examinarea a 30 de operațiuni selectate statistic deja verificate ex post de serviciile centrale ale EuropeAid;

(c)

Comisia este conștientă de faptul că abordarea „interpretării dinamice” a fost pusă sub semnul întrebării de către Parlamentul European în evaluarea măsurilor ulterioare recomandărilor de descărcare de gestiune din 2006, astfel cum se menționează în observațiile din partea Curții. Cu toate acestea, Comisia continuă să considere că această abordare este utilă și potrivită în funcție de fiecare țară, deoarece îi permite Comisiei să sprijine mai mult îmbunătățirile aduse sistemelor de administrare a finanțelor publice și astfel sporește impactul dezvoltării globale al sprijinului bugetar pentru beneficiar. În afară de faptul că este dificil din punct de vedere metodologic, stabilirea unor obiective de referință ex ante aplicabile tuturor țărilor ar reduce capacitatea Comisiei de a sprijini reformele gestionării finanțelor publice, atât în cazul în care aceste obiective de referință ar fi respectate, cât și în caz contrar. Prin urmare, abordarea Comisiei pune accent pe o evaluare completă a rezultatului, folosind metodologia cheltuielilor publice și a responsabilității financiare, necesitatea unei strategii de reformă credibile și relevante și monitorizarea punerii sale în aplicare în mod corespunzător. Astfel, precum majoritatea celorlalți finanțatori (inclusiv instituțiile Bretton Woods), CE folosește rezultatul inițial privind gestionarea finanțelor publice ca un criteriu de referință în funcție de care este apreciat progresul în punerea în aplicare a strategiei de reformă. În timp ce Comisia admite faptul că aprecierile sale cu privire la progresul reformei administrării finanțelor publice trebuie să fie mai structurate și mai formale, observă că o creștere a probelor prezentate, pe măsură ce sunt disponibile mai multe evaluări cu privire la cheltuielile publice și responsabilitatea financiară, îi va permite o mai bună documentare a evaluării poziției unei țări și a ritmului său de progres. În cele din urmă, Comisia reamintește că eligibilitatea este verificată pe tot cuprinsul fazelor programului și că, în cazul special al țărilor aflate în situații delicate, Comisia gestionează riscurile care rezultă, în general, impunând existența unui program al Fondului Monetar Internațional (FMI) care abordează chestiuni fundamentale cum ar fi gestionarea fluxului de numerar și controlul trezoreriei.

Acordul de la Cotonou prevede că asistența bugetară directă (sprijinul bugetar) se acordă atunci când gestiunea cheltuielilor publice se desfășoară cu suficientă transparență și eficacitate, într-un cadru care asigură asumarea răspunderii pentru efectuarea ei („transparentă, fiabilă și eficientă”) (23) . Comisia interpretează această condiție în mod dinamic (24) . În opinia Comisiei, deficiențele care afectează administrarea finanțelor publice la data deciziei de finanțare nu constituie un impediment pentru lansarea unui program de ajutor bugetar dacă există voință de reformă și dacă reformele planificate sunt considerate satisfăcătoare. Parlamentul European a pus sub semnul întrebării „interpretarea dinamică” dată de Comisie criteriilor de eligibilitate pentru sprijinul bugetar și a declarat că acesta nu ar trebui acordat decât în țări care îndeplinesc deja un anumit standard minim de gestiune credibilă a finanțelor publice (25) .

Comisia invocă punerea în aplicare a dispozițiilor Acordului de la Cotonou în cadrul tuturor acordurilor sale de finanțare și al evaluărilor eliberărilor de tranșe. Cu toate acestea, Comisia recunoaște că este preferabilă menționarea explicită a criteriilor de eligibilitate în acordurile de finanțare, precum și a condițiilor generale ale acestora, în conformitate cu Orientările privind programarea, elaborarea și gestionarea sprijinului bugetar general (SBG). De aceea, Comisia va căuta să îmbunătățească în continuare calitatea acordurilor de finanțare în temeiul celui de-al zecelea FED. În ceea ce privește stabilirea datelor pentru evaluarea condițiilor de plată, eșalonarea cuprinsă în acordul de finanțare are numai un caracter orientativ.

Atunci când efectuează o plată, Comisia își va baza decizia pe toate informațiile disponibile. În plus, delegațiile trebuie să prezinte un raport anual privind gestionarea finanțelor publice care să ofere informații cu privire la reformele recente și la cele planificate. Cu toate acestea, Comisia este de acord că, pentru unele dintre plățile citate, delegațiile ar fi putut fi mai explicite în legătură cu informațiile pe care le-au folosit în efectuarea evaluărilor lor.

Asigurarea rezonabilă din partea directorului general nu rezultă în mod automat dintr-un singur indicator. Declarația se bazează pe evaluarea mai multor elemente, și anume: activități de supraveghere periodică a gestionării, rezultatele unor evaluări periodice ale funcționării controalelor interne, raportarea periodică din partea ordonatorilor de credite prin subdelegare, punerea în aplicare a planurilor de acțiune întocmite ca urmare a recomandărilor diverselor organisme de control, rezultatele controalelor ex post.

Raportul anual de activitate al EuropeAid în 2007 și anexele acestuia au cuprins indicatori privind și regularitatea cum ar fi, de exemplu, rezultatele controalelor ex post și punerea în aplicare a planurilor anuale de audit. Rezultatele activităților de recuperare întreprinse de serviciile EuropeAid, precum și ale altor controale au fost puse la dispoziția directorului general.

Ca urmare a Planului de acțiune al Comisiei pentru un cadru integrat de control intern și ca urmare a recomandării Curții (29) referitoare la instituirea strategiei globale de control a EuropeAid, descrierea sistemelor-cheie de gestiune și de control a fost dezvoltată în cadrul unor documente-ghid pentru controlul intern, incluse în raportul de activitate al directorului general al EuropeAid. Deși aceasta constituie un progres semnificativ, încă nu sunt cuprinse anumite elemente importante, precum indicatori-cheie care să sprijine nivelul de asigurare cerut sau informații privind acoperirea anumitor controale și coordonarea între controalele ex ante și controalele ex post.

Dimensiunea personalului Comisiei în raport cu fondurile angajate este în scădere (30) . În plus, nu se prevede nicio creștere semnificativă a numărului de personal, în ciuda creșterii substanțiale prognozate pentru angajamentele din cadrul celui de-al 10-lea FED. Deși folosirea eficientă a resurselor umane reprezintă, cu siguranță, un considerent legitim, există riscul ca insuficiența sau distribuirea necorespunzătoare a personalului sau lipsa unor aptitudini sau cunoștințe specifice să aibă impact asupra calității controalelor, verificărilor și monitorizării. Parlamentul European (31) și-a exprimat preocuparea cu privire la acest aspect. În plus, sporirea sprijinului bugetar în cadrul FED creează nevoia de aptitudini și de cunoștințe specifice, iar Curtea remarcă faptul că Structura de audit intern a EuropeAid a recomandat să fie elaborată o politică de resurse umane pentru domeniul sprijinului bugetar, care să cuprindă obiective privind numărul, aptitudinile și cunoștințele personalului din acest domeniu.

Curtea a constatat că entitățile de mici dimensiuni care gestionează devize de program (32) și beneficiarii acordurilor de subvenționare dețin adesea sisteme ineficiente de control intern. De exemplu, este frecvent ca aceste entități să nu dispună de un sistem contabil corespunzător pentru înregistrarea cheltuielilor aferente proiectelor. În plus, se întâmplă frecvent ca auditurile solicitate de organizațiile de implementare să nu detecteze problemele care afectează legalitatea și regularitatea operațiunilor.

Planul anual de audit identifică auditurile care urmează să fie inițiate, care sunt în general legate de verificarea cheltuielilor aferente proiectelor. Unele dintre aceste audituri vor fi inițiate și efectuate în același an (n + 1), în timp ce altele în anul următor (n + 2), în funcție de ritmul de punere în aplicare a proiectului/programului și a procesului de audit în sine.

Auditurile comandate de serviciile centrale ale EuropeAid fac deja de mai mulți ani obiectul unui control riguros, în fiecare an fiind elaborat un raport de sinteză în vederea prezentării unificate a informațiilor provenite din aceste audituri, cu scopul de a aduce îmbunătățiri sistemelor, dacă acest lucru se dovedește necesar. Un exercițiu similar a fost efectuat în 2007 pentru auditurile solicitate de delegații, care reprezintă majoritatea auditurilor. Abordarea adoptată a fost una metodică, acoperind domeniile principale de interes, precum respectarea termenilor de referință. Raportul elaborat conținea numeroase informații referitoare la numărul și la clasificarea constatărilor.

Verificările efectuate de către serviciile centrale ale EuropeAid cuprind misiuni de verificare a funcționării sistemelor de control intern ale delegațiilor, controale ex post ale operațiunilor și audituri inițiate de către serviciile centrale ale EuropeAid.

46. Sistemul de control ex post al operațiunilor existent la nivelul EuropeAid constituie un mecanism eficace pentru identificarea erorilor care afectează aspectele formale ale operațiunilor, dar este mai puțin eficace pentru identificarea erorilor care au impact asupra valorii plății. Așa cum se menționează în raportul anual privind exercițiul financiar 2006, controlul ex post al operațiunilor poate să aducă, în consecință, numai o contribuție limitată la asigurarea globală privind sistemele și procedurile și legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente. Examinarea de către Curte a unui eșantion de operațiuni verificate ex post a arătat, de asemenea, că în unele cazuri aceste verificări nu au fost consemnate corespunzător în scris, că unele erori nu au fost detectate și că acțiunile întreprinse ca urmare a constatărilor efectuate nu au fost puse întotdeauna în aplicare cu toată promptitudinea de care s-ar fi putut da dovadă.