RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 10.9.2010 
SEC(2010) 1012 final 
  
RĂSPUNSUL COMISIEI LA RAPORTUL SPECIAL   
„AUDITUL PROCEDURII DE VERIFICARE ȘI VALIDARE A CONTURILOR“  
RO 2   RO RĂSPUNSUL COMISIEI LA RAPORTUL SPECIAL  
„AUDITUL PROCEDURII DE VERIFICARE ȘI VALIDARE A CONTURILOR“  
SINTEZĂ 
III. În cadrul general destinat gestiunii și verificării cheltuielilor agricole, noile activit ăți ce 
trebuie desf ășurate de organismele de  certificare reprezint ă în opinia Comisiei un element 
important și util pentru a ob ține o asigurare rezonabil ă cu privire la legalitatea și regularitatea 
operațiunilor subiacen te. Noile cerin țe au fost introduse ini țial pentru exerci țiul financiar 
2007, și deși au suferit modific ări și au fost extinse pentru exerci țiul financiar 2008, în esen ță 
au rămas neschimbate. Noile cerin țe au fost, de asemenea, discutate cu organismele de 
certificare în cadrul unei conferin țe anuale. 
În consecin ță, pentru exerci țiul financiar 2009, (dup ă încheierea perioadei de audit) situa ția s-
a îmbunătățit semnificativ în ceea ce prive ște toate noile elemente de asigurare men ționate 
(cele referitoare la legalitatea și regularitatea pl ăților). 
IV. Procedura de verificare și validare a conturilor din punctul de vedere al conformit ății are 
ca scop excluderea de la finan țarea UE a cheltuielilor efec tuate într-un mod care încalc ă 
dreptul UE. Îns ă, procedura nu reprezint ă un mecanism de recuperare a pl ăților neconforme 
cu reglement ările efectuate c ătre beneficiari, recuperarea ace stor cheltuieli fiind unica 
responsabilitate a statelor memb re în conformitate cu prin cipiul „gestiunii partajate“ și cu 
normele prev ăzute la articolul 9 alineatul  (1) litera (a) subpunctul (iii) din Regulamentul (CE) 
nr. 1290/2005 al Consiliului  și la articolul 53b alineatul (2) litera (c) din Regulamentul 
financiar. Dac ă în urma procedurilor de verificare și validare a conturilor din punct de vedere 
al conformit ății se identific ă sau se pot identifica pl ăți neconforme cu reglement ările realizate 
către un beneficiar, statele membre au obliga ția de a ini ția acțiuni de recuperare împotriva 
acestor beneficiari. 
Articolul 31 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 prevede c ă în stabilirea 
corecțiilor financiare se ține seama de natura și gravitatea abaterii, precum și de prejudiciul 
financiar adus UE. Dac ă este posibil, suma se calculeaz ă în funcție de pierderea real ă cauzată 
sau prin extrapolare. Dac ă nu este posibil ă aplicarea metodelor anterioare, se utilizeaz ă 
sistemul corec țiilor forfetare care, conform cerin țelor legislative, eviden țiază riscul financiar 
pentru bugetul UE în func ție de gravitatea deficien țelor sistemului na țional de control. Astfel, 
sistemul de corec ții al Comisiei stabile ște în mod clar o ierarhie a metodelor ce vor fi utilizate 
și, prin urmare, Comisia nu admite c ă pentru un caz anume exist ă mai multe „op țiuni” în ceea 
ce privește tipul de corec ție financiar ă ce urmeaz ă a fi aplicat ă. În opinia Comisiei exist ă o 
legătură relevantă între cuantumul corec țiilor și cel al pl ăților neconforme cu reglement ările 
realizate ca urmare a deficien țelor în sistem. Procedura de validare din punctul de vedere al 
conformit ății include cazuri în care deficien țele constatate se limiteaz ă la sistemul de control 
instituit și care nu pot fi corelate cu pl ăți individuale neconforme cu reglement ările realizate 
către beneficiari, îns ă ca urmare a abord ării forfetare adoptate pe ntru controlul deficien țelor, 
riscul pentru bugetul UE este acoperit, de exemplu atunci când un stat membru nu realizeaz ă 
numărul minim de controale. 
În plus, în condi țiile în care execu ția cheltuielilor agricole se efectueaz ă conform gestiunii 
partajate, statele membre pot s ă evalueze și să aducă dovezi cu privire la pierderea financiar ă 
reală și riscurile pentru bugetul UE mai bine decât Comisia. Acest fapt este recunoscut în mod 
explicit în manualul opera țional, care solicit ă Comisiei s ă ia în considerare astfel de dovezi, 
dacă sunt fiabile. Prin urmare , pentru calcularea mai exact ă a pierderii financiare pentru 
RO 3   RO bugetul UE este necesar ă o cooperare activ ă c u  s t a t u l  m e m b r u  î n  c a u z ă la fiecare nivel al 
procedurii de verificare și validare a conturilor din punct de vedere al conformit ății, deoarece 
doar statul membru de ține toate informa țiile necesare pentru efectuarea acestui calcul. Din 
păcate totuși, de cele mai multe ori statele membre nu folosesc aceast ă oportunitate, în ciuda 
solicitărilor Comisiei. Din 1996, când sist emul a fost reformat, corec țiile forfetare reprezint ă 
mai puțin de 70% din cuantumul total al corec țiilor în termeni valorici. Comisia consider ă 
totuși mai relevant s ă analizeze num ărul cazurilor în care s-a aplicat o corec ție financiar ă prin 
metoda corec țiilor forfetare. Doar 45% din toate cazurile au la baz ă abordarea forfetar ă, iar 
dacă se adopt ă ultimele zece decizii de conformitate, procentul scade pân ă la 37%. Aceste 
cifre demonstreaz ă efortul continuu al Comisiei de a limita pe cât posibil utilizarea corec țiilor 
forfetare. 
Metodologia utilizat ă de Comisie pentru calculul corec țiilor financiare are la baz ă cea mai 
bună estimare a riscului pentru bugetu l UE, astfel încât, prin defini ție, o corec ție financiar ă nu 
poate fi echivalat ă cu o sanc țiune. 
În contextul acestei ac țiuni, Comisia a prezentat recent statelor membre condi țiile în care este 
pregătită să limiteze cuantumul corec țiilor financiare la marja de eroare identificat ă de statul 
membru, în opera țiunile la nivelul be neficiarului final, și raportată în statisticile de control ale 
statului membru pentru sc hema de ajutoare în cauz ă. 
Corecțiile financiare reprezint ă o corecție de natur ă contabilă și nu o sanc țiune aplicat ă 
autorităților din statele membre. Curtea de Justi ție a susținut conformitatea metodologiei 
forfetare cu normele legale care reglementeaz ă activitățile de stabilire a conformit ății. În 
special, Curtea de Justi ție a confirmat c ă nu revine Comisiei sarcina de a efectua verific ările 
necesare pentru a determina cifra exact ă a pierderilor cauzate, ci mai degrab ă statele membre 
trebuie să demonstreze c ă estimarea Comisiei a fost excesiv ă.  
În rezoluția de desc ărcare de gestiune din 2007 (punctul 83), Parlamentul European a aprobat 
utilizarea corec țiilor forfetare în cazurile în care statele membre nu î și îndeplinesc obliga țiile 
legale.  
Metodele alternative de calculare a corec țiilor forfetare la care face trimitere Curtea ar 
necesita o cre ștere semnificativ ă a resurselor alocate auditulu i, fapt care nu ar corespunde 
niciunei analize co st-beneficiu.  
V. Decizia de validare financiar ă este adoptat ă la aproximativ șase luni dup ă încheierea 
exercițiului financiar în cauz ă. În aceast ă decizie, Comisia stabile ște cuantumul de cheltuieli 
recunoscute ca fiind în sarcina bugetulu i UE pentru exerci țiul respectiv. Articolul 30 din 
Regulamentul (CE) nr. 1290/2005, act cu statut ju ridic echivalent Regulamentului financiar, 
prevede în mod explicit faptul c ă decizia nu aduce atingere deciziilor de conformitate 
ulterioare de impunere de corec ții financiare statel or membre. Mai mult, acest fapt este în 
esență deplin compatibil cu Regulamentul financia r, care prevede, pentru oricare alte 
cheltuieli, posibilitatea efectu ării de către Comisie de controale ex-post în termen de pân ă la 5 
ani de la data deciziei de desc ărcare de gestiune pentru exerci țiul financiar în care a fost 
executată plata final ă. În caz contrar, toate ch eltuielile bugetare ar fi  considerate provizorii 
până la efectuarea unui c ontrol ex-post sau pân ă la expirarea perioadei de 5 ani.  
Cuantumul cheltuielilor care pot fi excluse de la finan țare prin decizii de conformitate 
ulterioare figureaz ă în sistemul contabil al Comisiei ca activ contingent și într-o not ă la 
situația financiar ă. Cheltuielile astfel prezentate, împreun ă cu decizia de validare financiar ă, 
vor furniza Parlamentului European și Consiliului informa țiile necesare pentru procedura de 
descărcare de gestiune. 
RO 4   RO Observațiile Curții fac referire la un principiu fundame ntal al sistemelor de verificare și 
validare a conturilor a șa cum este prev ăzut prin temeiul juridic actual, principiu pe care 
Comisia are obliga ția de a-l aplica (din 1996). Niciuna dintre p ărțile care intervine în 
adoptarea legisla ției nu a ridicat obiec ții în acest sens. A șadar, observa ția ar putea fi luat ă în 
considerare cel mai bine în contex tul unei posibile revizuiri a legisla ției. 
VI. Comisia consider ă că sistemul actual func ționează bine și contribuie la îndeplinirea 
obiectivelor generale. Cu toate acestea, Comisia va continua s ă își optimizeze opera țiunile în 
vigoare și acolo unde este necesar, va pr ezenta Parlamentului European și Consiliului 
propuneri adecvate pentru noi îmbun ătățiri în perioada urm ătoare anului 2013.  
INTRODUCERE  
2. Conform articolului 42 alineatul (1) din Normele de aplicare care trateaz ă aplicarea 
articolelor 53b și 53c din Regulamentul financiar, scopul procedurii de verificare și validare a 
conturilor este de a asigura c ă cheltuielile statelor membre în contextul gestion ării partajate 
[...] și care pot fi înregistrate în  bugetul UE sunt în ordine și conforme cu normele UE 
aplicabile. 
5. Grupul de lucru Belle constituit în  1991 de Comisie a fost mandatat s ă analizeze 
operațiunile aferente pro cedurii de verificare și validare a conturilor pentru a evalua atât 
eficiența cât și eficacitatea în îndeplinirea obiectivelor generale ale Politic ii Agricole Comune 
și ale Regulamentului financiar și dacă este necesar s ă propună măsuri legislative și/sau 
administrative pentru a pune în  aplicare respectivele opera țiuni.  
(b) Fiecare corec ție financiar ă inclusă într-o decizie de conformitate este corelat ă unui anumit 
exercițiu financiar care este indicat în  anexa la respectiva decizie. 
CASETA 1 
(b) Controalele întreprinse de agen țiile de plat ă au la baz ă sisteme de gestiune și control ale 
căror cerințe minime sunt defi nite de Comisie. 
6. În sistemul reformat, decizia de validare financiar ă va fi adoptat ă până cel târziu la data de 
30 aprilie a anului urm ător exerci țiului financiar în cauz ă. Prin urmare, procedura reformat ă 
de verificare și validare a conturilor a accelerat semnificativ calendarul de verificare și 
validare a conturilor agen țiilor de plat ă. 
PARTEA I - VERIFICAREA ȘI VALIDAREA CONTURILOR DIN PUNCT DE 
VEDERE FINANCIAR 
21. Standardele interna ționale de audit și orientările Comisiei prev ăd posibilitatea de a recurge 
la activitatea altor auditori , dac ă se consider ă necesar. Organismele de certificare ar putea s ă 
se bazeze pe activitatea unit ăților interne de audit (UIA) în  cazurile în care au verificat 
corespunz ător activitatea acestor unit ăți.  
În noiembrie 2009, o misiune de audit la or ganismul de certificare danez având ca scop 
principal exerci țiul financiar 2009 nu a identificat deficien țe majore în ceea ce prive ște 
documentele de lucru și listele de verificare.  
Cu privire la observa ția Curții din nota de subsol 9 potrivit c ăreia în Danemarca unitatea de 
audit intern a fost implicat ă în procesul de selec ție a organismului de certificare, cu care în 
cele din urm ă agenția de plat ă a încheiat, în mod direct, un contract, ca urmare a propunerii 
unității de audit intern, trebuie eviden țiat faptul c ă s-a reînnoit contract ul organismului de 
certificare pe exerci țiile financiare 2009 și 2010, semnatarul fiind autoritatea competent ă. 
RO 5   RO 22. În majoritatea cazurilor, constat ările Curții se refer ă la punctele slabe ale documenta ției cu 
privire la activitatea de audit a organismelor de certificare, și nu la activitatea efectiv ă a 
acestora. 
Organismele de certificare ar trebui s ă compileze suficiente dovezi de audit în sprijinul 
constatărilor lor. Comisia include acest asp ect în analiza de risc, cu toate c ă poate evalua 
aceasta numai în mod direct cu ocazia vizitelor la organismele de certif icare selectate pentru 
audit. Deși structura și conținutul exact al documentelor de lucru și al listelor de verificare ar 
trebui să țină de competen ța avizată a organismelor de certificare, Comisia a formulat ( și va 
continua s ă formuleze) recomand ări în acest domeniu cheie, acolo unde va descoperi 
deficiențe. 
Pe lângă cerințele generale referitoare la testele de fond pentru cheltu ieli în conformitate cu 
orientarea nr. 3, organismele de certificare au obliga ția în ceea ce prive ște Sistemul de pl ăți 
unice de a verifica dac ă plățile pot fi derivate di n drepturile de plat ă subiacente. Cu toate 
acestea, nu se solicit ă ca prin testele de fond s ă se verifice drepturile de plat ă ca atare.  
24. Orient ările au fost revizuite pentru exerci țiul financiar 2009 cu scopul de a aduce 
clarificări suplimentare referitor la modalitatea de derulare și de raportare a verific ării 
exactității și exhaustivit ății registrului debitorului și a anexei III/IIIA din Regulamentul (CE) 
nr. 885/2006. O analiz ă a rapoartelor de certificare pentru exerci țiul financiar 2009 arat ă că de 
la data auditului Cur ții, s-a înregistrat o ameliorare în acest sens.  
Pe lângă activitatea desf ășurată de organismele de certificare, Comisia a auditat în ultimii trei 
ani 14 agen ții de plat ă în 11 state membre referitor la modul în care au tratat cazurile cu 
nereguli și la modul de raportare în temeiul anex ei III din Regulamentul (CE) nr. 885/2006. În 
general agen țiile de plat ă au instituit proceduri adecvate pent ru a proteja interesele financiare 
ale Uniunii Europene. Deficien țele descoperite cu ocazia acestor audituri sunt urm ărite în 
contextul procedurii de verificare și validare a conturilor din punc t de vedere al conformit ății. 
26. Comisia a prezentat recent un sistem1 prin intermediul c ăruia, începând cu anul 2010, 
statele membre vor putea s ă-și consolideze cadrul gene ral de dobândire a asigur ării rezonabile 
cu privire la legalitatea și regularitatea opera țiunilor la nivelul beneficiarilor finali. În acest 
scop, organismele de certificare ar trebui s ă își extindă activitatea, dincolo de obliga țiile 
actuale, și să refacă în întregime, pentru o popula ție dată de cheltuieli, un e șantion 
reprezentativ al opera țiunilor pe care agen ția de plat ă în cauză le-a verificat la fa ța locului. 
Această activitate ar presupune verificarea complet ă a dosarului, de la primirea cererii de 
ajutor pân ă la calculul și execuția plății finale. 
28. Comisia admite c ă se mai pot și ar trebui s ă se aducă îmbunătățiri suplimentare și supune 
subiectul în m od constant aten ției statelor membre. Cu toate acestea nu se prevede obliga ția 
de a testa și evalua fiecare control-cheie și control auxiliar, care ar trebui s ă existe în agen țiile 
de plată. 
29. În opinia Comisiei, un aviz cu privire la procedurile de control intern nu ar necesita 
testarea și evaluarea special ă a fiabilit ății fiecărui control-cheie și control auxiliar. 
Regulamentul (CE) nr. 885/2006 nu prevede obliga ția pentru organismele de certificare s ă 
verifice dac ă toate controalele posibile sunt opera ționale, ci prevede doar obliga ția ca 
organismele de certificare s ă examineze respectarea de c ătre agenția de plat ă a criteriilor de 
acreditare [anexa I din Regul amentul (CE) nr. 885/2006].  
Cu toate acestea, organismelor de  certificare li s-ar solicita s ă evalueze aceste aspecte 
                                                 
1 Documentul D/413722/2009. 
RO 6   RO conform noului sistem descris în r ăspunsul Comisiei la punctul 26.  
30. Dacă a fost necesar, Comisia a informat statele membre în comunic ări oficiale c ă 
organismele delegate vor fi, de asemenea, identificate și testate. Totu și nu se prevede obliga ția 
de a vizita și testa fiecare organism delegat în fiecare an.  
31. Modificarea a avut ca scop clarificarea obliga țiilor care existau deja și îmbunătățirea 
rapoartelor prezentate de c ătre organismele de certificare.  
32. Comisia consider ă că orientările revizuite definesc adecvat întreaga sfer ă de aplicare a 
sarcinii de audit. Se a șteaptă ca agen țiile de plat ă să reconcilieze toate informa țiile din 
chestionarele pe care le depun anual cu informa țiile din baza de date subiacent ă. Organismele 
de certificare au rolul de a verifica dac ă agențiile de plat ă au făcut aceasta și de a indica dac ă 
s-au constatat discrepan țe. Organismele ar trebui s ă verifice, de asemenea, dac ă există pistă de 
audit și dacă aceasta este adecvat ă. 
Pentru a testa acurate țea bazei de date, organismele de certificare vor lua un e șantion de 
minimum 20 de rapoarte de inspec ție în teren pentru fiecare set de statistici și vor verifica 
dacă datele pe care le con țin au fost introduse corect în baza de date. 
Organismelor de certificare li se solicit ă să tragă concluzii clare cu privire la elementele 
menționate anterior. F ără a aduce atingere îmbun ătățirilor din acest domeniu pentru exerci țiul 
financiar 2009, Comisia va eval ua necesitatea unor clarific ări viitoare în orient ări. 
33. 
(a) Agențiile de plat ă trebuie s ă efectueze aceast ă reconciliere. Organismele de certificare 
trebuie să verifice dac ă reconcilierea s-a efectuat corect. Aceste aspecte au fost explicate 
statelor membre în raportul de sintez ă pentru exerci țiul financiar 20082, iar acolo unde s-a 
considerat necesar, s-au adresat recomand ări statelor membre (agen ții de plată și organisme de 
certificare). Drept urma re, Comisia consider ă că situația s-a îmbun ătățit pentru exerci țiul 
financiar 2009. Conform rapoartelor înaintate de  organismele de certificare cu privire la 
exercițiul financiar 2009, s-a realizat o reconciliere complet ă pentru majoritatea agen țiilor de 
plată. 
(b) – (c) R ăspuns comun pentru punctele (b) și (c): 
Comisia recunoa ște deficien țele identificate de Curte cu privire la exerci țiile financiare 2007 
și 2008 și a atras aten ția în acest sens statelor membre în cauz ă. Drept urmare, Comisia 
consideră că situația s-a îmbun ătățit semnificativ în exerci țiul financiar 2009. O analiz ă a 
rapoartelor de certificare indic ă faptul că în aproximativ 90% din cazuri, organismele de 
certificare au efectuat activitatea la nivelul cerut prin orient ările Comisiei, cu câteva excep ții. 
34. Din motivele enumerate în cele ce urmeaz ă, Comisia consider ă că deficiențele identificate 
nu limiteaz ă semnificativ utilizarea acestora de c ătre Comisie în scopul asigur ării: 
– Marjele de eroare stabilite de Comisie pe baza statisticilor de contro l furnizate de statele 
membre sunt consecvente pe o perioad ă de câțiva ani. 
– O analiză a rapoartelor de certificare cu privire la exerci țiul financiar 2009 arat ă că 
organismele de certificare au adus îmbun ătățiri evidente. 
– Informațiile statistice sunt rezultatul unui e șantion foarte mare de cereri verificate3 și chiar 
                                                 
2 AGR/2009/80073-00-03/EN din 3 aprilie 2009 
3 Schema de plat ă unică (SPU)/ Schema de plat ă unică pe suprafa ță (SPUS): 600 315 cereri verificate; 
animale: 798 119 animale verificate (prima pentru vacile care al ăptează și prima special ă pentru carnea 
de vită și de mânzat); restituiri la export: 13 023 declara ții verificate; 275 491 controale efectuate la 
RO 7   RO dacă s-ar aplica o marj ă de siguran ță reprezentând o cre ștere cu 25% a ratelor de eroare, 
ratele de eroare rezidual ă ar rămâne sub nivelul de 2%.  
– Marjele de eroare stabil ite de Curte în exerci țiul DAS din 2008 sunt consecvente cu ratele 
de eroare rezidual ă stabilite de Comisie pe baza statisti cilor de control furnizate de statele 
membre.  
În ceea ce prive ște metodologiile de e șantionare folosite de agen țiile de plat ă pentru 
selecționarea cererilor de plat ă în vederea efectu ării de controale la fa ța locului, de obicei este 
necesară eșantionarea aleatorie. De și eșantionarea aleatorie nu urmeaz ă o metodologie 
statistică cum ar fi e șantionarea pe baz ă de unități monetare (MUS), e șantioanele sunt 
suficient de mari pentru a oferi o asigurare rezonabil ă în legătură cu caracterul lor 
reprezentativ. 
35. Comisia recunoa ște deficien țele identificate de Curte cu privire la exerci țiile financiare 
2007 și 2008 și a făcut deja publice aceste informa ții în rapoartele anuale de activitate pentru 
anii respectivi. Comisia a atras aten ția statelor membre vizate cu privire la aceste subiecte și 
consideră că, drept urmare, situa ția s-a îmbun ătățit semnificativ pentru exerci țiul financiar 
2009. O analiz ă a rapoartelor întocmite de or ganismele de certificare arat ă că acestea au 
efectuat activitatea la nivelul cerut prin orient ări, cu câteva excep ții, în peste 90% din cazurile 
legate de Sistemul Inte grat de Administrare și Control - IACS (ambele fonduri), 
concluzionând în 92% (Fondul Eur opean de Garantare Agricol ă) și 87% (Fondul european 
agricol pentru dezvoltare rural ă) din aceste cazuri c ă în ceea ce prive ște calitatea controalelor 
la fața locului, aceasta a fost cel pu țin adecvat ă. În ceea ce prive ște populațiile din afara IACS, 
organismele de certificare au respectat cerin țele de lucru, cu unele excep ții, în peste 80% din 
cazuri, concluziile fiind similare în 90% (Fondul European de Garantare Agricol ă) și 87% 
(Fondul european agricol pe ntru dezvoltare rural ă) din toate cazurile. 
Comisia consider ă că aceste modific ări au fost adoptate suficien t de devreme (versiunea în 
limba englez ă a orientărilor revizuite a fost introdus ă încă din iulie 2008) pentru a permite 
organismelor de certificare s ă se conformeze noilor orient ări. 
36. Comisia admite c ă se mai pot aduce și că ar trebui s ă se aducă îmbunătățiri suplimentare și 
supune subiectul aten ției statelor membre în mod constant. 
37. Deși Comisia este de acord c ă, în general, reefectuarea unui control anterior ofer ă o 
evaluare mai bun ă a calității controalelor la fa ța locului, este posibil s ă se evalueze mediul de 
control prin inspec ții însoțite de organismele de certificare. În anumite cazuri se poate s ă nu 
fie posibil ă reefectuarea controlului. Aceste probl eme sunt inerente în multe controale ex post 
efectuate de auditori externi. 
Mai mult, inspec țiile însoțite pe teren ar reduce sarcina administrativ ă pentru fermier. 
38. În temeiul argumentelor prezentate în r ăspunsul la punctul 34, Comisia consider ă că prin 
constatările Curții nu se limiteaz ă semnificativ modul de utilizare a statisticilor de control în 
scopul asigur ării. 
Noul sistem de consolidare a asigur ării la care se face refe rire nu este o reac ție la punctele 
slabe ale activit ății organismelor de certificare, ci, mai degrab ă o încercare de a consolida 
asigurarea pe care o ofer ă sistemul actual. 
41. Prin emiterea orient ării nr. 4 cu privire la declara ția de asigurare, se ofer ă o metodologie 
comună asupra modului de întocmire a declara ției de asigurare. Orientarea prezint ă 
                                                                                                                                                         
beneficiari pentru m ăsurile de dezvoltare rural ă privind suprafa ța (cfr. Raportului anual de activitate pe 
2009 al DG Agricultur ă și Dezvoltare Rural ă, nota de subsol 33, pagina 61). 
RO 8   RO dispozițiile legislative aplicabile și oferă recomand ări din partea Comi siei în vederea 
garantării faptului c ă declarațiile de asigurare sunt întocmite în baza unor criterii comparabile. 
43. Orientarea revizuit ă cu privire la declara ția de asigurare a fost prezentat ă statelor membre 
pentru prima dat ă în iunie 2008 și a fost finalizat ă în iulie 2008. Astfel directorii agen țiilor de 
plată au avut suficient timp s ă-și pregătească declarațiile de asigurare pentru a fi semnate în 
ianuarie 2009. Revizuirea orient ării nu a fost posibil ă mai devreme, deoarece a fost nevoie s ă 
se evalueze mai întâi rezultatele exerci țiului financiar anterior. 
Comisia consider ă că orientările sunt suficient de detaliate.  Orientarea a fost din nou revizuit ă, 
pe lângă analizarea declara țiilor de asigurare pentru exerci țiul financiar 2008. Revizuirea din 
2009 trateaz ă în anexe separate modul de desf ășurare a analizei statis ticilor de control, 
solicitând în mod explicit informa ții detaliate în cazurile  în care rata de eroare la o popula ție 
depășește 2%, în cazurile în care compara ția cu situa ția exercițiului financiar anterior indic ă 
deteriorări semnificative sau în cazurile în  care rata de eroare la o popula ție este neverosimil 
de scăzută, precum și modul în care trebuie abordat ă cerința de a prezenta baza pentru 
declarația de asigurare. Comisia a furnizat documentele tip de transmitere a statisticilor de 
control pentru a asigura uniformitatea datelo r comunicate de statele membre Comisiei. 
44. Cerin ța ca fiecare declara ție de asigurare s ă fie înso țită de o list ă a documentelor 
examinate și de documente care ilustreaz ă activitatea desf ășurată de directorul agen ției de 
plată înaintea semn ării declara ției sale, a fost îndeplinit ă în 75 din 82 de cazuri pentru 
exercițiul financiar 2008. Analiza statisticilor de control a fost furnizat ă în 32 de cazuri, iar 
comparația cu situa ția din exerci țiul financiar anterior a fost furnizat ă în 24 de cazuri. 
Analiza Comisiei cu privire la exerci țiul financiar 2009 arat ă că situația s-a îmbun ătățit: toate 
cele 88 de agen ții de plat ă au furnizat o list ă cu documentele examinate și o sintez ă a 
activității efectuate, iar 83 de agen ții de plat ă au furnizat analiza statisticilor de control 
solicitată. 
45-46.  
Modelul de asigurare care st ă la baza declara ției de asigurare deriv ă din orient ările Comisiei și 
a fost discutat la prima reuniune cu directorii agen țiilor de plat ă în decembrie 2007. Cu acea 
ocazie Comisia a specificat, de asemenea, c ă așa-numitul model în cascad ă care avea la baz ă 
subdeclara țiile de asigurare era insuficient și chiar a descurajat utilizarea acestui model, în 
special pentru executarea pl ăților. 
47. Pentru exerci țiul financiar 2008, analiza statisti cilor de control a fost furnizat ă în 32 de 
cazuri, iar compara ția cu situa ția din exerci țiul financiar anterior a fost furnizat ă în 24 de 
cazuri. Pentru exerci țiul financiar 2009, orientar ea nr. 4 a fost revizuit ă în vederea 
îmbunătățirii acestei situa ții. În consecin ță, pentru acest exerci țiu financiar analiza statisticilor 
de control solicitat ă s-a efectuat în 84 din cele 88 de agen ții de plată. 
48. Analiza statisticilor de  control trebuie efectuat ă la nivelul schemei de ajutoare, pragul de 
peste 2% (la nivelul unei popula ții) indicând faptul c ă trebuie avut ă în vedere o rezerv ă. Cu 
toate acestea, rezerva este necesar ă numai în cazul în care se întrunesc cumulativ urm ătorii 
factori: 
- analiza aspectelor calitative are ca  rezultat constata rea unor deficien țe importante într-un 
sistem na țional de control a șa cum sunt definite la punctul 4.2 (aspecte referitoare la calitate) 
din orientarea nr. 4 și  
- cuantumul pl ăților nedatorate este estimat la peste 2% din totalul pl ăților efectuate în 
exercițiul financiar în cauz ă pentru oricare dintre popula țiile la care se face referire la punctul 
4.3. (aspecte referitoare la can titate) din orientarea nr. 4 și 
RO 9   RO - nu a fost posibil s ă se contracareze impactul deficien țelor prin m ăsuri corective. 
Se estimeaz ă ca directorul respectivei agen ții de plată să formuleze o rezerv ă numai în cazul 
în care sunt îndeplinite toate aceste trei condi ții. 
49. În temeiul argumente lor prezentate în r ăspunsul la punctul 34, Comisia nu pune la 
îndoială fiabilitatea statisticilor de control.  
51. Este corect c ă activitatea desf ășurată în contextul certific ării ar furniza într-o mare m ăsură 
o bază adecvată și pentru opinia cu privire la declara ția de asigurare.  
Cu toate acestea, organismul de certificare ar trebui s ă verifice în plus: dac ă informațiile 
justificative care înso țesc declara ția de asigurare sunt relevante și ar trebui s ă furnizeze o 
opinie cu privire la: 
• corectitudinea prezent ării rezervelor directorului agen ției de plat ă (dacă este cazul); 
• popula ția (popula țiile) auditat ă(e) care în opinia organismului de certificare ar fi 
trebuit să primeasc ă o rezervă, dar nu a(u) primit aceast ă rezervă (dacă este cazul); 
• popula ția (popula țiile) auditat ă(e) care au primit o rezerv ă care nu se impunea (de 
exemplu aspectul (aspectele) de baz ă nu erau importante) (dac ă este cazul);  
• faptul dac ă, în opinia organismului de certificare, declara ția de asigurare respect ă sub 
toate aspectele semnificative articolul 3 din Re gulamentul (CE) nr. 885 /2006 (Orientarea nr. 4 
a Comisiei) pentru exerci țiul financiar de la 16/10/xx pân ă la 15/10/xx+1. 
Astfel Comisia este de p ărere că opinia aduce valoare ad ăugată. 
În exercițiul financiar 2009, organismul de certifi care francez a urmat modelul impus prin 
orientarea nr. 7.  
52. Începând cu exerci țiul financiar 2009 organismele de  certificare sunt mai în m ăsură să 
evalueze aceste informa ții, deoarece orient area nr. 4 revizuit ă include documentele tip ce 
trebuie completate de agen țiile de plat ă. 
PARTEA II - VERIFICAREA șI VALIDAREA CONTURILOR DIN PUNCTUL DE 
VEDERE AL CONFORMIT ĂțII 
54. Graficul 1 al Cur ții ilustreaz ă mai degrab ă data la care au fost a doptate diferitele decizii de 
validare și verificare din punctul de vedere al conformit ății, decât cuantumul cheltuielilor 
excluse pentru fiecare exerci țiu financiar. Corec țiile financiare apli cate cheltuielilor 
corespunz ătoare fiec ărui exerci țiu financiar, inclusiv  o estimare a corec țiilor viitoare sunt 
prezentate în graficul 1 al Comisiei. 
56. Analiza central ă a riscurilor îndepline ște funcția de instrument de planificare. De fapt, 
cheltuielile agricole pentru anul N-2 au fost al ocate în 76 de domenii diferite de audit, fiecare 
domeniu de audit f ăcând obiectul unui sistem similar de gestiune și control. Întrucât 
cheltuielile încadrate în aceste domenii de audit au fost efectuate de agen ții de plată diferite, 
din considerente de planificare, s-au iden tificat 1 807 perechi la nivelul domeniu de 
audit/agen ție de plat ă. Pentru aceste perechi domeniu de audit/agen ție de plat ă se iau în 
considerare urm ătorii factori de risc: prag de semnifica ție (valorile cheltuielilor declarate), 
ultimul exerci țiu financiar auditat (perioada care s-a scurs de la ultimul audit al m ăsurii în 
cauză), riscul inerent m ăsurii în cauz ă, riscurile sistemului de cont rol (riscul asoc iat sistemului 
de control) riscul agen ției de plat ă (riscul cu privire la agen ția de plat ă) și în final se va ține 
cont de riscul Oficiului European de Lupt ă Antifraud ă (legat de denun țurile și neregulile 
semnalate de OLAF) și riscul Cur ții Europene de Conturi (legat de constat ările ECA). Riscul 
compozit se calculeaz ă pe perechea domeniu de audit/agen ție de plată prin înmul țirea pragului 
RO 10   RO de semnifica ție cu „riscul ponderat“ care reprezint ă media ponderat ă a diferiților indicatori de 
risc men ționați anterior. Pe baza riscului compozit se stabile ște clasificarea perechilor 
domeniu de audit/agen ție de plată pentru întreaga direc ție. 
57-58.  Pentru exerci țiul financiar 2009, partea de  cheltuieli verificat ă prin auditurile de conformitate 
ale Comisiei a crescut la 61%
4 . Comisia consider ă această acoperire drept impresionant ă și 
suficientă; prin urmare nu consider ă că, în urma analizei de risc, numai un num ăr restrâns de 
măsuri și agenții de plată considerate prioritare fac obiectul  auditurilor de conformitate. Mai 
mult, pentru ajutoarele directe, care în anul 2009 au reprezentat 72% di n totalul cheltuielilor 
agricole și care fac obiectul IACS, toat e statele membre au fost auditate în ultimii trei ani, cu 
excepția Luxemburgului. 
59. Regula privind cele 24 de luni este o op țiune voită a legiuitorului UE menit ă să garanteze 
securitate juridic ă statelor membre. În aplicarea acestei reguli este inerent faptul c ă anumite 
cheltuieli nu pot face obiectul corec țiilor financiare, de și acestea pot fi afectate de deficien țe. 
Comisia a propus în mod repetat extinderea aces tui termen, dar propunerile sale au fost 
respinse atât de Consiliu cât și de Parlamentul European. 
60. În opinia Comisiei nu ar fi posibil ă o acoperire exhaustiv ă a tuturor domeniilor de audit pe 
o perioad ă de, spre exemplu trei ani, chiar și în cazul în care s-ar cre ște semnificativ resursele, 
iar acest lucru contravine conceptului de audit unic5. Ar fi dispropor ționat să se aloce resurse 
umane și financiare pentru auditul pe rechilor domeniu de audit/agen ție de plat ă cu cheltuieli 
limitate și un risc sc ăzut. Prin urmare, Comisia efectueaz ă propria activitate  de audit de 
conformitate pe baza unei analize centr ale a riscurilor, care cuprinde to ți factorii de risc 
necesari și care este conform ă cu standardele de audit acceptate pe plan interna țional. 
CASETA 3 
În cazul la care face referire Curtea, Comisia a reac ționat la timp la informa țiile primite și 
riscul a fost acoperit în mod cor ect. Prin urmare Comisia nu consider ă că trebuiau aplicate 
corecții financiare sumei de 100 milioane EUR la care face referire Curtea. 
Regula privind cele 24 de luni este o op țiune voită a legiuitorului UE menit ă să garanteze 
securitate juridic ă statelor membre. În aplicarea acestei reguli este inerent faptul c ă anumite 
cheltuieli nu pot face obiectul corec țiilor financiare, de și acestea pot fi afectate de deficien țe. 
Comisia a propus în mod repetat extinderea aces tui termen, dar propunerile sale au fost 
respinse atât de Consiliu cât și de Parlamentul European. 
61. Pentru ajutoarele di recte, care în exerci țiul financiar 2009 au repr ezentat 72% din totalul 
cheltuielilor agricole și care fac obiectul IACS, toate statele membre, cu excep ția 
Luxemburgului, au fost audita te în ultimii trei ani 2007-2009, a șadar într-un interval de timp 
care previne efectul de excludere al  regulii privind cele 24 de luni. 
Numărul perechilor domeniu de audit/agen ție de plat ă este consecin ța numărului mare de 
sisteme de control diferite  pentru diversele scheme  de ajutoare agricole și a numărului de 
agenții de plată create de statele membre. Cu toate aces tea, ajutoarele directe au reprezentat 
numai 12 domenii de audit în analiza de risc pentru 2008.  
                                                 
4 26,5% pentru „Interven ții pe pie țele agricole”, 70,9% pentru „Ajutoare directe” și 43,6% pentru 
„Dezvoltare rural ă”. 
5 Aceast ă acțiune ar necesita auditarea a peste 1 800 de dome nii de audit în acest inte rval de timp pentru a 
evita ca anumite p ărți să nu mai poat ă fi corectate din cauza regulii privind cele 24 de luni. 
RO 11   RO 63. Comisia consider ă că utilizarea ratelor forfetar e este pe deplin conform ă cu obiectivul 
procedurii de validare din punctul de vedere al conformit ății și reprezint ă cea mai eficace și 
eficientă modalitate de a atinge a cest obiectiv, în special dac ă deficiențele descoperite se 
referă numai la sistemul de gestiune și control al statului membru în cauz ă. Comisia ia în 
considerare c ă nu este posibil s ă se ia un e șantion valid din punct de vedere statistic în 
contextul fiec ărei misiuni din cele 150 de misiuni de  conformitate pe care DG AGRI le 
efectueaz ă în fiecare an. Comisia estimeaz ă că astfel de teste de f ond ar necesita de fapt 
auditarea în medie a aproximativ 100 de dosar e individuale, ceea ce ar însemna peste 15 000 
de dosare pe an.  
Utilizarea corec țiilor forfetare a fost sus ținută de către Curtea de Justi ție ca fiind conform ă cu 
normele legale care reglementeaz ă activitatea de stabilire a conformit ății.  
64. Pentru toate cele 32 de decizii de conformitate a doptate din 1996 pân ă la finele anului 
2009, mai pu țin de 70% din cuantumul total al corec țiilor financiare aplicate au fost stabilite 
prin utilizarea ratelor forfetare. Cu toate acestea, Comisia consider ă că este mai relevant s ă se 
analizeze num ărul de cazuri mai degrab ă decât sumele implicate,  deoarece fiecare audit de 
conformitate este la fel de important în cadru l programului anual general de audit. În acest 
caz, ratele forfetare au fost fo losite în numai 45% din cazuri și dacă se iau în considerare 
ultimele zece decizii, acest procent scade pân ă la 37%. Aceasta demonstreaz ă eforturile 
continue ale Comisiei de a calcula  sau extrapola pierderea financiar ă pentru bugetul UE ori de 
câte ori este posibil. 
În contextul acestei ac țiuni, Comisia a prezentat recent statelor membre condi țiile în care este 
pregătită să limiteze cuantumul corec țiilor financiare la marja de eroare identificat ă de statul 
membru, în opera țiunile la nivelul be neficiarului final, și raportată în statisticile de control ale 
statului membru pentru sc hema de ajutoare în cauz ă. 
65. Comisia consider ă că prin accentul pe func ționarea sistemelor de gestiune și control ale 
statelor membre, abordarea de audit bazat ă pe sistem este cea mai eficient ă și eficace metod ă 
de atingere a acestui obiectiv. Suplimentarea acestei activit ăți prin testarea de fond a unui 
eșantion reprezentativ de pl ăți individuale, în contextul fiec ărui audit de conformitate la fa ța 
locului din cele 150 de auditu ri pe care DG AGRI le efectueaz ă anual, ar însemna o cre ștere 
semnificativ ă (mai mult decât dublu) a resurselor actu ale de audit, ceea ce nu ar fi în 
conformitate cu niciuna din analizele cost-beneficiu. Cre șterea ar fi și mai mare (de cinci ori) 
în cazul în care Comisia ar trebui s ă efectueze astfel de teste de fond în toate domeniile de 
audit pe o perioad ă de trei ani, spre exemplu.  
Această creștere nu ar lua în c onsiderare faptul c ă organismele independente de audit certific ă 
conturile agen țiilor de plat ă și funcționarea procedurilor interne de control ale acestora, 
precum și că verifică și valideaz ă statisticile de control ale agen țiilor, un element care acoper ă 
legalitatea și regularitatea opera țiunilor subiacente și care în prezent este consolidat în 
continuare. 
Nu ar fi posibil ă limitarea testelor de fond la  cazurile în care „consecin țele sunt cuantificabile 
și semnificative“, deoarece astfel de concluzii nu pot fi trase în cursul auditului, iar dac ă 
testele de fond s-ar aplica la finalul procedurii  de audit, aceste teste ar putea fi irelevante 
și/sau imposibile.  
66. Corec țiile forfetare reflect ă gradul de risc financiar pe ntru bugetul UE, care apare ca 
urmare a deficien țelor din sistemele de gestiune și control ale statelor membre. Prin urmare, 
Comisia consider ă că există o corela ție între rata forfetar ă utilizată și nivelul pl ăților 
neconforme cu reglement ările către beneficiarii finali. Orient ările din documentul de lucru 
RO 12   RO VI/5330/97 au stabilit un  sistem clar, obiectiv și stabil pentru aplicarea corec țiilor forfetare, 
evitându-se astfel subiectivitatea și tratamentul inegal. 
Manualul opera țional al Comisiei specific ă în mod explicit c ă sistemul corec țiilor forfetare se 
utilizează pentru a stabili o leg ătură între punctele slabe identificate și riscul pentru bugetul 
UE și că acest risc este elementul cel mai im portant în evaluar ea nivelului corec țiilor 
financiare. Prin urmare, auditorii trebuie s ă evalueze dac ă există factori care ar atenua sau 
care ar amplifica riscul. Deciziile de conformitate furnizeaz ă exemple ample cu privire la 
faptul că această evaluare se efectueaz ă și că, acolo unde este necesar, are ca rezultat 
reducerea sau cre șterea nivelului corec țiilor financiare. 
În plus, în condi țiile în care execu ția cheltuielilor agricole se efectueaz ă în cadrul gestiunii 
partajate, statele membre pot s ă evalueze și să aducă dovezi cu privire la pierderea financiar ă 
reală și riscurile pentru bugetul UE mai bine decât Comisia. Acest fapt este recunoscut în mod 
explicit în manualul opera țional, care solicit ă Comisiei s ă ia în considerare astfel de dovezi, 
dacă sunt fiabile. Prin urmare , pentru calcularea mai exact ă a pierderii financiare pentru 
bugetul UE este nevoie de cooperarea activ ă cu statul membru în cauz ă la fiecare nivel al 
procedurii de verificare și validare a conturilor din punct de vedere al conformit ății, deoarece 
doar statul membru de ține toate informa țiile necesare pentru efectuarea acestui calcul. Din 
păcate totuși, de cele mai multe ori statele membre nu folosesc aceast ă oportunitate, în ciuda 
solicitărilor Comisiei. În spec ial, Curtea de Justi ție a confirmat c ă nu revine Comisiei sarcina 
de a efectua verific ările necesare pentru a determina cifra exact ă a pierderilor cauzate, ci mai 
degrabă statele membre trebuie s ă demonstreze c ă estimarea Comisiei a fost excesiv ă. 
În acest context, Comisia a prezen tat recent statelor membre condi țiile în care este preg ătită să 
limiteze cuantumul corec țiilor financiare la marja de eroare identificat ă de statul membru, în 
operațiunile la nivelul be neficiarului final, și raportat ă în statisticile de control ale statului 
membru pentru schema de ajutoare în cauz ă. 
CASETA 5  
În cazul analizat, testarea unui e șantion reprezentativ de dosare, a șa cum a sugerat Curtea, ar 
fi însemnat un tratament diferit pentru Marea Britanie fa ță de celelalte state membre. Pentru a 
aplica un tratament egal tuturor statelor membre testele de fond ar trebui efectuate sistematic, 
cel puțin în toate cazurile în care exist ă posibilitatea aplic ării de corec ții financiare. O astfel 
de abordare necesit ă o creștere semnificativ ă a resurselor de audit și nu este conform ă cu 
analiza cost-beneficiu. Din acest motiv Comisi a a optat pentru abordarea de audit bazat ă pe 
sistem, cu o ierarhie de corec ții printre care abordarea forfetar ă, abordare sus ținută de Curtea 
de Justiție. Mai mult, în toate cazurile, statele membre sunt invitate s ă calculeze mai exact 
pierderea financiar ă pentru bugetul UE, dar nu profit ă întotdeauna de aceast ă oportunitate. Cu 
toate acestea, Comisia a elaborat o metod ă alternativ ă pentru a stabili mai bine riscul rezidual 
real și a prezentat aceast ă metodă statelor membre [a se vedea punctul 104 litera (e) ultimul 
paragraf].  
A se vedea și răspunsurile la punctele 65 și 66.  
67. În decizia de desc ărcare de gestiune aferent ă exercițiului financiar 2007, Parlamentul 
European a solicitat în mod e xpres ca „sistemul de corec ții forfetare s ă fie aplicat statelor 
membre care nu î și îndeplinesc obliga țiile“6.  
                                                 
6 A se vedea punctul 83 din Decizia Parlamentului European din 23 aprilie 2009 privind desc ărcarea de 
gestiune pentru execu ția bugetului general al Uniunii Europene aferent exerci țiului financiar 2007, 
Secțiunea III - Comisia (P6_TA(2009)0289). 
RO 13   RO În prezent procentul corec țiilor financiare (în termeni valorici) calculat în baza ratelor 
forfetare se ridic ă la mai pu țin de 70%.  
Mai mult, în decembrie 2009, Comisia a prezenta statelor membre condi țiile în care este 
pregătită să limiteze cuantumul corec țiilor financiare la marja de eroare identificat ă de statul 
membru, în opera țiunile la nivelul be neficiarului final, și raportată în statisticile de control ale 
statului membru pentru sc hema de ajutoare în cauz ă. 
68. Reforma din 1996 a introdus dispozi ții privind finalizarea valid ării financiare anuale pân ă 
la data de 30 aprilie a anului n + 1 și regula privind cele 24 de luni care se aplic ă pentru 
validarea și verificarea din punctul de  vedere al conformit ății. Procedând astfel, s-a adus o 
contribuție majoră la procedura de desc ărcare de gestiune ( și acum Raportului anual de 
activitate) ținând cont de termenele pentru acestea. Finalizarea activit ății de verificare și 
validare din punct de ve dere al conformit ății în acest termen ar fi în  detrimentul procesului de 
verificare și validare din punct de vedere al conformit ății. 
69. Timpul necesar pentru finali zarea procedurii de verificare și validare din punct de vedere 
al conformit ății depinde de o serie de factor i, dintre care o parte nu intr ă în sfera Comisiei de 
responsabilitate și control. Între ace ști factori se num ără de exemplu complexitatea cazului, 
solicitarea de activit ăți suplimentare sau chiar misiuni suplimentare, respectarea termenelor de 
către statele membre, cerin țele privind traducerea și urmărirea recomand ărilor organismului 
de conciliere. Mai mult, deseori se dep ășește termenul pentru a resp ecta pe deplin dreptul 
statului membru la ap ărare, care este un principiu fundament al al procedurii de verificare și 
validare din punct de vedere al conformit ății, solicitat explicit prin articolul 42 alineatul (2) 
litera (c) din Normele de aplicar e ale regulamentului financiar. 
71. Statele membre iau cuno ștință de deficien țele constatate la scurt timp dup ă încheierea 
misiunii și pot adopta imediat m ăsuri corective. Rezultatele  auditului sunt cunoscute și luate 
în considerare în Raportul anual de activitate pentru exerci țiul în cauz ă. Perioada de timp 
necesară pentru a stabili cuantumul corec ției financiare este un aspect secundar, dac ă 
deficiențele au fost deja notificate și corectate.  
Scurtarea termenelor pentru procedura de verificare și validare din punct de vedere al 
conformit ății ar avea un impact negativ asupra capacit ății Comisiei de a efectua activitatea de 
audit necesar ă, ceea ce nu ar fi nici în interesul UE și nici în cel al stat elor membre. Cu toate 
acestea, Comisia va continua s ă lucreze pentru a reduce timpul necesar pentru finalizarea 
procedurilor de verificare și validare din punct de vedere al conformit ății. 
72. Niciuna din p ărțile implicate în pr ocedura legislativ ă nu a propus modific ări la procedura 
de conciliere în avizele lor referitor la pr opunerea Comisiei de Regulament al Consiliului 
privind finan țarea politicii agricole comune , care ulterior a fost adoptat ă ca Regulamentul 
(CE) nr. 1290/2005. 
În 2006, Comisia a adoptat m ăsuri de reducere a num ărului de cazuri care intr ă în procedura 
de conciliere, prin dublarea pragului pest e care cazurile sunt considerate admisibile. 
Organismul de conciliere nu a observat o cre ștere a num ărului de cazuri care ar corespunde 
creșterii dimensiunii UE. 
Comisia consider ă că procedura de conciliere reprezint ă un element util în cadrul procedurii 
de conformitate. O dovede ște impactul organismului de conciliere asupra corec țiilor 
financiare propuse. În urma procedurii de conciliere în 28% din cazuri s-a redus cuantumul corecției financiare cu peste 10%, în 13% din cazuri s-a aplicat o reducere sub 10%, în timp 
ce în 3,5% din cazuri Comisia a decis s ă-și retragă corecția. 
73. Respectarea termenului într-un anumit caz depinde  de o serie de factori, iar o parte din 
aceștia nu țin de responsabilitatea și controlul Comisiei. Între ace ști factori se num ără de 
RO 14   RO exemplu complexitatea cazului, solicitarea de activit ăți suplimentare sau chiar misiuni 
suplimentare, respectarea termenelor de c ătre statele membre și urmărirea recomand ărilor 
organismului de concil iere. Deseori se dep ășește termenul pentru a resp ecta pe deplin dreptul 
statului membru la ap ărare, care este un principiu fundament al al procedurii de verificare și 
validare din punct de vedere al conformit ății.  
La sfârșitului anului 2009, doar 10 a udituri efectuate în 2004 și în anii anteriori, prin care s-a 
permis aplicarea de corec ții financiare cheltuielilor din perioadele anterioare exerci țiului 
2003, au fost închise. Corec țiile financiare aferente aces tor audituri în ceea ce prive ște 
cheltuielile din pe rioada anterioar ă anului 2003 sunt estimate la aproximativ 15 milioane 
EUR. Aceasta înseamn ă că activitatea de conformitate priv ind cheltuielile efectuate în 
exercițiile anterioare 2003 a fost  în mare parte finalizat ă. 
PARTEA III - PROCEDURA DE VERIFICARE șI VALIDARE A CONTURILOR 
ÎN ANSAMBLU 
76-77.  
Decizia de validare financiar ă este adoptat ă la aproximativ șase luni dup ă încheierea 
exercițiului financiar în cauz ă. Prin aceast ă decizie, Comisia stabile ște cuantumul de cheltuieli 
recunoscute ca fiind în sarcina bugetulu i UE pentru exerci țiul respectiv. Articolul 30 din 
Regulamentul (CE) nr. 1290/2005, act cu statut ju ridic echivalent Regulamentului financiar, 
prevede în mod explicit faptul c ă decizia nu aduce atingere deciziilor de conformitate 
ulterioare de impunere de corec ții financiare statelor membre. Mai mult, acest fapt este în 
esență deplin compatibil cu Regulamentul financia r, care prevede, pentru oricare alte 
cheltuieli, posibilitatea efectu ării de către Comisie de controale ex-post în termen de pân ă la 5 
ani de la data deciziei de desc ărcare de gestiune pentru exerci țiul financiar în care a fost 
executată plata final ă. În caz contrar, toate ch eltuielile bugetare ar fi  considerate provizorii 
până la efectuarea unui c ontrol ex-post sau pân ă la expirarea perioadei de 5 ani.  
Cuantumul cheltuielilor care pot fi excluse de la finan țare prin decizii de conformitate 
ulterioare figureaz ă în sistemul contabil al Comisiei ca activ contingent și într-o not ă la 
situația financiar ă. Cheltuielile astfel prezentate, împreun ă cu decizia de validare financiar ă, 
vor furniza Parlamentului European și Consiliului informa țiile necesare pentru procedura de 
descărcare de gestiune. 
Acest rol al deciziei de validare financiar ă a fost deja definit în mod explicit în 
memorandumul din martie 1993 prin care Comisia a aprobat orient ările pentru reforma 
sistemului de verificare și validare a contur ilor, care se aplic ă din 1996 [SEC (93) 306], și nu 
a fost contestat de niciuna din p ărțile implicate în procesul  de adoptare a legisla ție ulterioare. 
78.  (a) Fiecare corec ție financiar ă inclusă într-o decizie de conformitate este corelat ă cu un 
anumit exerci țiu financiar care este iden tificat în anexa la aceast ă decizie. 
(b) Conform celor men ționate în r ăspunsul la punctul 73, pân ă la sfârșitul anului 2009, 
activitatea de conformitate cu pr ivire la cheltu ielile efectuate anterior  anului 2003 a fost în 
mare parte finalizat ă. 
Situațiile financiare cuprind informa țiile relevante cu privire la corec țiile financiare pentru 
exercițiul respectiv. 
A se vedea și răspunsurile la punctele 76 -77. 
79. Elementele descrise de Curte ca limit ări sunt mai degrab ă caracteristici pozitive inerente 
unui sistem care și-a dovedit valoarea în ap ărarea intereselor financiare ale UE.  
RO 15   RO 80. Deciziile de validare a conformit ății prezint ă sumele excluse de la finan țarea UE pe 
fiecare exerci țiu financiar aferent cheltuielilor și pe stat membru. Sumele pe stat membru sunt 
prezentate în nota 6 din situa ția financiar ă pentru exerci țiul financiar 2009 al Comisiei. 
Anexa 36 la documentul de lucru al Comisiei care înso țește raportul financiar privind 
exercițiul financiar 2008 al Fondului Eu ropean de Garantare Agricol ă furnizeaz ă informații cu 
privire la corec țiile financiare aduse cheltuielilor din fiecare exerci țiu financiar. Informa țiile 
privind distribuirea acestor corec ții între statele membre și între sectoare sunt prezentate în 
fișa informativ ă a Comisiei „ Managing the agricultural budget wisely ” –„Gestionarea 
înțeleaptă a bugetului ag ricol” publicat ă la următoarea adres ă de internet: 
http://ec.europa.eu/agricu lture/publi/fact/index_en.htm . 
81. Decizia de validare financiar ă este adoptat ă la aproximativ șase luni dup ă încheierea 
exercițiului financiar în cauz ă. Prin aceast ă decizie, Comisia stabile ște cuantumul cheltuielilor 
recunoscute ca fiind în sarcin a bugetului UE pentru exerci țiul financiar respectiv. Articolul 30 
din Regulamentul (CE) nr. 1290/2005, act cu st atut juridic echivalent Regulamentului 
financiar, prevede în mod explicit faptul c ă decizia nu aduce ati ngere deciziilor de 
conformitate ulterioare de impunere de corec ții financiare statelor membre. Mai mult, acest 
fapt este în esen ță deplin compatibil cu Regulamentul fina nciar, care prevede, pentru oricare 
alte cheltuieli, posibilitatea efectu ării de către Comisie de controale ex-post în termen de pân ă 
la 5 ani de la data deciziei de desc ărcare de gestiune pentru exerci țiul financiar în care a fost 
executată plata final ă. În caz contrar, toate ch eltuielile bugetare ar fi  considerate provizorii 
până la efectuarea unui control ex-post sau pân ă la expirarea perioadei de 5 ani. Cuantumul 
cheltuielilor care pot fi excluse de la finan țare prin decizii de conformitate ulterioare figureaz ă 
în sistemul contabil al Comisiei ca activ contingent și într-o not ă la situația financiar ă. 
Cheltuielile astfel prezentate, împreun ă cu decizia de validare financiar ă, vor furniza 
Parlamentului European și Consiliului informa țiile necesare pentru procedura de desc ărcare 
de gestiune.  
Situațiile financiare includ deja toate informa țiile cerute prin Regulamentul financiar și 
normele contabile. A se vedea și răspunsul la punctele 76-77. 
82. Conform sistemului reformat, decizia de validare financiar ă este adoptat ă până la data de 
30 aprilie a anului urm ător exerci țiului financiar vizat. Prin urmare procedura reformat ă de 
verificare și validare a conturilor a accelerat semnificativ ca lendarul de verificare și validare a 
conturilor agen țiilor de plat ă.  
83. Odată cu adoptarea deciziei an uale de validare financiar ă, Comisia accept ă conturile 
agențiilor de plat ă acreditate, iar cheltuielile aferen te devin astfel definitive. Aceast ă acceptare 
nu este pus ă sub semnul întreb ării de posibilitatea corec țiilor financiare ulterioare ca urmare a 
procesului de verificare și validare a conturilor din punct de vedere al conformit ății. 
Cuantumul cheltuielilor care pot fi excluse de la finan țarea UE prin decizii de conformitate 
ulterioare figureaz ă în sistemul contabil al Comisiei ca activ contingent și într-o not ă la 
situația financiar ă a Comisiei.  
Situațiile financiare ofer ă toate informa țiile solicitate prin Regulamentul financiar și normele 
contabile. Cuprind, în special, o estimare a corec țiilor financiare viitoare exprimate ca active 
contingente.  
84. Regulamentul financiar și regulamentele sectoriale privind agricultura confer ă Comisiei 
dreptul de a efectua verific ări asupra tuturor cheltuielilor pe o perioad ă de mai mul ți ani de la 
efectuare. Conturile nu ar trebui s ă implice c ă, datorită acestui drept, toate cheltuielile în 
cauză ar trebui s ă fie acceptate. Acolo unde sumele recuper ărilor poten țiale sunt 
cuantificabile, acestea sunt prezentate în notele 5.3 și 5.4 din situa ția financiar ă consolidat ă. 
RO 16   RO Aceste decizii de validare a conformit ății prezint ă sumele excluse de la finan țarea UE pe 
exercițiu financiar aferent cheltuielilor și pe stat membru. Sumele  pe stat membru sunt 
prezentate în nota 6 la situa ția financiar ă pentru 2009 a Comisiei. 
85. Scopul înregistr ării activelor contingente în conturil e Comisiei este de a prezenta crean țele 
(potențiale), în baza rezultatelo r auditurilor efectuate și nu de a oferi o asigurare cu privire la 
legalitatea și regularitatea opera țiunilor subiacente. 
Suma inclus ă în activele contingente co respunde celei mai bune estim ări a cheltuielilor ce pot 
fi excluse din finan țarea UE în baza unor viitoare d ecizii de conformitate. Aceast ă sumă este 
prezentată într-o not ă la situația financiar ă a Comisiei și este defalcat ă pe Fondul European de 
Garantare Agricol ă și Fondul european agricol pentru dezvoltare rural ă.  
88. Situațiile financiare anuale prezint ă toate informa țiile solicitate prin normele contabile și 
Regulamentul financiar. În special, cuantumul cheltuielilor care pot fi excluse de la finan țarea 
UE prin decizii de conformitate ulterioare figureaz ă în sistemul contabil al Comisiei ca activ 
contingent și într-o not ă la situația financiar ă a Comisiei. Conturile nu sunt modificate prin 
decizii de conformitate ulterioa re. Efectul financiar al unei deci zii de conformitate se reflect ă 
în exerci țiul financiar în care se execut ă decizia și prin urmare, nu modific ă conturile 
exercițiilor financiare anterioare. 
89. Procedura de validare a conformit ății are ca scop excluderea de la finan țarea UE a 
cheltuielilor care nu au fo st executate în conformitate cu normele UE, protejând astfel bugetul 
UE de cheltuieli care nu ar trebui s ă fie înscrise în sarcina sa. Îns ă, procedura nu reprezint ă un 
mecanism de recuperare a pl ăților neconforme cu reglement ările efectuate c ătre beneficiari, 
recuperarea acestor cheltuieli fiind unica responsabi litate a statelor membre în conformitate cu 
principiul „gestiunii partaj ate“, astfel cum este prev ăzut la articolul 9 alineatul (1) litera (a) 
subpunctul (iii) din Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 al Consiliului  și la articolul 53b 
alineatul (2) litera (c) din Regulamentul financiar. 
Comisia consider ă că procedura de verificare și validare a conturilor di n punctul de vedere al 
conformit ății s-a dovedit a fi, de-a lu ngul anilor, un stimulent puter nic pentru st atele membre 
de a-și îmbunătăți propriile sisteme de gestiune și control, și de a reuși astfel să prevină sau să 
detecteze și să recupereze pl ățile neconforme cu reglement ările către beneficiarii finali, astfel 
cum se reflect ă în scăderea ratelor de eroare la ni velul beneficiarului final. 
90. (a) Procedura de verificare și validare a conturilor din punctul de vedere al conformit ății nu 
este un mecanism de recuperare a pl ăților neconforme cu reglement ările efectuate c ătre 
beneficiari, recuperarea acestor cheltuieli fiind unica responsabil itate a statelor membre în 
conformitate cu principiul „gestiunii partajate“ și cu normele prev ăzute la articolul 9 alineatul 
(1) litera (a) subpunctul (iii) din Regul amentul (CE) nr. 1290/2005 al Consiliului
 și la articolul 
53b alineatul (2) litera (c) di n Regulamentul financiar. Dac ă în urma procedurilor de 
verificare și validare a conturilor din punct de vedere al conformit ății se identific ă sau pot fi 
identificate pl ăți neconforme cu reglement ările realizate c ătre un beneficiar, statele membre 
au obligația de a ini ția acțiuni de recuperare împotri va acestor beneficiari.  
(b) Chiar în cazurile în care corec țiile financiare se refer ă numai la deficien țe la nivel de 
gestiune și control în statele membre și nu la pl ăți neconforme cu reglement ările, aceste 
corecții reprezint ă un mijloc important de îmbun ătățire a sistemelor de gestiune și control ale 
statelor membre și astfel de prevenire sau detectare și de recuperare a pl ăților neconforme cu 
reglement ările către beneficiarii finali. În acest mod procedura de verificare și validare a 
conturilor din punctul de vedere al conformit ății contribuie la legalitatea și regularitatea 
operațiunilor la nivelul beneficiarilor finali. Mai mult, legisla ția din domeniul agriculturii 
RO 17   RO prevede sanc țiuni eficiente, disuasive și proporționale ce vor fi impuse beneficiarilor care au 
primit plăți neconforme cu reglement ările. 
91. Corec țiile financiare nu reprezint ă sancțiuni aplicate statelor membre, conform 
precizărilor Comisiei din memorandumul din ma rtie 1993 prin care s-au aprobat orient ările 
pentru reforma sistemului de validare și verificare a conturilor, care se aplic ă din 1996 
(SEC(93) 306). Mecanismul actual de validare și verificare a conturilor , inclusiv utilizarea 
corecțiilor forfetare a fost conf irmat de Curtea de Justi ție, ceea ce implic ă faptul că nu este un 
mecanism de sanc țiuni întrucât sanc țiunile la adresa statelor membre sunt prerogativa Cur ții 
de Justiție.  
CONCLUZII ȘI RECOMAND ĂRI 
93. Comisia salut ă concluzia Cur ții conform c ăreia procedura de verificare și validare a 
conturilor ofer ă o asigurare rezonabil ă în ceea ce prive ște fiabilitatea conturilor și furnizeaz ă 
suficiente informa ții pentru a-i permite Comisiei s ă adopte decizia anual ă de validare 
financiară. 
94. Comisia recunoa ște deficien țele identificate de Curte cu privire la exerci țiile financiare 
2007 și 2008 și a atras aten ția în acest sens statelor membre în cauz ă. Drept urmare, pentru 
exercițiul financia r 2009, situa ția s-a îmbun ătățit pentru toate elementele de asigurare 
menționate. 
În opinia Comisiei, un aviz cu privire la procedur ile de control intern nu ar necesita testarea și 
evaluarea special ă a fiabilit ății fiecărui control-cheie și control auxiliar (aspecte legate de 
conformitate). Organismul de ce rtificare va verifica numai dac ă agenția de plată dispune de o 
organizare administrativ ă și de un sistem intern de control care respect ă criteriile prezentate în 
anexa I la Regulamentul (CE) nr. 885/2006.  
În temeiul argumentelor prezentate în r ăspunsul la punctul 34, Comisia consider ă că 
statisticile de control sunt suficient de fiabile pentru a fi folosite în scopul asigur ării. 
În temeiul argumentelor prezentate la punctul 51 de mai sus, Comisia consider ă că opiniile 
organismelor de certificar e cu privire la declara ția de asigurare furnizeaz ă valoare ad ăugată.  
95. Comisia nu consider ă că deficien țe semnificative afecteaz ă punerea în aplicare a 
procedurii de validare a conturilor di n punctul de vedere al conformit ății. Critica formulat ă de 
Curte se refer ă la structura procedurii în sine și nu la modul de punere în aplicare, care dup ă 
cum a indicat Comisia în r ăspunsurile la punctele 76-77, 78b și 81 este pe deplin conform cu 
normele actuale, astfel cum a recunoscut Curtea de Justi ție, iar în ultimii 15 ani și-a 
demonstrat importan ța în excluderea de la finan țarea UE a pl ăților neconforme cu 
reglement ările. 
96. Pentru exerci țiul financiar 2009, partea de cheltuieli care a f ăcut obiectul auditurilor de 
conformitate ale Comisiei a crescut la 61%7. Comisia consider ă această acoperire drept 
suficientă și prin urmare c ă analiza de risc are drept rezultat un num ăr adecvat de m ăsuri și 
agenții de plată identificate ca prioritare pentru auditurile de conformitate.  
În opinia Comisiei nu ar fi posibil ă o acoperire exhaustiv ă a tuturor domeniilor de audit pe o 
perioadă de, spre exemplu trei ani, chiar și în cazul în care s-ar cre ște semnificativ resursele, 
iar acest lucru ar contraveni concep tului de audit unic. Ar fi dispropor ționat să se aloce 
resurse umane și financiare pentru auditul pe rechilor domeniu de audit/agen ție de plat ă cu 
cheltuieli limitate și un risc sc ăzut. Prin urmare, Comisia efectueaz ă propria activitate de audit 
                                                 
7 26,5% pentru „Interven ții pe pie țele agricole”, 70,9% pentru „Ajutoare directe” și 43,6% pentru 
„Dezvoltare rural ă”. 
RO 18   RO de conformitate pe baza unei analize centrale a riscurilor, care cuprinde to ți factorii de risc 
necesari și care este conform ă cu standardele de audit acceptate pe plan interna țional. 
Mai mult, pentru ajutoarele directe, care în anul 2009 au reprezentat 72% din totalul 
cheltuielilor agricole și care fac obiectul IACS, toate statele membre, cu excep ția 
Luxemburgului, au fost auditate în ultimii trei ani. 
Regula privind cele 24 de luni este o op țiune voită a legiuitorului UE menit ă să garanteze 
securitate juridic ă statelor membre. În aplicarea acestei reguli este inerent faptul c ă anumite 
cheltuieli nu pot face obiectul corec țiilor financiare, de și acestea pot fi afectate de deficien țe. 
Comisia a propus în mod repetat extinderea aces tui termen, dar propunerile sale au fost 
respinse atât de Consiliu cât și de Parlamentul European. 
97. Comisia consider ă că prin accentul pe func ționarea sistemelor de gestiune și control ale 
statelor membre, abordarea de audit bazat ă pe sistem este cea mai eficient ă și eficace metod ă 
de atingere a obiectivului de bun ă gestiune financiar ă. Suplimentarea acestei activit ăți prin 
testarea de fond a unui e șantion reprezentativ de pl ăți individuale, în contextul fiec ărui audit 
de conformitate la fa ța locului din cele 150 de auditu ri pe care DG AGRI le efectueaz ă anual, 
ar însemna o cre ștere semnificativ ă (mai mult decât dublu) a resurs elor actuale de  audit, ceea 
ce nu ar fi în conformitate cu nici una din analizele cost-beneficiu. Cre șterea ar fi și mai mare 
(de cinci ori) în cazul în care Comisia ar trebui s ă efectueze astfel de teste de fond în toate 
domeniile de audit pe o perioad ă de trei ani, spre exemplu.  
Nu ar mai fi posibil ă limitarea testelor de fond la cazurile în care consecin țele sunt 
cuantificabile și semnificative, deoarece astfel de c oncluzii nu pot fi trase la momentul 
auditului, iar dac ă testele de fond s-ar aplic a la finalul procedurii, ace ste teste de fond ar putea 
fi irelevante și/sau imposibile. (A se vedea r ăspunsul la punctul 65).  
Corecțiile forfetare reflect ă gradul de risc financiar pentru  bugetul UE, care apare ca urmare a 
deficiențelor din sistemele de gestiune și control ale statelor membre. Prin urmare, Comisia 
consideră că există o corelație între rata forfetar ă utilizată și nivelul pl ăților neconforme cu 
reglement ările către beneficiarii finali. Procedura de validare din punctul de vedere al 
conformit ății include cazuri în care deficien țele constatate se limiteaz ă la sistemul de control 
instituit și nu pot fi corelate cu pl ăți individuale neconforme cu reglement ările realizate c ătre 
beneficiari, îns ă ca urmare a abord ării forfetare adoptate pe ntru controlul deficien țelor, riscul 
pentru bugetul UE este acoperit, de exemplu când un stat membru nu realizeaz ă numărul 
minim de controale. 
98. Obiectivul principal al reform ării procedurii de verificare și validare a c onturilor din 1996 
a fost consolidarea eficien ței și eficacității în atingerea obiectiv elor generale ale PAC și ale 
Regulamentului financiar.  
La finalul anului 2009, activitatea de conformitate privind che ltuielile efectuate în exerci țiile 
financiare anterioare anului 2003 a fost în mare parte finalizat ă. 
99. Fiecare corec ție financiar ă inclusă într-o decizie de conf ormitate este corelat ă cu un 
anumit exerci țiu financiar care este indicat în anexa la aceast ă decizie. 
100. Decizia de validare financiar ă este adoptat ă la aproximativ șase luni dup ă încheierea 
exercițiului financiar în cauz ă. Prin aceast ă decizie, Comisia stabile ște cuantumul de cheltuieli 
recunoscute ca fiind în sarcina bugetulu i UE pentru exerci țiul respectiv. Articolul 30 din 
Regulamentul (CE) nr. 1290/2005, act cu statut ju ridic echivalent Regulamentului financiar, 
prevede în mod explicit faptul c ă decizia nu aduce atingere deciziilor de conformitate 
ulterioare de impunere de corec ții financiare statel or membre. Mai mult, acest fapt este în 
esență pe deplin compatibil cu Regulamentul financ iar, care prevede, pentru oricare alte 
cheltuieli, posibilitatea efectu ării de către Comisie de controale ex-post în termen de pân ă la 5 
RO 19   RO ani de la data deciziei de desc ărcare de gestiune pentru exerci țiul financiar în care a fost 
efectuată plata final ă. În caz contrar, toate cheltuielile bu getare ar fi considerate provizorii 
până la efectuarea unui c ontrol ex-post sau pân ă la expirarea perioadei de 5 ani.  
Cuantumul cheltuielilor care pot fi excluse de la finan țare prin decizii de conformitate 
ulterioare figureaz ă în sistemul contabil al Comisiei ca activ contingent și într-o not ă la 
situația financiar ă. Cheltuielile astfel prezentate, împreun ă cu decizia de validare financiar ă, 
vor furniza Parlamentului European și Consiliului informa țiile necesare pentru procedura de 
descărcare de gestiune. A se vedea r ăspunsurile la punctele 76 -77. 
101. Odat ă cu adoptarea deciziei a nuale de validare financiar ă, Comisia accept ă conturile 
agențiilor de plat ă acreditate, iar cheltuielile aferente devin astfel definitive. Aceast ă acceptare 
nu este pus ă sub semnul întreb ării de posibilitatea corec țiilor financiare ulterioare ca urmare a 
procesului de verificare și validare a conturilor din punct de vedere al conformit ății. 
Cuantumul cheltuielilor care pot fi excluse de la finan țarea UE prin decizii de conformitate 
ulterioare figureaz ă în sistemul contabil al Comisiei ca activ contingent și într-o not ă la 
situația financiar ă a Comisiei. 
102. Corec țiile financiare nu sunt sanc țiuni ci reprezint ă o excludere de la finan țarea UE a 
cheltuielilor care nu au fost efectuate în conformitate cu normele UE. Aceste corec ții 
financiare nu sunt „negociabile“, ci sunt stabil ite de Comisie în baza pr incipiilor prezentate în 
documentul de lucru VI/5330/97 și în baza informa țiilor primite în cursul procedurii 
administrative care a dus la decizia de confor mitate. Participarea statului membru la aceast ă 
procedură este parte a principiului „audi et alte ram partem“ care permite statului membru s ă 
își prezinte opinia și punctul de vedere , iar Comisia este și ar trebui s ă fie dispus ă să asculte 
argumentele statului membru și să le ia în considerare. Num ărul corec țiilor financiare 
confirmate de Curtea de Justi ție demonstreaz ă că sumele sunt în general clare și 
incontestabile. 
103. Procedura de verificare și validare a conturilor  din punctul de vedere al conformit ății nu 
reprezintă un mecanism de recuperare a pl ăților neconforme cu reglement ările efectuate c ătre 
beneficiari, recuperarea acestor cheltuieli fiind unica responsabil itate a statelor membre în 
conformitate cu principiul „gestiunii partajate“ și cu normele prev ăzute la articolul 9 alineatul 
(1) litera (a) subpunctul ( iii) din Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 al Consiliului și la articolul 
53b alineatul (2) litera (c) di n Regulamentul financiar. Dac ă în urma procedurilor de 
verificare și validare a conturilor din punct de vedere al conformit ății se identific ă sau pot fi 
identificate pl ăți neconforme cu reglement ările realizate c ătre un beneficiar, statele membre 
au obligația de a ini ția acțiuni de recuperare împotri va acestor beneficiari. 
104. Comisia consider ă că sistemul actual func ționează bine și contribuie la îndeplinirea 
obiectivelor generale. Cu toate acestea, Comisia va continua s ă își optimizeze opera țiunile în 
vigoare și acolo unde este necesar, va pr ezenta Parlamentului European și Consiliului 
propuneri adecvate pentru noi îmbun ătățiri în perioada urm ătoare anului 2013. 
(a) Comisia consider ă că în general normele și responsabilit ățile diferitelor p ărți implicate 
sunt suficient de clar definite în regulamentele în vigoare ținând seama de nevoia men ținerii 
flexibilității necesare. Totu și Comisia va avea în considerare op țiunea de a defini mai detaliat 
rolul organismelor de certificar e pentru perioada ulterioar ă anului 2013. 
(b) Normele în vigoare prev ăd deja un termen pentru adoptare a deciziei anuale de validare 
financiară. Termenele pentru încheierea procedurilor de verificare și validare a conturilor din 
punct de vedere al conformit ății ar contraveni obiect ivului de protejare a intereselor financiare 
ale UE, deoarece ar exclude corec ția financiar ă după expirarea termenului. În consecin ță, 
Comisia nu are inten ția de a propune introducerea de termene suplimentare. 
RO 20   RO (c) Decizia de validare financiar ă este adoptat ă la aproximativ șase luni dup ă încheierea 
exercițiului financiar în cauz ă. Prin aceast ă decizie, Comisia stabile ște cuantumul de cheltuieli 
recunoscute ca fiind în sarcina bugetulu i UE pentru exerci țiul respectiv. Articolul 30 din 
Regulamentul (CE) nr. 1290/2005, act cu statut ju ridic echivalent Regulamentului financiar, 
prevede în mod explicit faptul c ă decizia nu aduce atingere deciziilor de conformitate 
ulterioare de impunere de corec ții financiare statel or membre. Mai mult, acest fapt este în 
esență deplin compatibil cu Regulamentul financia r, care prevede, pentru oricare alte 
cheltuieli, posibilitatea efectu ării de către Comisie de controale ex-post în termen de pân ă la 5 
ani de la data deciziei de desc ărcare de gestiune pentru exerci țiul financiar în care a fost 
executată plata final ă. În caz contrar, toate ch eltuielile bugetare ar fi  considerate provizorii 
până la efectuarea unui c ontrol ex-post sau pân ă la expirarea perioadei de 5 ani.  
Cuantumul cheltuielilor care pot fi excluse de la finan țare prin decizii de conformitate 
ulterioare figureaz ă în sistemul contabil al Comisiei ca activ contingent și într-o not ă la 
situația financiar ă. Cheltuielile astfel prezentate, împreun ă cu decizia de validare financiar ă, 
vor furniza Parlamentului European și Consiliului informa țiile necesare pentru procedura de 
descărcare de gestiune. 
Acest rol al deciziei de validare financiar ă a fost deja definit în mod explicit în 
memorandumul din martie 1993 prin care Comisia a aprobat orient ările pentru reforma 
sistemului de verificare și validare a contur ilor, care se aplic ă din 1996 [SEC (93) 306], și nu 
a fost contestat de niciuna din p ărțile implicate în procesul  de adoptare a legisla ției ulterioare.  
A se vedea și răspunsul la punctul 97. 
(d) Cuantumul estimat al cheltuielilo r care pot fi excluse de la finan țarea UE prin decizii de 
conformitate ulterioare figureaz ă în sistemul contabil al Co misiei ca activ contingent și într-o 
notă la situația financiar ă a Comisiei. Nu ar fi oportun s ă se efectueze o evaluare a acestor 
sume pe stat membru sau pe domeniu de buget, deoarece în prezent sumele reprezint ă cea mai 
bună estimare și pot face obiectul modific ărilor atunci când se adopt ă o decizie final ă, și nici 
nu este oportun s ă se includ ă aceste informa ții detaliate în situa ția financiar ă.  
Deciziile de validare a conformit ății identific ă cheltuielile excluse de la finan țarea UE pe 
fiecare exerci țiu financiar aferent cheltuielilor și pe stat membru. Sumele pe stat membru sunt 
prezentate în nota 6 din situa ția financiar ă a Comisiei pentru exerci țiul financiar 2009. 
(e) În sistemul reformat, decizia de validare financiar ă va fi adoptat ă până cel târziu la data de 
30 aprilie a anului urm ător exerci țiului financiar în cauz ă. Prin urmare, procedura reformat ă 
de verificare și validare a conturilor a accelerat semnificativ calendarul de verificare și 
validare a conturilor agen țiilor de plat ă.  
Timpul necesar pentru finalizarea procedurii de verificare și validare din punct de vedere al 
conformit ății depinde de o serie de fact ori, dintre care o parte nu intr ă în sfera Comisiei de 
responsabilitate și control. Între ace ști factori se num ără de exemplu complexitatea cazului, 
solicitarea de activit ăți suplimentare sau chiar misiuni suplimentare, respectarea termenelor de 
către statele membre și urmărirea recomand ărilor organismului de conciliere. Mai mult, 
deseori se dep ășește termenul pentru a respecta pe de plin dreptul statului membru la ap ărare, 
care este un principiu fundamental  al procedurii de verificare și validare din punct de vedere 
al conformit ății, solicitat explicit prin articolul 42 alineatul (2) litera (c) din Normele de 
aplicare ale regulamentului financiar. 
Utilizarea ratelor forfetare este pe deplin conform ă cu obiectivul procedurii de validare din 
punctul de vedere al conformit ății și reprezint ă cea mai eficace și eficientă modalitate de a 
atinge acest obiectiv. Se are în vedere faptul c ă nu este posibil s ă se ia un e șantion valid din 
punct de vedere statis tic în contextul fiec ărei misiuni din cele 150 de misiuni de conformitate 
RO 21   RO pe care DG AGRI le efectueaz ă în fiecare an. Nu ar fi posibil ă limitarea testelor de fond la 
cazurile în care „consecin țele sunt cuantificabile și semnificative“, deoarece astfel de 
concluzii nu pot fi trase în cursul auditului, iar dac ă testele de fond s-ar aplica la finalul 
procedurii de audit, aceste teste de fond ar putea fi irelevante și/sau imposibile.  
În plus, în condi țiile în care execu ția cheltuielilor agricole este realizat ă în cadrul gestiunii 
partajate, statele membre pot s ă evalueze și să aducă dovezi cu privire la pierderea financiar ă 
reală și riscurile pentru bugetul UE mai bine decât Comisia. Acest fapt este recunoscut în mod 
explicit în manualul opera țional, care solicit ă Comisiei s ă ia în considerare astfel de dovezi, 
dacă sunt fiabile. Prin urmare , pentru calcularea mai exact ă a pierderii financiare pentru 
bugetul UE este nevoie de cooperarea activ ă cu statul membru în cauz ă la fiecare nivel al 
procedurii de verificare și validare a conturilor din punct de vedere al conformit ății, deoarece 
doar statul membru de ține toate informa țiile necesare pentru efectuarea acestui calcul. Din 
păcate totuși, adesea statele membre nu folosesc aceast ă oportunitate, în ciuda solicit ărilor 
Comisiei.  
Mai mult, metodologia forfetar ă a fost acceptat ă de către Curtea de Justi ție ca respectând cu 
normele legale care reglementeaz ă activitatea de conformitate. În special, Curtea de Justi ție a 
confirmat c ă nu revine Comisiei sarcina de a efectua verific ările necesare pentru a determina 
cifra exact ă a pierderilor cauzate, ci mai degrab ă statele membre trebuie s ă demonstreze c ă 
estimarea Comisiei a fost excesiv ă.  
Comisia a prezentat recent un sistem prin intermediul c ăruia, începând cu anul 2010, statele 
membre pot s ă consolideze cadrul general de dobândire a asigur ării rezonabile cu privire la 
legalitatea și regularitatea opera țiunilor la nivelul benefici arilor finali. În acest scop, 
organismele de certificare ar trebui s ă își extindă activitatea, dincolo de obliga țiile actuale, și 
să refacă în întregime, pentru o popula ție dată de cheltuieli, un e șantion reprezentativ al 
operațiunilor pe care agen ția de plat ă în cauză le-a verificat la fa ța locului. Aceast ă activitate 
ar presupune verificarea complet ă a dosarului, de la primir ea cererii de ajutor pân ă la calculul 
și execuția plății finale. 
(f) Corec țiile financiare impuse statelor membre  prin decizii de validare a conformit ății nu 
reprezintă sancțiuni, ci o excludere de la finan țarea UE a cheltuielilor care nu au fost efectuate 
în conformitate cu normele UE . Acest fapt este confirmat și de jurispruden ța Curții de Justi ție. 
(g) Comisia va continua s ă supravegheze activitatea organismelor de certificare prin vizite de 
audit specifice. 
RO 22   RO 0100200300400500600700800Milioane EUR
1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007
Exercițiu financiarGrafic 1 - Sume excluse pe exerci țiu financiar 
(inclusiv estimarea corec țiilor viitoare)
Estimare în baza mediei istorice
Corecții în preg ătire
Decizii 30-32
Decizii 1-29