RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU Raport anual privind progresele înregistrate în 2011 de activitățile Întreprinderilor comune ale inițiativelor tehnologice comune /* COM/2012/0758 final */





RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU Raport anual privind progresele înregistrate în 2011 de activitățile Întreprinderilor comune ale inițiativelor tehnologice comune 1. Introducere Inițiativele tehnologice comune (ITC) reprezintă un nou mod de constituire a parteneriatelor public-privat în domeniul cercetării industriale la nivel european. Acestea au fost înfiinţate ca proiecte-pilot în perioada 2007-2008, în contextul celui de-al șaptelea Program-cadru[1], în cinci domenii strategice – aeronautică și transport aerian (inițiativa „Clean Sky”), sănătate publică (Inițiativa privind medicamentele inovatoare - IMI), tehnologiile pilelor de combustie și hidrogenului (Inițiativa privind pilele de combustie și hidrogenul - FCH), sistemele informatice integrate (inițiativa ARTEMIS) și nanoelectronică (inițiativa ENIAC). Trebuie menţionat, de asemenea, programul SESAR[2] (Single European Sky Air Traffic Management Research – Cercetări privind managementul traficului aerian în cerul unic european), având în vedere că este finanțat prin cel de-al șaptelea Program-cadru. Reunind industria, comunitatea de cercetare, autorităţile de reglementare și UE pentru a defini programe de cercetare comune și a investi în ample activități de cercetare multinaționale, inițiativele tehnologice comune reprezintă, în special într-o perioadă de recesiune economică mondială, o oportunitate interesantă pentru Europa de a-și creşte competitivitatea pe baza principiilor excelenței științifice, deschiderii și inovării. Transmiterea unui raport anual privind progresele înregistrate de Întreprinderile comune ale Inițiativelor tehnologice comune (IC ITC) este solicitată la articolul 11 alineatul (1) din regulamentele Consiliului de instituire a iniţiativelor tehnologice comune individuale, care prevede că „Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport anual cu privire la progresele înregistrate de Întreprinderea comună [denumirea ITC]. Raportul cuprinde detalii privind punerea în aplicare, inclusiv numărul de propuneri prezentate, numărul de propuneri selectate pentru finanțare, tipul de participanți, inclusiv IMM-uri, precum și statistici naționale”. Prezentul raport anual pentru 2011 este elaborat după prima evaluare intermediară a întreprinderilor comune efectuată în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentele Consiliului. Acesta furnizează informații Parlamentului European și Consiliului, subliniind progresele înregistrate de IC ITC, de la data înființării. Raportul începe cu o scurtă prezentare a IC ITC, sintetizează principalele realizări ale acestora din 2011 și evidențiază domeniile în care sunt necesare îmbunătățiri în viitor. Raportul este însoțit de un document de lucru al serviciilor Comisiei care cuantifică, în principal, activitățile de cercetare ale IC ITC în 2011. În plus, raportul include informații actualizate privind rezultatele și progresele înregistrate în ceea ce privește cererile lansate în anii precedenți. 2. Întreprinderile comune ale Iniţiativelor tehnologice comune Inițiativele tehnologice comune au fost constituite sub forma unor întreprinderi comune în temeiul articolului 187 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, care prevede că „Uniunea poate constitui întreprinderi comune sau orice altă structură necesară bunei desfășurări a programelor de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative ale Uniunii”. Acestea sunt „organisme instituite de Comunități” în conformitate cu articolul 185 din Regulamentul financiar al UE[3] și au reprezentat un important element nou introdus de cel de-al șaptelea Program-cadru (PC7) pentru a susține domenii-cheie ale cercetării și dezvoltării tehnologice ce pot contribui la creșterea competitivității și a calității vieții în Europa, pentru care însă instrumentele existente în cadrul PC7 nu erau suficient de adaptate[4]. În perioada 2007-2008 au fost înființate, în contextul Programului specific „Cooperare” din PC7, cinci IC ITC, pentru o perioadă care se încheie la 31 decembrie 2017: (1) Întreprinderea comună din domeniul aeronauticii și al transportului aerian (Clean Sky), care vizează creșterea competitivității industriei aeronautice europene și reducerea emisiilor și a zgomotului, înființată prin Regulamentul (CE) nr. 71/2008 al Consiliului din 20 decembrie 2007; (2) Întreprinderea comună a Inițiativei privind medicamentele inovatoare (IMI), care încurajează elaborarea unor medicamente mai bune și mai sigure pentru pacienți, înființată prin Regulamentul (CE) nr. 73/2008 al Consiliului din 20 decembrie 2007; (3) Întreprinderea comună „Pile de combustie și hidrogen” (FCH), care vizează accelerarea dezvoltării și introducerii tehnologiilor privind alimentarea cu hidrogen și pilele de combustie, înființată prin Regulamentul (CE) nr. 521/2008 al Consiliului din 30 mai 2008; (4) Întreprinderea comună din domeniul sistemelor informatice integrate (ARTEMIS), care susține consolidarea industriei europene și a poziției sale de lider mondial în domeniul tehnologiilor informatice integrate, înființată prin Regulamentul (CE) nr. 74/2008 al Consiliului din 20 decembrie 2007; (5) Întreprinderea comună din domeniul nanoelectronicii (ENIAC), care vizează atingerea nivelului foarte ridicat de miniaturizare necesar pentru următoarea generație de componente nanoelectronice, înființată prin Regulamentul (CE) nr. 72/2008 al Consiliului din 20 decembrie 2007. Comisia Europeană, în calitate de membru cofondator, a fost responsabilă pentru demararea activității IC ITC. Întreprinderilor comune ARTEMIS, IMI și Clean Sky li s-a acordat autonomie în perioada octombrie-noiembrie 2009, după ce și-au constituit cadrul juridic și financiar și și-au demonstrat capacitatea de a gestiona propriile bugete, iar Întreprinderilor comune ENIAC și FCH li s-a acordat autonomie în mai și, respectiv, noiembrie 2010. Astfel, 2011 a fost primul an în care toate IC ITC au funcționat în mod autonom. Întreprinderile comune selectează proiecte prin intermediul cererilor anuale deschise și competitive de propuneri, după parcurgerea unor proceduri de depunere și de evaluare având una sau două etape. Acestea oferă finanțare pentru proiecte colaborative și acțiuni de coordonare și sprijin. Cererile de propuneri lansate de Întreprinderea comună Clean Sky sunt mai specifice, au o durată mai scurtă și solicită obținerea rezultatelor așteptate la niveluri mai ridicate de maturitate a tehnologiei. Întreprinderea comună Clean Sky publică mai multe cereri de propuneri pe an. 3. Progrese realizate în 2011 și provocări majore 3.1. Rezultatul primei evaluări intermediare Regulamentele Consiliului care înființează întreprinderile comune solicită efectuarea a două evaluări intermediare ale acestora. Prima evaluare intermediară a fost efectuată în termen și s-a concentrat asupra calității și a eficienței, precum și a progresului realizat în direcția îndeplinirii obiectivelor. Toate rapoartele s-au încheiat cu un aviz favorabil, ajungând la concluzia că întreprinderile comune trebuie să-și continue activitatea și după anul 2013, și au exprimat o poziție comună cu privire la aspectele redate în continuare. În primul rând, grupurile de evaluare au fost de acord cu recomandările Grupului „șerpașilor”[5], în special cu faptul că „actualul cadru juridic trebuie optimizat pentru a răspunde obiectivului de înființare și de implementare a unor ITC viitoare”. În acest sens, statutul actual al ITC-urilor de „organisme instituite de Comunități” trebuie revizuit. Grupurile de evaluare au recomandat consolidarea și eficientizarea proceselor, precum și a procedurii decizionale. Acestea s-au referit, de asemenea, la necesitatea de a dispune de o coordonare mai structurată și de complementaritate cu PC7 și cu programele și fondurile naționale, de a îmbunătăți comunicarea, de a crește vizibilitatea acțiunilor ITC-urilor adresate publicului larg sau internaționale, de a efectua o colectare sistematică a datelor și de a dispune de un sistem de monitorizare a principalilor indicatori de performanță. Grupurile de evaluare au identificat mai multe aspecte și provocări specifice și au formulat o serie de recomandări privind acțiunile care trebuie întreprinse de către diferite părți interesate (întreprinderile comune, Comisia Europeană, sectoarele industriale, statele membre, consiliile de conducere etc.). Detalii privind evaluările sunt prezentate în Documentul de lucru al serviciilor Comisiei. Răspunsul Comisiei la evaluările Întreprinderilor comune Clean Sky, IMI și FCH a fost publicat în septembrie 2011 ca Document de lucru al serviciilor Comisiei, împreună cu Comunicarea intitulată Crearea de parteneriate în cercetare și inovare [COM(2011) 572]. Comunicarea Comisiei cu titlul Prima evaluare intermediară a inițiativelor tehnologice comune ARTEMIS și ENIAC [COM(2010) 752] a fost publicată în decembrie 2010, împreună cu un Document de lucru al serviciilor Comisiei care detaliază răspunsul acesteia. În cazul Întreprinderilor comune Clean Sky, IMI și FCH, grupurile de evaluare au recomandat măsuri prompte pentru îmbunătățirea comunicării cu cetățenii, stabilirea de indicatori principali de performanță şi atribuirea responsabilităţii pentru aspectele legate de gestionarea curentă directorilor executivi ai întreprinderilor comune, în locul consiliilor de conducere ale acestora. În ceea ce priveşte ENIAC și ARTEMIS, grupul de evaluare a formulat 18 recomandări pentru statele membre, sectoarele industriale, Comisie și întreprinderile comune. Acesta a invitat insistent statele membre să-şi asume angajamente bugetare multianuale şi a solicitat sectoarelor industriale și întreprinderilor comune să dedice mai multe eforturi implementării strategiei europene. Comisia a primit recomandarea de a colecta date pentru viitoarea evaluare a IC ITC. 3.2. Agenda strategică de cercetare Agendele strategice de cercetare au fost revizuite pentru a stabili noi priorități ale întreprinderilor comune, a răspunde provocărilor actuale și a ţine seama de progresele industriale realizate în ultimii ani. Majoritatea întreprinderilor comune au început această activitate în 2010 și au finalizat-o în 2011. În domeniul aeronauticii, obiectivele stabilite pentru IC Clean Sky au fost reevaluate, actualizând planul de dezvoltare și previziunile beneficiilor de mediu care pot fi obţinute până la sfârșitul programului. În sectorul farmaceutic, agenda strategică de cercetare a IMI a fost revizuită pentru a reflecta progresele științifice și schimbările din industrie. Această actualizare, concentrată pe proiecte la scară mare, revoluţionare, şi care a stabilit opt noi priorități, a fost finalizată în 2011. Prioritățile strategice în materie de cercetare şi demonstrare ale IC Pile de combustie și hidrogen au fost, de asemenea, revizuite în 2011. Au fost stabilite în cadrul Planului multianual de implementare noi obiective pentru cele patru domenii de aplicare a tehnologiilor pilelor de combustie şi hidrogenului, în vederea reflectării progreselor științifice și tehnice realizate de la elaborarea primului plan multianual de implementare. Ca urmare, unele teme nu vor mai figura în viitoarele cereri de propuneri, în timp ce șase noi teme vor fi introduse în aceste cereri. Obiectivele revizuite au fost, de asemenea, prelungite până în 2020, pentru a le alinia cu următorul program-cadru, Orizont 2020. În ceea ce priveşte sistemele informatice integrate, noi opțiuni şi provocări tehnice au apărut din 2006, când Platforma Tehnologică Europeană ARTEMIS a elaborat prima sa agendă strategică de cercetare, astfel încât agenda strategică de cercetare a ARTEMIS a fost, de asemenea, actualizată şi au fost revizuite prioritățile de cercetare pentru dezvoltarea și adoptarea de tehnologii-cheie în diferite domenii de aplicare. Agenda strategică de cercetare revizuită oferă o idee clară a ceea ce trebuie să realizeze în Europa, în următoarea decadă, actorii din domeniile cercetării şi industriei, pentru a permite apariția unor noi piețe și a unor noi aplicații importante pentru societate. În ceea ce priveşte IC ENIAC și componentele nanoelectronice, în 2011 au fost lansate cereri de propuneri pentru toate domeniile tehnologice și pentru 9 din cele 16 domenii de aplicare. Următoarele cereri de propuneri din 2012 vor include toate domeniile tehnologice şi de aplicare. 3.3. Comunicare și administrare Unul dintre obiectivele pe care evaluarea intermediară le-a urmărit în 2011 în activitatea întreprinderilor comune a fost adoptarea unei abordări mai proactive și mai orientate către țintă în ceea ce priveşte acţiunile lor de comunicare, în special cele adresate IMM-urilor și comunității de cercetare pentru a spori participarea acestora la proiectele de cercetare. Li s-a recomandat IC ITC să elaboreze și să implementeze planuri clare de comunicare și difuzare, să-şi stabilească o identitate distinctă și să depună mai multe eforturi în direcţia sinergiilor cu programele naționale și a cooperării internaționale cu părțile interesate din afara UE. În 2011 a fost de fapt acordată o atenție specială comunicării, cu accent pe promovarea activităților întreprinderilor comune în rândul cetățenilor europeni și pe difuzarea rezultatelor inițiale. Atât Clean Sky, cât și FCH s-au dotat cu noi site-uri web. Informaţiile au fost actualizate, au fost distribuite cu regularitate un buletin informativ (IMI și Clean Sky) și o revistă tipărită (ARTEMIS) și s-au publicat, de asemenea, comunicate de presă privind realizările semnificative. Reprezentanții întreprinderilor comune au participat, de asemenea, la conferințe internaționale și au fost organizate evenimente specifice pentru promovarea cererilor de propuneri. Tabelele din anexă și Documentul de lucru prezintă principalele activități de comunicare ale fiecărei întreprinderi comune. În octombrie 2011, în clădirea Parlamentului European de la Bruxelles, cele cinci IC ITC au organizat împreună pentru prima dată un eveniment cu durata de o săptămână, intitulat „Inovarea în acțiune”. Evenimentul a fost găzduit de Maria de Graça Carvalho, deputat în Parlamentul European. Pe durata acestei săptămâni a fost deschisă o expoziție comună şi fiecare Inițiativă tehnologică comună a organizat o conferinţă, precum şi sesiuni dedicate anumitor teme. Presa a participat la conferința de presă comună și a relatat despre eveniment. Directorii executivi ai tuturor celor cinci întreprinderi comune au prezentat principalele succese ale acestora şi la discuţii au participat directorul general și directorul general adjunct din cadrul Comisiei responsabili în domeniu. Activitățile de cercetare ale ITC au atins viteza de croazieră, iar în 2011 au apărut primele povești de succes. Unele proiecte deosebit de inovatoare au câștigat premii, iar altele au fost recunoscute pentru excelenţa rezultatelor cercetării (a se vedea rubrica „Povești de succes” a tabelelor din anexă). În ceea ce priveşte partea administrativă, cele cinci întreprinderi comune s-au mutat în ianuarie 2011 dintr-o clădire a Comisiei în sediile care le-au fost alocate în centrul orașului Bruxelles. Până la sfârșitul anului, acestea au avansat în domeniul recrutării personalului: FCH și ENIAC au atins efectivele complete; IMI, Clean Sky și ARTEMIS s-au apropiat de efectivul complet, IMI având însă trei posturi vacante de agenţi temporari și un post vacant de agent contractual, peste nivelul autorizat. Procesul de recrutare a personalului Întreprinderii comune Clean Sky s-a desfăşurat conform deciziei Consiliului de conducere, însă ca urmare a rămânerii unui post vacant de agent contractual şi a nevoii urgente de personal suplimentar pentru a desfăşura activitatea care nu putea fi acoperită de echipa existentă, a fost angajat personal temporar suplimentar. Întreprinderea comună ARTEMIS a avut două posturi vacante de agent contractual. Întreprinderile comune s-au conformat cerințelor de planificare şi raportare, atât organele de conducere, cât și organele consultative s-au reunit cu regularitate, iar consiliile de conducere au aprobat documentele strategice, cum ar fi conturile finale pentru 2010 și proiectele de buget. În 2011 au fost aleși noi președinți ai consiliilor de conducere ale Întreprinderilor comune Clean Sky și FCH. 3.4. Progrese operaționale Întreprinderile comune urmăresc coordonarea resurselor și a finanțării din partea sectoarelor industriale şi a organismelor publice cu scopul de a stabili sinergii și a contribui la viitoarea creștere economică, competitivitate și dezvoltarea durabilă a Europei. În 2011, cele cinci întreprinderi comune au lansat noi cereri de propuneri în conformitate cu agendele lor strategice de cercetare și au continuat să evalueze și să negocieze granturile acordate în urma cererilor anterioare. Având în vedere diferenţele în ceea ce privește numărul de cereri, temele, etapele de evaluare, sectorul și conducerea, progresele operaționale realizate în 2011 în implementarea cererilor de propuneri sunt prezentate în continuare în secțiuni separate. 4. Progresele realizate de Întreprinderea comună Clean Sky Pentru perioada 2008–2013, Întreprinderii comune Clean Sky i-a fost alocat un buget total de 1,6 miliarde EUR: o sumă maximă de 800 milioane EUR din partea Comisiei Europene (lichidă), care urmează să fie completată de contribuții din partea sectorului industrial (în natură) în valoare de cel puțin 800 milioane EUR. Cele trei obiective principale stabilite pentru Clean Sky au fost următoarele: (i) accelerarea îmbunătăţirilor în domeniul protecției mediului aduse sistemului de transport aerian prin introducerea unor tehnologii avansate și a unor demonstratori la scară reală, (ii) reducerea impactului global al sistemului de transport aerian asupra mediului (reducerea zgomotului, a emisiilor și a consumului de combustibil) și (iii) consolidarea industriei aeronautice europene în jurul unui proiect de interes comun. Performanţa Clean Sky trebuie evaluată ţinând seama de caracteristicile specifice ale acestei întreprinderi comune, în special de implicarea considerabilă a sectorului industrial la diverse niveluri, mergând de la managementul strategic, la definirea și descrierea temelor pentru cererile de propuneri și la participarea directă la evaluarea proiectelor. Spre deosebire de alte întreprinderi comune, Clean Sky recurge, în principal, la granturi acordate unor beneficiari numiți, mai degrabă decât la cereri de propuneri. De fapt, principalele sale realizări sunt rezultatul activității membrilor săi, denumiți Demonstratori tehnologici integrați, organizaţi în șase domenii tehnice diferite și sprijiniţi de un Evaluator tehnologic care monitorizează și evaluează permanent rezultatele. Se asigură o coordonare eficace cu alte organizații, în special cu Întreprinderea comună Single European Sky Air Traffic Management Research (IC SESAR). O mare parte din bugetul total (600 milioane EUR, respectiv 75 %) este alocată acestor membri sau „beneficiari numiți”; restul de 200 milioane EUR se alocă cererilor de propuneri. Aceste cereri sunt lansate cu regularitate, dar în mod punctual, și anume atunci când membrii Demonstratori tehnologici integrați semnalează faptul că sunt necesare cercetări specifice suplimentare, în completarea activității lor. În consecință, cererile de propuneri ale Clean Sky sunt orientate către obiective specifice, acoperă teme diverse (între 23 și 58 în 2011) și au o durată scurtă (în medie, de la șase luni la un an). În 2011 Clean Sky a finalizat evaluarea cererii de propuneri 7 și a publicat trei cereri de propuneri: 8, 9 și 10. Întreprinderea a gestionat în total 159 de teme, selectând după cererea de propuneri 10 un total de 325 de parteneri din 22 de țări. Tabelul de mai jos oferă o imagine de ansamblu a cererilor de propuneri lansate și evaluate de Clean Sky în 2011, incluzând numărul de propuneri depuse și evaluate. || || Propuneri || Rezultatele evaluării || Rata de succes (%) || Bugetul indicativ [finanțare maximă (milioane EUR)] || Rezultatul cererii de propuneri (milioane EUR) Indicativul cererii de propuneri || || || Eligibile || || Peste prag || Selectate pentru finanțare Numărul de teme || Depuse || % Eligibile 7 || SPI-JTI-CS-2010-05 || 38 || 71 || 67 || 94,.37 % || 45 || 29 || 64 % || 23,0 || 14,6 8 || SPI-JTI-CS-2011-01 || 58 || 127 || 119 || 93,70 % || 84 || 49 || 58 % || 31,9 || 22,5 9 || SPI-JTI-CS-2011-02 || 23 || 62 || 59 || 95,16 % || 32 || 16 || 50 % || 12,7 || 6,1 10 || SPI-JTI-CS-2011-03 || 40 || 62 || 60 || 96,77 % || 35 || 24 || 68 % || 19,5 || 9,4 TOTAL || 159 || 322 || 305 || 95 % || 196 || 118 || 60 % || 87,1 || 52,6 În comparație cu celelalte întreprinderi comune, participarea globală la cererile de propuneri este ridicată, la fel ca și numărul de proiecte selectate pentru finanțare. Participanții sunt egal distribuiți între organizațiile de cercetare, sectorul industrial, universități și IMM-uri. Cu toate acestea, în 2011 Clean Sky a părut a fi mai puțin atractivă pentru organismele publice și agențiile de reglementare. Un număr foarte mare de participanți la proiectele finanțate au fost IMM-uri (37 %); în perioada 2008–2011, IMM-urile au primit 38 % din finanțarea UE pentru Clean Sky[6]. Conform datelor disponibile privind proiectele finanțate, cererile de propuneri 7–10 au atras participanți din 23 de țări. Țările cel mai bine reprezentate au fost Regatul Unit, Germania, Spania, Italia și Franța, care au o tradiție în industria aeronautică. Dintre întreprinderile comune, Clean Sky a atras cei mai mulți participanți din țările UE-12. În ceea ce privește țările asociate, Elveția s-a situat pe primul loc cu șase coordonatori, în timp ce principalii parteneri internaționali au fost China și Rusia; SUA nu au participat. Evaluatorul tehnologic a intervenit în cele patru module principale de cercetare, fiecare dintre acestea implicând desfășurarea unor activități și livrarea unor elemente în 2011. În ansamblu, îndeplinirea planului pentru 2011 a reprezentat o provocare semnificativă. În pofida unor dificultăți, Evaluatorul tehnologic a fost în măsură să instituie în 2012 mecanisme de control și de planificare consolidate. Prima evaluare efectuată a servit, de asemenea, pentru „demonstrarea” întregului proces și s-a dovedit a fi încurajatoare. În ceea ce privește elementele livrabile, calitatea acestora și predarea la termen sunt aspecte care trebuie îmbunătățite semnificativ în 2012, urmând a fi monitorizate îndeaproape de întreprinderea comună, ca prioritate de vârf. Pentru mai multe informații, inclusiv povești de succes, a se vedea în anexă secțiunea „IC Clean Sky: Sinteza principalelor realizări din 2011”. 5. Progresele realizate de Întreprinderea comună a inițiativei privind medicamentele inovatoare Pentru perioada 2008–2013, bugetul total alocat Întreprinderii comune a inițiativei privind medicamentele inovatoare (IMI) a fost de 2 miliarde EUR. Comisia Europeană contribuie cu o sumă maximă de 1 miliard EUR din bugetul celui de-al șaptelea Program-cadru, la care urmează să se adauge contribuții în natură (constând, în principal, din activități de cercetare), în valoare de cel puțin 1 miliard EUR, din partea societăților membre ale Federației Europene a Industriilor și Asociațiilor Farmaceutice (EFPIA). Acest lucru face din IMI cel mai mare parteneriat public-privat din Europa și, de asemenea, cel mai mare parteneriat public-privat din domeniul farmaceutic. Obiectivele principale ale IMI sunt: (i) crearea unui mediu mai propice colaborării pentru cercetarea și dezvoltarea din domeniul farmaceutic din Europa; (ii) accelerarea elaborării unor medicamente mai eficace și mai sigure pentru pacienți și (iii) creșterea competitivității sectorului farmaceutic al UE. Principalele provocări sunt: (i) din punct de vedere industrial: investițiile insuficiente în cercetare și dezvoltare; (ii) din punct de vedere științific: complexitatea tehnologică și (iii) la nivel european: fragmentarea cercetării în Europa. Partenerii industriali sunt puternic implicați în IMI; în special societățile membre ale EFPIA participă mult mai mult la proiectele IMI decât la proiectele din domeniul sănătății ale PC7. O altă caracteristică a IMI este procesul în două etape utilizat pentru cererile de propuneri: în prima etapă candidații trimit o „Exprimare a interesului” (EaI), iar în etapa a doua cei mai bine clasați participanți și consorțiul EFPIA sunt invitați să constituie un consorțiu de proiect și să întocmească o propunere de proiect completă (PPC). În 2011, IMI a finalizat evaluarea cererii de propuneri 3 și a publicat o a patra cerere de propuneri. Tabelul de mai jos oferă o imagine de ansamblu a cererilor de propuneri lansate și evaluate în 2011, incluzând date privind EaI transmise și PPC evaluate. Indicativul cererii de propuneri || || || || || EaI situate peste prag || PPC selectate pentru finanțare || Rata de succes (PPC selectate/EaI transmise) Numărul de teme || EaI transmise || EaI eligibile || % reținute 2010-03 || 7 || 32 || 30 || 93,75 % || 16 || 7 || 21,88 % 2011-04 || 7 || 86 || 80 || 93,02 % || 30 || 7 || 8,14 % TOTAL || 14 || 118 || 110 || 93,4 % || 46 || 14 || 11,86 % Cererile de propuneri 3 și 4[7] au suscitat un larg interes și au atras un mare număr de candidați: 1377. Din cauza numărului limitat de teme, numai 20 % (266) dintre candidații inițiali au fost în final incluși în proiectele selectate pentru finanțare, împreună cu participanții din sectorul industrial – aproximativ 50 de echipe din societățile membre ale EFPIA au intrat în consorții. În 2011, numărul total de participanți la cererile de propuneri a fost de 316, iar rata de succes medie a fost de 23 %. Tipologia participanților la IMI este foarte specifică. Industria este bine reprezentată (de societățile membre ale EFPIA și de IMM-uri), remarcându-se și o participare în număr foarte mare a universităților. În prima etapă, un număr considerabil de EaI au fost transmise de IMM-uri, urmate de alți participanți și de organizații ale pacienților. În final însă, majoritatea participanților la proiectele finanțate au provenit din mediul academic (208), în continuare clasându-se EFPIA (53) și IMM-urile (47), acestea din urmă reprezentând 17,7 % din totalul participanților. IMM-urile au primit 13,56 % din finanțarea UE în perioada 2008-2011. În ceea ce privește distribuția geografică a candidaților, cifrele disponibile se referă la cererea de propuneri 3. Participanții la proiectele câștigătoare (123, excluzând societățile membre ale EFPIA) au provenit din 19 țări, în special din Regatul Unit, Germania, Țările de Jos, Franța și Suedia. Republica Cehă și Ungaria au fost singurele țări din UE-12 (membri recenți ai UE) reprezentate, fiecare având un singur participant. Dintre țările asociate, Elveția se situează pe primul loc, cu șase participanți, fiind urmată de Israel și Islanda. În ceea ce privește participarea internațională, SUA au avut trei participanți (la fel ca Spania). În cazul cererii de propuneri 4, IMI a înregistrat 143 de participați la propunerile selectate pentru finanțare, dar distribuția geografică este încă necunoscută. Pentru mai multe informații, inclusiv povești de succes, a se vedea în anexă secțiunea „IC IMI: Sinteza principalelor realizări din 2011”. 6. Progresele realizate de Întreprinderea comună „Pile de combustie și hidrogen” Pentru perioada 2008–2013, Comisia a alocat Întreprinderii comune „Pile de combustie și hidrogen” (FCH) un buget de 470 milioane EUR. Se așteaptă ca această sumă să fie completată de o contribuție financiară pentru costurile de funcționare și de contribuții în natură pentru costurile operaționale ale entităților juridice care participă la activitățile întreprinderii comune. Prin urmare, este de așteptat ca FCH să aibă un buget total de 940 milioane EUR. Obiectivele principale ale FCH sunt: (i) accelerarea dezvoltării și introducerii tehnologiilor pilelor de combustie și hidrogenului; (ii) furnizarea bazei tehnologice pentru începerea comercializării acestora în perioada 2015‑2020, reducând „termenul până la introducerea pe piață” și (iii) plasarea Europei în avangarda acestor tehnologii la nivel mondial. FCH utilizează două tipuri de scheme de finanțare pentru a promova un spectru mai larg al activităților de cercetare și dezvoltare tehnologică: proiecte colaborative (pentru cercetarea fundamentală și demonstraţii) și acțiuni de coordonare și sprijin (pentru creare de rețele, inclusiv pentru cercetarea prenormativă). O altă caracteristică a FCH este activitatea sa multidirecţională: pentru a completa cele patru domenii științifice de aplicare, aceasta vizează sensibilizarea şi educarea publicului, precum și susținerea pieței. Depunerea și evaluarea propunerilor se efectuează în cadrul unui proces simplu, cu o singură etapă. FCH a lansat o singură cerere de propuneri în 2011 (FCH-JU-2011-1 – a se vedea tabelul de mai jos). Tabelul prezintă date privind propunerile depuse și evaluate în cadrul acestei cereri. Indicativul cererii de propuneri || || || || || Situate peste prag || Selectate pentru finanțare || Rata de succes Numărul de teme || Propuneri depuse || Propuneri eligibile || % reținute 2011-01 || 36 || 82 || 81 || 98,78 % || 53 || 30 || 36,59 % FCH a atras o gamă largă de participanți de toate tipurile, inclusiv autorități publice (de exemplu, organisme naționale/regionale, agenții din domeniul energiei) și ONG-uri. Explicaţia ar putea fi interesul specific al acestora pentru acțiunile de coordonare și sprijin. Participanții au fost, de asemenea, distribuiţi egal între organizațiile de cercetare și sectorul industrial. Dintre cei 667 de candidați care au răspuns la cererea de propuneri, 225 au beneficiat de finanţare pentru proiectele lor. În proiectele selectate pentru finanțare au fost implicate 73 de IMM-uri, reprezentând 25,6 % din numărul total de participanţi. În perioada 2008–2011, IMM-urile au primit 22,15 % din finanțarea UE pentru FCH. La cererea de propuneri au răspuns în total 26 de țări, Germania, Regatul Unit, Franța, Italia și Belgia situând-se în frunte. Ţările din UE-12 au fost bine reprezentate, având 10 participați. Elveția și Norvegia au ocupat primele locuri din lista țărilor asociate (cu șapte coordonatori fiecare), fiind urmate de Islanda și Turcia, cu câte un participant. Printre partenerii internaționali s-au numărat participanți din SUA, Republica Coreea, China, Canada și Serbia. În ceea ce privește progresul în domeniul administrativ, FCH a reușit să depășească anumite limite privind contribuțiile în natură, o dată cu adoptarea, la 14 noiembrie 2011, a Regulamentului (UE) nr. 1183/2011 al Consiliului. Recunoscând calitatea de membru a Grupului de cercetare N.ERGHY, această modificare a permis participanților din afara sectorului industrial, precum grupul de cercetare respectiv, să asigure contribuții în natură recunoscute ca finanțare complementară. S-a estimat, de asemenea, că modificarea respectivă va îmbunătăți nivelurile de finanțare. Pentru mai multe informații, inclusiv povești de succes, a se vedea în anexă secțiunea „IC FCH: Sinteza principalelor realizări din 2011”. 7. Progresele realizate de Întreprinderea comună ARTEMIS în 2011 Pentru perioada 2008–2013, Comisia a alocat un buget maxim de 420 milioane EUR Întreprinderii comune ARTEMIS (din domeniul sistemelor informatice integrate), care a beneficiat din partea statelor sale membre de o finanțare de cel puțin 1,8 ori mai mare decât contribuția UE (756 milioane EUR). Din partea industriei se așteaptă o contribuție complementară în natură, cel puțin echivalentă cu contribuția totală a autorităților publice. La 5 iulie 2011, ARTEMIS a semnat un Acord administrativ adițional cu Regiunea Bruxelles din Belgia. În decembrie 2011 a fost semnat un Acord administrativ cu Polonia, această țară devenind al 23-lea stat membru al ARTEMIS cu intenția de a angaja un buget pentru cererea de propuneri din 2012. Principalele obiective ale ARTEMIS sunt abordarea provocărilor din domeniul cercetării și structurale cu care se confruntă sectorul sistemelor integrate și asistarea industriei europene de profil în vederea consolidării poziției sale de lider mondial în domeniul tehnologiilor informatice integrate. Participarea statelor membre la finanțare și guvernanță alături de UE și de sectorul industrial este una dintre principalele caracteristici ale întreprinderii comune. Procedura de depunere și de evaluare a propunerilor are două etape: candidații trimit mai întâi o schiță de proiect (SP) și apoi o propunere de proiect completă (PPC). În 2011 au fost semnate 10 acorduri de grant legate de cererea de propuneri 3 din 2010 și a fost lansată cererea de propuneri 4. Tabelul de mai jos oferă o imagine de ansamblu a SP și PPC depuse ca răspuns la cererea de propuneri 4, precum şi a rezultatelor evaluării. Indicativul cererii de propuneri || Schițe de proiect (SP) depuse || Propuneri (PPC) depuse || || || Situate peste prag || Selectate pentru finanțare || Rata de succes Propuneri eligibile || % reținute 2011-1 || 41 || 27 || 27 || 100 % || 16 || 9 || 22 % În ceea ce privește cererea de propuneri din 2011, 540 de candidați au ajuns în etapa PPC și 206 candidați au fost implicați în proiectele finanțate (în medie, 23 de participanți per proiect). ARTEMIS urmărește să încurajeze colaborarea dintre toate părțile interesate – sectorul industrial, inclusiv IMM-uri, autoritățile naționale și/sau regionale și centrele universitare și de cercetare – unind și direcționând eforturile de cercetare. În 2011 a existat un bun echilibru între tipurile de participanți, înregistrându-se 71 de participanți provenind de la organisme de cercetare și din mediul academic, 73 de parteneri industriali și 62 de IMM-uri. Comunitatea științifică și de cercetare este bine reprezentată și coordonată. În 2011 37,9 % din totalul participaților au fost IMM-uri, acestea obținând 19,18 % din finanțarea UE pentru ARTEMIS în perioada 2008–2011. În proiectele finanțate au fost implicate 17 țări, pe primele locuri situându-se Spania, Italia, Germania, Finlanda, Franța și Austria. Țările UE-12 au fost, de asemenea, reprezentate de Republica Cehă, Letonia și Estonia. Singura țară asociată implicată în proiectele selectate pentru finanțare a fost Norvegia, aceasta având însă un număr semnificativ de participanți (6). SUA au fost unicul partener internațional, cu un participant. Pentru informații suplimentare, a se vedea în anexă secțiunea „IC ARTEMIS: Sinteza principalelor realizări din 2011”. 8. Progresele realizate de Întreprinderea comună ENIAC Pentru perioada 2008–2013, Comisia a alocat un buget maxim de 450 milioane EUR Întreprinderii comune ENIAC (din domeniul nanoelectronicii), care a beneficiat din partea statelor sale membre de o finanțare de cel puțin 1,8 ori mai mare decât contribuția UE (810 milioane EUR). Din partea industriei se așteaptă o contribuție complementară în natură, cel puțin echivalentă cu contribuția totală a autorităților publice. Principalele obiective ale ENIAC sunt: (i) impulsionarea cercetării și inovării în domeniul tehnologiilor nanoelectronice, precum și integrarea acestora în sistemele inteligente; (ii) asistarea industriei europene de profil în vederea consolidării poziției sale în domeniul tehnologiilor și sistemelor nanoelectronice și (iii) stimularea integrării și a miniaturizării în continuare a dispozitivelor, precum și a înmulțirii funcțiilor acestora, creând în același timp noi materiale, echipamente și procese. Ca și în cazul IC ARTEMIS, participarea statelor membre la finanțare și guvernanță alături de UE și sectorul industrial este una dintre principalele caracteristici ale ENIAC. Procesul de depunere și de evaluare a propunerilor are, de asemenea, două etape (SP și apoi PPC). În 2011 a fost inversată tendința descrescătoare a angajamentelor asumate de statele membre ale ENIAC și se așteaptă ca această creștere să continue și în 2012. Cu toate acestea, s-a observat că raportul de 1,8 dintre finanţarea acordată de statele membre şi cea acordată de IC ENIAC pentru proiecte nu va fi probabil atins la sfârșitul perioadei de funcționare a întreprinderii comune. În consecință, Consiliul autorităților publice a luat decizia de a reduce participarea IC ENIAC de la 16,7 % la 15 % din totalul costurilor eligibile și până la 52 % din contribuțiile statelor membre ale ENIAC destinate cererilor de propuneri. Această decizie ar trebui să conducă la obținerea unui raport apropiat de 1,8, cu condiția ca: (i) IC ENIAC să utilizeze contribuția maximă a UE prevăzută de regulamentul Consiliului și (ii) statele membre ale ENIAC să-și finanțeze participanții la rate de finanțare similare celor din trecut. În 2011 ENIAC a lansat două cereri de propuneri, 4 și 5 (ultima având o procedură cu o singură etapă, ca urmare a unui termen scurt). Tabelul de mai jos oferă o imagine de ansamblu a celor două cereri de propuneri lansate și evaluate în 2011. Indicativul cererii de propuneri || Schițe de proiect (SP) depuse || Propuneri (PPC) depuse || Propuneri eligibile || % reținute || Situate peste prag || Selectate pentru finanțare || Rata de succes (în raport cu PPC) || 2011-1 || 20 || 9 || 9 || 100 % || 7 || 6 || 66,7 % || 2011-2 || NA || 8 || 7 || 87,50 % || 6 || 6 || 75,0 % || TOTAL || 20 || 17 || 16 || 93,75 % || 13 || 12 || 70,85 % || Dintre cei 286 de candidați care au transmis propuneri de proiect complete (PPC) pentru cererile de propuneri ale ENIAC din 2011, 195 de candidați au fost selectați pentru finanțare, fapt ce reprezintă o bună rată de succes. Distribuția echilibrată a partenerilor este foarte caracteristică acestui sector: organismele de cercetare (50), sectorul industrial (71) și IMM-urile (74) sunt aproximativ egal reprezentate, în timp ce organismele publice și mediul academic lipsesc. În perioada 2008–2011, IMM-urile au reprezentat 37,9 % din totalul participanților și au primit 13,30 % din finanțarea UE. Participanții la cererile de propuneri au provenit din 19 țări; pe primul loc s-au situat Țările de Jos, fiind urmate de Italia, Franța, Germania și Austria. Au participat și țările UE-12, fiind reprezentate mai ales de Republica Cehă, Polonia și Slovacia. Țările asociate au avut o bună participare, în frunte aflându-se Israel, cu 5 participanți, urmat de Norvegia (3) și Elveția (1). Nu au existat însă parteneri internaționali. Spre sfârșitul anului 2011, IC ENIAC a lansat o cerere de exprimare a interesului pentru înființarea de linii pilot. Această cerere urmărește pregătirea întreprinderii comune pentru a deveni instrumentul preferat de punere în aplicare a politicii TGE privind îmbunătățirea poziției Europei în domeniul a șase „tehnologii generice esențiale”, printre care se numără nanoelectronica. Liniile pilot vor facilita inovații la niveluri mai ridicate de maturitate a tehnologiei (de la 4 la 8), asigurând o punte către Orizont 2020. Pentru mai multe informații, inclusiv povești de succes, a se vedea în anexă secțiunea „IC ENIAC: Sinteza principalelor realizări din 2011”. 9. Progresele generale realizate în 2011 9.1. Participarea părților interesate Datorită experienței dobândite în urma înființării întreprinderilor comune, pot fi furnizate în prezent primele date privind progresele realizate în domeniul participării. || Participări la propunerile depuse (2011) || Participări la proiectele selectate pentru finanțare (2011) Clean Sky || 600 || 238 IMI || 1377 || 319 FCH || 667 || 285 Artemis || 540 || 206 Eniac || 286 || 195 Total || 3470 || 1243 În 2011, întreprinderile comune au înregistrat 3 470 de participări la propunerile depuse, în timp ce participările la proiectele finanțate au ajuns la 1 243. Rata de succes globală de 35,8 % este foarte promițătoare și poate fi considerată ca fiind pozitivă, având în vedere faptul că întreprinderile comune desfășoară activități de cercetare foarte specifice, orientate către domeniul industrial. Acestea au depus eforturi pentru a crește nivelul participării, de exemplu, prin îmbunătățirea comunicării cu potențialii candidaţi la cererile deschise de propuneri. Au fost organizate Zile de informare specifice şi întreprinderile comune şi-au intensificat participarea la seminare, la evenimente şi la târguri și expoziții tehnologice importante. S-au obţinut, de asemenea, progrese în ceea ce priveşte creşterea vizibilității publice a ITC-urilor. Aproape toate paginile web ale ITC-urilor au fost restructurate, astfel încât informațiile să fie mai bine prezentate și mai accesibile utilizatorilor. Datorită acestor acțiuni, inițiativele IC ITC au devenit mai accesibile pentru comunitățile științifice şi de cercetare. O consecinţă a fost, de exemplu, faptul că IMI a primit un număr dublu de exprimări ale interesului ca răspuns la a doua sa cerere de propuneri, în comparaţie cu prima. Tipul de părți interesate implicate în proiectele de cercetare variază în funcție de întreprinderea comună: · la proiectele finanțate de FCH se înregistrează o participare diversă, toate părțile interesate fiind reprezentate: între cei 285 de participanți se regăsesc 77 de organisme de cercetare, 49 de universități, 76 de întreprinderi mari, 73 de IMM-uri, 7 alţi participanţi și 3 organisme publice; · IMI a atras aproximativ 50 de participanţi dintre societăţile membre ale EFPIA (întreprinderi mari), 208 universități, 47 de IMM-uri, 6 organizații ale pacienților și 5 alţi participanţi; · la proiectele finanțate de Clean Sky, ENIAC și ARTEMIS nu au participat organisme publice sau „alţi participanţi”; · la proiectele ARTEMIS, ENIAC și Clean Sky s-au înregistrat 73, 71 şi, respectiv, 53 de participanţi din sectorul industrial; · universitățile au avut 54 de participanţi la proiectele Clean Sky, în cazul proiectelor ARTEMIS fiind incluse în organismele de cercetare; · la proiectele Clean Sky, ARTEMIS şi ENIAC au participat 43, 71 şi, respectiv, 50 de organisme de cercetare. După doi ani de plină activitate, participarea părților interesate pare a fi bine echilibrată în ansamblu, deși există încă loc pentru îmbunătățiri în cazul categoriilor mai slab reprezentate. Atunci când se examinează cifrele referitoare la participare și reprezentativitate, este bine să se reţină faptul că sunt aşteptate rezultate specifice în fiecare sector tehnologic. 9.2. Dimensiunea inovării și implicarea IMM-urilor Actualele cinci întreprinderi comune pot fi deja considerate un model inovator de desfășurare a cercetării. Parteneriatul dintre sectorul public și cel privat este un important pas înainte pentru transferul către piaţă al rezultatelor cercetării. IC ITC își stabilesc agendele de cercetare în strânsă cooperare cu industria, cu scopul de a transforma rezultatele în aplicații în cel mai scurt timp posibil. Acest proces de accelerare a valorificării rezultatelor cercetării va fi intensificat în cadrul programului Orizont 2020, în special în cadrul obiectivului de „obţinere a unei poziţii de lider în domeniul industrial”. Acestea fiind spuse, se pot deja evidenția elemente care permit o primă apreciere a inovării realizate de cele cinci întreprinderi comune în 2011, chiar dacă obiectivul prezentului raport nu este prezentarea unei analize detaliate a acestui aspect. · La IC Clean Sky a fost introdus conceptul nivelului de maturitate a tehnologiei, iar proiectele depuse ca răspuns la cererile deschise de propuneri sunt evaluate şi din acest punct de vedere. Nivelul de maturitate a tehnologiei este utilizat pentru a evalua și a compara diferitele etape de dezvoltare ale unei tehnologii; nivelul maxim 6 se referă la proiectele de cercetare care au ajuns în etapa precedentă dezvoltării produsului. · IC ARTEMIS utilizează un indice de maturitate și un indice al angajării IMM-urilor în propuneri pentru a facilita evaluarea proiectelor care pot contribui cel mai mult la crearea inovaţiilor pornind de la cercetare. · În Planurile anuale de implementare ale ITC-urilor au fost incluse o serie de activități demonstrative şi de creare de prototipuri. Clean Sky avea, în 2011, 15 teme de cercetare deschise demonstratorilor şi o temă de cercetare referitoare la crearea de prototipuri. FCH avea 7 teme de cercetare deschise demonstratorilor și o temă de cercetare pentru validarea unui concept axat pe sistemele de pile de combustie. · ENIAC a introdus în 2011 „Premiul ENIAC pentru inovare”, cu scopul de a recompensa proiectele care se apropie de finalizare sau au fost recent finalizate şi care au condus la crearea celor mai valoroase inovaţii. Proiectul „E3Car”, cu 28 de demonstratori și un buget total de 180 milioane EUR, a fost primul câștigător al acestui premiu. · De asemenea, două întreprinderi comune au câștigat premii de inovare: – Clean Sky a primit un premiu la evenimentul „Inter Airport Europe” de la München pentru proiectul „TaxiBot”, respectiv pentru găsirea unei soluții inovatoare aplicabilă vehiculelor de remorcare fără bară a aeronavelor, care reduce impactul asupra mediului produs de rularea acestora în aeroporturi. – Una dintre cele mai mici societăți active în cadrul FCH a primit premiul UE pentru femeile inovatoare la Convenția pentru inovare din 2011. O societate italiană cu 40 de angajați a fost prima care a elaborat un sistem de pilă de combustie cu hidrogen care se autoîncarcă, destinat alimentării de rezervă cu energie electrică şi reprezentând o alternativă regenerabilă şi mai curată la acumulatorii plumb‑acid și grupurile electrogene diesel. În acest mod, întreprinderile comune au realizat în 2011 progrese şi mai mari în domeniul cunoașterii și al calităţii științifice, prin intermediul proiectelor cu impact potențial asupra mediului industrial și al cercetării. În domeniul aeronauticii a fost elaborat un nou sistem în vederea reducerii costurilor de producţie şi întreținere, Breakthrough Laminar Aircraft Demonstrator in Europe (BLADE), și este în curs de desfășurare analiza economiei transportatorilor aerieni, inclusiv a necesităţii de adoptare a unor noi reglementări în domeniul mediului, în cadrul proiectului Contribution of Airlines for the Reduction of Industry Nuisances and Gases (CARING). În ceea ce priveşte elaborarea unor medicamente mai bune și mai sigure pentru pacienți, baza de date NEWMEDS este cel mai mare depozit din lume pentru datele aferente testărilor clinice ale medicamentelor antipsihotice, care cuprinde date privind 23 401 pacienţi, provenite de la cinci societăți farmaceutice lider în domeniu. Este important să se sublinieze că, pentru prima dată, societățile concurente demonstrează o dorinţă comună de deschidere și de împărtășire a rezultatelor testărilor lor clinice. Acest lucru constituie un sprijin esențial pentru o mai bună direcționare și personalizare a asistenței medicale. În ceea ce priveşte sectorul transporturilor, în cadrul proiectului Clean Hydrogen In European Cities – CHIC (Hidrogen curat pentru orașele europene) sunt introduse în orașele europene autobuze urbane nepoluante, în vederea reducerii impactului autobuzelor asupra mediului, fiind promovate cu scopul de a scurta „termenul până la introducerea pe piață”. Proiectul E3Car, care se adresează grupului propulsor al vehiculelor electrice, a îmbunătățit conversia și distribuția energiei electrice cu 10 % și a crescut eficiența energetică cu 35 %, oferind un teren concurențial pentru 28 de demonstratori. Întreprinderile comune au încurajat participarea IMM-urilor, obţinând rezultate bune în 2011: aproximativ 28 % dintre participanții încununaţi de succes au fost IMM-uri. Dintre cele cinci ITC-uri, ENIAC a atras cele mai multe IMM-uri, respectiv 37,9 % din totalul participărilor în IC, fiind urmată de Clean Sky (37 %)[8]; ARTEMIS (31 %); FCH (25,6 %) și IMI (17,7 %)[9]. Din finanţarea UE destinată IC ITC, IMM-urile au beneficiat în perioada 2008-2011 de o rată medie situată puţin peste 21 %, care a depășit obiectivul general de 15% al PC7. Tabelul de mai jos prezintă o imagine de ansamblu detaliată a participării IMM-urilor în cele cinci întreprinderi comune, atât la propunerile depuse, cât și la proiectele selectate pentru finanțare (2011). || Participări la propunerile depuse || Participări la proiectele selectate pentru finanțare Clean Sky || 239 || 88 IMI || 263 || 47 FCH || 174 || 73 ARTEMIS || 182 || 62 ENIAC || 109 || 74 Total || 967 || 344 Numărul de IMM-uri participante indică în mod clar faptul că există un bun echilibru al activităților de cercetare adecvate pentru IMM-uri, în care contribuțiile acestora sunt esențiale pentru realizarea unor obiective mai generale de cercetare și inovare. Cu progresele realizate în 2011, IC ITC avansează către atingerea potențialului lor de inovare şi asigurarea unei contribuţii la soluționarea provocărilor viitoare definite de programul Orizont 2020. 9.3. Participarea din punctul de vedere al situării geografice Cele cinci întreprinderi comune implică o medie de 20 de state membre în implementarea agendelor strategice de cercetare. FCH înregistrează cea mai diversă participare, având o serie de parteneri internaţionali. Participanţii de vârf sunt state membre cu un mediu industrial avansat şi un sistem dinamic de IMM-uri, centre de cercetare și universități. || Numărul de țări participante la proiectele selectate pentru finanțare || Participanţii de vârf[10] Clean Sky || 23 || UK, DE, ES, IT FR IMI || 15 || UK, DE, NL, FR, SE FCH || 26 || DE, UK, FR, IT, BE ARTEMIS || 17 || ES, IT, DE, FI, FR & AT ENIAC || 19 || NL, IT, FR, DE, BE Se remarcă, de asemenea, participarea tuturor țărilor UE-12, cu excepţia uneia. · În ansamblu, UE-12 îi revine aproximativ 15 % din totalul participării la proiectele finanțate. Clean Sky conduce cu aproximativ 10 %, în timp ce participarea UE-12 la proiectele IMI este neglijabilă. Graficul de mai jos arată participarea UE-12 la fiecare ITC în 2011 (numai la proiectele finanțate). · Cel mai bine reprezentat stat membru din UE-12 este Polonia, cu 18 participări la proiectele finanțate (6 în FCH și ENIAC împreună şi 12 în Clean Sky) și 5 proiecte coordonate de organisme poloneze. Urmează Republica Cehă cu 16 participări la proiectele finanțate şi poziţii în toate ITC-urile, dintre care se evidenţiază ARTEMIS cu 7 participări din această ţară. România are 6 participări, iar Ungaria 3. În schimb Lituania nu este implicată în niciun proiect selectat. · În 2011, Clean Sky a organizat o masă rotundă pe teme de cercetare aeronautică în Europa Centrală și de Est, cu scopul de a încuraja participarea zonelor mai puțin active. Aceasta este considerată o bună practică, pe care Comisia dorește să o vadă aplicată şi de celelalte ITC-uri în viitor. În 2012, Comisia va organiza şi alte discuții cu întreprinderile comune privind modul în care participarea UE-12 poate fi sporită substanțial. Activitățile de cercetare ale ITC-urilor s-au dovedit atractive şi pentru țările asociate la PC7, cărora le-au revenit aproximativ 15 % din participări. În 2011, cea mai activă țară asociată a fost Elveția, urmată de Norvegia și Israel. FCH a atras cel mai mare număr de participanți din țările asociate, fiind urmată de Clean Sky și IMI. Evaluarea implicării țărilor asociate în ARTEMIS și ENIAC trebuie să ţină seama şi de modelul tripartit de finanțare al acestora. Țara || IMI || FCH || CS || ARTEMIS || ENIAC || Total Elveția || 6 || 7 || 6 || || 1 || 20 Norvegia || || 7 || 1 || 6 || 3 || 17 Islanda || 2 || 1 || || || || 3 Israel || 2 || || 2 || || 5 || 9 Turcia || || 1 || 1 || || || 2 Serbia || || 1 || || || || 1 Total || 10 || 17 || 10 || 6 || 9 || 52 9.4. Dimensiunea internațională În activitățile ITC-urilor au fost implicaţi un număr de parteneri internaționali, cărora le revin aproximativ 3 % din participările la proiectele finanțate în 2011. Sfera experienței dobândite cu partenerii internaționali variază considerabil de la un sector tehnologic la altul, depinzând, de asemenea, de strategiile și sinergiile urmărite de ITC-uri în cercetare, inovare sau domenii de reglementare. După cum indică tabelul de mai jos, SUA au arătat interes în aproape toate ITC-urile și au avut, în ansamblu, cea mai mare participare la proiecte finanțate. Țara || IMI || FCH || CS || ARTEMIS || ENIAC || Total SUA || 3 || 1 || 1 || 1 || || 6 Rusia || || || 1 || || || 1 China || || 1 || || || || 1 Coreea || || 1 || || || || 1 Canada || || 1 || || || || 1 Total || 3 || 4 || 2 || 1 || 0 || 10 Pentru a putea concura pe scena internațională, industria trebuie nu numai să consolideze cooperarea și să reducă fragmentarea în Europa, ci şi să stabilească sinergii în alte zone, în special cu principalii parteneri internaționali. În acest sens, dimensiunea internațională a ITC‑urilor este un element care urmează să fie dezvoltat în continuare. Comisia examinează în prezent împreună cu întreprinderile comune modul de a coopta parteneri internaționali pentru a răspunde nevoilor specifice ale sectoarelor în cauză. FCH și-a revizuit deja Planul multianual de implementare pentru a-l face mai ambițios și mai competitiv în raport cu eforturile depuse la nivel mondial în domeniul tehnologic respectiv. Agenda strategică actualizată de cercetare a ARTEMIS indică în prezent cu claritate ce anume trebuie să întreprindă în Europa în următorii zece ani toţi actorii din domeniul cercetării, al dezvoltării tehnologice şi al inovării, pentru ca aceasta să devină lider în sisteme integrate. 9.5. Portofoliul de granturi Portofoliul acordurilor de grant variază de la o întreprindere comună la alta, împreună cu tipul de proiecte, dimensiunea consorțiilor și bugetul alocat. Întreprinderile comune pot nu numai să desfăşoare cercetări în colaborare, ci şi să sprijine activităţile de creare de rețele (de exemplu, FCH), prin intermediul acțiunilor de coordonare și sprijin în care dimensiunea consorţiilor este, în mod natural, mai mică, iar componenţa diferă. || Granturi în curs de negociere în 2011 || Granturi semnate în 2011 || Granturi ale căror activități s-au încheiat Clean Sky || 24 || 80 || 7 IMI || 2 || 13 || 0 FCH || 0 || 26 || 5 ARTEMIS || 9 || 10 || 3 ENIAC || 0 || 22 || 0 Total || 35 || 151 || 15 În primii trei ani de activitate, portofoliile acordurilor de grant semnate de întreprinderile comune erau diferite ca dimensiune, număr de parteneri și buget alocat. · Acordurile de grant ale Clean Sky au cele mai multe caracteristici distinctive. Numărul de proiecte finanțate și de acorduri de grant semnate este mai mare, dar la un proiect participă mai puțini parteneri, iar bugetele sunt relativ mici. Cererile de propuneri ale Clean Sky permit proiectele cu un singur partener, în special dacă tema de cercetare este atât de specifică încât numai o singură organizație (sau câteva organizaţii care concurează în etapele de selecţie și de evaluare) corespunde cerințelor cererii. În acordurile de grant ale Clean Sky există, în medie, doi parteneri, iar bugetul mediu alocat este de 515 000 EUR. Astfel, în timp ce numărul de acorduri de grant care se semnează solicită eforturi de gestionare considerabile, coordonarea în cadrul consorțiilor necesită mai puțin efort. · IMI și FCH atrag tipuri similare de consorții: proiectele (și acordurile de grant semnate) sunt mai puţine, dar mai mari în ceea ce privește bugetul alocat și numărul de parteneri. Numărul mediu de parteneri la un proiect IMI este de 26, socotind împreună organizaţiile membre şi nemembre ale EFPIA, iar bugetul mediu al acordurilor de grant semnate este de aproximativ 10 milioane EUR (numai contribuţiile IC IMI). În ceea ce priveşte FCH, există, în medie, 9 parteneri per proiect, iar bugetul mediu este de 3,8 milioane EUR. · În cazul ARTEMIS și al ENIAC, numărul mediu de organizații partenere dintr-un consorțiu este de 23 și, respectiv, de 22, bugetul mediu fiind de 15,8 milioane EUR şi, respectiv, de 23 milioane EUR[11]. 10. Provocări și perspective Primele evaluări intermediare ale întreprinderilor comune s-au desfășurat conform planificării, iar rapoartele au fost finalizate în aprilie 2011. Perspectivele globale ale întreprinderilor comune au fost considerate a fi bune. Printre recomandările experților externi s-au numărat îmbunătățirea comunicării cu cetățenii, stabilirea de indicatori principali de performanță și delegarea de către consiliile de conducere a mai multor responsabilități privind gestionarea curentă către directorii executivi ai întreprinderilor comune. Aceste recomandări trebuie în întregime aplicate în practică înainte de efectuarea celei de-a doua evaluări intermediare în 2013. În 2011, întreprinderile comune şi-au îmbunătățit considerabil activitățile de comunicare orientate către publicul larg. A crescut vizibilitatea proiectelor, precum şi calitatea principalelor instrumente de comunicare (de exemplu, a paginilor web). De asemenea, întreprinderile comune au stabilit indicatori principali de performanță: · IMI a stabilit indicatori principali de performanţă şi rezultate pentru două priorități majore: implementarea agendei strategice de cercetare și performanţa Biroului de programe. Termenul mediu pentru acordarea unui grant a scăzut cu peste 90 de zile. · Clean Sky a aplicat în practică majoritatea recomandărilor experților. Performanța Demonstratorilor tehnologici integrați a fost supusă unei revizuiri anuale efectuată de către experți independenți. · FCH a introdus „Indicatori operaționali” pentru a monitoriza progresele activităților de cercetare și dezvoltare tehnologică; aceștia sunt stabiliți pe baza indicatorilor de rezultat, în funcție de obiectivele urmărite și de cele mai recente rezultate disponibile. · ENIAC a introdus un indicator principal de performanță care include perioada de timp dintre luarea deciziei de finanțare de către Consiliul autorităților publice și efectuarea primei plăți către fiecare beneficiar. Alte progrese vor fi evaluate în a doua evaluare intermediară și în Raportul anual privind progresele înregistrate în 2012. Având în vedere că întreprinderile comune sunt în prezent pe deplin autonome, se poate efectua o evaluare inițială a beneficiilor aduse. Alocarea stabilă a fondurilor ilustrează angajamentul industriei. IMM-urile au fost atrase de temele de cercetare propuse de IC ITC, în special ca urmare a stabilității și continuității mediului de cercetare și de inovare, precum și datorită modalităților de finanțare. IMM-urile au primit în total, până la sfârșitul anului 2011, 21 % din finanțarea UE. După cum s-a arătat la punctul 9.2, ITC-urile au reușit să devină o modalitate cu adevărat atractivă pentru întreprinderile mici și mijlocii de a desfășura cercetări. IMM-urile pot beneficia de participarea la medii de lucru specifice, de temele de cercetare orientate clar către piață și de întreprinderile comune ca instrument care răspunde cel mai bine nevoilor lor. Dintr-o perspectivă mai largă, participarea părților interesate este, în ansamblu, bine echilibrată, toate părțile fiind implicate în activitățile de cercetare ale ITC-urilor. Alocarea bugetului arată că organismele de cercetare și universitățile au primit, în medie, 45 % din finanțarea UE, iar industria 34 %. Alte organizații, cum ar fi ONG-urile, organizațiile-umbrelă și fundațiile, au primit 2 % din finanțarea UE, iar IMM-urile aproximativ 21 %. În 2011, principalele obiective de cercetare au evoluat pentru a reflecta ultimele progrese din domeniile tehnologice respective. În agendele strategice de cercetare şi inovare ale IC ITC au fost introduse obiective ambițioase şi care vizează o perioadă mai îndelungată. · În aviație, Clean Sky și-a actualizat obiectivele de cercetare conform orientărilor conţinute în raportul Flightpath 2050, Europe’s vision for Aviation elaborat în 2011 de ACARE. · Revizuirea agendei strategice de cercetare a IMI va schimba tipurile de proiecte finanțate: cererile de propuneri se vor concentra pe proiecte la scară mare, revoluţionare. · FCH și-a revizuit Planul multianual de implementare, iar obiectivele aferente domeniilor de aplicare au fost prelungite până în 2020 (din 2015). · ARTEMIS și-a revizuit agenda strategică de cercetare pentru a ține seama într-o mai mare măsură de natura specifică a sistemelor integrate, şi anume aceea de „sistem neuronal” al societății, inclusiv de prezența lor în toate produsele, infrastructurile și serviciile moderne. · Agenda strategică de cercetare a ENIAC continuă să fie relevantă pentru abordarea provocărilor societale majore, care depind foarte mult de îmbunătățirea funcționalității circuitelor integrate și de reducerea consumului de energie. În general şi în comparație cu versiunile anterioare, agendele strategice actualizate de cercetare şi inovare ale întreprinderilor comune au ţinut seama în mare măsură de strategia de cercetare și inovare propusă de Comisia Europeană în cadrul programului Orizont 2020. Aceste legături vor asigura coerență și datorită lor acțiunile UE vor putea fi mai uşor aliniate cu obiectivele generale de creștere a competitivității în industrie, excelență științifică, creștere economică și creare de locuri de muncă. A continuat consolidarea administrativă a întreprinderilor comune şi, în special, dezvoltarea cadrelor lor de control intern, fiind obţinute progrese semnificative în ceea ce privește mecanismele de control. Consiliile de conducere au adoptat strategii de audit ex post și au analizat noi proceduri în vederea completării și a consolidării sistemelor de control intern. Toate întreprinderile comune și-au îmbunătăţit sistemele IT şi logistice. Rezultatele obținute până în prezent de cele cinci întreprinderi comune confirmă statutul lor de inițiative europene ambițioase cu potențial de recunoaştere ca modele de parteneriat public-privat. În prezent, Comisia colectează contribuții din partea partenerilor industriali în vederea prelungirii activităţii întreprinderilor comune în următorul cadru financiar multianual. Sunt, de asemenea, în desfășurare consultări deschise cu scopul de a obţine cel mai larg răspuns posibil în vederea conturării viitorului întreprinderilor comune în următoarea perioadă de finanțare. În viitor, rămân deschise o serie de provocări: · Sarcina administrativă Întreprinderile comune sunt relativ mici, astfel încât costurile de funcționare sunt relativ ridicate. O cale de a îmbunătăți eficiența ar fi opţiunea întreprinderilor comune pentru o structură administrativă comună. Experții implicați în prima evaluare intermediară a ARTEMIS și ENIAC au considerat că dimensiunile relativ mici ale întreprinderilor comune sunt „un element de risc”. Experții independenți au propus, printre posibilele scenarii de evoluție a întreprinderilor comune, fuziunea celor două și înființarea unei structuri comune destinată numai sarcinilor administrative. · Complementarităţi și coordonare cu alte programe ale UE și naționale și angajamentul industriei și al statelor membre pentru ARTEMIS și ENIAC Este momentul să se realizeze o mai bună aliniere a agendelor de cercetare ale ARTEMIS și ENIAC cu programele naționale. Comisia discută în prezent cu părțile interesate posibilele efecte în plan organizațional, ţinând seama şi de situația economică actuală. În acest context, în 2010 au fost elaborate documente prospective comune împreună cu clusterele CATRENE și ITEA2 ale Eureka. Această viziune s-ar putea dovedi utilă și se poartă în prezent discuții în vederea stabilirii unui cadru comun pentru ITC-uri, păstrând în acelaşi timp abordările specifice respective – de sus în jos pentru ITC-uri și de jos în sus pentru clusterele Eureka, cu o strategie imprimată de industrie pentru ambele instrumente. Poate fi urmărită pentru toate ITC-urile o intensificare a cooperării cu statele membre în vederea consolidării sinergiilor, în special în beneficiul potențialilor noi participanţi și al IMM-urilor. Finanțarea pentru proiectele ARTEMIS și ENIAC urmează un model tripartit unic. Partenerii obțin o mare parte a finanțării de la propriile guverne sau de la agenții regionale în cadrul unor acorduri de grant. Şi întreprinderile comune asigură finanțare directă partenerilor, în valoare de până la aproximativ 16,7 % din costurile eligibile. Acest model de finanțare a funcționat bine în primii ani de activitate ai ARTEMIS, dar cu anumite limitări, cauzate în principal de scăderea drastică a angajamentelor statelor membre în contextul crizei economice și financiare. În 2011 tendința a fost, pentru prima dată, ascendentă și se așteaptă continuarea acesteia şi în 2012. Pentru a sintetiza experiența dobândită în primul an de autonomie al tuturor întreprinderilor comune, în care au fost obţinute primele succese, trebuie să se precizeze că[12]: (1) întreprinderile comune reprezintă un model inovator pentru desfășurarea cercetării în parteneriat în domeniul tehnologiilor considerate strategice pentru Europa; angajamentul tuturor partenerilor este vital pentru obținerea rezultatelor așteptate și pentru contribuția efectivă la competitivitatea Europei. Indiferent de mecanismele de finanțare instituite de diferitele întreprinderi comune, ultimii doi ani au evidențiat unele dificultăți în asigurarea parității fondurilor provenite din industrie și de la statele membre. (2) nu poate fi contestat faptul că întreprinderile comune au câștigat dinamism și vizibilitate și au început să fie considerate actori relevanți la nivel mondial în domeniul lor de tehnologie. (3) trebuie să se asigure mai multă flexibilitate structurilor de implementare (întreprinderilor comune), pentru a le permite să se concentreze asupra cercetării, mai degrabă decât asupra sarcinilor administrative; dacă este necesar, în vederea îmbunătățirii eficacității, acestea ar putea fi organizate diferit pentru a optimiza modul de utilizare a resurselor. (4) realizările întreprinderilor comune trebuie monitorizate și evaluate în raport cu un set de indicatori principali de performanță, care trebuie formulați astfel încât să reflecte diversitatea acestora și să permită, în același timp, comparația. (5) întreprinderile comune trebuie să-și mențină și chiar să-și sporească simplitatea, deschiderea și accesibilitatea pentru toți beneficiarii potențiali. Trebuie acordată o atenție specială noilor participanți din țările mai slab reprezentate și IMM-urilor. (6) trebuie definite strategii internaționale adecvate pentru fiecare IC ITC, ținând seama de domeniile lor specifice de cercetare, de beneficiile în materie de cercetare, inovare și reglementare care pot rezulta în urma cooperării și, bineînțeles, de riscurile colaterale. Pe baza experienței dobândite și în perspectiva viitorului, întreprinderile comune sunt pe cale să-și consolideze potențialul de a fi recunoscute ca model de parteneriat public-privat pentru activități de cercetare în UE. Acestea au efectuat deja în 2011 îmbunătățiri conform recomandărilor formulate în prima evaluare intermediară și sunt așteptate în continuare noi îmbunătățiri. Primele succese din 2011, cum ar fi reducerea costurilor de producție și întreținere în domeniul aeronautic, analiza economiei viitorilor transportatori aerieni și deschiderea societăților concurente față de partenerii lor industriali (de exemplu, prin intermediul unei baze de date centrale pentru rezultate) demonstrează că IC ITC sunt capabile nu numai să răspundă provocărilor tehnice, ci și să stimuleze mediul industrial și de cercetare. Un pas important în colectarea rezultatelor proiectelor este așteptat în 2012. În plus, în prezent este în curs de desfășurare analiza inițială a beneficiilor oferite de parteneriatele public-privat, iar rezultatele vor fi prezentate în 2012. Pentru evaluarea dimensiunii impactului IC ITC asupra implementării activităților de cercetare și inovare la nivelul UE, analiza va utiliza, de asemenea, criteriile stabilite în programul Orizont 2020, convenit împreună cu statele membre. În acest sens, experiența de până acum a întreprinderilor comune va fi evaluată și pe baza criteriilor stabilite pentru înființarea viitoarelor parteneriate public-privat. 11. ANEXĂ – Sinteza progreselor realizate în 2011 de către IC ITC 11.1. Întreprinderea comună Clean Sky (CS): Sinteza principalelor realizări din 2011 DOMENIU || PROGRESE – REALIZĂRI Agenda strategică de cercetare || Obiectivele stabilite în agenda strategică de cercetare a Clean Sky au fost reevaluate, la fel ca și progresele efective și ipotezele de valabilitate. Rezultatele au fost: un plan de dezvoltare actualizat și previziuni actualizate ale beneficiilor de mediu care pot fi obținute până la sfârșitul programului. Prima evaluare internă a fost publicată în 2012. Implementarea cererilor de propuneri || Numărul de cereri de propuneri din 2011: 3 cereri de propuneri lansate (2011-1; 2011-2; 2011-3). Ultima cerere de propuneri lansată în 2010 (2010-5) a fost, de asemenea, implementată. Numărul de propuneri depuse: 322 Numărul de propuneri eligibile: 305 Numărul de propuneri finanțate: 118 Portofoliul global de proiecte: 298 (incluzând 247 de acorduri de grant semnate) Povești de succes: - BLADE (Breakthrough Laminar Aircraft Demonstrator in Europe), selectat pentru a fi expus la prima Convenție pentru inovare (Bruxelles, 5 și 6 decembrie 2011), a elaborat un sistem de monitorizare care detectează în timp real avariile și defectele aripilor cu flux de aer natural laminar nou concepute, reducând costurile de producție și întreținere. - Proiectul TaxiBot Dispatch Towing Vehicle (DTV) a câștigat Premiul pentru inovare 2011 la evenimentul Inter Airport Europe de la München. Este vorba despre un vehicul de remorcare fără bară a aeronavelor monoculoar (de ex. A320, B737), care permite oprirea motoarelor aeronavei în timpul rulării. - CARING (Contribution of Airlines for the Reduction of Industry Nuisance and Gases) este singurul proiect al Clean Sky la care participă companii aeriene. Desfășurat între începutul anului 2010 și decembrie 2012, proiectul își propune să analizeze modul în care reglementările actuale și viitoare în domeniul mediului pot să afecteze economia transportatorilor aerieni, precum și modul în care aceștia se pot adapta cel mai bine la modificările reglementărilor. Participarea, inclusiv IMM-uri || În 2011: Numărul total de participanți: 600 Numărul de participanți la proiectele finanțate: 238 Numărul de IMM-uri participante la proiectele finanțate: 88 – 37 % din totalul participărilor Participanți pe categorii la proiectele finanțate: întreprinderi mari: 53; instituții de învățământ superior sau secundar: 54; organisme de cercetare: 43 Din 2009 până în 2011: Dimensiunea geografică a participării la proiectele finanțate (în cadrul cererilor de propuneri 1-10), cu indicarea țărilor: 23 de țări implicate. Țări cu implicare majoră Coordonatori Participanți Participare totală UK 52 45 97 DE 52 34 86 ES 31 31 62 IT 28 33 61 FR 39 45 84 Participanții din țările asociate (Elveția, Israel, Norvegia, Turcia) au coordonat 10 proiecte câștigătoare. Un participant chinez și unul rus au fost, de asemenea, selectați în cadrul cererilor de propuneri din 2010 și 2011, în calitate de coordonatori. Comunicare || Clean Sky a participat la două mari conferințe tehnice europene (Aerodays la Madrid și Paris Air Show). Zile de informare destinate potențialilor candidați au fost organizate la Ankara, Dublin, Lisabona, Toulouse, Viena și Varșovia. Clean Sky a participat la prima Convenție pentru inovare, care a avut loc la Bruxelles, la 5 și 6 decembrie. La 5 și 6 octombrie, la sediul Parlamentului European de la Bruxelles, Clean Sky a găzduit un eveniment comun cu celelalte ITC-uri. Pagina web a fost restructurată în aprilie, iar buletinul trimestrial de informare a fost trimis la aproximativ 3 000 de destinatari. Au fost publicate trei comunicate de presă privind evenimente esențiale, iar Clean Sky a fost citată în 14 articole și publicații din UE. În iunie 2011, Clean Sky a organizat o masă rotundă pe tema cercetării aeronautice din Europa Centrală și de Est, pentru a stimula participarea zonelor mai puțin active din Europa. A fost publicat un material dedicat experienței IMM-urilor în cadrul Clean Sky (2 interviuri) Guvernanță || Consiliul de conducere s-a reunit de patru ori în 2011. La reuniunea din decembrie au fost aleși președintele (Charles Champion) și vicepreședintele (Cătălin Nae). 11.2. Întreprinderea comună IMI: Sinteza principalelor realizări din 2011 DOMENIU || PROGRESE – REALIZĂRI Agenda strategică de cercetare || A fost finalizată revizuirea agendei strategice de cercetare, accentul fiind mutat pe proiectele la scară mare, revoluționare. Implementarea cererilor de propuneri || Numărul de cereri de propuneri lansate în 2011: 1. Ultima cerere de propuneri lansată în 2010 (3-2010) a fost, de asemenea, implementată. Ambele cereri de propuneri au utilizat o procedură de depunere și evaluare constând din două etape. Numărul de propuneri depuse (exprimări ale interesului, respectiv prima etapă a propunerii): 118 Numărul de propuneri eligibile: 110 Numărul de propuneri finanțate: 14 Portofoliul global de proiecte: 30 Povești de succes: NEWMEDS, un proiect al IMI privind depresia și schizofrenia a creat noi baze de date ce permit culegerea și stocarea unor mari seturi de date, ceea ce a dus la asamblarea celui mai mare depozit cunoscut de date aferente testărilor clinice ale medicamentelor antipsihotice, care cuprinde date privind 23 401 pacienți, provenite de la cinci societăți farmaceutice lider în domeniu. Pentru mai multe informații, a se vedea: http://www.newmeds-europe.com/ Participarea, inclusiv IMM-uri || Numărul total de participanți: 1 377 în total pentru cererile de propuneri 3 (438) și 4 (939). Participanți la proiectele finanțate: 266 în total pentru cererile de propuneri 3 (123) și 4 (143). Pentru cererea de propuneri 3 trebuie adăugate 53 de societăți membre ale EFPIA. Pentru cererea de propuneri 4, numărul de societăți membre ale EFPIA nu este încă cunoscut. Numărul de IMM-uri participante la proiectele finanțate: 47 – 17,7 % din totalul participărilor la cererile de propuneri 3 și 4. Participanți pe categorii la proiectele finanțate, cu excepția sectorului industrial: organizații de pacienți: 6; instituții de învățământ superior sau secundar: 208; altele: 5 Participarea la proiectele finanțate în cadrul cererii de propuneri 2010-3, per țară (datele aferente cererii de propuneri 2011-4 nu sunt încă disponibile): 19 țări implicate. Țări cu implicare majoră Participarea totală UK 28 DE 21 NL 13 FR 11 SE 9 În plus, trei parteneri din SUA au participat în trei consorții câștigătoare. Israel și Islanda au avut câte 2 participări fiecare, iar Elveția a avut 6 participări. Comunicare || IMI a organizat 6 evenimente în 4 țări, fiecare având între 60 și 250 de participanți. La 5 și 6 octombrie, IMI a participat la Bruxelles la un eveniment comun al ITC-urilor, găzduit de sediul Parlamentului European. Șase comunicate de presă au fost emise și transmise unui grup țintă de peste 150 de jurnaliști. În reviste și în mass-media au fost publicate aproximativ 30 de articole, dintre care 6 au fost destinate unui public specializat. Buletinul de informare al IMI este distribuit unui număr de 1 500 de abonați, iar pagina web înregistrează până la 9 000 de vizitatori/lună. Guvernanță || Consiliul de conducere s-a reunit de trei ori în 2011. În afară de luarea deciziilor privind funcționarea IC ITC, Consiliul a numit membrii Comitetului științific. 11.3. Întreprinderea comună FCH: Sinteza principalelor realizări din 2011 DOMENIU || PROGRESE – REALIZĂRI Agenda strategică de cercetare || A fost finalizată revizuirea Planului multianual de implementare. Obiectivele revizuite aferente domeniilor de aplicare au fost prelungite până în 2020 (din 2015) pentru a fi mai bine aliniate la programul Orizont 2020. Implementarea cererilor de propuneri || Numărul de cereri de propuneri din 2011: 1 Numărul de propuneri depuse: 82 Numărul de propuneri eligibile: 80 Numărul de propuneri finanțate: 30 Portofoliul global de proiecte: 98 (incluzând 76 de acorduri de grant semnate) Povești de succes: O serie de orașe europene sunt în prezent angajate într-o activitate de pionierat constând în construirea și introducerea de autobuze urbane acţionate cu pile de combustie cu hidrogen nepoluante. Obiectivul proiectului Clean Hydrogen In European Cities (CHIC), care a început în noiembrie 2010, este de a promova autobuzele pentru transport public acţionate cu pile de combustie cu hidrogen și de a deschide calea pentru utilizarea pe scară largă a acestei tehnologii și a infrastructurii necesare începând din 2015. Proiectul reprezintă pasul următor esenţial către deplina comercializare a autobuzelor cu pile de combustie cu hidrogen. CHIC vizează reducerea „termenului până la introducerea pe piață” a tehnologiei și susținerea „demarării pieței”. Pentru mai multe informații, a se vedea: http://chic-project.eu/ Participarea, inclusiv IMM-uri || Numărul total de participanți: 667 Participanți la proiectele finanțate: 285 Numărul de IMM-uri participante la proiectele finanțate: 73 – 25,6 % din totalul participărilor Participanți pe categorii la proiectele finanțate: întreprinderi mari: 76; organisme de cercetare: 77; instituții de învățământ superior sau secundar: 49; autorități publice: 3; altele: 7 Participarea la proiectele finanțate, per țară: 26 de țări implicate. Țări cu implicare majoră Participarea totală DE 67 UK 36 FR 31 IT 30 BE 26 Cinci parteneri internaționali (SUA, Coreea, China, Canada și Serbia) au fost implicați în activitățile de cercetare ale FCH, cu câte un participant fiecare la proiectele finanțate. Comunicare || În 2011 FCH s-a dotat cu un nou site web, care a avut peste 40 000 de accesări din martie până la sfârșitul anului. Au fost organizate trei evenimente majore ale UE, iar Biroul de programe și directorul executiv au participat la 25 de evenimente și conferințe externe, unele dintre acestea în afara Europei (în SUA, Japonia, Coreea, China și Canada). La 5 și 6 octombrie, FCH au luat parte la evenimentul comun al ITC-urilor găzduit la Parlamentul European. Guvernanță || Consiliul de conducere s-a reunit de trei ori în 2011. În afară de luarea deciziilor privind funcționarea IC ITC, în iunie Consiliul și-a ales în unanimitate noul președinte, dl Pierre Etienne Franc (de la Air Liquide). 11.4. Întreprinderea comună ARTEMIS: Sinteza principalelor realizări din 2011 DOMENIU || PROGRESE – REALIZĂRI Agenda strategică de cercetare || ARTEMIS și-a prezentat în mai agenda strategică revizuită de cercetare. Întreprinderea comună și-a actualizat obiectivele de cercetare. Implementarea cererilor de propuneri || Numărul de cereri de propuneri din 2011: 1 (procedură de depunere și evaluare constând din două etape) Numărul de propuneri depuse (propuneri de proiect complete): 27 Numărul de propuneri eligibile: 27 Numărul de propuneri finanțate: 8 Portofoliul global de proiecte: 44 Participarea, inclusiv IMM-uri || Numărul total de participanți (propuneri de proiect complete): 540 Participanți la proiectele finanțate: 206 Numărul de IMM-uri participante la proiectele finanțate: 62 – 31 % din totalul participărilor Participanți pe categorii la proiectele finanțate: întreprinderi mari: 73; organisme de cercetare împreună cu instituții de învățământ superior sau secundar : 71. Participarea la proiectele finanțate, per țară: 17 țări implicate. Țări cu implicare majoră Participarea totală ES 31 IT 28 DE 23 FI 19 FR 15 AT 15 SUA au participat la cererea de propuneri din 2011 și au avut 1 proiect finanțat. Comunicare || ARTEMIS a participat la 6 evenimente organizate împreună cu parteneri naționali pentru a promova cererile de propuneri și rezultatele proiectelor în rândul părților interesate și al potențialilor beneficiari. Tabăra de vară ARTEMIS a avut loc în iunie și a fost urmată de alte patru manifestări importante. ARTEMIS a contribuit la organizarea evenimentului comun al ITC-urilor, care a avut loc la Parlamentul European, la 5 și 6 octombrie. Au apărut trei numere ale revistei ARTEMIS și au fost publicate noi broșuri informative. În plus, au fost publicate nouă articole în mai multe țări ale UE. Identitatea vizuală a ITC a fost îmbunătățită. Guvernanță || Consiliul de conducere s-a reunit de trei ori, iar Consiliul autorităților publice s-a reunit de două ori. În afară de luarea deciziilor privind funcționarea IC ITC, Consiliul de conducere a aprobat includerea în Planul multianual privind politica de personal a opțiunii de angajare a experților naționali detașați. 11.5. Întreprinderea comună ENIAC: Sinteza principalelor realizări din 2011 DOMENIU || PROGRESE – REALIZĂRI Implementarea cererilor de propuneri || Numărul de cereri de propuneri din 2011: 2 (cererea de propuneri 1 a utilizat o procedură de depunere și evaluare constând din două etape; cererea de propuneri 2 a utilizat o procedură cu o singură etapă). Numărul de propuneri depuse (propuneri de proiect complete): 17 Numărul de propuneri eligibile: 16 Numărul de propuneri finanțate: 12 Portofoliul global de proiecte: 40 Povești de succes: Proiectul E3Car a debutat în februarie 2008, cu obiectivul de a soluționa principalele provocări ale administrării grupului propulsor al vehiculelor electrice și de a reduce pierderile energetice de la nivelurile intermediare ale grupului propulsor. În noiembrie 2011 E3Car a câștigat un premiu pentru inovare pentru realizările sale majore în dezvoltarea mai multor componente esențiale, în special pentru: - îmbunătățirea conversiei și distribuției energiei electrice cu 10 %; - creșterea eficienței energetice globale cu 35 %. Proiectul a atras 28 de demonstratori și a condus la crearea unei viziuni arhitecturale a vehiculelor electrice și la demararea a alte 7 proiecte colaborative în domeniul mobilității electrice, atrăgând peste 100 de parteneri cu un buget total de 180 milioane EUR. Pentru mai multe informații, a se vedea: http://www.e3car.eu/ Participarea, inclusiv IMM-uri || Numărul total de participanți (propuneri de proiect complete): 286 Participanți la proiectele finanțate: 195 Numărul de IMM-uri participante la proiectele finanțate: 74 – 37,9 % din totalul participărilor Participanți pe categorii la proiectele finanțate: întreprinderi mari: 71; organisme de cercetare: 50 Participarea la proiectele finanțate, per țară: 19 țări implicate. Țări cu implicare majoră Participarea totală NL 49 DE 29 IT 26 FR 21 AT 12 Cinci participanți din Israel au luat parte la cererea de propuneri 2, intrând în consorțiile câștigătoare. Comunicare || ENIAC a organizat 10 întâlniri „față în față” cu statele membre/autoritățile publice. Întreprinderea comună a contribuit la organizarea Forumului UE în domeniul nanoelectronicii și a prezentat cu această ocazie noul „Premiu IC ENIAC pentru inovare”. ENIAC a contribuit la organizarea evenimentului comun al ITC-urilor, care a avut loc la Parlamentul European, la 5 și 6 octombrie. ENIAC a participat, de asemenea, la o serie de evenimente internaționale. Guvernanță || În 2011 Consiliul de conducere s-a reunit de trei ori, iar Consiliul autorităților publice s-a reunit de cinci ori. În afară de luarea deciziilor privind funcționarea IC ITC, Consiliul de conducere a decis să lanseze o cerere de exprimare a interesului pentru liniile pilot destinate tehnologiilor generice esențiale (TGE). [1] Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013), JO L 412, 30.12.2006, p. 1. [2] Prezentul document nu se referă la IC SESAR. Deși IC SESAR are același temei juridic ca și celelalte întreprinderi comune, aceasta este finanțată, pentru o durată diferită, prin cel de-al șaptelea Program-cadru și prin programele dedicate rețelelor transeuropene de transport, iar guvernanța și mecanismele sale de raportare diferă de cele ale celorlalte întreprinderi comune. [3] Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene, JO L 248, 16.9.2002, p. 1. [4] Document de lucru al serviciilor Comisiei - „Inițiativele tehnologice comune: Context, situație actuală și caracteristici principale”, SEC(2007) 692, Bruxelles, 15.5.2007 [5] Grupul „șerpașilor” a fost invitat de Comisie în iulie 2009 să evalueze experiența inițială a instituirii ITC-urilor în contextul PC7. Membrii săi proveneau din rândurile partenerilor industriali ai ITC-urilor și din parteneriatele public-privat pentru Planul de redresare. Reuniunile au fost prezidate de directorul general al DG RTD și la acestea au participat, de asemenea, diverși membri ai personalului Comisiei. Pentru concluziile și recomandările grupului, a se vedea Raportul „Designing together the „ideal house” for public-private partnerships in European research ” (ianuarie 2010), la adresa: ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/docs/jti/jti-sherpas-report-2010_en.pdf. [6] Cota de 38 % corespunzătoare IMM-urilor se referă numai la participarea acestora la cererile de propuneri. Numai 200 milioane EUR din finanțarea UE pentru Clean Sky sunt dedicate cererilor de propuneri, restul de 600 milioane EUR sunt distribuite „beneficiarilor numiți”. [7] Societățile membre ale EFPIA nu participă la prima etapă a procesului (EaI), fiind luate în considerare numai în etapa PPC-urilor și a propunerilor selectate pentru finanțare. [8] Cota de 37 % corespunzătoare IMM-urilor se referă numai la participarea acestora la cererile de propuneri. Numai 200 milioane EUR din finanțarea UE pentru Clean Sky sunt dedicate cererilor de propuneri, restul de 600 milioane EUR sunt distribuite „beneficiarilor numiți”. [9] Procentele respective privind participarea IMM-urilor în fiecare ITC se referă la anul 2011. [10] Țările cu cele mai bune rezultate în ceea ce privește numărul de participări la proiectele finanțate. [11] A se lua notă de faptul că datele aferente ENIAC se referă la cererile de propuneri lansate în ultimii trei ani, în timp ce datele privind dimensiunea medie a consorțiilor ARTEMIS sunt valabile numai pentru cererea de propuneri din 2011. [12] A se vedea în anexă rubrica „Implementarea cererii de propuneri”, corespunzătoare fiecărei întreprinderi comune.