RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 26.2.2007 
COM(2007) 73 final 
  
COMUNICAREA COMISIEI 
privind instrumentele de gestionare bazate pe drepturile de pescuit 
   
{SEC(2007) 247} 
 
RO 2   RO COMUNICAREA COMISIEI 
privind instrumentele de gestionare bazate pe drepturile de pescuit 
CUPRINS 
1. Situa ţia.......................................................................................................................... 3 
2. Context ..................................................................................................................... .... 3 
3. Contextul comunitar..................................................................................................... 4 4. Sisteme de gestionare bazate pe drepturile de pescuit (GBD) ..................................... 4 5. Etapele urm ătoare......................................................................................................... 6 
6. Ini ţierea unei dezbateri................................................................................................. 7 
7. Concluzie................................................................................................................... ... 7 
 
RO 3   RO 1. S ITUAŢIA 
Comunicarea Comisiei privind îmbun ătăţirea situa ţiei economice în sectorul pescuitului1 
constata c ă situaţie economic ă dificilă cu care se confrunt ă în prezent o parte important ă a 
flotei de pescuit comunitare necesit ă o abordare diferit ă a gestion ării pescuitului. Accentul pus 
pe practici durabile de pescuit, cu ni veluri mai ridicate ale stocurilor de pe şte, ar trebui legat 
în mod explicit de obiectivul cre ării unui mediu în care navele şi flotele de pescuit s ă poată fi 
mai eficiente din punct de vedere economic. 
Comunicarea Comisiei privind îmbun ătăţirea situa ţiei economice în sectorul pescuitului 
constata c ă situaţie economic ă dificilă cu care se confrunt ă în prezent o parte important ă a 
flotei de pescuit comunitare necesit ă o abordare diferit ă a gestion ării pescuitului. Accentul pus 
pe practici durabile de pescuit, cu ni veluri mai ridicate ale stocurilor de pe şte, ar trebui legat 
în mod explicit de obiectivul cre ării unui mediu în care navele şi flotele de pescuit s ă poată fi 
mai eficiente din punct de vedere economic. 
În această Comunicare gestionarea bazat ă pe drepturile de pescuit (GBD) este definit ă ca un 
sistem formalizat de alocare a drepturilor de pe scuit individuale pescarilo r, navelor de pescuit, 
întreprinderilor, coope rativelor sau comunit ăţilor de pescari. 
2. C ONTEXT  
O dată cu restrângerea accesului libe r la resursele piscicole, toate sistemele de gestionare au 
introdus o anumit ă formă de acces şi/sau drepturi de utilizare. Acesta este şi cazul PCP, care 
prevede, inter alia, acordarea de autoriza ţii şi cote naţionale, limitarea „zilelor pe mare” în 
cazul anumitor tipuri de pe şti şi alte măsuri de limitare a capacit ăţii flotei. De şi mecanismele 
de bază ale PCP privind alocarea drepturilor de pescuit între statele membre s-au dovedit 
eficiente şi durabile, în alte privin ţe PCP nu şi-a îndeplinit obiectivele, dup ă cum o dovede şte 
insuficien ţa multor stocuri de pe şte, în mod special a speciilor demersale, şi rezultatul 
economic slab al unor p ărţi ale flotei. 
Sistemele de gestionare organizate la nivelul statelor membre şi al Comunit ăţii, care impun un 
acces „restrictiv” la resursele de pe şte au determinat, în mod implicit, acordarea unei valori 
economice dreptului de pescuit. Aceast ă valoare economic ă se reflect ă în mod direct sau 
indirect în cadrul diferitelor tranzac ţii comerciale ce se desf ăşoară în sectorului pescuitului în 
zilele noastre. Câteva astfel de exemple sunt vânzarea sau închirierea de autoriza ţii, zile de 
pescuit şi cote, în unele state membre. În  mod indirect, valoarea economic ă a dreptului de 
pescuit se reflect ă în diferen ţa preţurilor de pia ţă între navele cu şi fără autorizaţie. 
Astfel, exist ă de facto  pieţe ale drepturilor de pescuit  în majoritatea statelor membre. Valoarea 
economic ă a acestor drepturi este uneori substan ţială şi poate avea un efect important asupra 
dezvoltării sectorului pescuitului.  Scopul nostru ar trebui s ă fie cel de a avea un sistem care 
contribuie la formalizarea acestor valori econo mice ca drepturi de pescuit individuale, cu 
scopul de a permite o mai mare transparen ţă, siguranţă juridică, securitate şi, în ultim ă 
instanţă, o eficien ţă economic ă mai mare pentru pescari, fapt care va determina sc ăderea 
costurilor pentru restul societ ăţii. 
                                                 
1 COM(2006) 103 final. 
 
RO 4   RO În acest context, este necesar s ă se lanseze o discu ţie care s ă permită schimbul şi 
perfecţionarea cuno ştinţelor în acest domeniu şi evaluarea nevoii de ac ţiune. 
Aceste elemente se reg ăsesc în foaia de parcurs2 inclusă în propunerea Comisiei privind 
reforma PCP, în care Comisia s-a angajat s ă elaboreze un raport cu pr ivire la oportunitatea 
introducerii unui mecanism de schimb de drepturi de  pescuit, fie individuale, fie colective, în 
cadrul sistemelor de gestionare a pescuitului comunitare şi/sau naţionale. 
3. C ONTEXTUL COMUNITAR  
Sectorul comunitar al pe scuitului se caracterizeaz ă printr-o multitudine de instrumente şi 
mecanisme de gestionare. Situa ţiile relativ asem ănătoare sunt tratate uneori în moduri foarte 
diferite, în func ţie de statul membru, de regiunea sau de tipurile de pe şte avute în vedere. 
Aceste abord ări diferite, inclusiv în cadrul unui stat membru, reprezint ă o experien ţă practică 
însemnată, care ar trebui evaluat ă şi care merit ă să fie împărtăşită şi altora. 
Conservarea resurselor de pe şte, care reprezint ă o condiţie prealabil ă pentru durabilitatea 
ecosistemelor marine şi continuarea activit ăţii economice în acest sector, constituie, în 
prezent, obiectivul principal imediat.  Acest lucru este în concordan ţă cu angajamentele 
asumate de Comunitate atât în cadrul ag endei de la Johannesburg (care promoveaz ă producţia 
durabilă maximă), cât şi în cadrul agendei de la Lisabona. O dezbatere privind gestionarea pe 
baza drepturilor urm ăreşte să examineze dac ă o gestionare economic ă mai bună a sectorului 
pescuitului poate contribui la atingerea acestui obiectiv şi, în special, dac ă pot fi proiectate 
sisteme noi şi/sau îmbun ătăţite de gestionare a aspectelor ec onomice ale pescuitului, pentru a 
susţine o eficacitate şi o eficien ţă mai mare. Astfel, un sistem de drepturi sau cote individuale 
de pescuit, drepturi de utilizare teritoriale în  domeniul pescuitului ( DUTP) sau drepturi de 
efort pot contribui la reducerea capacit ăţii de pescuit şi, prin urmare, a presiunii exercitate de 
pescuit. De aceea, astfel de sisteme de gest ionare trebuie evaluate în lumina contribu ţiei 
acestora la obiectivul PCP, respectiv  „exploatarea resurselor care confer ă condiţii economice, 
de mediu şi sociale durabile ” (Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului). 
Comunitatea r ăspunde de limitarea m ărimii totale a flotei şi de stabilirea nivelului capturilor şi 
al efortului de pescuit, precum şi de luarea unor m ăsuri tehnice, cum ar fi impunerea unor 
restricţii privind utilizarea anumitor nave sau instala ţii de pescuit, cu scopul protej ării 
suplimentare a stocurilor de pe şte. Autorit ăţile naţionale distribuie şi administreaz ă 
autorizaţiile, cotele şi efortul de pescuit la nivel na ţional şi regional. Astfel, toate aceste 
măsuri de gestionare contribuie deja la definirea şi caracterizarea dr epturilor de acces şi 
recoltă ale pescarilor individuali. Li se pot at ribui valori economice acestor drepturi, îns ă, în 
general, acest lucru se realizeaz ă într-un mod lipsit de transparen ţă şi impredictibil. 
4. S ISTEME DE GESTIONARE BAZATE PE DREPTURILE DE PESCUIT (GBD) 
Nu trebuie s ă existe confuzii cu privire la ce ofer ă un sistem GBD formalizat. Acesta nu 
reprezintă o soluţie pentru problemele cu care se confrunt ă sectorul pescuitului. Nu este un 
instrument de gestionare în sine, ci  un mijloc de a-i ajuta pe pescari s ă aibă performan ţe mai 
bune din punct de vedere economic. Prin urma re, obiectivele de conservare vor fi în 
                                                 
2 Comunicarea Comisiei privind reforma politicii comune a pescuitului (« Foaia de parcurs »), 
COM(2002) 181 final. 
 
RO 5   RO continuare urm ărite prin diverse m ăsuri de gestionare a pescui tului (de exemplu, cotele). 
Totuşi, formalizarea drepturilor de pescuit poate ajuta societatea s ă atingă aceste obiective şi, 
în acelaşi timp, să facă acest lucru într-un mod mai pu ţin costisitor. S-a argumentat faptul c ă 
viabilitatea economic ă va favoriza, de asemenea, pe te rmen lung, o mai mare durabilitate 
biologică, întrucât un sistem GBD care func ţionează bine ar trebui s ă sporeasc ă interesul 
pescarilor şi al industriei în car acterului durabil al bazei de resurse. 
Trebuie admis de la bun început c ă obstacolele în calea schimbului liber şi normal de drepturi 
(cum ar fi cotele) vor conduce, teoretic, la o situa ţie în care alocarea cotelor nu va fi optim ă 
din punct de vedere economic. Totu şi, din punct de vedere polit ic, fiecare stat membru are 
dreptul să opteze pentru un sistem aflat sub acest nivel, dar compatibil cu obiectivele sale 
naţionale. Acest lucru poate permite luarea unor decizii de compromis între obiective 
conflictuale, cum ar fi eficien ţa economic ă pe termen scurt şi păstrarea locului de munc ă, sau 
poate influen ţa alocarea drepturilor de pescuit între diferite subsectoare ale sectorului 
pescuitului, adic ă între flotele artizanale şi cele de dimensiuni mari. 
Aspectul cel mai controversat al sistemelor GBD se refer ă la transferabilitatea drepturilor. 
Motivaţia din spatele schimbului de drepturi este , în primul rând, de ordin economic: eficien ţa 
întreprinderilor de pescuit se îmbun ătăţeşte în urma retragerii na velor mai slabe din punct de 
vedere economic din cadrul flotei, în timp ce transferarea cotelor de la nave mai pu ţin 
profitabile c ătre cele mai profitabile introduce un pre ţ pentru utilizarea resurselor. 
Introducerea unui pre ţ pentru resurse poate determina cump ărarea la scar ă mare a drepturilor, 
fapt care va duce la o concentrare a propriet ăţii asupra cotelor, a distribu ţiei geografice a 
activităţii de pescuit şi a compozi ţiei flotei. Trebuie subliniat c ă s-au produs deja astfel de 
concentrări şi se estimeaz ă că acestea vor continua, indiferent de existen ţa sistemelor GBD, 
mai ales întrucât posibilit ăţile de pescuit au fost reduse la  un nivel care face ca pescuitul s ă fie 
nerentabil pentru multe nave care opteaz ă tot mai mult pentru programe na ţionale de 
dezafectare. 
Pentru a contrabalansa riscul concentr ării, sistemele GBD pot fi concepute pentru a împiedica 
concentrările peste un anumit prag, astfel încât s ă se păstreze echilibrul geografic al 
activităţilor de pescuit şi să fie men ţinută, într-o m ăsură important ă, actuala structur ă 
culturală, socială şi profesional ă. Astfel, atunci când exist ă posibilitatea ca sistemele GBD s ă 
afecteze activit ăţile de pescuit de coast ă, de mici dimensiuni, care exploateaz ă aceleaşi resurse 
şi au un impact major asupra economiei locale, exist ă argumente puternice în favoarea 
adoptării unei abord ări prudente. Protec ţia pescuitului de mici di mensiuni ar putea deveni o 
prioritate politic ă, prin intermediul unui tip de si stem de cote favorabil dezvolt ării comunitare, 
cu scopul specific de a proteja interesele acest ui segment al industrie i pescuitului împotriva 
competitorilor cu capital de investi ţii mai mare. 
Totuşi, mecanismele selectate pentru a limita efect ele negative ce ar putea rezulta ca urmare a 
unei pieţe nereglementate, mai ales în ceea ce prive şte concentr ările şi relocaliz ările, ar trebui 
să fie compatibile cu pia ţa unică european ă şi cu regulile în materie de concuren ţă. Experien ţa 
a dovedit c ă, pentru aceasta, este nevoie de precau ţie, întrucât diferite mecanisme pot fi în 
contradicţie cu regulile comunitare. Comisia are obliga ţia de a examina sistematic astfel de 
mecanisme. 
 
RO 6   RO Sistemele GBD pot accentua, de asemenea, probl emele legate de pescuitul speciilor de 
calitate superioar ă („highgrading”) şi de aruncarea capturilor înapoi  în mare, care pericliteaz ă 
durabilitatea resurselor şi complic ă evaluarea nivelului real al capturilor. Totu şi, aceste 
dificultăţi există şi în cadrul regimurilor actuale de gestionare şi nu trebuie considerate ca 
fiind proprii sistemelor GBD. În prezent, Comisia preg ăteşte o iniţiativă politică privind 
aceste arunc ări ale capturii înapoi în  mare, care ar trebui s ă contribuie la diminuarea efectelor 
determinate de utilizarea mai larg ă a sistemelor GBD. În acest context, nevoia de a îmbun ătăţi 
punerea în aplicare şi controlul activit ăţilor de pescuit este esen ţială pentru succesul final al 
oricărui sistem de gestionare existent. 
5. E TAPELE URM ĂTOARE  
Luând în considerare faptul c ă PCP recunoa şte principiul „stabilit ăţii relative” privind 
alocarea posibilit ăţilor de pescuit între statele membre, care urm ăreşte să asigure „o pondere 
previzibil ă a stocurilor pentru fiecare stat me mbru” (Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al 
Consiliului), se pare c ă nu există nici o posibilitate, în acest moment, de adoptare a unui 
sistem GBD la nivel comunitar, în cadrul c ăruia drepturile de pescuit s ă fie comercializabile 
în mod liber între statele membre. Utilizarea sist emelor GBD în cadrul actualei PCP ar trebui 
dezvoltată la nivel de stat membru, cu accent pe posibilitatea schimbului de drepturi de 
pescuit în cadrul statului membr u. Desigur, acest fapt nu împiedic ă un stat membru s ă decidă 
ca sistemul GBD propriu s ă permită schimbul de cote cu cet ăţenii altor state membre, dup ă 
cum este deja cazul. 
Orice dezbatere la nivel comunitar privind sist emele de gestionare a pescuitului trebuie s ă se 
concentreze asupra analizei sistemelor na ţionale actuale şi asupra posibilit ăţii de îmbun ătăţire 
a eficienţei acestora prin împ ărtăşirea celor mai bune practici. Din nou, trebuie accentuat 
faptul că fiecare stat membru este liber s ă îşi stabileasc ă propriile obiective în ceea ce prive şte 
dimensiunea economic ă, socială şi culturală a gestion ării pescuitului. 
Pe baza abord ărilor naţionale, „ascendente” cu privire la op ortunitatea introducerii sistemelor 
GBD, fiecare stat membru are obliga ţia de a examina modul în care î şi poate atinge diferitele 
scopuri şi la ce compromisuri între obiective s ă se aştepte. În aceast ă privinţă, dezbaterea ar 
trebui să se bazeze, în continuare, pe punctul de vedere al industriei, prin implicarea 
Comitetului consultativ pentru pescuit şi acvacultur ă (CCPA) şi pe implicarea Comitetului 
pentru dialog social în sectorul pescuitului marin, întrucât o bun ă funcţionare a GBD va 
necesita o guvernare puternic ă la toate nivelurile. 
La un nivel mai profund, exist ă posibilitatea s ă fie întâmpinate o serie de obstacole legate de 
punerea în aplicare a unor sist eme GBD relativ uniforme în cadrul statelor membre. Datorit ă 
obiceiurilor şi tradiţiilor, unele ţări pun sub semnul întreb ării acordarea de drep turi de acces la 
o resursă publică unor părţi private, chiar şi temporar. În plus, aceste drepturi trebuie integrate 
într-o mare varietate de cadre legislative, în statele membre. 
În cele din urm ă, o dezbatere la nivel comun itar privind GBD ar trebui s ă ţină cont, de 
asemenea, de elementele transna ţionale, cum ar fi c ăutarea sinergiilor între sistemele statelor 
membre sau introducerea schimburilor de cote între statele membre. Acest fapt alimenteaz ă, 
la rândul s ău, îngrijor ările privind impactul poten ţial a oricărei modific ări, din punct de vedere 
geografic, a aloc ării cotelor asupra principiului „stabilit ăţii relative”. 
 
RO 7   RO 6. I NIŢIEREA UNEI DEZBATERI  
Necesitatea unei dezbateri la nivel comunita r privind aspectele economice ale gestion ării 
pescuitului este sus ţinută de noua orientare a PCP, mai ales în leg ătură cu obiectivele 
dezvoltării durabile pe termen lung (astfel cum sunt reflectate în Comunicarea recent ă a 
Comisiei privind punerea în aplicare a unei stra tegii privind randamentul maxim durabil), de 
iniţiativele recente privind sporirea rentabilit ăţii economice a flotelor de pescuit prin 
intermediul ajutorului pentru salvare şi restructurare şi de noul Fond European pentru Pescuit. 
În plus, vânzarea şi cumpărarea drepturilor de pescuit este deja o practic ă curentă în statele 
membre, fie în cadrul pie ţelor existente, fie în mod indire ct. Astfel, drepturile de pescuit 
există deja  de facto , uneori cu efecte neclare asupra sectorului în cauz ă şi asupra comunit ăţilor 
de pescari. De aceea, este important şi urgent să se lanseze o dezbatere asupra acestor teme. 
Discuţiile Comisiei cu reprezentan ţii sectorului şi cu statele membre au eviden ţiat subiecte 
deosebit de sensibile privind stabil irea sistemelor GBD. Acestea includ: 
– problema „stabilit ăţii relative”; 
– transferabilitatea drepturilor de pescuit, care poate determina o concentrare excesiv ă şi 
adesea ireversibil ă a acestor drepturi; 
– alocarea ini ţială şi durata de validitate a drepturilor de pescuit; 
– posibilitatea unor consecin ţe nefavorabile pentru sectorul pescuitului de mici dimensiuni, 
atunci când acesta coexist ă cu întreprinderi de  pescuit industriale; 
– problemele legate de pescuitul sp eciilor de calitate superioar ă („highgrading”) şi aruncarea 
capturii înapoi în mare; 
– necesitatea unor controale eficie nte ale punerii în aplicare. 
Aceste subiecte trebuie abor date în mod direct dac ă se doreşte o dezbatere pragmatic ă şi 
constructiv ă privind viitorul gestion ării pe baza drepturilor de pe scuit în cadrul PCP. Comisia 
are în vedere s ă alimenteze aceast ă dezbatere, în limita resurselor, cu o serie de studii 
specifice şi expertize. Comisia planific ă să efectueze o sintez ă a dezbaterii şi să evalueze 
necesitatea unor ac ţiuni suplimentare, în termen de 12 luni de la adoptarea prezentei 
comunicări. 
Apoi, Comisia va raporta Consiliului şi Parlamentului European şi, dacă şi când este cazul, va 
face propuneri sau recomand ări pentru adoptarea de m ăsuri în consecin ţă. 
7. C ONCLUZIE  
Comisia consider ă că este important s ă începem s ă reflectăm la problema instrumentelor de 
gestionare bazate pe drepturile de pescuit. Exist ă numeroase experien ţe în acest domeniu, în 
diferite state membre, de aceea acum este important s ă ajungem la o în ţelegere mai bun ă a 
modului în care sunt create şi există drepturile de pescuit în cadrul Comunit ăţii, să împărtăşim 
informaţiile şi bunele practici din acest domeniu şi să discutăm despre acestea, s ă apreciem 
dacă se justific ă ajustări sau ini ţiative, care s ă slujească mai bine obiectivele generale ale 
politicii comune a pescuitului. Comisia încurajeaz ă o dezbatere pragmatic ă, transparent ă şi 
productiv ă între părţile interesate şi statele membre.