În plus, memorandumul pentru noul program va include și alte măsuri pe care Ucraina va trebui să le pună în aplicare pentru a putea beneficia de plata primei și a celei de a doua tranșe. Ele vor include acțiuni în domeniul gestionării finanțelor publice, care face parte din toate programele de politică legate de AMF. În termeni mai generali, condițiile vor viza un număr restrâns de sectoare-cheie care sunt relevante pentru stabilizarea macroeconomică a Ucrainei.

Obiectivul AMF propuse este să ajute Ucraina să-și acopere o parte din nevoile de finanțare externă suplimentare în perioada 2018-2019, reducând vulnerabilitățile pe termen scurt ale economiei la nivel bugetar și la nivelul balanței de plăți. În plus, asistența UE ar oferi stimulente pentru a intensifica eforturile de reformă ale Ucrainei prin ajungerea la un acord cu autoritățile ucrainene în privința unui memorandum de înțelegere care să stabilească un pachet adecvat de măsuri în sprijinul ajustării economice și al reformelor structurale. Comisia va încerca să obțină un consens larg cu autoritățile ucrainene, astfel încât să se asigure asumarea responsabilității și, prin urmare, să se sporească probabilitatea unei implementări fără probleme a condițiilor convenite. Condițiile de politică ar trebui să abordeze principalele puncte slabe ale economiei și ale sistemului de guvernanță economică ucrainean și să fie în concordanță cu angajamentele de reformă asumate de Ucraina în contextul Acordului de asociere, precum și în contextul altor instrumente de sprijin ale UE și al programelor de ajustare derulate cu FMI și cu Banca Mondială. Implementarea principalelor reforme în materie de guvernanță și de combatere a corupției va fi indispensabilă dacă se dorește ca operațiunea de asistență macrofinanciară să se încheie cu succes.

Noua operațiune AMF propusă ar urma să completeze cele trei operațiuni AMF anterioare, totalizând 3,4 miliarde EUR, care au fost acordate Ucrainei după declanșarea crizei în 2014. În cadrul acestor operațiuni s-a plătit o sumă totală de 2,8 miliarde EUR, compusă din 1,6 miliarde EUR în 2014-2015 (în cadrul așa-numitelor AMF I și AMF II) și din două tranșe de 600 de milioane EUR fiecare, în iulie 2015 și aprilie 2017 (în cadrul AMF III). Cea de-a treia și ultima tranșă din cadrul AMF III, în valoare de 600 de milioane EUR, care urma să fie acordată sub rezerva implementării celor 21 de măsuri de politică convenite împreună cu autoritățile ucrainene, nu a fost plătită. Deși Ucraina a îndeplinit o parte importantă a angajamentelor politice asociate acestei tranșe, patru măsuri, printre care două legate de combaterea corupției, nu fuseseră puse în aplicare până la momentul expirării perioadei de disponibilitate a asistenței, în ianuarie 2018. În aceste condiții, Comisia nu a fost în măsură să plătească ultima tranșă în cadrul AMF III, care a fost anulată oficial la 18 ianuarie 2018.

Ținând cont de această cerere și de situația economică din Ucraina, în special de apariția unor nevoi de finanțare externă suplimentare, Comisia Europeană prezintă Parlamentului European și Consiliului o propunere privind furnizarea de asistență macrofinanciară (AMF) suplimentară Ucrainei, pe baza articolului 212 din TFUE, în valoare de până la 1 miliard EUR, sub formă de împrumuturi pe termen mediu și lung, în două tranșe.

În ciuda crizei economice, Ucraina a înregistrat progrese semnificative în consolidarea finanțelor publice ale țării în ultimii trei ani. Deficitul bugetar global, inclusiv deficitul întreprinderii de petrol și gaze Naftogaz, a fost redus de la 10 % din PIB în 2014 la doar 2,4 % în 2016 (față de ținta de deficit pentru 2016 de 3,7 % convenită în cadrul programului FMI). Execuția bugetară a păstrat un ritm susținut în 2017, datorită unui proces solid de colectare a taxelor, creșterii plăților de dividende de către întreprinderile de stat și unor factori cu caracter excepțional, cum ar fi confiscarea activelor înghețate ale fostului președinte Ianukovici (totalizând 1 % din PIB). În consecință, deficitul bugetului de stat consolidat s-a ridicat la aproximativ 1,5 % din PIB în 2017. Deficitele cvasi-bugetare legate de recapitalizarea băncilor și a întreprinderilor de stat au fost reduse în mod semnificativ, în special datorită eliminării deficitului de exploatare al Naftogaz. Această consolidare bugetară, dublată de relativa stabilitate a cursului de schimb începând din 2016, a contribuit și la reducerea datoriei publice generale, la aproximativ 76 % din PIB la finele anului 2017 (în scădere față de 81 % la finele anului 2016).

Bugetul pe 2018 vizează un deficit bugetar de 2,4 % din PIB (în concordanță cu plafonul de 2,5 % prevăzut în programul FMI) și se bazează pe ipoteza unei creșteri de 3 % a PIB-ului real și a unei inflații a prețurilor de consum de 9 %. Tendința de dezinflație care a predominat din primăvara anului 2015 (60,9 % în aprilie 2015) până la jumătatea anului 2016 (6,9 % în iunie 2016) a fost treptat inversată. De atunci, accelerarea inflației (14,1 % în ianuarie 2018) a fost determinată de creșterea costurilor de producție și a cererii consumatorilor (în special ca urmare a măririi salariilor), precum și de creșterea prețurilor produselor alimentare neprelucrate (provocată de înghețul de la începutul anului 2017, care a distrus recoltele) și a prețurilor carburanților. Presiunea inflaționistă sporită a determinat banca centrală să mărească rata dobânzii de politică monetară cu 4,5 puncte procentuale cumulative din octombrie 2017, aceasta atingând 17 % la 2 martie 2018.

În ceea ce privește sectorul extern, deficitul contului curent al Ucrainei s-a adâncit treptat (3,5 % din PIB în 2017), ca urmare a unei ajustări abrupte în sens descrescător, determinată de criza economică (de la 9 % din PIB în 2013 la 0,3 % în 2015). Această situație a fost rezultatul unei redresări a importurilor de bunuri de capital (în conformitate cu îmbunătățirea încrederii mediului de afaceri) și al unui consum intern robust. Adâncirea suplimentară a deficitului de cont curent a fost limitată de revenirea puternică a exporturilor (17 % față de anul precedent, în 2017), pe fondul unei economii mondiale în creștere și al unor condiții comerciale favorabile. Intrările de capital privat, nereprezentând investiții străine directe, au înregistrat și ele o creștere, în special ca urmare a unui plasament în euro-obligațiuni în valoare de 3 miliarde USD, făcut de guvern în septembrie 2017. Sprijinul din partea partenerilor multilaterali și bilaterali ai Ucrainei, dublat de ajustarea contului curent și de revenirea treptată a fluxurilor financiare private, a ajutat Ucraina să-și refacă rezervele internaționale, acestea cifrându-se la 18,6 miliarde USD la finele lunii ianuarie 2018, în ciuda slăbirii investițiilor străine directe.

În pofida îmbunătățirii situației economice începând din 2015, continuă să persiste o serie de vulnerabilități datorate dependenței ridicate a acestei țări de exporturile de produse de bază, refacerii mai lente decât se anticipase a rezervelor sale internaționale și gradului său ridicat de îndatorare externă. Pe lângă aceasta, mediul politic intern instabil și amenințarea continuă a intensificării tensiunilor din regiunea estică a Ucrainei reprezintă riscuri de evoluție negativă care ar putea îngreuna redresarea încă timidă a țării.

Fiind un exportator de produse de bază (produsele agricole și metalele reprezintă aproximativ 70 % din exporturile de mărfuri ale țării), Ucraina rămâne deosebit de vulnerabilă la înrăutățirea condițiilor comerciale și la măsurile instituite de Rusia pentru restricționarea tranzitului în Ucraina. Într-adevăr, scăderea drastică a prețurilor produselor de bază la nivel mondial a fost un factor-cheie al crizei balanței de plăți cu care s-a confruntat Ucraina în 2009 și în perioada 2014-2015.

Gradul ridicat de îndatorare externă al Ucrainei constituie o altă sursă de vulnerabilitate. În ciuda puternicei reduceri a gradului de îndatorare în sectorul întreprinderilor și în sectorul bancar în urma crizei din 2014, datoria externă brută se ridica la 117,3 miliarde USD la 1 octombrie 2017 (111 % din PIB), sumă care includea scadențe pe termen scurt în valoare de 47,5 miliarde USD (45 % din PIB). Deși această datorie vizează în principal sectorul privat și nu constituie, ca atare, o datorie directă a statului, o parte a sa aparține unor întreprinderi publice (uneori garantate de stat), ea devenind astfel o datorie contingentă a autorităților. Volumul datoriei externe directe deținute de stat, cu scadența în anul următor, a scăzut semnificativ odată cu criza, deoarece autoritățile au recurs la împrumuturi pe termen lung de la instituțiile financiare internaționale și au reprogramat o datorie obligatară în valoare de 15 miliarde USD (atât deținută în mod direct, cât și garantată) prin așa-numita operațiune privind datoria din noiembrie 2015. Cu toate acestea, el rămâne relativ ridicat, iar obligațiile de rambursare din perioada 2018-2019 sunt considerabile.

Rezervele rămân sub standardele de adecvare ale FMI, în special în contextul unui nivel ridicat al datoriei externe. Deși Ucraina a reușit să-și refacă rezervele internaționale brute în ultimii trei ani, procesul a fost unul mai lent decât cel planificat inițial de FMI. Cifrându-se la 18,6 miliarde USD la sfârșitul lunii ianuarie 2018, rezervele rămân sub nivelul lor de dinaintea crizei și sub nivelul prevăzut pentru finele anului 2017 cu ocazia lansării programului FMI (22,3 miliarde USD). Rezervele ar putea fi supuse unor noi presiuni în perioada 2018-2019, când Ucraina ar urma să efectueze plăți în valoare de peste 12 miliarde USD (dobândă și principal) aferente datoriilor externe suverane și cvasi-suverane. Acest vârf la nivelul rambursărilor datoriei vine în momentul alegerilor prezidențiale și parlamentare din 2019. În acest context, reaprovizionarea suplimentară a rezervelor internaționale ale Ucrainei pare a fi necesară, iar AMF suplimentară a UE ar putea sprijini în mod util acest efort, atât direct (prin plăți), cât și indirect (ca factor catalizator al aporturilor de capital privat și prin instaurarea încrederii în moneda locală).

În acest context, rămâne esențial ca FMI și partenerii internaționali ai Ucrainei, inclusiv UE, să acorde în continuare sprijin acestei țări. De la debutul crizei, programul în valoare de 17,5 miliarde USD, acordat Ucrainei în contextul Mecanismului de finanțare extinsă și aprobat de FMI în martie 2015, a fost completat de un sprijin substanțial din partea partenerilor bilaterali ai Ucrainei, printre care se numără și UE. Alte instituții financiare internaționale, cum ar fi Banca Mondială, BERD și BEI și-au intensificat și ele semnificativ activitățile pentru a sprijini tranziția economică a acestei țări. Cu toate acestea, întrucât economia Ucrainei rămân fragilă și expusă mai multor vulnerabilități, FMI estimează că, în 2018 și la începutul lui 2019, această țară se va confrunta cu nevoi de finanțare externă suplimentare în valoare de 4,5 miliarde USD (aproximativ 3,8 miliarde EUR). Asistența macrofinanciară propusă ar urma să acopere 26,5 % din totalul deficitului de finanțare suplimentară. Banca Mondială pregătește, de asemenea, un nou împrumut pentru politici de dezvoltare în valoare de 800 de milioane USD drept contribuție la reducerea deficitului de finanțare. După luarea în calcul a contribuției potențiale a Băncii Mondiale, asistența macrofinanciară a UE va finanța 32 % din deficitul de 3,7 miliarde USD rămas.

·Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii

Asistența macrofinanciară a fost acordată Ucrainei în temeiul a patru decizii separate:

–Decizia din 12 iulie 2002 a Consiliului privind acordarea de asistență macrofinanciară suplimentară Ucrainei (2002/639/CE)

–Decizia nr. 646/2010/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 iulie 2010 de acordare de asistență macrofinanciară Ucrainei

–Decizia din 14 aprilie 2014 a Consiliului privind acordarea de asistență macrofinanciară Ucrainei (2014/215/UE)

–Decizia (UE) nr. 2015/601 a Parlamentului European și a Consiliului din 15 aprilie 2015 privind acordarea de asistență macrofinanciară Ucrainei

·Coerența cu celelalte politici și obiective ale Uniunii

Asistența macrofinanciară propusă este coerentă cu angajamentul UE de a sprijini tranziția economică și politică a Ucrainei. Ea este în concordanță cu principiile care guvernează utilizarea instrumentului de asistență macrofinanciară, inclusiv cu caracterul său excepțional, principiile privind condițiile politice prealabile, complementaritatea, condiționalitatea și disciplina financiară.

Propunerea de asistență macrofinanciară este în conformitate cu obiectivele politicii europene de vecinătate (PEV). Ea contribuie la sprijinirea obiectivelor Uniunii Europene care vizează stabilitatea și dezvoltarea economică în Ucraina și, mai pe larg, reziliența în vecinătatea estică a Europei. Susținând eforturile autorităților de a institui un cadru macroeconomic stabil și de a implementa reforme structurale ambițioase, operațiunea propusă îmbunătățește valoarea adăugată a implicării globale a UE în Ucraina și ameliorează eficacitatea altor forme de asistență financiară acordată de UE acestei țări, cum ar fi operațiunile de sprijin bugetar și granturile disponibile prin intermediul instrumentelor financiare externe în contextul actualului cadru financiar multianual 2014-2020. AMF propusă face de asemenea parte integrantă din sprijinul internațional global acordat Ucrainei și va continua să completeze asistența oferită de alți donatori bilaterali și multilaterali.

Ucraina are legături economice importante cu UE. La 1 septembrie 2017, Acordul de asociere UE-Ucraina a intrat în vigoare. Dispozițiile privind zona de liber schimb aprofundată și cuprinzătoare fuseseră aplicate cu titlu provizoriu începând cu 1 ianuarie 2016, când UE și Ucraina au început să-și deschidă reciproc piețele pentru bunuri și servicii. UE este principalul partener comercial al Ucrainei, generând 40,6 % (în valoare) din comerțul total al Ucrainei în 2016. Schimburile comerciale bilaterale au continuat să crească în 2017. Exporturile ucrainene către UE au crescut cu 27,3 % față de anul precedent, în timp ce valoarea importurilor din UE a crescut cu 22,1 % (în termeni de valoare).

2.ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII

·Rezumatul acțiunii propuse