RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂȚILOR EUROPENE 
Bruxelles, 3.12.2008 
SEC(2008) 2948 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI  
document care înso țește 
 
DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI PRIVIND 
PARTICIPAREA COMUNIT ĂȚII LA UN PROGRAM EUROPEAN DE 
CERCETARE METROLOGIC Ă DERULAT DE MAI MULTE STATE MEMBRE  
  
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI  
 
{COM(2008) 814 final} 
{SEC(2008) 2949} 
RO 2   RO SINTEZĂ 
Introducere și chestiuni procedurale  
Cel mai vechi exemplu cu privire la importan ța calității unităților de m ăsură utilizate în vederea 
clădirii unei societ ăți datează din anul 3000 I.H. Prima unitate cunoscut ă pentru m ăsurarea 
lungimii și folosită la construirea piramidelor, „cotul”, era definit ă ca lungimea antebra țului 
faraonului, plus l ățimea palmei sale. În perioada dom niei regelui Keops, marea piramid ă de la Gizeh a 
fost construit ă cu ajutorul acestui sistem de m ăsurare, iar uniformitatea m ăsurătorilor de lungime a 
atins o acurate țe relativă de 0,05% pe o distan ță de 230 m. Sistemul metrologic european modern a 
fost configurat în urma Revolu ției franceze, când a existat motiva ția politică de armonizare a unit ăților 
de măsură la nivelul Fran ței și conceptul de stabilire a unor unit ăți de măsură ce pot fi disponibile 
„pentru to ți, oricând ”.  
În economia global ă actuală, metrologia contribuie în mare m ăsură la dezvoltarea tehnologic ă și 
economic ă a multor na țiuni din lume. Este nevoi e de cercetare metrologic ă pentru rezolvarea 
problemelor societale, iar exemplele provin din domenii precum radionaviga ția prin satelit, asisten ța 
medicală, industria semiconductorilor și schimbările climatice. În anii 1990, Uniunea European ă s-a 
confruntat cu „boala vacii nebune” sau criza ESB. Ne amintim cu to ții nevoia presant ă pentru 
cercetare metrologic ă și noi materiale de referin ță, ca susținere a procesului de reglementare și pentru 
restabilirea încrederii consumatorilor,  în încercarea de salvare a pie ței europene a c ărnii de vit ă. Având 
în vedere faptul c ă activitatea de reglementare și de standardizare se bazeaz ă în principal pe cercetarea 
metrologic ă, multe state au considerat-o ca reprezentând o prioritate na țională. Totuși, revenind la 
Revoluția francez ă, din acel moment, activit ățile de cercetare metrologic ă s-au desf ășurat în mod 
izolat, la nivel na țional. Pân ă în prezent, statele membre UE nu au reu șit să cadă de comun acord în 
vederea cre ării unui Program European de Cercetare Metrologic ă (EMRP) propriu, unic, modern și 
complet integrat la nivel european.  
Timp de mul ți ani, Comunitatea s-a bazat pe diverse prevederi din tratat, pentru încurajarea unei mai 
bune coordon ări și cooperări între programele na ționale de cercetare. În 2000, Consiliul European de 
la Lisabona a concluzionat c ă activitățile de cercetare de la nivel na țional și de la nivelul Uniunii 
trebuie integrate și coordonate mai bine, pentru a le face cât mai eficiente și inovative. În 2006, 
Parlamentul European a pus accentul pe o mai bun ă coordonare a programelor de cercetare de la nivel 
național și european. În cel de al șaptelea Program-cadru, programul de cooperare științifică, a fost 
introdus articolul 169, care prevede implementa rea unui program european comun de cercetare 
metrologic ă, prin intermediul re țelei existente de laboratoare metrologice de la nivel na țional.  
Pe lângă sprijinul bine documentat pentru aceast ă inițiativă, din partea Parlamentului European și al 
Consiliului, consultarea pe larg a p ărților interesate a confirmat nevoia de ac țiune la nivelul 
Comunității, în direc ția prevăzută, pentru integrarea și modernizarea sistemului metrologic european. 
Serviciile competente ale Comisiei  care folosesc rezultatele cercet ării metrologice în domeniile lor 
pentru preg ătirea procesului de reglementare (de exempl u, SANCO, ENV, ENTR) au confirmat, de 
asemenea, în cadrul reuniunilor interservic ii, utilitatea unui program unitar, care s ă integreze în mare 
parte programele existente de cercetare de pe plan na țional.  
Definirea problemei 
Metrologia nu este o activitate vizibil ă publicului, dar este esen țială pentru facilitarea comer țului și 
comunica țiilor moderne. Incompatibilitatea st andardelor sau lipsa unor unit ăți uniforme și precise de 
măsură și de cântărire poate împiedica accesul pe pia ță. Cercetarea metrologic ă prezintă un puternic 
caracter public pozitiv și este principala activitate de sus ținere a reglement ării și standardiz ării 
guvernamentale. Toate puterile econo mice importante pe plan interna țional au recunoscut c ă 
cercetarea și dezvoltarea tehnologic ă în domeniul metrologic este esen țială pentru dezvoltarea 
economic ă pe termen lung a na țiunilor avansate. În acest context, Europa se confrunt ă cu așa numita 
dilemă metrologic ă european ă; „Dilema metrologic ă european ă” constă în alinierea permanent ă a 
eforturilor de cercetare metrologic ă cu necesit ățile societale care sunt din ce în ce mai solicitante, 
RO 3   RO mai complexe și, prin urmare, consumatoare de mai mu lte resurse, simultan cu deservirea cererii 
„tradiționale” existente, f ără recurgerea la resurse noi sa u suplimentare. În acela și timp, necesit ățile 
globale pentru m ăsurarea exact ă și rapidă în sectoarele industriale tradi ționale sunt în cre ștere, iar 
tehnologiile noi, emergente, exercit ă o presiune suplimentar ă asupra sistemului metrologic și necesită 
„tipuri noi de m ăsurători”, iar în multe domenii societale precum asisten ța medical ă, protecția 
mediului, siguran ța alimentar ă sau transportul, gradul de recunoa ștere a importan ței standardelor și 
măsurătorilor cre ște cu rapiditate și relaționează direct cu procesul legislativ, în timp ce resursele 
europene disponibile nu sunt în cre ștere și nici nu sunt folosite într-o manier ă optimă. 
Comunitatea european ă de cercetare metrologic ă este o comunitate specializat ă, având leg ături vagi cu 
organizațiile sau cu mediul academic de cercetare. Este în mare parte fragmentat ă, cuprinzând câteva 
centre globale de excelen ță, care ar avea de câ știgat de pe urma unei concuren țe extinse pe plan 
internațional. Este clar c ă există o suprapunere a activit ăților de cercetare, ca, de exemplu în cazul 
așa-numitelor „Declara ții privind capacitatea de calibrare și măsurare”(CMC), în cazul c ărora cele 4 
țări europene cu activitate intens ă de cercetare și dezvoltare metrologic ă (Germania, Regatul Unit, 
Franța și Italia) de țin 4050 CMC, în compara ție cu un total de 2250 CMC pentru Statele Unite în 
întregime. Statele membre mai mici de țin cunoștințe științifice excelente în multe domenii diferite cu 
relevanță pentru metrologie (de exemplu, nanotehnologiile), dar sunt incapabile s ă pună bazele 
propriilor capacit ăți de cercetare metrologic ă, din cauza lipsei unei mase critice și investițiilor inițiale 
considerabile. De asemenea, la nivel na țional, s-a recunoscut inoperabilitatea sistemului, iar un 
program de modernizare și de europenizare poate schimba aceast ă situație și rezolva problema 
principală: 
Sistemul european de cercetare metrologic ă, susținut de interven ția solitar ă a statelor în ceea ce 
privește programele de cercetare, trebuie s ă depășească „dilema metrologic ă”. Potențialul european 
de cercetare metrologic ă nu este exploatat la maxim, pentru asigurarea r ăspunsurilor optime la 
dificultățile societale. Lipse ște acțiunea comun ă dintre statele membre și Comunitate, pentru 
facilitatea unor eforturi de cercetare modern ă și orientat ă spre dep ășirea dificult ăților în domeniul 
metrologiei. Orice abordare nou ă trebuie s ă sporeasc ă resursele disponibile și se poate bucura de 
succes doar în cazul în care se iau în to talitate în considerare sistemele na ționale existente și se 
integrează în cadrul unui program eur opean veritabil ,fapt care ar putea conduce la trecerea într-o 
altă etapă și modernizarea sistemelor na ționale existente.  
Dreptul Comunit ății de a ac ționa în acest domeniu este stabilit în  câteva articole din tratat, care pun 
bazele coordon ării și cooperării în domeniul cercet ării între statele membre și Comunitate. Articolul 
165 prevede c ă „Comunitatea și statele membre î și coordoneaz ă activitățile de cercetare și de 
dezvoltare tehnologic ă, pentru asigurarea corel ării reciproce a politicilor na ționale și a politicii 
comunitare”. În mod evident, prin ar ticolul 169, Comunitatea este invitat ă să faciliteze participarea în 
cadrul programelor de cercetare și de dezvoltare derulate de mai multe state membre. Ac țiunea 
comunitar ă pare a fi extrem de justificat ă, deoarece este improbabil ca statele membre s ă fie capabile 
să rezolve aceste probleme prin ac țiunea solitar ă. În al doilea rând, motiva ția acționării la nivel UE î și 
are originea în natura transna țională a unora dintre provoc ările esențiale (de exemplu, asisten ța 
medicală, protecția mediului sau siguran ța alimentar ă) în fața cărora statele membre trebuie s ă 
acționeze împreun ă, pentru rezolvarea corect ă a problemelor la nivel transna țional.  
Obiective 
Obiectivele de politică generală ale inițiativei constau în îmbun ătățirea capacit ății UE de realizare a 
principalelor obiective strategice și de a face fa ță dificultăților majore din anii urm ători: 
• Contribuția la realizarea obiectivelor cuprinse în Strategia de la Lisabona revizuit ă;  
• În mod deosebit, cre șterea investi țiilor și calității cunoașterii în scopul dezvolt ării și creării de noi 
locuri de munc ă; 
• Contribuția la realizarea unui Spa țiu European de Cercetare (SEC);  
• Susținerea Europei, în vederea unui r ăspuns mai eficient la provoc ările societale majore, precum 
protecția mediului, asisten ța medical ă, siguranța alimentar ă sau siguran ța publică.  
Pentru a contribui la realizarea acestor obiective strategice, va fi necesar ă îmbunătățirea eficien ței și 
eficacității cercetării metrologice publice. Obiectivele specifice  cuprind: 
RO 4   RO • Structurarea SEC, prin coordonarea și integrarea par țială a programelor publice de cercetare 
metrologic ă pe plan na țional; 
• Îmbunătățirea eficien ței abordării fragmentate a cercet ării metrologice la nivel european; 
• Creșterea impactului acestor programe; 
• Eliminarea barierelor dintre programele na ționale de cercetare metrologic ă. 
Pentru promovarea impactului și eficienței măsurilor de îmbun ătățire menționate, obiectivele 
operaționale sunt:  
• Coordonarea și integrarea transfrontalier ă a programelor publice de cercetare; 
• Abordarea problemelor majore (de exemplu, schimb ările climatice) și a domeniilor cu necesit ăți 
presante referitoare la metrologie (de exemplu, tehnologiile noi și emergente, precum 
nanometrologia metrologia în domeniul biotehnologiei și al asisten ței medicale); 
• Susținerea unor state membre „noi” sau state candidate în construirea unor capacit ăți de cercetare 
metrologic ă; 
• Deschiderea accesului la infrastructuri și facilități unice de cercetare;  
• Intensificarea colabor ării generice dintre programele na ționale de cercetare metrologic ă și 
comunitatea științifică de profil de la nivel european; 
• Modernizarea program ării priorităților de cercetare de pe plan na țional și european; 
• Încurajarea mobilit ății cercetătorilor „la început de carier ă” din cadrul institutelor na ționale de 
metrologie (INM) și institutelor desemnate (ID); 
• Europa ar trebui s ă se exprime la unison, pentru consolidarea influen ței sale la nivel global. 
• Cercetarea metrologic ă trebuie s ă devină o activitate de sprijinire a reglement ării la nivel 
guvernamental.  
• Sprijinirea cre șterii industriale și economice cu ajutorul cercet ării metrologice publice de prim ă 
linie. 
Prezentarea op țiunilor strategice 
Opțiunile privind ac țiunea comunitar ă se bazeaz ă pe logica și pe mecanismele de interven ție din cel de 
al șaptelea Program-cadru. Prin urmare, cu excep ția inacțiunii, aceste op țiuni se refer ă la acțiuni 
comunitare indirecte sau directe (finan țarea cercet ării) în conformitate cu cel de al șaptelea Program-
cadru, care sunt în concordan ță cu programele existente de interven ție pe plan na țional privind 
programarea cercet ării în mai multe state membre.  
Opțiunile sunt etichetate precum urmeaz ă, în funcție de urm ătoarele caracteristici principale. 
(1) Opțiunea strategic ă 1: „Necontinuarea unor ac țiuni comunitare”; status quo, nicio alt ă 
acțiune privind PECM – poate conduce la o abordare la nivel interguvernamental; 
(2) Opțiunea strategic ă 2: „Acțiune comunitar ă indirectă, ascendent ă – coordonare redus ă” în 
înțelesul programelor și temelor din cele de al șaptelea Program-cadru (programe de cooperare 
- capacități). Scopul const ă în folosirea schemei SEC-NET și/sau a schemei SEC-NET Plus, 
dar în contextul rezolv ării problemelor izolate tem ă cu temă și în Programul-cadru , parte din 
program cu parte din program (op țiunea „stare de fapt”); 
(3) Opțiunea strategic ă 3: Acțiune comunitar ă indirectă „descendent ă” – Reinstalarea temei 
metrologice în Programul-cadru ca parte a celui de al șaptelea Program-cadru sau în preg ătirea 
celui de al optulea Program-cadru și reinstituirea unui program comunitar privind metrologia;  
(4) Opțiunea strategic ă 4: „Articolul 169 – integrarea programului prin ac țiunea comunitar ă 
indirectă”; acțiune comunitar ă pentru integrarea programului statelor membre, prin articolul 
169, conform celor men ționate în programul specific de cooperare din cel de al șaptelea 
Program-cadru 
(5) Opțiunea strategic ă 5: JRC – ac țiune direct ă; un program unic de cercetare la nivel european 
care urmeaz ă a fi pus în aplicare prin interm ediul JRC, pentru acoperirea necesit ăților 
metrologice la nivel european 
Diferența dintre aceste cinci op țiuni const ă în modul în care este prev ăzută intervenția Comunit ății – 
prin acțiune indirect ă sau prin ac țiune direct ă. Principalele caracteristici ale fiec ărei opțiuni strategice 
sunt discutate detaliat în cadrul urm ătoarelor subsec țiuni.  
RO 5   RO Analiza și compara ția opțiunilor  
În cazul în care este aleas ă Opțiunea strategic ă 1, este posibil ca situa ția, în forma în care se prezint ă 
în prezent, s ă nu rămână valabilă, din cauza absen ței oricărei interven ții politice și/sau financiare din 
partea Comunit ății (SEC-NET sau alte instrumente de coordonare). Cel mai probabil este c ă aceasta se 
va deteriora, deoarece se poate prevedea c ă statele membre vor investi mai pu țin în cazul în care 
domeniul cercet ării metrologice, ca atare, nu figureaz ă ca prioritate la nivel european. S-ar men ține 
status quo-ul și separația dintre programele statelor membre ; probabilitatea ca grupurile de cercetare 
din țările nou primite s ă atragă echipe de cercetare cu experien ță și un nivel calitativ ridicat din țările 
mai avansate este redus ă. Opțiunea strategic ă 2 continuă opțiunea aleas ă odată cu SEC-NET în cel de 
al șaselea Program-cadru și SEC-NET-Plus la începutului celui de al șaptelea Program-cadru. 
Domeniile de politic ă și cercetare la nivelul UE (de exemplu energie, protec ția mediului) pot fi cu 
ușurință implicate direct în coordonarea cu programele statelor membre și ar fi esen țiale în acest sens 
mecanisme bine concepute de interac țiune cu diverse SEC-NET axate pe metrologie. Nu se va realiza 
o abordare coerent ă, programatic ă, comună, pe termen lung , cum a fost situa ția în cazul programelor 
de cercetare autentice de la nivel european. Opțiunea strategic ă 3 nu necesit ă nicio organizare 
instituțională majoră. Ar pune bazele unui program de cercetare dedicat metrologiei, în cadrul c ăruia 
comunitatea metrologic ă, întreaga comunitate științifică, precum și sectorul industrial în general pot 
intra în competi ție pentru finan țări, în conformitate cu regulile din Programul-cadru. Se ofer ă o 
posibilitate focalizare asupra noilor dificult ăți tehnologice din domeniile emergente, contribuind în 
acest mod la modernizarea sectorului. Aceast ă direcție este similar ă cu Opțiunea 2. Nu ar avea niciun 
efect asupra sistemelor de cercetare metrologic ă existente pe plan na țional și nici asupra integr ării 
dintre programele și infrastructurile na ționale. Opțiunea strategic ă 4 pune bazele unei platforme 
pentru programarea comun ă de cercetare dintre UE și statele membre, creând în acest fel o agend ă de 
cercetare coerent ă și pe termen lung, cu mas ă critică. Participarea activ ă din partea Comisiei Europene 
poate garanta accentul pe mobilitate, deschidere și concentrarea asupra zonelor emergente. Combina ția 
de fonduri comunitare și naționale creeaz ă o masă critică care prezint ă probabilitate ridicat ă de 
stimulare a schimb ărilor structurale în cadrul sistemelor na ționale de cercetare metrologic ă. Legăturile 
cu sectorul industrial nu sunt explicite la nivelul UE, r ămânând mai degrab ă la nivel na țional. Aceast ă 
opțiune presupune schimb ări instituționale importante, care probabil vor necesita timp și negocieri 
complexe cu statele membre în vederea punerii în aplicare. Opțiunea strategic ă 5 presupune c ă 
cercetarea metrologic ă se deruleaz ă fără implicarea statelor membre, a programelor de cercetare ale 
acestora și infrastructurilor aferente, exercitând, prin urmare, o influen ță redusă asupra reorganiz ării 
sistemelor na ționale de cercetare metrologic ă și presupunând lipsa unei reac ții cu privire la necesit ățile 
statelor membre. Dezavantajele suplimentare constau în cerin țele privind recrutarea pentru JRC și 
lipsa concuren ței din sectorul metrologic, care, prin natura sa, necesit ă un cadru concuren țial pentru 
găsirea solu țiilor cele mai demne de încredere.  
Prin compararea general ă a tuturor celor cinci op țiuni strategice, ne exprim ăm avizul conform c ăruia 
opțiunile 1 și 5 nu reprezint ă alternative viabile în vederea solu ționării problemelor men ționate 
anterior, și, prin urmare, vom restrânge discu țiile detaliate ulterioare la op țiunile 2, 3 și 4, pentru o 
comparare direct ă a restului de op țiuni. În ceea ce prive ște obiectivele opera ționale, este descris ă o 
gamă extinsă de efecte. În tabelul urm ător se prezint ă pe scurt modul în care sunt comparate trei 
opțiuni viabile , din punctul de vedere al impactului obiectivului asupra ac țiunii comunitare în 
cercetarea metrologic ă. 
Tabel: Prezentare general ă a impacturilor poten țiale ale celor trei op țiuni  
Impact asupra: Opțiunea 2: 
Coordonare 
redusă  Opțiunea 
3: 
Program-
cadru Opțiunea 4: 
Art. 169 
Eficiența coordon ării, integrarea INM și a 
programelor na ționale  Mediu  Foarte 
redus Foarte ridicat 
RO 6   RO Eficiența coordon ării, integrarea INM și a 
programelor na ționale  Mediu Redus  Ridicat 
Provocări majore  Mediu Ridicat Ridicat 
Statele membre noi: consolidarea capacit ății Redus/Mediu Redus Mediu/Ridicat 
Accesul liber la utilizarea infrastructurii  Redus/Mediu Redus Mediu/Ridicat 
Interacțiunea cu comunitatea științifică  Redus/Mediu Foarte 
ridicat Mediu/Ridicat 
Modernizarea sistemului metrologic  Mediu Redus Ridicat 
Dezvoltarea mobilit ății și resurselor umane  Redus Foarte 
Redus Mediu 
Cooperarea global ă și poziția Europei  Redus/Mediu Redus Ridicat 
Sprijinirea cadrului de reglementare comunitar  Redus Redus Ridicat 
Dezvoltare: Servicii pentru sectorul industrial Redus Redus Mediu 
Dezvoltare: Sprijinirea sectoarelor emergente Mediu Ridicat Ridicat 
Prin aceast ă compara ție, s-a ilustrat faptul c ă efectele articolului 169 asupra obiectivelor privind 
cercetarea metrologic ă sunt cele mai mari.  
Salutăm concluzia general ă conform c ăreia a sosit momentul unei ini țiative privind articolul 169 
în metrologie. Ini țiativa este important ă pentru evolu ția și modernizarea sistemului european de 
cercetare metrologic ă și în rolul de sprijin pentru sectoare industriale și domenii științifice care 
necesită activități metrologice din ce în ce mai sofisticate . 
Principalele constat ări ale procesului de evaluare a impactului sunt prezentate pe scurt în aceast ă 
secțiune. „Dilema metrologic ă” reprezint ă o realitate. Exemplele au confirmat c ă cererea pentru 
cercetarea metrologic ă și pentru furnizarea de servicii metrologice este în cre ștere. Metrologia are o 
contribuție directă ca importan ță la rezolvarea problemelor și la obiectivele strategice din Europa. Cu 
cât se definesc mai în am ănunt, la nivel european, provoc ările majore ale domeniului, cu atât strategia 
se poate orienta mai bine c ătre abordarea acestora, iar Europa poate reprezenta, de asemenea, un punct 
de referin ță pentru gestionarea crizelor, situa ție care implic ă activități exacte de m ăsurare și testare. 
Prin intermediul articolului 169, s-ar mob iliza fonduri suplimentare, la nivel european și național. 
Contribuția comunit ății ar asigura reg ăsirea interesului european în cadrul programului de lucru al 
noului PECM, articolul 169, f ără limitarea activit ăților naționale și subordonarea exclusiv ă a acestora 
doar la dimensiunea european ă a programului. La nivelul tutu ror alternativelor comparate, 
articolul 169 ar contribui în modul optim la modernizarea structurilor na ționale. Obiectivele se 
identifică în contextul european de contribu ție directă la procesul de la Lisabona, iar, dac ă sunt puse în 
aplicare în mod corect, cercetarea metrologic ă ar putea ocupa locul principal în cadrul procesului de 
creare a unui SEC, în sensul ini țiativelor comune ale statelor membre și Comisiei.  
Monitorizarea și evaluarea  
Monitorizarea și evaluarea sunt înso țite de raportarea anual ă efectuată de structura de implementare 
directă (SID), cu referire la indicatorii de integrare ce pot fi înregistra ți și indicatorii calitativi de 
evoluție, în temeiul ac țiunilor prev ăzute în cadrul programului PECM. SID prezint ă informațiile 
solicitate pe baz ă de cereri individuale, privind indicatorii și autoevaluarea, începând cu datele pentru 
anul anterior celui de ini țiere a PECM. Un grup de exper ți ce se ocup ă de evaluarea intermediar ă și ex 
RO 7   RO post evalueaz ă evoluția din cadrul diferitelor ac țiuni ale programului planificat și își întemeiaz ă 
evaluarea pe 13 indicatori bine defini ți. Grupul de exper ți continuă evaluarea impactului PECM asupra 
integrării programelor na ționale de metrologie, reorganizarea re țelelor și programelor metrologice, 
precum și impactul asupra SEC în general.