RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU FOSTA REPUBLICĂ IUGOSLAVĂ A MACEDONIEI: PUNEREA ÎN APLICARE A REFORMELOR ÎN CADRUL DIALOGULUI LA NIVEL ÎNALT PRIVIND ADERAREA ȘI PROMOVAREA UNOR RELAȚII DE BUNĂ VECINĂTATE /* COM/2013/0205 final/2 */





1. introducere Începând din 2009, Comisia a recomandat, în documentele sale anuale privind strategia de extindere, pe baza analizei din rapoartele însoțitoare privind progresele înregistrate, deschiderea negocierilor de aderare cu fosta Republică iugoslavă a Macedoniei. Prezentul raport constituie un răspuns la Concluziile Consiliului din 11 decembrie 2012, în care se afirma: „În perspectiva unei posibile decizii a Consiliului European de deschidere a negocierilor de aderare cu fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, Consiliul va examina, pe baza unui raport care urmează să îi fie prezentat de Comisie în primăvara anului 2013, punerea în aplicare a reformelor în contextul dialogului la nivel înalt privind aderarea, precum și măsurile adoptate pentru promovarea relațiilor de bună vecinătate și pentru obținerea unei soluții negociate și acceptate de ambele părți privind problema denumirii acestei țări, sub egida ONU.” Prezentul raport, care acoperă perioada de 6 luni care a trecut de la ultimul raport privind progresele înregistrate, este împărțit în două secțiuni. Prima parte evaluează punerea în aplicare a reformelor în contextul dialogului la nivel înalt privind aderarea inițiat de Comisie în martie 2012, examinând progresele suplimentare înregistrate în domeniile care sunt abordate în agenda aferentă acestui dialog. Cea de a doua parte a prezentului raport evaluează măsurile întreprinse pentru a promova relații de bună vecinătate cu toate țările învecinate, acordându-se o atenție specială relațiilor cu statele membre ale UE vecine. Raportul se bazează pe informațiile culese și analizate de Comisie, inclusiv pe informațiile furnizate de țara în cauză și de statele membre ale UE vecine. În timpul perioadei de raportare, evenimentele care au avut loc în parlament, la 24 decembrie 2012, în contextul adoptării în condiții controversate a bugetului anual pentru 2013, au dat naștere unei crize politice. Scoaterea forțată din sala parlamentului, de către personalul de securitate, a parlamentarilor opoziției și a jurnaliștilor prezenți a condus la boicotarea lucrărilor parlamentului de către cel mai mare partid din opoziție și la amenințări de demisie a parlamentarilor săi și de boicotare a alegerilor locale. A urmat o perioadă de impas politic de două luni, care a afectat activitatea parlamentară, parlamentul continuând să își țină lucrările în absența membrilor opoziției, și a afectat și organizarea alegerilor locale. Partidele au depășit acest blocaj prin semnarea la 1 martie a unui acord care a permis reluarea activității normale a parlamentului și organizarea de alegeri locale, precum și reafirmarea angajamentelor față de principalele priorități și reforme strategice. Acordul din 1 martie prevede, în plus, încheierea unui memorandum de înțelegere în care să se afirme consensul între partide cu privire la obiectivul strategic al țării de a se integra în UE și în alianța nord­atlantică și de a se institui o comisie de anchetă, precum și angajamentul partidelor în acest sens. Prezentul raport examinează efectele impasului politic și conținutul acordului din 1 martie, în măsura în care acestea au avut un impact asupra punerii în aplicare a reformelor angajate în contextul dialogului la nivel înalt privind aderarea sau asupra progreselor realizate în ceea ce privește relațiile de bună vecinătate. Raportul din octombrie 2013 privind progresele înregistrate va analiza, în cadrul evaluării sale obișnuite a funcționării instituțiilor, punerea în aplicare globală a angajamentelor asumate prin acordul din 1 martie și constatările comisiei de anchetă cu privire la evenimentele din 24 decembrie 2012 și va indica, după caz, eventualele măsuri ulterioare necesare. 2. Punerea în aplicare a reformelor în contextul dialogului la nivel înalt privind aderarea În cadrul dialogului la nivel înalt privind aderarea au avut loc până în prezent patru reuniuni la nivel înalt: în martie, mai și septembrie 2012 și în aprilie 2013. Au avut, de asemenea, loc numeroase reuniuni tehnice între guvern și Comisia Europeană, pentru a sprijini activitățile legate de dialogul la nivel înalt privind aderarea. S-a dat astfel un nou impuls și o direcție mai clară programului de reforme al țării și relațiilor sale cu UE. Întrucât la sfârșitul anului 2012 au fost adoptate mai multe legi, strategii și planuri de acțiune importante legate de dialogul la nivel înalt privind aderarea, în 2013 se pune un accent deosebit pe punerea în aplicare. S-au realizat în continuare reforme în timpul perioadei de raportare, în ciuda crizei politice care a afectat activitatea parlamentului. În urma unei remanieri guvernamentale, a fost desemnat un alt ministru responsabil de portofoliul integrării europene, din cauza demisiei titularului anterior al postului, care a candidat la alegerile locale. În cursul anului trecut, au fost întreprinse măsuri în legătură cu aproape toate obiectivele stabilite în cadrul dialogului. În anumite domenii, obiectivele au fost atinse, de exemplu în ceea ce privește dezincriminarea defăimării, introducerea unei verificări sistematice a declarațiilor de interese și îmbunătățirea legislației privind interceptarea comunicațiilor. În 2013, eforturile se concentrează asupra punerii în aplicare a obiectivelor rămase. Evaluarea este structurată în funcție de domeniile prioritare stabilite în agenda aferentă dialogului la nivel înalt privind aderarea și se referă la progresele realizate în ceea ce privește obiectivele specifice care au fost fixate la începutul acestui dialog. Libertatea de exprimare și mass-media În noiembrie 2012, au fost adoptate modificări ale Codului penal prin care se dezincriminează defăimarea și insulta. A fost, de asemenea, adoptată o nouă Lege privind răspunderea civilă pentru insultă și defăimare, care stabilește, printre altele, nivelurile maxime ale daunelor-interese care pot fi acordate de instanțele civile în cauzele legate de defăimare. Reformele legislative au fost conforme cu normele europene și au fost facilitate de discuțiile dintre guvern și Asociația Jurnaliștilor, în cadrul mesei rotunde pe probleme mediatice și al grupului de lucru consacrat aceluiași subiect, constituit în 2011, ținându-se seama și de rezultatele consultărilor cu un expert din cadrul Consiliului Europei. Până la sfârșitul anului 2012, au participat la cursuri de formare privind libertatea de exprimare peste 200 de judecători, avocați, jurnaliști și alți practicieni, iar în 2013 se derulează un program specific de formare, care se adresează tuturor judecătorilor care se ocupă de cauzele de defăimare și care pune accentul pe articolul 10 din Convenția europeană a drepturilor omului. Până în prezent, au participat la aceste formări 45 judecători și 7 membri ai personalului instanțelor. La sfârșitul anului 2012, fuseseră traduse și publicate pe site-ul Ministerului Justiției și al Academiei de formare a judecătorilor și a procurorilor peste 70 de hotărâri-cheie ale Curții Europene a Drepturilor Omului referitoare la articolul 10, cu intenția de a fi folosite ca un instrument de formare pentru practicieni. Vor trebui depuse eforturi semnificative pentru a se garanta faptul că instanțele pun în aplicare noua legislație în conformitate cu dispozițiile Convenției europene a drepturilor omului. Lucrările mesei rotunde pe probleme mediatice au fost întrerupte de evenimentele din 24 decembrie, care au condus la ruperea relațiilor dintre guvern și Asociația Jurnaliștilor (AJM). AJM a depus o plângere de neconstituționalitate în legătură cu scoaterea reprezentanților presei din sala parlamentului în ziua respectivă și a condiționat reluarea dialogului cu guvernul de constatările comisiei de anchetă. Angajamentul formulat în acordul din 1 martie ca guvernul să reia dialogul cu jurnaliștii nu a fost încă onorat. Trebuie reconstruită încrederea între părți astfel încât să se poată realiza progrese în domeniile restante din programul de lucru al grupului de lucru pe probleme mediatice (inclusiv consolidarea organismului public de radiodifuziune, îmbunătățirea standardelor profesionale și deontologice ale jurnaliștilor și dezvoltarea unui sistem de autoreglementare). Consiliul de Radiodifuziune a avut rezultate mai bune în ceea ce privește asigurarea respectării legii în cazuri de concentrare ilegală a proprietății și de conflict de interese. De asemenea, Consiliul a adoptat noi orientări privind promovarea pluralismului mediatic și a concurenței pe piața mediatică și privind aplicarea neselectivă de sancțiuni, precum și o nouă strategie în domeniul audiovizualului pentru perioada 2012-2017. În prezent se depun eforturi pentru alinierea legislației naționale la Directiva serviciilor mass-media audiovizuale. Este esențial ca procesul de adoptare a oricărei legi referitoare la mass-media și la libertatea de exprimare să se facă cu participarea și implicarea tuturor părților interesate. Nu s-a înregistrat niciun progres în ceea ce privește sporirea transparenței publicității guvernamentale, care a făcut, de asemenea, parte din programul de lucru al grupului de lucru pe probleme mediatice. Există în continuare îngrijorări cu privire la autocenzură, la drepturile limitate ale jurnaliștilor pe piața muncii și la accesul publicului la informații obiective. În plus, în timpul alegerilor locale din luna martie, observatorii au constatat dezechilibre în ceea ce privește acoperirea mediatică a alegerilor de către organismul public de radiodifuziune și posturile private (a se vedea, de asemenea, secțiunea de mai jos privind reforma electorală). Statul de drept și drepturile fundamentale În ceea ce privește eficiența sistemului judiciar, instanțele de la toate nivelurile au avut în 2012 o rată pozitivă de soluționare a cazurilor, respectiv majoritatea au reușit să gestioneze toate cauzele care le-au fost supuse atenției sau chiar mai multe. În decembrie, au fost ocupate la Curtea Supremă și la Curtea Administrativă alte 6 posturi vacante, îmbunătățindu-se astfel capacitatea acestor instanțe de a soluționa cauzele care le sunt înaintate. Nu a fost însă formulată până acum o strategie pe termen mai lung care să asigure distribuirea echitabilă a resurselor umane în cadrul sistemului judiciar. Trebuie dezvoltată capacitatea de a genera date fiabile privind durata generală a acțiunilor în instanță, incluzând executarea hotărârilor și, în special, numărul cauzelor vechi. În acest scop, sunt în curs de testare și ar trebui să fie operaționale în iunie 2013 noi programe informatice destinate generării de statistici judiciare, care vor completa sistemul actual automat de gestionare a dosarelor. Întrucât activitatea executorilor judecătorești nu va fi inclusă în acest sistem, va trebui dezvoltat un sistem de monitorizare suplimentar. La sfârșitul anului 2012 au fost numiți alți 6 executori judecătorești, numărul total al acestora ajungând astfel la 97. A fost consolidată capacitatea Biroului pentru combaterea criminalității organizate și a corupției din cadrul Ministerului Public prin recrutarea a trei procurori, ocupându-se astfel toate cele 13 posturi din cadrul acestui organism. Au fost prevăzute alocări bugetare pentru numirea altor 7 procurori și a 16 membri ai personalului instanțelor pentru a ține seama de responsabilitățile prevăzute de noua Lege privind procedura penală. Cu toate acestea, parchetele nu au fost încă echipate cu echipamente informatice adecvate și cu conectivitate la server. În ceea ce privește calitatea și independența justiției, începând din ianuarie 2013 toți judecătorii nou-numiți în instanțele de prim grad de jurisdicție trebuie să fie absolvenți ai Academiei de formare a judecătorilor și a procurorilor, în urma intrării în vigoare a modificărilor la Legea privind instanțele, consolidându-se astfel principiul profesionalismului și al recrutării pe bază de merit. Până în prezent, 61 din cei 80 de candidați care au absolvit Academia începând din ianuarie 2009 au fost recrutați ca judecători sau procurori, în timp ce 19 dintre ei urmează să fie numiți în posturile lor inițiale. Admiterea planificată a 29 de noi studenți în cadrul Academiei în anii universitari 2011/2012 și 2012/2013 va fi amânată cu aproape un an, până în septembrie 2013, din cauza numărului redus de candidați. Au fost întreprinse demersuri în vederea atragerii de candidați, de exemplu, au fost publicate în repetate rânduri cereri de candidaturi, au fost luate măsuri de sensibilizare a opiniei publice, s­au derulat campanii mediatice, au fost organizate cursuri de pregătire și au fost introduse modificări legislative pentru a majora remunerația lunară a candidaților. Legislația actuală privind măsurile disciplinare și demiterea judecătorilor trebuie să fie mai precisă și mai previzibilă și trebuie asigurată proporționalitatea aplicării sale de către Consiliul Judiciar. În ceea ce privește prevenirea corupției, în urma modificării cadrului legislativ în 2012 pentru a impune obligația verificării sistematice a declarațiilor de interese de către Comisia de stat pentru prevenirea corupției, au fost verificate 483 de declarații ale parlamentarilor, miniștrilor, miniștrilor-adjuncți și ale funcționarilor aleși sau desemnați de PARLAMENT. Au fost identificate și rezolvate mai multe situații care dădeau naștere unor conflicte de interese. În timpul exercițiului de verificare, s-a constatat că 123 de funcționari nu și-au depus declarațiile și, la începutul anului 2013, în 26 de cazuri au fost inițiate proceduri de sancționare contravențională. În noiembrie 2012 au fost adoptate amendamentele aduse Legii privind finanțarea partidelor politice pentru a consolida sistemul de supraveghere, însă nu s-a constatat până acum o îmbunătățire concretă a punerii în aplicare. În prezent se elaborează o prezentare detaliată a tuturor anchetelor, punerilor sub acuzare, condamnărilor și sentințelor, inclusiv în cazurile de corupție la nivel înalt, și se compilează date cu privire la toate penalitățile contravenționale, fiscale și disciplinare aplicate în ultimii ani. În acest proces au fost implicate mai multe organisme, inclusiv poliția, poliția financiară, administrația vamală, Oficiul pentru Venituri Publice, parchetele și instanțele, precum și Comisia de stat pentru prevenirea corupției. Ar trebui să fie luate în continuare măsuri pentru a consolida cooperarea între agenții și fluxul de informații în vederea identificării și a remedierii eventualelor deficiențe în lupta împotriva corupției. Dialogul între diferitele comunități În cadrul guvernului de coaliție, a continuat dialogul la toate nivelurile, neafectat de criza politică, care nu a avut un caracter etnic. În timpul perioadei de raportare au existat unele incidente interetnice . S-au înregistrat o serie de proteste legate de numirea, în urma unei remanieri guvernamentale desfășurate în perioada premergătoare alegerilor, a unui fost membru al Armatei de Eliberare Națională în funcția de ministru al apărării. Autoritățile și liderii comunităților au luat măsuri rapide și eficace pentru a preveni degradarea situației. În contextul primului tur al alegerilor locale din 24 martie, conform constatărilor preliminare ale OSCE/Biroului pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului (ODIHR), s-a observat că practicarea unei retorici discriminatorii pe criterii etnice exacerbează tensiunile în unele municipalități. Secretariatul pentru punerea în aplicare a Acordului-cadru de la Ohrid (ACO), care constituie cadrul pentru relațiile interetnice începând din 2001, a demarat o analiză în patru etape a punerii în aplicare a acordului, în ultima etapă urmând să fie formulate recomandări de politică. Prima etapă a analizei ACO a fost publicată la 11 aprilie, iar a doua etapă este în curs de derulare. Statul a furnizat fonduri în valoare de 100 000 EUR. Trebuie îmbunătățită atât coordonarea între Secretariatul pentru punerea în aplicare a Acordului-cadru de la Ohrid și alte instituții relevante, cum ar fi Agenția pentru Protecția Minorităților, cât și modalitatea de distribuire a granturilor de către Secretariat. În decembrie 2012, în urma unei reuniuni dintre liderii VMRO-DPMNE și DUI, cele două partide au dat publicității o declarație comună în care subliniau că problemele interetnice vor fi abordate într-un spirit de respect și de toleranță reciprocă. În timpul perioadei de raportare, a avut loc a doua reuniune dintr-o serie de reuniuni de lucru care au fost organizate pentru a analiza punerea în aplicare a planului de acțiune al guvernului, formulat pe baza concluziilor seminarului din 2011 privind romii. Până în prezent au fost deschise 11 centre de informare a romilor, care oferă asistență în ceea ce privește accesul la serviciile sociale și de învățământ. S-au derulat în continuare proiecte pentru incluziunea copiilor romi în sistemul de învățământ preșcolar și secundar, inclusiv prin mentorat și acordarea de burse de studiu. Măsurile recente pentru identificarea și ajutarea persoanelor fără acte de identitate au dat unele rezultate, însă se impune luarea unor măsuri mai sistematice. Cu toate că s-a înregistrat o creștere în bugetul pe 2013 a alocărilor destinate punerii în aplicare a strategiei privind incluziunea socială a romilor, aceste alocări sunt destinate mai degrabă investițiilor de capital, decât domeniilor sănătății, culturii sau securității sociale, iar executarea fondurilor este lentă. Reforma administrației publice Guvernul a adoptat în octombrie 2012 o strategie actualizată privind reforma administrației publice pentru a ține seama de evoluțiile care au avut loc în acest domeniu de la adoptarea strategiei în 2010. Au continuat lucrările pregătitoare pentru dezvoltarea cadrului legislativ pentru serviciul civil și public și pentru procedurile administrative generale. S-au realizat progrese în procesul de redactare a legilor respective, în urma consultărilor cu experți ai UE. A fost pregătită o nouă abordare legislativă, care să reunească principiile fundamentale care guvernează încadrarea în muncă a funcționarilor publici și civili, cum ar fi transparența procesului de recrutare și a registrelor de ocupare a forței de muncă în sectorul public, principiul recrutării pe bază de merit și obiectivele stabilite în ceea ce privește reprezentarea echitabilă. A fost lansată o analiză a principiilor generale care guvernează încadrarea în muncă în sectorul public, în domenii specifice cum ar fi învățământul și sănătatea, și a fost inițiată elaborarea unor acte legislative sectoriale, inclusiv a legii privind funcționarii publici cu atribuții administrative. În noiembrie 2012 a fost instituit în acest sens un grup de lucru , în cadrul căruia sunt reprezentate majoritatea părților interesate. În luna martie a fost adoptat un document de politică în care sunt descrise elementele principale ale noii legi în ceea ce privește, printre altele, gestionarea resurselor umane, procedurile de evaluare și concediere, formarea și mobilitatea. În noiembrie 2012, la Ohrid, a fost organizată de către OSCE și OCDE/SIGMA o conferință privind reprezentarea echitabilă. În urma unei consultări publice desfășurate în decembrie 2012, în ianuarie 2013 guvernul a adoptat un document de politică în care prezintă principalele obiective ale noii legi privind procedurile administrative generale. Guvernul a însărcinat grupul de lucru cu elaborarea unui proiect de text de lege până la sfârșitul anului 2013. În ceea ce privește descentralizarea și politica regională, în urma unei analize, guvernul a adoptat în martie 2013 o metodologie pentru monitorizarea punerii în aplicare a programului și a planului de acțiune în materie de descentralizare. Au fost menținute fondurile destinate finanțării proiectelor de investiții de capital. Punerea în aplicare pe deplin a legii din 2008 și a strategiei de dezvoltare regională pentru perioada 2009-2019 rămâne totuși o problemă, în special cerința de a furniza resursele necesare pentru activitățile de dezvoltare economică regională prin intermediul organismelor de dezvoltare regională. Este necesar să se asigure sustenabilitatea financiară a municipalităților astfel încât să poată fi exercitate toate competențele transferate/descentralizate. Reforma electorală În noiembrie 2012, au fost adoptate modificări la Codul electoral și la Legea privind finanțarea partidelor politice care răspund unor recomandări ale OSCE/ODIHR, ale Comisiei de la Veneția și ale GRECO. Modificările se refereau la domenii precum separarea între partide și stat și au contribuit la un grad mai mare de transparență în ceea ce privește finanțele partidelor politice și ale campaniilor. Nu au fost abordate o serie de recomandări, în special cele referitoare la discrepanța privind plafoanele pentru contribuțiile la campanii din partea sectorului privat și corporatist, termenele pentru auditarea rapoartelor financiare intermediare ale campaniilor, alocarea mandatelor pentru alegătorii din afara țării, precum și un audit al listelor de alegători. Acordul obținut la 1 martie cuprinde un angajament de abordare a acestor chestiuni în urma alegerilor locale. Ca parte a acordului menționat anterior, Codul electoral a fost, de asemenea, modificat în săptămânile dinaintea alegerilor pentru a permite prezentarea tardivă a listelor de candidați de către cel mai important partid de opoziție, care amenința anterior cu boicotarea alegerilor. Înainte de alegerile locale, acuratețea listelor de alegători a fost îmbunătățită, în principal ca urmare a efectuării de controale în rândul persoanelor care dețineau pașapoarte și cărți de identitate biometrice și în rândul celor care nu dețineau astfel de documente. Toate partidele principale au sprijinit o modificare a legislației care ar permite numai cetățenilor cu un document biometric valabil să își exercite dreptul de vot. Au fost organizate campanii de sensibilizare a opiniei publice pentru a crește numărul titularilor de documente biometrice și pentru a atrage atenția alegătorilor asupra posibilității de a inspecta lista de alegători disponibilă publicului, o oportunitate pe care au valorificat-o 42 747 de cetățeni, un număr semnificativ mai mare decât în alegerile anterioare din 2011. În ziua alegerilor, noua cerință de a poseda un document de identitate biometric pentru exercitarea dreptului de vot, deși a fost bine popularizată, a dus totuși la unele plângeri. Auditul încă în curs a listei de alegători, conform recomandărilor OSCE/ODIHR și care face parte din acordul din 1 martie, urmează să fie finalizat după alegerile locale. Conform constatărilor preliminare ale OSCE/ODIHR, recentele alegeri locale au fost bine gestionate și, în general, administrarea electorală, la toate nivelurile, a funcționat eficient și toate termenele electorale au fost respectate în conformitate cu cadrul juridic aplicabil. Candidații au putut să desfășoare campania în mod liber, iar campania a fost dinamică. În majoritatea regiunilor, candidații la funcția de primar au semnat un cod de conduită pentru alegeri libere și corecte. Nu s-au înregistrat incidente în ziua alegerilor, iar scrutinul a fost bine organizat în majoritatea secțiilor de vot. Alegătorii au putut să își exprime în mod liber opțiunea, într-o atmosferă calmă. S-a înregistrat o rată ridicată a participării la vot. Cu toate acestea, OSCE/ODIHR a indicat că, pe parcursul campaniei electorale, au fost raportate presupuse cazuri de intimidare a alegătorilor și de utilizare abuzivă a resurselor statului și că separarea între stat și partidele politice nu era clară. Mass-media a acoperit pe larg campania, dar mai multe organisme de radiodifuziune, inclusiv organismul public de radiodifuziune, nu au asigurat o acoperire echilibrată a campaniei. Deși încrederea în acuratețea listelor de alegători a fost consolidată, procedurile pentru compilarea și întreținerea listelor poate fi îmbunătățită în continuare. Consolidarea economiei de piață Legea bugetului, lege organică, a fost modificată în decembrie 2012 pentru a consolida planificarea strategică a cheltuielilor publice. Sunt necesare eforturi suplimentare pentru a îmbunătăți planificarea strategică și a introduce bugetarea multianuală. Importanța strategică a principalelor domenii de reformă nu se regăsește suficient în planificarea bugetară anuală și sunt necesare informații detaliate privind execuția și finanțarea alocărilor pentru măsurile de politică. La sfârșitul lunii februarie 2013, guvernul a soldat obligații de plată în curs (rambursări de TVA și plăți pentru bunuri și servicii) în valoare de 92 de milioane EUR. Pentru a îmbunătăți transparența, planificarea și gestiunea bugetară, guvernul a modificat manualul trezoreriei și a introdus obligativitatea înregistrării obligațiilor de plată multianuale pentru organizațiile bugetare, cu începere din 2014. La mijlocul lunii octombrie 2012, guvernul a adoptat un plan de acțiune pentru ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor aferent perioadei 2012-2015, care ar trebui să contribuie la soluționarea problemei pe care o reprezintă nivelul ridicat al ratei șomajului în rândul tinerilor, prin promovarea de locuri de muncă mai multe și mai bune pentru tineri. Planul include atât măsuri structurale, cât și măsuri active. Modificările aduse legislației cu privire la piața muncii au fost adoptate în decembrie 2012, scopul acestora fiind de a îmbunătăți statisticile legate de piața muncii și de a identifica mai bine numărul real al șomerilor. Aplicarea măsurilor active de ocupare în curs continuă, însă eficiența este redusă. În decembrie 2012, guvernul a adoptat Planul de acțiune operațional pe 2013 pentru programe active și măsuri de ocupare a forței de muncă. Alocările financiare pentru programele active aferente pieței muncii rămân scăzute. În decembrie 2012, parlamentul a adoptat amendamente la legea societăților comerciale, care vizează îmbunătățirea ieșirii de pe piață prin facilitarea radierii din Registrul Comerțului. A început procesul de radiere din Registrul Comerțului a societăților inactive pe termen lung. S-au înregistrat progrese în ceea ce privește armonizarea legislației sectoriale cu legislația privind concesiunile și parteneriatele public-privat. Din cele 16 legi care trebuie armonizate, 12 au fost adoptate și 4 sunt în curs de pregătire. Buna aplicare a acestui nou set de legi va necesita consolidarea capacității administrative a Ministerului Economiei și îmbunătățirea coordonării cu alte autorități competente. Raportul anual pe 2011 al Biroului național de audit (SAO) a fost examinat de către parlament și guvern. Procedurile trebuie încă să fie instituite pentru a asigura mecanisme de monitorizare pentru parlament. Practica recent stabilită de a monitoriza, periodic, la nivel guvernamental modul în care sunt tratate recomandările SAO de către utilizatorii bugetului ar trebui instituționalizată, punând accentul, în special, pe deficiențele sistemice identificate în rapoartele de audit ale SAO. De asemenea, trebuie îmbunătățită eficiența urmăririi judiciare a rapoartelor SAO de către procuror. 3. Măsuri luate pentru promovarea relațiilor de bună vecinătate și pentru obținerea unei soluții negociate și reciproc acceptate privind problema denumirii țării, sub egida ONU Cooperarea regională și sectorială Fosta Republică iugoslavă a Macedoniei participă în mod activ la inițiativele regionale și găzduiește reuniuni regionale relevante. Țara participă, de asemenea, la cadrele bilaterale și regionale în domeniul justiției și afacerilor interne, inclusiv la cooperarea în materie de gestionare a frontierelor cu Albania, Serbia, Kosovo*[1]și Bulgaria; la „centre de contact comune” existente sau planificate pentru cooperarea polițienească și vamală; la echipe „mixte” periodice de patrulă la frontiere cu Albania, Serbia, Kosovo și Bulgaria, precum și la controale comune la frontiere cu autoritățile sârbe, la acordurile privind cooperarea polițienească cu Croația, Muntenegru și Serbia, precum și la cooperarea cu Kosovo, în paralel cu angajamentele regionale. Un acord încheiat cu Muntenegru privind călătoriile reciproce ale cetățenilor, care a intrat în vigoare în decembrie 2012, ca și acordurile similare cu Albania și Serbia, permite cetățenilor să treacă liber în fiecare stat doar pe baza documentelor de identitate biometrice. În domeniul apărării și cooperării în domeniul securității, țara participă la inițiativele bilaterale și regionale care au scopul de a consolida încrederea reciprocă și contribuie, de asemenea, la misiunea EUFOR Althea în Bosnia și Herțegovina. În medie, 20% din schimburile comerciale ale țării se desfășoară în continuare cu CEFTA, două treimi din volumul schimburilor comerciale trecând prin Grecia (Salonic). Kosovo este al doilea principal partener la export al țării, după Germania, însă în ultimul an schimburile comerciale s-au diminuat, în parte ca urmare a legăturilor de infrastructură nedezvoltate. Schimburile comerciale cu Albania sunt, de asemenea, dezavantajate de problemele de infrastructură, deși un acord din noiembrie 2012 semnat de către cei doi prim-miniștri prevede deschiderea unui nou punct de trecere a frontierei. În mod similar, deși transportul transfrontalier feroviar de marfă în coridorul X a înregistrat o scădere importantă, reuniunea recentă cu prim-ministrul Serbiei a pus accentul pe aprofundarea relațiilor comerciale și pe cooperarea economică, inclusiv pe posibilele proiecte comune de infrastructură și pe activitățile legate de coridorul X. Pe lângă tratatele bilaterale de investiții încheiate cu Albania, Bosnia și Herțegovina, Croația, Muntenegru, Serbia, Turcia și Bulgaria, țara analizează posibilitatea încheierii unui tratat cu Kosovo și și-a exprimat interesul în a încheia un tratat cu Grecia. Relații bilaterale Bulgaria Dând curs constatărilor raportului din octombrie 2012 privind progresele înregistrate, preocupărilor exprimate de Bulgaria și concluziilor Consiliului din decembrie 2012 prin care Consiliul ia act de „... recentele contacte la nivel înalt dintre fosta Republică iugoslavă a Macedoniei și Bulgaria și așteaptă cu interes transpunerea acestora în acțiuni și rezultate concrete” aceste țări au inițiat un dialog de îmbunătățire a relațiilor. În urma schimburilor la nivel de miniștri de externe, s-a ajuns, la 27 noiembrie, la o propunere din partea Bulgariei de a include o serie de măsuri de consolidare a încrederii în cadrul mai larg al unui „acord privind relațiile de bună vecinătate și cooperarea”, pe lângă grupurile de lucru tematice comune legate de principalele domenii de preocupare și angajamentul continuu și bunăvoința în ceea ce privește punerea în aplicare a acordurilor încheiate. Elementele acestei propuneri, care au la bază Declarația din 1999 a prim-miniștrilor, au fost, de asemenea, menționate în declarația unilaterală a Bulgariei în urma concluziilor Consiliului din decembrie 2012. Grupul de lucru comun, responsabil cu negocierea noului acord și cu identificarea căii de urmat din punct de vedere operațional pentru relațiile bilaterale în general, s-a reunit la 14 decembrie, 14-15 ianuarie, 1 februarie și la sfârșitul lunii martie. La începutul lunii ianuarie, Bulgaria a prezentat în mod oficial proiectul de text al acordului. Au avut loc reuniuni între cei doi miniștri de externe, pe marginea unei conferințe internaționale din 1­2 februarie, precum și o vizită a prim-ministrului Bulgariei la Skopje, la 16 februarie. Ambele țări menționează numai câteva probleme nesoluționate în legătură cu textul. Pentru moment, celelalte elemente noi semnalate în scrisoarea din 27 noiembrie a ministrului de externe al Bulgariei - crearea mai multor grupuri de lucru comune în principalele domenii, instituirea unui consiliu la nivel înalt și organizarea de reuniuni anuale la nivel de guvern sau răspunsurile la diferite propuneri de acțiuni și rezultate concrete (de exemplu, vizite oficiale la nivel înalt, cooperarea și schimburile la nivel administrativ, stabilirea unui dialog la nivel de experți cu privire la chestiunile istorice, cooperarea sporită privind aspecte sectoriale și negocierea diferitelor acorduri de cooperare sectoriale) - sunt în așteptare până la semnarea acordului. În perioada de raportare, contactele la nivel înalt cu Bulgaria s-au intensificat. În cursul unei vizite la Skopje, la 16 februarie, a prim-ministrului Bulgariei, cei doi prim-miniștri și‑au exprimat în mod clar angajamentul de consolidare a relațiilor bilaterale, au declarat că reuniunile la nivel înalt ar trebui intensificate și că transmiterea unor mesaje publice pozitive ar contribui la reducerea stereotipurilor și la consolidarea cooperării. Președintele Ivanov a întreprins o serie de inițiative, inclusiv o vizită la Centrul Bulgar pentru Cultură și Informare și participarea la manifestările organizate cu ocazia Zilei Naționale. La 13 martie 2013, ministrul de externe adjunct a participat, în Bulgaria, la o acțiune comună de comemorare a Holocaustului. În cursul perioadei de raportare și înainte de începerea negocierii acordului, la 15 noiembrie au avut loc consultări la Sofia între cei doi miniștri de externe cu privire la aspecte legate de UE, pe baza „Memorandumului de cooperare în domeniul integrării europene și euro­atlantice” din septembrie 2011. Nu a avut încă loc o altă rundă și nici continuarea seminarului din octombrie 2012 de la Skopje privind negocierile de aderare la UE. În ceea ce privește relațiile transfrontaliere, sectoriale și comerciale, investițiile străine directe sunt în continuare la un nivel ridicat, în țară fiind înregistrate aproape 800 de societăți cu capital bulgar. Reuniunea anuală a Camerei de Comerț bilaterale a avut loc la data de 27 martie. Importurile din Bulgaria au crescut la 6% în 2012, iar exporturile au rămas constante, înregistrând o ușoară scădere ca pondere în totalul exporturilor, de la 9 % la 7 %. În decembrie 2012, a fost lansată a treia procedură de ofertare pentru proiectele transfrontaliere finanțate din fonduri IPA referitoare la mediu, dezvoltarea sectorului privat și coeziune socială. Ambii prim-miniștri au subliniat necesitatea de a îmbunătăți conexiunile infrastructurii rutiere și feroviare din cadrul coridorului VIII între Sofia și Skopje și de a deschide punctul de trecere a frontierei de la Klepalo. Cele două țări colaborează îndeaproape în materie de securitate și apărare, forțele armate ale celor două țări efectuând exerciții comune, realizând periodic schimb de personal în scopul formării și împărtășind experiența în domeniul planificării, logisticii și informațiilor. Grecia Conform concluziilor Consiliului din decembrie 2012 „ … Consiliul va examina, pe baza unui raport care urmează să îi fie prezentat de Comisie în primăvara anului 2013 … măsurile adoptate pentru promovarea relațiilor de bună vecinătate și pentru obținerea unei soluții negociate și acceptate de ambele părți privind problema denumirii acestei țări, sub egida ONU.” La data de 3 octombrie 2012, ministrul de externe Avramopoulos a trimis o scrisoare prin care propunea semnarea unui memorandum de înțelegere, la care ministrul de externe Poposki a răspuns la data de 5 noiembrie. Tratativele oficiale privind problema denumirii țării, sub egida Organizației Națiunilor Unite, conduse de Matthew Nimetz, trimisul special al Secretarului General al ONU, au beneficiat de un nou dinamism în perioada de raportare. Vizita domnului Nimetz atât la Atena, cât și la Skopje, la începutul lunii ianuarie, a fost urmată de tratative la New York între negociatori la 29-30 ianuarie. Cele mai recente tratative au avut loc la 8-9 aprilie, ocazie cu care trimisul special al Secretarului General al ONU a prezentat o nouă propunere care ar putea „deschide calea pentru dezbateri serioase și, eventual, o soluție”. Cooperarea în diverse domenii (economie și comerț, cooperarea polițienească și vamală, cooperarea militară) se desfășoară bine la nivel de experți și a înregistrat rezultate importante. Au loc reuniuni și contacte bilaterale periodice, la toate nivelurile, cu privire la o gamă largă de aspecte. A existat o bună cooperare, de asemenea, în materie de chestiuni legate de UE, inclusiv o reuniune între înalți funcționari ai ministerelor de externe la Atena în iunie 2012, precum și un seminar PSAC la Atena la sfârșitul lunii decembrie 2012. O altă reuniune a funcționarilor din cadrul ministerelor de externe a avut loc la Skopje la data de 5 aprilie 2013, ocazie cu care s-a discutat despre consolidarea cooperării sectoriale bilaterale, schimbul de expertiză UE prin programe de înfrățire sau TAIEX, și seminare de exemplu, în materie de mediu. În ceea ce privește relațiile transfrontaliere, sectoriale și comerciale, cooperarea economică include contacte între cele două camere de comerț în vederea unui eventual forum de afaceri la Atena. O reuniune comună organizată în colaborare de Biroul de legătură din Grecia și de Camera de Comerț din Skopje în decembrie 2012 a abordat diverse aspecte legate de comerț și vamă. În domeniul transporturilor, cooperarea este strânsă, inclusiv privind coridorul X. Au fost formulate o serie de propuneri pentru a construi puncte de trecere a frontierei suplimentare care ar necesita o evaluare suplimentară a fezabilității. Turismul și alte contacte interpersonale reprezintă în continuare o prioritate. În ceea ce privește schimburile comerciale dintre cele două țări, importurile din Grecia au crescut semnificativ în cursul anului 2012, Grecia devenind astfel al doilea partener comercial și a patra sursă de investiții ca importanță (10 % din totalul investițiilor străine). Punerea în aplicare a programului transfrontalier cu finanțare IPA se derulează fără probleme. De asemenea, cooperarea în materie de poliție și aspecte militare este strânsă. Balcanii de Vest Țara a menținut relații bilaterale constructive cu alte țări implicate în procesul de aderare. Nu există probleme nesoluționate de delimitare a frontierelor . În cursul perioadei de raportare, președintele a vizitat Sarajevo la începutul lunii octombrie și este prevăzută semnarea unui acord privind un „Parteneriat Euro-Atlantic” cu Croația. Relațiile bune și intenția împărtășită de intensificare a cooperării economice au fost evidențiate cu ocazia vizitei din 14 februarie a viceprim-ministrului Muntenegrului. În ceea ce privește relațiile bilaterale cu Albania, ambii prim-miniștri au reafirmat, în cursul unei vizite la Tirana la data de 23 noiembrie, prietenia dintre țările lor și angajamentul comun privind integrarea în UE, mesaj reiterat de către ambii președinți la 5 decembrie 2012. La evenimentul de comemorare a 100 de ani de la independența Albaniei, găzduit la Skopje, au participat atât prim-ministrul Albaniei, cât și prim-ministrul Kosovo, iar în noiembrie, a fost semnat un acord cu Albania care prevede deschiderea unui nou punct de trecere a frontierei. Relațiile cu Serbia au fost reînnoite ulterior prin intermediul mai multor vizite la nivel înalt care vor culmina cu o sesiune guvernamentală comună ce va avea loc în mai 2013. În ianuarie 2013, la Skopje, ambii prim-miniștri au semnalat că diferențele de opinie privind statutul Kosovo și Biserica Ortodoxă nu ar trebui să reprezinte obstacole pentru aprofundarea ulterioară a cooperării. La 18 februarie, miniștrii de externe au semnat un acord privind cooperarea în contextul procesului de aderare la UE, similar unui acord pe care această țară l-a semnat cu Albania. Cu Kosovo, cadrul contractual amplu pentru relațiile bilaterale și angajamentul de a adânci cooperarea include activitățile în curs privind returnarea voluntară a refugiaților din Kosovo rămași în țară. 4. Concluzie S-au înregistrat progrese în domeniile care fac obiectul prezentului raport, în pofida crizei politice care a urmat evenimentelor din 24 decembrie 2012. Este important ca acordul politic din 1 martie 2013, care a contribuit la depășirea crizei politice, să fie pus în aplicare fără întârziere, în special acele dispoziții privind instituirea comisiei de anchetă. De asemenea, a continuat punerea în aplicare a reformelor asumate în contextul dialogului la nivel înalt privind aderarea la UE. Relațiile cu țările vecine sunt în continuare bune și au fost întreprinse acțiuni privind relațiile bilaterale cu Bulgaria și Grecia. În cursul perioadei de raportare tratativele oficiale privind „problema denumirii țării” au cunoscut un nou dinamism. * Această denumire nu aduce atingere pozițiilor privind statutul și este conformă RCSONU 1244/1999 și Avizului CIJ privind declarația de independență a Kosovo.