1.

solicită Consiliului să ia în considerare următoarele recomandări: (a) salută APC, pe care îl consideră primul acord de acest tip între UE și țările ASEAN; consideră că acordul demonstrează importanța din ce în ce mai mare a legăturilor dintre UE și Indonezia și se așteaptă ca acesta să reprezinte începutul unei noi etape în relațiile bilaterale, bazate pe principii comune precum democrația, statul de drept și drepturile omului, egalitatea, respectul reciproc și avantajele reciproce; (b) subliniază că Indonezia se află de 15 ani într-un proces de transformare democratică, politică, socială și economică, după 33 de ani de regim militar autoritar; constată că Indonezia se urbanizează rapid, are o clasă de mijloc în creștere rapidă (peste 70 de milioane), este bogată în resurse naturale, este cea mai mare economie din Asia de Sud-Est (cu o creștere a PIB-ului de peste 6 % în ultimii doi ani), jumătate din comerțul mondial trecând prin frontiera sa maritimă de nord, și are o prezență diplomatică tot mai mare în cadrul forurilor regionale și globale, cum ar fi ONU, OMC, COI, G20, precum și ASEAN, Indonezia fiind atât fondatoarea acesteia, cât și cel mai mare membru al său, și recunoaște rolul important pe care îl are Indonezia în întreaga regiune; (c) salută progresele realizate de Indonezia în dezvoltarea guvernării democratice și angajamentul față de democrație demonstrat de societatea sa pluralistă, reprezentat prin alegerile libere și echitabile, libertatea mass-mediei, activismul societății civile, reziliența economică și reducerea sărăciei, în educație și alți indicatori privind Obiectivele de dezvoltare ale mileniului (ODM), în favorizarea bunelor relații cu țările vecine și în promovarea democrației și a drepturilor omului; observă, totuși, că există încă provocări serioase privind statul de drept, protecția drepturilor omului, și anume, asigurarea răspunderii autorilor încălcărilor drepturilor omului (inclusiv armata) și ale minorităților, precum drepturile membrilor grupurilor religioase, etnice, de gen și LGBTI, și inclusiv provocări legate de lupta împotriva corupției; subliniază faptul că aceste provocări pot fi abordate prin cooperare internațională, și anume, în contextul APC; (d) subliniază legăturile din ce în ce mai strânse dintre UE și Indonezia în ceea ce privește comerțul și alte domenii economice, având în vedere oportunitățile de afaceri oferite de o economie care a atras un nivel din ce în ce mai ridicat de investiții străine și interne; sugerează că ar trebui să se urmărească o infrastructură și o conectivitate mai bune, precum și un cadru de reglementare îmbunătățit, prin cooperare în temeiul dispozițiilor APC privind comerțul și investițiile, impozitarea și domeniul vamal, dialogul privind politica economică, mediul, politica industrială și IMM-urile, precum și transporturile, pentru a debloca potențialul economic complet al Indoneziei și a promova creșterea economică durabilă, crearea de locuri de muncă și reducerea sărăciei, atât în statele membre ale UE, cât și în Indonezia; (e) subliniază faptul că APC are ca scop continuarea consolidării relațiilor dintre UE și Indonezia, pe lângă mecanismele de cooperare existente, și cooperarea în ceea ce privește abordarea provocărilor globale, pe baza principiilor comune vizând egalitatea, respectul reciproc, avantajele reciproce, democrația, participarea activă în cadrul societății civile, statul de drept, buna guvernare și drepturile omului, prin dezvoltarea cooperării politice și economice cu privire la chestiuni care vizează comerțul, investițiile, politica industrială și IMM-urile, mediul, schimbările climatice, energia, știința și tehnologia, drepturile de proprietate intelectuală, turismul, educația și cultura, migrația, precum și combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului, a traficului de droguri, a corupției, a criminalității organizate și a traficului de ființe umane; (f) consideră că relația dintre Indonezia și UE ar trebui să fie recunoscută ca o relație strategică și că ar trebui să se organizeze cu regularitate summituri pentru a analiza evoluțiile globale și bilaterale; recomandă organizarea regulată a unor vizite la nivel înalt în Indonezia, și anume, de către Președintele Comisiei Europene, Înaltul Reprezentant/Vicepreședinte și deputați din Parlamentul European, precum și facilitarea reciprocă a eliberării vizelor și a accesului organizațiilor societății civile astfel încât să se intensifice contactele directe între oameni și schimburile în rândul societății civile; salută, în această privință, înființarea comitetului mixt, în temeiul articolului 41 din APC, care are obligația de a se reuni cel puțin o dată la doi ani în Indonezia și la Bruxelles în mod alternativ; (g) îndeamnă UE și Indonezia să utilizeze de deplin APC, astfel încât să obțină beneficii geostrategice pe termen lung în confruntarea cu provocările globale de securitate în cadrul forurilor bilaterale, regionale și multilaterale globale, cum ar fi abordarea schimbărilor climatice și proliferarea ADM, combaterea terorismului, a corupției, a criminalității organizate, a traficului de droguri, a spălării de bani și a finanțării terorismului, cooperarea în domeniul protecției datelor, precum și continuarea cooperării în alte domenii, care nu fac obiectul APC în mod explicit, cum ar fi pregătirea pentru dezastre și reacția la acestea, soluționarea conflictelor, armele de calibru mic și armament ușor (SALW) și securitatea maritimă, inclusiv pirateria; (h) salută ratificarea de către Indonezia a Pactului internațional cu privire la drepturile civile și politice și a Pactului internațional privind drepturile economice, sociale și culturale din 2006, precum și ratificările recente ale unei serii de instrumente ONU referitoare la lucrătorii migranți, persoanele cu handicap, copiii implicați în conflicte armate și vânzarea de copii, prostituția infantilă și pornografia infantilă; se așteaptă ca reformele instituționale și juridice necesare să asigure respectarea acestor instrumente; (i) apreciază în mod deosebit acordul de pace obținut și dezvoltarea economică din Aceh din ultimii opt ani și speră că se pot înregistra progrese suplimentare pentru a scoate provincia și populația sa din sărăcie; (j) salută eforturile depuse de autoritățile indoneziene în vederea combaterii corupției, printre care eforturile Comisiei de eradicare a corupției (KPK); cu toate acestea, este preocupat de faptul că, în continuare, corupția reprezintă o problemă gravă și un obstacol major în calea dezvoltării, în ciuda ratificării de către Indonezia în 2006 a Convenției Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției, și, prin urmare, îndeamnă adoptarea de acțiuni suplimentare în temeiul articolului 35 din APC pentru schimbul de bune practici cu privire la abordarea corupției, printre care recuperarea activelor ascunse în statele membre ale UE sau în orice altă jurisdicție și combaterea criminalității cu caracter economic și financiar; (k) încurajează statele membre ale UE să extindă asistența juridică reciprocă cu Indonezia privind lupta împotriva corupției și să coopereze cu Indonezia în ceea ce privește neacordarea refugiului entităților implicate în corupție și încălcările drepturilor omului; (l) constată importanța Legii nr. 34/2004 și a Regulamentului ministerial nr. 22/2009 din Indonezia care stabilesc ca toate întreprinderile militare și activitățile economice să fie preluate în mod obligatoriu de Guvernul Indoneziei; subliniază impactul fundamental al respectării acestei legi și a acestui regulament pentru responsabilitatea democratică în combaterea corupției și protecția drepturilor omului; (m) salută rolul Indoneziei în conducerea la nivel regional a procesului Forumului din Bali privind drepturile omului; își exprimă, cu toate acestea, îngrijorarea cu privire la inconsecvența prevederilor Legii nr. 8/1985 și ale noii Legi nr. 17/2013 privind organizațiile de masă (de abrogare a fostei Legi nr. 8/1985 privind asociațiile), referitoare la organizațiile civile (Legea Ormas), care, în pofida scopului declarat de a asigura toleranța și de a împiedica violența împotriva grupurilor societății, dacă nu sunt revizuite pentru a fi în conformitate cu standardele internaționale privind drepturile omului, riscă să impună restricții administrative, juridice și financiare inutile și uneori oneroase asupra activităților organizațiilor neguvernamentale, subminând astfel în mod semnificativ capacitățile societății civile de a lucra în Indonezia și limitând libertatea de asociere, libertatea de exprimare, libertatea de întrunire și libertatea de gândire, de conștiință și de religie; consideră, în acest sens, că dialogul anual UE-Indonezia privind drepturile omului reprezintă platforma adecvată pentru abordarea acestor preocupări; (n) subliniază faptul că, atât întreprinderile naționale, cât și cele străine care își desfășoară activitatea în Indonezia trebuie să își dezvolte activitățile în conformitate cu principiile responsabilității sociale a întreprinderilor; salută Regulamentul Guvernului nr. 47/2012 privind responsabilitatea socială și de mediu a societăților cu răspundere limitată, care se aplică în general societăților indoneziene și prevede stimulente și sancțiuni; subliniază, totuși, nevoia de consolidare a capacității de a pune în aplicare principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului; invită UE să furnizeze, în cadrul APC, asistența tehnică necesară și Indonezia să își dezvolte propriul plan național de punere în aplicare a principiilor directoare ale ONU; felicită Indonezia pentru găzduirea, în noiembrie 2012, a reuniunii internaționale conduse de Comisia sa pentru eradicarea corupției alături de Programul Națiunilor Unite pentru Dezvoltare (PNUD) și de Biroul Națiunilor Unite pentru Droguri și Criminalitate (UNODC), care a dezbătut „principiile pentru agențiile anticorupție”; (o) constată cu regret că acordarea unei atenții din ce în ce mai mari doctrinelor islamice din sistemul public de învățământ, în detrimentul accentului asupra pluralității și diversității religioase, etnice și culturale consacrate în motoul indonezian „Bhineka Tunggal Ika” (unitate în diversitate), precum și percepția foarte răspândită privind lipsa de hotărâre politică din partea autorităților de a aborda extremismul religios sunt percepute drept factori care contribuie la creșterea incidentelor, printre care se numără violența sectară și discriminarea persoanelor care aparțin minorităților etnice și religioase; este în continuare preocupat cu privire la actele de discriminare, hărțuire sau violență comise împotriva persoanelor care aparțin minorităților etnice, a femeilor sau a persoanelor LGBTI, urmărite uneori în temeiul a diverse norme și reglementări privind pornografia, blasfemia sau activitățile minorităților religioase; (p) își exprimă preocuparea cu privire la violența îndreptată împotriva minorităților religioase, care se reflectă în atacurile împotriva adepților Ahmadiyya și a musulmanilor șiiți și în închiderea bisericilor din anumite părți ale țării, precum și cu privire la reglementările și la practicile de stat discriminatorii împotriva persoanelor care nu aparțin uneia dintre cele șase religii recunoscute, în contextul înregistrării civile a căsătoriilor și a nașterilor sau a emiterii cărților de identitate; îndeamnă autoritățile indoneziene să asigure aplicarea practică a libertății religioase prevăzute de constituție, precum și să continue să promoveze toleranța religioasă; consideră, în acest sens, că dialogul anual UE-Indonezia privind drepturile omului, precum și articolul 39 din APC privind modernizarea administrației de stat și a administrației publice reprezintă platforma adecvată pentru abordarea acestor preocupări; (q) reamintește că abolirea pedepsei cu moartea este un obiectiv-cheie al politicii Uniunii privind drepturile omului; invită autoritățile indoneziene să ia în considerare abolirea pedepsei cu moartea sau, cel puțin, să declare un moratoriu privind aplicarea acesteia; consideră, în acest sens, că dialogul anual UE-Indonezia privind drepturile omului reprezintă platforma adecvată pentru abordarea acestor preocupări; îndeamnă, de asemenea, UE să colaboreze mai îndeaproape cu societatea civilă din Indonezia, pentru a promova drepturile omului, statul de drept și combaterea corupției, precum și pentru a pleda pentru abolirea pedepsei cu moartea; (r) continuă să fie profund îngrijorat în ceea ce privește tortura și abuzurile legate de drepturile omului împotriva populației civile din Papua și Papua de Vest, în cazul cărora, potrivit estimărilor, au fost ucise 100 000 de persoane în ultimii 50 de ani; salută anunțul recent al guvernatorului din Papua privind deschiderea provinciei Papua pentru jurnaliști străini și ONG-uri pentru prima dată după mulți ani; invită UE să furnizeze asistență autorităților indoneziene, astfel cum a procedat anterior în cazul Aceh, pentru dezvoltarea unei abordări cuprinzătoare în vederea îmbunătățirii situației din Papua; este în continuare îngrijorat cu privire la conflictele dintre forțele de securitate și grupurile proindependență și la rapoartele negative privind încălcarea drepturilor omului atribuite forțelor de securitate, precum și la lipsa de progrese cu privire la îmbunătățirea situației în educație, sănătate și la nivelul oportunităților de muncă, la capacitatea de a exercita libertatea de expresie și de întrunire, esențiale pentru locuitorii din Papua, precum și la protecția mediului, a resurselor naturale și a identității lor culturale; îndeamnă autoritățile indoneziene să ofere acces liber în zonă observatorilor independenți ai UE; (s) își exprimă aprecierea față de guvernul indonezian pentru eforturile sale de a permite funcționarea ICNUR în țară și de a oferi asistență pentru gestionarea solicitanților de azil și a refugiaților; observă importanța discursului politic public în vederea creșterii susținerii din partea societății în favoarea solicitanților de azil și a refugiaților; sugerează, de asemenea, ca Indonezia și UE să pună în aplicare pe deplin articolul 34 din APC în vederea cooperării cu privire la chestiunile în domeniul migrației, printre care migrația legală și ilegală, traficul de migranți și traficul de ființe umane; (t) îndeamnă UE și Indonezia să coopereze îndeaproape în temeiul articolului 4 din APC privind cooperarea legală în vederea finalizării de către Indonezia a ratificării Convenției ONU din 1948 pentru prevenirea și reprimarea crimei de genocid și a Statutului de la Roma al Curții Penale Internaționale; (u) salută dialogul continuu privind drepturile omului, stabilit în 2010, dintre UE și Indonezia și încurajează o participare și o contribuție mai ample ale societății civile în cadrul acestui dialog și în aplicarea Planului național de acțiune pentru drepturile omului; (v) salută regulamentele din 2006, 2008 și 2010 care interzic mutilarea genitală a femeilor; recunoaște eforturile depuse de autoritățile indoneziene, printre care ratificarea Convenției privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor și a Convenției cu privire la drepturile copilului a ONU și activitatea derulată de Comisia națională privind violența împotriva femeilor (Komnas Perempuan) și de societatea civilă locală pentru a disemina informații cu privire la pericolele mutilării genitale a femeilor; constată că, în pofida acestor eforturi și a adoptării Rezoluției ONU privind interzicerea mutilării genitale a femeilor, această tradiție este încă practicată în anumite părți din Indonezia; recomandă, în acest sens, ca UE și Indonezia să coopereze îndeaproape în temeiul articolului 31 din APC privind sănătatea și să facă uz de dialogul privind drepturile omului în vederea realizării unui schimb de bune practici având ca scop exterminarea mutilării genitale și reducerea la minimum a riscurilor la adresa sănătății tinerelor și a femeilor vizate de aceste proceduri; invită Indonezia să își intensifice eforturile pentru a pune capăt acestei forme grave de violență bazată pe gen împotriva fetelor și a femeilor, care constituie o încălcare gravă a drepturilor omului în cazul acestora; (w) apreciază progresele făcute de Indonezia prin intermediul Planului național de acțiune pentru interzicerea celor mai grave forme ale muncii copiilor, precum și cadrul său legal de combatere a exploatării copiilor; (x) recunoaște rolul important al mișcărilor forței de muncă în cadrul dialogurilor și al negocierilor cu guvernul și cu alte părți interesate pentru promovarea condițiilor de muncă și a drepturilor de securitate socială în Indonezia; recomandă ca, prin cooperarea urmărită în temeiul dispozițiilor APC privind protecția drepturilor omului și nediscriminarea, să se abordeze aspecte legate de egalitatea de gen la locul de muncă, precum și de diferența de remunerare bazată pe gen; subliniază în special importanța măsurilor specifice pentru asigurarea aplicării în mod cuprinzător a standardelor de muncă internaționale fundamentale, dat fiind că lucrătoarele încă sunt supuse exploatării și discriminării sub forma suprasolicitării, a plății insuficiente și a abuzurilor din partea managementului; (y) subliniază că exporturile din UE în Indonezia s-au dublat în ultimii șase ani, atingând o valoare de 9,6 miliarde EUR în 2012; constată că comerțul bilateral se ridică la numai 25 de miliarde EUR, motiv pentru care Indonezia se află pe locul 29 în clasamentul partenerilor comerciali ai UE și doar pe locul patru în clasamentul partenerilor comerciali din regiune ai UE, în ciuda faptului că Indonezia reprezintă 40 % din PIB-ul și populația ASEAN; constată, cu toate acestea, că investițiile UE în Indonezia sunt în plină expansiune, situându-se pe locul al doilea după Singapore în clasamentul investițiilor străine directe, și că 1 000 de companii din UE au investit peste 1 000 de miliarde EUR și oferă locuri de muncă unui număr de 1,1 milioane de indonezieni; (z) invită Indonezia și UE să aibă în vedere începerea negocierilor unui acord de liber schimb, pe lângă cooperarea solicitată în cadrul APC, în vederea eliminării treptate a barierelor comerciale majore, inclusiv consolidarea consultărilor privind conformitatea cu normele OMC, promovarea utilizării standardelor internaționale privind barierele tehnice din calea comerțului, îmbunătățirea protecției drepturilor de proprietate intelectuală, creșterea transparenței reglementărilor comerciale și dezvoltarea cooperării vamale și promovarea unui regim de investiții nediscriminatoriu, mărind astfel mai mult volumul comercial de bunuri, investiții, servicii și achiziții publice; (aa) felicită Indonezia pentru eforturile de a lucra în parteneriat cu UE în vederea eradicării comerțului cu lemn și produse din lemn ilegale; ia act de semnarea Acordului de parteneriat voluntar privind aplicarea legislației, guvernanța și schimburile comerciale în domeniul forestier (APV FLEGT) dintre UE și Indonezia în septembrie 2013; constată că exporturile indoneziene de produse din lemn în UE au crescut cu 114 % în primul trimestru al anului 2013; așteaptă emiterea licențelor FLEGT, care certifică legalitatea lemnului și a produselor din lemn, pentru lemnul și produsele din lemn indoneziene care urmează să fie importate în UE, de îndată ce ambele părți consideră că sistemul indonezian de asigurare a legalității lemnului (SALL) este suficient de puternic; de asemenea, se așteaptă ca evaluările periodice comune să analizeze capacitatea jucătorilor relevanți de a implementa APV FLEGT; (ab) recunoaște rolul-cheie al Indoneziei și al UE privind abordarea schimbărilor climatice, având în vedere importanța geopolitică și economică, extinderea teritorială, precum și dimensiunea populației acestora; salută rolul din ce în ce mai important al Indoneziei în cadrul negocierilor internaționale privind schimbările climatice; laudă planurile ambițioase ale Indoneziei anunțate în 2009 de a stopa creșterea emisiilor și solicitarea sa privind susținerea internațională în scopul de a ajuta țara să obțină reduceri și mai mari; constată că defrișarea și schimbarea destinației terenurilor sunt principalele cauze ale emisiilor de gaze cu efect de seră din Indonezia, însă se așteaptă ca sectorul energetic din ce în ce mai mare să depășească silvicultura din acest punct de vedere până în 2027; invită, prin urmare, părțile la APC să stabilească imediat un mecanism instituționalizat de cooperare bilaterală în temeiul articolului 23 din APC privind energia, care ar putea avea la bază exemplul Unității pentru schimbări climatice a Regatului Unit (UKCCU) Indonezia înființate în 2011, în vederea diversificării aprovizionării cu energie, prin dezvoltarea de forme noi și regenerabile de energie și a infrastructurilor de transport al acesteia pentru a conecta energia din surse regenerabile la centrele de cerere și pentru a obține o utilizare rațională a energiei în scopul de a combate schimbările climatice și de a promova dezvoltarea durabilă; (ac) își exprimă profunda îngrijorare cu privire la efectele cererilor din ce în ce mai mari de ulei de palmier asupra defrișării din Indonezia, care este cel mai mare producător mondial de ulei de palmier; salută moratoriul privind defrișarea pădurilor noi decis de guvern în 2011, însă îndeamnă la adoptarea de măsuri în vederea remedierii numeroaselor lacune care, până în prezent, au diminuat foarte mult efectele acestuia; (ad) salută acordul privind aviația semnat de UE și Indonezia în 2011, care elimină restricțiile legate de naționalitate din cadrul serviciilor aeriene bilaterale și reprezintă o măsură care consolidează cooperarea generală dintre UE și Indonezia; recomandă adoptarea unor măsuri suplimentare în temeiul articolului 34 din APC privind transporturile, în special stabilirea unui dialog strâns în domeniul transportului maritim și terestru pentru a îmbunătăți infrastructura din arhipelagul indonezian, precum și pentru a pune în aplicare pe deplin standardele internaționale în materie de securitate, siguranță și prevenire a poluării; (ae) își exprimă îngrijorarea alarmantă cu privire la incendiile forestiere anuale recurente care sunt puse în mare măsură pe seama defrișării terenurilor pentru a face loc culturilor de palmier de ulei și, prin urmare, a întreprinderilor de exploatare a lemnului și a agricultorilor, și care contribuie, de asemenea, la încălzirea globală, motiv pentru care Indonezia este unul dintre cei mai mari emițători de gaze cu efect de seră; salută promisiunea Guvernului Indoneziei de a ratifica Acordul ASEAN privind bruma uscată până la începutul anului următor și îndeamnă autoritățile să adopte de urgență măsuri preventive mai eficiente; (af) constată că turismul este unul dintre principalele sectoare ale economiei indoneziene; subliniază, în acest sens, faptul că articolul 17 din APC oferă o oportunitate excelentă de a face schimb de informații și de a stabili cele mai bune practici în vederea sporirii la maxim a potențialul indonezian privind patrimoniul natural și cultural și a atenuării impacturilor negative, precum poluarea sau daunele aduse ecosistemelor marine, în vederea dezvoltării de modele de turism durabil și a creșterii contribuției pozitive a turismului, respectând totodată interesele comunităților locale; (ag) constată că contactele directe între oameni dintre Indonezia și UE au fost implementate prin intermediul programului Erasmus Mundus II, care a acordat 200 de burse în perioada 2008 – 2010; ia act de faptul că Comisia Europeană prevede organizarea de ateliere și de seminarii pentru a spori înțelegerea și cunoștințele privind standardele internaționale și cerințele în materie de calitate în rândul IMM-urilor indoneziene; solicită, totuși, să se intensifice schimburile între studenți și între personalul academic și să se stabilească programe regulate de formare în temeiul articolului 25 din APC privind cultura și educația, precum și schimburi de bune practici și de know-how în domeniul turismului, al spiritului antreprenorial și al limbilor; în plus, solicită Indoneziei și UE ca, în acest context, să aibă în vedere începerea negocierilor privind facilitarea eliberării vizelor pentru a spori contactele directe dintre oameni; (ah) constată că, între 2007 și 2013, UE a oferit Indoneziei aproximativ 400 de milioane EUR ca asistență pentru dezvoltare; recunoaște că, începând din 2014, Indonezia nu va mai fi eligibilă pentru programe indicative multianuale după obținerea statutului de țară cu venituri medii inferioare, în timp ce continuă să beneficieze de sistemul de preferințe generalizate (SPG) al UE; îndeamnă, prin urmare, Indonezia să continue să pună în aplicare politicile stabilite ca priorități și finanțate anterior prin programe indicative multianuale, precum cele privind educația, comerțul și investițiile, aplicarea legii și sistemul judiciar, consolidarea generală a capacităților, precum și schimbările climatice; consideră că cooperarea bilaterală în temeiul APC, împreună cu finanțarea din partea Băncii Europene de Investiții (BEI) și cu orice acord de parteneriat economic viitor, vor juca un rol esențial în promovarea acestor priorități în Indonezia; (ai) sugerează că Indonezia și UE ar trebui să identifice domenii de cooperare în temeiul dispozițiilor APC, pentru a pune în aplicare și a gestiona mai bine Planul de dezvoltare economică al Indoneziei (MP3EI), prin realizarea de schimburi de know-how și de bune practici pentru parteneriatele de tip public-privat și, ca parte a obligațiilor G20 ale Indoneziei și ale unora dintre statele membre ale UE, să coopereze îndeaproape pentru a aborda transferul profiturilor și evitarea plății impozitelor și pentru a stabili un schimb automat de informații fiscale; (aj) îndeamnă UE, în cadrul APC, să susțină eforturile Indoneziei de modernizare a administrației sale publice, în special prin consolidarea capacităților de elaborare și punere în aplicare de politici, precum și a instituțiilor judiciare și de aplicare a legii; (ak) solicită cooperarea UE-Indonezia în privința punerii în aplicare a Convenției privind comerțul internațional cu specii sălbatice de faună și floră pe cale de dispariție (CITES) și în privința conservării și gestionării în mod sustenabil a resurselor naturale și a diversității biologice, în special a resurselor forestiere, marine și de pescuit; își exprimă îngrijorarea cu privire la creșterea defrișărilor realizate de sectorul privat pentru plantațiile de ulei de palmier și de cauciuc, în detrimentul monoculturilor; (al) salută ratificarea de către Indonezia a Convenției Organizației Națiunilor Unite asupra dreptului mării și solicită UE să ofere asistență cu privire la reforma instituțională și la alte reforme necesare pentru a respecta convenția și a îmbunătăți securitatea maritimă în regiune; (am) salută APC, care demonstrează importanța din ce în ce mai mare a legăturilor UE-Indonezia și deschide o nouă eră a relațiilor bilaterale prin consolidarea cooperării politice, economice și sectoriale în cadrul unei game largi de domenii de politică, prin facilitarea fluxurilor comerciale și investiționale și a contactelor directe între oameni, inclusiv în contextul inițiativelor UE-ASEAN, precum și prin consolidarea cooperării dintre Indonezia și UE în ceea ce privește combaterea schimbărilor climatice, pe lângă cooperarea existentă în contextul altor organizații internaționale, în cadrul căreia ambele joacă un rol tot mai important; subliniază faptul că cooperarea bilaterală și multilaterală poate favoriza soluționarea conflictelor la nivel regional și global și poate îmbunătăți eficiența în ceea ce privește recuperarea activelor și lupta împotriva terorismului, a pirateriei, a crimei organizate, a spălării de bani și a paradisurilor fiscale; salută, prin urmare, faptul că toate statele membre au ratificat APC, care a fost semnat încă din 2009;