RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 51/55

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind Anul european al îmbătrânirii active (2012)

COM(2010) 462 final

2011/C 51/11

Raportor: dna Renate HEINISCH

Coraportor: dl José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO

La 7 septembrie 2010, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul Uniunii Europene și Parlamentul European au hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Propunerea de Decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind Anul european al îmbătrânirii active (2012)

COM(2010) 462 final.

La 14 septembrie 2010, Biroul a însărcinat Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă.

Având în vedere caracterul urgent al lucrărilor, Comitetul Economic și Social European i-a numit pe dna Renate HEINISCH raportor general și pe dl José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO coraportor general în cadrul celei de-a 466-a sesiuni plenare din 21 octombrie 2010 și a adoptat prezentul aviz cu unanimitate de voturi.

1. Concluzii

1.1 CESE salută propunerea ca anul 2012 să fie desemnat „Anul european al îmbătrânirii active”. Totuși acest titlu și conceptul care stă la baza lui nu redau ceea ce, în opinia CESE, ar trebui să constituie ideea centrală a anului, și anume că îmbătrânirea trebuie să fie activă, însă și sănătoasă, demnă și plină de bucurie de viață. Din acest motiv, îmbătrânirea „activă” nu ar trebui să semnifice numai posibilitatea prelungirii activității profesionale sau a participării sociale. Prin urmare, se solicită Comisiei să formuleze un titlu mai puțin restrictiv, care să ia în considerare aceste aspecte suplimentare ale calității vieții.

1.2 Modul de desfășurare și conținutul Anilor europeni de până în prezent nu sunt pe deplin satisfăcătoare în forma lor actuală. Acțiunile desfășurate în acest context trebuie să capete mai multă vizibilitate și trebuie să fie organizate într-un mod mai eficient din punctul de vedere al conținutului.

1.3 În actuala propunere a Comisiei nu este prevăzută o coordonare clară la nivelul Uniunii, însă coordonarea prin intermediul unei instanțe centrale și competente este indispensabilă, pentru a se conferi acestei inițiative greutatea necesară și un impact durabil.

1.4 O coordonare la nivel central este necesară și pentru stabilirea bugetului și alocarea mijloacelor financiare. CESE deplânge lipsa existenței unui cadru bugetar concret în acest sens.

1.5 Pentru ca Anul european 2012 să aibă efecte pozitive, este necesară armonizarea termenilor „îmbătrânire”, „activ”, „sănătos” și „demn” în întreaga Europă. Numai un consens în ceea ce privește semnificația acestor termeni de bază va permite adoptarea unor măsuri comparabile.

1.6 CESE salută asocierea menționată la articolul 5 a Parlamentului European, a statelor membre, a Comitetului Economic și Social European și a Comitetului Regiunilor. CESE se consideră o instituție deosebit de potrivită pentru a juca un rol de pionierat în ceea ce privește măsurile de sensibilizare și organizarea unor dezbateri constructive între partenerii sociali și societatea civilă organizată și pentru a disemina conținuturile acestora. Se are în special în vedere crearea unui Observator cu menirea de a evalua evenimentele de la nivelurile european și național și de a sprijini astfel Alianța europeană pentru îmbătrânirea activă care a fost, de asemenea, propusă și care ar trebui însărcinată cu coordonarea acțiunilor întreprinse la nivelul Uniunii. În plus, CESE ar putea prelua rolul unui „ambasador al Anului european”. În afară de aceasta, ar fi oportună organizarea unei conferințe privind principalele aspecte legate de conținutul Anului, conferință ale cărei concluzii să stea la baza unui aviz din proprie inițiativă elaborat de Observator.

2. Observații generale

2.1 Provocările legate de schimbările demografice cu care se confruntă statele membre sunt dezbătute deja de câțiva ani atât în cadrul Comisiei Europene, cât și în cadrul CESE. Printre temele examinate figurează, printre altele, solidaritatea între generații, lucrătorii în vârstă, asistența medicală, îngrijirile pentru persoanele în vârstă și îngrijirile de lungă durată, violența la adresa persoanelor în vârstă, învățarea de-a lungul vieții, nevoile persoanelor în vârstă și impactul acestora asupra sistemelor sociale și de sănătate (1).

2.2 În continuarea obiectivelor ultimelor președinții ale Consiliului, ale Strategiei Europa 2020 și ale Anilor europeni 2010 (combaterea sărăciei și a excluziunii sociale) și 2011 (promovarea voluntariatului) s-a propus ca anul 2012 să fie proclamat „Anul european al îmbătrânirii active”. CESE împărtășește opinia conform căreia denumirea Anului – „Îmbătrânirea activă” – este un titlu scurt și pregnant, care include implicit principiul solidarității între generații. Cu toate acestea, titlul scurt nu reflectă complexitatea temelor abordate.

2.3 Organizația Mondială a Sănătății definește „îmbătrânirea activă” ca fiind un proces prin care sunt optimizate oportunitățile în materie de sănătate, de participare și de siguranță, în vederea îmbunătățirii calității vieții în cursul procesului de îmbătrânire (2). Această definiție sugerează faptul că îmbătrânirea activă trebuie promovată în primul rând prin asigurarea unor condiții bune de sănătate și a unei existențe autonome pentru persoanele care îmbătrânesc. Astfel pot fi îmbunătățite posibilitățile de participare ale persoanelor în vârstă, pe de o parte, pe piața forței de muncă, prin condiții îmbunătățite de muncă, și, pe de altă parte, în societate, prin eliminarea formelor de excluziune socială și prin activități voluntare. Poate fi vorba de îmbătrânire activă numai dacă există un grad minim de siguranță. Din acest motiv, CESE este convins că titlul de „An european al îmbătrânirii active, sănătoase și demne” ar fi mult mai relevant.

2.4 În cursul elaborării avizelor menționate mai sus (3), CESE a implicat constant în dezbateri direcțiile generale relevante. Prin urmare, Comitetul salută planurile Comisiei de a implica, și în pregătirea Anului european 2012, toate direcțiile generale relevante cu resursele lor structurale și financiare corespunzătoare, însă consideră că este important ca această participare să se desfășoare într-un mod coordonat.

2.5 În acest context, CESE salută continuarea dezbaterilor pe tema Anului european 2012 atât în cadrul atelierului „Îmbătrânirea sănătoasă: pregătirea consumatorilor în vederea unei îmbătrâniri active” (Healthy Ageing: Consumer empowerment for active ageing) (4), cât și în cadrul celui de-al treilea Forum demografic (5).

2.6 CESE salută, de asemenea, intervalul de trei ani (2011 – începutul lui 2014) prevăzut în acest sens. Această perioadă mai lungă va contribui la ancorarea temei în toate domeniile politice importante.

2.7 Salută, de asemenea, prioritățile tematice stabilite în cadrul propunerii. Completările necesare legate de conținut sunt prezentate la punctul 3.3 Conținutul măsurilor.

3. Observații specifice

3.1 Articolul 1 Obiect

3.1.1 În dezbaterea publică privind schimbările demografice, s-a considerat multă vreme că îmbătrânirea populației reprezintă o povară pentru societate în general și pentru sistemele sociale și de sănătate în special. Această percepție negativă începe treptat să se schimbe. Din ce în ce mai mult este pus în prim-plan potențialul persoanelor în vârstă și sunt evidențiate șansele pe care o societate în curs de îmbătrânire le oferă.

3.1.2 Pentru ca atât persoanele în curs de îmbătrânire, cât și societatea în ansamblu să poată beneficia de aspectele pozitive legate de schimbările demografice, este însă absolut necesar ca cetățenii să aibă posibilitatea de a îmbătrâni sănătos și în siguranță. Numai în acest fel este posibil ca aceștia să-și epuizeze potențialul în mod activ și să-l pună în serviciul solidarității dintre generații. Doar un titlu precum cel propus la punctul 2.3 ar ține seama de aceste condiții indispensabile.

3.1.3 Pentru ca Anul european 2012 să aibă efecte pozitive, este necesară armonizarea termenilor „îmbătrânire”, „activ”, „sănătos” și „demn” în întreaga Europă. Numai un consens în ceea ce privește semnificația acestor termeni de bază va permite adoptarea unor măsuri comparabile.

3.2 Articolul 2 Obiectivele

3.2.1 Îmbătrânirea „activă” nu ar trebui să semnifice numai posibilitatea prelungirii activității profesionale sau a participării sociale prin intermediul unor activități de voluntariat. Mai degrabă trebuie să fie vorba de recunoașterea și de aprecierea contribuțiilor celor mai diverse ale persoanelor în vârstă pentru societate în ansamblu și de evitarea excluziunii sociale. Aceste contribuții includ, printre altele, susținerea financiară și/sau socială a membrilor mai tineri ai familiei, servicii de îngrijire pentru parteneri sau prieteni, creativitate și inovație în domeniul spiritual și artistic, transmiterea experienței și a valorilor și multe altele. Chiar dacă toate aceste activități sunt posibile într-o anumită măsură chiar și în caz de probleme de sănătate sau constrângeri de altă natură, ele trebuie apreciate cu atât mai mult, atunci când sunt exercitate în condiții atât de dificile.

3.2.2 În acest sens, Comitetul salută și susține obiectivele stabilite de Comisie: i) crearea unor condiții de muncă mai avantajoase pentru lucrătorii în vârstă, ii) stimularea participării active la viața socială și iii) sprijinirea îmbătrânirii în condiții bune de sănătate. Este însă de părere că îmbătrânirea demnă și în siguranță ar trebui să reprezinte un obiectiv suplimentar.

3.2.3 CESE consideră că măsurile preconizate în vederea realizării obiectivelor stabilite sunt, de asemenea, potrivite. Este de dorit să se respecte o cronologie în ceea ce privește: — „sensibilizarea”; — „promovarea cooperării și a sinergiilor între statele membre” și — crearea unui „cadru de angajament și acțiune concretă”.

3.3 Articolul 3 Conținutul măsurilor

3.3.1 Măsurile enumerate la articolul 3 al propunerii sunt considerate utile. Acestea sunt însă formulate într-o manieră prea generală, seamănă cu formulările din cazul Anilor europeni precedenți și se potrivesc oricărei campanii. Aceste măsuri ar trebui să dobândească o dimensiune cetățenească și nu să rămână doar o temă a experților. Unele dintre propunerile făcute în cadrul consultărilor prealabile ar putea contribui la sporirea impactului Anului asupra publicului. În plus, CESE propune ca, pe baza avizelor sale anterioare, să fie incluse în discuțiile ulterioare și următoarele teme: 3.3.1.1 pentru a permite persoanelor în vârstă o participare mai îndelungată la viața profesională, este necesară adoptarea unor măsuri și a unor îmbunătățiri de anvergură (6); 3.3.1.2 pentru facilitarea și, în același timp, pentru aprecierea contribuției voluntare și benevole diverse a persoanelor în vârstă, de care beneficiază societatea în ansamblu și generațiile mai tinere, ar trebui ca: voluntariatul să dobândească un statut la nivelul UE, acest concept să fie armonizat, competențele voluntarilor să fie recunoscute și îmbunătățite (7), să fie definit cadrul general pentru acest tip de „muncă”, astfel încât aceasta să nu aibă repercusiuni negative asupra șanselor de inserție profesională a persoanelor mai tinere; 3.3.1.3 pentru menținerea potențialului de activitate al persoanelor în vârstă, ar trebui consolidate prevenția, promovarea sănătății și educația în spiritul sănătății în rândul tuturor categoriilor de vârstă (8); 3.3.1.4 trebuie depuse eforturi în direcția deschiderii sistemului de învățământ formal pentru persoanele în vârstă, cu obiectivul de a sprijini perfecționarea și incluziunea lor socială. Această deschidere ar trebui să includă și accesul persoanelor în vârstă provenite din toate categoriile sociale la noile TIC (de exemplu, prin intermediul programului UE „A îmbătrâni frumos în societatea informațională”) (9); 3.3.1.5 trebuie avut în vedere faptul că schimbările demografice aduc cu sine și anumite șanse. Acestea privesc, de exemplu, carierele și locurile de muncă în domeniul îngrijirii, al coordonării diferitelor domenii de activitate, al consilierii politice etc. Pentru economie, noua categorie de consumatori a persoanelor în vârstă oferă o nouă oportunitate, de exemplu în domeniile „proiectării pentru toți”, al asistenței pentru autonomie la domiciliu (AAL-Ambient Assisted Living), precum și al consilierii consumatorilor. În plus, trebuie să se acorde mai multă importanță consumatorilor și trebuie consolidate drepturile acestora (10); 3.3.1.6 în cazul măsurilor din toate domeniile tematice menționate, trebuie să se urmărească o abordare egalitară, care să se adreseze fără excepție tuturor categoriilor populației: femei și bărbați, persoane cu o stare bună și mai puțin bună de sănătate, migranți și populația autohtonă. Trebuie să li se acorde o atenție specială persoanelor care trăiesc în sărăcie (11).

3.3.2 În vederea realizării obiectivelor stabilite în cadrul domeniilor propuse, este necesară stabilirea unor diverse strategii și acțiuni: 3.3.2.1 organizarea unor campanii continue de sensibilizare cu privire la potențialul persoanelor în vârstă, la mai buna apreciere a acestora și la motivarea acestora în vederea unei participării cetățenești active la nivel local, regional și național. Acestea includ, de asemenea, campanii media care să ofere o viziune extinsă asupra unui nou mod de a îmbătrâni; 3.3.2.2 promovarea unor proiecte europene ca, de exemplu, „Transage” sau rețeaua europeană LILL („Learning in Later Life”), pentru a facilita contactele și schimburile de experiență între persoanele în vârstă din diferite țări europene și pentru a le sensibiliza cu privire la învățarea de-a lungul vieții (inclusiv „Learning for a long life”); 3.3.2.3 susținerea unor proiecte axate pe coexistența generațiilor, precum crearea unor rețele și centre care să includă mai multe generații, organizarea unor „șezători” pentru împărtășirea experiențelor, a unor festivaluri de film european al generațiilor etc., pentru a spori oportunitățile de a învăța unii de la alții și pentru a combate izolarea persoanelor în vârstă. 3.3.2.4 În acest context, este deosebit de importantă respectarea diferențelor de natură regională și locală. Activitățile de la nivel local s-au dovedit deosebit de eficiente.

3.4 Articolul 4 Cooperarea cu statele membre

3.4.1 Pentru a asigura o coordonare adecvată a activităților de la nivel național, este absolut necesară numirea din timp a coordonatorilor naționali (cel târziu până în martie 2011). Fiecare stat membru trebuie să se asigure că centrul național de coordonare cuprinde un spectru larg de părți interesate de la nivel național, regional și local, dar și organizații și actori mai mici, și că-i informează pe aceștia asupra modalităților de depunere a solicitărilor, a procedurilor, precum și a posibilităților de finanțare existente.

3.5 Articolul 5 Coordonarea la nivelul Uniunii

3.5.1 CESE apreciază activitățile Comisiei în vederea coordonării la nivelul Uniunii, menționate la acest articol. Cu toate acestea, CESE își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că, în actuala propunere a Comisiei, nu este prevăzută o coordonare clară între diferitele direcții generale și la nivelul Uniunii. Coordonarea prin intermediul unei instanțe centrale și competente este indispensabilă, pentru a se conferi întregii inițiative greutatea necesară și un impact durabil.

3.5.2 În plus, Comitetul consideră că este necesar să se adopte următoarele măsuri: 3.5.2.1 instituirea Alianței europene pentru îmbătrânirea activă (12) – propusă deja de CESE – după modelul Alianței europene pentru familii, pentru a se asigura ancorarea temei „îmbătrânirii active, sănătoase și demne” în toate domeniile politice și coordonarea măsurilor după 2012; 3.5.2.2 prevederea unor resurse bugetare pentru punerea în aplicare a măsurilor menționate, deoarece CESE consideră că, în cadrul fondurilor și programelor existente, finanțarea va fi dificilă și probabil insuficientă. Pentru Anul european al voluntariatului (2011) s-au alocat 6 milioane de euro, iar pentru Anul european de combatere a sărăciei și excluziunii sociale (2010) 17 milioane de euro. Se solicită alocarea unui buget adecvat și pentru Anul european 2012. Având în vedere criza economică, CESE se declară de acord să fie utilizate în totalitate mijloacele financiare din cadrul programelor existente. În acest caz însă, trebuie să se stabilească cu exactitate în ce măsură și pentru ce proiecte se vor aloca mijloace financiare din fondurile și programele propuse și modul în care acestea vor fi coordonate. 3.5.2.3 În calitate de „punte între instituțiile europene și societatea civilă organizată”, CESE este pregătit să joace un rol important în cadrul Anului european 2012. Se are în vedere în special crearea unui Observator cu menirea de a evalua evenimentele de la nivelurile european și național și de a sprijini astfel Alianța europeană pentru îmbătrânirea activă. În plus, CESE ar putea prelua rolul unui „ambasador al Anului european”. Dincolo de acestea, ar fi oportună organizarea unei conferințe privind principalele aspecte legate de conținut ale Anului, conferință ale cărei concluzii să stea la baza elaborării unui aviz din proprie inițiativă.

3.6 Articolul 6 Coerență și complementaritate

3.6.1 Tematica îmbătrânirii active, sănătoase și demne trebuie să continue temele Anilor europeni precedenți 2010 și 2011 și trebuie tratată în acest context mai larg, deoarece atât combaterea sărăciei, cât și promovarea voluntariatului sunt direct legate de o îmbătrânire activă, sănătoasă și demnă.

3.7 Articolul 7 Evaluare

3.7.1 Comitetul salută în mod expres elaborarea prevăzută până cel târziu la începutul lui 2014 a unui raport de evaluare a Anului european. În acest sens – ca și pentru alte programe, de altfel, – trebuie stabilite proceduri care să prevadă încetarea măsurilor care s-au dovedit ineficiente.

Bruxelles, 21 octombrie 2010 Președintele Comitetului Economic și Social European Staffan NILSSON

(1) A se vedea lista avizelor la următoarea adresă: http://www.eesc.europa.eu/sections/soc/index_en.asp.

(2) „(…) as the process of optimizing opportunities for health, participation and security in order to enhance quality of life as people age”, World Health Organisation (2002) Active Ageing - A Policy Framework, p. 12.

(3) A se vedea punctul 2.1 și nota de subsol 1.

(4) Din 18.10.2010.

(5) Din 22-23.11.2010.

(6) A se vedea, de exemplu, Avizul din proprie inițiativă al Comitetului Economic și Social European privind situația lucrătorilor în vârstă în contextul mutațiilor industriale: acordarea de sprijin și gestionarea diversității de vârste în cadrul sectoarelor și al întreprinderilor, din 25.3.2009, raportor: dl KRZAKLEWSKI (JO C 228 din 22.9.2009, p. 24).

(7) A se vedea, de exemplu, Avizul CESE privind activitățile voluntare, rolul și efectele acestora în societatea europeană, din 13.12.2006, raportor: dna KOLLER, coraportor: Gräfin zu EULENBURG (JO. C 325 din 30.12.2006, p. 46).

(8) A se vedea, de exemplu, Avizul exploratoriu al CESE privind consecințele îmbătrânirii populației asupra sistemelor de sănătate și de protecție socială, din 15.7.2010, raportor: dna HEINISCH (JO …).

(9) A se vedea, de exemplu, Avizul CESE privind Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor — Planul de acțiune privind învățarea în rândul adulților — Oricând este momentul potrivit pentru a învăța, din 13.3.2008, raportor: dna HEINISCH, coraportori: dna LE NOUAIL MARLIÈRE și dl RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO (JO C 204 din 9.8.2008, p. 89).

(10) A se vedea avizul menționat la nota de subsol 8.

(11) În anul 2008, rata persoanelor amenințate de sărăcie a atins 19 % în UE27 (categoria de vârstă de peste 65 de ani). A se vedea http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/living_conditions_and_social_protection/data/database.

(12) A se vedea avizul menționat la nota de subsol 8.