În plus, punerea în aplicare a reformelor a înregistrat progrese satisfăcătoare într-o gamă amplă de angajamente specifice, în conformitate cu termenele convenite. În particular:

Rata de ocupare a forței de muncă a continuat să crească în timpul verii, susținută de programe guvernamentale care au continuat să protejeze locurile de muncă din sectoarele vulnerabile, în timp ce redresarea economiei și cererea ridicată de lucrători sezonieri în turism au accelerat crearea de locuri de muncă. Conform celor mai recente date din sistemul informatic „Ergani”, fluxul net de angajați către sectorul privat a fost pozitiv în trimestrul al treilea al anului 2021, cu o creștere de 6,7 % față de anul precedent. Schema temporară de șomaj tehnic („Synergasia”) a continuat să ofere sprijin pentru aproximativ 37 800 de angajați din 3 560 de întreprinderi în septembrie 2021. Rata șomajului în luna septembrie a fost de 13,3 %, cu 3 puncte procentuale sub nivelul din septembrie 2020, datorită redresării, în special în sectorul turismului. Șomajul în rândul tinerilor a scăzut la 38,5 % în al doilea trimestru al anului, dar rămâne cu 2,3 puncte procentuale mai mare în comparație cu rata respectivă din al doilea trimestru al anului 2020. Conform celor mai recente date disponibile, în 2020, ponderea persoanelor expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială a scăzut la 27,5 %, cu 1,5 puncte procentuale sub nivelul respectiv înregistrat în 2019.

Potrivit previziunilor Comisiei din toamna anului 2021, se preconizează că PIB-ul va crește din nou cu 7,1 % în 2021 și va înregistra o creștere puternică de 5,2 % și de 3,6 % în 2022 și, respectiv, 2023. În ansamblu, punerea în aplicare a recent adoptatului Plan de redresare și reziliență al Greciei urmează să mențină ritmul în 2022 și 2023 și să consolideze, pe viitor, investițiile private și publice. În condițiile în care sosirea turiștilor internaționali recuperează treptat o parte a pierderilor înregistrate în raport cu nivelurile din 2019, se preconizează că veniturile provenite din turism vor rămâne un factor important de creștere în următorii ani. În ciuda creșterii abrupte a prețurilor la energie, se preconizează că inflația totală va fi ușor peste zero în 2021, ca urmare a ratelor negative ale inflației înregistrate în prima jumătate a anului. Previziunile actuale estimează că creșterea inflației prețurilor la energie are un caracter tranzitoriu. Se estimează că inflația va ajunge la 1,0 % în 2022 și la 0,4 % în 2023.

Graficul 1: Sursele modificării soldului bugetar în perioada 2021-2022 Sursă: Comisia Europeană Notă: Graficul indică o descompunere a îmbunătățirii soldului bugetului general, monitorizată în cadrul unei supravegheri mai stricte, de la un deficit primar de 7,6 % din PIB la un deficit primar de 1,2 % din PIB la contribuții atât pe partea de venituri, cât și pe partea de cheltuieli

Evaluarea și previziunile actuale sunt supuse unor riscuri substanțiale. O parte din riscuri sunt legate de evoluția pandemiei, în special de necesitatea unor măsuri suplimentare de sprijin în cazul unei amplificări suplimentare a crizei sanitare și de posibila activare a garanțiilor de stat () emise în cadrul măsurilor de sprijin. Evoluțiile de pe piețele energiei ar putea declanșa, de asemenea, măsuri suplimentare de sprijin. Mecanismele recente sau planificate de politică financiară, inclusiv schema de vânzare și leaseback a proprietăților deținute de debitori vulnerabili, pot avea un impact de creștere a deficitului și a datoriei, în funcție de clasificarea statistică finală a acestora. Cauzele juridice nesoluționate creează o incertitudine suplimentară în ceea ce privește previziunile și includ o cauză privind compensarea retroactivă a reducerilor pensiilor suplimentare și ale primelor sezoniere, precum și litigii împotriva Companiei Imobiliare de Stat (ETAD). Ca aspect pozitiv, pe baza datelor preliminare privind impozitul pe profit, este posibil ca profitabilitatea întreprinderilor să fi suferit în 2020 un impact mai mic decât se preconizează în prezent, ceea ce ar conduce la venituri fiscale mai mari în acest an.

FINANȚAREA DATORIEI SUVERANE

Rezervele de lichidități rămân ridicate. Rezervele de lichidități ale administrației publice se ridicau la aproape 40 de miliarde EUR la începutul lunii octombrie 2021, cel mai ridicat nivel înregistrat de la sfârșitul anului 2019 (). Creșterea rezervei de lichidități se datorează parțial prefinanțării de 4 miliarde EUR primite din Mecanismul de redresare și reziliență și emisiunilor de obligațiuni din septembrie 2021. Condițiile de finanțare rămân favorabile și, în pofida creșterilor recente, spreadurile randamentelor la scadența de 10 ani s-au menținut între 110 și 150 de puncte de bază de la sfârșitul lunii august 2021.

Autoritatea de administrare a datoriei publice intenționează să ramburseze anticipat o altă parte din datoria Greciei către creditorii instituționali, în urma unor măsuri similare adoptate în primăvara anului 2021 și anterior. În special, aceasta intenționează să ramburseze o sumă de aproximativ 5,3 miliarde EUR din mecanismul de împrumut al Greciei, scadentă în 2022 și 2023, înainte de termen, precum și să își ramburseze integral împrumuturile restante în valoare de 1,8 miliarde EUR către Fondul Monetar Internațional în lunile următoare. Deși acest pachet de plăți în avans are un impact neglijabil asupra sustenabilității datoriei pe termen lung, el este binevenit, deoarece transmite un semnal pozitiv pieței cu privire la poziția financiară a statului elen, prelungește scadența medie a datoriei Greciei, generează economii privind cheltuielile cu dobânzile și reduce riscul valutar.

ANALIZA SUSTENABILITĂȚII DATORIEI

Actualizarea analizei sustenabilității datoriei indică faptul că riscurile au rămas, în general, neschimbate în comparație cu cel de al 11-lea raport, însă incertitudinea rămâne ridicată. Riscurile pe termen scurt la adresa sustenabilității datoriei sunt în continuare limitate, în timp ce riscurile sunt mai semnificative pe termen lung în scenariul „creșterii economice reduse” și în scenariul „cu o primă de risc mai mare”. În scenariul de referință, datoria scade de la 203 % din PIB în 2021 la aproximativ 54 % din PIB în 2060, în timp ce necesarul brut de finanțare rămâne sub 15 % din PIB pe termen lung. În scenariul „cu o primă de risc mai mare”, datoria scade la 90 % din PIB până în 2060, iar necesarul brut de finanțare se ridică la aproximativ 18 % din PIB față de nivelurile din anii 2030. În scenariul „creșterii economice reduse”, nivelul datoriei nu se stabilizează, iar necesarul brut de finanțare depășește în permanență 20 % din PIB începând cu 2050. Scenariile alternative arată că eventualele modificări ale mediului cu dobândă scăzută observat în prezent pe termen mediu și o creștere economică mai redusă ar putea afecta negativ sustenabilitatea datoriei.

Analiza actualizată a sustenabilității datoriei se bazează pe următoarele ipoteze:

·Ipotezele privind creșterea PIB-ului real continuă să se bazeze pe cele mai recente previziuni pe termen scurt ale Comisiei pentru perioada 2021-2023. Pentru perioada 2024-2031, proiecțiile includ impactul preconizat al investițiilor asupra creșterii în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență pe baza simulărilor standard T + 10 ale Comisiei, ajustate pe baza modelului QUEST. Această simulare se efectuează simultan pentru toate statele membre, prin urmare, include și efectele de propagare. Înainte de această actualizare, proiecțiile macroeconomice pentru Grecia se bazau pe calculele Comisiei până în T + 6 și, ulterior, pe Raportul privind îmbătrânirea pentru anul 2021. Acestea au inclus impactul Mecanismului de redresare și reziliență până în T + 6. Creșterea pe termen lung rămâne în concordanță cu Raportul privind îmbătrânirea pentru anul 2021.

·Ipotezele privind inflația, dincolo de orizontul de timp scurt, se bazează pe așteptările pieței măsurate prin swap-urile indexate cu inflația la 10 ani () până în al zecelea an de previzionare și, prin urmare, sunt pe deplin conforme cu așteptările pieței privind costurile de finanțare a datoriei suverane. După cel de al 10-lea an de previzionare, se presupune o convergență liniară de 2 % până în cel de al 30-lea an de previzionare. Înainte de această actualizare, prognozele privind inflația au fost luate în considerare numai până în al cincilea an de previzionare.

·Ipotezele privind soldul primar continuă să urmeze metodologia stabilită în cel de al 8-lea raport privind supravegherea mai strictă. În special, soldul primar este aliniat la cele mai recente previziuni ale Comisiei, care acoperă perioada 2021-2023 și este realizat în ipoteza „nicio schimbare de politică”, presupunând ulterior un sold primar de 2,2 % din PIB.

Ca urmare a acestor ajustări metodologice, nevoile brute de finanțare au scăzut cu 0,8 puncte procentuale în 2060 în scenariul de bază și cu până la 2,5 puncte procentuale în celelalte scenarii.

Graficul 2: Rezultatele analizei sustenabilității datoriei Sursă: Comisia Europeană

Tabelul 2: Principalele ipoteze și rezultate ale scenariului de referință Sursă: Serviciile Comisiei Tabelul 3: Principalele ipoteze ale scenariilor Sursă: Serviciile Comisiei

EVOLUȚIILE DIN SECTORUL FINANCIAR

Creșterea nevoilor de provizionare ca urmare a securitizărilor de credite neperformante continuă să afecteze profitabilitatea băncilor. Numai două dintre cele patru bănci de importanță sistemică au prezentat rezultate pozitive. Profitabilitatea în prima jumătate a anului a fost susținută de o serie de factori, printre care scăderea deprecierii împrumuturilor, creșterea veniturilor nete din dobânzi ca urmare a costului mai scăzut al finanțării, creșterea comisioanelor și scăderea costurilor de funcționare. Provizioanele ridicate în cursul securitizărilor majore de credite neperformante au afectat negativ alte două bănci. Prin urmare, în al doilea trimestru al anului 2021, sectorul bancar a continuat să înregistreze pierderi agregate. Calitatea globală a veniturilor nete din dobânzi ale băncilor se îmbunătățește, deoarece, având în vedere securitizările în curs, acestea devin mai puțin dependente de dobânda acumulată a creditelor neperformante. Profitabilitatea pentru întregul an 2021 va fi puternic influențată, pe de o parte, de restul securitizărilor de credite neperformante, care vor crește nevoile de provizionare și vor reduce veniturile nete din dobânzi () și, pe de altă parte, de relansarea activității economice, care ar trebui să sporească cererea de noi împrumuturi, stimulând generarea de venituri. Cu toate acestea, în viitor, securitizările creditelor neperformante ar trebui să permită băncilor să își reducă costul aferent riscului și să elibereze spațiu în bilanțurile lor pentru noi împrumuturi, susținând profitabilitatea pe termen lung a acestora.

Poziția de capital a băncilor elene continuă să fie afectată de costul curățării considerabile a bilanțurilor băncilor, dar este susținută de acțiuni de consolidare a capitalului. Rata medie a fondurilor proprii de nivel 1 de bază și rata fondurilor proprii totale consolidate ale băncilor erau, la sfârșitul celui de al doilea semestru al anului 2021, de 12,5 % și, respectiv, de 15 % din activele ponderate în funcție de risc. Acest lucru implică o scădere față de trimestrul precedent (13,6 % și, respectiv, 15,6 %), care a fost deja afectat de eliminarea treptată a ajustărilor prudențiale tranzitorii ( ) și de amortizarea anuală a creanțelor privind impozitul amânat, majoritatea acestora fiind garantate. Cu toate acestea, realizarea cu succes, la începutul lunii iulie, a unei majorări de capital în valoare de 800 de milioane EUR de către o bancă de importanță sistemică, care a urmat unei majorări anterioare de capital social de către o altă bancă de importanță sistemică la începutul lunii mai 2021, alături de o serie de acțiuni viitoare de consolidare a capitalului, va oferi sprijin în viitor, permițând băncilor elene de importanță sistemică să continue cu strategiile lor ambițioase de reducere a creditelor neperformante. Aceste eforturi vor fi facilitate și mai mult de adoptarea recentă a unei modificări legislative, care urmărește să ofere o mai mare flexibilitate în ceea ce privește traiectoria de amortizare a creanțelor privind impozitul amânat legate de vânzările și securitizările de credite neperformante. Deși poziția capitalului se menține peste nivelul cerinței de reglementare, aceasta rămâne una dintre cele mai scăzute din UE. Calitatea inferioară a capitalului continuă să reprezinte un motiv de îngrijorare, având în vedere creșterea ponderii creditelor fiscale amânate în cadrul capitalului băncilor, ajungând la 74 % din rata fondurilor proprii de nivel 1 de bază în al doilea trimestru al anului 2021, în creștere de la 59 % la sfârșitul anului 2020.