[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 16.5.2007

SEC(2007) 621 final

Recomandare pentru o

DECIZIE A CONSILIULUI

de abrogare a Deciziei 2005/186/CE privind existenţa unui deficit excesiv în Malta

(prezentată de Comisie)

MEMORANDUM EXPLICATIV

1. CONTEXT

Articolul 104 din Tratat stabileşte că statele membre trebuie să evite deficitele excesive şi prevede o procedură pentru identificarea şi corectarea acestora. Procedura aplicabilă deficitelor excesive (PDE) este menţionată, de asemenea, în Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului privind „accelerarea şi clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv”[1], care face parte din Pactul de Stabilitate şi Creştere. În conformitate cu articolul 104 alineatul (2) din Tratat, Comisia trebuie să monitorizeze respectarea disciplinei bugetare pe baza a două criterii, respectiv: (a) în cazul în care deficitul public prevăzut sau real depăşeşte valoarea de referinţă de 3% din PIB (exceptând cazul în care coeficientul de variaţie a ratei deficitului a fost diminuat substanţial şi constant, şi a atins un nivel care se apropie de valoarea de referinţă; fie, în mod alternativ, depăşirea valorii de referinţă este doar excepţională şi temporară, iar coeficientul rămâne aproape de valoarea de referinţă); şi (b) în cazul în care datoria bugetară depăşeşte valoarea de referinţă de 60% din PIB (exceptând cazul în care ponderea datoriei scade suficient şi se apropie de valoarea de referinţă într-un ritm satisfăcător).

În conformitate cu Protocolul privind procedura aplicabilă deficitelor excesive anexat la Tratat, Comisia furnizează datele privind punerea în aplicare a PDE. În cadrul aplicării acestui Protocol, statele membre trebuie să transmită datele privind deficitele şi datoriile publice, şi variabilele conexe, de două ori pe an, înainte de 1 aprilie şi respectiv 1 octombrie, în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 3605/93 al Consiliului[2],[3].

La 12 mai 2004, Comisia a iniţiat PDE pentru Malta prin adoptarea unui raport în conformitate cu articolul 104 alineatul (3), pe baza unui deficit public general de 9.7% din PIB şi a unei datorii publice de 72% din PIB în 2003[4]. La 5 iulie 2004, Consiliul a decis, pe baza unei recomandări a Comisiei, că în Malta există un deficit excesiv în conformitate cu articolul 104 alineatul (6)[5]. În acelaşi timp, şi pe baza unei recomandări a Comisiei, Consiliul a adresat Maltei recomandări în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) în vederea soluţionării situaţiei de deficit excesiv, cel târziu până în 2006[6].

În recomandarea sa, în conformitate cu articolul 104 alineatul (7), Consiliul a făcut următoarele recomandări autorităţilor malteze:

- „să pună capăt situaţiei actuale de deficit excesiv cât de rapid cu putinţă;

- să ia măsuri pe termen mediu pentru atingerea obiectivului de a aduce deficitul sub 3% din PIB în 2006 într-o manieră fiabilă şi durabilă, în conformitate cu măsurile de reducere a deficitului specificate în avizul Consiliului din 5 iulie 2004 privind programul de convergenţă prezentat în mai 2004;

- să pună în aplicare cu rigurozitate măsurile preconizate în programul de convergenţă din mai 2004, în special cele de natură structurală, orientate înspre raţionalizarea şi reducerea cheltuielilor;

- să ia măsuri eficiente până la 5 noiembrie 2004 privind măsurile preconizate în vederea realizării obiectivului de deficit pentru 2005;

- să asigure încetarea şi respectiv inversarea creşterii ponderii deficitului în 2005, în conformitate cu avizul Consiliului privind programul de convergenţă prezentat în mai 2004”.

În plus, Consiliul a invitat autorităţile malteze să „asigure menţinerea consolidării bugetare către o poziţie bugetară echilibrată sau în exces, pe termen mediu, după ce deficitul excesiv a fost corectat.”

Tabel 1: Ajustare avizată de Consiliu la 5 iulie 2004

% din PIB, cu excepţia unor dispoziţii contrare | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Balanţa publică generală Datorie publică brută m.p.: creştere reală PIB (%) | -9.7 72.0 -1.7 | -5.2 72.1 1.1 | -3.7 72.4 1.7 | -2.3 70.5 2.1 | -1.4 70.4 2.1 |

Sursă : Recomandarea Consiliului către Malta în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) şi avizul Consiliului privind programul de convergenţă din mai 2004 al Maltei, ambele adoptate la 5 iulie 2004.

La 22 decembrie 2004, Comisia a concluzionat, într-o comunicare[7] de care Consiliul a luat notă la 18 ianuarie 2005, că guvernul maltez a luat, ca răspuns la recomandarea Consiliului, măsuri eficiente privind măsurile preconizate în vederea realizării obiectivului de deficit pentru 2005 până la termenul limită de 5 noiembrie 2004.

În conformitate cu articolul 104 alineatul (12), o decizie a Consiliului privind existenţa unui deficit excesiv ar trebui abrogată, pe baza unei recomandări a Comisiei, atunci când, în opinia Consiliului, deficitul excesiv din statul membru în cauză a fost corectat.

2. EVOLUŢII RECENTE PRIVIND DEFICITUL

Potrivit ultimelor informaţii, deficitul public general a atins un nivel de 10% din PIB în 2003, inclusiv o tranzacţie punctuală de creştere a cheltuielilor cu 2.9% din PIB, cu privire la restructurarea a două companii publice de şantier naval. Prin urmare, raportul cheltuieli-PIB a urmat o tendinţă descendentă, scăzând la 4.9% din PIB în 2004, respectiv 3.1% din PIB în 2005.

Pe baza datelor furnizate de Comisie (Eurostat)[8] în conformitate cu articolul 8g alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 3605/93, în urma notificării primite din partea Maltei înainte de 1 aprilie 2007, deficitul public general era, în 2006[9], de 2.6% din PIB.

Deşi rezultatele pentru deficitul public general înregistrat în 2004 şi 2005 au fost oarecum mai bune decât măsurile de reducere a deficitului recomandate de Consiliu în conformitate cu articolul 104 alineatul (7), deficitul pe 2006 a fost uşor superior. Totuşi, raportul cheltuieli-PIB pe 2006 a fost puţin mai bun decât obiectivul oficial stabilit în actualizarea programului de convergenţă din ianuarie 2006 (2.7%).

Scăderea deficitului public general a început în condiţii de creştere nefavorabile şi a continuat în contextul recentei schimbări favorabile în economie. Ajustarea totală pentru perioada 2003-2006 s-a ridicat la 7.4 puncte procentuale din PIB. Aproximativ patru puncte procentuale din reducerea ponderii deficitului pentru perioada 2003-2006 au fost justificate de venituri mai mari, reflectând schimbările în impozitarea indirectă, precum şi eforturile guvernului de a realiza o colectare a taxelor mai eficientă în cursul acestor ani. Un raport cheltuieli-PIB mai scăzut explică procentele restante de 3½[10], ceea ce a fost susţinut de o scădere a cheltuielilor totale de capital, în principal datorită unui recurs mai ridicat la operaţiuni punctuale (spre exemplu, vânzarea de pământ, care este în mod convenţional considerată cheltuială negativă). Într-adevăr, între 2004 şi 2006, operaţiunile punctuale de reducere a deficitului s-au ridicat la aproximativ 1% din PIB pe an. Fără operaţiunile punctuale, deficitul înregistrat în 2006 ar fi rămas deasupra valorii de referinţă, la 3.3% din PIB.

În termeni structurali, adică ajustaţi pentru măsurile ciclice, punctuale şi alte măsuri temporare, se estimează că deficitul s-a îmbunătăţit de la un nivel de aproximativ 6½% din PIB, în 2003, la aproximativ 3¾%, în 2005. În 2006, deficitul structural a scăzut mai departe la 2¾% din PIB[11].

În recomandarea sa din articolul 104 alineatul (7), Consiliul a invitat Malta să ia măsuri structurale concepute pentru raţionalizarea şi reducerea cheltuielilor publice. În cursul perioadei 2004-2006, mai multe măsuri de acest tip au fost puse în aplicare. În mod specific, măsurile vizau reducerea locurilor de muncă în sectorul public, îmbunătăţirea practicilor profesionale şi creşterea eficienţei globale în întreprinderile publice cheie, cu scopul de a reduce transferurile publice. Entităţile publice considerate ca având un rol strategic de referinţă au fost restructurate, iar altele, identificate ca fiind auxiliare, au fost privatizate. În afară de aceasta, angajarea în serviciul public a fost făcută pe o bază de nevoi stricte. Creşterile limitate în venituri şi salarii prevăzute în noul acord multianual colectiv pentru angajaţii din serviciul public, pentru perioada 2005-2010, au constituit un alt factor care a contribuit la reducerea cheltuielilor publice ca parte din PIB. Controlul cheltuielilor a fost de asemenea realizat prin înăsprirea condiţiilor de eligibilitate pentru beneficiile sociale şi instituirea infrastructurii necesare pentru reducerea fraudelor.

3. PROGNOZE DE DEFICIT PE 2007 şI MAI DEPARTE

În conformitate cu prognoza din primăvara 2007 a serviciilor Comisiei, se estimează că deficitul bugetar general va continua să scadă, atingând 2.1% din PIB în 2007 şi, în conformitate cu scenariul de menţinere a politicii, 1.6% din PIB în 2008. Aceasta se aşteaptă să se realizeze în contextul creşterii economice durabile în perioada prognozată. Deficitul bugetar general mai scăzut pentru 2007 se explică prin reducerea ponderii cheltuielilor nu cu mult mai puţin de 1 punct procentual din PIB. Reducerea ponderii cheltuielilor curente, susţinută de o reducere a cheltuielilor publice legate de consum şi dobânzi, este estimată să compenseze creşterea capitalului fix brut din sectorul public. Pentru 2008, reducerea raportului cheltuieli-PIB se justifică printr-o reducere estimată a raportului total cheltuieli-PIB, susţinut în principal de o scădere puternică a investiţiilor publice legate de finalizarea lucrărilor de amenajare pentru un important plasament medical. Exprimat ca proporţie din PIB, se estimează că venitul total se va diminua în 2007 şi 2008 în principal datorită unei scăderi a impozitelor directe şi contribuţii sociale. Se anticipează că recursul la tranzacţii punctuale în 2007 şi 2008 va fi mai scăzut decât în ultimii ani[12]. Fără tranzacţii punctuale, deficitul, în conformitate cu prognoza de primăvară a serviciilor Comisiei, ar fi sub valoarea de referinţă de 3% din PIB în 2007 (2.7% din PIB) şi ar continua să scadă în 2008 (1.6%)[13].

În comparaţie cu notificarea fiscală din aprilie 2007, prognoza serviciilor Comisiei din primăvara 2007 estimează măsuri puţin mai precaute de reducere a deficitului bugetar general. Pe 2007, diferenţa se ridică la 0.2% din PIB şi se datorează în principal contribuţiilor sociale mai scăzute care sunt în conformitate cu progresele estimate în ceea ce priveşte compensarea angajaţilor. În 2008, diferenţa în raportul cheltuieli-PIB se ridică la 0.7% din PIB. Aceasta se datorează în principal faptului că autorităţile naţionale anticipează cheltuieli mai scăzute atât în termeni de compensare a angajaţilor din sectorul public, cât şi în termeni de cumpărare de bunuri şi servicii.

În conformitate cu prognoza serviciilor Comisiei din primăvara 2007, se estimează că deficitul structural (adică deficitul ajustat ciclic, fără a include măsurile punctuale şi alte măsuri temporare) se va îmbunătăţi în 2007 şi 2008. De la mai puţin de 2¾% din PIB în 2006, se estimează că deficitul structural se va diminua în mod marginal în 2007, până la puţin peste 2½% din PIB în 2007 şi, în condiţiile menţinerii politicii, mai semnificativ în 2008, la aproximativ 1½%. Eforturile coroborate din perioada 2006-2008, de puţin peste un procent din PIB, par să respecte recomandarea Consiliului în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) care invita la „consolidare bugetară durabilă” în vederea realizării obiectivului pe termen mediu (OTM) pentru poziţia bugetară (pentru Malta, o poziţie bugetară echilibrată în termeni structurali) după corectarea deficitului excesiv. Deşi eforturile din 2007 sunt limitate, ajustarea medie din 2007-2008 pare să fie conformă, în linii mari, cu îmbunătăţirea structurală anuală de 0.5% din PIB specificată în Pactul de stabilitate şi creştere pentru zona euro şi statele membre participante la ERM (MCS) II.

În avizul său din 27 februarie 2007 privind actualizarea din decembrie 2006 a programului de convergenţă[14], Consiliul a constatat că programul nu vizează realizarea OTM în cadrul perioadei de program (care se încheie în 2009). În afară de aceasta, deşi ritmul ajustării spre OTM înscris în program, în anii care urmează corectării deficitului excesiv, a fost considerat a fi în conformitate cu Pactul de stabilitate şi creştere, Consiliul a afirmat de asemenea că existau anumite riscuri în previziunile bugetare din program, în special cu privire la estimările macroeconomice pozitive pe 2008 şi 2009.

4. DEZVOLTăRI şI PROGNOZE DE DATORII

Datoria publică generală a depăşit marja de 60% a valorii de referinţă din PIB în 2001. Aceasta dintâi a atins punctul maxim de aproape 74% din PIB în 2004. Potrivit recomandării Consiliului, în conformitate cu articolul 104 alineatul (7), creşterea datoriei publice generale a fost oprită şi inversată în 2005, atingând 72.4% din PIB, datorită unui surplus primar şi încasărilor din privatizare. O reducere ulterioară a fost înregistrată în 2006 când proporţia datoriilor a fost de 66.5% din PIB, în mare parte datorită încasărilor importante provenite din privatizare care s-au ridicat la aproximativ 3.5% din PIB.

În conformitate cu prognoza serviciilor Comisiei din primăvara 2007, se estimează că raportul datorie-PIB va continua să înregistreze o tendinţă descendentă în 2007 şi 2008. Pe 2007, se estimează că datoria publică generală va scădea sub 66% din PIB şi va continua să scadă în 2008, în condiţiile previziunii de menţinere a politicii, la 64¼%.

5. CONCLUZII

Deficitul public general brut a scăzut de la 10% din PIB în 2003 la 2.6% în 2006, sub valoarea de referinţă de 3% din PIB. În pofida unei serii de tranzacţii punctuale (în lipsa cărora deficitul în 2006 s-ar situa în continuare peste valoarea de referinţă), măsurile fundamentale de reducere a deficitului sunt esenţial de natură permanentă. În 2006, soldul structural, adică soldul ajustat ciclic, fiind excluse măsurile punctuale şi alte măsuri temporare, s-a îmbunătăţit cu puţin mai mult de 1% din PIB. În conformitate cu prognoza serviciilor Comisiei din primăvara 2007, se estimează că deficitul bugetar va scădea la 2.1% din PIB în 2007 şi, în condiţiile menţinerii politicii, la 1.6% în 2008, estimându-se că măsurile punctuale de reducere a deficitului vor dispărea încet. Aceasta indică faptul că deficitul a fost adus sub valoarea de referinţă de 3% din PIB într-o manieră fiabilă şi durabilă.

Datoria publică brută a înregistrat o scădere faţă de punctul maxim de 73.9% din PIB, în 2004, la 66.5% în 2006. În conformitate cu prognoza serviciilor Comisiei din primăvara 2007, se estimează că ponderea datoriilor va continua să scadă la aproape 64% din PIB până în 2008 (în condiţiile menţinerii politicii).

Dintr-o evaluare globală, rezultă că situaţia de deficit excesiv din Malta a fost corectată. În consecinţă, Comisia recomandă Consiliului să abroge deciziile sale privind existenţa unui deficit excesiv în Malta.

Tabel 2: Dezvoltări bugetare, 2003-2008

Recomandare pentru o

DECIZIE A CONSILIULUI

de abrogare a Deciziei 2005/186/CE privind existenţa unui deficit excesiv în Malta

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunităţii Europene, şi în special articolul 104 alineatul (12),

având în vedere recomandarea Comisiei,

întrucât:

(1) Prin Decizia 2005/186/CE a Consiliului[15], în urma unei recomandări a Comisiei în conformitate cu articolul 104 alineatul (6) din Tratat, a fost decis că în Malta există un deficit excesiv. Consiliul a constatat că deficitul public general era de 9.7% din PIB în 2003 (din care 2.9% din PIB se datora unei operaţiuni punctuale), peste valoarea de referinţă de 3% din PIB, iar datoria publică brută era de 72% din PIB şi era susceptibilă să devieze mai departe de la valoarea de referinţă de 60% din PIB în 2004.

(2) La 5 iulie 2004, în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din Tratat şi cu articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea şi clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv[16], Consiliul a adresat Maltei o recomandare, în baza unei recomandări a Comisiei, în vederea soluţionării situaţiei de deficit excesiv cel târziu până în 2006. Recomandarea a fost făcută publică.

(3) În conformitate cu articolul 104 alineatul (12) din Tratat, o decizie a Consiliului privind existenţa unui deficit excesiv urmează să fie abrogată atunci când deficitul excesiv din statul membru interesat este, în opinia Consiliului, corectat.

(4) În conformitate cu Protocolul privind procedura aplicabilă deficitelor excesive, anexat la Tratat, Comisia furnizează datele pentru punerea în aplicare a procedurii. În cadrul aplicării acestui Protocol, statele membre trebuie să transmită date privind deficitele şi datoriile publice şi alte variabile conexe de două ori pe an, înainte de 1 aprilie şi respectiv 1 octombrie, în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 3605/93 al Consiliului din 22 noiembrie 1993 referitor la aplicarea Protocolului privind procedura deficitului excesiv anexată Tratatului de instituire a Comunităţii Europene[17].

(5) Pe baza datelor furnizate de Comisie (Eurostat) în conformitate cu articolul 8g alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 3605/93, ca urmare a notificării din partea Maltei înainte de 1 aprilie 2007 şi în ceea ce priveşte prognoza serviciilor Comisiei din primăvara 2007, se înregistrează următoarele concluzii:

- Deficitul public general a fost redus de la 10% din PIB în 2003 la 2.6% din PIB în 2006, ceea ce este sub valoarea de referinţă a deficitului de 3% din PIB. Aceasta se traduce printr-o ameliorare uşoară faţă de obiectivul stabilit pentru 2006 în actualizarea din ianuarie 2006 a programului de convergenţă, deşi depăşeşte oarecum obiectivele susţinute de Consiliu în recomandarea sa, în conformitate cu articolul 104 alineatul (7),

- Mai mult de jumătate (aproximativ patru puncte procentuale) din cele 7.4 procente din reducerea PIB în ponderea deficitului între 2003 şi 2006 se justifică prin venituri mai ridicate, reflectând schimbările în impozitarea indirectă precum şi o colectare a taxelor mai eficientă. Un raport cheltuieli-PIB mai scăzut explică cele 3.5 procente restante[18], în parte reflectând recursul mai ridicat la operaţiunile punctuale (spre exemplu vânzări de pământ, care sunt în mod convenţional considerate cheltuieli negative). În afară de aceasta, restrângerea cheltuielilor a fost atinsă prin reducerea şi restructurarea entităţilor publice, restricţii în angajarea în serviciile publice şi control în plăţile sociale. Operaţiunile punctuale de reducere a deficitului s-au ridicat la aproximativ 1% din PIB între 2004 şi 2006. Fără operaţiunile punctuale (0.7% din PIB), deficitul înregistrat în 2006 ar fi rămas deasupra valorii de referinţă, la 3.3% din PIB. Îmbunătăţirea soldului structural (adică soldul ajustat ciclic, fiind excluse măsurile punctuale şi alte măsuri temporare) în 2006, este estimat la puţin peste 1% din PIB,

- Pentru 2007, prognoza serviciilor Comisiei din primăvara 2007 estimează că deficitul va fi redus în continuare, până la 2.1% din PIB, datorită economiilor adiţionale de consum. Operaţiunile punctuale sunt preconizate la 0.6% din PIB, aproximativ asemănătoare ca proporţie faţă de anul precedent, astfel încât, chiar în lipsa operaţiunilor punctuale, deficitul s-ar situa sub valoarea de referinţă. Aceste estimări sunt, în linii mari, conforme cu prognoza oficială a deficitului de 1.9% din PIB stabilită în notificarea din aprilie 2007. Pentru 2008, prognoza din primăvară estimează, în condiţiile menţinerii politicii, o reducere ulterioară a deficitului la 1.6% din PIB (fără recurs la operaţiuni punctuale). Aceasta indică faptul că deficitul a fost adus sub pragul de 3% din PIB într-o manieră fiabilă şi durabilă. Se estimează că soldul structural se va îmbunătăţi în mod marginal în 2007 şi, în condiţiile menţinerii politicii, cu 1 punct procentual adiţional în 2008. Acest lucru trebuie privit din perspectiva nevoii de a înregistra progrese spre obiectivul pe termen mediu (OTM) pentru poziţia bugetară, care pentru Malta este o poziţie bugetară echilibrată în termeni structurali,

- Datoria bugetară s-a diminuat faţă de punctul maxim de 73.9% din PIB în 2004 la 66.5% în 2006. În conformitate cu prognoza serviciilor Comisiei din primăvara 2007, se estimează că ponderea datoriilor va continua să scadă la aproximativ 64.3% până la sfârşitul lui 2008, apropiindu-se astfel mai mult de valoarea de referinţă de 60% din PIB.

(6) În opinia Consiliului, deficitul excesiv în Malta a fost corectat, iar Decizia 2005/186/CE ar trebui abrogată în consecinţă.

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Dintr-o evaluare globală rezultă că situaţia deficitului excesiv în Malta a fost corectată.

Articolul 2

Decizia 2005/186/CE se abrogă.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Republicii Malta.

Adoptată la Bruxelles,

Pentru Consiliu

Preşedintele

[1] JO L 209, 2.8.1997, p. 6. Regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1056/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 5).

[2] JO L 332, 31.12.1993, p. 7. Regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 2103/2005 (JO L 337, 22.12.2005, p. 1).

[3] Cea mai recentă notificare a Maltei poate fi găsită la:

http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.

[4] SEC(2004) 580.

[5] JO L 62, 9.3.2005, p. 21.

[6] Toate documentele privind PDE pentru Malta pot fi găsite la următoarea adresă:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/edp_list_en.htm.

[7] SEC(2004) 1630.

[8] Comunicat de presă al Eurostat nr. 55 din 23 aprilie 2007.

[9] Coeficienţii de variaţie a ratei deficitului sunt în general revizuiţi – ascendent sau descendent – după publicarea primelor rezultate în raportul din primăvară. Pentru majoritatea statelor membre UE, revizuirile sunt în general relativ mici şi în medie foarte puţin diferite de zero. În cazul Maltei, având în vedere distanţa între deficitul raportat în prezent pentru 2006 şi valoarea de referinţă a deficitului, există o probabilitate scăzută ca orice potenţială revizuire viitoare a conturilor publice să ridice proporţia deficitului 2006 la un nivel de peste 3% din PIB.

[10] Calculul valorii nete a operaţiunilor substanţiale de creştere a cheltuielilor punctuale în 2003 cu 2.9% din PIB, cu privire la restructurizarea datoriei şantierelor navale, ar implica o reducere mai mică a ponderii cheltuielilor cu 0.4 puncte procentuale în perioada 2003-2006.

[11] Ar trebui subliniat faptul că există dificultăţi semnificative în calcularea diferenţelor între rezultate şi echilibrul structural în multe state membre, în special cele mai mici, cum ar fi Malta, în principal datorită indisponibilităţii tuturor datelor necesare.

[12] Tranzacţiile punctuale pentru 2006 şi 2007 au fost revizuite după programul de convergenţă actualizat din 2006 astfel încât să ia în considerare o operaţiune (vânzare de pământ) finalizată în 2007 şi înregistrată în mod corespunzător ca o măsură de reducere a deficitului în anul respectiv.

[13] S-a constatat că, pe 2008, autorităţile malteze planifică tranzacţii punctuale de reducere a deficitului (vânzare de pământ) care se ridică la 0.2% din PIB.

[14] JO C 72, 29.3.2007, p. 9.

[15] JO L 62, 9.3.2005, p. 21.

[16] JO L 209, 2.8.1997, p. 6. Regulament astfel precum modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1056/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 5).

[17] JO L 332, 31.12.1993, p. 7. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2103/2005 (JO L 337, 22.12.2005, p. 1).

[18] Ponderea cheltuielilor ar fi scăzut mai puţin dacă operaţiunea substanţială punctuală de creştere a cheltuielilor legată de restructurizarea datoriei şantierelor navale cu aproximativ 3% din PIB în 2003 este exclusă.