Propunere de DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas introdusă de Grecia) /* COM/2011/0580 final */





EXPUNERE DE MOTIVE Punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară[1] permite mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare (FEG) prin intermediul unui instrument de flexibilitate, în limita unui plafon anual de 500 de milioane EUR, în plus față de plafoanele rubricilor relevante din cadrul financiar. Normele aplicabile contribuțiilor din partea FEG sunt prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare[2]. La 10 mai 2011, Grecia a prezentat cererea EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas pentru o contribuție financiară din partea FEG, în urma disponibilizărilor survenite în societatea ALDI Hellas Supermarket Holding EPE & Assoc. E.E. și la unul dintre furnizorii acesteia – Thessaloniki Logistics S.A. – din Grecia. După examinarea atentă a acestei cereri, Comisia a concluzionat, în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, că sunt îndeplinite condițiile necesare pentru o contribuție financiară în temeiul acestui regulament. SINTEZA CERERII ȘI ANALIZĂ Date principale: || Numărul de referință FEG || EGF/2011/004 Statul membru || Grecia Articolul 2 || (a) Întreprinderea principală || ALDI Hellas Supermarket Holding EPE & Assoc. E.E. Furnizori și producători din aval || 1 Perioada de referință || 4.11.2010 – 4.3.2011 Data de începere a serviciilor personalizate || 1.7.2011 Data cererii || 10.5.2011 Disponibilizări în perioada de referință || 554 Disponibilizări înainte și după perioada de referință || 88 Totalul disponibilizărilor eligibile || 642 Lucrători disponibilizați vizați de sprijin || 642 Cheltuieli pentru servicii personalizate (EUR) || 4 266 000 Cheltuieli pentru intervenția FEG[3] (EUR) || 224 000 Cheltuieli pentru punerea în aplicare a FEG (%) || 4,99 Buget total (EUR) || 4 490 000 Contribuția FEG (65 %) în EUR || 2 918 500 1. Cererea a fost prezentată Comisiei la data de 10 mai 2011 și a fost completată cu informații suplimentare până la data de 22 iunie 2011. 2. Cererea îndeplinește condițiile de utilizare a FEG prevăzute la articolul 2 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 și a fost prezentată în termenul de 10 săptămâni menționat la articolul 5 din regulamentul respectiv. Legătura dintre disponibilizări și modificările structurale majore ale modelelor comerciale internaționale din cauza globalizării sau a crizei financiare și economice mondiale 3. Pentru stabilirea legăturii dintre concedieri și criza financiară și economică globală, Grecia susține că criza economică și financiară a avut consecințe devastatoare pentru economia Greciei și a condus la adoptarea de către guvernul său a unor măsuri cum ar fi majorarea veniturilor fiscale, raționalizarea cheltuielilor publice și reducerea salariilor angajaților din sectorul public. A existat de asemenea o scădere a venitului mediu în sectorul privat în încercarea de a spori competitivitatea economiei grecești. Un efect imediat al veniturilor reduse a fost o scădere a consumului. În 2009, cifrele pentru cheltuielile provenind din consumul privat final pentru Grecia au urmat aceeași tendință negativă ca și media UE-27. În 2010 a existat o redresare în consumul privat la nivelul UE-27 în timp ce scăderea consumului privat în Grecia a fost și mai accentuată decât cea din anul anterior. Cheltuieli provenite din consumul privat final (modificare procentuală în comparație cu același trimestru din anul precedent)[4] || 2009 || 2010 || Q1 || Q2 || Q3 || Q4 || Q1 || Q2 || Q3 || Q4 UE-27 || -2,3 || -2,2 || -1,8 || -0,5 || 0,4 || 0,7 || 1,2 || 1,0 EL || -1,6 || -2,6 || -2,4 || -2,2 || 1,0 || -5,0 || -5,6 || -8,6 4. Scăderea consumului privat a afectat grav sectorul comerțului cu amănuntul și în special supermarketurile. Grecia citează datele Nielsen conform cărora cifra de afaceri globală a scăzut de la 8,5 miliarde EUR în 2009 la 7,9 miliarde EUR în 2010, ceea ce a dus la falimente (de exemplu, Atlantic, al cincilea lanț de supermarketuri din Grecia estimat după cota de piață) și preluări (DIA Hellas a fost preluată de Carrefour-Marinopoulos, cel mai mare lanț de supermarketuri iar PLUS Hellas a fost preluat de cel de-al doilea supermarket AB Vassilopoulos). 5. Realizând impactul crizei asupra veniturilor clienților, cele mai mari lanțuri de supermarketuri și-au modificat strategiile comerciale și și-au sporit în mod semnificativ volumul produselor sub marcă proprie scoase la vânzare – această modificare în strategia comercială a stat, de asemenea, la baza preluărilor sus-menționate. În 2010, vânzările de produse sub marcă proprie au reprezentat 15% din ansamblul vânzărilor în supermarketuri iar cele două lanțuri principale de supermarketuri, Carrefour-Marinopoulos și AB Vassilopoulos ofereau 2 200 de coduri de produse sub marcă proprie și, respectiv un total de produse sub marcă proprie echivalent cu 20% din ansamblul gamei de produse. Alte lanțuri de supermarketuri, inclusiv ALDI nu au fost capabile să treacă de la o strategie orientată pe mărci la o strategie bazată pe produse sub marcă proprie iar cifra lor de afaceri a suferit în consecință. 6. Un alt efect al scăderii veniturilor ca urmare a crizei l-a constituit declinul volumului de vânzări cu amănuntul care a fost resimțit mult mai acut în Grecia decât de media UE-27. Volumul comerțului cu amănuntul (modificare procentuală în comparație cu aceeași lună din anul precedent)[5] 2009 || Ian || Feb || Mar || Apr || Mai || Iun || Iul || Aug || Sep || Oct || Noi || Dec UE-27 || -1,2 || -3,7 || -2,4 || -1,2 || -3,2 || -1,5 || -1,3 || -1,6 || -2,7 || -0,9 || -1,6 || -0,2 EL || -10,2 || -13,3 || -18,7 || -14,9 || -14,4 || -14,2 || -10,2 || -4,5 || -8,9 || -15,4 || -11,0 || -0,2 2010 || Ian || Feb || Mar || Apr || Mai || Iun || Iul || Aug || Sep || Oct || Noi || Dec UE-27 || -1,4 || 0,0 || 1,6 || -0,9 || -1,0 || 1,4 || 1,3 || 1,3 || 1,4 || 1,1 || 1,3 || 0.3 EL || 6,0 || 1,9 || 9,8 || -5,8 || -7,0 || -4,5 || -9,3 || -11,8 || -10,5 || -8,1 || -11,7 || -19,4 7. ALDI a luat decizia de a investi în Grecia într-o perioadă în care sectorul vânzărilor cu amănuntul a înregistrat rate de creștere ridicate (13% pentru perioada 1992-2009) iar PIB-ul grec pe cap de locuitor (83% din PIB-ul UE în 1999) ar fi trebuit să atingă 93% din PIB-ul mediu al UE în 2006. Criza economică și financiară a modificat complet scenariul și previziunile. Între 2005 și 2010, pierderile cumulate ale ALDI Hellas au atins 181 595 000 EUR. Doi ani, 2008 și 2009, au reprezentat 58% din totalitatea acestor pierderi. Stabilirea numărului de disponibilizări și îndeplinirea criteriilor de la articolul 2 litera (a) 8. Grecia a depus această cerere pe baza criteriilor de intervenție prevăzute la articolul 2 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, care prevăd drept condiție pentru intervenție existența unui număr de cel puțin 500 de disponibilizări pe o perioadă de patru luni în cadrul unei societăți dintr-un stat membru, incluzând lucrătorii disponibilizați de furnizorii și de producătorii din aval ai societății respective. 9. Cererea menționează 554 disponibilizări în cadrul ALDI Hellas Supermarket Holding EPE & Assoc. E.E. și al unui furnizor al acesteia (Thessaloniki Logistics S.A.) în cursul perioadei de referință de patru luni cuprinsă între 4 noiembrie 2010 și 4 martie 2011 și alte 88 disponibilizări în cadrul ALDI în afara perioadei de referință, dar care sunt imputabile aceleiași proceduri de concediere colectivă și evenimentului care a declanșat concedierile în cursul perioadei de referință. Din aceste concedieri, 67 au fost calculate în conformitate cu articolul 2 al doilea paragraf prima liniuță din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. Celelalte 575 de concedieri au fost calculate în conformitate cu același paragraf a doua liniuță. Explicația caracterului neprevăzut al disponibilizărilor în cauză 10. Autoritățile grecești au susținut că atunci când ALDI s-a stabilit în Grecia (2005-2006) planul strategic pe zece ani al societății elaborat prevedea deschiderea unui număr cuprins între 300 și 400 de magazine și trei centre logistice (Atena, Salonic și Patras) înainte de sfârșitul perioadei de zece ani și o investiție între 1,2 - 1,8 miliarde EUR. Un centru logistic cu o capacitate de aprovizionare a 150 de magazine a fost construit la Salonic iar proiectele de construcție al celui de-al doilea centru logistic (la Patras) au progresat (ALDI Hellas cumpărase terenuri în valoare de 3 milioane de EUR). În plus, în perioada 2008-2010, ALDI Hellas a continuat să deschidă noi magazine, dar mai puține decât era prevăzut. 11. La 16 iulie 2010, atunci când societatea a anunțat imposibilitatea de a realiza economii de scară - din cauza condițiilor de piață cauzate de criză - și intenția sa ulterioară de a înceta orice activitate legată de implementarea planului strategic pe zece ani și de a închide toate magazinele a luat atât lucrătorii cât și autoritățile grecești pe nepregătite. Identificarea întreprinderilor care au efectuat disponibilizări și a lucrătorilor vizați de asistență 12. Cererea se referă la 642 de concedieri efectuate în următoarele întreprinderi: Întreprinderi și numărul de concedieri ALDI Hellas Supermarket Holding EPE & Assoc. E.E. || 569 Thessaloniki Logistics || 73 Nr. total de întreprinderi: 2 || Nr. total de concedieri: 642 13. Din cele 642 de concedieri, 554 au avut loc în cursul perioadei de referință iar 88 au avut loc înainte de perioada de referință, dar sunt eligibile pentru asistență în conformitate cu articolul 3a litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. Toți cei 642 de lucrători sunt vizați de asistență prin FEG. 14. Repartizarea lucrătorilor vizați este următoarea: Categorie || Număr || Procentaj Bărbați || 155 || 24,1 Femei || 487 || 75,9 Cetățeni ai UE || 632 || 98,4 Cetățeni din țări terțe || 10 || 1,6 Între 15 și 24 de ani || 43 || 6,7 între 25 și 54 de ani || 597 || 93,0 între 55 și 64 de ani || 2 || 0,3 peste 64 de ani || 0 || 0,0 15. În ceea ce privește nivelul de educație, 80% din lucrători și-au încheiat studiile secundare. Restul de 20% au încheiat fie studii de învățământ superior fie studii de învățământ postsecundar neuniversitar. 16. În ceea ce privește categoriile profesionale, defalcarea este următoarea: Categorie || Număr || Procentaj Casieri, agenți de întreținere și angajați polivalenți || 447 || 69,6 Cadre medii și contabili || 160 || 24,9 Directori și șefi de serviciu || 35 || 5,5 17. În conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, Grecia a confirmat faptul că s-a aplicat o politică de egalitate între femei și bărbați, precum și o politică de nediscriminare și că acestea se vor aplica în continuare pe parcursul diferitelor etape de punere în aplicare a FEG și, în special, în cursul accesului la FEG. Descrierea teritoriului vizat, a autorităților sale și a părților interesate 18. Principalele teritorii vizate de concedieri sunt regiunile din Macedonia centrală și Attica unde erau stabilite cea mai mare parte a magazinelor ALDI. Într-o mai mică măsură, au avut loc de asemenea concedieri în alte regiuni grecești cum ar fi Macedonia orientală și Tracia, Macedonia occidentală, Epir, Grecia occidentală, Grecia continentală și Peloponez. Impactul preconizat al disponibilizărilor asupra ocupării forței de muncă la nivel local, regional sau național 19. Recesiunea a avut un impact dur asupra nivelurilor de ocupare a forței de muncă din Grecia. Conform institutului grec de statistică (EL-STAT), șomajul a crescut cu 45,2% în decembrie 2010 în comparație cu aceeași lună din anul anterior, iar rata șomajului a crescut la 14,8%. În plus, numărul persoanelor inactive este acum mai ridicat decât numărul persoanelor active din punct de vedere economic (4 353 149 și respectiv 4 233 764). 20. În nordul Greciei, unde au avut loc cele mai multe concedieri ale lucrătorilor de la ALDI Hellas, criza economică și consecințele sale sunt cele mai grave. În decembrie 2010, rata șomajului era de 17,7% în regiunea Macedoniei occidentale în timp ce în Macedonia centrală, unde era situat sediul social al ALDI, aceasta era de 16,5%. În Salonic (Macedonia centrală) – cel de-al doilea centru economic, industrial, comercial și politic al Greciei, conform ediției 2010 a barometrului EVETH, o anchetă economică realizată de Camera de comerț din Salonic, 81,4% din întreprinderile care au participat au declarat că nu erau decât foarte puțin sau deloc optimiste în legătură cu viitorul afacerilor lor. Același pesimism a fost exprimat cu privire la crearea de locuri de muncă și păstrarea locului de muncă: 67,3% din întreprinderi aveau intenția să-și rețină lucrătorii și 28% au prevăzut concedieri în timp ce procentajele erau de 78% și, respectiv de 11,7% în ancheta realizată în 2009. Aceste condiții au exacerbat impactul negativ al concedierilor efectuate de ALDI Hellas la nivel local, regional și național. Pachet coordonat de servicii personalizate care vor fi finanțate și o defalcare a costurilor sale estimate, inclusiv complementaritatea sa cu acțiunile finanțate din fondurile structurale 21. Sunt propuse următoarele măsuri, care în ansamblu formează un pachet coordonat de servicii personalizate destinate să reintegreze lucrătorii pe piața muncii. – Orientare profesională și asistență pentru căutarea unui loc de muncă: Aceste măsuri vor include o sesiune individuală de primire și de informare; stabilirea profilului; sesiuni consacrate dezvoltării personale și evoluției carierei - inclusiv dezvoltarea competențelor, consiliere privind orientarea profesională, tehnici de căutare a unui loc de muncă; elaborarea unui parcurs de reintegrare pe piața forței de muncă. Consilierii vor însoți de asemenea lucrătorii în punerea în aplicare a proiectelor lor individuale. Lucrătorii disponibilizați care intenționează să demareze o activitate independentă vor beneficia de acest serviciu legat de înființarea unor întreprinderi. Această măsură cuprinde furnizarea de consiliere juridică, consiliere privind proiecte și inițiative, colectarea de fonduri și acordarea de sprijin privind cerințele administrative necesare pentru solicitarea cu succes a stimulentelor în vederea înființării unei întreprinderi etc. Aceste prime măsuri de orientare profesională vor privi întreg ansamblul celor 642 de lucrători. – Formarea și reconversia profesională: aceste măsuri vor include o evaluare a nevoilor de formare ale lucrătorilor vizați precum și formarea propriu-zisă. Oferta de formare va include formarea profesională în sectoare în care posibilitățile există sau vor apărea, formarea concepută pentru a satisface nevoile cunoscute alte întreprinderilor locale și formarea privind competențele transversale, inclusiv tehnologiile informării și comunicării (TIC) și limbile străine. Participanții vor primi o primă de stimulare de 20 EUR pe zi de participare. – Contribuții la înființarea unei întreprinderi: Lucrătorii care pun bazele propriei lor întreprinderi vor primi până la 20 000 EUR drept contribuție pentru acoperirea costurilor de înființare. Această contribuție va fi plătită în 2 tranșe a câte 10 000 EUR fiecare. Plata primei tranșe va fi condiționată de realizarea anumitor etape ale procesului de creare a unei întreprinderi cum ar fi absolvirea unei formări în înființarea unei întreprinderi, elaborarea unui plan de afaceri, înregistrarea unei întreprinderi etc. A doua tranșă va fi plătită la două luni după prima plată, sau mai târziu. – Alocații pentru căutarea unui loc de muncă: această măsură vizează susținerea lucrătorilor care caută în mod activ un nou loc de muncă. Acest ajutor constă într-o sumă forfetară maximă de 620 EUR. – Alocație de mobilitate și contribuție la cheltuielile de deplasare: lucrătorii care vor participa vor primi o contribuție la cheltuielile de deplasare care se ridică la 15 EUR pe zi de participare. lucrătorii care acceptă un loc de muncă ce implică o schimbare de reședință vor primi o sumă forfetară de 3 000 EUR pentru acoperirea cheltuielilor necesare. 22. Cheltuielile pentru implementarea FEG, care sunt incluse în cerere în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, acoperă activitățile de pregătire, gestionare și control, precum și activitățile legate de informare și publicitate. 23. Serviciile personalizate prezentate de autoritățile grecești sunt măsuri active pe piața muncii în cadrul acțiunilor eligibile definite la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. Autoritățile grecești estimează costurile totale ale acestor servicii la 4 266 000 EUR, iar cheltuielile pentru punerea în aplicare a FEG la 224 000 EUR (4,99 % din suma totală). Contribuția totală solicitată din FEG este de 2 918 500 EUR (65 % din costurile totale). Acțiuni || Numărul estimat al lucrătorilor vizați || Costul estimat per lucrător vizat (în EUR) || Costuri totale (cofinanțare prin FEG și la nivel național) (EUR) Servicii personalizate [articolul 3 primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006] Orientare profesională și asistență pentru căutarea unui loc de muncă. || 642 || 3 000 || 1 926 000 Formare și reconversie profesională și stimulente de participare. || 400 || 2 500 || 1 000 000 Contribuție la înființarea unei întreprinderi. || 50 || 20 000 || 1 000 000 Alocații pentru căutarea unui loc de muncă. || 500 || 620 || 310 000 Alocație de mobilitate și contribuție la cheltuielile de deplasare || 30 || 1 000 || 30 000 Subtotal servicii personalizate || || 4 266 000 Cheltuieli legate de intervenția FEG [articolul 3 al treilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006] Activități de pregătire || || 60 000 Gestionare || || 104 000 Informare și publicitate || || 50 000 Activități de control || || 10 000 Subtotal cheltuieli legate de intervenția FEG || || 224 000 Total costuri estimate || || 4 490 000 Contribuție din FEG (65 % din costurile totale) || || 2 918 500 24. Grecia confirmă faptul că măsurile descrise mai sus sunt complementare cu acțiunile finanțate de fondurile structurale. Urmărirea continuă a acțiunilor FSE și FEG care au obiective similare și a lucrătorilor în cauză va permite evitarea oricărei suprapuneri între măsurile FSE (sau orice alt instrument sau program UE) și FEG. Data/datele la care serviciile personalizate pentru lucrătorii afectați au fost inițiate sau se prevede a fi inițiate 25. Grecia a inițiat serviciile personalizate pentru lucrătorii afectați incluse în pachetul coordonat propus pentru cofinanțarea din FEG la 1 iulie 2011. Prin urmare, această dată reprezintă începutul perioadei de eligibilitate pentru orice fel de asistență care ar putea fi acordată din FEG. Proceduri de consultare a partenerilor sociali 26. Partenerii sociali au fost consultați pe durata pregătirii pachetului coordonat de măsuri. Cererea propusă a fost discutată la reuniunea din 24 ianuarie 2011 cu partenerii sociali: Ministerul Muncii, Autoritatea de gestionare a FEG (EYSEKT), Fundația pentru Securitate Socială, Institutul muncii al Confederației generale grecești a lucrătorilor, reprezentanții salariaților de la ALDI, organismul grec pentru ocuparea forței de muncă, ALDI Hellas și organizația angajatorilor SELPE (asociația elenă a comercianților cu amănuntul). În cursul reuniunii au fost subliniate problemele întâlnite de angajați și măsurile de sprijin luate de societate în favoarea lucrătorilor concediați. Reprezentanții salariaților și-au exprimat punctul de vedere asupra măsurilor care ar putea fi incluse în ansamblul serviciilor personalizate finanțate de FEG și au transmis un document privind acest punct autorității de gestionare a FEG și Ministerului muncii și securității sociale. 27. Autoritățile grecești au confirmat că cerințele prevăzute de legislația națională și de legislația UE privind concedierile colective au fost respectate. Informare cu privire la acțiunile obligatorii în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă 28. În ceea ce privește criteriile stabilite la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, în cererea lor, autoritățile grecești: · au confirmat că măsurile care constituie responsabilitatea societăților în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă nu vor fi înlocuite de contribuția financiară din partea FEG; · au demonstrat că acțiunile respective oferă sprijin lucrătorilor individuali și nu urmează a fi folosite pentru restructurarea societăților sau a sectoarelor de activitate; · au confirmat faptul că acțiunile eligibile menționate anterior nu beneficiază de asistență din partea altor instrumente financiare ale UE. Sisteme de gestionare și control 29. Grecia a notificat Comisiei că organismele care vor gestiona și vor controla contribuția financiară sunt cele care gestionează și controlează finanțarea din Fondul social european (FSE) în Grecia. Autoritatea de coordonare și de control al acțiunilor FSE (EYSEKT) va acționa în calitate de autoritate de gestionare iar EDEL (comisia de audit financiar) în calitate de autoritate de control. Finanțarea 30. Pe baza cererii transmise de Grecia, contribuția propusă din FEG pentru pachetul coordonat de servicii personalizate (inclusiv cheltuielile legate de intervenția FEG) este de 2 918 500 EUR, reprezentând 65 % din costurile totale. Alocarea propusă de Comisie în cadrul acestui fond se bazează pe informațiile furnizate de Grecia. 31. Având în vedere cuantumul maxim al unei contribuții financiare care poate fi acordată din FEG, în temeiul articolului 10 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, precum și posibilitățile de realocare a creditelor, Comisia propune mobilizarea FEG pentru suma totală menționată mai sus, care să fie înscrisă la rubrica 1a din cadrul financiar. 32. Cuantumul propus al contribuției financiare va pune la dispoziție mai mult de 25 % din suma maximă anuală atribuită din FEG pentru alocări în perioada ultimelor patru luni ale anului, conform dispozițiilor de la articolul 12 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. 33. Prin prezentarea acestei propuneri de mobilizare a FEG, Comisia inițiază procedura simplificată de trialog, conform prevederilor de la punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006, în vederea obținerii acordului celor două componente ale autorității bugetare cu privire la necesitatea utilizării FEG și cu privire la suma solicitată. Comisia invită prima dintre cele două părți componente ale autorității bugetare care ajunge la un acord, la nivelul politic corespunzător, cu privire la proiectul de propunere de mobilizare, să informeze cealaltă parte componentă și Comisia în legătură cu intențiile sale. În cazul în care una dintre cele două componente ale autorității bugetare nu este de acord, se va convoca o reuniune oficială trilaterală. 34. Comisia prezintă separat o cerere de transfer, în vederea înscrierii în bugetul pentru anul 2011 a unor credite de angajament specifice, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006. Sursa creditelor de plată 35. Modificarea bugetului 2/2011 a majorat linia bugetară FEG 04.0501 cu 50 000 000 milioane EUR pentru credite de plată. Plățile din această linie bugetară se vor utiliza pentru a finanța suma de 2 918 500 EUR necesară pentru prezenta cerere. În urma adoptării de către ambele părți componente ale autorității bugetare a cazurilor care i-au fost transmise până în prezent, rămâne disponibilă pe linia bugetară 04.0501 aferentă FEG suma de 6 091 460 EUR. Propunere de DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas introdusă de Grecia) PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară[6], în special punctul 28, având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare[7], în special articolul 12 alineatul (3), având în vedere propunerea Comisiei Europene[8], întrucât: (1) Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) a fost creat pentru a oferi sprijin suplimentar lucrătorilor disponibilizați ca urmare a schimbărilor structurale majore ale modelelor comerciale internaționale generate de globalizare și pentru a-i ajuta să se reintegreze pe piața forței de muncă. (2) Domeniul de aplicare a FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009 pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor disponibilizați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale. (3) Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 permite mobilizarea FEG în limita unui plafon anual de 500 de milioane EUR. (4) La 10 mai 2011, Grecia a prezentat o cerere de mobilizare a FEG, privind disponibilizările de la întreprinderea ALDI Hellas Supermarket Holding EPE & Assoc. E.E. și de la unul dintre furnizorii acesteia, Thessaloniki Logistics S.A., pe care a completat-o cu informații suplimentare până la 22 iunie 2011. Cererea îndeplinește condițiile pentru stabilirea contribuțiilor financiare prevăzute la articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. Prin urmare, Comisia propune mobilizarea sumei de 2 918 500 EUR. (5) Prin urmare, ar trebui mobilizat FEG pentru a oferi o contribuție financiară ca răspuns la cererea depusă de Grecia. ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE: Articolul 1 În cadrul bugetului general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2011, se mobilizează Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) prin alocarea sumei de 2 918 500 EUR sub formă de alocări de angajament și alocări de plată. Articolul 2 Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Adoptată la [Bruxelles/Strasbourg], Pentru Parlamentul European, Pentru Consiliu, Președintele Președintele [1] JO C 139, 14.6.2006, p. 1. [2] JO L 406, 30.12.2006, p. 1. [3] Conform articolului 3 al treilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. [4] Sursă: Eurostat: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/product_details/dataset?p_product_code=TEINA021 [5] Sursă: Eurostat. [6] JO C 139, 14.6.2006, p. 1. [7] JO L 406, 30.12.2006, p. 1. [8] JO C […], […], p. […].