RO    RO RO 
 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 16.7.2009 
SEC(2009) 980 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
Document de înso țire pentru 
 
revizuirea Directivei 2004/67 privind m ăsurile de garantare a securit ății aprovizion ării 
cu gaz natural 
 
Rezumatul EVALU ĂRII IMPACTULUI  
 
{COM(2009) 363 final} 
{SEC(2009) 979 final } 
 
RO 2   RO DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
Document de înso țire pentru 
 
revizuirea Directivei 2004/67 privind m ăsurile de garantare a securit ății aprovizion ării 
cu gaz natural 
 
Rezumatul EVALU ĂRII IMPACTULUI  
 
{COM(2009) 363 final} 
{SEC(2009) 979 final } 
 
RO 3   RO 1. D EFINIREA PROBLEMEI  
Comisia a expus în cea de-a  doua revizuire strategic ă a politicii ener getice o abordare 
comunitar ă a securității aprovizion ării cu energie, care include un plan de ac țiune al UE 
pentru securitate și solidaritate în domeniul energiei1, axat pe cinci puncte. Abordarea 
și planul de ac țiune au fost amplu sprijinite de Consiliu, de Parlamentul și Consiliul 
European2, precum și de părțile interesate3. Prezenta evaluare a impactului se refer ă la 
unul dintre punctele planului de ac țiune, și anume la consolidarea dispozi țiilor privind 
prevenirea crizelor și gestionarea acestora în domeniul gazelor naturale și, în special, 
revizuirea Directivei 2004/67  privind m ăsurile de garantare a securit ății aprovizion ării cu 
gaz natural. 
Ideea de baz ă a directivei, la fel ca și pentru directivele anterioare privind pia ța internă a 
gazelor naturale și pentru cele care au urmat, este aceea c ă funcționarea pie ței interne a 
gazelor trebuie s ă fie suficient de eficace și de flexibil ă, cu o infrastructur ă suficient ă 
pentru a compensa imp actul celei mai mari p ărți a întreruperilor aprovizion ării cu gaze. 
În același timp, în cazul întreruperilor care dep ășesc capacitatea de compensare a pie ței, 
directiva din 2004 stabile ște un cadru de m ăsuri de urgen ță, compatibil cu pia ța internă. 
Atenția acordat ă în același timp func ționării pieței și măsurilor de urgen ță, atunci când 
sunt necesare, reprezint ă structura fundamental ă a politicii de secu ritate a aprovizion ării 
cu gaze naturale din Europa.  
În ultimii ani au avut loc multe schimb ări în ceea ce prive ște securitatea aprovizion ării cu 
gaze în Europa. Dependen ța de importuri este în cre ștere și, în acela și timp, riscurile 
asociate aprovizion ării și tranzitului sunt din ce în ce mai mari. Criza ruso-ucrainean ă a 
gazelor din ianuarie 2009 a cauzat o întrerupere f ără precedent a aprovizion ării cu gaze a 
Europei, cu mult mai mare decât întreruperile  din trecut. 30% din importurile europene 
au fost întrerupte pentru dou ă săptămâni. Acesta constituie în prezent un scenariu realist 
de întrerupere a aprovizion ării cu gaze. Situa ția din interiorul Eur opei s-a schimbat, la 
rândul ei. În contextul importan ței crescătoare a fluxurilor de gaze din re țelele pe distan țe 
lungi și al dezvolt ării pieței interne a gazelor, crizele de aprovizionare  cu gaze naturale 
sunt simțite în mod rapid în numeroase p ărți ale Europei dar, din acela și motiv, pia ța 
internă a gazelor ofer ă mijloace din ce în ce mai puternice de compensare a efectelor 
întreruperii aprovizion ării cu gaze. Dimensiunea european ă, a cărei importan ță se află în 
creștere, necesit ă un cadru de reglementare adecvat privind securitatea aprovizion ării la 
nivelul Uniunii Europene. 
Există două probleme principale. Una este de a ști dacă flexibilitatea de pe pia ța internă a 
gazelor se dezvolt ă suficient încât s ă poată compensa întreruperi ale aprovizion ării cu 
gaze similare celei din ianuarie 2009. Trebuie actualizate standardele sau introduse noi 
măsuri de stimulare? Cealalt ă privește eficacitatea m ăsurilor de urgen ță implementate în 
acest moment la nivel na țional, regional sau al UE, impactul acestora asupra capacit ății 
                                                 
1 COM(2008) 781, „A doua revizuire strategic ă a politicii energetice Un plan de ac țiune al UE 
pentru securitate și solidaritate în domeniul energiei”. 
2 Rezolu ția Parlamentului European din 2 februarie 2009 referitoare la a doua revizuire strategic ă a 
politicii energetice (2008/2239(INI)); Concluziile Consiliului Energie, 19 februarie 2009 
(6692/09); Concluziile pre ședinției Consiliului European din 19 martie 2009. 
3 A se vedea raportul privind consultarea public ă, anexa 5. 
 
RO 4   RO pieței interne a gazelor de a compensa întreruperile și asupra solidarit ății. Este necesar ă o 
mai bună organizare?  
Criza din ianuarie 2009 a demonstrat în  mod concret dimensiunea european ă pe care o au 
astăzi întreruperile aprovizion ării cu gaze și răspunsul aferent. Înainte de reluarea 
aprovizion ării cu gaze din Rusia via Ucraina, m ăsurile luate în Europa au permis 
compensarea într-o mare m ăsură a deficitelor de aprovizionare. În acela și timp, criza a 
demonstrat c ă sunt încă necesare investi ții în infrastructurile europene, care au ca scop s ă 
prevină transformarea întreruperilo r în crize (de exemplu în depozite, fluxuri inversate, 
noi interconexiuni) și că o integrare mai intens ă a pieței ar ameliora securitatea 
aprovizion ării. A fost scoas ă în eviden ță și problema compatibilit ății măsurilor de 
urgență ale statelor membre cu pia ța internă. Criza a subliniat as tfel ambele probleme 
identificate.  
Pe lângă riscurile de investi ții insuficiente în infrastructur ă și în aprovizionare care s ă 
permită compensarea întreruperilor și prevenirea crizelor, pare s ă existe și o deficien ță de 
reglementare/implementare. No țiunile folosite în Directiva din 2004 pentru a defini 
standardele de securitate a aprovizion ării și planurile privind urgen țele nu sunt suficient 
de precise și de eficiente în contextul actual. De  asemenea, implementarea a fost inegal ă 
între statele membre ale UE, a șa cum s-a demonstrat în raportul Comisiei privind 
implementarea directivei 2004/674.  
În final, cei care suport ă consecin țele ineficien ței măsurilor de securitate a aprovizion ării 
cu gaze în Europa sunt cetățenii europeni  (care depind, în mod direct sau prin 
intermediul termofic ării, de gaze pentru a g ăti și a se încălzi, printre care multe persoane 
dependente de electricitatea generat ă în centrale cu gaze) și industria  (de exemplu, 
sectorul energiei electrice, al substan țelor chimice, al îngr ășămintelor). În timp ce 
costurile securit ății aprovizion ării se vor reflecta, în mod normal, în tarife, este probabil 
ca efectele întreruperilor s ă coste mult mai mult. Men ținerea unor mecanisme inadecvate 
de securitate a aprovizion ării cu gaze în Eur opa ar putea duce la pierderea a numeroase 
locuri de munc ă. De asemenea, ar putea exista un impact semnificativ asupra mediului, 
climei și dezvolt ării durabile . În contextul unei aprovizion ări cu gaze afectate de 
incertitudine, apare problema combustibililor alternativi, adesea cu emisii mai mari de 
carbon. Îndoielile cu privire la securitatea aprovizion ării ar putea afecta contribu ția 
prevăzută a gazelor la tranzi ția spre un sistem energetic cu eficien ță mare și cu emisii 
reduse de carbon, în special pe ntru perioada în care sursel e regenerabile de energie nu 
sunt încă competitive.  
2. A NALIZA SUBSIDIARIT ĂțII 
Includerea securit ății aprovizion ării cu energie la articolul refe ritor la energie din Tratatul 
de la Lisabona și aprobarea celei de-a doua revizuiri strategice a politicii energetice arat ă 
că Uniunea European ă trebuie s ă dețină un rol compatibil cu importan ța crescătoare a 
pieței interne a energiei.  
Adoptarea celui de-al treilea pa chet legislativ privind pia ța internă a energiei va 
consolida pia ța. În situația în care pie țele naționale sunt din ce în ce mai integrate, nu va 
fi posibil ca securitatea aprovizion ării să fie considerat ă în principal o preocupare de 
nivel național. Prin urmare, baza juridic ă a legisla ției comunitare în domeniu nu mai 
trebuie să fie separat ă de regulile pie ței interne prev ăzute în Tratatul UE. Orice propunere 
                                                 
4 Raportul de evaluare privind implementarea Directivei 2004/67 din noiembrie 2008. 
 
RO 5   RO trebuie așadar să se bazeze pe articolul 95, în conformitate cu baza juridic ă a pieței 
interne a energiei a c ărei extensie se poate considera c ă o reprezint ă. Acest articol 
reprezintă baza juridic ă a unui instrument similar ad optat în 2005 în domeniul 
electricității (Directiva 2005/89/CE). 
Niciun stat membru care ac ționează singur nu poate asigura un cadru de reglementare și 
investiții în piața internă suficiente pentru securitatea aprovizion ării cu gaze. Acest lucru 
poate fi asigurat numai de o ac țiune la nivelul întregii UE. Niciun stat membru care 
acționează singur nu poate garanta c ă toate statele membre adopt ă dispoziții eficace 
pentru a gestiona crizele aprovizion ării cu gaze. În plus, ac țiunile individuale 
necoordonate ale statelor membre ar putea obstruc ționa viitoarea dezvoltare a pie ței 
interne, conduce la tratamente discriminatorii și chiar pune în pericol securitatea 
aprovizion ării din alte state membre. 
3. O BIECTIVELE INI țIATIVEI UE:  CARE SUNT PRINCIPALELE OBIECTIVE DE 
POLITIC Ă?  
Obiectivul principal de politic ă este asigurarea unui nivel adecvat de preg ătire în 
Europa pentru întreruperile aprovizion ării cu gaze. Sl ăbiciunile care au fost eviden țiate 
de criza gazelor din 2009 trebuie solu ționate rapid, înaintea unei noi crize.  
Această inițiativă completeaz ă cel de-al treilea pachet legislativ privind pia ța internă, 
care spore ște transparen ța pieței, faciliteaz ă comerțul și investițiile transfrontaliere și 
permite consolidarea solidarit ății între statele membre ale UE.  
Obiectivele opera ționale/specifice, care reflect ă cele două probleme identificate, sunt: 
(i) ob ținerea unei flexibilit ăți suficiente pe pia ța internă a gazelor pentru a compensa 
cea mai mare parte a întreruperilor aprovizion ării, prin crearea m ăsurilor de stimulare 
necesare pentru investi țiile în infrastructuri și gaze și asigurarea bunei func ționări a 
pieței.  
(ii) o cooperare eficace pentru gestionarea urgen țelor în materie de aprovizionare cu 
gaze în Europa, cu planuri de urgen ță predefinite implicând to ți actorii, la nivelul statelor 
membre și la cel al UE, pentru compen sarea întreruperilor aprovizion ării de dimensiunea 
și amploarea celei care a avut loc în 2009.  
4. O PțIUNI DE POLITIC Ă: CARE OP țIUNI AU FOST LUATE ÎN CONSIDERARE șI CARE 
AU FOST ANALIZATE ÎN DETALIU ?  
Au fost identificate cinci op țiuni: 
1. nicio ac țiune nouă din partea UE 
2. o mai bun ă aplicare a directivei din 2004 
3. o abordare voluntar ă de către sector 
4. o noua directiv ă 
5. un nou regulament 
 
RO 6   RO Scenariul de baz ă – nicio nou ă acțiune comunitar ă – ar putea cu siguran ță să ducă la 
îndeplinirea obiectivelor  în cursul anilor urm ători, prin intermediul celui de-al treilea 
pachet legislativ privind pia ța internă a energiei, al Planului european de redresare 
economic ă, al revizuirii Regulamentului (CE)  nr. 736/96 al Consiliului privind 
notificarea Comisiei în leg ătură cu proiectele de investi ții care prezint ă interes pentru 
Comunitate în sectoarele pe trolului, gazelor naturale și electricit ății, al programului TEN-
E, al directivei existente din 2004 privind securitatea aprovizion ării cu gaze și al 
cooperării cu privire la planurile de urgen ță care sunt o consecin ță a crizei gazelor din 
ianuarie. În ceea ce prive ște programarea, având în vedere c ă cel de-al treilea pachet 
legislativ nu va fi pe deplin opera țional înainte de 2011 și că o nouă întrerupere a 
aprovizion ării cu gaze ar putea avea loc în orice mo ment, cooperarea privind planificarea 
dezvoltării rețelei a început mai devreme. Cu toate acestea, exist ă în mod sigur nevoia de 
orientare clar ă și sprijin la nivelul UE, cum ar fi un acord asupra unui standard privind 
securitatea aprovizion ării pentru infrastructur ă, cu scopul de a permite autorit ăților de 
reglementare și operatorilor de sisteme de transport s ă răspundă, la nivelul statelor 
membre, la nivel regional și al UE, întreb ărilor dificile, și anume care sunt cele mai utile 
investiții suplimentare și cine ar trebui s ă le finanțeze. Standardele actuale de securitate a 
aprovizion ării care figureaz ă în directiva din 2004 sunt prea imprecise.  
În ceea ce prive ște opțiunea 2, raportul Comisiei priv ind implementarea directivei din 
2004 a eviden țiat rezultate foarte eterogene și o implementare inegal ă. Cu standarde atât 
de imprecise și obligații atât de neclare, este imposibil ca legisla ția să fie strict respectat ă 
și de aceea, op țiunea 2 „o mai bun ă aplicare a directivei din 2004” nu a fost supus ă unei 
analize mai aprofundate.  
Ar putea fi avut ă în vedere o abordare voluntar ă a unor părți interesate implicate în unele 
aspecte de securitate ale aprovizion ării care nu sunt acoperite în mod adecvat de 
directivă, unele ini țiative fiind deja luate. Un dezavantaj al abord ării voluntare este c ă 
faptul de a se baza pe for țele pieței pentru a garanta securitatea aprovizion ării cu gaze are 
limitele sale. Dispozi țiile privind situa țiile de urgen ță nu pot fi încredin țate pieței. Un alt 
dezavantaj este c ă participarea tuturor actor ilor nu poate fi garantat ă. Mai multe aspecte 
ale securit ății aprovizion ării se bazeaz ă pe un efort colectiv. Lucr ările sectorului destinate 
elaborării unor standarde ar trebui s ă fie urmate de un instrument  cu caracter obligatoriu. 
Pe baza acestor argumente, op țiunea 3 nu a fost supus ă unei analize mai aprofundate.  
Opțiunile de politic ă 4 și 5 vor introduce noi elemente: st andarde clare privind securitatea 
aprovizion ării și certitudinea c ă ele vor fi respectat e; o definire clar ă a planurilor de 
urgență la nivelul statelor membre și la nivelul UE. Aceste dou ă opțiuni de politic ă, 
precum și opțiunea „nicio ac țiune nouă din partea UE" au fost evaluate în detaliu la 
punctele 5 și 6.  
5. E VALUAREA EFECTELOR : CARE SUNT PRINCIPALELE EFECTE ECONOMICE , DE 
MEDIU șI SOCIALE ALE FIEC ĂREI OPțIUNI, ÎN SPECIAL ÎN TERMENI DE BENEFICII 
(CUANTIFICATE /ÎN VALOARE MONETAR Ă) șI COSTURI (INCLUSIV ESTIM ĂRILE 
PRIVIND SARCINA ADMINISTRATIV Ă, ALTE COSTURI DE CONFORMARE șI 
COSTURILE DE IMPLEMENTARE PENTRU ADMINISTRA țIILE PUBLICE )?  
Efectele economice ale ambelor op țiuni de politic ă reținute ar fi reprezentate, în 
principal, de costurile investi țiilor și de beneficiile rezultate din implementarea 
 
RO 7   RO standardului n-1 și a planurilor de ac țiune preventiv ă ulterioare. Calcularea preliminar ă a 
standardului n-1 poate furn iza o estimare a amelior ărilor infrastructurilor și 
aprovizion ării care ar putea fi necesare peste tot în Europa pentru a reduce riscul unor 
întreruperi ale aprovizion ării cu gaze imposibil de gestionat. Proiectele eligibile în 
temeiul Planului european de redresare economic ă, cu excep ția proiectelor privind 
fluxurile inversate (din lips ă de date), au fost incluse în graficul de mai jos.  
CALCULAREA PRELIMINAR Ă A STANDARDULUI N -1 PENTRU STATELE MEMBRE : 
 
 
0%50%100%150%200%250%300%
DK GR DE BE SK AT PL NL LV CZ EE ES IT HU FR UK RO SE LU PT BG SI LT IE FI EUN-1
Normal EERP
 
Infrastructura principal ă – „1” din „n-1” – este, în cele mai multe state membre, conducta 
de import principal ă. Pentru Regatul Unit, Țările de Jos și Danemarca, ea este principala 
instalație de produc ție. Pentru Spania și Portugalia, ea este principalul terminal GNL. În 
multe țări importatoare, înmagazinarea este important ă dar, în general, conducta 
principală de import are o capacitate mai mare decât  depozitul de înmagazinare principal.  
Pe baza calculelor preliminare, nou ă state membre nu respect ă standardul propus n-1. 
Aceste state membre se afl ă în diverse situa ții și pot face apel la o serie de m ăsuri diferite 
privind securitatea aprovizion ării. Este posibil ă o estimare destul de corect ă a 
infrastructurilor care trebuie dezvoltate. Multe, dac ă nu chiar majoritatea proiectelor 
necesare privind infrastructura se afl ă pe lista proiectelor eligibile în cadrul Planului 
european de redresare economic ă. Sprijinul total acordat în cadrul Planului european de 
redresare economic ă pentru proiectele privind infras tructura de gaze este de 1 440 
milioane EUR pentru 2 ani, acoperind maximu m 50% din costurile eligibile. Astfel, 
aplicarea standardului n-1 în întreaga Europ ă ar putea conduce la costuri de investi ții de 
ordinul a câtorva miliarde de euro. Totu și, dacă proiectele sunt deja lansate în temeiul 
 
RO 8   RO Planului european de redresare economic ă, surplusul costurilor de investi ții datorat 
aplicării standardului n-1 în Europa va fi mai redus.  
Ar exista o interac țiune pozitiv ă cu piața internă prin consolidarea m ăsurilor de stimulare 
a investițiilor, crearea unor obliga ții omogene cu privire la securitatea aprovizion ării și 
delimitarea clar ă a situațiilor de urgen ță în care instrumentel e care nu au la baz ă 
mecanismele pie ței ar putea fi utilizate. Îmbun ătățirea infrastructurii, cum ar fi 
interconexiunile mai flexibile, ar trebui s ă amelioreze atât posibilit ățile comerciale, 
lichiditatea și formarea pre țurilor pe pia ța internă, cât și securitatea aprovizion ării.  
Costurile administrative ale celor dou ă opțiuni reținute pentru întreprinderi și autoritățile 
publice ar fi marginale fa ță de costurile investi țiilor și alte costuri.  
În ceea ce prive ște ocuparea for ței de munc ă, utilizarea important ă a gazelor în industrie 
sugerează că orice lips ă de încredere în aprovizionare ar putea conduce la pierderea unor 
locuri de munc ă. Aproximativ 25% din consumul  de gaze din UE se realizeaz ă în 
industrie (a îngr ășămintelor, a altor substan țe chimice, etc.)  
În ceea ce prive ște mediul, dispozi țiile inadecvate privind securitatea aprovizion ării cu 
gaze vor încuraja recurgerea ad-hoc la  combustibili alternativi. Pentru produc ția de 
electricitate, în perioada în care surs ele regenerabile de energie nu sunt înc ă competitive, 
în care re țelele nu au beneficiat înc ă de dezvolt ările necesare, iar tehnologiile de captare 
și sechestrare a car bonului nu sunt înc ă disponibile pe pia ță, aceasta ar putea s ă însemne 
mai multe investi ții în produc ția de electricitate pe baz ă de cărbune și menținerea unor 
tehnologii cu emisiuni ridicate de CO2.  
6. C OMPARAREA OP țIUNILOR : CARE ESTE OP țIUNEA PREFERAT Ă, PE BAZA C ĂROR 
CRITERII SAU DIN CE MOTIVE ?  
Efectele op țiunii de baz ă și ale celor dou ă opțiuni de politic ă reținute pot fi comparate 
după cum urmeaz ă:  
Opțiune de 
politică Eficacitate în ceea ce 
privește realizarea 
obiectivelor Eficiență Coeren ță 
Nicio 
acțiune 
nouă din 
partea UE Eficacitate par țială 
posibilă, prin 
intermediul celui de-al treilea pachet legislativ privind pia ța internă a 
energiei, al Planului european de redresare economic ă, al TEN-E, 
al conștientizării 
necesității unei 
cooperări eficace în caz 
de criză. Există însă o 
problemă legată de 
programare, având în vedere că cel de-al 
treilea pachet legislativ nu va fi opera țional 
înainte de 2011. De Implementarea celui 
de-al treilea pachet legislativ va necesita probabil sprijin, mai ales în ceea ce privește evaluarea 
întreruperilor potențiale ale 
aprovizion ării cu gaze 
la nivel european și 
orientarea practic ă a 
autorităților de 
reglementare; standardele actuale de securitate a aprovizion ării care 
figurează în directiva 
din 2004 sunt prea Nu se aplic ă 
 
RO 9   RO asemenea, absen ța unui 
standard clar privind securitatea aprovizion ării pentru 
infrastructur ă ar putea 
îngreuna lucr ările OST 
și ale autorit ăților de 
reglementare referitoare la dezvoltarea re țelelor. imprecise. 
Revizuirea 
directivei  Da Ar implica costuri de 
investiții bine 
focalizate și limitate și 
dispoziții luate de 
operatorii pie ței, de 
asemenea bine focalizate și 
echitabile; ar reduce factorii disuasivi pentru investi țiile în 
securitatea aprovizion ării de către 
operatorii pie ței, 
reducând astfel sarcina care apas ă 
asupra publicului și 
autorităților publice; 
ar implica o sarcin ă 
administrativ ă pentru 
sectorul public legat ă 
de măsurile de 
urgență.  Ar avea un efect pozitiv 
asupra dezvolt ării și 
funcționării pieței interne a 
energiei; un efect pozitiv asupra mediului, în special prin reducerea recurgerii neplanificate la combustibili alternativi cu emisii mai ridicate; un efect pozitiv asupra competitivit ății și 
ocupării locurilor de munc ă 
în industria consumatoare de gaze și asupra gospod ăriilor.  
Un nou 
regulament  Da În compara ție cu 
revizuirea directivei, 
acesta ar avea 
avantajul de a fi operațional mai rapid; 
o întrerupere major ă a 
aprovizion ării cu gaze 
ar putea avea loc în orice moment; de asemenea, acesta ar avea un efect mai direct asupra dispozițiilor luate de 
operatorii pie ței și 
asupra investi țiilor 
realizate de ace știa; 
acesta ar fi mai Dacă poate fi ob ținut, acesta 
ar constitui un angajament 
mai direct al autorit ăților 
publice și al operatorilor 
pieței în securitatea 
aprovizion ării cu gaze la 
nivel comunitar, cu o implementare mai rapid ă a 
sistemelor. Costurile nu ar fi foarte diferite de cele implicate de revizuirea directivei.  
 
RO 10   RO eficace în ceea ce 
privește obținerea 
unor regimuri de cooperare privind situațiile de urgen ță, 
cu obligația clară de a 
coopera; ar implica o sarcină administrativ ă 
comparabil ă pentru 
sectorul public referitoare la m ăsurile 
de urgență.  
 
Ambele op țiuni de politic ă reținute ar avea efecte economice, sociale și de mediu 
similare în compara ție cu opțiunea de statu-quo. Principala diferen ță între cele dou ă 
opțiuni este legat ă de viteza și eficacitatea implement ării lor. Op țiunea unei regulament 
este probabil mai eficace (atrib uind în mod clar responsabilit ăți operatorilor pie ței), mai 
echitabilă (obligații echivalente în ceea ce prive ște securitatea aprovizion ării) și ar putea 
fi implementat ă mai rapid.  
7. 7.  MONITORIZARE șI EVALUARE : CARE SUNT MODALIT ĂțILE PREV ĂZUTE 
PENTRU A STABILI COSTURILE șI BENEFICIILE REALE șI PENTRU OB țINEREA 
EFECTELOR DORITE ? 
Există un sistem de raportare și monitorizare pentru pia ța internă a energiei. În plus, rolul 
Grupului de coordonare pentru gaz ar putea fi extins pent ru a include monitorizarea și 
evaluarea regulat ă, pe baza revizuirilor prev ăzute ale evalu ărilor riscurilor de c ătre statele 
membre. Analizele efectuate la nivel comunitar ar trebui s ă confirme evalu ările riscurilor 
la care este expus ă securitatea aprovizion ării.