RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 265/65

P8_TA(2015)0266

Utilizarea eficientă a resurselor: tranziția spre o economie circulară

Rezoluţia Parlamentului European din 9 iulie 2015 referitoare la utilizarea eficientă a resurselor: spre o economie circulară (2014/2208(INI))

(2017/C 265/08)

Parlamentul European,

— având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Spre o economie circulară: un program «deșeuri zero» pentru Europa” (COM(2014)0398);

— având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Oportunități de utilizare eficientă a resurselor în sectorul clădirilor” (COM(2014)0445),

— având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Plan de acțiune verde pentru IMM-uri: permițând IMM-urilor să transforme provocările legate de mediu în oportunități de afaceri (COM(2014)0440);

— având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O strategie-cadru pentru o uniune energetică rezilientă cu o politică prospectivă în domeniul schimbărilor climatice” (COM(2015)0080),

— având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Crearea pieței unice pentru produse ecologice – Facilitarea unei mai bune informări cu privire la performanța de mediu a produselor și a organizațiilor” (COM(2013)0196),

— având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Inovarea în scopul creșterii durabile: O bioeconomie pentru Europa” (COM(2012)0060),

— având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Foaie de parcurs către o Europă eficientă din punct de vedere al utilizării resurselor” (COM(2011)0571),

— având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor – inițiativă emblematică a Strategiei Europa 2020” (COM(2011)0021),

— având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „EUROPA 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

— având în vedere Rezoluția sa din 12 decembrie 2013 intitulată „Ecoinovarea – locuri de muncă și creștere economică prin intermediul politicii de mediu” (1),

— având în vedere Rezoluția sa din 14 ianuarie 2014 referitoare la strategia europeană în materie de deșeuri de plastic aflate în mediul înconjurător (2),

— având în vedere Rezoluția sa din 24 mai 2012 referitoare la o Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor (3),

— având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2011 referitoare la o strategie eficientă privind materiile prime pentru Europa (4),

— având în vedere Al șaptelea program de acțiune pentru mediu,

— având în vedere Strategia UE de dezvoltare durabilă (2006) și revizuirea din 2009,

— având în vedere concluziile Consiliului Mediu privind „Înverzirea semestrului european și a Strategiei Europa 2020 – evaluare la jumătatea perioadei” din 28 octombrie 2014,

— având în vedere raportul de sinteză elaborat de Agenția Europeană de Mediu privind „Mediul european – situația actuală și perspective 2015”,

— având în vedere Convenția privind diversitatea biologică (CDB),

— având în vedere analiza UNEP (Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu) privind structura unui sistem financiar sustenabil,

— având în vedere concluziile Grupului internațional pentru o gestionare durabilă a resurselor al UNEP privind riscurile și provocările pentru mediu cauzate de fluxurile și ciclurile de metale antropice (2013),

— având în vedere concluziile Grupului internațional pentru o gestionare durabilă a resurselor al UNEP privind decuplarea utilizării resurselor naturale și a efectelor asupra mediului de creșterea economică (2011),

— având în vedere petiția „Opriți risipa de alimente în Europa”;

— având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 10 decembrie 2014 (5),

— având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 12 februarie 2015 (6),

— având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

— având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, precum și cel al Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0215/2015),

A. întrucât utilizarea nedurabilă a resurselor reprezintă cauza de bază a unor diverse pericole pentru mediu, cum ar fi schimbările climatice, deșertificarea, defrișarea, declinul biodiversității, pierderea diversității și deteriorarea serviciilor ecosistemice; întrucât economia mondială folosește pentru producția globală și absorbirea deșeurilor resurse care corespund resurselor aferente unei planete și jumătate și se estimează că această cifră va ajunge la echivalentul valorii aferente pentru două planete în materie de resurse până în anii ’2030;

B. întrucât Europa depinde de resursele importate mai mult decât orice altă regiune din lume și multe resurse se vor epuiza într-un timp relativ scurt; întrucât competitivitatea Europei poate crește mult prin creșterea valorii adăugate aduse de resurse pentru economie și prin încurajarea aprovizionării durabile cu materii din surse europene; întrucât, mai mult decât atât, ca o contribuție la asigurarea aprovizionării cu materii prime, parteneriatele pentru inovare dintre industrie și sectorul gestionării deșeurilor și cercetarea în vederea creșterii potențialului de reciclare a materiilor prime importante ar trebui intensificate;

C. întrucât trecerea la o economie circulară este, în esență, o chestiune de economie, care vizează accesul sau disponibilitatea durabilă a materiilor prime, reindustrializarea și continuarea digitalizării Europei, crearea de noi locuri de muncă și provocările climatice, precum și cele legate de lipsa securității energetice și de penuria de resurse; întrucât investițiile într-o economie circulară pot fi, prin urmare, pe deplin compatibile cu programul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă, creștere economică și competitivitate și au potențialul de a crea o situație reciproc avantajoasă pentru toți actorii implicați;

D. întrucât eficiența resurselor trebuie să aibă în vedere preocupările mai largi în materie de durabilitate, incluzând dimensiunea economică, socială, etică și ecologică, și să fie în concordanță cu acestea;

E. întrucât obiectivele și acțiunile prioritare definitive stabilite în Al șaptelea program de acțiune pentru mediu au un caracter obligatoriu;

F. întrucât Programul de mediu al Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) consideră că „eficiența ecologică a abordărilor voluntare este de multe ori discutabilă, iar eficiența lor economică este, în general, scăzută” (7);

G. întrucât trecerea la o economie circulară presupune o schimbare sistemică, de natură să afecteze toate părțile interesate din lanțul valoric, precum și inovații importante în tehnologie, în întreprinderi și în societate în ansamblul ei;

H. întrucât cetățenii, întreprinderile mici și autoritățile publice locale joacă un rol deosebit în asigurarea eficienței resurselor și în promovarea decuplării creșterii economice de consumul de resurse;

I. întrucât o economie circulară care funcționează corect are nevoie de întreprinderi competitive și întrucât întreprinderile sunt ele însele forțele motrice în trecerea la o economie circulară;

J. întrucât este important ca IMM-urile să fie plasate în centrul strategiei UE în materie de eficiență a resurselor, întrucât ele reprezintă 99 % din întreprinderile din UE și angajează două treimi din forța de muncă;

K. întrucât un pachet european ambițios privind economia circulară creează oportunități de afaceri, asigură accesul la materii prime, prelungește utilizarea lor productivă (prin reutilizare, reproducție, reciclare sau ca piese de schimb), garantează procese de reciclare de înaltă calitate odată ce ajung la sfârșitul duratei lor de viață și tratează toate subprodusele și deșeurile ca fluxuri de resurse valoroase pentru o utilizare ulterioară;

L. întrucât aprovizionarea durabilă și responsabilă cu materii prime este esențială pentru utilizarea eficientă a resurselor și atingerea obiectivelor economiei circulare;

M. întrucât trebuie dezvoltate piețe pentru materii prime secundare pentru a realiza obiectivele în materie de eficiență a resurselor și a adopta o economie circulară;

N. întrucât Parlamentul a solicitat în mod repetat Comisiei să stabilească indicatori și obiective pentru utilizarea eficientă a resurselor;

O. întrucât eliminarea substanțelor chimice toxice pentru care există sau vor fi dezvoltate alternative mai sigure în conformitate cu legislația în vigoare privind substanțele chimice joacă un rol central în construirea unei economii circulare;

P. întrucât datele Eurostat privind prelucrarea deșeurilor urbane în UE 28 arată clar că nu există încă o concurență echitabilă în domeniul politicii deșeurilor și că punerea în aplicare și respectarea legislației în vigoare prezintă provocări semnificative;

Q. întrucât, în medie, numai 40 % din volumul total de deșeuri solide se reutilizează sau se reciclează, restul ajungând la depozitele de deșeuri sau fiind incinerate;

R. întrucât producția și consumul de produse agroalimentare reprezintă o cotă semnificativă de utilizare a resurselor, cu efecte importante asupra mediului, sănătății publice, sănătății animale și bunăstării animalelor; întrucât sunt necesare soluții durabile pentru a aborda în mod holist ineficiențele în materie de resurse alimentare;

S. întrucât anularea subvențiilor dăunătoare mediului, inclusiv a subvențiilor directe și indirecte în favoarea combustibililor fosili, ar reduce substanțial emisiile de gaze cu efect de seră, ar ajuta la combaterea schimbărilor climatice și ar permite adoptarea economiei circulare,

1. salută Comunicarea Comisiei intitulată „Spre o economie circulară: un program «deșeuri zero» pentru Europa” (COM(2014)0398); susține abordarea Comisiei cu privire la proiectarea și inovarea în vederea unei economii circulare, la crearea unui cadru de politici care să susțină utilizarea eficientă a resurselor, la stabilirea unui obiectiv privind utilizarea eficientă a resurselor, astfel cum se subliniază în comunicare, și la crearea unui cadru de politici specific care să permită IMM-urilor să transforme provocările legate de mediu în oportunități de afaceri sustenabile în ceea ce privește mediul; subliniază că este nevoie de măsuri legislative pentru a face progrese înspre adoptarea unei economii circulare și invită Comisia să prezinte o propunere ambițioasă privind economia circulară până la sfârșitul lui 2015, astfel cum s-a anunțat în programul său de lucru pentru 2015;

2. subliniază că abordarea deficitului de resurse impune o reducere a nivelului de extracție și de utilizare a resurselor, o decuplare absolută a creșterii de utilizarea resurselor naturale – o schimbare sistemică care implică retropolarea măsurilor necesare dintr-o perspectivă vizând sustenabilitatea pentru 2050;

3. evidențiază producția și consumul ca domenii care trebuie abordate într-un mod care să asigure coerența cu obiectivele extinse de dezvoltare durabilă;

4. amintește că, în ciuda îmbunătățirilor realizate deja cu privire la utilizarea eficientă a resurselor, creșterea continuă a producției a depășit această creștere a eficienței, iar extracția de resurse se intensifică în continuare în mod dramatic la nivel mondial, prin urmare este nevoie de o reducere la nivel general a extracției și utilizării de resurse pentru a depăși efectul de recul; îndeamnă Comisia să propună măsuri în consecință;

5. amintește faptul că apa, atât ca resursă naturală folosită în procesele de producție, cât și ca bun public, ar trebui să fie luată în considerare atunci când se calculează cifrele consumului de materii prime și să fie utilizată în mod eficient;

6. subliniază că îmbunătățirea utilizării resurselor prin cerințe ce vizează o mai bună proiectare și prin acte legislative în domeniul deșeurilor care să asigure ascensiunea în ierarhia deșeurilor (promovând astfel evitarea, reutilizarea, pregătirea pentru reutilizare și reciclarea deșeurilor) ar putea genera economii nete semnificative pentru întreprinderile, autoritățile publice și consumatorii din UE, estimate la 600 de miliarde EUR, ceea ce reprezintă 8 % din cifra de afaceri anuală, reducând, totodată, nivelul anual total al emisiilor de gaze cu efect de seră cu 2 %-4 %; subliniază că sporirea productivității resurselor cu 30 % până în 2030 ar putea duce la majorarea PIB-ului cu aproape 1 % și la crearea a 2 milioane de locuri de muncă durabile suplimentare (8); amintește faptul că utilizarea eficientă a resurselor este un obiectiv prioritar al celui de Al șaptelea program de acțiune pentru mediu, care subliniază nevoia de stimulare a producției și a cererii consumatorilor de produse și servicii sustenabile din punct de vedere ecologic prin politici care promovează disponibilitatea, accesibilitatea, funcționalitatea și atractivitatea acestora;

7. își exprimă convingerea că creșterea eficienței utilizării resurselor impune atât luarea unor măsuri legislative, cât și acordarea unor stimulente economice, internalizarea costurilor externe și continuarea finanțării cercetării și inovării, precum și realizarea unor schimbări de natură socială și legate de stilul de viață; subliniază că, având în vedere subsidiaritatea, este nevoie de o varietate de instrumente la diverse niveluri politice;

8. consideră că adoptarea unei economii circulare integrale impune implicarea tuturor părților interesate, a regiunilor, orașelor, comunităților locale, IMM-urilor, ONG-urilor, reprezentanților industriilor, sindicatelor și cetățenilor;

9. invită Comisia să implice autoritățile locale și regionale în întregul proces de elaborare a pachetului privind economia circulară;

10. subliniază faptul că sensibilizarea opiniei publice, percepțiile cetățenilor și implicarea acestora sunt esențiale pentru asigurarea unei tranziții reușite către o economie circulară; remarcă faptul că ar trebui să se acorde educării și informării atenția și resursele necesare, pentru a promova modele de consum și de producție durabile și evidențiază beneficiile trecerii la o economie circulară eficientă în ceea ce privește utilizarea resurselor;

11. subliniază că trecerea la o economie circulară necesită forță de muncă calificată și că educația și formarea trebuie să țină seama de nevoia de competențe verzi;

12. subliniază faptul că UE a implementat deja instrumente financiare în favoarea economiei mai circulare, îndeosebi programul Orizont 2020 și Life +, și că, dacă sunt utilizate bine, aceste instrumente ar putea contribui la promovarea ecoinovării și a ecologiei industriale în statele membre și în regiunile UE;

13. subliniază că securitatea juridică și predictibilitatea pe termen lung sunt esențiale pentru valorificarea potențialului Fondului european pentru investiții strategice pentru economia circulară în scopul de a orienta investițiile către o economie sustenabilă;

14. subliniază că tranziția spre o economie sustenabilă și circulară ar trebui să combine obiectivele ambițioase de mediu cu cerințe sociale stricte, inclusiv promovarea unor condiții de muncă decente, sănătoase și sigure (adică să garanteze faptul că lucrătorii nu sunt expuși unor substanțe nocive la locul de muncă);

15. subliniază necesitatea stabilirii unui cadru juridic mai coerent pentru producția și consumul sustenabile, care să acopere întregul ciclu de producție, de la o externalizare sustenabilă, până la recuperarea la sfârșitul duratei de viață;

Indicatori și obiective

16. subliniază că, până în 2050, utilizarea resurselor în UE trebuie să fie sustenabilă și că, în acest scop, se impun, între altele, reducerea absolută a consumului de resurse la niveluri sustenabile, pe baza unei măsurători fiabile a consumului de resurse de-a lungul întregului lanț de aprovizionare, în special în ceea ce privește utilizarea biomasei, o aprovizionare responsabilă și sustenabilă, crearea unui circuit închis al resurselor neregenerabile, utilizarea sporită a resurselor regenerabile cu respectarea limitelor caracterului lor regenerabil, eliminarea treptată a substanțelor toxice, în special în cazul în care există sau vor fi dezvoltate alternative mai sigure, în conformitate cu legislația în vigoare privind substanțele chimice, pentru a asigura dezvoltarea unor cicluri de materiale netoxice, și îmbunătățirea calității serviciilor ecosistemice;

17. amintește că Parlamentul a subliniat deja, în 2012, necesitatea introducerii unor indicatori clari, solizi și măsurabili pentru activitatea economică, care să țină seama de schimbările climatice, de biodiversitate și de eficiența resurselor din perspectiva ciclului de viață și a utilizării acestor indicatori ca bază pentru inițiativele legislative și stabilirea unor obiective de reducere concrete;

18. îndeamnă Comisia să propună, până la sfârșitul lui 2015, un indicator principal și o serie de subindicatori privind utilizarea eficientă a resurselor, inclusiv a serviciilor ecosistemice; subliniază că acești indicatori armonizați ar trebui să aibă caracter obligatoriu din punct de vedere juridic începând din 2018 și ar trebui să măsoare consumul de resurse, incluzând importurile și exporturile, la nivelul UE, la nivelul statelor membre și la nivel industrial și să ia în considerare întregul ciclu de viață al produselor și serviciilor și să aibă la bază metodologia amprentei ecologice, care să măsoare cel puțin utilizarea terenurilor, a apei și a materiilor și carbonul;

19. îndeamnă Comisia să propună, până la sfârșitul lui 2015, un obiectiv de creștere a eficienței utilizării resurselor la nivelul UE cu 30 % până în 2030 față de nivelurile din 2014 și obiective individuale pentru fiecare stat membru; subliniază că, înainte ca obiectivele privind utilizarea eficientă a resurselor să poată fi implementate, acestea trebuie să fie susținute de indicatori;

20. invită Comisia să promoveze folosirea unor indicatori privind utilizarea eficientă a resurselor prin convenții internaționale, pentru a permite o comparabilitate între industrii și economii și a asigura condiții de concurență echitabile, și să susțină dialogul și cooperarea cu țările terțe;

21. subliniază că acești indicatori ar trebui incluși în semestrul european și în toate evaluările de impact;

Politica privind produsele și proiectarea ecologică

22. subliniază importanța unei politici bine gândite privind produsele, care să crească durata de viață estimată a produselor, precum și durabilitatea și potențialul de reutilizare și reciclare al acestora; subliniază că suma resurselor folosite de un produs în întreaga sa perioadă de viață, precum și potențialul de reparare, reutilizare și reciclare al acestora sunt în mare parte stabilite în etapa de proiectare; invită Comisia să promoveze o abordare bazată pe ciclul de viață în politicile privind produsele, îndeosebi prin stabilirea de metodologii armonizate pentru evaluarea amprentei ecologice a produselor;

23. invită Comisia, în acest sens, să prezinte un program de lucru ambițios și să aplice în mod cuprinzător și ambițios cerințele în materie de proiectare ecologică ale actualei directive privind proiectarea ecologică în măsuri de punere în aplicare noi și actualizate, începând cu adoptarea imediată a măsurilor deja elaborate;

24. îndeamnă Comisia să propună o revizuire a legislației privind proiectarea ecologică și a altor acte legislative referitoare la politica privind produsele până la sfârșitul lui 2016, pe baza unei evaluări a impactului, care să includă următoarele modificări importante: extinderea domeniului de aplicare al cerințelor privind proiectarea ecologică pentru a include toate grupele principale de produse, nu numai produsele legate de domeniul energetic; includerea treptată a tuturor caracteristicilor utilizării eficiente a resurselor în cerințele obligatorii de proiectare a produselor; introducerea unui pașaport obligatoriu al produselor care să aibă la bază aceste cerințe; aplicarea automonitorizării și auditării de către terți pentru a asigura conformitatea produselor cu aceste norme; și definirea cerințelor orizontale privind, printre altele, durabilitatea și potențialul de reparare, reutilizare și reciclare;

25. invită Comisia să evalueze, pe baza unei analize cost-beneficiu, posibilitatea stabilirii conținutului minim de material reciclat din produsele noi, în contextul viitoarei revizuiri a Directivei privind proiectarea ecologică;

26. îndeamnă Comisia să dezvolte măsuri împotriva obsolescenței planificate și să elaboreze un set de standarde de produs pentru economia circulară, care să includă și recondiționarea și repararea, facilitând demontarea, și utilizarea eficientă a materiilor prime, a resurselor regenerabile și a materialelor reciclate în produse;

27. amintește că disponibilitatea unor componente standardizate și modulare, planificarea demontărilor, proiectarea de produse de lungă durată și procesele de producție eficiente joacă un rol important într-o economie circulară de succes; îndeamnă Comisia să ia măsuri relevante pentru a se asigura că produsele sunt durabile și pot fi ușor modernizate, refolosite, readaptate, reparate, reciclate și dezmembrate pentru a constitui resurse suplimentare și că piesele care conțin substanțe periculoase sunt clar identificate în manualele produselor, pentru a facilita separarea acestor părți înaintea reciclării;

28. menționează că este esențial să se crească gradul de sensibilizare a consumatorilor și să se consolideze rolul proactiv al acestora;

29. invită Comisia să propună extinderea garanțiilor minime pentru bunurile de consum durabile, pentru a crește durata de viață estimată a produselor, și să clarifice faptul că, în conformitate cu Directiva 1999/44/CE, vânzătorii de bunuri de consum ar trebui să verifice defecțiunile în primii doi ani de garanție legală și să taxeze consumatorii pentru acestea numai în cazul în care defecțiunea a fost cauzată prin utilizare necorespunzătoare;

30. invită Comisia să propună măsuri adecvate privind disponibilitatea pieselor de schimb pentru a asigura potențialul de reparare al produselor în timpul duratei de viață al acestora;

31. invită Comisia, statele membre și Agenția Europeană pentru Produse Chimice (ECHA) să își intensifice eforturile de înlocuire a substanțelor care prezintă motive de îngrijorare deosebită și de a restricționa substanțele care prezintă riscuri inacceptabile la adresa sănătății umane sau a mediului, în contextul REACH, nu în ultimul rând ca mijloc de îndeplinire a cerinței celui de Al 7-lea program de acțiune pentru mediu privind dezvoltarea unor cicluri de materiale netoxice, astfel încât deșeurile reciclate să poată fi utilizate ca o sursă majoră, fiabilă de materii prime în Uniune; invită, în acest sens, Comisia să renunțe imediat la moratoriul său unilateral privind prelucrarea recomandărilor de către ECHA în legătură cu includerea substanțelor care prezintă motive de îngrijorare deosebită în anexa XIV a REACH și să procedeze rapid la includerea acestor substanțe; subliniază, în conformitate cu ierarhia deșeurilor, că prevenția are prioritate în fața reciclării și că, în consecință, reciclarea nu ar trebui să justifice perpetuarea utilizării substanțelor periculoase existente;

32. îndeamnă Comisia și statele membre să își intensifice eforturile de înlocuire a substanțelor periculoase în contextul Directivei 2011/65/UE privind restricțiile de utilizare a anumitor substanțe periculoase în echipamentele electrice și electronice în vederea stabilirii de cicluri de materiale netoxice;

33. îndeamnă statele membre să efectueze o supraveghere efectivă a pieței pentru a se asigura că atât produsele europene, cât și cele importate respectă cerințele referitoare la politica privind produsele și la proiectarea ecologică; îndeamnă statele membre, pentru a asigura supravegherea efectivă a pieței, să facă fără întârziere progrese în cadrul procedurii legislative vizând revizuirea reglementărilor privind supravegherea piețelor; menționează că orice altă întârziere ar fi în defavoarea intereselor întreprinderilor și ale cetățenilor;

Către zero deșeuri

34. pune în evidență analiza Comisiei care demonstrează că adoptarea unor noi obiective în ceea ce privește deșeurile ar duce la crearea a 180 000 de locuri de muncă, la sporirea competitivității UE și la reducerea cererii de resurse rare și costisitoare (9); regretă retragerea propunerii legislative privind deșeurile (10), dar percepe anunțul făcut de vicepreședintele Timmermans în cadrul sesiunii plenare a Parlamentului din decembrie 2014 ca pe o oportunitate pentru un pachet legislativ nou și mai ambițios privind economia circulară;

35. îndeamnă Comisia să prezinte propunerea anunțată referitoare la revizuirea legislației privind deșeurile până la sfârșitul lui 2015, aplicând cu rigurozitate ierarhia deșeurilor, și să includă următoarele aspecte: — definiții clare și fără ambiguități; — elaborarea de măsuri de prevenire a deșeurilor; — stabilirea de obiective obligatorii în materie de reducere a generării de deșeuri pentru deșeurile municipale, comerciale și industriale, obiective care să fie îndeplinite până în 2025; — stabilirea unor standarde minime clare pentru cerințe extinse în legătură cu răspunderea producătorului în vederea asigurării transparenței și rentabilității sistemelor de răspundere extinsă a producătorilor; — aplicarea principiului conform căruia „plătești în funcție de ce arunci” pentru deșeurile reziduale, îmbinată cu mecanismele obligatorii de colectare separată pentru hârtie, metal, plastic și sticlă, astfel încât să se faciliteze o calitate superioară a materialelor reciclate; introducerea colectării separate obligatorii pentru deșeurile biologice până în 2020; — creșterea obiectivelor privind reciclarea/pregătirea în vederea reutilizării la minimum 70 % din deșeurile municipale solide și la 80 % reciclare a deșeurile de ambalaje până în 2030, pe baza unei metode de raportare riguroase care să prevină raportarea deșeurilor eliminate (depozitate sau incinerate) ca deșeuri reciclate, folosind aceeași metodă armonizată pentru toate statele membre bazată pe statistici verificate la nivel extern; obligația reciclatorilor de a raporta cantitățile de deșeuri care intră în instalația de sortare, precum și cantitatea de deșeuri reciclate care iese din instalațiile de reciclare; — limitarea strictă a arderii la deșeurile nereciclabile și nebiodegradabile, indiferent de recuperarea energiei, până în 2020; — reducerea obligatorie, treptată, a depozitării, pusă în aplicare concertat cu cerințele privind reciclarea și defalcată în trei etape (2020, 2025 și 2030), ducând în cele din urmă la o interdicție privind depozitarea deșeurilor, cu excepția anumitor deșeuri periculoase și reziduale pentru care depozitarea constituie opțiunea cea mai compatibilă cu mediul înconjurător; — încurajarea statelor membre să introducă taxe pentru depozitarea și arderea deșeurilor;

36. subliniază că obiectivele politicii europene privind deșeurile au o importanță și valoare adăugată nu doar din punctul de vedere al securității juridice, predictibilității și creării unui mediu concurențial echitabil pe piața internă, ci și pentru că asigură protecția și îmbunătățirea mediului de viață al tuturor cetățenilor UE;

37. invită Comisia Europeană să propună aceleași obiective pentru toate statele membre ale UE, astfel încât să se asigure în întreaga UE același nivel ridicat de protecție a mediului, fără a submina funcționarea pieței unice;

38. îndeamnă Comisia să asigure faptul că legislația existentă în materie de deșeuri și obiectivele aferente sunt puse în aplicare pe deplin și în mod corespunzător, inclusiv îndeosebi obligația de a avea sisteme colectare separată, să asigure că statele membre își intensifică eforturile vizând realizarea obiectivelor actuale, precum și să adopte măsuri menite să sprijine statele membre să instituie instrumentele adecvate pentru realizarea obiectivelor în termenele fixate;

39. subliniază că utilizarea optimă a capacităților disponibile în materie de gestionare a deșeurilor în UE necesită îmbunătățirea planificării și a schimbului de informații, astfel încât să se evite supraîncărcările;

40. invită Comisia să continue să analizeze în continuare fezabilitatea propunerii privind un cadru de reglementare pentru mineritul consolidat în depozitele de deșeuri pentru a permite recuperarea de materii prime secundare care se găsesc în depozitele de deșeuri existente și a examina dezvoltarea unui sistem de autorizare de mediu pentru industria de reciclare;

41. invită Comisia să asigure un grad mai mare de transparență și controale mai bune pentru a evita transportul deșeurilor către țări cu standarde de mediu și sociale mai puțin stricte decât cele din UE;

42. invită Comisia și statele membre să își intensifice eforturile de combatere a exportului ilegal de deșeuri provenite de la consumatorii finali;

43. invită Comisia să definească în cadrul Directivei-cadru privind deșeurile cerințe minime pentru programele naționale de prevenire a deșeurilor și să stabilească un set de obiective și indicatori care să permită comparația între performanțele diferitelor state membre;

44. îndeamnă Comisia să abordeze provocările specifice în materie de deșeuri și să ia măsuri astfel cum se subliniază în comunicarea Comisiei privind o economie circulară (COM(2014)0398); încurajează statele membre și Comisia să mobilizeze fondurile UE pentru a contribui la obiectivele privind gestionarea integrată a deșeurilor, cum ar fi colectarea separată și dezvoltarea infrastructurii de reciclare;

45. îndeamnă Comisia să propună ca obiectiv reducerea deșeurilor marine cu 50 % până în 2025, comparativ cu nivelul anului 2014;

46. subliniază necesitatea de a formula obiective pentru colectarea și reciclarea anumitor metalelor critice, având în vedere deficitul lor în creștere și în vederea reducerii dependenței;

47. invită Comisia să propună până la sfârșitul anului 2015 obiective, măsuri și instrumente pentru a aborda în mod eficient problema deșeurilor alimentare, inclusiv să stabilească o țintă obligatorie în ceea ce privește reducerea deșeurilor alimentare cu cel puțin 30 % până în 2025 în sectorul de producție, vânzare cu amănuntul/distribuție, servicii alimentare/hoteliere și sectorul casnic; solicită Comisiei să promoveze stabilirea de convenții în statele membre prin care să propună sectorului comerțului cu amânuntul de alimente să distribuie produsele nevândute asociațiilor caritabile; invită Comisia ca, atunci când realizează o evaluare de impact privind noile propuneri legislative pertinente, să evalueze impactul potențial al acestora în ceea ce privește deșeurile alimentare;

Clădirile sustenabile

48. salută Comunicarea Comisiei intitulată „Oportunități de utilizare eficientă a resurselor în sectorul clădirilor” (COM(2014)0445); consideră că este necesară o abordare dedicată construcțiilor, bazată pe o foaie de parcurs și pe obiectivele sale pe termen lung;

49. invită Comisia să propună implementarea deplină a principiilor și cerințelor economiei circulare în sectorul construcțiilor și să continue să dezvolte cadrul de politici privind eficiența utilizării resurselor în construcții – care include elaborarea de indicatori, norme și metode și cerințe de calitate în ceea ce privește destinația terenurilor și planificarea urbană, arhitectura, ingineria structurală, construcțiile, întreținerea, adaptabilitatea, eficiența energetică, renovarea, refolosirea și reciclarea; evidențiază că indicatorii privind clădirile sustenabile ar trebui să includă și infrastructura ecologică, cum ar fi acoperișurile ecologice; subliniază importanța unei viziuni holistice pentru stocul de clădiri din Europa, însoțită de obiective clare și ambițioase pe termen mediu și lung și foi de parcurs pentru concretizarea acestei viziuni;

50. consideră că calitatea aerului interior, precum și confortul și aspectele sociale ale utilizatorilor ar trebui integrate în evaluarea sustenabilității clădirilor;

51. invită Comisia să elaboreze, în cadrul indicatorilor generali privind utilizarea eficientă a resurselor, indicatori de evaluare a sustenabilității clădirilor pe parcursul întregului lor ciclu de viață, utilizând standardele și metodele existente și pe baza unei abordări legate de sustenabilitatea ecologică, economică și socială;

52. solicită Comisiei să stabilească dacă pot fi extinse principiile și normele privind folosirea celor mai bune tehnologii disponibile (BAT)pentru a cuprinde toate materialele și părțile de clădiri și să elaboreze un pașaport al clădirilor care să aibă la bază întregul ciclu de viață al unei clădiri;

53. consideră, având în vedere că 90 % din construcțiile din 2050 există deja, că ar trebui stabilite cerințe și stimulente speciale pentru sectorul renovărilor pentru ca, până în 2050, să îmbunătățească amprenta energetică a clădirilor; invită, prin urmare, Comisia să elaboreze o strategie pe termen lung pentru renovarea clădirilor existente și să îmbunătățească rolul strategiilor naționale de renovare introduse de Directiva 2012/27/UE privind eficiența energetică;

54. îndeamnă statele membre să faciliteze îmbunătățirea reciclării în industria construcțiilor prin dezvoltarea infrastructurii pentru colectarea selectivă și reciclare;

55. invită Comisia și statele membre să analizeze potențialul auditărilor anterioare demolărilor, care presupun evaluarea unei clădiri înainte de deconstrucție sau demolare cu scopul de a descrie materialele existente și de a identifica părțile care pot fi separate pentru reciclare, precum și potențialul sortării la fața locului a materialelor reciclabile, dat fiind faptul că în general prin sortarea la fața locului se obțin materii prime secundare cu o puritate mai mare decât prin reciclarea din afara amplasamentului, fapt care poate contribui la reducerea impactului de mediu al transportului, de exemplu prin sfărâmare/compactare la fața locului.

56. observă că betonul este unul dintre cele mai utilizate materiale în industria construcțiilor; invită Comisia să evalueze posibilitatea de a crește gradul de reciclare a betonului în construcții, astfel cum se întâmplă în Germania și Elveția;

Dezvoltarea piețelor pentru materiile prime secundare

57. invită Comisia să adopte măsuri menite să stimuleze și să faciliteze dezvoltarea de piețe pentru materiile prime secundare de calitate superioară și dezvoltarea unor afaceri bazate pe reutilizarea materiilor prime secundare;

58. consideră că un cadru de politică previzibil pe termen lung va contribui la stimularea nivelului investițiilor și al acțiunilor necesare pentru dezvoltarea deplină a unor piețe pentru tehnologii ecologice și pentru promovarea unor soluții sustenabile pentru întreprinderi. subliniază că indicatorii și obiectivele privind utilizarea eficientă a resurselor, susținuți de o colectare solidă de date, ar oferi factorilor de decizie din sectorul public și privat orientările necesare în vederea transformării economiei;

59. subliniază că este important ca statele membre și Comisia să promoveze crearea unor programe de simbioză industrială care să sprijine sinergiile industriale în materie de reutilizare și reciclare și să ajute întreprinderile, îndeosebi IMM-urile, să identifice modalitățile prin care energia, deșeurile și subprodusele acestora pot servi drept resurse pentru alții; atrage atenția asupra unor noțiuni similare, cum ar fi „cradle-to-cradle” (circuit închis) și ecologia industrială;

Alte măsuri

60. îndeamnă Comisia să propună proceduri de achiziții publice prin care ar trebui să fie preferate produsele și soluțiile refolosite, reparate, reprelucrate, recondiționate și alte asemenea produse și soluții durabile și eficiente în ceea ce privește utilizarea resurselor și că, dacă acestea nu sunt preferate, ar trebui să se aplice principiul „respectă sau explică”;

61. subliniază că este nevoie de un cadru fiscal coerent cu principiul „poluatorul plătește”, care să transmită semnale corespunzătoare privind investițiile în utilizarea eficientă a resurselor, modernizarea proceselor de producție și fabricarea de produse mai durabile, care pot fi reparate mai ușor; invită statele membre să urmărească realizarea de progrese în acest domeniu în cadrul procesului semestrului european (11);

62. îndeamnă Comisia să analizeze și să propună măsuri legate de taxare, cum ar fi reducerea TVA pentru produsele reciclate, refolosite și eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor;

63. îndeamnă Comisia și statele membre să pună în aplicare pe deplin planul de acțiune ecologic pentru întreprinderile mici și mijlocii;

64. îndeamnă Comisia să dezvolte un cadru de politici privind substanțele nutritive pentru a consolida reciclarea acestuia, a încuraja inovarea, a îmbunătăți condițiile de piață și a integra utilizarea lor durabilă în legislația UE privind îngrășămintele, alimentele, apa și deșeurile;

65. îndeamnă Comisia să prezinte în prima parte a anului 2016 comunicarea privind alimentele sustenabile, care a fost amânată în repetate rânduri din 2013; subliniază că, având în vedere că producerea și consumul de alimente reprezintă o proporție semnificativă din utilizarea resurselor, comunicarea ar trebui să abordeze într-o manieră holistică utilizările ineficiente ale resurselor în lanțul alimentar și să încurajeze elaborarea unei politici privind alimentele sustenabile; invită Comisia să evalueze creșterea utilizării unor ambalaje alimentare favorabile mediului, inclusiv o evaluare a fezabilității înlocuirii treptate a ambalajelor alimentare cu materiale biodegradabile și compostabile, în conformitate cu standardele europene;

66. invită Comisia să creeze o platformă permanentă de utilizare eficientă a resurselor care să cuprindă toate părțile interesate pertinente pentru a încuraja și facilita aplicarea celor mai recente descoperiri în materie de cercetare, schimbul de bune practici și crearea unor noi sinteze industriale și ecosisteme industriale;

67. invită Comisia să creeze un grup de lucru transsectorial, la nivelul tuturor direcțiilor generale privind finanțarea sustenabilă pentru a include indicatorii de utilizare eficientă a resurselor în raportarea și contabilitatea integrată de la nivelul societăților, respectând totodată confidențialitatea anumitor informații comerciale; invită, de asemenea, Comisia să analizeze cum se pot include utilizarea eficientă a resurselor și riscurile pentru mediu între altele în evaluările de credit și cerințele de capital ale băncilor, să dezvolte un sistem de asigurări global pentru pericolele pentru mediu și să stabilească cerințe în materie de informare pentru produsele de investiții, însoțite de o evaluare necesară a impactului; consideră că Comisia ar beneficia în acest sens de pe urma cooperării cu analiza UNEP privind structura unui sistem financiar sustenabil; invită Comisia să analizeze inițiativele voluntare existente în statele membre în vederea unui posibil schimb de bune practici;

68. invită Comisia să reexamineze recomandările de politici ale Platformei europene pentru utilizarea eficientă a resurselor pentru dezvoltarea de standarde privind aprovizionarea sustenabilă în ceea ce privește principalele materiale și produse de bază, dat fiind faptul că aprovizionarea sustenabilă și responsabilă cu materii prime primare este esențială pentru realizarea obiectivelor legate de utilizarea eficientă a resurselor și economia circulară; observă, în această privință, sprijinul comun al Parlamentului și al Consiliului pentru propunerile Comisiei privind aprovizionarea responsabilă cu metale și minerale din zonele de conflict;

69. invită Comisia să își revizuiască definiția privind materiile prime „critice” ținând mai bine seama de impactul asupra mediului și de riscurile legate de extracția și prelucrarea lor, precum și de potențialul lor de înlocuire cu materii prime secundare;

70. subliniază că toate formele de finanțare din partea UE, inclusiv Fondul european pentru investiții strategice (FEIS), programul Orizont 2020, fondurile de coeziune și Banca Europeană de Investiții trebuie mobilizate pentru promovarea utilizării eficiente a resurselor în conformitate cu ierarhia deșeurilor și îndeamnă Comisia și statele membre să elimine toate subvențiile dăunătoare mediului, inclusiv cele pentru generarea de energie din fracțiunea biodegradabilă a deșeurilor industriale și municipale prin incinerare în temeiul Directivei 2009/28/CE privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile și subvențiile directe și indirecte pentru combustibilii fosili;

71. solicită ca finanțarea destinată programului UE pentru competitivitatea întreprinderilor și a IMM-urilor (COSME), programului Orizont 2020 și fondurilor structurale și de investiții europene să se axeze mai mult pe dezvoltarea unor soluții sustenabile, inovatoare și eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor și a unor modele de afaceri noi (precum sistemele de leasing sau sistemele servicii-produse), precum și pe îmbunătățirea concepției produselor și a performanței produselor și proceselor în ceea ce privește utilizarea eficientă a materialelor;

72. subliniază modul în care cercetare și inovarea sunt esențiale pentru tranziția Europei către o economie circulară și că este necesar să se contribuie, în cadrul programului Orizont 2020, la proiecte de cercetare și inovare care pot demonstra și testa pe teren sustenabilitatea economică și de mediu a unei economii circulare; subliniază, în același timp, că adoptând o abordare sistemică, aceste proiecte pot facilita elaborarea unui regulament care promovează inovarea și este ușor de pus în aplicare, prin identificarea unor posibile incertitudini în materie de reglementare, bariere și/sau lacune care pot împiedica dezvoltarea modelelor de afaceri bazate pe utilizarea eficientă a resurselor;

73. solicită Comisiei să exploateze pe deplin potențialul agendei digitale și a tehnologiei informațiilor pentru a promova utilizarea eficientă a resurselor și trecerea la o economie circulară;

74. subliniază faptul că UE are o economie deschisă, care participă la importuri și exporturi pe piața mondială; atrage atenția asupra necesității de a trata, inclusiv la nivel internațional, problema globală a epuizării resurselor; invită Comisia și statelor membre să sprijine în mod activ activitatea Grupului internațional pentru o gestionare sustenabilă a resurselor din cadrul Programului Națiunilor Unite pentru Mediu (UNEP), care cercetează problemele de importanță critică la nivel mondial privind resursele și elaborează soluții practice pentru factorii de decizie, industrie și societate;

75. invită Comisia să ia măsurile necesare la nivel internațional pentru a îmbunătăți trasabilitatea produselor;

76. subliniază faptul că îmbunătățirea eficienței energetice poate reduce dependența energetică a UE și sărăcia energetică, care afectează aproximativ 125 de milioane de cetățeni europeni; observă că eficiența energetică merită să fie considerată ca o sursă de energie separată, a cărei dezvoltare contribuie în mod semnificativ la dezvoltarea industriei europene, la crearea de locuri de muncă și la reducerea facturilor la energie ale populației.

77. îndeamnă Comisia să examineze dacă legislația actuală și cea avută în vedere afectează economia circulară, modelele de afaceri inovatoare existente sau apariția unor noi modele de afaceri, cum ar fi economia bazată pe închiriere sau economia bazată de utilizarea comună/colaborare sau dacă există bariere de natură financiară sau instituțională în acest sens; îndeamnă Comisia să îmbunătățească această legislație și să trateze problema acestor bariere, acolo unde este necesar; invită Comisia să revizuiască legislația aferentă în vederea îmbunătățirii performanței de mediu a produselor a utilizării eficiente a resurselor pentru producerea lor, pe durata întregului lor ciclu de viață, și să sporească coerența între instrumentele existente și elaborarea unei abordări precursoare;

78. solicită Comisiei să clarifice aspectele relevante ale politicii UE privind concurența în raport cu economia circulară și, în special, să clarifice compromisul dintre riscurile de coluziune și nevoia de a aprofunda cooperarea dintre producători și furnizori;

79. invită Comisia să informeze Parlamentul cu privire la toate măsurile subliniate mai sus și să propună măsuri noi până în 2018;

o

o o

80. încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale.

(1) Texte adoptate, P7_TA(2013)0584.

(2) Texte adoptate, P7_TA(2014)0016.

(3) JO C 264 E, 13.9.2013, p. 59

(4) JO C 51 E, 22.2.2013, p. 21.

(5) Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

(6) JO C 140, 28.4.2015, p. 37.

(7) Programul de mediu al OCDE „Abordări voluntare pentru politica de mediu”, 2003.

(8) Comunicarea Comisiei din 2 iulie 2014 intitulată „Spre o economie circulară: un program «deșeuri zero» pentru Europa” (COM(2014)0398).

(9) Documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 2 iulie 2014 care conține un rezumat al evaluării impactului și care însoțește propunerea de directivă de modificare a directivelor privind deșeurile (SWD(2014)0208).

(10) Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2008/98/CE privind deșeurile, a Directivei 94/62/CE privind ambalajele și deșeurile de ambalaje, a Directivei 1999/31/CE privind depozitele de deșeuri, a Directivei 2000/53/CE privind vehiculele scoase din uz, a Directivei 2006/66/CE privind bateriile și acumulatorii și deșeurile de baterii și acumulatori și a Directivei 2012/19/UE privind deșeurile de echipamente electrice și electronice (COM(2014)0397).

(11) Budget Europe, 2015, Country-Specific Recommendations in Support of the European Semester Process, page 6 (Recomandări specifice defalcate pe țări în sprijinul procesului semestrului european, pagina 6), http://www.foes.de/pdf/2015-02-25_CSR%20Recommendations_FINAL.pdf.