RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 280/44

Avizul Comitetului Regiunilor — Reexaminarea obiectivelor-cheie ale Uniunii Europene privind deșeurile

2013/C 280/09

THE COMMITTEE OF THE REGIONS

— subliniază că îmbunătățirea prevenirii generării de deșeuri, precum și aplicarea deplină a principiului „poluatorul plătește” vor permite limitarea presiunii financiare și organizaționale care se exercită asupra ALR; solicită adoptarea de obiective ambițioase și obligatorii pe baza celor mai bune rezultate obținute până în prezent. Până în 2020, cantitatea de deșeuri municipale pe cap de locuitor ar trebui diminuată cu 10% față de nivelurile înregistrate în 2010;

— solicită să li se fixeze statelor membre obiective cantitative separate minime obligatorii pentru fiecare dintre categoriile de deșeuri definite ca reutilizabile, luându-se în considerare nivelul de respectare a obiectivelor actuale în toată UE;

— se pronunță în favoarea studierii posibilităților de majorare la 70%, până în 2025, a actualului obiectiv obligatoriu în materie de reciclare a deșeurilor solide municipale, luându-se în considerare nivelul de respectare a obiectivelor actuale în toată UE și stabilindu-se, prin negociere, obiective intermediare și perioade tranzitorii;

— pledează pentru adoptarea unor obiective în materie de reciclare aplicabile deșeurilor industriale. Aceste obiective ar putea fi definite în funcție de materialele folosite și nu de tipul deșeurilor și ar trebui să se dovedească la fel de ambițioase ca și cele stabilite în materie de deșeuri menajere;

— subliniază necesitatea adoptării celor mai exigente norme comune în materie de triere și curățare a deșeurilor. Până în 2020, deșeurile ar trebui să fie sortate în proporție de 100%.;

— pledează pentru introducerea, până în 2020, a unor măsuri de interzicere a depozitării oricărui tip de deșeuri organice sau biodegradabile care pot fi reutilizate, reciclate în totalitate sau parțial sau care au putere calorică. Obiectivul global ar putea fi atingerea unui obiectiv de 5% sau mai puțin în materie de deșeuri care ajung să fie depozitate, indiferent de originea și natura acestora;;

— se pronunță în favoarea studierii posibilităților de majorare la 70% a obiectivelor privind reciclarea deșeurilor din ambalaje de plastic de orice tip și a obiectivelor de reciclare a deșeurilor din ambalaje de sticlă, metal, hârtie/carton și lemn la 80%, luându-se în considerare nivelul de respectare a obiectivelor actuale în toată UE și stabilindu-se, prin negociere, obiective intermediare și perioade tranzitorii.

Raportor dl Michel LEBRUN (BE-PPE), membru al Parlamentului Comunității franceze Document de referință Scrisoarea de sesizare din partea Comisiei Europene, din 14 decembrie 2012

I. RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

1. consideră că o politică responsabilă și durabilă în materie de prevenire și gestionare a deșeurilor trebuie să își propună reducerea la maximum a impactului negativ al generării de deșeuri și al gestionării acestora asupra sănătății umane și a mediului, precum și conservarea resurselor naturale și reintegrarea materialelor în circuitul economic, înainte ca acestea să devină deșeuri;

2. observă progresele obținute în materie de prevenire și tratare a deșeurilor, datorate unui cadru de reglementare european bazat pe o politică proactivă. Își exprimă satisfacția cu privire la faptul că unele state membre și autorități locale și regionale (ALR) depășesc obiectivele Uniunii Europene în acest domeniu. Viitoarea legislație va trebui să aibă în vedere încurajarea statelor și ALR mai puțin avansate să își continue eforturile pentru îmbunătățirea nivelurilor de performanță atinse;

3. constată că există mari disparități între statele membre în ceea ce privește gestionarea deșeurilor. Ar trebui sprijinită dezvoltarea de infrastructuri, de metode și capacități pentru o bună gestionare a deșeurilor de către și pentru statele membre și autoritățile regionale și locale mai puțin avansate, în special prin consolidarea cooperării naționale și teritoriale la nivel local și internațional;

4. subliniază importanța unor statistici europene privind deșeurile care să cuprindă și date referitoare la nivelul regional. Salută în acest context faptul că baza de date a Eurostat cuprinde deja date privind reciclarea deșeurilor municipale pentru regiuni din mai multe țări. Este utilă evaluarea diferențelor regionale în ceea ce privește gestionarea deșeurilor, deoarece diferențele substanțiale din interiorul unei țări dovedesc importanța și succesul relativ al politicilor regionale (1);

5. este conștient de faptul că prezentul aviz intervine în amonte în contextul evaluării și revizuirii legislației în vigoare. Noile obiective care vor rezulta în urma acestei revizuiri ar trebui să aducă progrese în direcția îndeplinirii „obiectivelor potențiale” prezentate în Foaia de parcurs către o Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor (2) și să se înscrie în cel de-al șaptelea Program de acțiune pentru mediu (3), care va contribui la realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, și să sprijine măsurile prevăzute în Inițiativa UE privind conservarea materiilor prime (4);

6. salută invitația adresată de către Comisia Europeană Comitetului Regiunilor (CoR) de a-și exprima punctul de vedere cu privire la reexaminarea obiectivelor UE în materie de gestionare a deșeurilor în cadrul revizuirii Directivei-cadru privind deșeurile (5), a Directivei privind depozitele de deșeuri (6) și a Directivei privind ambalajele și deșeurile de ambalaje (7);

7. consideră că propunerea unor obiective mai ambițioase la nivelul general al UE, chiar și atunci când se stabilesc perioade de tranziție și obiective intermediare pentru statele membre și autoritățile regionale și locale mai puțin dezvoltate, trebuie să țină seama mai întâi de analiza motivelor neîndeplinirii obiectivelor actuale în fiecare teritoriu;

8. subliniază rolul esențial al ALR în punerea în aplicare a legislației europene din acest domeniu, în crearea și finanțarea de infrastructuri de tratare și stocare a deșeurilor și în gestionarea operațională a fluxurilor. Gestionarea optimală a deșeurilor este în prezent una dintre cele mai mari provocări cu care se confruntă ALR. În acest context, CoR solicită să fie asociat în fiecare etapă a elaborării politicilor care vor fi adoptate în acest domeniu;

9. subliniază că, făcând din evaluarea politicii europene privind deșeurile una dintre cele cinci priorități ale programului său de lucru pentru 2013 privind subsidiaritatea, CoR și-a demonstrat dorința de a consolida participarea ALR la elaborarea de noi obiective pe care acestea vor trebui să le îndeplinească. CoR solicită în acest context ca UE să le asigure ALR un nivel de intervenție și de cooperare care să respecte pe deplin principiul subsidiarității. CoR a desfășurat o consultare privind aspectele legate de subsidiaritate în rândul grupului său de experți în materie de subsidiaritate și al partenerilor din Rețeaua de monitorizare a subsidiarității, cu privire la revizuirea legislației UE în domeniul deșeurilor;

10. semnalează că la adoptarea de noi obiective va trebui să se asigure respectarea principiului proporționalității. CoR solicită ca, respectând principiul precauției, UE să ia în considerare impactul pe care l-ar putea avea noile măsuri asupra ALR, a bugetelor acestora, a capacității lor administrative și operaționale. Va trebuie să se acorde o atenție specială fezabilității viitoarelor politici din perspectiva statelor membre și a ALR mai puțin performante. Va fi absolut necesar ca, pentru îndeplinirea obiectivelor finale, să se adopte obiective decuplate, intermediare și să li se acorde ALR o anumită flexibilitate. În acest cadru, vor trebui luate în considerare caracteristicile geografice, demografice și socioeconomice;

11. pledează ca revizuirea obiectivelor să se bazeze pe principiul proximității. Acest principiu va fi înțeles atât în sens local, cât și internațional: viitoarea legislație va trebui să se concentreze în principal menținerea și dezvoltarea activităților de gestionare a deșeurilor pe teritoriul european. CoR solicită ca una dintre preocupările din cadrul procesului de revizuire a obiectivelor să fie aceea de a nu aduce prejudicii nici competitivității, nici egalității de șanse ale actorilor europeni din sectorul public și privat care sunt activi în acest sector și de a sprijini această activitate economică sectorială în cadrul Uniunii;

Pentru un limbaj comun în materie de gestionare a deșeurilor

12. pledează pentru adoptarea în cadrul Uniunii a unei metode unice de calculare a cantităților de deșeuri, performantă și transparentă, care să permită raționalizarea obiectivelor și compararea situațiilor existente și a progreselor realizate; la momentul adoptării ei, va trebui să se țină seama de situația de la nivel local din fiecare stat membru; solicită în special ca cele patru metode actuale de calculare a obiectivului pentru deșeuri menajere și alte deșeuri similare prevăzute în Directiva-cadru privind deșeurile (8) să fie înlocuite cu o singură metodă de calcul transparentă, credibilă și ambițioasă;

13. solicită elaborarea unui vocabular european care să preia terminologiile precise și exhaustive utilizate în legătură cu deșeurile, modurile de tratare, de reutilizare, de reciclare și de valorificare aplicate acestora, structurile și infrastructurile, precum și actorii care operează în acest sector;

14. încurajează crearea unei nomenclaturi europene a deșeurilor care să acopere întregul flux al deșeurilor, pentru a permite o clasificare incontestabilă în cadrul ierarhiei;

Directiva-cadru privind deșeurile: către consolidarea și elaborarea de noi obiective

15. pledează în favoarea decuplării obiectivelor și a adoptării, în cadrul obiectivelor globale care vor fi stabilite pentru fiecare nivel al ierarhiei, a unor obiective distincte în funcție de tipurile de fluxuri de deșeuri și de materialele care vor trebui tratate;

16. solicită stabilirea unor obiective specifice pentru materialele de importanță esențială, care au o mare semnificație pentru economie, dar care nu vor putea fi recuperate exclusiv prin stabilirea unor obiective pentru fluxurile de deșeuri;

17. solicită adoptarea principiului transferului automat al diferitelor tipuri de deșeuri către cel mai înalt nivel accesibil al ierarhiei. Natura materialelor conținute în fluxurile de deșeuri trebuie să prevaleze asupra tipului de deșeuri în momentul clasificării fluxurilor de deșeuri în cadrul ierarhiei;

18. dorește ca UE să acorde prioritate la finanțare activităților desfășurate la cele mai înalte niveluri ale ierarhiei. Acordarea de subvenții proiectelor realizate la niveluri inferioare ar trebui condiționată de punerea în aplicare în prealabil a tuturor măsurilor necesare îndeplinirii obiectivelor ce revin nivelurilor superioare;

Prevenirea

19. observă că gestionarea deșeurilor nu permite decât parțial limitarea impactului acestora asupra mediului; ca atare, este important să se încurajeze gestionarea lor durabilă, stimulând înlocuirea resurselor naturale cu materiale produse pe bază de deșeuri. Prevenirea generării deșeurilor rămâne prima și principala cale de reducere a presiunii la care este supus mediul;

20. subliniază că îmbunătățirea prevenirii generării de deșeuri, precum și aplicarea deplină a principiului „poluatorul plătește” vor permite limitarea presiunii financiare și organizaționale care se exercită asupra ALR însărcinate cu gestionarea deșeurilor;

21. solicită înăsprirea cerințelor în materie de prevenire a generării deșeurilor. Ar trebui adoptate obiective ambițioase și obligatorii pe baza celor mai bune rezultate obținute până în prezent. În acest sens, în perspectiva anului 2020, cantitatea de deșeuri municipale pe cap de locuitor ar trebui diminuată cu 10% față de nivelurile înregistrate în 2010, însă în cazurile în care obiectivul general de reducere a deșeurilor din noua directivă și obiectivul pe persoană se află în conflict, cel dintâi ar trebui considerat drept obiectivul de urmărit;

22. solicită adoptarea unor măsuri în vederea reducerii risipei cauzate de deșeurile de alimente și de ambalaje și găsirea de noi posibilități pentru aprovizionarea familiilor dependente de ajutoare și lipsite de mijloace cu alimente care mai sunt consumabile. Aceste măsuri ar trebui să promoveze o mai bună informare a consumatorilor cu privire la data-limită de consum, la termenul de valabilitate al produselor, la amprenta de carbon a acestora, precum și la avantajele ecologice ale ambalajelor reutilizabile. Ar trebui depuse eforturi pentru sensibilizarea cetățenilor cu privire la necesitatea adaptării cantităților achiziționate la nevoile lor reale și la includerea, în decizia de cumpărare a produselor, a modului în care acestea sunt ambalate; de asemenea, ar trebui ca programele de formare profesională în domeniile producției și prelucrării alimentelor, al gastronomiei și comerțului să includă și subiectul reducerii risipei de alimente;

Responsabilitatea extinsă a producătorilor și importatorilor, proiectarea ecologică

23. observă că principiul responsabilității extinse a producătorilor sau importatorilor se dovedește, în anumite cazuri, a fi un o pârghie eficace a politicii de promovare a măsurilor de prevenire a gestionării deșeurilor. Pe lângă sistematizarea colectării produselor uzate, acest principiu încurajează în mod eficace producătorii și importatorii să modifice modul de concepere a produselor pentru a îmbunătăți eficiența și proiectarea ecologică a acestora;

24. este conștient de faptul că cheltuielile implicate de această responsabilizare extinsă a producătorilor și importatorilor se repercutează asupra consumatorilor finali, fără ca profitul obținut să fie reinvestit în procesul de gestionare a deșeurilor. CoR pledează ca fondurile obținute prin punerea în aplicare și monitorizarea măsurilor adoptate în cadrul acestui principiu să fie consacrate finanțării infrastructurilor de sortare, pregătire pentru reutilizare și reciclare a deșeurilor;

25. solicită introducerea principiului supravegherii produsului în legislația UE în domeniul deșeurilor, pentru a li se impune vânzătorilor cu amănuntul o mai mare răspundere în ceea ce privește sprijinirea colectării produselor și returnării lor către fabricanți;

26. solicită introducerea unei obligații pentru statele membre de a selecta produsele uzuale în cazul cărora uzura morală planificată este caracteristică, evaluând longevitatea, posibilitatea de reparare și de refolosire a acestora. Aceste date ar trebui folosite apoi pentru a stabili standarde minime în termen de cinci ani. Fabricanților ar trebui să li se solicite să vândă produse cu garanții extinse și să pună la dispoziție piese de schimb pentru reparații. Ar trebui sprijinite întreprinderile care oferă bunuri de consum cum ar fi produsele mari de uz casnic în regim mai curând de serviciu decât de achiziție, deoarece acest lucru va spori cererea de produse proiectate pe termen lung și care permit repararea;

27. dorește consolidarea legislației în materie de proiectare ecologică, pentru optimizarea procedurilor de demontare, curățare, reciclare și valorificare a deșeurilor încă din etapa de concepere a produselor. Adoptarea celor mai ridicate standarde în acest domeniu ar favoriza orientarea anumitor tipuri de deșeuri către partea superioară a ierarhiei;

28. este de acord ca UE să acorde un sprijin sporit cercetării și dezvoltării în sectorul proiectării și concepției ecologice prin intermediul fondurilor structurale, al Fondului de coeziune și al Băncii Europene de Investiții. Acest efort trebuie însoțit de o vigilență sporită în ceea ce privește eventualele denaturări ale concurenței care ar putea rezulta din adoptarea unor norme noi;

Reutilizarea și pregătirea în vederea reutilizării

29. solicită să li se fixeze statelor membre obiective cantitative separate minime obligatorii pentru fiecare dintre categoriile de deșeuri definite ca reutilizabile, luându-se în considerare nivelul de respectare a obiectivelor actuale în toată UE;

30. subliniază potențialul pe care îl reprezintă reutilizarea deșeurilor și pregătirea lor în vederea reutilizării în cadrul dezvoltării economiei circulare. Ar trebui adoptate măsuri de sprijinire a actorilor care desfășoară o activitate în acest sector sub forma facilitării accesului la fluxurile de deșeuri, a ajutorului pentru finanțare sau pentru elaborarea proiectului lor economic și comercial;

31. pledează ca actorii din economia socială să fie asociați la elaborarea viitoarei legislații europene privind reutilizarea și pregătirea în vederea reutilizării a deșeurilor;

Reciclarea

32. regretă că, în ciuda unei îmbunătățiri progresive a cifrelor în materie de reciclare și de valorificare energetică, cantități importante de materiale reciclabile sau valorificabile sunt în continuare depozitate sau arse în instalații cu randament energetic scăzut. Viitoarea legislație ar trebui să urmărească îmbunătățirea utilizării resurselor pe care le conțin deșeurile;

33. se pronunță în favoarea studierii posibilităților de majorare la 70%, până în 2025, a actualului obiectiv obligatoriu în materie de reciclare a deșeurilor solide municipale, luându-se în considerare nivelul de respectare a obiectivelor actuale în toată UE (9). În limitele obiectivului mediu pe UE, ar trebui negociate cu statele membre și ALR, mai ales cu cele mai puțin avansate, obiective intermediare și perioade tranzitorii;

34. consideră că majorarea obiectivelor generale va duce la reorientarea pe calea reciclării a unei părți a fluxurilor de deșeuri destinate incinerării sau depozitării. Creșterea volumului de deșeuri destinate reciclării va necesita crearea de noi infrastructuri și noi investiții în acest sector. ALR, care sunt, în marea lor majoritate, responsabilii operaționali pentru gestionarea deșeurilor, ar trebui să beneficieze de sprijin logistic și financiar în caz de necesitate. Totodată, trebuie susținute conservarea materiilor prime și reutilizarea materialelor;

35. își reiterează solicitarea ca UE să dispună de un cadru legal în ceea ce privește obiectivele de reciclare a deșeurilor organice, integrat în Directiva-cadru privind deșeurile revizuită. Un asemenea cadru ar permite încurajarea acestui sector și stabilirea unor obiective cantitative, lăsând totodată fiecărui stat membru și ALR libertatea de a coopera și de a organiza, în funcție de caracteristicile sale specifice, sistemul de reciclare;

36. pledează să se acorde o atenție specială prevenirii generării de deșeuri organice. ALR ar trebui încurajate să adopte măsuri care să favorizeze grădinăritul ecologic și compostarea individuală și să se doteze cu capacități proprii de stocare și tratare a deșeurilor organice;

37. se declară favorabil optimizării reciclării deșeurilor organice și pledează pentru interzicerea depozitării și pentru limitarea incinerării acestora. Se consideră necesară armonizarea la nivel european a condițiilor de calitate a compostului și stabilirea unor sisteme de garantare a calității pentru produsele rezultate, care să asigure un nivel ridicat de protecție a mediului înconjurător;

38. pledează pentru adoptarea unor obiective în materie de reciclare aplicabile deșeurilor industriale. Aceste obiective ar putea fi definite în funcție de materialele folosite și nu de tipul deșeurilor și ar trebui să se dovedească la fel de ambițioase ca și cele stabilite în materie de deșeuri menajere;

39. atrage atenția asupra faptului că includerea deșeurilor industriale în fluxul destinat reciclării va spori într-o măsură considerabilă sarcina care apasă pe umerii ALR. Va trebui să se asigure că acestea din urmă vor dispune de mijloacele necesare îndeplinirii misiunii care le revine. Prin urmare, principiul „poluatorul plătește” ar trebui pus în aplicare pe deplin în toate statele membre;

40. subliniază necesitatea adoptării celor mai exigente norme comune în materie de triere și curățare a deșeurilor nu numai în ceea ce privește gospodăriile individuale și industria, ci și stațiile de sortare. Până în 2020, deșeurile ar trebui să fie sortate în proporție de 100%. De asemenea, Comitetul consideră că, pentru statele membre și autoritățile locale și regionale care nu au înregistrat încă progrese satisfăcătoare în domeniul reciclării deșeurilor, trebuie instituite obiective intermediare și perioade tranzitorii de comun acord cu acestea. El preconizează ca, în paralel majorarea obiectivelor în materie de colectare și de sortare a deșeurilor, să fie prevăzute mijloacele financiare corespunzătoare și să fie consolidate măsurile de control;

Valorificarea energetică

41. sprijină solicitarea adresată de Parlamentul European (10) Comisiei Europene să propună adoptarea unor măsuri de interzicere a incinerării deșeurilor reciclabile și biologice până în 2020, însă ar dori să fie excluse instalațiile de producție a energiei termice sau de cogenerare a energiei electrice și termice care ating un nivel de eficiență foarte ridicat, ținând seama, în acest scop, de caracteristicile fizice și chimice ale deșeurilor;

42. își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că incineratoarele care funcționează în prezent în statele membre UE dispun de capacitatea de a incinera un volum mai mare de deșeuri nereciclabile decât volumul total de pe teritoriul acestor state. Această situație generează riscul orientării spre incineratoare a unor fluxuri de deșeuri care ar putea fi reciclate sau reutilizate;

43. regretă faptul că, pentru a menține în funcțiune incineratoare excedentare ca număr sau capacitate, anumite state membre nu au investit suficient în prevenire, sortare și reciclare;

44. solicită să se analizeze cu mare atenție orice proiect de investiție sau finanțare în materie de infrastructuri de incinerare sau de valorificare energetică a deșeurilor. Fondurile structurale și de coeziune nu ar trebui alocate pentru proiecte de acest tip, decât în măsura în care s-ar înscrie într-un ansamblu coerent de gestionare a deșeurilor, care să prevadă infrastructuri suficiente pentru a asigura, în amonte, sortarea, curățarea și reciclarea deșeurilor colectate;

45. dorește ca infrastructurile consacrate valorificării energetice a deșeurilor să fie echipate la cele mai înalte standarde în materie de recuperare a energiei termice, de producere a energiei și de limitare a emisiilor de CO2, precum și de recuperare și exploatare a scoriei. Aceste standarde dinamice și comune trebuie impuse la nivel european;

Directiva privind depozitele de deșeuri

46. pledează pentru introducerea, până în 2020, a unor măsuri de interzicere a depozitării oricărui tip de deșeuri organice sau biodegradabile care pot fi reutilizate, reciclate în totalitate sau parțial sau care au putere calorică. Obiectivul global ar putea fi atingerea unui obiectiv de 5% sau mai puțin în materie de deșeuri care ajung să fie depozitate, indiferent de originea și natura acestora;

47. observă că majorarea tarifelor aplicate la tona de deșeuri depozitate ar putea constitui o pârghie eficace pentru limitarea cantității de deșeuri și ar favoriza reorientarea fluxurilor de deșeuri către nivelurile superioare ale ierarhiei. Nivelurile tarifelor vor trebuie stabilite în funcție de eficacitatea acestora. Pentru a se evita apariția unor distorsiuni în cadrul acestui sector, ar putea fi luată în considerare o armonizare a nivelului tarifelor la nivelul UE, prin stabilirea unor standarde minime.

Directiva privind ambalajele și deșeurile de ambalaje

48. se pronunță în favoarea studierii posibilităților de majorare la 70% a obiectivelor privind reciclarea deșeurilor din ambalaje de plastic de orice tip și a obiectivelor de reciclare a deșeurilor din ambalaje de sticlă, metal, hârtie/carton și lemn la 80%, luându-se în considerare nivelul de respectare a obiectivelor actuale în toată UE (11). În contextul acestor obiective medii generale pe UE, ar trebui negociate separat cu statele membre și ALR, mai ales cu cele mai puțin avansate, și prevăzute obiective intermediare și perioade tranzitorii;

49. observă că principiul responsabilității producătorilor sau importatorilor se dovedește a fi o pârghie eficace a politicii de promovare a prevenirii gestionării deșeurilor de ambalaje. Obligația de a proceda la recuperare prin mijloace proprii sau prin intermediul unor organisme de gestionare s-ar putea dovedi indispensabilă pentru responsabilizarea acestora.

Către coeziune teritorială în materie de gestionare a deșeurilor

50. solicită ca viitoarea legislație să se bazeze pe principiile comune, respectiv gestionarea fluxurilor de deșeuri în integralitatea lor, aplicarea ierarhiei, transparența gestionării operaționale, a finanțării, a costurilor, a măsurilor fiscale în vigoare, a controlului, a trasabilității și a măsurii în care este luat în considerare rolul jucat de ALR și de organele lor de cooperare. Transparența sistemelor de punere în aplicare a legislației europene va face posibilă compararea situațiilor existente, evaluarea diferitelor practici și constituirea progresivă a unui fundament comun de bune practici;

51. solicită ca stabilirea unor obiective ambițioase în perspectiva anului 2020 să fie însoțită de adoptarea unei foi de parcurs specifice care ar urma să fie negociată cu fiecare stat membru și, acolo unde este cazul, cu fiecare autoritate regională și locală competentă, care să cuprindă un calendar provizoriu și să stabilească obiectivele intermediare adaptate fiecărui tip de deșeuri și nivel de ierarhie care ar putea fi realizate în statul membru respectiv, într-un termen mai lung decât cel propus de obiectivul general mediu la nivelul UE. O astfel de măsură ar da posibilitatea entităților mai puțin avansate de a recupera decalajul, sprijinind totodată efortul entităților mai performante;

52. pledează ca principiul general al proximității să stea la baza oricărei politici adoptate de UE în materie de gestionare și tratare a deșeurilor. Conform principiului proximității, planurile de gestionare a deșeurilor ar trebui să favorizeze tratarea acestora cât mai aproape de locul în care au fost generate, deși se așteaptă ca transportul deșeurilor în cadrul UE actual să trebuiască să continue acolo unde soluțiile locale nu se dovedesc a fi practice. În acest cadru, capacitățile anuale autorizate pentru tratare sau stocare ar trebui rezervate cu prioritate cantității generate pe plan local și regional. De asemenea, propune ca actorii din sectorul privat și public care se ocupă de gestionarea deșeurilor să acționeze, în măsura posibilităților, la nivel local, reducând astfel impactul asupra mediului cauzat de transport și circulație și creând oportunități de locuri de muncă la nivel local. Tranziția către o economie mai circulară ar trebui să fie exprimată în termene realiste, pentru a se permite dezvoltarea infrastructurii și a structurilor de gestiune;

53. solicită să se prevadă mecanisme de consultare și de colaborare între ALR, mai ales la nivel transfrontalier. Constituirea unor poli regionali de gestionare și tratare a deșeurilor ar trebui încurajată și supravegheată de UE, pentru a permite raționalizarea fluxurilor de deșeuri și utilizarea optimă a infrastructurilor și resurselor disponibile în acest sector;

54. insistă ca alocarea resurselor europene să fie condiționată prin validarea de către UE a planurilor de gestionare prezentate de către statele membre solicitante, în scopul asigurării coerenței politicilor și evitării investițiilor inutile sau chiar contraproductive. Investițiile ar trebui să fie pe măsura obiectivelor stabilite prin planurile de gestionare a deșeurilor;

55. solicită să se ia în considerare actorii și infrastructurile ce constituie un pol regional transfrontalier în cadrul realizării și evaluării planului național de gestionare a deșeurilor al statului membru pe teritoriul căruia se află o parte din actorii și infrastructurile în cauză;

56. sprijină crearea unei platforme europene de informare care să preia cele mai bune practici utilizate în cadrul UE – și chiar în afara acesteia – în materie de prevenire și gestionare a deșeurilor. Această platformă ar trebui să integreze noțiunea de colaborare regională, permițând ALR care doresc acest lucru să se coordoneze cu omologii lor transfrontalieri. O astfel de platformă va facilita schimbul de informații, precum și adoptarea progresivă a unor bune practici comune la nivel european.

Bruxelles, 4 iulie 2013 Președintele Comitetului Regiunilor Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

(1) Raportul AEM Nr. 2/2013.

(2) COM (2011) 571 final, CdR 140/2011 fin.

(3) COM(2012) 710 final.

(4) COM(2011) 25 final.

(5) 2008/98/CE.

(6) 99/31/CE.

(7) 94/62/CE.

(8) Decizia Comisiei 2011/753/UE.

(9) Acest aspect a fost subliniat ca rezultat al consultării privind aspectele legate de subsidiaritate ale revizuirii legislației UE în domeniul deșeurilor.

(10) Rezoluția Parlamentului European din 24 mai 2012 referitoare la o Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor [2011/2068(INI)].

(11) Acest aspect a fost subliniat ca rezultat al consultării privind aspectele legate de subsidiaritate ale revizuirii legislației UE în domeniul deșeurilor.