EXPUNERE DE MOTIVE

1.Context

Prezenta decizie se referă la mobilizarea sumei de 823 548 633 EUR din Fondul de solidaritate al Uniunii Europene (denumit în continuare „FSUE”), în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului (denumit în continuare „regulamentul”), pentru a oferi asistență Croației și Poloniei în urma catastrofelor naturale care au avut loc în aceste țări în cursul anului 2020, precum și pentru efectuarea unor plăți în avans către șapte state membre (Croația, Germania, Grecia, Ungaria, Irlanda, Portugalia, Spania) ca răspuns la urgența de sănătate publică de importanță majoră cauzată de pandemia de COVID-19 la începutul anului 2020. Această mobilizare este însoțită de proiectul de buget rectificativ (PBR) nr. 9/2020, care propune înscrierea creditelor necesare în bugetul general 2020, atât la angajamente, cât și la plăți.

2.Informații și condiții

2.1Croația – cutremur care a afectat orașul Zagreb și județele Zagreb și Krapina-Zagorje în martie 2020

(1)La 10 iunie 2020, Republica Croația (denumită în continuare „Croația”) a depus o cerere pentru o contribuție din partea FSUE pentru a finanța operațiunile de urgență și de recuperare desfășurate în urma cutremurului din 22 martie 2020 care a afectat orașul Zagreb și județele Zagreb și Krapina-Zagorje.

(2)Cererea a fost depusă în decursul perioadei de douăsprezece săptămâni de la prima apariție a daunelor cauzate de catastrofă și conține toate informațiile necesare în temeiul articolului 4 din regulament.

(3)Cutremurul este de origine naturală și, prin urmare, se încadrează în domeniul de aplicare al FSUE.

(4)Autoritățile croate estimează daunele directe totale la 11 572 586 387 EUR. Această sumă reprezintă 22,9 % din venitul național brut (VNB) al Croației și depășește pragul de „catastrofă majoră” pentru mobilizarea FSUE, în valoare de 303,3 milioane EUR (0,6 % din VNB-ul Croației în 2020). Prin urmare, catastrofa se califică drept „catastrofă naturală majoră” și se încadrează în domeniul de aplicare al regulamentului.

(5)Daunele directe totale reprezintă baza de calcul a valorii contribuției financiare din fond. Contribuția financiară poate fi utilizată exclusiv pentru operațiuni de urgență esențiale, astfel cum sunt definite la articolul 3 din regulament.

(6)Serviciile Comisiei au efectuat o analiză detaliată a cererii în conformitate cu regulamentul, în special cu articolele 2, 3 și 4. La 17 iulie 2020, Comisia a solicitat Croației informații suplimentare privind metodologia utilizată pentru estimarea costurilor de reparație a clădirilor rezidențiale și a instituțiilor de învățământ. Aceste informații au fost furnizate în mod corespunzător de Croația la 28 și 31 iulie 2020, ceea ce a permis Comisiei să finalizeze evaluarea.





(7)În cererea lor, autoritățile croate descriu în detaliu evenimentul și natura daunelor. Zona cea mai afectată include orașul Zagreb și județele Zagreb și Krapina-Zagorje, care numără 1,23 milioane de locuitori, dintre care 1,18 milioane locuiesc în localitățile și orașele în care s-a declarat starea de calamitate naturală. Cutremurul, cu o magnitudine de 5,5 pe scara Richter, a fost cel mai puternic seism care a lovit Zagreb din 1880. 27 de persoane au fost rănite și una a murit din cauza leziunilor.

(8)Cutremurul a provocat daune structurale importante parcului imobiliar, în special clădirilor rezidențiale și publice (instituții de învățământ, spitale, clădiri ale instituțiilor). Autoritățile croate au estimat că 26 000 de clădiri au suferit daune (aproximativ 5 % daune majore, 20 % daune moderate și 74 % daune reduse). Se estimează că numărul persoanelor strămutate se ridică la 30 000; guvernul croat le-a acordat acestora subvenții pentru închirierea unor spații de cazare temporară.

(9)Cutremurul a provocat daune semnificative majorității clădirilor din cadrul complexului urban istoric al orașului Zagreb, precum și bunurilor imobile culturale individuale, în principal biserici, situate în zona mai extinsă a orașului și în județele învecinate. Una dintre cele două turle ale catedralei din Zagreb, situl cultural cel mai emblematic al orașului, s-a prăbușit. Peste 80 % din clădirile spitalicești au fost direct afectate de cutremur, iar 17 % au fost evaluate ca fiind inutilizabile temporar sau permanent. Cutremurul a provocat daune multor instituții de învățământ. Conform evaluării inițiale, 106 clădiri destinate învățământului preșcolar, 214 clădiri ale școlilor și centrelor de învățământ și 12 cămine pentru elevi au suferit daune. În plus, 36 de unități constitutive ale Universității din Zagreb au raportat daune la 142 de clădiri. De asemenea, au fost afectate clădirile care adăpostesc 29 de institute științifice. Informații detaliate privind daunele totale, costurile aferente, precum și impactul socioeconomic al catastrofei sunt disponibile în raportul „Croatia Earthquake. Rapid Damage and Needs Assessment 2020” (Cutremurul din Croația. Evaluarea rapidă a pagubelor și a nevoilor în 2020), elaborată de guvernul croat, cu sprijinul Băncii Mondiale.

(10)Evaluarea independentă efectuată de serviciile Comisiei a confirmat de asemenea zona afectată, precum și numărul total al persoanelor expuse declarat în cerere. O analiză specifică a daunelor aduse activelor publice și clădirilor rezidențiale a confirmat distribuția spațială a daunelor și cifrele specifice privind daunele aduse instituțiilor de învățământ. La cererea serviciilor Comisiei, informațiile suplimentare furnizate de Croația au permis o mai bună înțelegere a originii costurilor totale specificate în cerere. Prin aplicarea acestui cost în metodologia Comisiei de estimare a costurilor, elaborată de Centrul Comun de Cercetare, cuantumul total rezultat al daunelor directe este de ordinul celui estimat de autoritățile croate.

(11)Croația a estimat la 2 270,1 milioane EUR costul operațiunilor de urgență și de recuperare eligibile în temeiul articolului 3 alineatul (2) din regulament și l-a prezentat defalcat pe tipuri de operațiuni. Cea mai mare parte privește costurile pentru repunerea în funcțiune a infrastructurii, în special a celei legate de educație și sănătate, precum și costurile pentru cazarea temporară.

(12)Autoritățile croate au confirmat faptul că nu există nicio asigurare care să acopere costurile eligibile.

(13)În cererea sa din 10 iunie 2020, Croația a solicitat plata unui avans, după cum se prevede la articolul 4a din regulament. La 10 august 2020, Comisia a adoptat Decizia de punere în aplicare C(2020) 5575 de acordare a unui avans din FSUE în valoare de 88 951 877 EUR pe care l-a plătit ulterior Croației.