RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 16.01.2007 
COM(2007)5 final 
  
RAPORT AL COMISIEI C ĂTRE CONSILIU  
ŞI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN 
PRIVIND OBIECTIVELE PREV ĂZUTE LA ARTICOLUL 7 ALINEATUL (2) 
LITERA (b) DIN DIRE CTIVA 2000/53/CE 
PRIVIND VEHICULELE SCOASE DIN UZ 
{SEC(2007)14} 
{SEC(2007)15} 
 
RO 2   RO 1. I NTRODUCERE  
Directiva 2000/53/CE privind vehiculele scoase din uz  (Directiva VSU) stabile şte următoarele 
obiective pentru reut ilizarea, reciclarea şi recuperarea vehicule lor scoase din uz:  
• reutilizare şi recuperare în propor ţie de 85%, reutilizare şi reciclare în propor ţie de 80% 
până la data de 1 ianuarie 2006 („obiectivele pentru 2006”), 
• reutilizare şi recuperare în propor ţie de 95%, reutilizare şi reciclare în propor ţie de 85% 
până la 1 ianuarie 2015 („obi ectivele pentru 2015”). 
Directiva men ţionată anterior prevede c ă Parlamentul European şi Consiliul vor reanaliza 
obiectivele pentru 2015 pe baza unui raport al Comisiei. În raportul s ău, Comisia va ţine 
seama de evolu ţia compozi ţiei materialelor care intr ă în alcătuirea vehiculelor şi de orice alte 
aspecte pertinente pentru mediu privind vehiculele. 
Ca urmare a mandatului men ţionat anterior, Comisia a întocmit prezentul raport. La 
elaborarea prezentului raport, unul dintre elementele esen ţiale l-a constituit evaluarea 
impactului de mediu, economic şi social al obiectivelor şi opţiunilor alternative. Rezumatul 
raportului de evaluare a impactului, care eviden ţiază implicaţiile unei posibile modific ări a 
obiectivelor stabilite în directiv ă, este inclus în anexa la prezenta comunicare. 
2. P ROCESUL DE EVALUARE  
Evaluarea impactului a inclus o analiz ă a informa ţiilor disponibile, ob ţinute prin efectuarea 
unui studiu privind costurile şi beneficiile Directivei VSU, realizat pentru Comisie de c ătre un 
consultant extern, pr in consultarea formal ă şi informal ă desfăşurată în cadrul unui grup de 
lucru în care au fost reprezenta te mai multe persoane interesate, prin mijloace de consultare 
electronic ă pe marginea rezultatelor finale ale studiului men ţionat anterior, prin întâlniri cu 
experţi ai statelor membre şi prin dezvoltarea de scenarii la nivel intern privind impactul 
economic şi de mediu al fiec ărei opţiuni.  
Evaluarea a fost complicat ă de faptul c ă Directiva VSU se afl ă într-un stadiu incipient de 
punere în aplicare de c ătre statele membre, iar informa ţiile referitoare la nivelul de reciclare şi 
de recuperare atins în prezent de c ătre statele membre este limitat. Primele rapoarte privind 
obiectivele trebuie înaintate de c ătre statele membre în 2008 şi vor cuprinde informa ţii pentru 
anul 2006. 
 
RO 3   RO Cu toate acestea, informa ţiile de care dispune Comisia au permis o evaluare corect ă a situaţiei 
prezente şi a tendin ţelor viitoare privind recuperarea şi reciclarea vehiculelor, precum şi a 
necesităţii de modificare a obiectivelor stab ilite de Directiva VSU pentru 20151. 
3. R EZULTATELE EVALU ĂRII 
Evaluarea efectuat ă arată că obiectivele stabilite de Directiva VSU genereaz ă beneficii 
substanţiale atât de mediu, cât şi economice şi că revocarea sau reducerea acestor obiective ar 
micşora beneficiile în cauz ă. Amploarea beneficiilor generate este strâns legat ă de eco-
inovare, f ără de care difuzarea tehnologiei exis tente va duce la beneficii economice şi de 
mediu reduse, pe când înso ţiţă de eco-inovare va genera beneficii semnificativ mai mari. 
Aceste beneficii provin din cre şterea propor ţiei de materiale (în special anumite materiale 
plastice) reciclate şi recuperate, precum şi din reducerea num ărului de vehicule scoase din uz 
eliminate în depozitele de de şeuri.  
Impactul ecologic al obiectivelor 
Indiferent de obiective, va fi în continuare reciclat un  procent mare de metale datorit ă valorii 
crescute a acestora. Cu toate aces tea, stabilirea unor obiective mai ambi ţioase de reciclare va 
face posibil ă creşterea propor ţiei de reciclare a acelor metale care sunt eliminate în prezent în 
depozitele de de şeuri din cauza select ării precare a reziduurilor  rezultate în urma m ărunţirii. 
Pentru a îndeplini obiectivel e pentru 2015, va fi necesar ă reciclarea şi recuperarea 
materialelor plastice din rezi duurile rezultate în urma m ărunţirii. Efectele asupra mediului ale 
reciclării şi recuperării a diferite materiale plastice din reziduuri rezultate în urma m ărunţirii 
reprezintă, de asemenea, un factor cheie al impactul ui asupra mediului al obiectivelor de 
reciclare şi recuperare. 
Pe baza unei ipoteze conform c ăreia obiectivele existente pentru 2015 duc la progrese 
tehnologice care permit o mai bun ă separare a materialelor plas tice din reziduurile  rezultate în 
urma mărunţirii2, atingerea acestor obiective poate genera o serie de beneficii pentru mediu, 
inclusiv o reducere estimat ă de 280 000 – 980 000 de tone de echivalent CO 2 pe an, scăderea 
oxidării fotochimice, acidific ării aerului, polu ării şi eutrofiz ării apei, precum şi reducerea 
cantităţii de deşeuri generate. Beneficiile reale pentru mediu vor depinde, cu toate acestea, de 
dezvoltarea tehnologiei, stimulat ă de îndeplinirea obiectivelor.  
Per ansamblu, impactul asupra mediului a oric ărui grup de obiective mai modeste va fi mai 
puţin favorabil decât cel generat de obiectivel e stabilite în prezent pentru 2015. Directiva 
                                                 
1 Masa medie a vehiculelor reglementate de Directiva VSU este în continu ă creştere, iar datele privind 
masa efectiv ă a vehiculelor scoase din uz difer ă. La întocmirea prezentului ra port s-a luat în calcul 
pentru 2015 o mas ă medie a unui vehicul scos din uz de 1 025 kg. Cu toate acestea, luându-se în 
considera ţie toţi constructorii de vehicule, mediile ponderate ale masei vehiculelor scoase din uz arat ă 
că până în 2019 masa acestora va fi mai mare, de aproximativ 1 280 kg. Dac ă s-a utiliza aceast ă masă 
mai mare, ar exista un impact asupra acelora şi domenii, îns ă acesta ar fi mai puternic. Diferen ţa care 
rezultă în urma lu ării în considera ţie a unor mase diferite este descris ă în Evaluarea impactului şi în 
anexele la aceasta. 
2 S-a utilizat un exemplu de am ortizor PP/EPDM, deoarece este probabil ca polipropilena s ă fie polimerul 
cel mai des reciclat, iar impactul s ău asupra mediului este reprezentativ pe scar ă largă pentru impactul 
majorităţii celorlal ţi polimeri ce pot fi supu şi reciclării. 
 
RO 4   RO VSU a antrenat dezvoltarea tehnologic ă în domeniul trat ării vehiculelor scoase din uz, îns ă 
noile tehnici nu au fost înc ă difuzate pe întreaga pia ţa european ă a reciclării. Continuarea 
dezvoltării tehnologiilor de tratare pentru reciclar ea anumitor tipuri de materiale plastice va 
duce la beneficii pentru mediu substan ţiale, ca urmare a recicl ării materialelor plastice 
respective. Este necesar s ă se acorde în continuare sprijin dezvolt ării tehnologice, pentru a 
elimina deficien ţele pieţei şi, în acest context, schimbarea  instrumentelor sau reducerea 
obiectivelor Directivei VSU risc ă să încetineasc ă sau chiar s ă stopeze aceast ă dezvoltare şi 
poate pune în pericol fiabilitatea planific ării. 
Impactul economic al obiectivelor 
Impactul economic posibil al diferitelor obiective va depinde de stadiul dezvolt ării 
tehnologice în 2015. Pentru obiect ivele actuale, valoarea ad ăugată netă rezultată în urma 
tratării unui vehicul scos din uz va fi în ce l mai bun caz de 120 - 90 euro, iar valoarea total ă 
maximă a procesului de tratare a VSU pentru num ărul estimat de vehicule scoase din uz în 
2015 va fi de aproximativ 1,6 miliarde de euro anual. Chiar şi fără dezvoltare tehnologic ă vor 
exista beneficii economice de 55 – 80 euro pentru fiecare vehicul scos din uz. 
Reducerea cu 5% a obiectivului de reciclare de  85% va duce la o pierdere a beneficiilor 
economice aferente trat ării vehiculelor scoase din uz de cel mult 1,1 miliarde de euro anual.  
O reducere a obiectivului de recuperare existe nt de 95% va avea im pact asupra costurilor 
economice numai în cazul  în care în 2015 pre ţurile de eliminare a de şeurilor în depozite vor fi 
mai mici de 80-100 euro pe ton ă. Cu excep ţia acestui caz, reducerea obiectivului de 
recuperare nu ar avea nici o influen ţă asupra costurilor trat ării. 
Per ansamblu, obiectivele de tratare a vehicule lor scoase din uz de 85% pentru reciclare şi de 
95% pentru recuperare duc la beneficii economice nete semnificative în compara ţie cu 
obiective mai modeste. În plus, stabilirea unor obiective mai ambi ţioase poate duce la 
dezvoltarea şi comercializarea tehnologiilor de tratare deja existente şi a tehnologiilor noi, 
care vor spori eficien ţa utilizării resurselor prin  facilitarea recicl ării unor procente mai mari de 
materiale plastice şi producerea de materiale se cundare de calitate la pre ţuri mai mici decât 
materialele primare. Astfel, se vor reduce costurile economice ale UE în ceea ce prive şte 
energia (prin înlocuirea combustibililor cu materi ale plastice, care sunt utilizate la generarea 
de energie), precum şi în ceea ce prive şte tratarea materialelor plastice primare. Chiar dac ă 
inovaţiile ar fi reduse la num ăr, cele mai bune tehnologii disponi bile în prezent vor fi mai 
profitabile decât practicile curente.  
Alte opţiuni respinse în stadiu ini ţial 
Unele dintre p ărţile interesate au propus şi alte opţiuni, cum ar fi anul area obiectivului de 
reciclare sau înlocuirea obi ectivelor cu o interdic ţie totală sau parţială a eliminării deşeurilor 
în depozite. 
Aceste op ţiuni nu au fost analizate în detaliu, deoarece eval uarea obiectivelor pentru 2015 
stabilite în prezent în directiv ă a fost suficient ă pentru a ar ăta că anularea obiectivelor sau 
introducerea unei interdic ţii de eliminare a de şeurilor în depozite ar reduce în mod 
semnificativ beneficiile economice şi de mediu, mai ales din cauza pierderii avantajelor 
economice şi de mediu datorate recicl ării. În plus, aceste op ţiuni pot dep ăşi sarcina definit ă de 
directivă şi ar duce la revizuirea fundamental ă a acesteia. Acest proces ar pune în pericol 
progresele actuale înregi strate în ceea ce prive şte inovaţia în gestionarea de şeurilor. 
 
RO 5   RO 4. P ROBLEMA PRINCIPAL Ă 
Principala for ţă motoare a amplific ării beneficiilor economice şi de mediu ale recicl ării şi 
recuperării într-o mai mare propor ţie a vehiculelor scoase di n uz este eco-inovarea. 
Există dovezi că Directiva VSU a stimulat dezvoltarea tehnologic ă în ceea ce prive şte tratarea 
VSU, îns ă până în prezent noile tehnici de tratare a de şeurilor nu au fost comercializate 
suficient pe pia ţa european ă a reciclării. Inovarea în ceea ce prive şte dezvoltarea tehnologic ă 
în domeniul tehnologiilor avansate de trat are a reziduurilor r ezultate în urma m ărunţirii este 
împiedicat ă de unele deficien ţe ale pie ţei, unele dintre acestea fiind comune inov ării 
industriale în general, altele fiind legate de eco-inovare, iar altele fiind specifice pie ţelor 
produselor reciclate di n materiale plastice şi din reziduuri rezultate în urma m ărunţirii, 
amplificate de incertitudinea privind viitorul obie ctivelor pentru vehiculele scoase din uz.  
Menţinerea obiectivelor stab ilite în prezent de c ătre directiv ă pentru anul 2015 ar putea 
remedia unele dintre aceste deficien ţe şi ar putea genera beneficii de mediu şi economice 
destul de importante. Nivelul obiectivelor va  determina ritmul progresului tehnologic în 
sectorul trat ării vehiculelor scoase din uz. Cum obiecti vul de reciclare de 85% ar crea anumite 
pieţe pentru tehnologii avansate de recicl are a reziduurilor rezu ltate în urma m ărunţirii şi şi de 
reciclare a polimerilor, investi ţiile în cercetare şi dezvoltarea de noi tehnologii ar cre şte 
substanţial. Pentru a îndeplini obiectivele pân ă în 2015, sunt disponibili şapte ani pentru 
comercializare şi continuarea cercet ării şi dezvoltării şi doi ani pentru punerea în aplicare 
comercial ă a tehnologiilor. Este fo arte probabil ca investi ţiile în cercetare şi dezvoltare s ă 
ducă la continuarea dezvolt ării comerciale a tehnologiilor de tr atare existente sau la crearea de 
noi tehnologii de tratare. Chiar dac ă nu se vor mai înregistra progrese în ceea ce prive şte 
dezvoltarea tehnologic ă, obiectivele de reciclare în propor ţie de 85% şi de recuperare în 
proporţie de 95% ar duce la difuzarea celor  mai eficiente tehnologii care exist ă în prezent. 
Stimularea cercet ării şi dezvoltării în domeniul gestion ării deşeurilor poate ajuta UE s ă devină 
liderul mondial pe o pia ţă tehnologic ă care are un mare poten ţial şi să îşi consolideze pozi ţia 
de exportator de tehnologii.  Resursele provenite din de şeuri de vehicule sc oase din uz sporesc 
pe plan global şi multe ţări dezvolt ă în prezent politici de reciclare a vehiculelor scoase din uz. 
În plus, acelea şi tehnologii pot fi ut ilizate pentru a trat a alte fluxuri de de şeuri, cum ar fi cele 
electronice. Tehnologiile pentru ob ţinerea de produse la pre ţuri mai mici din aceste fluxuri de 
deşeuri, care pot înlocui materialele prim are utilizate în prezent, au un poten ţial global vast. 
5. C ONCLUZII  
Obiectivele stabilite de Di rectiva VSU pentru 2015 pot ge nera beneficii de mediu şi 
economice substan ţiale. Suprimarea sau reducerea a cestor obiective ar duce la sc ăderea 
ambelor tipuri de beneficii. 
Chiar dac ă orice estimare pe o perioad ă de 9 ani implic ă un anumit grad de incertitudine, 
Comisia a concluzionat c ă obiectivele privind reuti lizarea/reciclarea în propor ţie de 85% şi 
reutilizarea/recuperarea în propor ţie de 95% stabilite pentru 2015 sunt optime atât din 
perspectiv ă economic ă, cât şi din perspectiva impactului asupra mediului. 
Aceste obiective ar trebui s ă rămână stabile pentru a garanta siguran ţa investiţiilor în 
tehnologii mai eficiente pentru tratarea de şeurilor. Prin urmare , Comisia nu va propune 
revizuirea obiectivelor. 
 
RO 6   RO Cu toate acestea, ar trebui s ă se ia în considera ţie principala concluzie, şi anume c ă 
amplitudinea beneficiilor de mediu şi economice generate va fi strâns legat ă de ritmul eco-
inovării. Este important s ă se precizeze c ă înlăturarea incertitudinii privind men ţinerea 
obiectivelor stabi lite de directiv ă pentru anul 2015 va reduce importan ţa imperfec ţiunilor 
pieţei şi obstacolelor în calea eco-inov ării constatate. Pentru a promova eco-inovarea în acest 
domeniu şi pentru a continua promovarea şi adoptarea tehnologiilor avansate, Comisia va lua 
următoarele măsuri: 
– va cofinan ţa iniţiativele de cercetare din cadrul Fondului European de Dezvoltare 
Regională şi Fondului de coeziune şi va finan ţa cercetări integrate întreprinse în baza celui 
de-al şaptelea Program - cadru de cercetare; 
– va dezvolta proiecte şi iniţiative în cadrul programului-cadru Competitivitate şi inovare; 
– va promova activ tehnologiile inovatoare de gestionare a de şeurilor şi reciclarea 
materialelor plastice. 
Comisia va întocmi în 2009 un nou raport privind punerea în aplicare a Directivei VSU în 
statele membre. Acest raport va evalua, printre altele, necesitat ea de a aborda problema lipsei 
de armonizare în punerea în aplicare a directivei men ţionate anterior. Se vor evalua, în 
special, costurile punerii în aplicare şi circulaţia bunurilor între statele membre şi se va stabili 
dacă anumite dispozi ţii ale directivei intr ă sub inciden ţa articolului 95 din tratat. Acest raport 
va evalua, de asemenea, pr ogresul în domeniul eco-inov ării şi va ţine seama de evolu ţiile 
conexe, cum ar fi rezultate le revizuirii actuale a Di rectivei-cadru privind de şeurile şi 
rezultatele proiectului CARS 21.