ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
—

având în vedere raportul Organizației Mondiale a Sănătății intitulat „Burden of disease from environmental noise – Quantification of healthy life years lost in Europe” (Povara afecțiunilor provocate de zgomotul ambiental – Cuantificarea anilor de viață sănătoasă pierduți în Europa”,
—

având în vedere cadrul juridic și contractual pentru sectorul hidrocarburilor din RDC, inclusiv „Ordonnance-Loi no 81-013 portant législation générale sur les mines et les hydrocarbures”, „Code minier” și orice viitor „Code congolais des hydrocarbures, precum și Contrats de Partage et de Production des hydrocarbures” (CPP),
8.

invită Comisia să își reanalizeze decizia și să adopte o comunicare privind o nouă Strategie pentru egalitatea de gen și drepturile femeilor 2016-2020, care să abordeze aspectele legate de egalitatea de gen și care să fie în concordanță cu agenda internațională, și anume cu documentul final al Conferinței Beijing+ 20 din 2015 și cu noul cadru pentru „Egalitatea de gen și capacitarea femeilor: transformarea vieții fetelor și femeilor prin intermediul relațiilor externe ale UE (2016-2020)”(Gender Equality and Women’s Empowerment: Transforming the lives of Girls and Women through EU External Relations);
—

având în vedere raportul Comisiei din aprilie 2015 intitulat „Ghidarea practică a parteneriatelor vizând garanția pentru tineret – un raport de sinteză privind principalele realizări și concluziile trase după aplicarea acțiunii pregătitoare a PE privind garanția pentru tineret” (Piloting Youth Guarantee partnerships on the ground – A summary report of key achievements and lessons from the European Parliament Preparatory Action on the Youth Guarantee),
—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Initial reflections on the obstacles to the development of deep and integrated EU capital markets” (Reflecții inițiale privind obstacolele în calea dezvoltării unor piețe de capital aprofundate și integrate în UE) (SWD(2015)0013),
U.

întrucât, la 22 februarie 2016, programul în sectorul securității al Agenției Interguvernamentale pentru Dezvoltare (IGAD), a lansat oficial, în Addis Abeba (Etiopia), un raport de studiu intitulat Human Smuggling and Trafficking on the Horn of Africa-Central Mediterranean Route (Contrabanda și traficul de persoane pe ruta Cornul Africii – zona centrală a Mării Mediterane);
—

având în vedere raportul Eurofound din 17 iunie 2014 intitulat „Changes to wage-setting mechanisms in the context of the crisis and the EU's new economic governance regime” (Schimbări ale mecanismelor de stabilire a salariilor în contextul crizei și al noului regim de guvernanță economică al UE),
—

având în vedere raportul trimestrial al Comisiei privind zona euro (Quarterly Report on the Euro Area – QREA), vol. 14, nr. 2,
—

având în vedere „Raportul privind consultarea publică realizată în cadrul procesului de verificare a adecvării Directivei privind păsările și a Directivei privind habitatele” („Report on the open public consultation of the «fitness check» on the Birds and Habitats Directives”) (1),
24.

ia act de noua rubrică de pe site-urile Comisiei „Reducerea poverilor – Spune-ți părerea” (Lighten the Load – Have your Say) vizând mai buna legiferare și solicită o analiză echilibrată și transparentă a comentariilor introduse, efectuată de Comisie și noua platformă REFIT; consideră că procesele și deliberările din cadrul grupului REFIT nu ar trebui să fie greoaie și că grupul ar trebui să fie un organism capabil să formuleze răspunsuri rapide și să lucreze cu mai multă minuțiozitate în cadrul procesului dedicat legislației europene; consideră că consultările găzduite de site-ul Comisiei nu pot înlocui consultările publice cu părțile interesate;
14.

condamnă preluarea violentă și ilegală a mai multor ziare turce, printre care cel mai recent a ziarului Zaman, și își exprimă preocuparea cu privire la decizia Digiturk de a înceta transmiterea anumitor posturi de televiziune, sub pretextul unor motive politice; invită guvernul turc să înceteze presiunile politice și economice exercitate asupra presei independente; condamnă ferm atacurile verbale și fizice, ca și recurgerea în mai mare măsură la calomnie și la legislația anti-terorism împotriva jurnaliștilor; ia act de interzicerea unor conținuturi ale reportajelor online și offline, precum și blocarea site-urilor, în special a rețelelor sociale, care au condus la autocenzură în rândul jurnaliștilor, aceștia temându-se de intensificarea represaliilor în cazul criticării autorităților; se arată foarte îngrijorat de blocarea a zeci de mii de site-uri web, de amendamentele la Legea privind reglementarea activității mass-mediei pe internet aprobate în martie 2015 și de autoritatea Direcției de Telecomunicații (TIB), care permite blocarea site-urilor web în decurs de patru ore pentru un număr mare de motive vagi; este preocupat de faptul că furnizorul turc de servicii prin satelit Turksat a întrerupt transmisiile IMC TV vineri, 26 februarie 2016, la cererea unui procuror din Ankara care anchetează dacă acest canal sprijină un grup „terorist”; își exprimă preocuparea privind amenzile extrem de ridicate impuse organizațiilor de presă; solicită revizuirea legislației privind internetul, în vederea sprijinirii unui mediu care să conducă la libertatea de exprimare pe internet și la protecția confidențialității și a drepturilor personale; condamnă încercările unor funcționari guvernamentali turci de a intimida și, în anumite cazuri, de a expulza mai mulți jurnaliști internaționali; solicită anchetarea independentă a asasinatelor jurnaliștilor Naji Jerf, Ibrahim Abdel Qadar și a lui Fares Hammadi, proprietarul blogului despre Siria „Raqqa is Being Slaughtered Silently”, care au avut loc pe teritoriul Turciei; deplânge, de asemenea, cercetările, arestarea, condamnările la închisoare și amenzile punitive aplicate pentru presupuse insulte la adresa șefului statului în temeiul articolului 299 din Codul penal; solicită guvernului turc să abordeze de urgență și în mod prioritar aceste probleme, în vederea protejării pluralismului conform standardelor internaționale; consideră că o dezbatere publică deschisă este un element central al oricărei democrații sănătoase;
43.

consideră că servicii precum Your Europe, Europa ta – Consiliere, serviciile europene pentru ocuparea forței de muncă, rețeaua CPC, ghișeele unice, SOLVIT, SOLVIT plus, SAL și SOL reprezintă o alternativă utilă și accesibilă din punctul de vedere al costurilor; remarcă faptul că numai 4 % dintre consumatori și societăți știu că există aceste instrumente și că, în prezent, gradul de utilizare a acestor servicii este foarte redus; invită Comisia și statele membre, pentru a soluționa această problemă, să susțină o mai bună sensibilizare a publicului în legătură cu aceste instrumente, analizând, totodată, în ce măsură rezultatele și soluțiile furnizate de aceste instrumente sunt adecvate pentru utilizatori; invită, de asemenea, Comisia să ia măsuri pentru a îmbunătăți cooperarea dintre diferitele servicii de asistență, precum Your Europe și SOLVIT, pentru a crește gradul de satisfacție a utilizatorilor;
—

având în vedere studiile intitulate „The State of Lending: The Cumulative Costs of Predatory Practices” (22), iunie 2015 și „Le panier de la ménagère … pauvre” (23), august 2008,
—

având în vedere Raportul Amnesty International intitulat „Nigeria: Still waiting for justice, still waiting for change. Government must prioritise accountability in the north-east”,
—

având în vedere studiul intitulat „Evaluation of the Strategy for Equality between women and men 2010-2015 as a contribution to achieve the goals of the Beijing Platform for Action” (Evaluarea Strategiei pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015 ca o contribuție la realizarea obiectivelor Platformei de acțiune de la Beijing), publicat în 2014 de Parlamentul European, Departamentul tematic C,
3.

salută, în special, în legătură cu organizarea activității: (a) procesul de recrutare, care a avut ca rezultat o combinație adecvată de competențe și culturi și o reprezentare echilibrată a femeilor și bărbaților, contribuind astfel la natura supranațională a MUS, precum și programul intensiv de activități de formare pentru personalul autorităților naționale competente și al BCE; subliniază totuși că în privința practicilor de contractare ale BCE este loc de mai bine, având în vedere mai ales numărul contractelor pe termen scurt, verificarea orelor de lucru ale personalului, transparența procesului de recrutare și disponibilitatea de a negocia cu sindicatele; ia act de anunțul făcut de BCE că a numit primul director general administrativ cu rolul de a coordona toate serviciile administrative, serviciile IT și resursele umane; (b) elaborarea, pe baza celor mai bune practici de la nivel național, a manualului de supraveghere, în care se prezintă procese, proceduri și metode comune de realizare a unui proces de supraveghere prudențială la nivelul zonei euro; (c) crearea infrastructurii IT și a instrumentelor analitice de sprijin; subliniază importanța unor sisteme IT solide și care să funcționeze bine, corespunzătoare necesităților funcțiilor de supraveghere ale MUS; încurajează coordonarea între MUS și autoritățile naționale de supraveghere pentru a satisface nevoia de date printr-o cerere unică; (d) crearea unor echipe comune de supraveghere și dialogul pe care acestea l-au stabilit cu instituțiile de credit supravegheate; (e) procesele elaborate în afara procedurilor comune (autorizarea participațiilor calificate, acordarea de licențe, procedura de „pașaport”, evaluarea onorabilității și capacității profesionale);
—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 24 februarie 2016 intitulat „Technical assessment of the experience made with the Anti-Contraband and Anti-Counterfeit Agreement and General Release of 9 July 2004 among Philip Morris International and affiliates, the Union and its Member States”(Evaluarea tehnică a experienței acumulate în aplicarea Acordului din 9 iulie 2004 privind combaterea contrabandei și a contrafacerii și exonerarea generală încheiat între Philip Morris International și entitățile afiliate, Uniune și statele sale membre) (SWD(2016)0044),
18.

ia act de faptul că rata de recuperare de către statele membre a sumelor necuvenite aferente Fondului european de garantare agricolă (FEGA) este sub media globală și nici măcar jumătate dintre neregulile detectate în 2009 nu au fost recuperate până la sfârșitul lui 2014; atrage atenția diferențelor semnificative în ceea ce privește capacitatea statelor membre de a recupera sumele plătite neregulamentar, depistate în cadrul politicii agricole comune, și îndeamnă Bulgaria, Franța, Grecia și Slovacia să-și îmbunătățească considerabil rezultatele în acest sens; ia act de faptul că mecanismul de verificare (regula 50/50) oferă un stimulent puternic statelor membre de a recupera de la beneficiari plățile necuvenite făcute în cadrul FEGA cât mai repede posibil; regretă că 2014 a fost cel de-al treilea an consecutiv marcat de creșterea numărului de cazuri de nereguli frauduloase aferente FEGA și al patrulea an consecutiv de creștere a numărului cazurilor de fraudă raportate în domeniul dezvoltării rurale; subliniază nevoia de recuperare mai rapidă a fondurilor;
41.

observă cu îngrijorare tendința de a finanța infrastructuri precum autostrăzile, care stimulează consumul de carburanți fosili, în contradicție cu obiectivele pe termen lung ale UE care vizează o economie fără emisii de CO2; solicită BEI să includă în mod obligatoriu o evaluare ex ante independentă privind valoarea adăugată ecologică, economică și socială în procesul de selectare a proiectelor ce urmează a fi finanțate în interiorul și în afara Uniunii, cerând, în plus, ca toate evaluările ex ante și ex post să fie realizate prin implicarea efectivă a părților interesate, a entităților locale, regionale și naționale și a reprezentanților societății civile; solicită, de asemenea, să fie făcute publice și complet accesibile rezultatele acestor evaluări, precum și indicatorii utilizați;
L.

întrucât studiul intitulat „Women active in the ICT sector” („Femeile, active în sectorul TIC”) estimează că până în 2020 vor exista 900 000 de posturi neocupate în sectorul TIC în Europa; întrucât sectorul TIC este în creștere rapidă, creând circa 120 000 de noi locuri de muncă în fiecare an;
8.

are convingerea că informațiile colectate de robotică, sistemele de senzori, controlul automatic și alte inovații tehnologice în contextul tehnologiilor internetului obiectelor și al volumelor mari de date vor permite monitorizarea în timp real, îmbunătățirea procesului decizional și a gestionării operațiilor de-a lungul întregului lanț alimentar; salută crearea grupului de lucru nr. 06 privind „agricultura inteligentă și siguranța alimentară” al Alliance for Internet of Things și subliniază, în acest sens, importanța și relevanța pieței unice digitale europene pentru agricultură în ceea ce privește abordarea problemelor de interoperabilitate, stabilirea de standarde pentru o mai bună convergență și abordarea chestiunilor legate de proprietate, de accesul la date cu și fără caracter personal și utilizarea lor;
—

având în vedere studiul Direcției Generale Politici Interne ale Uniunii intitulat „Maternity, Paternity and Parental Leave: Data Related to Duration and Compensation Rates in the European Union” (Concediul de maternitate, de paternitate și pentru creșterea copilului: date legate de durata și ratele de compensare în Uniunea Europeană),
8.

ținând seama de faptul că criza economică a provocat în multe state membre o lipsă acută de lichidități și de fonduri publice disponibile pentru investițiile publice și de faptul că resursele politicii de coeziune sunt în curs de a deveni sursa principală de investiții publice, solicită Comisiei să aplice pe deplin și să se folosească de flexibilitatea prevăzută de Pactul de stabilitate și de creștere; în plus, solicită Comisiei să poarte un dialog permanent cu statele membre care au solicitat aplicarea clauzei actuale privind investițiile, pentru a maximiza flexibilitatea aferentă creșterii economice și investițiilor în locuri de muncă; solicită, în plus, Comisiei să încurajeze implicarea BEI sub forma unui sprijin tehnic și financiar mai mare pentru pregătirea și implementarea proiectelor pentru toate statele membre care solicită acest lucru; consideră că, dacă sunt puse în aplicare în mod eficace pe baza unor evaluări ex ante corespunzătoare și îmbinate strategic cu granturile, instrumentele financiare pot crește semnificativ impactul finanțării și, prin urmare, ajută la depășirea efectelor negative ale reducerii bugetelor publice și la dezvoltarea unor proiecte generatoare de venituri; subliniază că la transpunerea în realitate a acestei ambiții pot contribui norme clare, consecvente și focalizate privind instrumentele financiare, menite să contribuie la simplificarea procedurii de elaborare și implementare destinate administratorilor fondurilor și beneficiarilor acestora și care să recunoască diferitele niveluri de dezvoltare a piețelor financiare din statele membre; consideră că ar putea contribui la acest proces și condensarea tuturor reglementărilor relevante privind instrumentele financiare într-un singur document, accesibil și ușor de înțeles, și evitarea unor noi revizuiri inutile ale orientărilor conexe în timpul perioadelor de finanțare, cu excepția cazului în care sunt obligatorii din punct de vedere legal;
—

având în vedere studiul privind Consiliului pentru Standardele Internaționale de Contabilitate (IASB) intitulat „The European Union’s Role in International Economic Fora – paper 7: The IASB” (Rolul Uniunii Europene în forurile economice internaționale – capitolul 7: IASB) și cele patru studii privind IFRS 9, și anume: „IFRS Endorsement Criteria in Relation to IFRS 9” (Criteriile de adoptare a IFRS în legătură cu IFRS 9), „The Significance of IFRS 9 for Financial Stability and Supervisory Rules” (Rolul IFRS 9 pentru stabilitatea financiară și normele de supraveghere), „Impairments of Greek Government Bonds under IAS 39 and IFRS 9: A Case Study” (Deprecierile obligațiunilor emise de guvernul elen conform IAS 39 și IFRS 9: studiu de caz) și „Expected-Loss-Based Accounting for the Impairment of Financial Instruments: the FASB and IASB IFRS 9 Approaches” (Contabilitatea bazată pe pierderile estimate pentru deprecierea instrumentelor financiare: abordările FASB și IASB privind IFRS 9),
—

având în vedere studiul intitulat „Monitoring the implementation of principles of good practice in vertical relationships in the food supply chain” (Monitorizarea punerii în aplicare a principiilor de bune practici în relațiile verticale din cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente), întocmit de Areté srl pentru Comisia Europeană (ianuarie 2016),
—

având în vedere hotărârile Curții Europene a Drepturilor Omului în cauza Nasr și Ghali c. Italia (Abu Omar) din februarie 2016, cauza Al-Nashiri c. Polonia și cauza Husayn (Abu Zubaydah) c. Polonia din iulie 2014, respectiv cauza El-Masri c. Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, din decembrie 2012,
—

având în vedere studiul Comisiei intitulat „Sector Overview and Competitiveness Survey of the Railway Supply Industry” (Prezentarea sectorului industriei de echipament feroviar și studiu privind competitivitatea acestuia), (ENTR 06/054),
39.

îi solicită Comisiei să îmbunătățească calitatea și acuratețea evaluărilor ex ante și ex post și să revizuiască metodologia acestora; subliniază necesitatea de a prezenta întotdeauna pentru inițiativele în materie de politică comercială o evaluare aprofundată și cuprinzătoare a impactului asupra sustenabilității, în special în lumina recentei recomandări a Ombudsmanului referitoare la plângerea 1409/201/JN privind acordul de liber schimb UE-Vietnam; subliniază că evaluarea trebuie să includă, cel puțin: sectoarele economice sensibile, drepturile omului, drepturile sociale și drepturile ambientale, precum și producțiile agricole și locale realizate în regiunile ultraperiferice (RU); își exprimă îngrijorarea în legătură cu lipsa evaluărilor intermediare și ex post, precum și în legătură cu calitatea necorespunzătoare a unora dintre evaluările existente, după cum arată Raportul special nr. 02/2014 al Curții de Conturi Europene; insistă să se realizeze evaluări intermediare și ex post de o calitate mai înaltă în cazul tuturor acordurilor comerciale, astfel încât factorii de decizie, părțile interesate și contribuabilii europeni să poată evalua dacă acordurile comerciale au avut rezultatele preconizate; îi solicită Comisiei să furnizeze date privind impactul acordurilor comerciale încheiate, în special în ceea ce privește IMM-urile, crearea de locuri de muncă decente, drepturile omului și mediul, inclusiv în țările partenere, și să prezinte măsuri suplimentare care să asigure că tarile cel mai puțin dezvoltate sunt avantajate de politicile noastre comerciale;
—

având în vedere publicațiile relevante ale Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE), în special „Indicators of Immigrant Integration 2015: Settling In” („Indicatori ai integrării imigranților: instalarea în 2015”), „Making Integration Work: Refugees and others in need of protection” („Cum să facem integrarea să funcționeze: refugiații și alte persoane care necesită protecție”) și „A New Profile of Migrants in the Aftermath of the Recent Economic Crisis” („Un nou profil al migranților în perioada următoare recentei crize economice”),
20.

subliniază că șomajul în rândul tinerilor este în continuare la un nivel dramatic de ridicat și că reprezintă una dintre cele mai presante și serioase probleme cu care se confruntă UE la ora actuală; subliniază că, în februarie 2016, 4,4 milioane de tineri din Uniune cu vârsta sub 25 de ani erau șomeri și că această medie corespunde unui procentaj de peste 40 % în mai multe state membre și de peste 60 % în anumite regiuni din UE; subliniază că rata ocupării forței de muncă în UE este cu mult sub obiectivul Strategiei Europa 2020; în consecință, subliniază că prea mulți tineri sunt supuși riscului de excluziune socială și că ar trebui întreprinse mai multe acțiuni specifice privind includerea tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare; atrage atenția că volumul de resurse umane cu un înalt nivel de educație și formare are un impact puternic asupra competitivității, capacității de inovare și productivității Europei; subliniază, în acest sens, necesitatea de a investi în educație, formare, tineret și cultură; recunoaște, de asemenea, importanța Strategiei UE pentru tineret 2010-2018;
17.

salută decizia Comisiei de a realiza evaluări ex ante și ex post ale impactului asupra dezvoltării durabile pentru toate acordurile comerciale, în concordanță cu Orientările privind analiza evaluărilor impactului pe care îl au inițiativele legate de comerț asupra drepturilor omului; în acest sens, invită Comisia: (a) să aplice aceste orientări atunci când elaborează evaluări ale impactului asupra dezvoltării durabile pentru toate negocierile actuale și viitoare; (b) să reflecte, în aceste evaluări ale impactului asupra dezvoltării durabile, și principiile directoare elaborate de raportorul special al ONU pentru dreptul la hrană; (c) să ia în considerare impactul acordurilor comerciale și de investiții asupra persoanelor deosebit de vulnerabile, cum ar fi cele care fac parte dintr-un grup minoritar sau cele care sunt izolate geografic, sărace sau supuse excluse social; atrage atenția, în acest sens, și asupra angajamentului Comisiei Europene de a evalua impactul acordurilor de liber schimb asupra regiunilor ultraperiferice ale UE; (d) să garanteze implicarea corespunzătoare a organizațiilor societății civile și a partenerilor sociali în desfășurarea acestor evaluări ale impactului asupra dezvoltării durabile și să implice Parlamentul în fiecare etapă a acestui proces; (e) să țină seama pe deplin de rezultatele acestor evaluări în cadrul negocierilor; (f) să asigure publicarea într-o etapă timpurie a evaluărilor impactului asupra dezvoltării durabile, astfel încât acestea să poată fi luate în considerare în pozițiile de negociere înainte de formularea acestora, să informeze publicul și să permită reprezentanților aleși ai acestuia să evalueze în mod corespunzător toate acordurile propuse;
50.

subliniază faptul că, odată cu publicarea rezultatelor anchetei desfășurate de Comisie cu privire la accesul sectoarelor culturale și creative la finanțare („Survey on access to finance for cultural and creative sectors”), în octombrie 2013, s-a constatat că întreprinderile din sectoarele culturale și creative au dificultăți foarte mari în a obține credite și se confruntă cu un deficit financiar estimat între 8 miliarde EUR și 13,3 miliarde EUR;
—

având în vedere studiile realizate de Fundația Europeană pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă, intitulate „Working time and work-life balance in a life course perspective” – Eurofound (Programul de lucru și echilibrul dintre viața profesională și cea privată din perspectiva diferitelor etape ale vieții) (2013), „Caring for children and dependants: Effect on careers of young workers” (Îngrijirea copiilor și a persoanelor dependente: efectele asupra carierei tinerilor lucrători) (2013) și „Working and caring: Reconciliation measures in times of demographic change” (Viața profesională și îngrijirea altor persoane: măsuri de compatibilizare în contextul schimbărilor demografice) (2015), precum și cea de-a șasea Anchetă europeană privind condițiile de muncă (2016),
—

având în vedere studiul realizat de Comisia Europeană în 2015, intitulat „Wage setting systems and minimum rates of pay applicable to posted workers in accordance with Directive 96/71/EC in a selected number of Member States and sectors” („Sisteme de stabilire a salariilor și remunerările minime aplicabile lucrătorilor detașați, în conformitate cu Directiva 96/71/CE, într-un serie de state membre și sectoare”),
—

având în vedere raportul Eurofound din ianuarie 2013 intitulat „Born global: The potential of job creation in new international businesses” (Întreprinderile născute globale: potențialul creării de locuri de muncă al noilor întreprinderi internaționale),