COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL ȘI COMITETUL REGIUNILOR privind Programul european de monitorizare a Pământului (GMES) și exploatarea sa (începând cu 2014) /* COM/2011/0831 final */





1. Introducere Programul european de monitorizare a Pământului (denumit în continuare „GMES”) a fost instituit prin Regulamentul (UE) nr. 911/2010[1] al Parlamentului European și al Consiliului. GMES este o inițiativă emblematică a politicii spațiale[2] a Uniunii Europene în conformitate cu articolul 189 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) care permite Uniunii să desfășoare activități în domeniul spațial. GMES este, de asemenea, unul dintre programele care trebui să fie pus în aplicare în cadrul strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii[3] și a fost inclus în cadrul inițiativei în domeniul politicii industriale din strategia Europa 2020, având în vedere beneficiile sale pentru o gamă largă de politici ale Uniunii. Pentru a răspunde provocărilor din ce în ce mai importante la nivel global, Europa are nevoie de un sistem propriu de observare a Pământului bine coordonat și fiabil. GMES reprezintă un astfel de sistem. GMES este un program pe termen lung bazat pe parteneriate între Uniunea Europeană, statele membre, Agenția Spațială Europeană (ESA) și alte părți interesate din Europa. Este, de asemenea, un program în care UE poate juca un rol mai eficient decât statele membre în mod unilateral în domeniul cooperării internaționale, prin colaborări bilaterale cu alte națiuni care explorează spațiul sau prin participarea la eforturile globale în materie de observare a Pământului (de exemplu, în Grupul de Observare a Pământului). GMES va facilita o mai bună înțelegere a modului în care planeta noastră se poate schimba și în ce fel se poate schimba, precum și în ce măsură aceste schimbări pot influența viața noastră de zi cu zi. GMES va asigura furnizarea continuă de date precise și fiabile și de informații în materie de mediu, schimbări climatice și probleme de securitate către factorii de decizie politică din UE și din statele sale membre. Aceste informații sunt necesare autorităților publice din statele membre și din regiunile care sunt responsabile de conceperea și punerea în aplicare a politicilor. De asemenea, Comisia are nevoie de aceste informații pentru elaborarea de politici fondate pe dovezi și pentru monitorizare. GMES va contribui, de asemenea, la stabilitatea și creșterea economică prin stimularea aplicațiilor comerciale în multe sectoare diferite, prin asigurarea unui acces total și deschis la datele în materie de observare a Pământului și la serviciile de informare. Începând cu 1998 și până în 2013, finanțarea a fost alocată GMES de către UE și Agenția Spațială Europeană (ESA), în principal pentru activități de dezvoltare. În plus, prima finanțare operațională a fost alocată pentru tranziția la operațiunile inițiale din perioada 2011-2013. Începând cu 2014, GMES va intra în faza operațională deplină. Rezoluția Parlamentului European din 20 noiembrie 2008 privind „Politica spațială europeană: Europa și spațiul” a subliniat importanța punerii în aplicare în timp util a GMES. În comunicarea sa din 4 aprilie 2011 „Către o strategie spațială a Uniunii Europene în serviciul cetățeanului”, Comisia a subliniat importanța existenței unui program GMES complet operațional până în 2014. În cadrul reuniunii din 31 mai 2011, Consiliul Competitivitate a invitat Comisia să prezinte, până la sfârșitul lui 2011, o propunere privind operațiunile și să clarifice aspectele legate de guvernanța GMES începând cu anul 2014. În comunicarea sa intitulată „Un buget pentru Europa 2020”[4], Comisia a indicat că, având în vedere limitele bugetului UE, s-a propus ca, în perioada 2014 – 2020, GMES să fie finanțat în afara cadrului financiar multianual. Cu toate acestea, Comisia este decisă să garanteze succesul GMES și, în acest context, a elaborat prezenta comunicare în vederea definirii guvernanței adecvate și a finanțării pe termen lung a programului GMES începând cu anul 2014. Prezenta comunicare va lansa dezbaterea cu Parlamentul European, Consiliul, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind viitorul programului GMES. 2. GMES: Un program de monitorizare a Pământului orientat către utilizatori GMES este un program de monitorizare a Pământului care permite colectarea de informații privind sistemele fizice, chimice și biologice ale planetei Pământ. Serviciile GMES oferă beneficii pentru o gamă largă de utilizatori, de la nivel local până la nivel internațional. Acestea au fost proiectate să îndeplinească cerințele utilizatorilor: domeniul de aplicare a fost perfecționat în mod regulat prin interacțiuni constante și consecvente cu comunitățile de utilizatori. În temeiul Regulamentului GMES, a fost creat un Forum al utilizatorilor pentru a conferi un caracter formal acest mecanism. GMES oferă informații cruciale pentru gestionarea mediului nostru în mod mai sustenabil, îmbunătățirea protecției biodiversității, monitorizarea și prognozarea situației oceanelor, precum și a compoziției atmosferei, înțelegerea factorilor determinanți și a efectelor schimbărilor climatice, abordarea catastrofelor naturale sau a celor provocate de om, sprijinirea politicilor de dezvoltare și consolidare a securității cetățenilor europeni. Acesta contribuie la îmbunătățirea procesului decizional și a punerii în aplicare a unei game ample de politici ale Uniunii (transport, agricultură, mediu, energie, politică regională, ajutor umanitar, protecție civilă, ajutor pentru dezvoltare acordat țărilor terțe). Pentru a aborda această gamă largă de aplicații, arhitectura GMES se bazează pe trei componente: o componentă servicii care furnizează informații în sprijinul politicilor de mediu și securitate și două componente de observare (infrastructuri spațiale și in situ) care furnizează datele necesare pentru funcționarea serviciilor. 3. Valoarea adăugată a UE În ultimii treizeci de ani, în Europa au fost depuse eforturi importante de C&D în domeniul observării Pământului, prin programe naționale sau internaționale, în scopul elaborării de infrastructuri și aplicații. Cu toate acestea, capacitățile existente sunt insuficiente din cauza unor lacune în materie de infrastructură și a lipsei garanțiilor privind disponibilitatea lor pe termen lung. Prin instituirea unui cadru politic coerent la nivel european pentru structurarea comunităților de utilizatori, consolidarea nevoilor lor și organizarea răspunsului european, GMES a fost conceput pentru a asigura furnizarea unor date și servicii necesare în mod sustenabil și pe termen lung, bazându-se pe structurile existente. Investițiile UE au ca scop acoperirea lacunelor în materie de observare a Pământului, permițând accesul la structurile existente și dezvoltând serviciile operaționale. Dimensiunea europeană a GMES generează economii de scară, facilitează investițiile comune în infrastructuri de mare anvergură, promovează coordonarea eforturilor și a rețelelor de observare, permite armonizarea și intercalibrarea datelor și oferă impulsul necesar pentru apariția în Europa a unor centre de excelență la nivel mondial. Armonizarea și standardizarea informațiilor geospațiale la nivelul UE constituie o provocare majoră pentru punerea în aplicare a unei game largi de politici ale Uniunii. Multe domenii de preocupare privind mediul, cum ar fi atenuarea schimbărilor climatice și politicile de adaptare, necesită un proces de reflecție la nivel mondial și instituirea de măsuri pe plan local. Prin intermediul programului GMES, UE își asigură accesul autonom la informații fiabile, ușor de identificat și durabile privind mediul și securitatea, contribuie prin inițiativa internațională GEOSS (Sistemul de sisteme globale de observare a pământului) la crearea de seturi de date și informații bazate pe observarea globală și își mărește influența în cadrul negocierilor internaționale și a tratatelor precum cele trei convenții de la Rio, tratatul post-Kyoto și alte acorduri bilaterale sau multilaterale. Programul GMES este recunoscut ca fiind contribuția europeană la construirea Sistemului de sisteme globale de observare a pământului, elaborat în cadrul Grupului pentru observarea Pământului (GEO). 4. Costuri și beneficii De la lansarea sa, în 1998, valoarea finanțării totale alocate GMES până în 2013 de către UE și ESA a atins un nivel de peste 3,2 miliarde EUR pentru dezvoltarea și exploatarea inițială a serviciilor și a infrastructurilor spațiale și in situ. Pentru componenta servicii, UE a oferit resurse de finanțare de până la 520 milioane EUR, iar ESA de până la 240 de milioane EUR. Pentru componenta spațială, ESA a pus la dispoziție aproximativ 1 650 milioane EUR, iar UE a pus la dispoziție 780 milioane EUR (PC7 și punerea în aplicare inițială a GMES), inclusiv accesul la date privind spațiul provenind de la sateliți naționali. După 2013, continuitatea completă a tuturor componentelor GMES va cuprinde implementarea, întreținerea, evoluția și îmbunătățirile complete ale acestora și va necesita un buget estimativ de 5 841 milioane EUR[5], pentru perioada cuprinsă între 2014 și 2020, din care 1 091 milioane EUR[6] pentru servicii, 350 milioane EUR[7] pentru componenta in situ și 4 400 milioane EUR (conform estimărilor ESA) pentru componenta spațială, inclusiv accesul la misiuni contributive. GMES nu a necesitat depășirea costurilor în trecut și nu este probabil să se depășească costurile în viitor, deoarece se bazează pe o structură care să permită, în cazul în care este necesar, redefinirea priorităților conținutului și obiectivelor diferitelor sale componente, pentru a se încadra în limita costurilor prevăzute. Conform unei analize cost-beneficiu[8], se preconizează că programul GMES va genera beneficii în valoare de cel puțin de două ori costurile investițiilor până în 2020 și de patru ori costurile până în 2030. Acest lucru reprezintă un potențial enorm în ceea ce privește creșterea economică și crearea de locuri de muncă datorită dezvoltării unor servicii inovatoare și a unor aplicații comerciale în sectorul din aval. Observarea Pământului este un domeniu în care UE deține un rol important care este recunoscut pe plan mondial. În cazul în care investițiile UE nu sunt garantate, condițiile echitabile pentru statele membre și întreprinderile europene riscă să fie pierdute în fața țărilor emergente (de exemplu, Brazilia, India, Rusia și China) care investesc intens în domeniul observării Pământului. 5. Finanțare Pe baza Comunicării Comisiei intitulată „Un buget pentru Europa 2020”, Comisia a propus ca, începând cu 2014, GMES să fie finanțat în afara cadrului financiar. Printre posibilele soluții de finanțare a GMES, Comisia a luat în considerare trei opțiuni: un fond specific pentru GMES (asemănător cu modelul ales pentru Fondul european de dezvoltare), o opțiune privind cooperarea sporită (care ar implica statele membre cu un interes puternic în program) și, în sfârșit, opțiunea privind participarea industriei în cadrul căreia responsabilitățile și finanțarea vor fi împărțite cu actori economici. În evaluarea sa, Comisia nu este în favoarea ultimelor două opțiuni, deoarece, pe de o parte, cooperarea sporită ar presupune un risc pentru dimensiunea UE-27 a programului și, pe de altă parte, experiența acumulată cu proiectul Galileo a demonstrat deja că atragerea și reținerea sectorul privat va fi dificilă pe termen scurt și nu este în conformitate cu interesul pentru binele public al programului. Prin urmare, se propune crearea unui fond specific pentru GMES la care vor contribui financiar toate cele 27 de state membre ale UE, în funcție de venitul național brut (VNB) al fiecăruia. Gestionarea fondului va fi delegată Comisiei. În acest sens, va fi necesară încheierea unui acord interguvernamental între statele membre ale Uniunii Europene, reunite în cadrul Consiliului. Un model al acordului este prezentat în anexa I din prezenta comunicare. Gestionarea fondului va fi efectuată în conformitate cu un set de norme financiare care trebuie adoptate de Consiliu pe baza unei propuneri din partea Comisiei. Pentru a asigura continuitatea programului, anumite dispoziții ale acordului intern ar trebui să se aplice cu titlu provizoriu de la 1 ianuarie 2014, în așteptarea ratificării de către cele 27 de state membre. În urma estimării costurilor prezentate în detaliu în capitolul 4, valoarea maximă a alocației financiare necesare pentru activitățile GMES (2014-2020) este de 5 841 milioane EURError! Bookmark not defined.. 6. Guvernanță Guvernanța programului GMES necesită o coordonare și un control politic, gestionarea sarcinilor și bugetelor și coordonarea tehnică a punerii în aplicare. Începând cu 2014, un sistem de guvernanță corespunzătoare trebuie să fie pus în aplicare pentru a răspunde nevoilor din faza operațională. 6.1. Control și gestionare politică Se consideră că Comisia ar trebui să rămână responsabilă, în numele Uniunii, în ceea ce privește coordonarea politică globală, inclusiv cu privire la negocierea acordurilor internaționale, consultarea comunităților de utilizatori pe baza experienței dobândite cu actualul forum al utilizatorilor, adoptarea programelor de lucru, asigurarea legăturii cu politicile sectoriale, definirea aspectelor de securitate și politică în materie de date și a aspectelor privind cooperarea internațională. Cu toate acestea, sunt necesare măsuri corespunzătoare pentru a face față creșterii activităților de gestionare a programului în faza operațională, necesitând implicarea personalului de specialitate care este dificil de recrutat în cadrul serviciilor centrale ale Comisiei. Crearea unei noi agenții în termenul alocat nu este considerată a fi realistă; prin urmare, aceste sarcini pot fi delegate unui organism european existent. Posibilitatea de a delega gestionarea programului general Agenției Spațiale Europene a fost dezbătută, însă nu pare oportună din mai multe motive: în primul rând, ESA este o agenție de cercetare și dezvoltare; în al doilea rând, ESA este o agenție spațială, iar o mare parte a GMES depășește cadrul activităților spațiale și, în al treilea rând, luând în considerare faptul că GMES ar trebui să fie în folosul cetățenilor din întreaga UE, Comisia favorizează o abordare comunitară care implică toate cele 27 de state membre. Prin urmare, pentru a permite sinergii viitoare cu gestionarea programului Galileo, anumite sarcini legate de gestionarea programului, precum cele de evaluare, cele legate de negocierea și monitorizarea contractelor, ar putea fi delegate Autorității Europene de Supraveghere a Sistemului Global de Navigație prin Satelit (GNSS). Se propune ca, sub supravegherea politică a Comisiei, activitățile de gestionare a programului încredințate autorității GNSS europene nu includ operațiuni și sunt legate, printre altele, de gestionarea fondurilor alocate programului și de supravegherea executării sarcinilor. Costurile administrative ale agenției GNSS europene legate de gestionarea programului GMES, ar trebui să fie acoperite de fondul pentru GMES menționat la capitolul 5. 6.2. Coordonarea tehnică și punerea în aplicare a operațiunilor Pentru a veni în sprijinul Comisiei, coordonarea tehnică a serviciilor ar putea fi încredințată entităților europene care au nivelul necesar de cunoștințe și expertiză în domenii conexe. Controlul calității și validarea produselor legate de punerea în aplicare a politicilor sectoriale vor rămâne responsabilitatea Comisiei. (1) Operațiunile componentei servicii a GMES ar include: (a) Activități operaționale: i) Activități sistematice/de rutină pentru monitorizarea și prognozarea stării subsistemelor Pământului la nivel regional și global care acoperă, în special, mediul marin, atmosfera și calitatea aerului; servicii de monitorizare a teritoriului și a schimbărilor climatice la nivel mondial; ii) Activități regionale/locale la cerere care acoperă, în special, gestionarea situațiilor de urgență și serviciile paneuropene de securitate și de monitorizare a teritoriului. (b) Activități de dezvoltare care constau în ameliorarea calității și performanțelor serviciilor existente, dezvoltarea noilor elemente privind serviciile și sprijinirea adoptării în aval. Coordonarea tehnică a serviciilor de monitorizare a teritoriului poate fi încredințată Agenției Europene de Mediu (AEM). Coordonarea tehnică a serviciilor de gestionare a situațiilor de urgență poate fi încredințată centrului european de răspuns la situații de urgență (RSC) Coordonarea tehnică a serviciului privind atmosfera poate fi încredințată Centrului European pentru Previziuni Meteorologice pe Termen Mediu (CEPMTM). Coordonarea tehnică a celorlalte servicii (schimbările climatice, monitorizarea mediului marin și securitate) este în curs de pregătire pentru a asigura servicii de înaltă calitate furnizate în timp util și adaptate nevoilor specifice pe care acestea sunt menite să le acopere. Pentru punerea în aplicare a acestora, Comisia Europeană și alte entități europene (de exemplu Agenția Europeană pentru Siguranță Maritimă (EMSA), Centrul Satelitar al Uniunii Europene (CSUE), Agenția Europeană pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene (FRONTEX) sau Agenția Europeană de Apărare (AEA) ar putea fi implicate. (2) Operațiunile componentei spațiale a GMES ar include: (a) Activități operaționale: exploatarea infrastructurii spațiale prevăzute în mod special în acest sens (și anume misiunile „santinelă”); accesul la misiunile părților terțe; distribuția de date; asistența tehnică pentru Comisie în scopul concentrării necesităților în materie de date destinate componentei servicii, identificarea lacunelor în materie de observație și contribuția la specificarea noilor misiuni spațiale. Activitățile operaționale ale componentei spațiale a GMES pot fi încredințate: (1) Agenției Spațiale Europene (ESA), ad interim, pentru observațiile imagistice de înaltă rezoluție deasupra teritoriului și a zonelor vizate specifice; (2) Organizației europene pentru exploatarea sateliților meteorologici (EUMETSAT) pentru observațiile sistematice și globale ale atmosferei și oceanelor. (b) Activități de dezvoltare: proiectare și achiziționare de noi elemente ale infrastructurii spațiale; furnizarea de asistență tehnică pentru Comisie în ceea ce privește integrarea nevoilor de servicii în specificațiile noilor misiuni spațiale cu sprijinul operatorilor infrastructurilor spațiale; coordonarea dezvoltării activităților spațiale, inclusiv evoluții care vizează modernizarea și completarea componentei spațiale a GMES. Activitățile de dezvoltare pot fi încredințate Agenției spațiale europene, sprijinită prin implicarea tehnică a serviciilor relevante ale Comisiei Europene. (3) Activitățile operaționale ale componentei in situ a GMES ar include: (a) Coordonarea furnizării datelor in situ serviciilor GMES în cadrul acordurilor administrative ad hoc cu operatorii in situ; (b) Coordonarea furnizării datelor in situ provenite de la părți terțe la nivel internațional; (c) Furnizarea de asistență tehnică pentru integrarea cerințelor în materie de date ale serviciilor GMES în specificații de infrastructuri și de rețele de observare in situ; (d) Interacțiunea cu operatorii in situ pentru a promova coerența activităților de dezvoltare legate de componenta in situ a GMES. Coordonarea tehnică a componentei in situ a GMES poate fi încredințată Agenției Europene de Mediu (AEM) în cadrul mandatului său. Pentru toate cele trei componente, punerea în aplicare a operațiunilor GMES ar trebui să fie încredințată entităților operaționale prin intermediul sistemelor de achiziții publice, acordurilor privind nivelul serviciilor sau granturilor acordate, după caz. 6.3. Politica în materie de date și informații Politica GMES în materie de date și informații va continua să se bazeze pe principiul unui acces total și deschis (sub rezerva restricțiilor juridice și de securitate) și, ținând cont de legislația existentă (de exemplu Directiva privind reutilizarea informațiilor din sectorul public și inițiativa INSPIRE), să realizeze obiectivele definite în Regulamentul (CE) nr. 911/2010, și anume: (1) promovarea utilizării și schimbului de informații și date GMES; (2) consolidarea piețelor observării Pământului în Europa, în special a sectorului din aval, în scopul stimulării creșterii și creării de locuri de muncă; (3) contribuția la sustenabilitate și continuitatea furnizării de date și informații GMES; (4) sprijinirea mediului european de cercetare, tehnologie și inovare. 7. Concluzii Prezenta comunicare răspunde solicitării Consiliului Competitivitate din 31 mai 2011 de a prezenta, până la sfârșitul lui 2011, o propunere privind operațiunile și clarificarea guvernanței GMES, pentru perioada 2014 – 2020, și lansează dezbaterea cu celelalte instituții. De asemenea, aceasta pregătește terenul pentru o guvernanță sustenabilă pe termen lung și pentru finanțarea programului GMES. Anexă Model de ACORD INTERN[9] între reprezentanții guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind finanțarea programului european de monitorizare a Pământului (GMES) în temeiul cadrului financiar multianual pentru perioada 2014 – 2020 RESURSELE FINANCIARE ale fondului GMES – Statele membre sunt de acord să înființeze un fond destinat finanțării programului european de monitorizare a Pământului, denumit în continuare „Fondul pentru GMES”. – Fondul GMES este constituit din: (a) O sumă de până la 5 841 milioane EUR, finanțată prin contribuția statelor membre în conformitate cu criteriile de contribuție pe baza venitului național brut (VNB) al fiecăruia. (b) Orice alte contribuții voluntare ale altor entități (de exemplu, un stat care aderă ulterior la UE, o țară terță care dorește să participe la program, organizații internaționale, și/sau orice alte contribuții voluntare) pot fi adăugate sumei indicate la litera a. – Fondul pentru GMES este disponibil de la intrarea în vigoare a cadrului financiar multianual. – Suma totală a resurselor fondului pentru GMES acoperă perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020. UTILIZAREA RESURSELOR FINANCIARE – Fondul pentru GMES cuprinde acțiuni din următoarele domenii: (a) Operațiuni ale GMES: i. componenta servicii (monitorizarea atmosferei, monitorizarea schimbărilor climatice în sprijinul politicilor de adaptare și atenuare, gestionarea situațiilor de urgență, monitorizarea terenurilor, monitorizarea mediului marin, securitate) ii. componenta spațială care asigură observări spațiale sustenabile în domeniile serviciilor menționate la punctul (i) iii. sprijin pentru colectarea datelor in situ; iv. accesul la date; v. susținere pentru adoptarea serviciilor de către utilizatori vi. măsuri în vederea asigurării protecției infrastructurii. (b) Măsuri de sprijin destinate acoperirii costurilor legate de programarea și punerea în aplicare a fondului pentru GMES. Resursele alocate măsurilor de sprijin pot acoperi cheltuielile aferente: i. activităților de pregătire, monitorizare, control, contabilitate, audit și evaluare direct necesare programării și punerii în aplicare a resurselor fondului pentru GMES gestionat de Comisie; ii. realizării acestor obiective, prin activități în materie de politică de dezvoltare, studii, reuniuni, acțiuni de informare, de creștere a gradului de conștientizare, de formare și de publicare și iii. orice alte cheltuieli administrative sau cu asistența tehnică pe care Comisia le poate suporta pentru gestionarea fondului pentru GMES. PUNEREA ÎN APLICARE – Acordul va prevedea punerea în aplicare în ceea ce privește programarea, gestionarea și punerea în aplicare a fondului pentru GMES, armonizând, pe cât posibil, procedurile Uniunii și ale fondului pentru GMES. În această privință, un regulament va fi adoptat de către Consiliu pe baza unei propuneri din partea Comisiei. – Acordul va prevedea un regulament financiar privind normele de stabilire și de execuție financiară a resurselor fondului pentru GMES, precum și prezentarea și auditarea conturilor. Regulamentul respectiv va fi adoptat de Consiliu, pe baza unei propuneri din partea Comisiei. – Comisia este sprijinită de un comitet („comitetul GMES”). (a) Comitetul este format din reprezentanți ai guvernelor statelor membre; acesta este prezidat de un reprezentant al Comisiei, iar secretariatul său este asigurat de Comisie. (b) Comitetul GMES își adoptă regulamentul de procedură, inclusiv normele de votare și sarcinile sale, pe baza unei propuneri din partea Comisiei. (c) Comitetul GMES se poate întruni în configurații specifice pentru a aborda probleme concrete, în special cele legate de securitate („Consiliul de securitate”). DISPOZIȚII FINALE – Fiecare stat aprobă prezentul acord în conformitate cu propriile cerințe constituționale. Guvernul fiecărui stat membru notifică Secretariatul General al Consiliului Uniunii Europene atunci când procedurile pentru intrarea în vigoare a prezentului acord au fost îndeplinite. – Prezentul acord intră în vigoare în prima zi a celei de-a doua luni de la notificarea aprobării sale de către ultimul stat membru. – Prezentul acord este încheiat pentru aceeași durată ca și cadrul financiar multianual 2014-2020. [1] JO L 276, 20.10.2010, p. 1. [2] COM(2011) 152 final, 4.4.2011 [3] COM(2010) 2020, 3.3.2010 [4] COM(2011) 500 final, 29.6.2011 [5] Prețuri 2011 [6] Cifre bazate pe servicii precursoare (proiecte finanțate prin PC7) [7] Cifre bazate pe estimările SEE în cadrul proiectului GISC finanțat prin PC7 http://gisc.ew.eea.europa.eu/gisc-project [8] Cifre bazate pe Booz & Company, Cost Benefit Analysis for GMES, versiunea finală, 19 septembrie 2011. [9] Prezenta anexă își propune să prezinte doar elementele de bază și principalele rubrici ale unui acord intern, pe baza actualului acord pentru Fondul european de dezvoltare (JO L 247 din 9.9.2006, p. 32). Aceasta nu aduce atingere rezultatelor unei discuții cu statele membre asupra unui text final.