C 486/23

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Fondul de ajustare la schimbările climatice finanțat prin Fondul de coeziune și NGEU

(aviz din proprie inițiativă)

(2022/C 486/04)

Raportor: Ioannis VARDAKASTANIS Coraportoare: Judith VORBACH

Decizia Adunării Plenare 20.1.2022 Temei juridic Articolul 52 alineatul (2) din Regulamentul de procedură Aviz din proprie inițiativă Secțiunea competentă Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială Data adoptării în secțiune 9.9.2022 Data adoptării în sesiunea plenară 21.9.2022 Sesiunea plenară nr. 572 Rezultatul votului (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) 139/3/3

1. Concluzii și recomandări

1.1. Uniunea Europeană (UE) ia măsuri semnificative în vederea abordării schimbărilor climatice și a reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră (GES). Politicile climatice, de mediu și energetice ale UE prezintă un plan pe termen lung pentru a contribui la prevenirea celor mai grave efecte ale urgenței climatice cu care se confruntă planeta. Totuși, este posibil ca aceste măsuri să nu fie suficiente.

1.2. Deși angajamentul UE este semnificativ, consecințele schimbărilor climatice și ale insuficienței resurselor se resimt deja, din păcate. Prin urmare, trebuie să ne adaptăm la o realitate pe care nu am mai trăit-o până acum. Deși UE se angajează, pe bună dreptate, să evite o agravare a situației, suntem totuși nepregătiți pentru urgențe climatice, crize energetice și dezastre naturale neprevăzute.

1.3. Din 2021, ne-am confruntat cu două urgențe foarte importante, la care mecanismele de finanțare ale UE s-au dovedit incapabile să răspundă. Prima este distrugerea provocată de inundații și de incendiile de pădure produse în întreaga Europă, în vara anului 2022. A doua este actuala criză energetică și necesitatea ca UE să dobândească autonomia energetică, ca urmare a invadării Ucrainei de către Rusia în 2022.

1.4. Combaterea sărăciei energetice și reziliența UE: provocări din punct de vedere economic și social ” ( 1 ). Actualul mecanism al UE menit să răspundă la dezastrele naturale este Fondul de solidaritate al Uniunii Europene (FSUE). Totuși, bugetul anual disponibil al FSUE este afectat de costul daunelor provocate de recentele dezastre naturale și trebuie majorat semnificativ. Finanțarea acordată de UE pentru tranziția către energia verde este mai substanțială, dar nu ține cont de caracterul urgent al nevoii actuale de autonomie în materie de energie la nivelul UE și de riscul imens de sărăcie energetică, astfel cum se subliniază în avizul în curs al CESE „

1.5. CESE este de părere că UE are nevoie de un nou mecanism de finanțare, care să poată oferi asistență imediată și ambițioasă pentru a ajuta statele membre în astfel de situații de urgență, cum ar fi cele menționate mai sus. Prin urmare, CESE propune crearea unui nou fond de ajustare la schimbările climatice. Această finanțare ar trebui redirecționată din fondurile existente ale UE, în special din Fondul de coeziune și din Mecanismul de redresare și reziliență (MRR), însă ar trebui gestionată într-o manieră raționalizată și coerentă prin acest nou fond.

1.6. De asemenea, modernizarea mediului de finanțare ar putea include extinderea domeniului de aplicare, intensificarea programelor existente și luarea în considerare a instrumentului NextGenerationEU ca model pentru un nou instrument de finanțare.

1.7. Având în vedere nevoile semnificative în materie de investiții, CESE recomandă, de asemenea, Comisiei să ia în considerare posibilitatea de a sprijini Fondul de ajustare la schimbările climatice prin încurajarea investițiilor și contribuțiilor private. În ceea ce privește, în mod specific, dezastrele naturale, Comisia și statele membre ar trebui, de asemenea, să depună eforturi pentru a spori și a facilita protecția prin asigurări și pentru a utiliza sistemul de asigurări ca mijloc de direcționare a finanțării către îmbunătățirea rezilienței la schimbările climatice, în special în zonele expuse riscului, pentru a reduce dependența de sprijinul financiar din partea UE.

1.8. Fondul de ajustare la schimbările climatice trebuie să fie adaptabil și flexibil și să fie pregătit să răspundă crizelor noi și emergente în următorii ani și în următoarele decenii.

1.9. Este esențial ca funcționarea Fondului de ajustare la schimbările climatice, mai axată pe răspunsuri rapide și urgente, să fie coerentă cu politicile climatice, de mediu și energetice generale ale UE, care, pe termen lung, vor reduce dependența de răspunsurile de urgență și vor proteja omenirea, precum și cadrul natural.

2. Observații generale

2.1. CESE recunoaște că combaterea crizei climatice este în acord cu angajamentele asumate de Uniune conform Pactului verde european, de a pune în aplicare Acordul de la Paris și obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD). Deși reducerea cauzelor schimbărilor climatice ar trebui să fie una dintre principalele ținte ale politicii climatice a UE, CESE subliniază nevoia de a avea la dispoziție, pe lângă planurile de reducere a GES, mecanisme solide și raționalizate de finanțare, pentru a aborda urgențele climatice și energetice cu care se confruntă deja populația UE.

2.2. Viziunea CESE se referă la un nou Fond de ajustare la schimbările climatice, propunere sprijinită de mai mulți deputați în Parlamentul European ( 2 ) . Acest mecanism ar trebui finanțat din fondurile existente în cadrul finanțării pentru coeziune și al MRR, concentrate într-un singur fond care să îmbunătățească eficiența și timpii de răspuns și să faciliteze monitorizarea centralizată a domeniilor care au în cea mai mare măsură nevoie de finanțare. El ar trebui să consolideze capacitatea UE de a sprijini statele membre să răspundă rapid la urgențele climatice, de mediu și energetice. În contextul actual, mecanismul ar servi la abordarea a două dintre cele mai semnificative urgențe cu care ne confruntăm în momentul de față: redresarea după dezastrele naturale din ce în ce mai frecvente și necesitatea urgentă a unei tranziții către energia verde și a trecerii la autonomia energetică europeană, dar cu flexibilitatea de a oferi un răspuns la alte crize de mediu emergente.

2.3. Fondurile UE sunt deja direcționate către tranziția energetică și redresarea după dezastre; există însă mai multe aspecte care le îngreunează eficacitatea. Pur și simplu, Fondul de solidaritate al Uniunii Europene (FSUE) deja existent, instituit pentru a ajuta comunitățile să își revină după dezastrele naturale, nu este suficient de mare pentru a face față amplorii dezastrelor climatice moderne. Finanțarea pentru tranziția energetică este mai ambițioasă, dar încă departe de a fi suficientă. În plus, este gestionată printr-o serie de fonduri diferite, existând riscul incoerenței sau al suprapunerii, într-o manieră care combină obiectivele iminente cu obiective pe termen mai lung privind combaterea schimbărilor climatice. Necesitatea de a spori autonomia energetică a UE ca urmare a invadării Ucrainei de către Rusia a subliniat măsura în care dependența noastră energetică de țări ostile ne reduce capacitatea de a reacționa decisiv la evenimente internaționale.

2.4. Prin urmare, CESE solicită crearea unui Fond de ajustare la schimbările climatice, care să deservească obiectivul specific de a răspunde la urgențe de mediu, climatice și energetice iminente și să ajute UE să se adapteze la o nouă realitate în care aceste crize, din păcate, devin din ce în ce mai frecvente. Fondul de ajustare la schimbările climatice ar trebui să îndeplinească rolul de rezervă de finanțare și să fie pregătit să intre în acțiune în perioadele în care se înregistrează o nevoie acută de investiții.

2.5. Fondul trebuie să ofere flexibilitatea și robustețea necesare pentru investiții rapide și ambițioase pentru a satisface nevoile imediate ale UE, rămânând totodată în concordanță cu politicile pe termen lung privind clima și energia. Acesta ar trebui să reunească un procent din fondurile de coeziune alocate în prezent problemelor climatice, FSUE existent și un procent din finanțarea din MRR alocată reformelor de mediu. Concentrarea acestor resurse într-un singur fond, punând în mod clar accentul pe acțiuni urgente, va îmbunătăți eficiența răspunsului și va facilita monitorizarea celor mai urgente nevoi de investiții. Acest procedeu ar trebui să îmbunătățească capacitatea de a asigura finanțare acolo unde este necesar, fără întârziere.

2.6. De asemenea, modernizarea mediului de finanțare ar putea include extinderea domeniului de aplicare și accelerarea programelor existente. Având în vedere interesele comune și necesitatea urgentă de a combate schimbările climatice și consecințele sale catastrofale, CESE subliniază, de asemenea, necesitatea unei metode de finanțare îmbunătățite pe viitor. Chiar dacă urma să fie pusă în aplicare – pe bună dreptate – o regulă a echilibrului bugetar, este posibil ca unele state membre să nu aibă deocamdată capacitatea de a atrage investițiile masive necesare fără a-și periclita sustenabilitatea fiscală. Prin urmare, CESE recomandă, de asemenea, să se ia în considerare instrumentul NextGenerationEU ca model de finanțare a Fondului de ajustare la schimbările climatice. Granturile și/sau împrumuturile din acest fond ar trebui deblocate cu condiția ca statul membru sau regiunea care le primește să investească în combaterea schimbărilor climatice sau a consecințelor acestora, de exemplu realizând ulterior investiții în energia din surse regenerabile și în cea decarbonizată. Orice astfel de măsuri de politică trebuie să fie corelate cu o implicare obligatorie a partenerilor sociali și a organizațiilor societății civile și, de asemenea, trebuie respectat principiul parteneriatului, prevăzut în politica de coeziune.

2.7. CESE atrage atenția asupra faptului că numai Fondul de ajustare la schimbările climatice nu va fi suficient pentru a face față consecințelor dezastrelor naturale și pentru a acoperi costurile adaptării la schimbările climatice pentru a permite o mai bună reziliență. În acest sens, CESE atrage atenția asupra „decalajului în materie de protecție a climei”, și anume ponderea pierderilor economice neasigurate cauzate de dezastrele provocate de schimbările climatice. Rata de asigurare împotriva dezastrelor naturale rămâne scăzută în Europa, fiind asigurate doar aproximativ 35 % dintre pierderile generate de dezastrele naturale în perioada 1980-2017 ( 3 ) . Prin urmare, este important să se examineze și să se promoveze asigurarea împotriva dezastrelor în statele membre și să se promoveze sistemele naționale de asigurare care încurajează utilizatorii să investească în adaptare, reducând presiunea asupra fondurilor UE și încurajând investițiile proactive. Dialogul dintre părțile interesate și inovarea în ceea ce privește produsele de asigurare pot genera noi soluții de transfer al riscurilor în cadrul sistemului de asigurare și reasigurare, acordând în același timp prioritate stabilității pieței financiare și protecției consumatorilor ( 4 ) . Acest lucru ar îmbunătăți capacitatea Fondului de ajustare la schimbările climatice de a face față provocărilor viitoare.

2.8. Fondurile UE au, de asemenea, un rol important ca fonduri de demarare pentru a atrage investiții private, inclusiv în ceea ce privește măsurile de adaptare menite să îmbunătățească reziliența la schimbările climatice.

3. Fondul de ajustare la schimbările climatice ca instrument pentru redresarea în urma dezastrelor și pregătirea pentru dezastre

3.1. Un studiu interinstituțional al UE ilustrează, în termeni clari, urgența combaterii catastrofelor climatice: „O creștere de 1,5 grade este maximul pe care îl poate tolera planeta; în cazul în care temperaturile vor crește și mai mult după 2030, ne vom confrunta cu și mai multe secete, inundații, cu temperaturi extreme și cu sărăcie pentru sute de milioane de persoane, cu dispariția probabilă a celor mai vulnerabile populații” ( 5 )

3.2. Începe să devină evident că suntem complet nepregătiți pentru provocările pe care le prezintă schimbările climatice. În 2021, statele membre ale UE s-au confruntat cu distrugeri neprevăzute ca urmare a dezastrelor naturale, de la inundații fatale în Germania și Benelux, până la incendii de pădure catastrofale în Grecia și Spania. În condițiile crizei climatice, împreună cu alte surse de degradare a mediului, este probabil ca distrugerea și dezastrele naturale să devină o regulă, nu o excepție. Cu cât sunt amânate, reduse sau îngreunate mai mult măsurile eficace pentru combaterea crizei climatice și a degradării mediului, cu atât riscurile vor crește.

3.3. Cel puțin 240 de persoane și-au pierdut viața în inundațiile care au afectat vestul Europei în vara anului 2021 ( 6 ) , iar mult mai multe au fost strămutate și și-au pierdut casele. În Grecia au izbucnit nu mai puțin de 500 de incendii de pădure, în timpul unui val de căldură care a lovit această țară ( 7 )

3.4. Nu numai amploarea distrugerii și a pierderilor de vieți ca urmare a dezastrelor de mediu din 2021, ci și costul financiar pentru comunitățile afectate au fost de o amploare fără precedent. Potrivit estimărilor, inundațiile au provocat daune în valoare de 38 de miliarde EUR în vestul Europei ( 8 ) . În Grecia, prim-ministrul a fost obligat să aprobe un pachet de ajutor în valoare de 500 de milioane EUR pentru insula Evia, regiunea cea mai afectată de incendii ( 9 )

3.5. Nicio zonă de pe glob nu este la adăpost de pericolul tot mai mare al producerii dezastrelor naturale. De asemenea, niciun stat membru al UE nu este destul de bine pregătit să depășească provocări atât de mari – nici din punctul de vedere al resurselor și al materialelor necesare pentru gestionarea secetelor, a incendiilor de pădure și a inundațiilor, nici din punctul de vedere al finanțării necesare pentru a sprijini redresarea zonelor afectate.

3.6. Investițiile din Fondul de ajustare la schimbările climatice pentru a răspunde dezastrelor naturale ar trebui să funcționeze în sensul completării cheltuielilor actuale din fondurile structurale și de investiții europene pentru pregătirea în fața dezastrelor și prevenirea acestora. Este nevoie de investiții enorme pentru a asigura reziliența împotriva efectelor schimbărilor climatice, de exemplu investiții pentru construcția de diguri, clădiri rezistente la inundații, protecție împotriva eroziunii costiere, echipamente pentru monitorizarea și stoparea incendiilor de pădure și tehnologie pentru a contribui la economisirea și stocarea apei dulci în zonele afectate de secetă, printre altele. În timp ce fondurile structurale de investiții ar trebui să funcționeze ex ante pentru reducerea eventualelor daune, Fondul de ajustare la schimbările climatice ar trebui să fie disponibil pentru a reacționa rapid în cazurile în care astfel de măsuri preventive nu au reușit să evite anumite daune.

3.7. CESE subliniază că repercusiunile previzionate ale crizei climatice necesită un mecanism de sprijin mult mai solid decât cel în vigoare în momentul de față. Bugetul total al FSUE este limitat la 500 de milioane EUR în total pe an ( 10 ) . De la punerea sa în aplicare în 2002, FSUE a sprijinit 28 de țări europene diferite, cu peste 7 miliarde EUR ( 11 ) . Cifra este impresionantă, însă nu ar fi în niciun caz suficientă pentru a acoperi costurile daunelor cauzate de dezastrele naturale doar în 2021.

3.8. În caz de dezastre naturale, asistăm la un risc ridicat de pierderi de vieți omenești în rândul anumitor grupuri care nu pot fi evacuate cu ușurință din zonele afectate. Acestea sunt mai ales persoane în vârstă, cu dizabilități și copii. Investițiile trebuie țintite pentru a garanta că serviciile de urgență dispun de resursele și de sprijinul unor salvatori suplimentari pentru a ajuta toate persoanele care au nevoie de o atenție deosebită. De asemenea, persoanele cu mai puține resurse sunt mai greu de evacuat din cauza costurilor pe care le presupune găsirea de cazare alternativă și a accesului limitat la mijloace de mobilitate personală. Aceasta ar trebui să fie o problemă pe care să încerce să o abordeze Fondul de ajustare la schimbările climatice.

4. Fondul de ajustare la schimbările climatice ca o cale către tranziția la energie verde

4.1. REPowerEU ” al Comisiei Din punctul de vedere al CESE, ajustarea la schimbările climatice presupune și ajustarea la o nouă realitate a producției de energie durabilă. Ca urmare a evoluțiilor recente, UE se confruntă cu provocări uriașe și urgente în ceea ce privește independența energetică, care nu au fost prevăzute la momentul elaborării cadrului financiar multianual (CFM), a instrumentului NextGenerationEU și a cadrului de guvernanță economică. Referindu-se la planul „” al Comisiei ( 12 ) și la concluziile Consiliului European, CESE este pe deplin de acord cu faptul că, ca urmare a invaziei Ucrainei de către Rusia, argumentele în favoarea independenței energetice nu au fost niciodată mai puternice, inclusiv în ceea ce privește dezvoltarea surselor regenerabile de energie.

4.2. CESE subliniază necesitatea de a pune accent pe rolul pe care tehnologiile energetice ecologice și decarbonizate, îmbunătățirea eficienței energetice și reducerea cererii de energie îl pot juca în creșterea ofertei de energie și a accesibilității acesteia în UE. De asemenea, aceste măsuri vor contribui la protejarea împotriva creșterilor de prețuri, care îngreunează creșterea economică, exacerbează inegalitățile, provoacă sărăcie energetică, cresc costurile de producție și afectează competitivitatea UE. În special, CESE salută accelerarea implementării unor soluții inovatoare bazate pe hidrogen și a energiei electrice din surse regenerabile, competitive în materie de costuri, la nivel de industrie.

4.3. Nevoia de a investi de urgență și în mod ambițios în trecerea către forme mai verzi de energie produse în UE este mai importantă ca oricând. Deși producția de energie verde și autonomia energetică ar trebui să fie întotdeauna un obiectiv pe termen lung pentru UE, contextul imediat arată că UE are urgent nevoie de energie la prețuri accesibile din surse alternative, fără a accepta compromisuri în ceea ce privește obiectivele sale energetice. Investițiile rapide necesare pentru a furniza cetățenilor energie din surse alternative la prețuri accesibile ar putea fi abordate de Fondul de ajustare la schimbările climatice într-un mod mai eficace și mai eficient decât mecanismele existente.

4.4. CESE observă tot mai clar că dependența energetică este un factor care duce la diminuarea răspunsului UE la acțiunile unor țări precum Rusia, după cum reiese în mod clar din răspunsul UE la invazia asupra Ucrainei. Actuala dependență excesivă de gazele din Rusia subminează semnificativ capacitatea UE și a statelor sale membre de a lua rapid măsuri fără a-și pune cetățenii în pericolul de a se confrunta cu penuria de combustibil și cu sărăcia energetică. Din păcate, planurile de a achiziționa gaze naturale din SUA nu oferă o soluție durabilă sau responsabilă din punctul de vedere al mediului ( 13 )

4.5. Fondul de ajustare la schimbările climatice ar trebui să funcționeze ca un mijloc de finanțare a nevoii urgente de energie verde și decarbonizată produsă în UE, cu achiziționarea ambițioasă a tehnologiilor existente și cu investiții în dezvoltarea de noi tehnologii pentru a se ajunge la o economie cu emisii zero. CESE susține că războiul din Ucraina nu trebuie să determine UE să își neglijeze misiunea de a atinge obiectivele de mediu și sociale, întrucât acestea stau la baza consolidării forței economice pe termen lung.

4.6. În contextul reducerii consumului de energie, progresele variază semnificativ de la un stat membru la altul. În 2018, numai 11 dintre cele 27 de state membre au redus cererea internă totală de energie sub obiectivul lor pentru 2020. Per ansamblu, UE este departe de a-și atinge obiectivele pentru 2030, ceea ce înseamnă că este nevoie de eforturi suplimentare. Din fericire, proporția surselor regenerabile în consumul final brut de energie în UE a crescut constant. Pachetul „Pregătiți pentru 55” a propus atingerea unei proporții de 40 % a surselor regenerabile în consumul de energie până în 2030. În timp ce proporția surselor regenerabile în consumul de energie variază substanțial în UE, variază și capacitatea de a produce energie din surse regenerabile, ca urmare a restricțiilor bugetare și a aspectelor geografice. În unele țări, capacitatea fotovoltaică instalată pe cap de locuitor este destul de scăzută, în pofida potențialului ridicat în acest domeniu. Alte țări realizează un procent ridicat de energie din surse regenerabile ca urmare a posibilităților geografice favorabile pentru centralele hidroelectrice.

4.7. REPowerEU Intensificarea eforturilor în direcția tranziției către energia verde va merge mână în mână cu noi necesități de finanțare și va trebui să se producă de urgență, în lumina crizei energetice și a nevoii tot mai mari de autonomie energetică la nivelul UE. Impulsionarea propunerilor din cadrul pachetului „Pregătiți pentru 55” cu obiective mai ridicate și cu termene-limită mai timpurii pentru energia din surse regenerabile, de exemplu prin folosirea energiei solare și eoliene și prin îmbunătățirea eficienței energetice, va necesita o finanțare solidă. Comisia și-a anunțat intenția de a evalua aceste nevoi de finanțare în contextul propunerilor ( 14 ) , pe baza unei cartografieri a nevoilor din statele membre, precum și în ceea ce privește cerințele privind investițiile transfrontaliere. CESE salută acest fapt, însă evidențiază și îngrijorarea că actualele instrumente de finanțare de la nivelul UE și de la nivel național nu vor fi suficiente și că trebuie luate măsuri pentru ca energia din surse regenerabile să devină o soluție în acest moment. Cheltuielile din cadrul Fondului de ajustare la schimbările climatice pentru energia din surse regenerabile ar trebui, de asemenea, să fie stimulate prin atragerea de investiții private, fondul acționând în calitate de furnizor de fonduri de demarare.

4.8. Extinderea investițiilor pentru îmbunătățirea autonomiei energetice a UE ar trebui să se facă în acord cu punerea accentului pe tranziția către energia verde și din surse regenerabile. Pentru a reuși, dar și pentru a realiza investiții mai rapide cu ajutorul Fondului de ajustare la schimbările climatice, UE va avea nevoie de investiții pe termen lung semnificative în cercetare și inovare și de noi modalități de producție și consum, pentru a ne îmbunătăți capacitatea de a oferi energie curată și accesibilă pentru toți. Agenda UE în materie de cercetare și inovare prezintă deja un angajament considerabil față de acest obiectiv și există potențialul de a realiza progrese remarcabile. Totuși, punerea accentului pe cercetare trebuie să corespundă unui angajament al statelor membre de a adopta forme mai verzi de producere a energiei și capacității acestora de a renunța la mijloacele mai tradiționale de generare, mai ales în statele membre care încă se bazează, în mare măsură, pe cărbune.

4.9. Deși salută finanțarea existentă dedicată politicii climatice în CFM și în NextGenerationEU, CESE evidențiază și faptul că amenințările ecologice imediate la adresa persoanelor din UE s-au schimbat de când au fost concepute aceste mecanisme și că este nevoie de noi abordări. Pe lângă crearea acestui nou fond, CESE invită Comisia să revizuiască mediul de finanțare, pentru a identifica lacunele de finanțare și nevoile suplimentare în acest sens în ceea ce privește diferite aspecte ale politicii climatice.

5. Garantarea solidității politicilor existente ale UE în domeniul climei și al energiei și a complementarității acestora cu Fondul de ajustare la schimbările climatice

5.1. Fondul de ajustare la schimbările climatice ar răspunde unei nevoi foarte concrete și nesatisfăcute în ceea ce privește finanțarea din partea UE, și anume punerea la dispoziție de fonduri suficiente pentru a răspunde rapid la urgențele climatice, de mediu și energetice. Totuși, acest fond trebuie să fie coerent și să se articuleze cu politicile generale ale UE în aceste domenii.

5.2. Criza climatică este o problemă sistemică, care nu ține cont de frontiere, ceea ce înseamnă că este nevoie de o schimbare sistemică a modului în care funcționează economia noastră și că este esențial ca guvernele să se angajeze să găsească soluții sistemice în loc să abordeze doar simptomele problemei.

5.3. Disparitățile enorme în ce privește implicarea indivizilor și a grupurilor în problema schimbărilor climatice, precum și în ce privește efectele acestora, exacerbează această problemă. Aceste disparități se referă la amprenta de carbon, emisiile de CO 2 pe cap de locuitor variind semnificativ de la un stat membru la altul și de la o regiune la alta. De asemenea, observăm disparități în ceea ce privește impactul schimbărilor climatice, capacitatea de adaptare și de gestionare a provocărilor și, în fine, impactul măsurilor de politică în domeniul climei și schimbările structurale semnificative iminente.

5.4. Pe teritoriul UE, impactul schimbărilor climatice diferă foarte mult în interiorul statelor membre și de la un stat membru la altul, în funcție de geografia acestora și de starea și structura economiei lor. De exemplu, în timp ce 7 % din populația UE trăiește în zone cu risc ridicat de inundații, peste 9 % trăiește în zone cu 120 de zile pe an fără ploi.

5.5. Eforturile pentru o tranziție justă necesită, de asemenea, condiții sociale durabile, în conformitate cu obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) și cu Pilonul european al drepturilor sociale. În plus, CESE solicită o abordare globală a durabilității mediului și atrage atenția asupra Regulamentului privind taxonomia, care stabilește șase obiective de mediu: atenuarea schimbărilor climatice, adaptarea la schimbările climatice, utilizarea durabilă și protecția apei și a resurselor marine, trecerea la o economie circulară, prevenirea și controlul poluării și protejarea și refacerea biodiversității și a ecosistemelor.

5.6. Cu un buget aprobat de peste 330 de miliarde EUR în actuala perioadă de programare, politica de coeziune este cel mai mare și cel mai important instrument de investiții din Europa și, prin urmare, joacă un rol esențial în combaterea crizei climatice. Disparitățile din interiorul statelor membre și dintre acestea, pe care politica de coeziune are ca obiectiv să le abordeze, sunt, foarte probabil, accentuate de schimbările climatice și de consecințele acestora. La rândul său, Planul de redresare și reziliență pune, de asemenea, un accent puternic pe climă. Deși se constată un angajament clar față de investiții, este necesar să existe o imagine clară și structurată a fondurilor UE destinate combaterii schimbărilor climatice și a modului în care acestea sunt gestionate.

5.7. CESE subliniază, de asemenea, necesitatea ca autoritățile locale și regionale să asume un angajament politic clar în vederea atingerii obiectivelor climatice. Este urgent necesar să se intensifice dialogul pe mai multe niveluri între autoritățile naționale, regionale și locale cu privire la planificarea și punerea în aplicare a măsurilor naționale privind schimbările climatice la nivel regional și local, la accesul direct la finanțare pentru autoritățile locale și la monitorizarea progreselor înregistrate în ceea ce privește măsurile adoptate. Partenerii sociali și societatea civilă organizată trebuie să fie implicați în acest proces pentru a garanta o abordare echilibrată, respectând interesele tuturor grupurilor.

5.8. CESE subliniază rolul esențial al partenerilor locali, sociali și regionali în combaterea consecințelor schimbărilor climatice. Din păcate, sprijinul pe care mulți dintre acești actori îl primesc pentru a-și finanța activitățile este încă departe de a fi suficient pentru a face față provocărilor cu care se confruntă. Printre altele, Fondul pentru o tranziție justă trebuie consolidat pentru a oferi un sprijin mai bun.

5.9. CESE insistă că tranziția către durabilitatea mediului trebuie să fie favorabilă incluziunii și conformă cu ODD și cu Pilonul european al drepturilor sociale. În acest context, criteriile esențiale trebuie să includă protejarea și crearea de noi locuri de muncă verzi de calitate, asigurarea de acțiuni de formare și de măsuri sociale favorabile incluziunii prin dezvoltarea unor sectoare economice alternative și neutre din punct de vedere climatic pentru populația din regiune. Ea trebuie să depășească posibilele efecte regresive ale măsurilor de politică în domeniul climei și ale schimbărilor structurale. De exemplu, achizițiile publice și măsurile de ajutor de stat pentru întreprinderi trebuie corelate cu crearea de locuri de muncă de calitate și cu respectarea drepturilor lucrătorilor, a standardelor de mediu și a obligațiilor fiscale În plus, persoanele vulnerabile trebuie protejate împotriva impactului schimbărilor climatice și, în orice caz, trebuie evitată sărăcia energetică. În fine, CESE atrage atenția asupra principiului taxonomiei UE de „a nu aduce prejudicii semnificative”, care prevede că niciun obiectiv de mediu nu poate fi afectat prin punerea în aplicare a diverselor politici.

5.10. Întrucât educația formală și non-formală este un mecanism important de combatere a crizei climatice, este esențial să se investească într-o educație accesibilă în ceea ce privește schimbările climatice și cetățenia activă. Educația privind sustenabilitatea este un instrument puternic de capacitare a tinerilor pentru a participa la discuțiile despre direcția pe care ar trebui să o urmeze o anumită politică în domeniul climei. Rolul educației și formării profesionale în combaterea schimbărilor climatice este recunoscut într-o măsură din ce în ce mai mare.

Bruxelles, 21 septembrie 2022. Președinta Comitetului Economic și Social European Christa SCHWENG

(1) https://www.eesc.europa.eu/ro/our-work/opinions-information-reports/opinions/tackling-energy-poverty-and-eus-resilience-challenges-economic-and-social-perspective (a se vedea pagina 88 din prezentul Jurnal Oficial).

(2) Regional development MEPs suggest to set-up a Climate Change Adaptation Fund | Sala de presă | Parlamentul European (Dezvoltarea regională – Deputații în Parlamentul European propun instituirea unui fond de ajustare la schimbările climatice).

(3) Pierderi economice cauzate de fenomenele climatice extreme în Europa – Agenția Europeană de Mediu.

(4) Construirea unei Europe reziliente la schimbările climatice – Noua strategie a UE privind adaptarea la schimbările climatice, COM(2021) 82 final, secțiunea 2.2.3, și Strategia pentru finanțarea tranziției către o economie durabilă, COM(2021) 390 final, secțiunile II și III, Acțiunea 2c, Tabloul de bord al Autorității Europene de Asigurări și Pensii Ocupaționale (EIOPA) privind lacunele în materie de protecție a asigurărilor și document de dezbatere.

(5) ESPAS_Report.pdf, p. 8.

(6) https://www.brusselstimes.com/belgium-all-news/199487/europes-summer-floods-amount-to-worlds-second-most-costly-natural-disaster-of-2021

(7) https://www.reuters.com/world/europe/greece-starts-count-cost-after-week-devastating-fires-2021-08-09/

(8) Europe’s summer floods amount to world’s second-most costly natural disaster of 2021 (Inundațiile care au afectat Europa în vară sunt al doilea dezastru natural din lume din punctul de vedere al costurilor din anul 2021) (brusselstimes.com).

(9) https://www.reuters.com/world/europe/greece-starts-count-cost-after-week-devastating-fires-2021-08-09/

(10) Fondul de solidaritate al UE.

(11) https://ec.europa.eu/regional_policy/ro/funding/solidarity-fund/

(12) Planul REPowerEU, COM(2022) 230 final.

(13) U.S., EU strike LNG deal as Europe seeks to cut Russian gas (SUA și UE încheie un acord privind GNL, în încercarea Europei de a reduce folosirea gazului rusesc) | Reuters.

(14) COM(2022) 230 final.