[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 31.3.2008

COM(2008) 160 final

RAPORTUL COMISIEI CĂTRE CONSILIU ȘI PARLAMENTUL EUROPEAN

privind punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1177/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 iunie 2003

RAPORTUL COMISIEI CĂTRE CONSILIU ȘI PARLAMENTUL EUROPEAN

privind punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1177/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 iunie 2003

1. INTRODUCERE

În temeiul articolului 16 din Regulamentul (CE) nr. 1177/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 iunie 2003 privind statisticile comunitare referitoare la venit și la condițiile de viață (EU-SILC), „Până cel târziu la 31 decembrie 2007 Comisia va transmite Parlamentului European și Consiliului un raport privind activitățile efectuate în temeiul prezentului regulament”.

Acest raport prezintă progresele realizate de statele membre, țările candidate și țările AELS, împreună cu Comisia, în ceea ce privește dispozițiile regulamentului menționat mai sus al PE și al Consiliului și ale regulamentelor asociate ale Comisiei publicate în perioada 2003-2007.

2. PUNCTE PRINCIPALE

3. SILC: o sursă de date de referin ță pentru analiza veniturilor și a sărăciei la nivelul UE

De la adoptarea, la 16 iunie 2003, a Regulamentului nr. 1177/2003 privind statisticile comunitare referitoare la venit și la condițiile de viață (EU-SILC), s-au obținut progrese semnificative.

Statisticile EU-SILC au fost introduse treptat între anii 2003 și 2005 în toate statele membre și au devenit sursa de date pentru analiza distribuției veniturilor și a incluziunii sociale la nivelul UE. În 2005, au devenit disponibile date transversale pentru toate cele 25 de state membre, plus Norvegia și Islanda. Aceste date au fost folosite pentru producerea unor indicatori comuni ai protecției sociale și ai procesului de coeziune socială (proces global, incluziune socială, pensii și sănătate și îngrijire pe termen lung) incluși în raportul comun privind protecția socială și incluziunea socială, în cadrul metodei deschise de coordonare (MDC).

Statisticile EU-SILC au fost introduse în 2003 în șase state membre (Belgia, Danemarca, Grecia, Irlanda, Luxemburg și Austria), precum și în Norvegia, pe baza unui acord tacit.

În 2004, în temeiul Regulamentului nr. 1177/2003 al PE și al Consiliului, statisticile EU-SILC au fost puse în aplicare în douăsprezece state ale UE-15 (Germania, Țările de Jos și Regatul Unit au amânat lansarea cu un an), precum și în Estonia, Islanda și Norvegia. În 2005, aceste statistici erau operaționale în toate statele UE-25, plus Islanda și Norvegia. Bulgaria, Turcia și România au introdus statisticile EU-SILC în 2006, iar Elveția a urmat în 2007. Este probabil ca acestea să fie introduse la o dată ulterioară în Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei și în Croația.

Încă de la început, SILC a devenit un program anual în toate țările.

4. Cadrul juridic

De asemenea, a fost elaborat cadrul juridic al proiectului. În afara regulamentului PE și al Consiliului, cinci regulamente ale Comisiei de punere în aplicare – privind „regulile de eșantionare și urmărire”, „definițiile”, „lista variabilelor țintă principale (anuale)”, „aspectele anchetei pe teren și procedurile de imputare” și „rapoartele de calitate” – au fost aprobate de către Comitetul pentru programul statistic și publicate în Jurnalul Oficial (JO) al Uniunii Europene la 17 noiembrie 2003 în cazul primelor patru și la 9 ianuarie 2004 în cazului ultimului. În plus, un regulament al Comisiei conținând lista variabilelor țintă secundare, adică modulele introduse în statisticile EU-SILC, a fost publicat în fiecare an, o temă putând fi repetată o dată la patru ani sau la intervale mai lungi. Regulamentele Comisiei privind transmiterea intergenerații a sărăciei (modulul 2005, nr. 16/2004 din 6 ianuarie 2004), privind participarea socială (modulul 2006, nr. 13/2005 din 6 ianuarie 2005), privind condițiile de locuit (modulul 2007, nr. 315/2006 din 22 februarie 2006) și privind insolvabilitatea și excluderea financiară (modulul 2008, nr. 215/2007 din 28 februarie 2007) au fost publicate în JO.

5. Finanțarea comunitară

Finanțarea comunitară anuală a proiectului este asigurată prin acorduri de subvenționare încheiate cu INS-urile. În primii patru ani de culegere de date SILC, toate statele membre, plus Norvegia și Islanda, au primit o finanțare comunitară pentru derularea proiectului (în Estonia, finanțarea comunitară pentru patru ani a început nu în primul, ci în al doilea an de culegere de date). Pentru cele două state membre noi care au aderat în 2007 (Bulgaria și România), finanțarea comunitară a început pentru programul 2006.

În total, finanțarea comunitară s-a ridicat la aproximativ 6,5 milioane EUR pentru culegerea de date din anul 2004, respectiv 11 milioane EUR pentru culegerea de date pentru anii 2005-2007.

6. Culegerea și difuzarea datelor SILC

În ansamblu, culegerea de date SILC a fost un succes. Eurostat, împreună cu rețeaua de Institute Naționale de Statistică (INS-uri), a putut culege, verifica și publica aceste date în perioade de timp rezonabile. Cu toate acestea, există o diferență semnificativă de 2 ani între anul de referință al datelor culese și ultimele date economice disponibile.

Pentru componenta transversală a statisticilor EU-SILC, datele au fost deja trimise către Eurostat în două valuri (2004 și 2005). Cel de-al treilea val (anul 2006) este în curs. Programul SILC 2004 a vizat 15 țări (douăsprezece din vechile 15 state membre, plus Estonia, Norvegia și Islanda), în timp ce la programul 2005 au participat 27 de țări (toate statele membre ale UE-25, plus Norvegia și Islanda). Toate țările în cauză au putut trimite datele pentru 2004 către Eurostat la timp, fie până la sfârșitul lunii octombrie, fie până la sfârșitul lunii noiembrie, în funcție de țară. Pentru programul 2005, două state membre (Slovenia și Regatul Unit) au înregistrat o întârziere de câteva luni în finalizarea datelor transversale.

Aceste date au fost, apoi, difuzate de Eurostat atât sub forma unor tabele agregate pe pagina de internat a Eurostat, cât și sub forma unor fișiere de microdate anonimizate, la care comunitatea de cercetare poate avea acces în condiții stricte. Cu toate acestea, Malta s-a opus publicării de microdate. Anonimizarea înregistrărilor individuale este obținută prin eliminarea sau recodarea variabilelor care ar putea fi folosite în mod indirect pentru a identifica indivizi sau gospodării. Fișierele de microdate anonimizate transversale au fost publicate în iunie 2006 și iunie 2007, pentru informațiile din programul SILC 2004, respectiv SILC 2005. Din cele cincisprezece țări care au introdus statisticile SILC în 2004 (12 din vechile 15 state membre, plus Estonia, Norvegia și Islanda), 14 au participat la programul 2004 (cu excepția Islandei). Programul 2005 a acoperit 26 dintre cele 27 de țări în cauză (toate cele 25 de state membre, cu excepția Maltei, plus Norvegia și Islanda).

Componenta longitudinală a strângerii de informații EU-SILC pe traiectorii individuale de 4 ani nu va fi în întregime operațională până în anul 2010. Până în prezent, au fost publicate numai informațiile longitudinale corespunzătoare datelor SILC 2004/2005. Această publicare s-a limitat la 13 țări, deoarece celelalte țări fie au demarat programul SILC abia în 2005, fie au avut probleme cu validarea componentei longitudinale SILC.

De asemenea, au existat întârzieri în publicarea datelor longitudinale, deoarece baza de date despre utilizatori (BDU) longitudinală pentru 2004/2005 nu a fost disponibilă până în luna octombrie 2007.

După ce proiectul va ajunge la un stadiu de maturitate (din 2010), vor exista două tipuri de publicare în fiecare an:

- O bază de date despre utilizatori (BDU) transversală anonimizată, cu cel mai recent val de statistici EU-SILC;

- O BDU longitudinală anonimizată conținând traiectorii individuale de maximum 4 ani.

- Conținutul EU-SILC

EU-SILC constituie un instrument multidimensional axat pe venituri, dar în același timp pe condițiile de locuit, muncă, sănătate, demografie și educație, făcând, astfel, posibilă studierea abordării multidimensionale a excluziunii sociale.

Acest instrument conține variabile țintă principale (anuale) și secundare (pe module).

Variabilele țintă principale sunt fie informații despre gospodării, fie informații despre indivizi (pentru persoane în vârstă de cel puțin 16 ani) și sunt grupate pe domenii.

- La nivel de gospodării, sunt acoperite cinci domenii: (1) date de bază/esențiale, (2) venituri, (3) condiții de locuit, (4) excluziune socială și (5) informații referitoare la forța de muncă;

- Nivelul personal este grupat în cinci domenii: (1) date de bază/demografice, (2) venituri, (3) educație, (4) informații referitoare la forța de muncă și (5) sănătate. De asemenea, sunt adunate informații despre îngrijirea copiilor pentru copiii sub 12 ani.

Variabilele țintă secundare (pe module) sunt introduse anual începând din 2005 numai în componenta transversală a instrumentului. Primele module EU-SILC se referă la cele de mai jos:

2005: Transmiterea intergenerații a sărăciei

2006: Participarea socială

2007: Condițiile de locuit

2008: Insolvabilitatea / excluderea financiară

2009: Starea de sărăcie

7. Unitatea de culegere

EU-SILC se referă numai la persoanele car trăiesc în gospodării private. Persoanele care locuiesc în gospodării colective și în instituții sunt excluse din populația țintă. Impactul excluderii din eșantioane a persoanelor în vârstă care trăiesc în instituții, a persoanelor cu handicap și a altor grupuri vulnerabile, inclusiv a celor fără adăpost, diferă de la o țară la alta. Unele grupuri vulnerabile care trăiesc în gospodării private pot fi, de asemenea, subreprezentate deoarece sunt greu de găsit. Cu toate acestea, astfel de grupuri necesită metode specifice de culegere a datelor, care nu sunt compatibile cu cadrul EU-SILC.

În EU-SILC au fost permise două tipuri de culegere de variabile pentru gospodării și indivizi. În majoritatea țărilor (țările fără registru), tuturor membrilor în vârstă de cel puțin 16 ani din gospodăriile selectate li s-a dat un chestionar personal pe care li s-a cerut să-l completeze. În țările având un registru (DK, FI, IS, NL, NO, SE, SI), un singur membru din gospodăria selectată primește un chestionar personal, iar variabilele pentru gospodării și venituri sunt culese fie prin intermediul unui registru, fie de la respondentul selectat.

8. Aspecte legate de eșantionare

În ceea ce privește eșantionarea, toate țările culeg informații privind eșantioane probabilistice reprezentative pentru populația țintă. Excepția face Germania, unde, în momentul introducerii statisticilor EU-SILC, s-a folosit un eșantion pe cote existent. Totuși, acest eșantion non-probabilistic va fi eliminat treptat, până în 2008, în conformitate cu Regulamentul nr. 1177/2003.

Pentru a putea produce informații transversale și longitudinale în fiecare an, cu componenta longitudinală acoperind cel puțin patru ani, Eurostat a recomandat folosirea unui panel rotativ. În acest scop, eșantionul este împărțit în patru sub-eșantioane, numite „grupuri rotative”, fiecare dintre acestea fiind reprezentativ pentru întreaga populație. Ideea este de a roti câte un grup în fiecare an ulterior și de a urmări persoanele din celelalte grupuri. Majoritatea celor 27 de țări au adoptat acest model rotativ pe patru ani recomandat de Eurostat. În Norvegia și Franța se folosește un model rotativ pe o perioadă mai lungă de timp (8, respectiv 9 ani).

De asemenea, unele țări au folosit structuri de anchetă alternative. Luxemburg a ales să folosească un panel de lungă durată, suplimentat în fiecare an cu un nou eșantion pentru a asigura reprezentativitatea transversală. Suedia are două programe distincte: o anchetă transversală și un panel de lungă durată. În sfârșit, Finlanda utilizează un model rotativ modificat (în care grupul rotativ de bază pe doi ani este suplimentat cu două sub-eșantioane pentru încă doi ani, pentru a putea avea o traiectorie pe patru ani).

Datele administrative sunt folosite de țările în care este disponibilă o parte din informațiile SILC. În așa-numitele „țări având un registru” (DK, FI, IS, NL, NO, SE, SI), majoritatea componentelor venitului și unele informații demografice sunt obținute din registre administrative. Alte variabile personale sunt obținute în principal prin interviuri telefonice. În toate celelalte țări, cu excepția Irlandei și a Germaniei, toate informațiile sunt obținute prin intermediul unei anchete în gospodării și a unor interviuri față în față cu membrii gospodăriilor. În Irlanda, pentru gospodăriile care și-au dat acordul în mod explicit (în jur de 25% dintre gospodării), informațiile sunt obținute din registre administrative. Germania folosește o anchetă prin poștă, în care indivizii administrează singuri chestionarele.

9. Dimensiunea eșantionului

Așa cum se poate vedea din tabelul de mai jos, pentru programul SILC 2005 aproape toate țările au respectat dimensiunea minimă efectivă a eșantionului pentru componenta transversală, așa cum este definit în Regulamentul nr. 1177/2003. Singurele excepții sunt Cehia, Țările de Jos și Portugalia.

Trebuie reținut că Cehia a obținut o derogare specifică pentru a avea o dimensiunea mai mică a eșantionului în primul an de culegere a datelor.

Dimensiune efectivă a eșantionului final de gospodării (pe baza eșantionului final)[1] | Dimensiune efectivă minimă a eșantionului de gospodării (astfel cum este definit în regulament) |

Belgia | 4939 | 4750 |

Cipru | 3533 | 3250 |

Cehia | 3687 | 4750 |

Danemarca | 5957 | 4250 |

Estonia | 3970 | 3500 |

Germania | - | 8250 |

Grecia | 4283 | 4750 |

Spania | 9088 | 6500 |

Franța | 8787 | 7250 |

Ungaria | 5328 | 4750 |

Islanda | 2958 | 2250 |

Irlanda | 4680 | 3750 |

Italia | 15625 | 7250 |

Letonia | 3284 | 3750 |

Lituania | 4353 | 4000 |

Luxemburg | - | 3250 |

Malta | 3459 | 3000 |

Țările de Jos | 3931 | 5000 |

Norvegia | 5991 | 3750 |

Austria | 4476 | 4500 |

Polonia | 13183 | 6000 |

Portugalia | 2817 | 4500 |

Finlanda | 8020 | 4000 |

Slovacia | 5147 | 4250 |

Slovenia | 7892 | 3750 |

Suedia | 6133 | 4500 |

Regatul Unit | - | 7500 |

În ceea ce privește componenta longitudinală, situația poate fi evaluată numai în acest stadiu pentru cele 15 țări care au realizat programul SILC în 2004 și pentru care există date longitudinale pentru anii 2004 și 2005, și anume douăsprezece state ale UE-15 (Germania, Țările de Jos și Regatul Unit au amânat lansarea cu un an), plus Estonia, Islanda și Norvegia. Tabelul de mai jos arată că Belgia și Irlanda nu îndeplinesc cerința referitoare la dimensiunea minimă pentru primii doi ani ai componentei longitudinale.

Dimensiune efectivă a eșantionului final de gospodării (pe baza eșantionului final)(1) | Dimensiune efectivă minimă a eșantionului de gospodării (astfel cum este definit în regulament) |

Belgia | 2851 | 3500 |

Estonia | 3091 | 2750 |

Danemarca | 3250 |

Grecia | 3456 | 3500 |

Spania | 6394 | 5000 |

Franța | 6757 | 5500 |

Islanda | 1908 | 1700 |

Irlanda | 2118 | 2750 |

Italia | 11145 | 5500 |

Luxemburg | 2500 |

Norvegia | 3656 | 2750 |

Austria | 3089 | 3250 |

Portugalia | 3250 |

Finlanda | 3312 | 3000 |

Suedia | 4866 | 3500 |

10. Rapoarte și studii

În conformitate cu Regulamentul nr. 177/2003, toate cele 15 țări care au lansat programul SILC în 2004 au trimis un raport de calitate intermediar și unul final înainte de sfârșitul lunii decembrie 2005 și 2006. Pe această bază, Eurostat a produs, în luna iunie 2006, un raport comunitar unic de calitate, în care au fost combinate rapoarte naționale de calitate intermediare și finale. Acest lucru s-a datorat faptului că în primul an de culegere de date, în absența informațiilor longitudinale, există o diferență foarte mică între cele două tipuri de rapoarte.

Pentru programul SILC 2005, Eurostat a primit, până la sfârșitul lunii decembrie 2006, rapoarte de calitate intermediare de la toate cele 27 de țări în cauză și a produs o sinteză care se află în prezent în faza de finalizare (a existat o ușoară întârziere).

Procesul în legătură cu rapoartele de calitate finale pentru 2005 este în curs de derulare.

Raportul intermediar include secțiuni referitoare la aspecte mergând de la precizie (plan de eșantionare, erori de eșantionare și non-eșantionare, metode de culegere a datelor, durata interviului) până la comparabilitate (concepte de bază și definiții, componentele venitului) și coerență.

Raportul final include părți referitoare la relevanță, precizie (plan de eșantionare, erori de eșantionare și non-eșantionare, metode de culegere a datelor, procedura de imputare, chiria imputată, mașini de serviciu), comparabilitate (concepte de bază și definiții, componentele venitului, norme de trasare), promptitudine și punctualitate, accesibilitate și claritate, precum și coerență.

În plus, Comisia a demarat câteva acțiuni vizând evaluarea calității și, în special, a comparabilității informațiilor SILC:

- Au fost demarate studii metodologice acoperind aspecte esențiale pentru comparabilitate atât la nivel național, cât și la nivel comunitar. Acest lucru a fost posibil prin lansarea unei invitații la licitație, destinată să acopere aspecte precum impactul definiției gospodăriei, comparabilitatea datelor administrative și a celor din anchete, metoda de culegere a datelor, tratamentul diferit al venitului negativ, precum și aspecte legate de eșantionare. În plus, Institutelor Naționale de Statistică li s-au acordat subvenții pentru efectuarea de studii metodologice privind impactul folosirii de surse naționale asupra comparabilității (de exemplu, studii privind folosirea datelor din registre, față de datele din anchete, impactul folosirii unor metode diferite de estimare a chiriei imputate, analiza coerenței cu conturile naționale sau cu alte informații obținute din anchete și studiul uzurii);

- A fost creat un grup de lucru pe probleme de metodologie, care a discutat aspecte precum tehnicile de imputare, tratamentul sumelor fixe, chiria imputată și situația planurilor de pensie privată în cadrul veniturilor;

- În perioada 6 – 8 noiembrie 2006, Eurostat a organizat la Helsinki, împreună cu Statistics Finland, o conferință privind proiectul SILC, în cadrul căreia au fost revizuite toate dimensiunile proiectului și a fost elaborat un plan de acțiune;

- Eurostat calculează sistematic erorile standard pentru indicatorii pe bază de venit în timpul primului an pentru care sunt disponibile aceste date.

- Publicații

În afara de publicarea de microdate pentru cercetători și de tabele agregate pe pagina sa de internet, Eurostat a elaborat, în luna septembrie 2005, o publicație mică ( Statistics in Focus ) conținând indicatori transversali folosiți de obicei ca parte a metodei deschise de coordonare privind incluziunea socială. Această publicație, intitulată „ Income, poverty and social exclusion in EU25 ” (Venitul, sărăcia și excluziunea socială în UE25) folosește informații din programul SILC 2004. Eurostat pregătește o nouă ediție pe baza datelor din programul SILC 2005.

În plus, statisticile EU-SILC sunt, în prezent, enumerate ca sursă esențială pentru capitolele referitoare la coeziunea socială din publicații mai generale, cum ar fi raportul comun privind incluziunea socială și protecția socială (JSISP), rapoartele anuale de activitate, raportul privind măsurarea evoluției către o Europă mai viabilă – raportul de monitorizare pentru anul 2007 în cadrul strategiei UE de dezvoltare durabilă (și precedentele rapoarte de monitorizare în cadrul SDD), anuarul Eurostat, raportul privind situația socială, cartea de buzunar „ Key figures on Europe ” (Cifre esențiale despre Europa) și panorama privind bărbații și femeile în Uniunea Europeană.

Cu toate acestea, difuzarea informațiilor SILC necesită, în continuare, îmbunătățiri. De exemplu, trebuie pregătite două tipuri de analiză (și publicații corespunzătoare): o publicație statistică (monografie care să includă analize statistice), plus o serie de scurte analize statistice în același format ca și publicațiile „ Statistics in Focus ” ale Eurostat.

11. CONCLUZIE

De la adoptarea Regulamentului nr. 1177/2003, programul SILC a devenit principala sursă de date de referință pentru statisticile privind analiza distribuției veniturilor, a sărăciei și a excluziunii sociale la nivelul UE, iar aceste date sunt folosite în contextul „indicatorilor structurali” și al exercițiilor din cadrul MDC. A fost elaborat cadrul juridic și a fost garantată o finanțare comunitară pentru primii patru ani de culegere de date în fiecare țară. Culegerea și difuzarea datelor transversale SILC sub formă de tabele și microdate destinate cercetătorilor se află sub control, deși aspectul legat de promptitudine ar putea fi îmbunătățit. Componenta longitudinală a statisticilor EU-SILC se află într-un stadiu inițial și nu va fi în întregime operațională până în anul 2010. Singurele informații longitudinale disponibile în prezent sunt limitate la 13 țări. O investiție semnificativă a fost realizată în evaluarea calității datelor SILC, sub forma unor rapoarte de calitate și studii metodologice. De asemenea, aspectele legate de calitate au fost analizate în profunzime de un grup de lucru pe probleme de metodologie, precum și în cadrul unei conferințe SILC ce a avut loc la Helsinki în luna noiembrie 2006. În sfârșit, chiar dacă au fost produse mai multe publicații, este necesară depunerea de eforturi suplimentare în ceea ce privește difuzarea informațiilor SILC.

[1] Dimensiunea minimă efectivă a eșantionului final este obținută împărțind dimensiunea eșantionului final la așa-numitul efect de sondaj. Pentru acest tabel, Eurostat a estimat efectul de sondaj pentru primul val de statistici EU-SILC (2004 sau 2005). Aceste informații nu sunt, încă, disponibile pentru DE și UK. Pentru LU sunt disponibile calcule separate, care, însă, nu sunt strict comparabile. Se poate considera că abaterile mai mici de 10-15% de la obiectivele regulamentului se încadrează în marja de toleranță implicată de gradul de precizie în estimarea efectului de sondaj de către Eurostat. Cifrele îngroșate se situează sub această marjă de toleranță.