[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 16.12.2010

COM(2010) 752 final

RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR

Prima evaluare intermediară a inițiativelor tehnologice comune ARTEMIS și ENIAC

RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR

Prima evaluare intermediară a inițiativelor tehnologice comune ARTEMIS și ENIAC

INTRODUCERE

Prezentul raport evidențiază constatările și recomandările primei evaluări intermediare a inițiativelor ARTEMIS și ENIAC. Acestea sunt cele două întreprinderi comune care pun în aplicare inițiativele tehnologice comune (ITC) în domeniul sistemelor integrate și în cel al cercetării nanoelectronice. Raportul formulează răspunsul inițial al Comisiei la recomandările evaluării și prezintă măsurile ulterioare. Prin urmare, Comisia respectă cerința de raportare cu privire la prima evaluare intermediară a ARTEMIS și ENIAC, conform dispozițiilor actelor fondatoare[1]. Mai mult, Comisia intenționează să pregătească o comunicare, programată pentru prima jumătate a anului 2011, pentru a prezenta concluziile generale privind evaluările intermediare ale tuturor ITC și analizele intermediare ale parteneriatelor public-privat din cadrul planului de redresare economică.

CONTEXT

În cadrul celui de Al șaptelea program-cadru pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative, Uniunea Europeană sprijină o serie de inițiative tehnologice comune (ITC). În domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC), în 2007 au fost instituite inițiativele tehnologice comune ARTEMIS și ENIAC, ca întreprinderi comune, în baza articolului 187 din TFUE (fostul articol 171 din Tratatul CE). Cele două entități reprezintă parteneriate public-privat între industrie, o serie de state membre ale UE și țări asociate, precum și Uniunea Europeană. Scopul acestor entități este de a pune în aplicare, cu ajutorul unui buget obținut atât de la UE cât și de la statele membre participante[2], o agendă de cercetare definită de comunitățile europene de cercetare (industrie și organizațiile academice/de cercetare) în domeniile respective de activitate. Prin urmare, ITC urmăresc consolidarea creșterii viitoare a Europei, a competitivității și a dezvoltării sustenabile. Aspirațiile și sfera de aplicare, dimensiunea resurselor financiare și tehnice care trebuie mobilizate, precum și necesitatea de a realiza coordonarea eficientă, precum și sinergia resurselor și a finanțării justifică acțiunea la nivel european.

După primele cereri de propuneri, ARTEMIS și ENIAC au lansat 25 și respectiv 18 proiecte, fiecare cu o durată medie de trei ani. UE și statele membre implicate în inițiativele tehnologice comune au angajat până în prezent 576 milioane €, cumulat pentru ambele ITC (2008-2010), la această sumă adăugându-se contribuția sectorului privat la activitatea de C-D pentru o valoare aproape dublă. Deși aceasta este o investiție publică semnificativă în două domenii tehnologice cruciale, actualul sprijin public se situează cu mult sub nivelul obiectivelor inițiale prevăzute în propunerile Comisiei de instituire a întreprinderilor comune (în total 900 milioane € cumulat pentru aceeași perioadă). De asemenea, actualele investiții în cele două inițiative tehnologice comune nu se ridică la nivelul așteptărilor părților implicate în cercetare ale căror aspirații pentru programe se ridicau la 2,5 miliarde € și respectiv 3 miliarde € fiecare (corespunzând propunerii generale a Comisiei).

DESFășURAREA EVALUăRII

Scopul prezentei evaluări era analizarea calității și eficienței operațiunilor ITC, precum și a probabilității ca ARTEMIS și ENIAC, în forma actuală, să atingă obiectivele lor. În acest scop, Comisia a invitat un grup de experți independenți[3], prezidat de Dr. Wulf Bernotat să analizeze probele și să intervieveze părțile interesate[4].

Grupul de evaluare a emis raportul în iulie 2010. Raportul integral este disponibil pe site-ul internet EUROPA[5].

REZULTATELE EVALUăRII șI RECOMANDăRI

În mod evident, grupul de evaluare recunoaște valoarea unei structuri tripartite pentru ITC în aceste domenii, reunind resurse din industrie, UE și statele membre:

„O strategie comună cu aplicare partajată este în folosul industriei, al statelor membre și al Europei. (…) Grupul de evaluare felicită toate părțile implicate pentru realizările importante în elaborarea și aplicarea acestor instrumente noi”.

Cu toate acestea, experții își exprimă îngrijorarea că ARTEMIS și ENIAC nu acordă suficientă atenție obiectivelor lor strategice europene. Grupul de evaluare solicită reorientarea strategică a celor două ITC, cu implicarea tuturor părților interesate, și punerea accentului pe un veritabil efort comun. În acest context, experții solicită, de asemenea, ca industria să coopteze din nou principalii „lideri ai gândirii” din industrie, guverne și comunitatea științifică:

„Industria, cea care a solicitat și căreia i s-a acordat conducerea acestor ITC, nu și-a menținut angajamentul inițial în direcția strategică și gestionarea ITC astfel încât acestea să realizeze toate obiectivele lor și, în mod specific, nu a implicat eficient statele membre în vederea rezolvării problemelor.”

Grupul de evaluare consideră că deficitul de finanțare este un aspect esențial:

„Angajamentul de finanțare asumat de statele membre se situează cu mult sub nivelul așteptărilor, afectând capacitatea de a institui o masă critică de activitate și limitând semnificativ posibilitatea creării unor portofolii de proiecte adecvate.”

Deficitul pare a fi în parte legat de schemele interguvernamentale ITEA2 și CATRENE Eureka, care funcționează în paralel cu ARTEMIS și ENIAC și care ar trebui să se integreze treptat în ITC atunci când se poate crea valoare adăugată[6]. Poziția Comisiei cu privire la această problemă este prezentată în secțiunea 6 a acestui raport.

Adresându-se Comisiei Europene, grupul de evaluare evidențiază o serie de învățăminte, precum necesitatea creșterii flexibilității organizatorice și financiare, care s-au desprins cu prima generație de ITC și care ar trebui luate în considerare atunci când se instituite potențialele parteneriate public-privat viitoare:

„Regulamentele financiare în forma actuală și alte cerințe administrative (precum statutul funcționarilor) sunt prea restrictive și limitează mai degrabă decât să faciliteze realizarea obiectivelor strategice ale ITC.”

Lista recomandărilor grupului de evaluare este reprodusă în anexă.

Termenele aferente fiecărei recomandări indică dacă este posibil să se acționeze în temeiul actualului cadru juridic sau dacă regulamentele în vigoare cu privire la întreprinderile comune sau regulamentul financiar trebuie modificate. Întrucât modificarea cadrului juridic este o procedură care implică multe resurse, această categorie de recomandări va fi tratată în cadrul discuțiilor cu privire la o nouă generație de parteneriate public-privat.

ACțIUNI ULTERIOARE PLANIFICATE

Comisia salută raportul de evaluare intermediară și ia act de recomandările grupului de evaluare. Comisia este hotărâtă să țină seama de recomandările care îi sunt adresate și să colaboreze cu industria, statele membre și întreprinderile comune pentru a le sprijini în abordarea aspectelor adresate acestora. Conform termenelor sugerate în raport și având în vedere caracterul specific al ARTEMIS și ENIAC, care presupune implicarea directă a statelor membre, Comisia va întreprinde:

1) acțiuni imediate pentru întreprinderile comune existente (și anume activitățile ITC în perioada 2011-2013) care vor fi urmărite prin intermediul structurilor de guvernanță; precum și

2) acțiuni pe termen mai lung pentru eventuala generație următoare de parteneriate public-privat în aceste domenii în temeiul inițiativelor emblematice „O Uniune a inovării”[7] și „O agendă digitală pentru Europa”[8], lansate pentru a răspunde Strategiei Europa 2020[9].

Răspunsul Comisiei la recomandările grupului de evaluare este sintetizat în cele ce urmează.

(i) Recomandare generală

În pofida actualului angajament financiar colectiv modest al statelor membre la întreprinderile comune existente, care afectează în mod direct finanțarea europeană[10] și a complexității aparente, Comisia concordă că modelul tripartit poate aduce importante beneficii dacă toate părțile colaborează în vederea unui set comun solid de obiective strategice. Pe lângă faptul că permite sectorului industrial să asume rolul de lider în dezvoltarea strategiei, acest model oferă o ocazie unică de coordonare a politicilor naționale în direcția provocărilor europene comune. În același timp, Comisia este de acord că reînnoirea, cât mai curând posibil, de către parteneri a angajamentului la modelul tripartit și la o agendă strategică europeană ar fi în beneficiul inițiativelor tehnologice comune. Comisia va lucra cu industria și cu statele membre pentru a analiza cel mai bun mod de realizare a acestui obiectiv. Este un aspect deosebit de important dat fiind că ITC desfășoară activități în domeniile identificate ca tehnologii generice esențiale pentru Europa[11].

Fără a aduce atingere viitoarelor decizii privind arhitectura celui de Al optulea program-cadru, Comisia nu exclude posibilitatea ca activitățile desfășurate în domeniile care fac obiectul ARTEMIS și ENIAC să fie tratate în viitor în cadrul unei singure inițiative tehnologice comune. Aceasta din urmă ar putea să acopere o parte mai mare a lanțului valoric, adresând problema compromisului între hardware și software și a echilibrului între prioritățile de stimulare a tehnologiei și a celor legate de presiunea exercitată de cererea de aplicații. Mai mult, aceasta ar contribui la creșterea eficienței cadrului operațional.

(ii) Recomandări pentru statele membre

Dată fiind legătura strânsă care există între contribuția europeană și contribuțiile naționale (a se vedea nota de subsol 10), Comisia recunoaște că este necesar a majora contribuțiile financiare ale statelor membre pentru a se atinge obiectivele financiare generale prezentate în regulamente[12]. Mai mult, bugetele naționale ar putea acoperi o perioadă multianuală pentru a stabili o perspectivă pe un termen mai lung urmând planul strategic multianual al industriei. Comisia va propune ca statele membre să convină asupra unei contribuții bugetare multianuale pentru restul duratei de funcționare a întreprinderilor comune cu scopul de a realiza obiectivele inițiale ale ITC. Acesta este un element al reangajamentului strategic pe care Comisia îl așteaptă de la partenerii săi.

Statele membre au acordat până în prezent puțină atenție sincronizării necesare a operațiunilor lor[13]. Comisia va insista ca practicile naționale să fie adoptate în conformitate cu condițiile regulamentelor și acordurilor administrative existente pentru o mai mare convergență privind practicile comune. De asemenea, Comisia va propune crearea unui grup de lucru în cadrul consiliilor autorităților publice pentru a trata aspectele legate de evaluarea comparativă a practicilor naționale în vederea îmbunătățirii armonizării proceselor administrative și a ratelor naționale de finanțare. În acest context, regulile de finanțare pentru universități și organizațiile academice/de cercetare merită o atenție specială.

Comisia este de acord că evidențierea mai clară a sprijinului național pentru subiecte specifice din programul anual de lucru este benefică. Cu toate acestea, caracterul european al ITC nu ar trebui să îmbrace forma unui cumul de interese pur naționale. Comisia va propune în Consiliul autorităților publice dezvoltarea unei metode simple de a include în programul anual de lucru, la un nivel adecvat de detaliu, considerentele legate de sprijinul național.

(iii) Recomandări pentru asociațiile industriale

Comisia este de acord că ar trebui instituite proceduri și instrumente adecvate pentru a monitoriza și analiza realizările strategice ale ITC. Comisia va propune indicatori măsurabili și va solicita asociațiilor industriale să efectueze periodic o analiză strategică a rezultatelor și a impactului fiecărei cereri de propuneri. În sens larg, Comisia va sugera industriei ca agendele de cercetare strategice să fie actualizate și revizuite în timp util și să fie adoptate la un nivel înalt în cadrul companiilor implicate, la nivelul Comisiei și al statelor membre.

Comisia susține punctul de vedere potrivit căruia asociațiile industriale îndeplinesc un rol-cheie în stimularea strategiei ITC în direcția ecosistemelor de inovare. Partenerii industriali ar trebui să ghideze dezvoltarea unui plan concret cu obiective tangibile pe care întreprinderile comune ar trebui să le pună în aplicare, ca de exemplu stimularea participării IMM-urilor, gruparea activităților, precum și acțiuni de educație și formare.

Mai mult, asociațiile industriale sunt încurajate să ofere membrilor lor un raport mai bun eficiență-costuri, care ar trebui să aibă ca rezultat un grup mai larg al reprezentanților părților interesate și un număr mai mare de membri cu un accent special pe IMM-uri. De asemenea, Comisia va analiza efectele potențiale și juridice ale implicării administrative, într-o formă simplificată, a unor participanți la proiecte, de exemplu conceptul de „partener asociat” pentru IMM-uri în vederea reducerii sarcinii administrative și financiare.

(iv) Recomandări pentru Comisia Europeană

Grupul de evaluare invită Comisia să nu aplice Regulamentul financiar cadru sau Statutul funcționarilor la eventualele parteneriate public-privat viitoare. Această recomandare corespunde în mare măsură recomandărilor formulate de către Grupul ITC Sherpas[14]. În acest context, Comisia a propus în revizuirea trienală a Regulamentului financiar[15] două opțiuni suplimentare de aplicare a parteneriatelor public-privat: un organism mixt public-privat în temeiul articolului 185a din Regulamentul financiar și un organism de drept privat [articolul 53 alineatul (1) punctul 2 litera (g)]. Această propunere, dacă este adoptată de legiuitor, ar crea cadrul pentru urmarea recomandării.

Comisia va analiza relevanța extinderii activităților operaționale ale potențialelor parteneriate public-privat viitoare pentru a include măsuri de însoțire precum coordonare, sprijin, infrastructură și acțiuni demonstrative ample. Va analiza, de asemenea, cu ajutorul statelor membre, al sectorului industrial și al altor finanțatori potențiali, modalitățile de combinare a finanțării din surse diferite. În mod similar, Comisia va analiza modul de acordare de sprijin financiar activităților care sunt esențiale pentru atingerea obiectivelor strategice europene ale ITC și care nu au putut fi susținute prin actualul cadru ITC, precum proiecte de infrastructură sau de inovare care nu reprezintă activități de C-D în sens strict.

Comisia vede contribuția asociațiilor industriale la costurile de funcționare ale întreprinderilor comune ca pe un stimulent important în vederea asigurării de către acestea a unei bune guvernanțe a întreprinderii comune. De asemenea, Comisia ia act de dificultățile întâmpinate de asociații în colectarea adecvată a taxelor de membru. Un viitor model în care fiecare beneficiar ar plăti o „taxă” întreprinderii comune va trebui analizat cu mare atenție.

De asemenea, Comisia recunoaște importanța colectării datelor pentru a demonstra impactul activității ITC, date care ar putea fi folosite în evaluările viitoare. În acest scop, Comisia va stabili cu ajutorul experților un set de indicatori în vederea evaluării realizărilor ITC în raport cu obiectivele înscrise în actele fondatoare[16] și cu planurile strategice multianuale. Datele astfel obținute vor fi analizate anual.

(v) Recomandări pentru întreprinderile comune

Comisia este conștientă de dificultățile întâmpinate de asociațiile industriale în generarea de venituri suficiente din taxele de membru sau din alte tipuri de activități în lipsa contribuțiilor obligatorii din partea tuturor beneficiarilor proiectelor. Pe de altă parte, Comisia consideră că asociațiile industriale au potențialul de a genera venituri suplimentare prin oferirea unei game mai largi de servicii către membrii acestora. Veniturile reduse ale asociațiilor industriale sunt rezultatul, de asemenea, al unui volum mai redus al programelor ca urmare a contribuțiilor mai reduse ale statelor membre decât cele estimate inițial. Pe lângă eforturile de revitalizare a angajamentului părților interesate și de încurajare a asociaților industriale să diversifice și să extindă activitățile lor și numărul de membri, Comisia va sprijini demersurile întreprinderilor comune de îmbunătățire a situației actuale.

Comisia susține necesitatea de îmbunătățire a corelării portofoliului proiectelor susținute și a obiectivelor europene strategice ale programului. Prin urmare, va propune instituirea unui grup de lucru care să revizuiască actualele criterii de evaluare pentru a analiza mai bine modul în care proiectele contribuie la obiectivele europene generale ale ITC și la îmbogățirea ecosistemelor de inovare.

Mai mult, Comisia va sprijini instituirea de către părțile interesate a unor proceduri deschise și transparente care să ofere un feedback mai rapid, mai evident și constructiv candidaților cu privire la perspectivele de obținere a unui sprijin din partea statelor membre.

POZIțIA COMISIEI CU PRIVIRE LA EUREKA șI PROBLEMA INVESTIțIILOR REDUSE

Comisia este de acord că funcționarea în paralel a clusterelor Eureka (CATRENE și ITEA2[17]) și a ITC în domeniul nanoelectronicii și a sistemelor integrate sporește complexitatea Spațiului european de cercetare, creează confuzie în rândul comunității de cercetare și este intrinsec ineficientă. Mai mult, Consiliul a solicitat „integrarea progresivă” a acestor două mecanisme de finanțare.

Comisia sprijină pe deplin ideea că ITC ar trebui să îndeplinească un rol centralizat, strategic, paneuropean și tehnologic, cu finanțare pentru punerea în aplicare a programelor aferente, însă, recunoaște în egală măsură valoarea adăugată a unui program complementar, descentralizat, pe un termen mai scurt și orientat spre activitatea economică și spre piață care presupune colaborarea câtorva companii și care beneficiază de finanțare pentru punerea în aplicare a proiectelor specifice. Cu toate acestea, Comisia consideră că ambele abordări ar putea fi aplicate în cadrul unui parteneriat public-privat unic, care ar permite, de asemenea, economii semnificative în desfășurarea operațiunilor. Până în prezent, toate părțile interesate au depus eforturi considerabile de identificare a mijloacelor de delimitare a două tipuri de programe. Situația care a rezultat nu este optimă. Experiența a demonstrat faptul că este foarte dificil să se excludă subiecte dintr-un program sau altul atunci când se analizează opțiuni detaliate dincolo de principiile de la nivel înalt. Într-adevăr un număr mare de subiecte de cercetare sunt abordate în cadrul ambelor programe (în domeniul aplicației și tehnologiei). Acest lucru nu ar trebui să surprindă atunci când se are în vedere faptul că majoritatea partenerilor fondatori din mediul privat participă la ambele programe. Prin continuarea coexistenței nu s-ar asigura coordonarea și sincronizarea celor două inițiative distincte și nici nu s-ar asigura flexibilitate bugetară pentru statele membre atunci când alocă resurse pentru scheme diferite (în cazul statelor membre care participă activ la ambele inițiative, fapt valabil pentru cea mai mare parte a finanțatorilor).

Prin urmare, Comisia consideră că actualul deficit al contribuțiilor statelor membre la întreprinderile comune și la clusterele Eureka este cauzat în parte de coexistența clusterelor Eureka și a ITC, întrucât finanțarea ambelor instrumente provine cel mai adesea dintr-o sursă unică la nivel național. Acest aspect important nu este tratat în raport. Cu toate acestea, Consiliul a recunoscut această situație atunci când a adoptat regulamentele de instituire a ITC, făcând în special apel la „integrarea progresivă” a celor două mecanisme de finanțare. Integrarea celor două abordări într-un cadru unic ar facilita punerea în aplicare a unei strategii unice pentru Europa, ar asigura resurse suficiente pentru a atinge masa critică și ar permite partenerilor implicați să aleagă combinația potrivită de instrumente pentru scopurile lor, de exemplu prin folosirea flexibilă a mecanismelor centralizate și descentralizate.

Deși grupul de evaluare afirmă că integrarea operațională ar trebui avută în vedere numai pe termen lung și nu pe perioada ulterioară anului 2014, năzuința Comisiei este de a lucra în continuare asupra integrării progresive a acestor două mecanisme de finanțare. Comisia va participa în mod activ la structurile existente (ITC și Eureka) și la grupurile de lucru pentru a realiza progrese suplimentare în diferențierea și coordonarea activităților și va studia condițiile detaliate în care integrarea progresivă a clusterelor Eureka în cadrul operațiunilor întreprinderilor comune ar crea valoare adăugată.

ANEXĂ – Lista recomandărilor grupului de evaluare

Nr. | Sinteza recomandărilor | Termene |

1 | Viitoarele ITC în aceste domenii să continue modelul ITC tripartit | ITC de nouă generație |

Recomandări pentru statele membre |

2 | Asumarea de angajamente bugetare multianuale | Prezent |

3 | Respectarea regulamentelor Consiliului privind ITC | Prezent |

4 | Efectuarea de evaluări comparative & studii de aliniere a practicilor naționale | Prezent |

5 | Indicarea în fiecare an, din timp, a sprijinului acordat pentru anumite subiecte | Prezent |

Recomandări pentru asociațiile industriale |

6 | Să conducă activitatea de stabilire a procedurilor de monitorizare a progreselor în vederea atingerii obiectivelor ITC | Prezent |

7 | Să conducă activitatea de pregătire a planurilor de acțiune pentru atingerea obiectivelor ecosistemului de inovare | Prezent |

8 | Să colaboreze mai strâns cu părțile implicate în cadrul ITC | Prezent |

Recomandări pentru Comisia Europeană |

9 | Conducerea activității de elaborare a noilor regulamente ale Consiliului cu variante la regulamentele financiare și statutul funcționarilor | ITC de nouă generație |

10 | Regulamentele ar trebui să permită ITC să sprijine activitățile legate de inovare altele decât cele de C-D | ITC de nouă generație |

11 | Regulamentele ar trebui să permită ITC să accepte finanțare din alte surse | ITC de nouă generație |

12 | Regulamentele ar trebui să permită UE să efectueze contribuții financiare suplimentare pentru scopuri strategice | ITC de nouă generație |

13 | Regulamentele ar trebui să permită întreprinderilor comune să solicite o parte a costurilor operaționale de la părțile care nu au calitatea de membru | ITC de nouă generație |

14 | Comisia ar trebui să instituie procedee de colectare a datelor în vederea evaluării beneficiilor acestor ITC | Prezent |

Recomandări pentru întreprinderile comune |

15 | Instituirea unui mecanism pentru recuperarea unei părți a costurilor operaționale de la beneficiarii ITC care nu au calitatea de membru | ITC de nouă generație |

16 | Acordarea unui atenții mai mari obiectivelor strategice, europene în evaluarea propunerilor și în procesele de selecție | Prezent |

17 | Instituirea de proceduri pentru a acorda feedback rapid celor care formulează propuneri | Prezent |

Recomandare pentru coordonarea ITC-EUREKA |

18 | ARTEMIS & ENIAC ar trebui să continue inițiativele de diferențiere de ITEA2 și respectiv de CATRENE și de coordonare cu acestea | Prezent |

[1] Regulamentul nr. 74/2008 al Consiliului din 20 decembrie 2007 de înființare a întreprinderii comune ARTEMIS în scopul punerii în aplicare a unei inițiative tehnologice comune privind sistemele informatice integrate, articolul 11.Regulamentul nr. 72/2008 al Consiliului din 20 decembrie 2007 de înființare a întreprinderii comune ENIAC, articolul 11.

[2] Statele membre ARTEMIS: Austria, Belgia, Cipru, Republica Cehă, Germania, Danemarca, Estonia, Spania, Finlanda, Franța, Grecia, Ungaria, Irlanda, Italia, Letonia, Țările de Jos, Norvegia, Portugalia, România, Suedia, Slovenia, Regatul Unit.Statele membre ENIAC: Austria, Belgia, Republica Cehă, Germania, Estonia, Spania, Finlanda, Franța, Grecia, Ungaria, Irlanda, Italia, Letonia, Țările de Jos, Norvegia, Polonia, Portugalia, România, Republica Slovacă, Suedia, Regatul Unit.

[3] Grupul de experți a fost format din următorii membri: Dr. Wulf H. Bernotat (președinte) — în trecut E.ON AG; Elke Eckstein — OSRAM Opto Semiconductors; Luke Georghiou — Universitatea Manchester, Manchester Institute for Innovation Research; Terttu Luukkonen — Institutul de Cercetare al Economiei Finlandeze; Bob Malcolm (raportor) — Ideo ltd; Dominique Potier, Pôle Systématique și în trecut Thales; Christian de Prost, ATMEL; Alberto Sangiovanni-Vincentelli, Universitatea California/Berkeley.

[4] Elementele care au stat la baza prezentei evaluări au inclus documentele legislative și alte documente de instituire a ARTEMIS și ENIAC, informații financiare, statistici cu privire la participare și informații cu privire la proiect. Printre persoanele intervievate se numărau reprezentanți ai întreprinderilor comune, ai Comisiei, ai autorităților statelor membre, precum și ai comunității de afaceri și de cercetare, inclusiv IMM-uri.

[5] http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/rtd/jti/index_en.htm.

[6] Articolul 2 litera (d) din Regulamentul nr. 72/2008 al Consiliului și din Regulamentul nr. 74/2008 al Consiliului.

[7] COM(2010) 546, http://ec.europa.eu/research/innovation-union

[8] COM(2010) 245, http://ec.europa.eu/information_society/digital-agenda

[9] COM(2010) 2020, http://ec.europa.eu/europe2020

[10] Articolul 13 alineatul (4) din statutele întreprinderilor comune (anexate la Regulamentul 72/2008 al Consiliului și respectiv la Regulamentul 74/2008 al Consiliului) prevede că o contribuție a întreprinderii comune (folosind contribuția UE) la bugetul fiecărei cereri de propuneri trebuie să reprezinte echivalentul a 55% din valoarea totală angajată de statele membre.

[11] „Pregătiri pentru viitorul nostru: dezvoltarea unei strategii comune pentru tehnologiile generice esențiale în UE” COM(2009)512.

[12] Articolul 11 alineatul (6) din statutele întreprinderilor comune (anexate la Regulamentul nr. 72/2008 al Consiliului și respectiv la Regulamentul nr. 74/2008 al Consiliului), prevede finanțare publică în valoare de 440 milioane € + 792 milioane € pentru ENIAC și 410 milioane € + 738 milioane € pentru ARTEMIS.

[13] Articolul 13 alineatul (6) litera (b) din statutele întreprinderilor comune (anexate la Regulamentul 72/2008 al Consiliului și respectiv la Regulamentul 74/2008 al Consiliului): „Statele membre … depun toate eforturile necesare pentru a sincroniza clauzele și condițiile, pentru a stabili acordurile de grant și pentru a vărsa la timp contribuția lor financiară”.

[14] Designing together the 'ideal house' for public-private partnerships in European research – Grupul ITC Sherpas – Raport final – ianuarie 2010, http://cordis.europa.eu/fp7/jtis/.

[15] COM(2010) 260, http://ec.europa.eu/budget/documents/financial_regulation_en.htm.

[16] Articolul 2 din Regulamentul nr. 72/2008 al Consiliului și din Regulamentul nr. 74/2008 al Consiliului.

[17] A se vedea: http://www.catrene.org și http://www.itea2.org.