Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI de stabilire, pentru 2015, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupe de stocuri de pește aplicabile în Marea Baltică /* COM/2014/0552 final - 2014/0254 (NLE) */





EXPUNERE DE MOTIVE 1. CONTEXTUL PROPUNERII · Motivele și obiectivele propunerii În conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, exploatarea resurselor biologice marine vii trebuie să ducă la refacerea și menținerea populațiilor de specii recoltate peste nivelurile care permit obținerea producției maxime sustenabile. Un instrument important pentru realizarea acestor obiective îl constituie stabilirea anuală a posibilităților de pescuit sub forma capturilor totale admisibile (TAC), a cotelor și a limitelor efortului de pescuit. Obiectivul prezentei propuneri este de a stabili, pentru 2015, posibilitățile de pescuit ale statelor membre pentru cele mai importante stocuri de pește din punct de vedere comercial din Marea Baltică. Pentru a simplifica și a clarifica deciziile anuale privind capturile totale admisibile și cotele, începând cu 2006 posibilitățile de pescuit în Marea Baltică sunt stabilite printr-un regulament separat. · Contextul general Avizele științifice privind stocurile din Marea Baltică pentru 2015 au fost oferite de Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES) în mai 2014 și de Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) în iunie 2014. Propunerea conține două secțiuni importante pentru gestionarea pescuitului din Marea Baltică în 2015 cu ajutorul posibilităților de pescuit: o secțiune care stabilește capturile totale admisibile și cotele și alta care limitează efortul de pescuit prin impunerea unor limite în privința activității navelor de pescuit (numărul de zile pe mare). · Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii Posibilitățile de pescuit și modalitatea de alocare a acestora către statele membre se reglementează anual. Cel mai recent instrument este Regulamentul (UE) nr. 1180/2013 al Consiliului din 19 noiembrie 2013 de stabilire, pentru 2014, a posibilităților de pescuit pentru anumite resurse halieutice și grupe de resurse halieutice aplicabile în Marea Baltică. Regulamentul (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005 pentru conservarea, prin măsuri tehnice, a resurselor halieutice din Marea Baltică și strâmtorile Belts și Sound, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1434/98 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 88/98 este, de asemenea, pertinent pentru gestionarea pescuitului din Marea Baltică. Regulamentul (CE) nr. 1098/2007 al Consiliului din 18 septembrie 2007 de stabilire a unui plan multianual pentru rezervele de cod din Marea Baltică și pentru unitățile piscicole de exploatare a rezervelor respective, de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2847/93 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 779/97 cuprinde măsurile de monitorizare și control necesare refacerii stocurilor de cod în cauză. Regulamentul respectiv prevede, de asemenea, regulile de stabilire a TAC pentru stocurile de cod din zonele de vest și de est, precum și limitările efortului de pescuit aferente. · Coerența cu alte politici și obiective ale UE Măsurile propuse sunt conforme cu obiectivele și normele politicii comune în domeniul pescuitului și cu politica de dezvoltare durabilă a Uniunii. 2. REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI · Obținerea și utilizarea expertizei Principalele organizații consultate/principalii experți consultați Organizațiile științifice consultate au fost Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES) și Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP). În fiecare an, Uniunea solicită ICES și CSTEP avize științifice privind situația stocurilor de pește importante. Avizele primite acoperă toate stocurile de pește din Marea Baltică pentru care sunt propuse capturi totale admisibile. · Consultarea părților interesate Consiliul consultativ pentru Marea Baltică (CCMB) a fost consultat în cadrul întrunirii Grupului comun de lucru pentru stocuri demersale/pelagice din iunie 2014 pe baza evaluării stocurilor de pește efectuate de către ICES. Fundamentul științific al propunerii a fost furnizat de ICES și de CSTEP. Opiniile preliminare exprimate cu privire la toate stocurile de pește vizate au fost analizate și luate în considerare la elaborarea propunerii, în măsura în care acest lucru a fost posibil fără a contraveni politicilor existente în domeniu și fără a duce la deteriorarea situației resurselor vulnerabile. Avizul științific privind limitările capturilor a fost, de asemenea, discutat în cadrul forumului BALTFISH. · Evaluarea impactului Volumul total al posibilităților de pescuit în Marea Baltică propus pentru 2015, exprimat în tone, va crește cu 12 % în comparație cu 2014 și va fi stabilit la nivelul de aproximativ 629 000 tone[1]. Atunci când calculul se face pe baza stocurilor, se observă o creștere a TAC pentru patru stocuri de hering - în medie cu 31 % și reduceri pentru stocul de cod vestic - cu 48 %, pentru șprot - cu 17 % și pentru două stocuri de somon - cu 15 % în număr de bucăți. Pe baza prețurilor medii ale peștelui debarcat observate în 2012 în opt țări de la Marea Baltică[2], valoarea posibilităților de pescuit pentru stocurile de hering pentru 2015 va crește cu aproape 80 milioane EUR, ridicându-se la o valoare totală de 164 milioane EUR. Cea mai mare scădere este observată în cazul TAC pentru codul vestic, și anume de la 32 milioane EUR în 2014 la 14 milioane EUR în 2015. Cu toate acestea, având în vedere că în 2013 cota de cod a fost utilizată în proporție de 60 % și presupunând că rata de captură rămâne aceeași în 2014 și 2015, scăderea valorii cotei va fi mai puțin semnificativă. Propunerea nu reflectă numai preocupări pe termen scurt, ci face parte dintr-o abordare pe termen mai lung, care preconizează reducerea treptată a activităților de pescuit și menținerea lor la niveluri sustenabile pe termen lung. Prin urmare, abordarea adoptată în conformitate cu propunerea va determina pe termen mediu și lung un efort de pescuit stabil și cote mai ridicate. Pe termen lung, această abordare ar urma să determine o creștere a sustenabilității activităților de pescuit și a cantităților debarcate. 3. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII · Rezumatul acțiunii propuse Propunerea vizează stabilirea limitelor de captură aplicabile activităților de pescuit din UE, în scopul realizării obiectivului politicii comune în domeniul pescuitului de a garanta că exploatarea resurselor biologice marine vii duce la refacerea și menținerea populațiilor de specii recoltate peste nivelurile care permit obținerea producției maxime sustenabile. · Temeiul juridic Articolul 43 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). · Principiul subsidiarității Propunerea intră în competența exclusivă a Uniunii, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (d) din TFUE. În consecință, principiul subsidiarității nu se aplică. · Principiul proporționalității Propunerea respectă principiul proporționalității din următoarele motive. Politica comună în domeniul pescuitului este o politică comună. În conformitate cu articolul 43 alineatul (3) din TFUE, Consiliului îi revine obligația de a adopta măsuri în ceea ce privește stabilirea și alocarea posibilităților de pescuit. Regulamentul în cauză al Consiliului alocă posibilități de pescuit statelor membre. Având în vedere articolul 16 alineatele (6) și (7) și articolul 17 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, statele membre au libertatea de a aloca aceste posibilități între regiuni sau operatori, conform criteriilor stabilite la articolele menționate. Prin urmare, statele membre au o libertate mare de manevră în luarea deciziilor legate de modelul socioeconomic pe care îl aleg pentru exploatarea posibilităților de pescuit care le sunt alocate. Propunerea nu are implicații financiare noi pentru statele membre. Acest regulament este adoptat anual de Consiliu, iar mijloacele publice și private necesare pentru punerea sa în aplicare există deja. · Alegerea instrumentului Instrument propus: Regulament. Prezentul document este o propunere privind gestionarea pescuitului în temeiul articolului 43 alineatul (3) din TFUE. 4. IMPLICAȚII BUGETARE Propunerea nu are implicații pentru bugetul UE. 5. INFORMAȚII SUPLIMENTARE · Simplificare Propunerea prevede în continuare simplificarea procedurilor administrative pentru autoritățile publice (ale Uniunii Europene sau naționale), deoarece conține dispoziții similare cu cele din regulamentul din 2014 privind posibilitățile de pescuit în Marea Baltică. · Clauza de reexaminare / de revizuire / privind încetarea de drept a efectelor juridice Întrucât propunerea se referă la un regulament anual pentru anul 2015, aceasta nu conține o clauză de revizuire. · Explicație detaliată Propunerea stabilește posibilitățile de pescuit ale statelor membre pentru anumite stocuri de pește sau grupe de stocuri de pește din Marea Baltică pentru 2015. Obligația de debarcare pentru stocurile capturate în cadrul anumitor activități de pescuit începe să devină aplicabilă de la 1 ianuarie 2015. În Marea Baltică, aceste activități de pescuit se referă la stocurile pentru care sunt prevăzute TAC și cote în prezentul regulament, și anume: pescuitul de specii pelagice mici (stocurile de hering și de șprot), pescuitul de somon (stocurile de somon) și pescuitul de cod (stocurile de cod), specia fiind cea care determină activitatea de pescuit. Capturile din specii care nu definesc activitățile de pescuit, dar pentru care sunt prevăzute TAC, mai exact cambula de Baltica, vor face obiectul obligației de debarcare în Marea Baltică începând cu 1 ianuarie 2017. Odată cu introducerea obligației de debarcare, în conformitate cu articolul 16 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, posibilitățile de pescuit propuse reflectă trecerea de la cantitatea debarcată la cantitatea capturată. Acest lucru se realizează pe baza avizelor științifice primite pentru stocurile de pește vizate de activitățile de pescuit prevăzute la articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Posibilitățile de pescuit ar trebui stabilite totodată în conformitate cu articolul 16 alineatul (1) (referitor la principiul stabilității relative) și alineatul (4) (referitor la obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului și la regulile prevăzute în planurile multianuale). Cifrele propuse reflectă avizele științifice actuale și rezultatul consultării cu CCMB. Acolo unde este cazul, pentru a stabili cotele UE pentru stocurile gestionate în comun cu Federația Rusă, cantitățile respective din aceste stocuri au fost deduse din TAC recomandate de ICES. Având în vedere intenția Comisiei de a asigura utilizarea sustenabilă a resurselor halieutice în conformitate cu politica Uniunii și cu angajamentele internaționale, menținând totodată posibilitățile de pescuit la niveluri stabile, variațiile anuale ale TAC sunt limitate, pe cât posibil, ținând cont de situația fiecărui stoc. TAC și cotele alocate statelor membre sunt indicate în anexa I la regulament. Toate cele cinci stocuri pelagice (patru stocuri de hering și un stoc de șprot) și stocul de cod vestic din Marea Baltică vor fi pescuite la nivelurile MSY în 2015, prin urmare capturile totale admisibile propuse corespund mortalității prin pescuit la nivelul MSY. TAC pentru somonul și cambula de Baltica din Golful Finlandei corespund abordării dezvoltate de ICES, care se aplică stocurilor pentru care datele sunt limitate. TAC pentru somonul din bazinul principal corespunde regulii de control al exploatării prevăzute în Planul multianual pentru stocul de somon din Marea Baltică [COM(2011) 470 final]. Avizele și TAC pentru stocul de cod estic rămân de clarificat de către ICES[3]. Analiza retrospectivă a stocului de cod vestic arată că mortalitatea prin pescuit reală a fost mai ridicată decât ținta indicată în planul multianual pentru stocurile de cod din Marea Baltică și ar trebui redusă cu 10 %, în conformitate cu articolul 6 din planul multianual. Cu toate acestea, ICES nu consideră o astfel de reducere drept o măsură de precauție și, prin urmare, în avizul său indică o reducere mai mare, care se bazează pe abordarea MSY. În conformitate cu articolul 7 din planul multianual, Consiliul poate adopta o TAC mai mică decât TAC rezultată din aplicarea articolului 6. Nu se poate face o astfel de derogare în ceea ce privește efortul de pescuit și, prin urmare, în conformitate cu articolul 8 alineatul (4), numărul de zile pe mare trebuie redus cu 10 %. Date fiind schimbările intervenite în biologia stocului de cod estic, ICES nu a oferit puncte de referință biologice pentru acest stoc, mai exact mortalitatea reală prin pescuit. Planul a fost elaborat plecând de la premisa unei creșteri stabile a stocului de cod, premisă care nu mai este valabilă. În ultimii ani, după cum a recunoscut ICES, ritmul de creștere a stocului de cod estic s-a redus puternic și punctele de referință biologice nu mai pot fi stabilite. Prin urmare, potrivit ICES, planul multianual pentru stocurile de cod din Marea Baltică nu poate fi utilizat ca bază a unui aviz pentru stocul de cod estic și, în schimb, ICES a recomandat TAC urmând abordarea bazată pe date limitate. Ca urmare a acestui fapt, articolele 6, 7 și 8 din planul multianual nu pot fi aplicate pentru stocul de cod estic în 2015, deoarece regulile de stabilire a TAC și a efortului de pescuit cuprinse în plan se bazează pe aceste puncte de referință. În consecință, în așteptarea unei propuneri pentru un nou plan multianual pentru Marea Baltică și pentru a evita supraexploatarea stocului de cod estic din cauza absenței unei TAC, este oportun ca posibilitățile de pescuit să fie stabilite pe baza abordării dezvoltate de ICES, în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din plan și cu articolul 43 alineatul (3) din tratat. Regulamentul (CE) nr. 847/96 al Consiliului a introdus condiții suplimentare pentru gestionarea interanuală a capturilor totale admisibile, inclusiv dispoziții privind flexibilitatea prevăzute la articolele 3 și 4 pentru stocurile cu TAC de precauție, respectiv pentru cele cu TAC analitice. În temeiul articolului 2 al regulamentului respectiv, atunci când stabilește capturile totale admisibile, Consiliul decide cu privire la stocurile pentru care nu se aplică articolele 3 și 4, în special în funcție de starea biologică a stocurilor. Mai recent, mecanismul de flexibilitate a fost introdus pentru toate stocurile care fac obiectul obligației de debarcare, prin articolul 15 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Prin urmare, pentru a evita o flexibilitate excesivă care ar submina principiul exploatării raționale și responsabile a resurselor biologice marine vii și ar împiedica realizarea obiectivelor politicii comune în domeniul pescuitului, ar trebui clarificat faptul că articolele 3 și 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 se aplică numai atunci când statele membre nu utilizează flexibilitatea de la an la an prevăzută la articolul 15 alineatul (9) din Regulamentul 1380/2013. 2014/0254 (NLE) Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI de stabilire, pentru 2015, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupe de stocuri de pește aplicabile în Marea Baltică CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (3), având în vedere propunerea Comisiei Europene, întrucât: (1) Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului[4] prevede că măsurile care reglementează accesul la ape și resurse și desfășurarea unor activități de pescuit sustenabile trebuie stabilite ținând seama de avizele științifice, tehnice și economice disponibile, în special de raportul elaborat de Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP), precum și de orice aviz din partea consiliilor consultative înființate pentru zona geografică sau sfera de competență pertinentă. (2) Consiliului îi revine obligația de a adopta măsuri privind stabilirea și alocarea posibilităților de pescuit pe stocuri de pește sau grupe de stocuri de pește, inclusiv anumite condiții legate funcțional de acestea, atunci când este cazul. În conformitate cu articolul 16 alineatele (1) și (4) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, posibilitățile de pescuit trebuie alocate între statele membre într-un mod care să asigure fiecărui stat membru o relativă stabilitate a activităților de pescuit pentru fiecare stoc sau tip de pescuit și în conformitate cu obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului prevăzute la articolul 2 alineatul (2) din regulamentul respectiv. (3) Capturile totale admisibile (TAC) ar trebui așadar stabilite în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1380/2913 și ținând seama de principiile menționate în considerentul 1. (4) Pentru pescuitul de specii pelagice mici (hering și șprot), de cod și de somon în Marea Baltică, obligația de debarcare menționată la articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 se aplică de la 1 ianuarie 2015. Articolul 16 alineatul (2) din regulamentul respectiv prevede că, atunci când se introduce o obligație de debarcare pentru un stoc de pește, posibilitățile de pescuit se stabilesc ținându-se cont de schimbarea de la stabilirea posibilităților de pescuit pentru a reflecta debarcările la stabilirea posibilităților de pescuit pentru a reflecta capturile. (5) În plus, pentru stocurile care fac obiectul unor planuri multianuale specifice, în conformitate cu articolul 16 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, posibilitățile de pescuit trebuie stabilite în conformitate cu regulile prevăzute în planurile respective. În consecință, limitele de captură și limitele efortului de pescuit pentru stocurile de cod din subdiviziunile 22-24 ar trebui stabilite în conformitate cu Planul pentru codul din Marea Baltică prevăzut în Regulamentul (CE) nr. 1098/2007 al Consiliului [5]. (6) Potrivit avizelor științifice recente, Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES) nu a putut stabili puncte de referință biologice pentru stocul de cod din subdiviziunile 25-32 și, în schimb, a recomandat ca TAC pentru acest stoc de cod să se stabilească urmând abordarea bazată pe date limitate. Absența unor puncte de referință biologice face imposibilă respectarea regulilor de stabilire a posibilităților de pescuit și a nivelurilor efortului de pescuit pentru stocul de cod din subdiviziunile 25-32. Deoarece absența unor posibilități de pescuit stabilite ar putea constitui o amenințare gravă la adresa sustenabilității stocului respectiv, este oportună stabilirea TAC pentru acest stoc de cod la un nivel care să corespundă abordării dezvoltate și recomandate de ICES. (7) În lumina avizelor științifice, poate fi introdusă o oarecare flexibilitate în gestionarea efortului de pescuit pentru stocul de cod din subdiviziunile 22-24 fără a pune în pericol obiectivele Planului pentru codul din Marea Baltică și fără a determina o creștere a mortalității prin pescuit. O astfel de flexibilitate ar permite gestionarea mai eficientă a efortului de pescuit în cazul în care cotele nu sunt repartizate în mod egal în cadrul flotei unui stat membru și ar facilita reacțiile rapide la transferul de cote. Prin urmare, ar trebui să se permită oricărui stat membru să repartizeze zile suplimentare de absență din port navelor care îi arborează pavilionul atunci când un număr egal de zile este retras altor nave care îi arborează pavilionul. (8) Utilizarea posibilităților de pescuit prevăzute în prezentul regulament este reglementată de Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului [6], în special articolele 33 și 34, în ceea ce privește înregistrarea capturilor și a efortului de pescuit și transmiterea datelor privind epuizarea posibilităților de pescuit. Prin urmare, este necesar să se precizeze codurile pe care statele membre trebuie să le utilizeze atunci când transmit Comisiei datele privind debarcările de stocuri care fac obiectul prezentului regulament. (9) Regulamentul (CE) nr. 847/96 al Consiliului a introdus condiții suplimentare pentru gestionarea interanuală a capturilor totale admisibile, inclusiv dispoziții privind flexibilitatea prevăzute la articolele 3 și 4 pentru stocurile cu TAC de precauție, respectiv pentru cele cu TAC analitice. În temeiul articolului 2 al regulamentului respectiv, atunci când stabilește capturile totale admisibile, Consiliul decide cu privire la stocurile pentru care nu se aplică articolele 3 și 4, în special în funcție de starea biologică a stocurilor. Mai recent, mecanismul de flexibilitate a fost introdus pentru toate stocurile care fac obiectul obligației de debarcare, prin articolul 15 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Prin urmare, pentru a evita o flexibilitate excesivă care ar submina principiul exploatării raționale și responsabile a resurselor biologice marine vii, ar împiedica realizarea obiectivelor politicii comune în domeniul pescuitului și ar deteriora starea biologică a stocurilor, ar trebui prevăzut faptul că articolele 3 și 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 se aplică TAC analitice numai atunci când statele membre nu utilizează flexibilitatea de la an la an prevăzută la articolul 15 alineatul (9) din Regulamentul 1380/2013. (10) Pentru a evita întreruperea activităților de pescuit și pentru a le asigura pescarilor din Uniune mijloace suficiente de subzistență, este important ca activitățile de pescuit reglementate de prezentul regulament să se deschidă de la 1 ianuarie 2015. Din motive de urgență, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare imediat după publicarea sa, ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: Capitolul I Dispoziții generale Articolul 1 Obiect Prezentul regulament stabilește, pentru 2015, posibilitățile de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupe de stocuri de pește din Marea Baltică. Articolul 2 Domeniu de aplicare Prezentul regulament se aplică navelor de pescuit ale Uniunii care își desfășoară activitatea în Marea Baltică. Articolul 3 Definiții În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții: (1) „ICES” înseamnă Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime; (2) „Marea Baltică” înseamnă zonele ICES IIIb, IIIc și IIId; (3) „subdiviziune” înseamnă o subdiviziune ICES din Marea Baltică, așa cum este definită în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului [7]; (4) „navă de pescuit” înseamnă orice navă echipată pentru exploatarea comercială a resurselor biologice marine; (5) „navă de pescuit a Uniunii” înseamnă o navă de pescuit care arborează pavilionul unui stat membru și care este înregistrată în Uniune; (6) „efort de pescuit” înseamnă produsul capacității și activității unei nave de pescuit; în cazul unui grup de nave, este suma eforturilor de pescuit ale tuturor navelor din grup; (7) „stoc” înseamnă o resursă biologică marină existentă într-o anumită zonă de gestionare; (8) „captură totală admisibilă” (TAC) înseamnă cantitatea din fiecare stoc care poate fi: (i) capturată pe durata unui an, în cazul stocurilor care fac obiectul unei obligații de debarcare în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013; sau (ii) debarcată pe durata unui an, în cazul stocurilor care nu fac obiectul unei obligații de debarcare în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013; (9) „cotă” înseamnă o proporție din TAC alocată Uniunii, unui stat membru sau unei țări terțe. Capitolul II Posibilități de pescuit Articolul 4 Capturi totale admisibile și alocări Capturile totale admisibile, cotele și, dacă este cazul, condițiile legate funcțional de acestea sunt stabilite în anexa I. Articolul 5 Dispoziții speciale privind alocările Alocarea posibilităților de pescuit între statele membre conform prezentului regulament nu aduce atingere: (a) schimburilor efectuate în conformitate cu articolul 16 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013; (b) deducerilor și realocărilor efectuate în temeiul articolului 37 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009; (c) debarcărilor suplimentare autorizate în temeiul articolului 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 sau al articolului 15 alineatul (9) din Regulamentul 1380/2013; (c) cantităților reținute în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 sau transferate în temeiul articolului 15 alineatul (9) din Regulamentul 1380/2013; (e) deducerilor efectuate în temeiul articolelor 105, 106 și 107 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009. Articolul 6 Condiții pentru debarcarea capturilor și a capturilor accidentale care nu fac obiectul obligației de debarcare Capturile și capturile accidentale de cambulă de Baltica sunt reținute la bord sau debarcate numai dacă au fost efectuate de nave ale Uniunii care arborează pavilionul unui stat membru care dispune de o cotă, iar această cotă nu a fost epuizată. Articolul 7 Limite ale efortului de pescuit Limitele efortului de pescuit sunt stabilite în anexa II. Capitolul III Dispoziții finale Articolul 8 Transmiterea datelor Atunci când, în conformitate cu articolele 33 și 34 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, statele membre transmit Comisiei date privind cantitățile capturate sau debarcate din stocuri, ele utilizează codurile stocurilor prevăzute în anexa I la prezentul regulament. Articolul 9 Flexibilitate 1. Cu excepția cazurilor în care există dispoziții contrare în anexa I la prezentul regulament, articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 se aplică stocurilor care fac obiectul unor TAC de precauție, iar articolul 3 alineatele (2) și (3) și articolul 4 din regulamentul respectiv se aplică stocurilor care fac obiectul unor TAC analitice. 2. Cu toate acestea, articolele respective nu se aplică atunci când un stat membru utilizează flexibilitatea de la an la an prevăzută la articolul 15 alineatul (9) din Regulamentul 1380/2013. Articolul 10 Intrarea în vigoare Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Se aplică de la 1 ianuarie 2015. Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, Pentru Consiliu Președintele [1] Excluzând stocul de cod estic și incluzând greutatea convertită a stocurilor de somon (1 bucată are, în medie, 4,5 kg) [2] EUMOFA, date anuale, extrase de la adresa următoare: http://ec.europa.eu/fisheries/market-observatory/home la 22.5.2014. [3] CSTEP, Revizuirea avizelor științifice pentru 2015, partea 1. Aviz cu privire la stocurile din Marea Baltică (CSTEP-14-10), pagina 12. [4] Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului (JO L 354, 28.12.2013, p. 22-61). [5] Regulamentul (CE) nr. 1098/2007 al Consiliului din 18 septembrie 2007 de stabilire a unui plan multianual pentru rezervele de cod din Marea Baltică și pentru unitățile piscicole de exploatare a rezervelor respective, de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2847/93 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 779/97 (JO L 248, 22.9.2007, p. 1-10). [6] Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (JO L 343, 22.12.2009, p. 1). [7] Regulamentul (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005 pentru conservarea, prin măsuri tehnice, a resurselor halieutice din Marea Baltică și strâmtorile Belts și Sound (JO L 349, 31.12.2005, p. 1). ANEXE la Propunerea de REGULAMENT AL CONSILIULUI de stabilire, pentru 2015, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupe de stocuri de pește aplicabile în Marea Baltică ANEXA I TAC APLICABILE NAVELOR DE PESCUIT ALE UNIUNII ÎN ZONELE PENTRU CARE AU FOST FIXATE TAC, PE SPECIE ȘI PE ZONĂ În următoarele tabele sunt stabilite TAC și cotele de pescuit (în tone de greutate în viu, dacă nu se specifică altfel) pentru fiecare stoc și condițiile legate funcțional de acestea. Trimiterile la zonele de pescuit sunt trimiteri la zonele ICES, dacă nu se specifică altfel. Stocurile de pește sunt indicate în ordinea alfabetică a denumirilor speciilor în limba latină. În scopul aplicării prezentului regulament, următorul tabel de corespondență indică denumirile în limba latină și denumirile comune: Denumire științifică || Codul alfa-3 || Denumire comună Clupea harengus || HER || Hering Gadus morhua || COD || Cod Pleuronectes platessa || PLE || Cambulă de Baltica Salmo salar || SAL || Somon de Atlantic Sprattus sprattus || SPR || Șprot Specia: || Hering || || Zona: || Subdiviziunile 30-31 || || || Clupea harengus || || HER/3D30.; HER/3D31. Finlanda || 152 932 || || Suedia || 33 602 || || || || || Uniune || 186 534 || || || || || TAC || 186 534 || || TAC analitică Specia: || Hering || || Zona: || Subdiviziunile 22-24 || Clupea harengus || || HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. || Danemarca || 3 115 || || Germania || 12 259 || Finlanda || 2 || || Polonia || 2 891 || Suedia || 3 953 || || || || Uniune || 22 220 || || || || TAC || 22 220 || || TAC analitică Articolul 3 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică. Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică. || || || Specia: || Hering || || Zona: || Apele Uniunii din subdiviziunile 25-27, 28.2, 29 și 32 || Clupea harengus || || HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.2; HER/3D29.; HER/3D32. Danemarca || 3 744 || || Germania || 993 || || Estonia || 19 120 || || Finlanda || 37 321 || || Letonia || 4 718 || || Lituania || 4 968 || || Polonia || 42 400 || || Suedia || 56 921 || || || || || Uniune || 170 185 || || || || || TAC || Nu se aplică. || TAC analitică Specia: || Hering || || Zona: || Subdiviziunea 28.1 || Clupea harengus || || HER/03D.RG || || || Estonia || 17 908 || || Letonia || 20 872 || || || || || Uniune || 38 780 || || || || || TAC || 38 780 || || TAC analitică || || || Specia || Cod || Zona: || Apele Uniunii din subdiviziunile 25-32 || Gadus morhua || || COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. Danemarca || pm || || Germania || pm || || Estonia || pm || || Finlanda || pm || || Letonia || pm || || Lituania || pm || || Polonia || pm || || Suedia || pm || || || || || Uniune || pm || || || || || TAC || Nu se aplică. || TAC de precauție Articolul 3 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică. Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică. || || || Specia: || Cod || || Zona: || Subdiviziunile 22-24 || || Gadus morhua || || COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. Danemarca || 3 838 || || Germania || 1 877 || || Estonia || 85 || || Finlanda || 75 || || Letonia || 318 || || Lituania || 206 || || Polonia || 1 027 || || Suedia || 1 367 || || || || || Uniune || 8 793 || || || || || TAC || 8 793 || || TAC analitică Articolul 3 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică. Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică. || || || Specia: || Cambulă de Baltica || || Zona: || Apele Uniunii din subdiviziunile 22-32 || || Pleuronectes platessa || || PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. Danemarca || 2 327 || || Germania || 259 || || Polonia || 487 || || Suedia || 176 || || || || || Uniune || 3 249 || || || || || TAC || 3 249 || || TAC de precauție Specia: || Somon de Atlantic || Zona: || Apele Uniunii din subdiviziunile 22-31 || Salmo salar || || SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. Danemarca || 20 290 || (1) || Germania || 2 257 || (1) || Estonia || 2 062 || (1) || Finlanda || 25 300 || (1) || Letonia || 12 905 || (1) || Lituania || 1 517 || (1) || Polonia || 6 155 || (1) || Suedia || 27 425 || (1) || || || || Uniune || 97 911 || (1) || || || || TAC || Nu se aplică. || TAC analitică Articolul 3 alineatele (2) și (3) din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică. Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică. __________ || || || (1) Exprimat în număr de pești. Specia: || Somon de Atlantic || Zona: || Apele UE din subdiviziunea 32 || Salmo salar || || SAL/3D32. || || || Estonia || 1 029 || (1) || Finlanda || 9 005 || (1) || || || || Uniune || 10 034 || (1) || || || || TAC || Nu se aplică. || TAC de precauție __________ || || || (1) Exprimat în număr de pești. Specia: || Șprot || || Zona: || Apele Uniunii din subdiviziunile 22-32 || || Sprattus sprattus || || SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. Danemarca || 19 691 || || Germania || 12 475 || || Estonia || 22 866 || || Finlanda || 10 308 || || Letonia || 27 617 || || Lituania || 9 990 || || Polonia || 58 608 || || Suedia || 38 067 || || || || || Uniune || 199 622 || || || || || TAC || Nu se aplică. || || TAC analitică ANEXA II LIMITELE EFORTULUI DE PESCUIT 1. Statele membre atribuie dreptul de absență din port până la 132 de zile în subdiviziunile ICES 22-24, cu excepția perioadei cuprinse între 1 și 30 aprilie, în care se aplică articolul 8 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1098/2007, navelor de pescuit ale Uniunii care le arborează pavilionul și care pescuiesc cu: (a) traule, plase-pungă daneze sau unelte similare cu o dimensiune a ochiurilor egală sau mai mare de 90 mm; (b) setci, plase de încurcare sau setci cu sirec cu o dimensiune a ochiurilor egală sau mai mare de 90 mm; (c) paragate de fund, paragate cu excepția celor flotante, undițe de mână și echipament de pescuit la dandinetă. 2. Prin derogare de la punctul 1 și în cazul în care gestionarea eficientă a posibilităților de pescuit o impune, statele membre pot repartiza navelor de pescuit ale Uniunii care le arborează pavilionul un număr suplimentar de zile de absență din port atunci când: (a) un număr egal de zile de absență din port este retras altor nave care le arborează pavilionul și care fac obiectul unei limitări a efortului în aceeași zonă; și (b) capacitatea, exprimată în kW, a fiecăreia dintre navele donatoare este egală sau mai mare decât cea a navelor receptoare. 3. Numărul de nave care primesc drepturi în conformitate cu punctul 2 nu poate depăși 15 % din numărul total al navelor statului membru în cauză, așa cum se indică la punctul 1.