RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂȚILOR EUROPENE 
Bruxelles, 30.5.2008 
SEC(2008)1944 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI  
însoțind Comunicarea c ătre Consiliu, Parlamentul European și Comitetul Economic și 
Social intitulat ă „Către o strategie european ă în domeniul e-justi ției” 
 
REZUMAT AL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
COM(2008)329 final 
SEC(2008)1947 
RO 2   RO DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI  
Rezumat al evalu ării impactului Comunic ării către Consiliu, Parlamentul European și 
Comitetul Economic și Social, intitulat ă „Către o strategie european ă în domeniul 
e-justiției” 
1. Context politic 
În iunie 2007, Consiliul JAI (document nr . 10393/07 JURINFO 21) a stabilit mai multe 
priorități în vederea dezvolt ării e-justiției în Uniunea European ă: 
- crearea unei interfe țe europene (portalul e-justi ție); 
- crearea condi țiilor care s ă permită interconectarea diferitelor baze de date, cum ar fi 
cazierele judiciare, registrele de insolvabilitate, registrele comer țului și ale întreprinderilor, 
precum și registrele funciare; 
- demararea preg ătirilor pentru utili zarea tehnologiei informa țiilor și comunica țiilor în 
cadrul procedurii europene de soma ție de plată, conform Regulamentul ui (CE) nr. 1896/2006; 
- îmbun ătățirea utiliz ării videoconferin ței în cadrul procedurilor transfrontaliere, în 
special în ceea ce prive ște obținerea probelor; 
- conceperea de instrumente de interpretare și traducere asistate. 
Pe parcursul pre ședințiilor german ă și portughez ă, precum și în cadrul actualei pre ședinții 
slovene, activit ățile în domeniul e-justi ției au cunoscut un progres constant. 
Activitățile în domeniu trebuie: 
- să garanteze acordarea priorit ății corespunz ătoare proiectelor opera ționale; 
- să privilegieze modelele descentralizate, f ără a neglija necesitatea unei coordon ări europene; 
- să consolideze cadrul juridic actual, utilizând in strumentele informatice pentru a ameliora 
eficacitatea instrumentelor juridice adoptate. 
Parlamentul European și-a exprimat, de asemenea, spri jinul pentru proiectul „e-justi ție”. 
Există deja o serie de ini țiative la nivel european și național în acest domeniul (document nr. 
6358/08, JURINFO 14). 
Comisia a încurajat în mod sistematic ut ilizarea tehnologiei moderne a informa țiilor, atât în 
domeniul civil, cât și în cel penal. Aceast ă posibilitate este prev ăzută de mai multe 
instrumente deja adopt ate în cadrul cooper ării judiciare în materie civil ă, cum ar fi procedura 
europeană de soma ție de plat ă, regulamentul privind ob ținerea de probe sau procedura 
europeană privind cererile cu valoare redus ă. În plus, în strâns ă colaborare cu statele membre, 
Comisia gestioneaz ă din 2003 „portalul” re țelei judiciare europene în materie civil ă și 
RO 3   RO comercial ă, accesibil cet ățenilor în 22 de limbi. De asemenea, Comisia a conceput și creat 
Atlasul judiciar european, un in strument electronic la dispozi ția judecătorilor și practicienilor 
din domeniul juridic, care le permite acestora s ă rezolve prin internet o serie de chestiuni în 
cadrul procedurilor transf rontaliere. Aceste dou ă instrumente pot fi considerate, f ără îndoială, 
precursorii unui viitor cadru european în domeniul e-justi ției. 
În materie penal ă, Comisia lucreaz ă în prezent la punerea la punct a unui instrument care s ă 
permită schimbul de informa ții extrase din cazierele judiciare ale statelor membre. De 
asemenea, Eurojust a pus în func țiune sisteme securizate de comunica ții cu administra țiile 
naționale, în special în cadrul proiectului E-POC. 
În anii ce urmeaz ă, e-justiția va oferi numeroase posibilit ăți pentru a aduce spa țiul judiciar 
european la nivelul realit ății concrete pentru cet ățeni. În vederea dezvolt ării unei strategii 
globale pentru abordarea acestui im portant subiect, Comisia ar dori s ă adopte în luna mai o 
comunicare privind e-justi ția, care s ă urmărească fixarea de criterii obiective în vederea 
stabilirii priorit ăților, în special în ceea ce prive ște proiectele viitoare la nivel european, pentru 
a se obține rezultate concrete într-un timp rezonabil. 
2 Definirea problemei Cererea de justi ție este tot mai pregnant ă în întreaga Europ ă, iar dimensiunea sa transna țională
 
este tot mai frecvent ă, datorită mobilității crescute a operatorilor economici și a cetățenilor, 
însă sistemele judiciare tradi ționale nu sunt în m ăsură să ofere un r ăspuns corespunz ător la 
noile nevoi. Administrarea transna țională a justiției prezint ă caracteristici speciale și ridică 
probleme specifice, necesitând solu ții adecvate și inovatoare. 
Principalele dezavantaje ale administr ării transna ționale a justi ției pot fi rezumate dup ă cum 
urmează: 
• deficit de informare privind procedur ile aplicabile în alte state membre; 
• bariere lingvistice; • dificult ăți întâlnite în realizarea schimbului de informa ții între autorit ățile judiciare ale 
diferitelor state membre;  
• lipsa de încredere între autorit ățile judiciare ale diferitelor state membre;  
• punerea în aplicare insuficient ă a instrumentelor europene existente; 
• probleme legate de securitatea și autentificarea documentelor. 
Dovadă a importan ței fenomenului, diversitatea ini țiativelor na ționale în domeniu ar putea 
conduce la adoptarea la nivel na țional de solu ții tehnice diferite, chiar divergente, cu riscul 
aferent al problemelor de  interoperabilitate. Ini țiativa e-justi ție urmărește să
 elimine acest risc, 
propunând o abordare comun ă a problematicii. 
3. Obiectivele ini țiativei 
Obiectivele comunic ării sunt urm ătoarele: 
RO 4   RO • simplificarea accesului la informa ții, prin publicarea acestora pe internet și 
actualizarea lor periodic ă; 
• accelerarea procedurilor, în sp ecial prin fac ilitarea utiliz ării videoconferin țelor și prin 
sprijinirea dezvolt ării coordonate a e-justi ției; 
• îmbun ătățirea încrederii reciproce între autorit ățile judiciare, în special prin eliminarea 
barierelor legate de  diversitatea lingvistic ă și prin furnizarea de instrumente fiabile care s ă 
garanteze securitatea și autentificarea datelor; 
• consolidarea mecanismelo r de cooperare judiciar ă transfrontalier ă, în special prin 
conceperea de instrumente practice și prin facilitarea punerii în aplicare a instrumentelor 
europene existente; 
• coordonarea proiectelor existente și asigurarea coeren ței acestora. 
4. Opțiuni politice 
Evaluarea impactului examineaz ă patru op țiuni politice propuse  pentru rezolvarea 
problemelor existente, una dintre acestea fiind p ăstrarea status quo  (opțiunea 1). 
a) Op țiunea 1 - status quo : lăsarea în responsabilitatea statelor membre a ini țiativei în 
domeniul e-justi ției și continuarea proiectelor  aflate în derulare; 
+ nu necesit ă resurse 
- rezolvarea problemelor actuale este improbabil ă; există riscul apari ției de solu ții 
tehnice divergente 
b) Op țiunea 2 – sprijinirea ac țiunilor transna ționale și promovarea schimbului de bune 
practici; 
+ probabila încurajare a proiectelor na ționale; necesar de resurse redus 
- ambi ție și capacitate de rezolvare a problemelor limitate 
c) Op țiunea 3 – ini țiativa european ă „e-justiție”: în baza a patru crit erii, strategia se poate 
concentra pe urm ătoarele ac țiuni: utilizarea videoconferin ței, crearea portalului „e-justi ție”, 
ameliorarea capacit ăților de traducere prin dezvoltarea de instrumente de traducere automat ă 
disponibile pe internet, ameliorarea comunic ării între autorit ățile judiciare, interconectare 
sporită între registrele na ționale, instrumente disponibile pe internet pentru proceduri 
europene (de exemplu, procedura european ă de somație de plată); 
+ asocierea dimensiunii europene la domeniile de competen ță națională - permite 
obținerea de economii de scar ă  
- proiecte diferite care necesit ă studii de fezabilitate distincte 
d) Op țiunea 4 - ac țiune legislativ ă: instrumente orizontale vizând impunerea de norme 
tehnice și juridice comune în domeniul e-justi ției; 
+ maxim ă eficacitate a solu țiilor comune 
RO 5   RO - probleme privind temeiul juridic, sensibilitatea politic ă a domeniului 
5. Opțiunea preferat ă 
Opțiunea 3, care include elemente din op țiunea 2, este op țiunea politic ă preferată. 
Care sunt motivele? • favorizarea dezvolt ării de proiecte concrete care îmbun ătățesc cooperarea judiciar ă 
(traduceri, videoconferin țe, etc.); 
• încurajarea ini țiativei „e-justi ție” la nivel na țional, în conformitate cu principiul 
subsidiarit ății, asigurând în acela și timp coeren ța la nivel european, prin schimbul de bune 
practici; 
• permiterea elimin ării riscurilor pe care le prezint ă soluțiile tehnice divergente, f ără 
însă a se ajunge la impunerea de norme unice; 
• favorizarea realiz ării de economii de scar ă și reducerea costurilor pentru 
administra țiile naționale și cetățeni, fără a crea o povar ă financiar ă excesivă pentru UE sau 
pentru statele membre; 
• oferirea unei baze care s ă permită instituțiilor UE s ă joace un rol fundamental, evitând 
în același timp capcanele (juridice și politice) aferente unei ac
țiuni pe plan legislativ. 
6. Cine este vizat de propuneri? • statele membre, c ărora le revine re sponsabilitatea primar ă de a asigura o justi ție 
eficace și demnă de încredere; 
• Comisia European ă, în calitatea sa de gardian al tratatelor; 
• autorit ățile judiciare ale statelor membre, care au nevoie de instrumente de comunicare 
mai sofisticate, în special în cauzele transfrontaliere; 
• profesia juridic ă, cetățenii și întreprinderile, to ți susținând o mai bun ă utilizare a 
mijloacelor informatice în vederea satisfacerii "nevoi de justi ție". 
7. Cine a fost consultat? Evaluarea impactului a fost elaborat ă ținându-se seama de r ăspunsurile date de statele 
membre, autorit ățile judiciare, juri ști, cetățeni și întreprinderi. To ți acești actori au fost 
consultați, direct sau indirect, înaint e de redactarea prezentei evalu ări. 
Pentru a evalua nevoile cet ățenilor în materie de justi ție civilă, au fost utilizate rezultatele 
unui sondaj Eurobarometru privind acest su biect. Punctele de vedere ale juri știlor au fost 
colectate prin intermediul unui chestionar difuzat de c ătre rețelele judiciare în materie civil ă și 
penală. Punctele de vedere ale autorit ăților judiciare ale statelor membre au fost colectate prin 
intermediul chestionarelor difu zate de Consiliu privind util izarea tehnologiei informa țiilor și 
comunica țiilor în cadrul sistemelor judiciare ale statelor membre, priv ind registrele de 
insolvabilitate și videoconferin țele. 
RO 6   RO În ceea ce prive ște consultarea intern ă, direcția general ă autoare a comunic ării a cooperat 
îndeaproape cu DG DIGIT, DGT, ENTR, INFSO, MARKT și TREN, precum și cu OLAF, 
OPOCE și SG.