[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |

Bruxelles, 24.2.2011

COM(2011) 85 final

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE CONSILIU

Follow-up la Decizia 2010/320/UE a Consiliului adresată Greciei în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv

SEC(2011) 240 final

COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE CONSILIU

Follow-up la Decizia 2010/320/UE a Consiliului adresată Greciei în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv

1. INTRODUCERE

Prezenta comunicare evaluează măsurile implementate de Grecia din luna noiembrie 2010 și până la jumătatea lunii februarie 2011 în vederea respectării Deciziei 2010/320/UE a Consiliului[1]. Acțiunile întreprinse până în luna noiembrie au fost evaluate în Comunicarea din 9 decembrie 2010[2]. Împreună cu raportul serviciilor Comisiei care o însoțește, întocmit în colaborare cu BCE[3], aceasta contribuie, de asemenea, la evaluarea respectării Memorandumului privind politica economică și financiară și a Memorandumului de înțelegere[4], în contextul acordului de împrumut dintre Grecia și celelalte state membre din zona euro.

Prezenta evaluare se bazează pe un raport prezentat Consiliului și Comisiei de către Grecia[5], precum și pe concluziile misiunii desfășurate de serviciile Comisiei Europene împreună cu FMI și BCE în contextul programului de ajustare economică finanțat în prezent prin împrumuturi bilaterale de către statele membre din zona euro și printr-un acord stand-by cu FMI. Raportul prezentat de Grecia la 12 februarie 2011 analizează atât măsurile bugetare vizând reducerea deficitului public în 2011, cât și reformele structurale generale adoptate și implementate de Guvernul Greciei.

2. DECIZIA CONSILIULUI DIN 10 MAI 2010

La 10 mai 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/320/UE, în temeiul articolului 126 alineatul (9) și al articolului 136 din TFUE, adresată Greciei, în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv până în 2014.

Decizia Consiliului impune Greciei să adopte anumite măsuri cu scopul de a menține deficitul public general sub următoarele plafoane:

- 18 508 milioane EUR (8,1 la sută din PIB, pe baza datelor oficiale recent disponibile referitoare la PIB) în 2010;

- 17 065 de milioane EUR (7,6 la sută din PIB) în 2011;

- 14 916 milioane EUR (6,5 la sută din PIB) în 2012;

- 11 399 de milioane EUR (4,8 la sută din PIB) în 2013 și

- 6 385 de milioane EUR (2,6 la sută din PIB) în 2014[6].

Această decizie a fost modificată la 7 septembrie 2010 (Decizia 2010/486/UE)[7] și la 20 decembrie 2010 (Decizia 2011/57/UE)[8]. Cu toate acestea, plafoanele menționate mai sus pentru deficitul public general au rămas neschimbate.

3. EXECUțIA BUGETARă

Ținta de deficit public pentru 2010 bazată pe ESA nu a fost atinsă. În timp ce nivelul maxim al deficitului stabilit prin decizia Consiliului a fost de 18 miliarde EUR (8 la sută din PIB) pentru 2010, se estimează că deficitul a ajuns la 22 de miliarde EUR (9,6 la sută din PIB), deși persistă un anumit grad de incertitudine cu privire la exactitatea acestui rezultat. Incertitudinea este în principal legată de rezultatele întreprinderilor de stat și de fondurile extrabugetare ale administrației publice, asigurărilor sociale și administrației locale, pentru care nu sunt încă disponibile date infra-anuale concrete. Există incertitudini și cu privire la diferențele dintre plățile în numerar și cheltuielile subiacente. Primul set complet de date anuale bazate pe ESA nu va fi disponibil mai devreme de sfârșitul lunii martie 2011 și va fi publicat și validat de Eurostat în aprilie.

Plafonul pentru plățile primare de la bugetul public (metodologia cash) pentru sfârșitul anului (stabilit în Memorandumul privind politica economică și financiară și în Memorandumul de înțelegere) a fost respectat. Rezultatul a fost 61,1 miliarde EUR față de un plafon de 67 de miliarde EUR. Depășirea criteriului reflectă o execuție inferioară a cheltuielilor, legată în mare parte de economiile efective, dar și de o amânare sau întârziere a plăților; informațiile despre cheltuielile în curs de efectuare pentru plăți nu respectă încă standardele. Conform informațiilor disponibile, suma arieratelor acumulate în 2010 se ridică la peste 1,5 miliarde EUR și va trebui achitată în cursul anului 2011.

Soldul primar al bugetului public (metodologia cash în conformitate cu definițiile monitorizate în baza Memorandumului privind politica economică și financiară și al Memorandumului de înțelegere) s-a ridicat la 5,5 miliarde EUR, față de plafonul de 5,7 miliarde EUR. Conform prognozei din comunicarea anterioară, nerealizarea criteriului se putea ridica până la 1,5 miliarde EUR (0,6 din PIB), pe baza ipotezei unei acumulări nule de arierate.

Tabelul 1: Execuția bugetului de stat

2009 | 2010 |

metodologia cash (milioane EUR) | Ian. – Dec. | Variație % | Planuri mai 2010 |

Venituri totale | 50531 | 54240 | 7,3 | 55715 |

Venituri înainte de rambursări | 53443 | 56147 | 5,1 | 57800 |

Rambursări ale impozitelor | 4952 | 4979 | 0,5 | 5100 |

Venituri din capital | 2040 | 3072 | 50,6 | 3015 |

Cheltuieli totale | 81403 | 73694 | -9,5 | 75187 |

Cheltuieli primare | 57992 | 51679 | -10,9 | 52633 |

Dobânzi | 12325 | 13223 | 7,3 | 13209 |

Cheltuieli de capital | 9588 | 8447 | -11,9 | 9000 |

Altele | 1498 | 345 | -77,0 | 345 |

Soldul bugetului de stat | -30872 | -19454 | -37,0 | -19472 |

Sursă: Biroul general de contabilitate. Notă: Acest tabel nu include plățile pentru achizițiile publice din sectorul militar (1 miliard EUR în 2010, în scădere cu peste 30 de procente față de 2009). |

Ponderea datoriei publice în PIB în 2010 a atins 142,5 procente, față de ținta inițială de 133 la sută din PIB. Diferența rezultă în principal din reclasificarea entităților publice în administrația publică, inclusă pentru prima dată în 2009 în conturile publice, dar și dintr-un deficit mai mare în 2010 decât se prevăzuse. Cu toate acestea, a fost respectat plafonul pentru creșterea datoriei publice stabilit prin decizii (plafon: 34 058 EUR; rezultat estimat: 28 870 EUR).

3. PERSPECTIVE PENTRU 2011 șI 2012-2014

GUVERNUL GRECIEI șI-A CONFIRMAT ANGAJAMENTUL DE A RESPECTA OBIECTIVUL BUGETAR PENTRU 2011 stabilit prin decizia Consiliului. Sunt necesare mai multe eforturi de consolidare, având în vedere nivelul inițial al deficitului și al datoriei, mai mare decât cel preconizat, precum și valoarea sub așteptări a PIB-ului. Strategia bugetară rămâne legată de traiectoria de consolidare convenită în mai 2010. Prin urmare, Guvernul Greciei a decis să recupereze terenul pierdut în 2010 cu scopul de a reinstaura rapid o poziție bugetară sustenabilă, de a menține necesitățile financiare în limitele programului și de a contribui la consolidarea încrederii pieței. Bugetul pe 2011, adoptat de Parlamentul Greciei la 22 decembrie 2010, conține noi măsuri de reducere a deficitului reprezentând 2¼ la sută din PIB. Împreună cu acestea, valoarea totală a măsurilor de consolidare bugetară adoptate în 2011 – inclusiv cele convenite în luna mai – reprezintă 5¾ la sută din PIB. Aproape două treimi din noile măsuri convenite în noiembrie sunt legate de cheltuieli, iar majoritatea sunt de natură structurală; mai multe măsuri reprezentând 0,7 miliarde EUR (sau 0,3 la sută din PIB) sunt temporare.

Majoritatea măsurilor bugetare care stau la baza țintei de deficit pentru 2011au fost legiferate și au început să fie implementate. Printre măsuri se numără reduceri ale cheltuielilor neproductive și fără țintă precisă, o reducere a contractelor pe termen scurt în sectorul public, o mai bună orientare a subvențiilor universale destinate gospodăriilor (cum ar fi cele pentru încălzire și alocațiile familiale), precum și o mai bună administrare și utilizare a activelor statului, în special în ceea ce privește recuperarea arieratelor fiscale. De asemenea, bugetul pe 2011 abordează pentru prima oară și două probleme structurale esențiale - cheltuielile excesive în domeniul sănătății și pierderile întreprinderilor de stat. Atingerea țintelor bugetare pentru 2011 implică o creștere a veniturilor fiscale totale de peste 1,5 miliarde EUR (sau aproximativ ¾ procente din PIB) față de 2010, o sarcină dificilă care se bazează în mare măsură pe rezultatele concrete ale luptei împotriva evaziunii fiscale și pe creșterea eficienței mecanismului.

Potrivit bugetului pe 2011, deficitul public (ESA95) este de 16,8 miliarde EUR (7,6 procente din PIB). Cu toate acestea, pe baza celor mai recente informații disponibile, potrivit previziunilor serviciilor Comisiei, deficitul pe 2011 bazat pe ESA95 ar putea fi de 18,8 miliarde (ultima zi la care se referă aceste previziuni este 11 februarie 2011). Prin urmare, dacă nu se iau măsuri, deficitul pe 2011 ar depăși plafonul cu ¾ dintr-un punct procentual din PIB. Având în vedere faptul că execuția bugetului de stat din ianuarie 2011 (metodologia cash) este inferioară țintei lunare, în principal din cauza veniturilor care continuă să scadă, diferența fiscală anuală rezultă mai ales din perspectivele mai puțin favorabile în privința creșterii bazelor de impozitare, din previziunile actualizate referitoare la măsurile bugetare care urmează a fi implementate în cursul exercițiului, precum și dintr-un efect de bază al rezultatelor sub așteptări din 2010 ale mai multor categorii de venituri. În plus, se estimează că cheltuielile cu dobânzile vor fi mai mari decât s-a prevăzut în buget.

Conform legii organice bugetare elene, guvernul trebuie să elaboreze strategia bugetară pe termen mediu pentru perioada 2012-2015. Guvernul va elabora politica bugetară care trebuie pusă în aplicare pe termen mediu, cu scopul de a reduce deficitul public general sub 3 procente din PIB până în 2014 și după aceea la o valoare și mai mică. Previziunile serviciilor Comisiei sugerează că diferența fiscală dintre un scenariu de referință în care politica rămâne neschimbată și ținta pentru 2014 stabilită în decizia Consiliului reprezintă în prezent aproximativ 8 la sută din PIB (tabelul 2), din care au fost deja identificate, în luna mai, măsuri bugetare de circa 2 la sută din PIB, deși nu ar trebui excluse revizuiri ale impactului bugetar al acestora.

Tabelul 2: Contabilitatea deficitului: Deficitul de la un an la altul |

milioane EUR | % din PIB |

Măsuri cumulative | Măsuri cumulative |

2010-2014 | 2012- 2014 | 2010-2014 | 2012-2014 |

Deficitul pe 2009 | 36150 | 15,4 |

Tendința evoluției deficitului nominal în 2010 | 3880 | 1,7 |

Măsuri implementate în 2010 | 18000 | 18000 | 7,8 | 7,8 |

Impactul asupra ratei de creștere a PIB-ului nominal | -- | 0,2 |

Deficitul pe 2010 | 22030 | 9,6 |

Tendința evoluției deficitului nominal în 2011 | 9226 | 4,1 |

Măsuri implementate în 2011 | 12450 | 30450 | 5,5 | 13,5 |

Măsuri neidentificate | 1741 | 1741 | 0,7 | 0,7 |

Impactul asupra ratei de creștere a PIB-ului nominal | -- | 0,1 |

Deficitul (ținta) pe 2011 | 17065 | 7,6 |

Tendința evoluției deficitului nominal în 2012 | 5455 | 2,4 |

Măsuri identificate pentru 2012* | 5575 | 36025 | 5575 | 2,4 | 15,7 | 2,4 |

Măsuri neidentificate pentru 2012 | 2029 | 3770 | 3770 | 0,9 | 1,6 | 1,6 |

Impactul asupra ratei de creștere a PIB-ului nominal | -- | -0,1 |

Deficitul (ținta) pe 2012 | 14916 | 6,4 |

Tendința evoluției deficitului nominal în 2013 | 2218 | 0,9 |

Măsuri identificate pentru 2013* | 575 | 36600 | 6150 | 0,2 | 15,5 | 2,6 |

Măsuri neidentificate pentru 2013 | 5160 | 8931 | 8930 | 2,2 | 3,8 | 3,8 |

Impactul asupra ratei de creștere a PIB-ului nominal | -- | -0,2 |

Deficitul (ținta) pe 2013 | 11399 | 4,8 |

Tendința evoluției deficitului nominal în 2014 | 491 | 0,2 |

Măsuri identificate pentru 2014* | -1050 | 35550 | 5100 | -0,4 | 14,6 | 2,1 |

Măsuri neidentificate pentru 2014 | 5573 | 14504 | 14504 | 2,3 | 5,9 | 5,9 |

Impactul asupra ratei de creștere a PIB-ului nominal | -- | -0,6 |

Deficitul (ținta) pe 2014 | 6385 | 2,6 |

* Măsurile pentru 2012, 2013 și 2014 identificate și cuantificate în programul inițial din mai pot fi revizuite. |

Deficitul în anul t este egal cu deficitul în anul t-1 plus tendința evoluției deficitului nominal în anul t minus măsurile identificate minus măsurile neidentificate (iar pentru rate: plus impactul asupra ratei PIB-ului nominal). Tendința evoluției deficitului include creșterea nivelului deficitului care ar avea loc în absența măsurilor. Acesta include în special creșterea structurală a cheltuielilor cu pensiile, creșterea cheltuielilor cu dobânzile și alte creșteri structurale ale cheltuielilor. Tendința evoluției deficitului a fost calculată pornind de la ipoteza înghețării salariilor și a aplicării regulii 1 la 5 între angajări și plecări. Ea reflectă și creșterea/scăderea veniturilor datorată evoluțiilor bazelor de impozitare. |

6. PROGRESUL REFORMELOR STRUCTURALE

Agenda reformelor structurale din Grecia este în curs de implementare. S-au înregistrat progrese la nivelul reformelor bugetare structurale, deși, în anumite cazuri, într-un ritm mai lent decât se prevăzuse. Guvernul consolidează cadrul legislativ pentru a combate evaziunea fiscală și a moderniza administrația fiscală. Reformele instituțiilor bugetare, inclusiv a Biroului general de contabilitate, înregistrează progrese – guvernul a fixat plafoanele de cheltuieli pentru stat și obiectivele în materie de deficit pentru administrația publică și a înregistrat progrese în furnizarea promptă a datelor fiscale, deși calitatea și sfera de acoperire mai trebuie îmbunătățite. Gestionarea fiscală pe partea de cheltuieli a bugetului trebuie și ea ameliorată, în special în privința bugetului pentru investiții și a achizițiilor în sectorul militar. S-au înregistrat progrese și în legătură cu reforma în domeniul sănătății – un prim pachet de reforme a fost adoptat la mijlocul lunii februarie 2011. Cu toate acestea, o serie de măsuri structurale bugetare au fost întârziate, inclusiv simplificarea sistemului de remunerare în sectorul public și intrarea în funcțiune a Autorității Unice de Plată. În ciuda unei întârzieri, pregătirea revizuirilor funcționale ale administrației centrale și ale programelor sociale progresează actualmente.

Guvernul s-a angajat să publice un inventar al activelor de stat, inclusiv participațiile deținute în întreprinderi cotate și necotate și active imobiliare și terenuri viabile din punct de vedere comercial. Acest lucru va contribui la accelerarea privatizării, ale cărei beneficii au fost majorate de guvern la 50 de miliarde EUR în perioada 2011-2015, din care 15 miliarde EUR în 2011-2012.

Celelalte reforme structurale progresează , însă, ca și în cazul reformelor structurale fiscale, au apărut întârzieri. Odată cu adoptarea codului muncii în decembrie și a propunerilor legislative privind liberalizarea profesiilor închise, Grecia a inițiat efectiv un nou val de reforme structurale. Ca prim pas în direcția unei reforme a educației este creat un grup de lucru independent alcătuit din experți în domeniul politicilor educaționale. Sunt adoptate sau se așteaptă să fie adoptate în scurt timp acte legislative destinate să înlăture restricțiile existente legate de libertatea prestării de servicii, să reformeze sectorul energiei, să simplifice legislația și să accelereze procesul de autorizare a întreprinderilor, a activităților industriale și a profesiilor, precum și să aducă modificări cadrului instituțional al Comisiei elene pentru concurență.

7. CARACTERUL COMPLET AL INFORMAțIILOR OBLIGATORII

Raportul prezentat de Grecia și datele transmise în mod regulat Comisiei cuprind majoritatea informațiilor obligatorii stabilite prin decizia Consiliului. Mai precis, raportul conține informații detaliate referitoare la măsurile concrete aplicate (și care urmează să fie aplicate) pentru a se respecta cerințele deciziei și impactul bugetar al acestora.

Informațiile referitoare la execuția lunară a bugetului de stat au fost furnizate prompt de Biroul general de contabilitate, cele mai recente (pentru luna ianuarie 2011) fiind publicate la 12 februarie 2011. În plus, sunt furnizate și informații privind evoluția lunară a arieratelor aferente sectoarelor de stat și pentru o mare parte a sectoarelor administrației publice care nu țin de stat, după actualizările lunare publicate de Biroul general de contabilitate. Deși datele anuale referitoare la sectoarele care nu sunt de stat ale administrației publice sunt mai detaliate, furnizarea datelor lunare privind execuția bugetară de către fondurile de asigurări sociale, organismele extrabugetare și administrațiile locale rămâne incompletă. Raportul prezintă evoluția numărului de angajați permanenți din sectorul public de la sfârșitul anului 2009, inclusiv a angajaților permanenți ai administrației centrale, ai entităților publice, ai autorităților locale, ai persoanelor juridice de drept privat ale statului, ai forțelor de securitate, ai personalului militar și ai clerului. Raportul conține informațiile cerute în legătură cu emiterea și rambursările datoriei și cu situația financiară a celor mai mari întreprinderi de stat. În plus, raportul conține numeroase informații privind implementarea reformelor structurale ca reacție la Recomandarea Consiliului din 16 februarie 2010[9] și în vederea respectării Memorandumului privind politica economică și financiară și a Memorandumului de înțelegere.

8. CONCLUZIE

Se estimează că plafonul deficitului public (pe baza ESA95) pentru 2010 stabilit prin decizia Consiliului a fost depășit cu aproximativ 4,1 miliarde EUR și că deficitul s-a ridicat la 22 de miliarde EUR (9,6 la sută din PIB), în loc de 18,5 miliarde EUR (8 la sută din PIB). Aceasta se traduce totuși printr-o reducere a ponderii deficitului de aproape 6 puncte comparativ cu 2009. Se estimează că rata datoriei publice a crescut de la 127 la sută din PIB la sfârșitul anului 2009 la 141 la sută în 2010.

Pentru 2011, bugetul adoptat de Parlament se încadrează în plafoanele prevăzute de decizia Consiliului, deși vor fi necesare măsuri suplimentare pentru a se respecta plafonul deficitului. Guvernul este în prezent în curs de elaborare a altor măsuri durabile care vor fi necesare pentru a continua reducerea deficitului în anii următori. În special, guvernul a anunțat deja liniile generale ale unei strategii bugetare pe termen mediu, al cărei proiect va fi disponibil la sfârșitul lunii martie, va fi adoptat de Consiliul de Miniștri la mijlocul lunii aprilie și votat de Parlament la mijlocul lunii mai. În contextul strategiei pe termen mediu, vor fi necesare măsuri permanente de consolidare fiscală reprezentând cel puțin 8 la sută din PIB, din care 6 procente din PIB trebuie încă identificate, pentru a se asigura atingerea țintelor de deficit până în 2014 și a înscrie ponderea datoriei în PIB pe o traiectorie descendentă sustenabilă. Se preconizează că un plan de privatizare intensificat va reduce rata datoriei cu aproape 20 de puncte procentuale din PIB în cinci ani.

În ansamblu, în pofida derapajului fiscal din 2010, Grecia se pregătește să ia măsurile care se impun și să implementeze politicile necesare pentru a-și menține traiectoria, cu scopul de a pune capăt deficitului excesiv până în 2014, conform deciziei Consiliului. Prin urmare, Comisia consideră că Grecia respectă în mod satisfăcător decizia Consiliului din 10 mai 2010, dând curs Recomandării Consiliului din 16 februarie 2010 și aplicând măsurile incluse în versiunea actualizată a Memorandumului privind politica economică și financiară și a Memorandumului de înțelegere din 22 noiembrie 2010.

Anexa I: MĂSURI IMPUSE DE DECIZIA CONSILIULUI, DE ADOPTAT PÂNĂ LA SFÂRȘITUL LUNII DECEMBRIE 2010

Măsuri [prevăzute la articolul 2 alineatul (3) din decizia Consiliului] | Stadiul implementării |

„Grecia trebuie să adopte următoarele măsuri înainte de sfârșitul lunii decembrie 2010: |

(a) adoptarea definitivă a măsurilor menționate la alineatul (2) litera (a); | Respectată. |

(b) punerea în aplicare a legislației care să consolideze cadrul fiscal. Aceasta ar trebui să cuprindă, în special, instituirea unui cadru fiscal pe termen mediu, crearea, în cadrul bugetului, a unei rezerve obligatorii pentru situații neprevăzute care să reprezinte 5% din totalul creditelor departamentelor guvernamentale, altele decât salariile, pensiile și dobânzile, crearea unor mecanisme mai puternice de monitorizare a cheltuielilor și instituirea unui oficiu pentru buget pe lângă Parlament; | Parțial respectată. Noua lege organică bugetară legiferată în septembrie 2010 s-a aplicat deja odată cu legea bugetară pe 2011. Guvernul va adopta până în luna mai 2011cadrul fiscal bugetar pe termen mediu care va reprezenta baza bugetului pe 2012. Oficiul pentru buget de pe lângă Parlament nu a fost încă creat, deși înființarea lui a fost stabilită prin lege. |

(f) creșterea semnificativă a ratei de absorbție a fondurilor structurale și de coeziune; | Respectată. |

(i) o legislație pentru simplificarea și accelerarea procesului de autorizare a întreprinderilor, a activităților industriale și a desfășurării de profesii liberale; | Parțial respectată, amânată. Se așteaptă ca legea privind procesul de autorizare să fie votată în scurt timp în Parlament. |

(j) modificarea cadrului instituțional al Autorității elene în domeniul concurenței (HCC), cu scopul de a spori independența acesteia, de a stabili termene limită rezonabile pentru investigații și pentru emiterea deciziilor și de a o învesti cu puterea de a respinge plângeri; | În curs de implementare, întârziată. Urmează a fi înaintată Parlamentului în scurt timp. |

(k) ameliorarea administrării activelor publice, cu scopul de a economisi cel puțin 7 miliarde EUR în perioada 2011- 2013, din care cel puțin 1 miliard EUR în 2011; veniturile din vânzarea activelor (active imobiliare și active financiare) se utilizează pentru a răscumpăra datoria, nu pentru a reduce eforturile de consolidare bugetară necesare pentru respectarea plafoanelor deficitului stabilite la articolul 1 alineatul (2); | Respectată. Guvernul a anunțat ce active intenționează să privatizeze în perioada 2011-2013. Planul ar trebui revizuit în conformitate cu intenția guvernului de a crește veniturile din privatizări la 50 de miliarde EUR în perioada 2011-2015. |

(l) măsuri care vizează eliminarea restricțiilor existente în calea libertății furnizării de servicii; | În curs de implementare, cu întârziere. În scurt timp vor fi legiferate mai multe măsuri. |

(m) un decret care să interzică administrațiilor locale, cel puțin până în 2014, să înregistreze deficite; reducerea transferurilor către administrația locală, conform economiilor planificate și transferurilor de competențe; | Respectată. |

(n) publicarea de proiecții pe termen lung intermediare în ceea ce privește cheltuielile cu pensiile până în 2060, așa cum prevede reforma legislativă din iulie 2010 care acoperă principalele sisteme de pensii (IKA, inclusiv sistemul de pensii pentru funcționarii publici, OGA și OAEE); | Respectată. |

(o) implementarea unui sistem uniform de prescriere electronică a rețetelor; publicarea listei complete de prețuri ale medicamentelor de pe piață; aplicarea listei medicamentelor nerambursabile și a listei medicamentelor care pot fi eliberate fără rețetă; publicarea noii liste a medicamentelor rambursabile, utilizându-se noul sistem al prețurilor de referință; utilizarea informațiilor disponibile prin intermediul prescrierii electronice și al scanării pentru colectarea rabaturilor de la companiile farmaceutice; introducerea unui mecanism de monitorizare care să permită estimarea lunară a cheltuielilor farmaceutice; aplicarea co-plății unei sume de 5 EUR pentru serviciile ambulatorii normale și extinderea co-plăților la vizitele nejustificate la camera de urgență; publicarea conturilor auditate ale spitalelor și ale centrelor de sănătate; crearea unui grup de lucru independent format din experți în domeniul politicilor de sănătate, care să aibă misiunea de a întocmi, până la sfârșitul lunii mai 2011, un raport detaliat cu privire la reforma generală a sistemului de sănătate, cu scopul de a îmbunătăți eficiența și eficacitatea acestuia; | În curs de implementare. Sunt în curs de legiferare sau de aplicare mai multe măsuri. |

(q) o reducere suplimentară a cheltuielilor de funcționare de cel puțin 5 la sută, care să genereze economii de cel puțin 100 milioane EUR; | Respectată. |

(r) o reducere suplimentară a transferurilor, care să genereze economii pentru administrația publică în general de cel puțin 100 milioane EUR. Entitățile publice beneficiare vor asigura reducerea concomitentă a cheltuielilor astfel încât să nu se acumuleze arierate; |

(s) evaluarea resurselor de care dispun familiile care primesc alocații familiale, începând cu ianuarie 2011, generând economii de cel puțin 150 milioane EUR (fără costurile administrative aferente); | Respectată. |

(t) reducerea achizițiilor de echipamente militare (livrări) cu cel puțin 500 de milioane EUR comparativ cu nivelul din 2010; | Planificată. Urmează să fie examinată la sfârșitul anului. |

(u) reducerea cheltuielilor cu produse farmaceutice ale fondurilor de asigurări sociale cu 900 milioane EUR, datorită unei noi reduceri a prețurilor medicamentelor și noilor proceduri de achiziții; precum și reducerea cheltuielilor spitalelor (inclusiv cheltuieli cu echipamentele) cu cel puțin 350 milioane EUR; | Respectată. |

(v) schimbări la nivelul managementului, tarifării și salarizării din întreprinderile publice, care să genereze economii de cel puțin 800 de milioane EUR; | Respectată. |

(w) uniformizarea taxelor aplicate pentru păcură și motorină după 15 octombrie 2011, în scopul combaterii fraudei și economisirii a cel puțin 400 de milioane EUR în 2011, cu excepția măsurilor specifice destinate protecției categoriilor de populație cu mijloace economice precare; | Nerespectată. Actul de uniformizare a taxelor aplicate pentru păcură și motorină nu a fost încă legiferat. Avantajul fiscal specific de care beneficiază păcura și care urmează să fie desființat se aplică numai toamna și iarna, astfel încât întârzierea până acum a adoptării actului nu are niciun impact concret asupra veniturilor fiscale și a cheltuielilor fiscale. |

(x) creșterea ratelor reduse de TVA de la 5,5 la 6,5 la sută și de la 11 la 13 la sută, pentru a genera cel puțin 880 milioane EUR precum și reducerea ratei de TVA aplicabile medicamentelor și cazării la hotel, de la 11 la 6,5 la sută, costurile nedepășind 250 milioane EUR, cu excepția economiilor pentru fondurile de asigurări sociale și spitale rezultate din scăderea ratei de TVA aplicate medicamentelor; | Respectată. |

(y) intensificarea combaterii contrabandei cu combustibil (cel puțin 190 milioane EUR); |

(z) creșterea taxelor de proces (cel puțin 100 milioane EUR); |

(aa) implementarea unui plan de acțiune în vederea accelerării colectării arieratelor fiscale (cel puțin 200 milioane EUR); |

(bb) accelerarea colectării penalizărilor fiscale (cel puțin 400 milioane EUR); |

(cc) colectarea veniturilor rezultate din noul cadru al litigiilor fiscale (cel puțin 300 milioane EUR); |

(dd) venituri din reînnoirea licențelor pentru telecomunicații care sunt pe punctul de a expira (cel puțin 350 de milioane EUR); |

(ee) venituri din concesiuni (cel puțin 250 milioane EUR); |

(ff) un plan de restructurare pentru rețeaua de transport din Atena (OASA). Obiectivul planului va fi să reducă pierderile operaționale ale companiei și să o transforme într-o companie viabilă economic. Planul va include reduceri ale cheltuielilor operaționale ale companiei, precum și creșteri ale tarifelor. Acțiunile necesare vor fi implementate până în martie 2011; | În curs de implementare. Proiectul de plan de afaceri este disponibil. |

(gg) un act care să limiteze recrutarea în administrația publică în general la un nivel care să nu depășească o recrutare la cinci pensionări sau eliberări din funcție, fără excepții sectoriale, incluzând personalul transferat din întreprinderile publice aflate în restructurare în entități publice; | Respectată. |

(hh) acte care să consolideze instituirea pieței muncii și să prevadă că: acordurile de la nivelul firmelor au prioritate în raport cu cele de la nivel sectorial și ocupațional, fără restricții nejustificate; acordurile colective de la nivelul firmelor nu sunt restricționate prin cerințele referitoare la mărimea minimă a firmelor; eliminarea extinderii acordurilor sectoriale și ocupaționale la părțile nereprezentate în cadrul negocierilor; perioada de probă pentru noile angajări este extinsă; sunt eliminate limitele temporale pentru utilizarea agențiilor de muncă temporară; sunt eliminate impedimentele pentru utilizarea mai largă a contractelor pe termen determinat; este eliminată prevederea care stabilește o remunerație mai ridicată pe oră pentru lucrătorii part-time și este permisă o gestiune mai flexibilă a timpului de lucru, inclusiv a muncii part-time. | Parțial respectată. Legea 3899/2010 stabilește că firmele și angajații acestora pot conveni asupra unor acorduri colective speciale la nivelul firmelor care se abat in peius de la acordurile de la nivel sectorial. Noul consiliu al OMED este pe cale de a fi înființat. Cerințele referitoare la extinderea perioadei de probă pentru noile angajări la un an, la eliminarea limitelor temporale pentru utilizarea agențiilor de muncă temporară și la eliminarea prevederii care stabilește o remunerație mai ridicată pe oră pentru angajații part-time au fost respectate. Nu a avut loc eliminarea solicitată a extinderii acordurilor sectoriale și ocupaționale la părți nereprezentate în cadrul negocierilor. Cerințele privind adoptarea unei legislații prin care să se elimine impedimentele pentru utilizarea mai extinsă a contractelor pe termen determinat și prin care să se permită o gestiune mai flexibilă a timpului de lucru nu au fost respectate. |

[1] JO L 145, 11.6.2010, p. 6-11.

[2] COM(2010) 739 final.

[3] The Economic Adjustment Programme for Greece – Third Review, European Economy–Occasional Paper N° 77, (februarie 2011). Se face trimitere la acest document pentru o evaluare mai detaliată a evoluțiilor reformei macroeconomice, financiare, bugetare și structurale.

[4] Memorandumul privind politica economică și financiară și Memorandumul de înțelegere privind condițiile specifice de politică economică din 3 mai, actualizate la 22 noiembrie 2010.

[5] The Economic Adjustment Programme for Greece – Report submitted in accordance with Council Decision – February 2011. Acest raport a fost prezentat de Guvernul Greciei la 12 februarie 2011 și poate fi consultat la următoarea adresă: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu/countries/greece_en.htm

[6] Procentajele din PIB sunt furnizate cu titlu orientativ. În decizia Consiliului, procentajele din PIB se referă la valorile PIB-ului nominal disponibile în luna mai: 8,0% din PIB în 2010, 7,6% din PIB în 2011, 6,5% din PIB în 2012, 4,9% din PIB în 2013 și 2,6% din PIB în 2014. Traiectoria de ajustare prevăzută în decizie presupune ca creșterea anuală a datoriei publice brute consolidate să nu depășească: 34 058 de milioane EUR în 2010; 17 365 de milioane EUR în 2011; 15 016 milioane EUR în 2012; 11 599 de milioane EUR în 2013 și 7 885 de milioane EUR în 2014. Ținând cont de cifrele revizuite referitoare la datorie de la sfârșitul anului 2009 și de cele mai recente prognoze cu privire la PIB-ul nominal, aceste valori corespund unor rate ale datoriei de 145% din PIB în 2010, 155% din PIB în 2011, 159% din PIB în 2012, 19% din PIB în 2013 și 17% PIB în 2014.

[7] JO L 145, 11.6.2010, p. 6.

[8] JO L 26, 29.1.2011, p. 15.

[9] Recomandarea 2010/190/UE a Consiliului către Grecia din 16 februarie 2010 pentru a pune capăt neconcordanței cu orientările generale ale politicilor economice în Grecia și a îndepărta riscul de punere în pericol a bunei funcționări a Uniunii economice și monetare (JO L 83, 30.3.2010, p. 63).