai 
ambițios, astfel cum se prevede în planul de acțiune Brunei (2013 -2017)2, care reprezintă 
cadrul cooperării UE - ASEAN, la toate nivelurile, și care include numeroasele acțiuni 
întreprinse de statele membre ale UE;  
 a participat la mai multe vizite la nivel înalt și  
 a lansat noi inițiative de cooperare concretă în domenii prioritare.  
ASEAN a remarcat și a apreciat implicarea UE; în momentul de față este necesar să se accelereze 
ritmul atins și să se pună în aplicare decizia comună adoptată în iulie 2014 de miniștrii de externe 
ai ASEAN și ai UE, de a transforma relațiile dintre cele două părți în relații strategice”. 
Aprofundarea relațiilor UE -ASEAN va contribui la consolidarea și completarea relațiilor 
bilaterale puternice și variate dintre UE și fiecare di ntre statele membre ale ASEAN; aceste 
procese ar trebui să fie considerate drept consolidare reciprocă.  
2. Conectivitatea: înțelegerea esenței integrării regionale  
Conectivitatea reprezintă, în prezent, proiectul principal, unificator care stă la baza acți unilor 
ASEAN. Obiectivele principale au fost stabilite în Planul general privind conectivitatea ASEAN , 
din 2010, obiectivul general fiind crearea unei legături mai strânse între întreprinderi, persoane și 
instituții, prin eliminarea barierelor3. Planul gen eral subliniază că, deși infrastructura fizică este 
importantă, un cadru de reglementare permisiv și o identitate comună au, de asemenea, un rol 
crucial în conectarea țărilor ASEAN între ele și cu restul lumii. UE, care reprezintă ea însăși un 
exemplu de i ntegrare regională, se bazează, de asemenea, pe conectivitate (chiar dacă există 
diferențe terminologice). UE este, mai mult decât oricare alt partener, interlocutorul cu care 
ASEAN poate să discute, de exemplu, despre învățămintele desprinse în ceea ce pr ivește crearea 
unor sisteme de transport integrate, la nivel continental, crearea unei piețe interne și a unor 
legături strânse între cetățeni.  
                                                            
2 Planul de acțiune de la Bandar Seri Begawan de îmbunătățire a parteneriatului consolidat ASEAN -UE 
(2013­2017) , http://eeas.europa.eu/asean/docs/plan_of_action_en.pdf . 
3  http://www.asean.org/resources/publications/asean -publications/item/master -plan-on-asean -connectivity -2. 
 
4 
 Reuniunea ministerială UE -ASEAN, care a avut loc în iulie 2014, la Bruxelles, a confirmat 
interesul comun pentru  cooperarea în materie de conectivitate. Multe dintre inițiativele sectoriale 
menționate în prezenta comunicare ar trebui analizate prin prisma rolului central acordat 
cooperării în materie de conectivitate în cadrul relațiilor UE -ASEAN.  
Țările din bazinul  inferior al fluviului Mekong (Cambodgia, Republica Democrată Populară 
Laos, Myanmar și Vietnam) se dezvoltă cu rapiditate, însă în această regiune se află cele mai 
sărace țări ale ASEAN, cu cel mai scăzut nivel de conectivitate. În prezent, venitul națion al brut 
pe cap de locuitor al celui mai bogat stat membru al ASEAN este de 26 ori mai mare decât 
venitul național brut pe cap de locuitor al celui mai sărac stat membru al ASEAN (în UE, acest 
raport este mai mic de 1: 4).)4. Reducerea decalajului de dezvol tare va fi un test definitoriu pentru 
conectivitatea în cadrul ASEAN și un factor -cheie pentru succesul Comunității Economice 
ASEAN.  
Cooperarea pentru dezvoltare a UE se integrează perfect în domeniul de aplicare al „Inițiativei 
ASEAN pentru integrare (IAI )”, care pune un accent deosebit pe reducerea decalajelor dintre 
nivelurile de dezvoltare ale țărilor din bazinul inferior al fluviului Mekong și cele ale statelor 
membre mai prospere ale ASEAN. ASEAN ar putea beneficia de pe urma experienței UE în 
domeniu l integrării și al coeziunii.  
Inițiativele specifice din acest domeniu vor include:  
 promovarea unui dialog periodic și sistematic între UE și ASEAN privind conectivitatea 
[în urma succesului vizitelor întreprinse la Bruxelles și Luxemburg, în februarie 201 4, de 
Comitetul de coordonare privind conectivitatea al ASEAN (ACCC), un prim dialog avut 
loc la Naypyidaw (Myanmar/Birmania), în septembrie 2014];  
 înființarea unui Grup operativ privind conectivitatea, care să acționeze ca interlocutor al 
ACCC și să impul sioneze diversele activități ale UE în sprijinul conectivității în cadrul 
ASEAN;  
 sprijinirea, în continuare, a țărilor din bazinul inferior al fluviului Mekong în eforturile pe 
care acestea le depun pentru a reduce diferențele dintre nivelurile de dezvolt are ale 
statelor membre ale ASEAN și a asigura conectivitatea între acestea. În acest scop, UE va 
tripla ajutorul bilateral acordat țărilor din regiunea fluviului Mekong, de la 607 milioane 
EUR (2007 -2013), la 1  705 milioane EUR (2014 -2020);  
 sprijinirea proiectelor eligibile pentru finanțare bancară privind conectivitatea regională în 
domeniul transporturilor, al energiei și al infrastructurii urbane5. Un mecanism de 
asistență tehnică ASEAN (1,1 milioane EUR, operațional la jumătatea anului 2015) va 
contr ibui la identificarea proiectelor și efectuarea unor studii de fezabilitate;  
                                                            
4  Datele Băncii Mondiale (2013).  
5 Printre programele specifice ale UE finanțate în cadrul Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare (ICD) al UE 
se numără Proiectul ASEAN de integrare în domeniul transportului aerian (AATIP), programul Monitorizarea și 
integrarea statisticilor UE -ASEAN  (COMPASS), programul Sprijinul UE pentru învățământul superior în 
regiunea ASEAN (EU -SHARE), programul UE -ASEAN privind gestionarea frontierelor și migrația și Inițiativa 
privind dialogul regional UE -ASEAN consolidat (E -READI).  
 
5 
  combinarea granturilor UE cu împrumuturile acordate de instituțiile financiare 
internaționale, inclusiv de Banca Europeană de Investiții (BEI), în scopul de a promova 
dezvoltarea unei economii ecologice în regiunea ASEAN prin intermediul Facilității de 
investiții pentru Asia (AIF);  
 împărtășirea experienței UE în ceea ce privește gestionarea cu succes a 
bazinului -hidrografic, de ex. Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Dunării ;  
 propunerea unui dialog special al miniștrilor de externe cu privire la bazinul inferior al 
fluviului Mekong, pentru a discuta chestiuni regionale și asistența UE în curs de 
desfășurare și  
 împărtășirea experienței UE în ceea ce privește realizarea unei p iețe interne a bunurilor și 
serviciilor, pe măsură ce ASEAN înregistrează progrese în direcția realizării 
Comunității  Economice a ASEAN.  
2.1. Stimularea schimburilor comerciale, a investițiilor și a oportunităților de 
afaceri  
Fluxurile comerciale și de inv estiții dintre UE și ASEAN s -au intensificat în mod considerabil în 
ultimul deceniu. În prezent, ASEAN, în ansamblu, este cel de al treilea mare partener comercial 
al UE din afara Europei (după Statele Unite și China), iar UE este al doilea partener comerc ial al 
ASEAN (după China), valoarea schimburilor comerciale bilaterale cu bunuri și servicii fiind de 
238 de miliarde EUR, în 2013. UE a realizat, de asemenea, în regiunea ASEAN, un volum 
important de investiții, în valoare de peste 156 de miliarde EUR. Ac eastă sumă reprezintă cea mai 
mare pondere din totalul investițiilor străine directe în ASEAN (aproape un sfert). Cu toate că e 
vorba despre un fenomen mai recent, a continuat să crească, de asemenea, volumul investițiilor 
efectuate de ASEAN în Europa, val oarea totală a stocului de investiții fiind de peste 57 de 
miliarde EUR la sfârșitul anului 2013.  
În ciuda acestor cifre impresionante, relațiile comerciale dintre UE și ASEAN pot fi îmbunătățite 
într-o măsură mult mai mare. ASEAN este pe cale de a avea o piață unică cu peste 600 de 
milioane de consumatori și o clasă de mijloc în creștere; acest lucru oferă mari oportunități de 
investiții și export întreprinderilor europene.  
UE s -a implicat în mod activ în regiunea ASEAN și a întreprins tot mai multe acțiun i în statele 
membre ale ASEAN. În 2010 au fost inițiate negocieri privind încheierea unor acorduri bilaterale 
de liber schimb (ALS) cu Singapore, și apoi cu Malaysia, Vietnam și Thailanda. Au fost 
finalizate negocierile privind Acordul de liber schimb UE -Singapore în octombrie 2014 și s -au 
înregistrat progrese importante în direcția încheierii unui acord de liber schimb ambițios și amplu 
cu Vietnamul, care ar putea să devină un cadru de referință pentru alte negocieri purtate de UE în 
regiune, care sunt în curs de finalizare.  
În perioada 2014 -2020, UE va orienta aproximativ jumătate din asistența financiară acordată 
ASEAN (85 de milioane EUR) către sprijinirea conectivității în cadrul ASEAN prin integrare 
economică și acorduri comerciale sustenabile și favor abile incluziunii. În acest scop, UE va 
utiliza, de asemenea, resurse din AIF, prin combinarea unor granturi UE cu împrumuturi acordate 
de BEI și alte instituții financiare internaționale.  
 
6 
 Pe lângă acordurile comerciale și asistența financiară, UE va colab ora, de asemenea, cu ASEAN 
pentru a promova o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Aceasta se va 
concentra pe încurajarea unui mediu favorabil afacerilor în alte țări, eliminarea barierelor 
netarifare, armonizarea standardelor, consoli darea statului de drept și punerea în aplicare a 
standardelor internaționale în materie de muncă. Dialogul UE -ASEAN în materie de cercetare și 
inovare, care este în curs de desfășurare, va trebui, de asemenea, să joace un rol principal în 
sprijinirea creșt erii socioeconomice.  
Doar 13  % din IMM -urile din UE desfășoară activități în afara UE6. Crearea de oportunități de 
afaceri pentru IMM -urile europene în țările ASEAN va presupune, printre altele, îmbunătățirea 
cadrului de reglementare, a accesului la finanț are, a drepturilor de proprietate intelectuală și a 
accesului pe piață (inclusiv în ceea ce privește achizițiile publice), precum și dezvoltarea 
guvernanței corporative.  
Inițiativele specifice din acest domeniu vor include:  
 aprofundarea relațiilor comercia le cu ASEAN, inclusiv prin consultări sistematice la 
nivelul miniștrilor economiei, și întreprinderea de acțiuni în direcția încheierii unui acord 
ambițios de liber schimb între regiuni -- plecând de la acordurile bilaterale existente, care 
reprezintă elem ente de sprijin în vederea îndeplinirii acestui obiectiv;  
 îmbunătățirea oportunităților de afaceri pentru IMM -uri, inclusiv prin intermediul unor 
instrumente precum EU Gateway/Business Avenues din Asia de Sud -Est, Consiliul de 
afaceri ASEAN -UE și dezvoltar ea în comun a unor proiecte eligibile pentru finanțare 
bancară care să susțină dezvoltarea economiei ecologice și care să fie sprijinite prin 
granturi din partea UE combinate cu împrumuturi din partea instituțiilor financiare 
europene și internaționale, pr in intermediul Facilității de investiții pentru Asia (AIF);  
 explorarea, împreună cu BEI și băncile de dezvoltare care își desfășoară activitatea în 
regiunea ASEAN, a posibilităților de îmbunătățire a accesului la finanțare în scopul 
internaționalizării IMM -urilor;  
 consolidarea dialogului dintre UE și ASEAN și a cooperării în domeniul măsurilor 
sanitare și fitosanitare (SPS) pe baza unor standarde internaționale, pentru a facilita 
schimburile comerciale și a elimina actualele bariere din calea comerțului cu produse 
SPS;  
 sprijinirea unei cooperări consolidate între agențiile de frontieră pentru a combate fraudele 
vamale și a încuraja, în același timp, comerțul legitim, transparența și nediscriminarea în 
rândul operatorilor economici, inclusiv prin acordarea d e asistență tehnică (la fel ca în 
cazul proiectului -pilot al ASEAN privind sistemul computerizat de tranzit) în cadrul 
programului ARISE al UE;  
 inițierea unui dialog cu ASEAN care să îmbunătățească înțelegerea reciprocă a cadrelor 
de reglementare și politi că industrială. Un schimb al celor mai bune practici privind 
punerea în aplicare a standardelor mondiale, cum ar fi Sistemul Global Armonizat (GHS) 
                                                            
6  Conform informațiilor furnizate de Eurochambres , doar 13  % din IMM -urile din UE desfășoară activități pe plan 
internațional în țări din afara UE și aproximativ 9,7  % din IMM -urile din sectorul de producție exportă bunuri în 
țări din afara UE. Se estimează că 90  % din creșterea economică mondială din următorii cinci ani va avea loc în 
afara Europei.  
 
7 
 al ONU pentru clasificare și etichetare, și explorarea unor domenii de interes comun ar 
putea, de exemplu, a duce beneficii sectorului produselor chimice;  
 promovarea cooperării între întreprinderi și între grupuri de întreprinderi, a accesului la 
finanțare și a dezvoltării capacității regionale -în materie de standarde, pe baza 
standardelor internaționale recunos cute și a principiilor OMC;  
 lansarea unui dialog privind drepturile de proprietate intelectuală, guvernanța corporativă 
și responsabilitatea socială a întreprinderilor, protecția consumatorilor, cooperarea 
judiciară (în special în domeniul dreptului comercial internațional) și îmbunătățirea 
punerii în aplicare a standardelor internaționale în domeniul muncii;  
 promovarea dialogurilor sectoriale în domenii de interes reciproc, inclusiv în următoarele 
domenii:  
o standardele regionale și internaționale din  industria autovehiculelor  și din sectorul 
sănătății și medicinei ;  
o sistemele de navigație prin satelit, observarea Pământului, programul Copernicus 
și aspectele legate de explorarea spațiului  în vederea elaborării unei strategii de 
cooperare pe termen lung susținute prin granturi de cercetare privind aplicațiile, 
finanțate prin programul Orizont 2020, în domeniile menționate anterior;  
o sectorul industriei din domeniul apărării , pentru a spriji ni internaționalizarea 
industriei europene a apărării, inclusiv prin organizarea unor evenimente destinate 
stabilirii de relații între întreprinderile din UE și ASEAN7; și  
o tehnologiile informației și comunicațiilor , axate pe aplicațiile TIC în beneficiul 
cetățenilor, armonizarea și gestionarea spectrului, serviciile de căutare și salvare, 
gestionarea creșterii comunicațiilor mobile, serviciile de televiziune și 
radiodifuziune digitală.  
2.2. Transporturile  
Aviația civilă joacă un rol -cheie în asigurarea un ei bune conectivități, atât în cadrul ASEAN, cât 
și între UE și ASEAN. În următorii 20 de ani, jumătate din creșterea volumului de trafic nou la 
nivel mondial va corespunde traficului spre, dinspre sau în regiunea Asia -Pacific, urmând ca 
acesta să aibă o c otă de aproape 40  % din piața mondială, în 2030. Se estimează că traficul aerian 
dintre UE și regiunea ASEAN va crește cu 65  % în următorii 20 ani, parțial datorită creșterii 
turismului.  
Comunicarea din 2012 a Comisiei, intitulată Politica externă a UE în domeniul aviației8 a 
subliniat importanța pieței unice a aviației civile din ASEAN, care oferă posibilitatea unei 
cooperări mai strânse între regiuni -- și care, prin coroborarea liberalizării pieței cu reglementarea 
acesteia, ar putea constitui un punct d e referință pentru ASEAN. UE a trecut, în ultimele trei 
decenii, printr -un proces similar, care s -a materializat prin realizarea, în prezent, a unei piețe 
unice europene a aviației pe deplin integrate.  
                                                            
7  A se vedea comunicările Comisiei COM(2013)  542 și COM(2014)  387. Evenimentele destinate stabilirii de 
relații pot fi organizate prin intermediul COSME, progra mul UE pentru competitivitatea întreprinderilor și a 
întreprinderilor mici și mijlocii.  
8  COM(2012) 556 final.  
 
8 
 UE oferă asistență tehnică pentru dezvoltarea capacită ții instituționale în cadrul ASEAN, în 
scopul realizării unei piețe unice sigure și sustenabile a aviației civile prin intermediul Proiectului 
de integrare ASEAN în domeniul transportului aerian (AATIP), implementat în strânsă cooperare 
cu Agenția European ă de Siguranță a Aviației (AESA).  
Progresele înregistrate de ASEAN în ceea ce privește crearea unei piețe interne unice a aviației 
pregătesc, de asemenea, terenul pentru o mai strânsă cooperare la nivel interregional. Reuniunea 
la nivel înalt UE -ASEAN priv ind aviația, care a avut loc în februarie 2014, și lucrările ulterioare 
ale unui grup de lucru special UE -ASEAN în materie de aviație au reprezentat un pas important 
în acest sens.  
Inițiativele specifice din acest domeniu vor include:  
 consolidarea dialogul ui privind aviația, inclusiv cu scopul de a începe negocierile oficiale 
pentru încheierea unui acord interregional în domeniul aviației civile; și  
 sprijinirea dezvoltării unor sisteme de transport urban îmbunătățite, cofinanțate de BEI, 
bănci de dezvoltare  din statele membre ale UE și/sau AIF.  
2.3. Cercetare, inovare și contacte interpersonale  
Consolidarea contactelor interpersonale reprezintă o componentă esențială a unui parteneriat UE -
ASEAN mai aprofundat. Acestea acoperă atât dialogul și cooperarea în materie de cercetare și 
inovare, cât și schimburile de studenți și cercetători din învățământul superior . Participarea 
susținută a ASEAN la cel de Al șaptelea program -cadru al UE pentru activități de cercetare, de 
dezvoltare tehnologică și demonstrative ( 2007 -2013) s -a concretizat în 103 proiecte, valoarea 
totală a contribuțiilor UE fiind de 20 de milioane EUR.  
În fiecare an, aproximativ 250 de studenți din statele membre ale ASEAN au primit burse în 
cadrul programului Erasmus Mundus, care a fost înlocuit,  în prezent, cu Erasmus +, iar statele 
membre ale UE acordă, la rândul lor, numeroase burse. În total, în fiecare an, peste 4  000 de 
studenți din statele membre ale ASEAN călătoresc în Europa cu ajutorul unor burse finanțate de 
UE și statele sale membre.  
Inițiativele specifice din acest domeniu vor include:  
 consolidarea cooperării în cadrul noului program de cercetare și inovare al UE, 
Orizont  20209, în domeniile prioritare identificate, în comun, în august 2014 (și ulterior), 
de înalți oficiali, cu ocazia  dialogului UE -ASEAN în materie de cercetare și inovare;  
 extinderea cooperării în domeniul educației, inclusiv prin împărtășirea experienței UE cu 
privire la modernizarea și internaționalizarea învățământului superior și la reformele 
sistemului (de exemplu , impactul asupra cadrelor de calificare, asigurarea calității, 
sistemele de acreditare și evaluare și recunoașterea reciprocă a diplomelor) prin 
intermediul proiectelor Erasmus + și al sprijinului pentru învățământul superior în 
regiunea ASEAN, acordat de  UE prin programul EU -SHARE;  
                                                            
9 În plus față de Orizont 2020, instrumentele care pot fi folosite în acest scop sunt Dialogul UE -ASEAN în materie 
de cercetare și inovare, menț ionat anterior, și viitorul plan de acțiune ASEAN privind știința, tehnologia și 
inovarea (APASTI, 2015 -2020).  
 
9 
  organizarea unor târguri universitare și a unor schimburi academice (ca parte a sprijinului 
acordat de UE pentru a promova conectivitatea ASEAN în sectorul educației);  
 continuarea dialogului și a cooperării privind aspectele le gate de migrație și de mobilitate, 
cum ar fi migrația legală și vizele, migrația neregulamentară și returnarea și readmisia 
migranților aflați în situație de ședere ilegală, traficul de persoane, migrația și dezvoltarea, 
precum și protecția internațională (azilul și alte forme de protecție internațională);  
 cooperarea cu statele membre ale ASEAN privind turismul sustenabil, pe baza experienței 
dobândite cu Thailanda, Myanmar/Birmania și Vietnam; și  
 promovarea participării actorilor nestatali și a organizații lor societății civile (OSC) la 
procesele de integrare regională.  
3. Un parteneriat mai ecologic pentru un viitor durabil  
Regiunea ASEAN dispune de resurse naturale bogate, care sprijină un spectru larg de activități 
economice și mijloace de subzistență. Chiar dacă ocupă doar 3 % din suprafața terestră mondială, 
regiunea are o diversitate biologică foarte mare și oferă habitat natural pentru peste 20 % din 
speciile de animale și plante cunoscute. Cu toate acestea, creșterea populației și dezvoltarea 
econom ică exercită o presiune tot mai mare asupra resurselor naturale ale regiunii, în contextul în 
care deficitul de apă, exploatarea forestieră ilegală, conversia pădurilor, drenarea turbăriilor și 
incendii forestiere duc la pierderea biodiversității și la o c reștere puternică a emisiilor de gaze cu 
efect de seră (GES), precum și la probleme de sănătate și pierderi economice. Printre provocările 
cu care se confruntă regiunea se numără, de asemenea, deficitul de apă și gestionarea 
necorespunzătoare a deșeurilor,  care contribuie la agravarea problemei deșeurilor marine la nivel 
mondial.  
În regiunea ASEAN se află cea de -a treia pădure tropicală ca mărime, aceasta fiind totodată 
regiunea cu cea mai rapidă creștere a emisiilor de gaze cu efect de seră cauzate de desp ăduriri și 
degradarea forestieră: în prezent, 260 de milioane de tone de CO 2 pe an, volumul total mondial 
fiind de 810 milioane tone.  
Asia de Sud -Est este expusă dezastrelor naturale, parțial legate de schimbările climatice. Acestea 
au dus la pierderi sem nificative de vieți omenești (în special fenomenul tsunami  din 2004, 
ciclonul Nargis din 2008 și super -taifunul Haiya din 2013), afectându -i atât pe cetățenii statelor 
membre ale ASEAN, cât și pe cetățenii UE. Timp de mai mulți ani, îndeosebi prin programu l 
DIPECHO, UE a sprijinit eforturile depuse de țările ASEAN pentru a dezvolta o capacitate de 
reacție în caz de urgență și de avertizare timpurie mai eficace, pentru a face față dezastrelor 
provocate de om și dezastrelor naturale, și a împărtășit cu aceste  țări experiența dobândită cu 
privire la dezvoltarea unor mecanisme eficace de asistență consulară. UE este unul dintre cei mai 
importanți finanțatori ai Centrului ASEAN de coordonare pentru asistență umanitară (Centrul 
AHA), întărindu -și totodată legături le cu structurile naționale de răspuns în caz de criză, de 
exemplu, în Myanmar/Birmania și Filipine. Prin sprijinirea dezvoltării post -2015 a „Acordului 
ASEAN privind gestionarea dezastrelor și intervenția în caz de urgență” (AADMER) și în 
 
10 
 conformitate cu Cadrul Sendai privind reducerea riscului de dezastre10, UE și ASEAN își vor 
concentra eforturile asupra sporirii rezistenței populațiilor pentru a răspunde provocărilor 
reprezentate de dezastre, precum și asupra reducerii riscului de dezastre, în special în  zonele 
urbane.  
Având în vedere responsabilitățile lor la nivel mondial, UE și ASEAN au un interes comun în 
stabilirea unui dialog interregional mai eficient privind schimbările climatice. ASEAN și UE 
împărtășesc obiectivele privind menținerea creșterii te mperaturii sub nivelul de 2ºC și dezvoltarea 
unor economii și societăți cu emisii reduse și rezistente la schimbările climatice. UE este dispusă 
să sprijine ASEAN în ceea ce privește integrarea schimbărilor climatice în viziunea post -2015, 
inclusiv prin ac ordarea unor fonduri speciale în domeniul de interes specific Schimbări climatice, 
mediu și gestionarea dezastrelor din cadrul programului său regional 2014 -2020. UE va susține 
atenuarea schimbărilor climatice, adaptarea și rezistența la acestea, oferind, în același timp, 
posibilitatea de a aborda, într -un mod integrat, schimbările climatice și cauzele lor profunde.  
Planul de acțiune al UE referitor la aplicarea reglementărilor forestiere, la guvernare și la 
schimburile comerciale (FLEGT) are drept obiectiv  îmbunătățirea guvernanței în domeniul 
forestier și promovarea comerțului cu produse din lemn recoltat în mod legal și durabil,oferind o 
bază bună pentru intensificarea dialogului și consolidarea capacității în statele membre ale 
ASEAN. UE s -a implicat în negocierea și punerea în aplicare a acordurilor de parteneriat voluntar 
(VPA) privind FLEGT cu majoritatea țărilor ASEAN și sprijină cooperarea la nivel regional11. În 
plus, UE contribuie cu suma de 3 miliarde USD la politicile climatice și stimulentele ONU  pentru 
reducerea emisiilor cauzate de despăduriri și de degradarea pădurilor (REDD +) și va încuraja 
statele membre ale ASEAN să elaboreze strategii robuste și ambițioase privind REDD +.  
Ceața poluantă este o problemă care afectează mai multe țări ale ASEAN, cum ar fi Indonezia, 
Malaysia și Singapore. Fumegarea și incendiile permanente pe turbării și alte tipuri de terenuri, 
cauzate de conversia pădurilor, afectează calitatea aerului, sănătatea și economia locală. În unele 
cazuri, poluarea este atât de gravă încât autoritățile locale au declarat starea de urgență. Emisiile 
de gaze cu efect de seră provenite din drenarea sau incendierea turbăriilor sunt factori 
determinanți majori ai schimbărilor climatice și contribuie la faptul că regiunea ASEAN se 
numă ră printre regiunile cu cele mai mari emisii de gaze cu efect de seră. Proiectul SEApeat, 
finanțat de UE -, a ajutat țările ASEAN să conceapă și să pună în aplicare planuri naționale 
privind turbăriile. Acesta include activități de generare a unor surse alt ernative de venituri - și 
metode de prevenire a incendiilor, cum ar fi arderea controlată. Pentru perioada 2014 -2020, sunt 
prevăzute noi surse de finanțare pentru proiectul privind utilizarea durabilă a turbăriilor și 
atenuarea efectelor ceții în țările mem bre ale ASEAN (20 de milioane EUR) și pentru proiectul 
privind biodiversitatea și gestionarea zonelor protejate în țările membre ale ASEAN (10 milioane 
EUR).  
                                                            
10 http://www.wcdrr.org/uploads/Sendai_Framework_for_Disaster_Risk_Reduction_2015 -2030.pdf  
11 Un acord de parteneriat voluntar (VPA) este un acord comercial obligatoriu din punct de vedere juridic, încheiat 
între Uniunea Europeană și o țară producătoare de lemn din afara UE. Scopul unui astfel de acord este de a 
garanta că lemnul și produsele din lemn exportate în UE provin din surse legale. În 2014,  a fost încheiat un acord 
de parteneriat voluntar între UE și Indonezia. Sunt în curs de negociere acorduri de parteneriat voluntar cu Laos, 
Malaysia, Thailanda și Vietnam. Negocierile privind acordurile de parteneriat cu Cambodgia și Myanmar se află 
în stadiul de pregătire. Este în curs de desfășurare un dialog privind FLEGT cu Filipine.  
 
11 
 În următorii ani, sectorul energetic va fi esențial pentru susținerea dezvoltării socioeconomice ș i a 
conectivității, fiind necesar să se respecte totodată obiectivele în materie de schimbări climatice și 
mediu. Schimbul de experiență și de cele mai bune practici și demonstrarea soluțiilor inovatoare, 
inclusiv în domenii precum reducerea emisiilor de C O2, eficiența energetică și reducerea cererii, 
precum și dezvoltarea surselor de energie regenerabilă pot sta la temelia unui dialog fructuos 
privind energia și schimbările climatice. Cercetarea și inovarea, inclusiv demonstrarea și punerea 
în practică a u nor soluții novatoare legate de provocările menționate anterior, vor face obiectul 
dialogului în materie de cercetare și inovare dintre UE și ASEAN.  
Utilizarea sustenabilă a resurselor naturale implică, de asemenea, combaterea pescuitului ilegal, 
nedeclara t și nereglementat (IUU), care are efecte considerabile asupra mediului, a economiei și a 
securității. UE își menține angajamentul, la nivel internațional, de a lupta împotriva pescuitului 
ilegal, nedeclarat și nereglementat, acest angajament fiind esenția l pentru promovarea unei mai 
bune guvernări globale a oceanelor. ASEAN a declarat, de asemenea, că acest lucru reprezintă o 
prioritate.  
Inițiativele specifice din acest domeniu vor include:  
 consolidarea cooperării dintre UE și ASEAN în domeniul schimbărilo r climatice și 
inițierea unui dialog politic cu privire la mediu și la dezvoltarea durabilă, în conformitate 
cu planul de acțiune Brunei și pe baza experienței UE în ceea ce privește abordarea 
dezvoltării durabile la scară continentală, integrarea politici lor climatice și transformarea 
Europei într -o economie foarte eficientă din punct de vedere energetic, cu emisii scăzute 
de dioxid de carbon;  
 consolidarea sprijinului acordat ASEAN pentru acțiunile de combatere a schimbărilor 
climatice, de protecție a medi ului și de promovare a creșterii economice ecologice și 
durabile prin intermediul programului de cooperare regională al UE (peste 60 de milioane 
EUR din suma de 170 de milioane EUR alocată pentru perioada 2014 -20), precum și prin 
intermediul AIF și al prog ramului SWITCH Asia12; 
 sprijinirea, în special, a eforturilor țărilor din bazinul inferior al fluviului Mekong în ceea 
ce privește legătura dintre apă, energie și securitate alimentară, dezvoltarea unei 
agriculturi durabile mai puternice, securitatea alimen tară (inclusiv siguranța alimentară), 
sistemele de gestionare a resurselor naturale, inclusiv prin promovarea unui dialog cu 
țările din regiunea Dunării;  
 consolidarea abordărilor regionale privind FLEGT și REDD +, inclusiv pregătirea noilor 
programe REDD +  de reducere a emisiilor la nivel național sau la nivel de 
provincie/district, pentru o abordare mai eficace, prin acțiuni transfrontaliere, a cauzelor 
defrișărilor și ale degradării pădurilor, precum și asigurarea accesului la plățile aferente 
programului  REDD + bazate pe rezultate, în continuarea mecanismului EU REDD, 
finanțat de UE;  
 promovarea cooperării practice cu privire la probleme precum despăduririle, exploatarea 
forestieră ilegală și comerțul asociat acesteia, inclusiv prin punerea în aplicare efe ctivă a 
acordurilor de parteneriat voluntar FLEGT, combaterea ceții transfrontaliere, inclusiv prin 
                                                            
12  http://www.switch -asia.eu/   
 
12 
 oprirea drenării turbăriilor, sprijinirea unei producții mai durabile a materiilor prime, cum 
ar fi uleiul de palmier, cauciucul și cafeaua, inversarea decl inului biodiversității, 
combaterea traficului cu specii sălbatice de faună și floră și a deșeurilor marine, 
promovarea unei bune gestionări a deșeurilor și a substanțelor chimice, sprijinirea 
securității resurselor de apă (inclusiv în ceea ce privește aspe ctele transfrontaliere) și 
dezvoltarea urbană ecologică;  
 consolidarea cooperării UE -ASEAN în domeniul energiei: dialogul ar trebui să includă, în 
special, eficiența energetică și conservarea energiei, biocombustibilii, cadrul de investiții, 
sursele regener abile de energie și dezvoltarea infrastructurii;  
 consolidarea cooperării regionale între UE și ASEAN în ceea ce privește pescuitul ilegal, 
nedeclarat și nereglementat, în paralel cu dialogurile bilaterale existente cu unele țări 
membre ale ASEAN; punerea în aplicare a unor norme de monitorizare, control și 
supraveghere; și  
 dezvoltarea colaborării dintre UE și ASEAN cu privire la gestionarea dezastrelor, în 
special prin consolidarea legăturilor operaționale, extinderea activităților de formare și 
participar ea la exercițiile ARF de acordare de asistență în caz de catastrofe și concentrarea 
eforturilor asupra punerii în aplicare a cadrului de la Sendai privind reducerea riscului de 
dezastre.  
4. Cooperarea cu privire la aspectele de politică și securitate  
4.1. Securitate  
În ultimii ani, UE și ASEAN au convenit să instituie un parteneriat mai aprofundat, care să nu 
cuprindă numai aspectele economice, aflate, de obicei, în centrul atenției. Acest fapt a fost 
rezultatul deciziilor țărilor membre ale ASEAN de a înce pe să abordeze chestiuni de securitate 
cum ar fi gestionarea dezastrelor, securitatea maritimă, combaterea criminalității transnaționale și 
a actelor de terorism. În mod similar, UE și -a consolidat rolul de actor și furnizor în domeniul 
securității, inclus iv prin dispozițiile Tratatului de la Lisabona care permit abordări mai integrate 
ale politicii externe.  
ASEAN a dat dovadă de creativitate și hotărâre pentru a se situa în centrul arhitecturii regionale, 
ceea ce îi permite să mobilizeze puteri regionale și globale prin intermediul unor forumuri 
concentrice și juxtapuse cum ar fi ASEAN +  3 (din care fac parte  China, Japonia și Coreea de 
Sud), Forumul regional ASEAN (ARF), Reuniunea miniștrilor apărării ai ASEAN - Plus 
(ADMM -Plus) și Summitul Asiei de Est (EAS).  
EAS devine tot mai mult principalul forum de cooperare strategică în regiune, dintre membrii 
acestu ia făcând parte Statele Unite, China, Japonia, Coreea de Sud, India, Australia, Noua 
Zeelandă și Federația Rusă (UE nu este încă membră). Având în vedere relațiile pe care UE le 
cultivă, în special în ceea ce privește comerțul și investițiile, aceasta are un interes evident în 
asigurarea stabilității în regiune și, prin urmare, în promovarea unei arhitecturi de securitate care 
să permită o mai bună gestionare a tensiunilor politice din regiune și în cadrul căreia UE joacă un 
rol-cheie, inclusiv prin aderare a acesteia la EAS, în viitor.  
 
13 
 ASEAN apreciază posibilitatea de a consolida cooperarea cu UE în domeniul securității. Aceasta 
se poate inspira din experiența UE în ceea ce privește instaurarea unui cadru al cooperării în 
domeniul securității la nivel region al, iar prin implicarea sa, activă, dar neamenințătoare, UE îi 
poate oferi un sprijin în menținerea mai multor opțiuni strategice și a poziției centrale pe care 
ASEAN o ocupă, în contextul în care marile puteri se afirmă cu mai multă fermitate în regiune.  
UE și ASEAN ar trebui să exploateze convergența de interese și să transforme aspectele de 
politică și securitate într -unul dintre cei mai dinamici factori de promovare a cooperării lor, atât 
sub egida colaborării dintre UE și ASEAN, cât și printr -o mai mar e implicare a UE în cadrul 
ARF, acesta fiind, în prezent, singurul forum regional de securitate din care UE face parte.  
UE și -a intensificat participarea la ARF în ultimii ani. Înaltul Reprezentant/Vicepreședintele a 
participat la reuniunea ministerială a ARF în fiecare an, începând cu 2012. La nivel de oficiali, 
UE a fost mai activă ca niciodată, coprezidând reuniunile ARF și contribuind la punerea în 
aplicare a planurilor de lucru ale ARF. Inițiativele recente ale UE includ:  
 coprezidarea (împreună cu Myan mar/Birmania), în 2013/14, a reuniunii intersesionale 
ARF a grupului de sprijin privind măsurile de consolidare a încrederii și diplomația 
preventivă, precum și a reuniunilor similare de dialog ale funcționarilor din domeniul 
apărării;  
 cosponsorizarea, îm preună cu Brunei Darussalam, a primului curs de formare ARF 
privind diplomația preventivă și medierea, care a avut loc în octombrie 2014, la Brunei; și  
 organizarea, pentru prima oară, a unui seminar de orientare privind politica de securitate și 
apărare c omună (PSAC), organizat de Colegiul European de Securitate și Apărare, în 
martie 2014, în cadrul căruia s -a pus un accent deosebit pe cooperarea dintre UE și 
ASEAN în materie de securitate.13 
Partenerii ASEAN au salutat și au apreciat această intensificare a activității UE în ceea ce 
privește securitatea, dar au îndoieli cu privire la menținerea acesteia. Pe lângă interesul pe care 
UE îl are în asigurarea stabilității regionale ca atare, capacitatea acesteia de a pune în aplicare o 
cooperare în materie de se curitate va influența modul în care partenerii ASEAN îi vor evalua 
candidatura de aderare la SEA.  
Securitatea maritimă reprezintă o provocare majoră, de interes comun, și o componentă esențială 
a promovării de către UE a unei mai bune guvernanțe a oceanelo r. Aproape 50  % din transportul 
maritim mondial (exprimat în tonaj) trece prin Marea Chinei de Sud. Aprovizionarea cu energie, 
materiile prime și bunurile transportate pe aceste mări sunt de o importanță primordială pentru 
majoritatea economiilor, inclusiv  pentru economia UE. Prin urmare, UE are un interes puternic în 
menținerea stabilității și a securității în Marea Chinei de Sud, precum și în asigurarea respectării 
dreptului internațional, inclusiv a Convenției Organizației Națiunilor Unite privind dreptu l mării 
(UNCLOS). Aceasta a solicitat în mod sistematic soluționarea pe cale pașnică, prin cooperare, a 
disputelor teritoriale și este un susținător puternic al eforturilor depuse de ASEAN și China 
pentru a ajunge la un acord referitor la adoptarea unui Co d de conduită privind Marea Chinei de 
Sud, încurajând încheierea rapidă a negocierilor.  
                                                            
13  Un al doilea seminar este programat să aibă loc în a doua jumătate a anului 2015.  
 
14 
 UE a luat inițiativa organizării la Jakarta, în noiembrie 2013, a primului Dialog -la nivel înalt 
UE­ASEAN privind securitatea maritimă, în cadrul căruia au avut loc dis cuții aprofundate 
privind pirateria, supravegherea maritimă, securitatea portuară și gestionarea comună a 
resurselor. În 2015 va avea loc un al doilea dialog, în cadrul căruia se va acorda o atenție 
deosebită legăturii dintre securitatea maritimă și combat erea criminalității organizate.  
La inițiativa Centrului de excelență al UE în domeniul riscurilor chimice, biologice, radioactive și 
nucleare (CBRN), a fost creată o rețea regională eficientă, al cărei secretariat se află la Manila. 
Toate cele 10 state me mbre ale ASEAN participă la această inițiativă, care oferă o platformă 
regională pentru abordarea riscurilor CBRN și reprezintă un răspuns esențial atât la problemele 
de securitate ale ASEAN, cât și la cele ale UE. UE încurajează o participare mai activă a  statelor 
membre ale ASEAN la această inițiativă, care va contribui la asigurarea sustenabilității pe termen 
lung și a sprijinului politic acordat Centrului.  
Alte domenii în care amenințările la adresa intereselor ASEAN și ale UE sunt în creștere și în 
care ambele părți au interesul să coopereze în mod strâns includ:  
 traficul (de persoane, droguri, specii ale florei și faunei sălbatice);  
 securitatea cibernetică și criminalitatea informatică (inclusiv combaterea abuzului sexual 
online asupra copiilor);  
 neproliferarea și dezarmarea (inclusiv Tratatul privind comerțul cu arme);  
 deradicalizarea/combaterea extremismului violent;  
 situațiile minoritățile vulnerabile care au implicații regionale;  
 medierea; și  
 observarea alegerilor.  
UE pregătește, atât în cadrul relațiilor UE -ASEAN, cât și în cadrul ARF, inițiative practice în 
fiecare dintre aceste domenii, prin care să contribuie la un dialog mai aprofundat și să analizeze 
posibilitatea consolidării -capacităților.  
Inițiativele specifice din acest domeniu vor incl ude: 
 consolidarea sprijinului acordat de UE pentru soluții regionale privind pirateria și alte 
aspecte legate de securitatea maritimă. Pe lângă implicarea sa actuală, prin intermediul 
Programului privind rutele maritime critice (MARSIC), UE va lua în consi derare 
organizarea, în statele membre ale ASEAN și împreună cu acestea, a unor activități de 
consolidare -a capacităților în materie de securitate maritimă (supraveghere, securitate 
portuară), astfel cum se prevede în Strategia UE în materie de securitate m aritimă și în 
planul de acțiune aferent acesteia (adoptate în iunie 2014)14. Aceasta va face tot posibilul 
pentru a transforma Dialogul -la nivel înalt UE -ASEAN privind securitatea maritimă 
într­un eveniment anual;  
                                                            
14  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=RO&f=ST%2011205%202014%20INIT . 
 
15 
  aprofundarea dialogului privind ajutorul în  caz de dezastre concomitent cu 
consolidarea -capacităților la nivelul ASEAN (Centrul AHA) și la nivel național; 
extinderea proiectelor desfășurate în prezent în Myanmar/Birmania și Filipine către alte 
state membre ale ASEAN;  
 coprezidarea (împreună cu Filipine), a unui atelier ARF privind sensibilizarea și 
promovarea cooperării ARF în domeniul atenuării riscurilor CBRN, care va avea loc la 
Manila, în septembrie 2015;  
 organizarea unei seminar anual de orientare în domeniul PSAC , axat pe cooperarea 
UE­ASEAN, sporirea gradului de sensibilizare cu privire la rolul tot mai important al UE 
în ceea ce privește aspectele de securitate și promovarea, în viitor, a unei cooperări 
operaționale practice mai intense cu ASEAN și cu statele me mbre ale acesteia;  
 consolidarea dialogului și a cooperării privind chestiuni de interes comun, cum ar fi 
recuperarea activelor în vederea combaterii criminalității organizate, traficul cu specii ale 
florei și faunei sălbatice, combaterea abuzului sexual a supra copiilor, inclusiv în contextul 
Alianței mondiale împotriva abuzului sexual online asupra copiilor, precum și abordarea 
în comun a problemei comiterii în străinătate de abuzuri sexuale împotriva copiilor ; și  
 sprijinirea dialogurilor speciale pe tema  drepturilor omului, atât la nivel regional, cât și la 
nivel bilateral.  
4.2. Drepturile omului  
Ca parte integrantă a eforturilor de a construi un parteneriat mai matur și mai politic, UE 
urmărește, de asemenea, să colaboreze în mod constructiv cu ASEAN pen tru a promova și 
proteja standardele internaționale din domeniul drepturilor omului. În acest context, principala 
prioritate a UE este abolirea pedepsei cu moartea în regiunea ASEAN. Prin urmare, UE a salutat 
crearea, în 2009, a Comisiei interguvernamental e a ASEAN privind drepturile omului (AICHR) 
și adoptarea, în 2012, a Declarației ASEAN privind drepturile omului.  
Inițiativele specifice din acest domeniu vor include:  
 sprijinirea mecanismului ASEAN privind drepturile omului, prin găzduirea vizitelor 
AICHR  (precum cea din 2011; o nouă vizită este planificată pentru a doua jumătate a 
anului 2015) și ale Comisiei ASEAN pentru promovarea și apărarea drepturilor femeilor 
și copiilor (ACWC), care au efectuat o vizită în Europa în 2013, precum și organizarea 
unor vizite ale Reprezentantului Special al UE pentru drepturile omului (în continuarea 
vizitelor din mai 2013 și noiembrie 2014);  
 intensificarea dialogului și a cooperării cu AICHR (acesta fiind cel mai important 
mecanism al ASEAN în domeniul drepturilor omul ui) cu privire la chestiuni cum ar fi 
drepturile migranților și victimelor traficului de persoane, mediul de afaceri și drepturile 
omului/responsabilitatea socială a întreprinderilor, tortura, drepturile femeilor și ale 
copiilor, egalitatea de gen și lupta  împotriva discriminării;  
 acordarea unei atenții sporite drepturilor minorităților și aplicării pedepsei cu moartea, 
acestea fiind domenii esențiale ale dialogului politic cu ASEAN; acest obiectiv va include 
un proces de consultare sistematic și transparen t și dialogul cu societatea civilă și alte 
părți interesate; și  
 
16 
  sprijinirea organizațiilor societății civile și a actorilor nestatali în regiunea ASEAN, 
inclusiv prin intermediul unor programe specifice, cum ar fi Instrumentul european pentru 
democrație și drepturile omului (IEDDO).  
5. Către un parteneriat cu un obiec tiv strategic  
Prioritatea imediată este definirea conținutului parteneriatului, în conformitate cu Planul de 
acțiune Brunei și cu propunerile expuse în prezenta comunicare comună. În luna iulie 2014, 
miniștrii de externe atât ai UE, cât și ai ASEAN au conv enit asupra transformării, în viitor, a 
relațiilor dintre UE și ASEAN, astfel încât acestea să evolueze de la un parteneriat „natural” sau 
„consolidat” spre un parteneriat „strategic”, și au atribuit unor înalți oficiali sarcina de a elabora o 
foaie de par curs pentru realizarea acestui obiectiv15. 
Crearea unui parteneriat strategic între UE și ASEAN ar însemna depășirea abordării actuale, din 
perspectivă predominant bilaterală, și urmărirea obiectivului unei implicări mai mari în ceea ce 
privește principalel e chestiuni regionale și globale. Există încă foarte multe posibilități de 
aprofundare a dialogului și de aliniere a pozițiilor cu privire la chestiuni de importanță mondială, 
inclusiv cu privire la:  
 schimbările climatice;  
 reducerea riscului de catastrofe și creșterea rezilienței;  
 obiectivele de dezvoltare durabilă post -2015, inclusiv eradicarea sărăciei;  
 pandemii și  
 combaterea terorismului, a radicalizării și a luptătorilor străini.  
În plus, conflictele regionale, cum ar fi cel din Ucraina, tensiunile din  Marea Chinei de Sud și 
chestiunile legate de domeniul nuclear din Iran și din Coreea de Nord se referă, toate, în esență, la 
principii fundamentale de securitate și la modul în care trebuie să se asigure respectarea dreptului 
internațional. Fermi susținăt ori ai unui multilateralism eficient, întemeiat pe un ansamblu de 
norme, UE și ASEAN au un interes legitim în extinderea cooperării lor cu privire la aceste 
chestiuni regionale de importanță mondială. Aprofundarea cooperării UE -ASEAN în diferite 
domenii va  constitui un argument în plus în favoarea trecerii la un parteneriat strategic oficial, 
care va necesita, de ambele părți, un angajament politic și alocarea de resurse. UE este pregătită 
să își joace rolul care îi revine în ceea ce privește îmbunătățirea semnificativă a relațiilor cu 
ASEAN, angajându -se, printre altele, să contribuie la:  
 efectuarea unei evaluări comune cu privire la perspectiva încheierii unui acord de liber 
schimb interregional;  
 negocierea unui acord în domeniul aviației civile;  
 inițierea  unui dialog politic între UE și ASEAN pe probleme de mediu și dezvoltare 
durabilă și consolidarea dialogului în domeniul cercetării și inovării;  
 continuarea dialogului și a cooperării privind aspectele legate de migrație și de mobilitate;  
                                                            
15  Pentru declarația copreședinților, a se vedea: http://eeas.europa.eu/statements/docs/2014/140723_03_en.pdf . 
 
17 
  sporirea spriji nului financiar pentru cooperarea regională cu ASEAN și cooperarea pentru 
dezvoltare cu statele membre ale ASEAN mai puțin dezvoltate (Cambodgia, RDP Laos, 
Myanmar, Vietnam și Filipine), valoarea acestuia fiind de peste 2 miliarde EUR pentru 
perioada 2014 -2020;  
 punerea în aplicare a unui vast „pachet” de noi inițiative în domeniul securității 
netradiționale (securitatea maritimă, ajutorul în caz de dezastre, criminalitatea 
transnațională, diverse cursuri de formare pe tema diplomației preventive, gestionarea 
crizelor, medierea, statul de drept și observarea alegerilor); și  
 numirea unui ambasador rezident al UE pe lângă ASEAN.  
Reuniunea informală a liderilor, care a avut loc în octombrie 2014, la Milano, a fost un adevărat 
succes, care ar trebui să se repete, în mod sistematic, în viitor. La nivelul miniștrilor de externe, 
în plus față de Reuniunea ministerială UE -ASEAN, care a atins potențialul maxim și care are loc 
o dată la doi -ani, și Conferința Postministerială, organizată cu ocazia ARF, ÎR/VP ș i miniștrii de 
externe ai statelor membre ale ASEAN s -ar putea întruni cu ocazia deschiderii Adunării Generale 
a ONU. Întâlnirile sectoriale la nivel ministerial, chiar dacă sunt informale, ar putea contribui, de 
asemenea, la consolidarea agendei bilateral e în multe dintre domeniile abordate în prezenta 
comunicare. UE va promova, cât mai mult posibil, organizarea unor astfel de reuniuni, inclusiv 
cu ocazia reuniunilor ministeriale din cadrul reuniunii Asia -Europa (ASEM) și a Reuniunii la 
nivel înalt ASEM.  
De asemenea, UE va continua să promoveze dimensiunea parlamentară a relațiilor UE -ASEAN, 
inclusiv prin sprijinirea unor schimburi mai structurate între Parlamentul European și Adunarea 
Interparlamentară a ASEAN (AIPA), astfel cum s -a propus în Rezoluția PE referitoare la relațiile 
viitoare UE -ASEAN, adoptată la 15 ianuarie 201416. 
Prezenta comunicare comună propune idei concrete privind aprofundarea relațiilor UE -ASEAN, 
oferind un cadru mai coerent pentru cooperarea sectorială și asigurând o dimensiune politi că 
sporită. Ambele părți au un interes în valorificarea acestei posibilități. Aceasta va sta, de 
asemenea, la baza revizuirii EAS de către ASEAN, inclusiv în ceea ce privește modul de 
funcționare a acesteia și aderarea noilor membri. UE se află într -o pozi ție favorabilă pentru a 
contribui la acțiunile practice din cadrul EAS și a da curs, astfel, solicitării ASEAN privind un 
angajament sporit din partea UE. Crearea unui parteneriat strategic UE -ASEAN ar trebui să fie 
însoțită de participarea UE la discuțiil e strategice ale regiunii.  
Înaltul Reprezentant și Comisia invită Consiliul și Parlamentul European să aprobe propunerile 
prezentate în prezenta comunicare comună și să colaboreze pentru a construi un parteneriat UE -
ASEAN modern, cu un obiectiv strategic.  
                                                            
16 http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef= -//EP//TEXT+TA+P7 -TA-2014 -
0022+0+DOC+XML+V0//RO