Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI de stabilire, pentru 2014, a posibilităților de pescuit pentru anumite resurse halieutice și grupe de resurse halieutice aplicabile în Marea Baltică /* COM/2013/0598 final - 2013/0286 (NLE) */





EXPUNERE DE MOTIVE 1. CONTEXTUL PROPUNERII · Motivele și obiectivele propunerii Potrivit Regulamentului (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului, ar trebui adoptate măsuri pentru a garanta exploatarea resurselor acvatice vii în condiții economice, ecologice și sociale sustenabile. Un instrument important pentru realizarea acestor obiective îl constituie stabilirea anuală a posibilităților de pescuit sub forma capturilor totale admisibile (TAC), a cotelor și a limitelor efortului de pescuit. Obiectivul prezentei propuneri este de a stabili, pentru 2014, posibilitățile de pescuit ale statelor membre pentru cele mai importante resurse halieutice din punct de vedere comercial din Marea Baltică. Pentru a simplifica și a clarifica deciziile anuale privind capturile totale admisibile și cotele, începând cu 2006 posibilitățile de pescuit în Marea Baltică sunt stabilite printr-un regulament separat. · Contextul general Contextul propunerii este prezentat succint în Comunicarea Comisiei referitoare la consultarea privind posibilitățile de pescuit pentru 2014 [COM(2013) 319 final]. Avizele științifice privind resursele din Marea Baltică în 2014 au fost oferite de Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES) în mai 2013 și de Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) în iunie 2013. Propunerea conține două secțiuni importante pentru gestionarea pescuitului din Marea Baltică în 2014 cu ajutorul posibilităților de pescuit: o secțiune care stabilește capturile totale admisibile și cotele și alta care limitează efortul de pescuit prin reducerea activității de pescuit (numărul de zile pe mare). · Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii Posibilitățile de pescuit și modalitatea de alocare a acestora către statele membre se reglementează anual. Cel mai recent instrument este Regulamentul (UE) nr. 1088/2012 al Consiliului din 20 noiembrie 2012 de stabilire, pentru 2013, a posibilităților de pescuit pentru anumite resurse halieutice și grupe de resurse halieutice aplicabile în Marea Baltică. Regulamentul (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005 pentru conservarea, prin măsuri tehnice, a resurselor halieutice din Marea Baltică și strâmtorile Belts și Sound, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1434/98 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 88/98 este, de asemenea, pertinent pentru gestionarea pescuitului din Marea Baltică. Regulamentul (CE) nr. 1098/2007 al Consiliului din 18 septembrie 2007 de stabilire a unui plan multianual pentru rezervele de cod din Marea Baltică și pentru unitățile piscicole de exploatare a rezervelor respective, de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2847/93 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 779/97 cuprinde măsurile de monitorizare și control necesare refacerii rezervelor de cod în cauză. Regulamentul respectiv prevede, de asemenea, normele de stabilire a capturilor totale admisibile pentru rezervele de cod din zonele de vest și de est, precum și limitările efortului de pescuit aferente. · Coerența cu alte politici și obiective ale UE Măsurile propuse sunt conforme cu obiectivele și normele politicii comune în domeniul pescuitului și cu politica de dezvoltare durabilă a Uniunii. 2. REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI · Obținerea și utilizarea expertizei Principalele organizații consultate/principalii experți consultați Organizațiile științifice consultate au fost Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES) și Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP). În fiecare an, Uniunea solicită ICES și CSTEP avize științifice privind situația resurselor halieutice importante. Avizele primite acoperă toate resursele halieutice din Marea Baltică pentru care sunt propuse capturi totale admisibile. · Consultarea părților interesate Consiliul consultativ regional pentru Marea Baltică (CCRMB) a fost consultat în cadrul întrunirii Grupului comun de lucru pentru resurse demersale/pelagice din iunie 2013 pe baza Comunicării Comisiei privind posibilitățile de pescuit. Fundamentul științific al propunerii a fost furnizat de ICES și de CSTEP. În cadrul acestei întruniri au fost prezentate regulile de stabilire a capturilor totale admisibile și a cotelor pentru 2014 pe baza Comunicării. Opiniile preliminare exprimate cu privire la toate resursele halieutice vizate au fost analizate și luate în considerare la elaborarea propunerii, în măsura în care acest lucru a fost posibil fără a contraveni politicilor existente în domeniu și fără a duce la deteriorarea situației resurselor vulnerabile. În unele cazuri, CCRMB susține încercările Comisiei de a stabili capturi totale admisibile care să corespundă într-o mai mare măsură avizelor științifice, precum și aplicarea planului multianual pentru rezervele de cod în vederea stabilirii capturilor totale admisibile. În schimb, el se opune reducerii numărului de zile petrecute pe mare pentru pescuitul de cod. · Evaluarea impactului TAC pentru codul din zona de vest au fost reduse cu 15 %, iar pentru cel din zona de est au crescut cu 7 %. Potrivit propunerii, trei din cele cinci TAC pelagice ar urma să crească, iar celelalte două să scadă. În ansamblu, măsurile propuse vor determina o creștere globală cu 10 %, până la 644 de mii de tone, a posibilităților de pescuit pentru navele Uniunii în Marea Baltică, pentru toate speciile cu excepția stocurilor de somon. Pentru stocurile de somon, posibilitățile de pescuit vor scădea cu aproximativ 7 %, ridicându-se la 116 mii de bucăți. Pe baza prețurilor medii ale peștelui debarcat observate în 2011 în opt țări de la Marea Baltică, valoarea posibilităților de pescuit pentru 2014 va crește cu 12 milioane de euro, ridicându-se la o valoare totală de 412 milioane de euro. Propunerea nu reflectă numai preocupările pe termen scurt, ci face parte dintr-o abordare pe termen mai lung, care preconizează reducerea treptată a pescuitului la niveluri sustenabile pe termen lung. Prin urmare, abordarea adoptată în conformitate cu propunerea va determina pe termen mediu și lung un efort de pescuit stabil și cote mai ridicate. Pe termen lung, această abordare ar urma să determine o creștere a sustenabilității activităților de pescuit și a cantităților debarcate. 3. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII · Rezumatul acțiunii propuse Propunerea vizează stabilirea limitelor de captură și de efort aplicabile activităților de pescuit din UE, în scopul realizării obiectivului politicii comune în domeniul pescuitului de garantare a unor niveluri ale activităților de pescuit care să fie sustenabile din punct de vedere biologic, economic și social. · Temei juridic Articolul 43 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). · Principiul subsidiarității Propunerea intră în competența exclusivă a Uniunii, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (d) din TFUE. În consecință, principiul subsidiarității nu se aplică. · Principiul proporționalității Propunerea respectă principiul proporționalității din următoarele motive. Politica comună în domeniul pescuitului este o politică comună. În conformitate cu articolul 43 alineatul (3) din TFUE, Consiliului îi revine obligația de a adopta măsuri în ceea ce privește stabilirea și alocarea posibilităților de pescuit. Regulamentul în cauză al Consiliului alocă posibilități de pescuit statelor membre. În conformitate cu articolul 20 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002, statele membre au libertatea de a aloca aceste posibilități, după cum consideră adecvat, între regiuni și operatori. Prin urmare, statele membre dispun de o mare libertate de manevră în luarea deciziilor legate de modelul socioeconomic pe care îl aleg pentru exploatarea posibilităților de pescuit care le sunt alocate. Propunerea nu are implicații financiare noi pentru statele membre. Acest regulament este adoptat anual de Consiliu, iar mijloacele publice și private necesare pentru punerea sa în aplicare există deja. · Alegerea instrumentului Instrument propus: Regulament. Prezentul document este o propunere privind gestionarea activităților de pescuit în temeiul articolului 43 alineatul (3) din TFUE și în conformitate cu articolul 20 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului. 4. IMPLICAȚIILE BUGETARE Prezenta propunere nu are implicații asupra bugetului UE. 5. INFORMAȚII SUPLIMENTARE · Simplificare Propunerea prevede în continuare simplificarea procedurilor administrative pentru autoritățile publice (ale Uniunii Europene sau naționale), deoarece conține dispoziții similare cu cele din regulamentul din 2013 privind posibilitățile de pescuit în Marea Baltică. · Clauza de reexaminare / de revizuire / privind încetarea de drept a efectelor juridice Întrucât propunerea se referă la un regulament anual pentru anul 2014, aceasta nu conține o clauză de revizuire. · Explicație detaliată Propunerea stabilește posibilitățile de pescuit ale statelor membre pentru anumite resurse halieutice sau grupe de resurse halieutice din Marea Baltică pentru 2014. Cifrele propuse reflectă avizele științifice actuale, consultările cu CCRMB și cadrul de stabilire a capturilor totale admisibile și a cotelor prezentat în Comunicarea Comisiei referitoare la consultarea privind posibilitățile de pescuit. Acolo unde este cazul, pentru a stabili cotele UE pentru stocurile gestionate în comun cu Federația Rusă, cantitățile respective din aceste stocuri au fost deduse din TAC recomandate de ICES. Având în vedere intenția Comisiei de a asigura utilizarea durabilă a resurselor halieutice în conformitate cu politica Uniunii și cu angajamentele internaționale, menținând totodată posibilitățile de pescuit la niveluri stabile, variațiile anuale ale capturilor totale admisibile sunt limitate, pe cât posibil, ținând cont de situația resursei halieutice în cauză. Capturile totale admisibile și cotele alocate statelor membre sunt indicate în anexa I, iar în anexa II la regulament sunt specificate limitele efortului de pescuit. În cazul stocurilor de cod, capturile totale admisibile și limitele efortului de pescuit propuse reflectă cerințele planului multianual pentru stocurile de cod din Marea Baltică și pentru activitățile de pescuit care le exploatează. Elementul central al planului constă în reducerea treptată a mortalității prin pescuit până la atingerea unor niveluri sustenabile pe termen lung, de natură să asigure refacerea stocurilor și o producție ridicată și stabilă. După revizuirea datelor și a metodelor utilizate pentru evaluarea stocurilor de cod, ratele reale ale mortalității prin pescuit și cele corespunzătoare MSY au fost revizuite și modificate în consecință. Luând în considerare aceste noi informații, este necesar să se reducă efortul de pescuit exercitat asupra ambelor stocuri de cod, și anume cu 10 % pentru stocul vestic și cu 8,5 % pentru cel estic. Toate stocurile de pești pelagici din Marea Baltică, cu excepția heringului vestic, ar putea fi pescuite la nivelul MSY în 2014, prin urmare, capturile totale admisibile propuse corespund mortalității prin pescuit la nivelul MSY. 2013/0286 (NLE) Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI de stabilire, pentru 2014, a posibilităților de pescuit pentru anumite resurse halieutice și grupe de resurse halieutice aplicabile în Marea Baltică CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (3), având în vedere propunerea Comisiei Europene, întrucât: (1) Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului [1] prevede că măsurile care reglementează accesul la ape și resurse și desfășurarea unor activități de pescuit sustenabile trebuie stabilite ținând seama de recomandările științifice, tehnice și economice disponibile, în special de raportul elaborat de Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP), precum și de orice aviz din partea consiliilor consultative regionale. (2) Este de datoria Consiliului să adopte măsuri privind stabilirea și alocarea posibilităților de pescuit pe zonă de pescuit sau grup de zone de pescuit, inclusiv a anumitor condiții legate funcțional de acestea, atunci când este cazul. Posibilitățile de pescuit ar trebui distribuite între statele membre într-un mod care să asigure fiecărui stat membru o anumită stabilitate a activităților de pescuit pentru fiecare resursă sau zonă de pescuit și ținându-se cont în mod adecvat de obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului, stabilite în Regulamentul (CE) nr. 2371/2002. (3) Capturile totale admisibile (TAC) ar trebui stabilite pe baza avizelor științifice disponibile, ținând seama de aspectele biologice și socioeconomice și asigurând totodată un tratament echitabil al sectoarelor de pescuit, precum și pe baza opiniilor exprimate în cadrul consultărilor cu părțile interesate, în special la reuniunile la care au participat consiliile consultative regionale interesate. (4) Pentru resursele care fac obiectul unor planuri multianuale specifice, posibilitățile de pescuit ar trebui să fie stabilite în conformitate cu regulile prevăzute în planurile respective. În consecință, limitele de captură și limitele efortului de pescuit pentru rezervele de cod din Marea Baltică ar trebui stabilite în conformitate cu normele prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1098/2007 al Consiliului de stabilire a unui plan multianual pentru rezervele de cod din Marea Baltică și pentru unitățile piscicole de exploatare a rezervelor respective [2](„Planul pentru codul din Marea Baltică”). (5) În lumina avizelor științifice, poate fi introdusă o oarecare flexibilitate în gestionarea efortului de pescuit pentru rezervele de cod din Marea Baltică fără a pune în pericol obiectivele planului pentru rezervele de cod din Marea Baltică și fără a determina o creștere a mortalității prin pescuit. O astfel de flexibilitate ar permite gestionarea mai eficientă a efortului de pescuit în cazul în care cotele nu sunt repartizate în mod egal în cadrul flotei statului membru și ar facilita reacțiile rapide la transferul de cote. Prin urmare, ar trebui să se permită oricărui stat membru să repartizeze zile suplimentare de absență din port navelor care îi arborează pavilionul atunci când un număr egal de zile este retras altor nave care îi arborează pavilionul. (6) Este necesar ca posibilitățile de pescuit prevăzute în prezentul regulament să fie utilizate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 [3], în special articolele 33 și 34, în ceea ce privește înregistrarea capturilor și a efortului de pescuit și transmiterea datelor privind epuizarea posibilităților de pescuit. Prin urmare, este necesar să se precizeze codurile pe care statele membre trebuie să le utilizeze atunci când transmit Comisiei datele privind debarcările de stocuri care fac obiectul prezentului regulament. (7) În conformitate cu articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 al Consiliului [4], trebuie identificate stocurile care fac obiectul diferitelor măsuri prevăzute de regulamentul respectiv. (8) Pentru a evita întreruperea activităților de pescuit și pentru a le asigura pescarilor din Uniune mijloace suficiente de subzistență, este important ca activitățile de pescuit reglementate de prezentul regulament să se deschidă de la 1 ianuarie 2014. Din motive de urgență, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare imediat după publicarea sa, ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: Capitolul I Dispoziții generale Articolul 1 Obiect Prezentul regulament stabilește, pentru 2014, posibilitățile de pescuit pentru anumite resurse halieutice și grupe de resurse halieutice din Marea Baltică. Articolul 2 Domeniul de aplicare Prezentul regulament se aplică navelor de pescuit ale UE care își desfășoară activitatea în Marea Baltică. Articolul 3 Definiții În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții: (a) zonele Consiliului Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES) sunt zonele geografice precizate în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului [5]; (b) „Marea Baltică” înseamnă subdiviziunile ICES 22-32; (c) „navă din Uniune” înseamnă o navă de pescuit care arborează pavilionul unui stat membru și care este înmatriculată în Uniune; (d) „captură totală admisibilă” (TAC) înseamnă cantitatea de pește care poate fi pescuită anual din fiecare resursă halieutică; (e) „cotă” înseamnă o proporție din TAC alocată Uniunii, unui stat membru sau unei țări terțe; (f) „zi de absență din port” înseamnă orice perioadă neîntreruptă de 24 de ore sau o parte a acesteia în decursul căreia nava nu se află în port. CAPITOLUL II Posibilități de pescuit Articolul 4 Capturi totale admisibile și alocări Capturile totale admisibile, cotele și, dacă este cazul, condițiile legate funcțional de acestea sunt stabilite în anexa I. Articolul 5 Dispoziții speciale privind alocările 1. Alocarea posibilităților de pescuit între statele membre conform prezentului regulament nu aduce atingere: (a) schimburilor efectuate în conformitate cu articolul 20 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002; (b) realocărilor efectuate în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009; (c) debarcărilor suplimentare permise în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96; (d) cantităților reținute în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96; (e) deducerilor efectuate în temeiul articolelor 37, 105, 106 și 107 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009. 2. Cu excepția cazurilor în care există dispoziții contrare în anexa I la prezentul regulament, articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 se aplică resurselor care fac obiectul unor TAC de precauție, iar articolul 3 alineatele (2) și (3) și articolul 4 din respectivul regulament se aplică resurselor care fac obiectul unor TAC analitice. Articolul 6 Condiții pentru debarcarea capturilor și a capturilor accidentale Peștele provenind din stocurile pentru care sunt stabilite limite de captură este reținut la bord sau debarcat numai în cazul în care capturile și capturile accidentale au fost efectuate de nave ale unui stat membru care dispune de o cotă, iar această cotă nu a fost epuizată. Articolul 7 Limite ale efortului de pescuit 1. Limitele efortului de pescuit sunt stabilite în anexa II. 2. Limitele menționate la alineatul (1) se aplică și subdiviziunilor ICES 27 și 28.2, cu excepția cazului în care Comisia a decis, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1098/2007, să excludă respectivele subdiviziuni de la aplicarea restricțiilor prevăzute la articolul 8 alineatul (1) litera (b), articolul 8 alineatele (3), (4) și (5) și la articolul 13 din regulamentul respectiv. 3. Limitele menționate la alineatul (1) nu se aplică subdiviziunii ICES 28.1, cu excepția cazului în care Comisia a decis, în conformitate cu articolul 29 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1098/2007, că restricțiile prevăzute la articolul 8 alineatul (1) litera (b) și alineatele (3), (4) și (5) din Regulamentul (CE) nr. 1098/2007 se aplică acelei subdiviziuni. Capitolul III Dispoziții finale Articolul 8 Transmiterea datelor Atunci când, în conformitate cu articolele 33 și 34 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, statele membre transmit Comisiei date privind cantitățile debarcate din stocurile capturate, acestea utilizează codurile stocurilor prevăzute în anexa I la prezentul regulament. Articolul 9 Intrare în vigoare Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Regulamentul se aplică de la 1 ianuarie 2014. Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, Pentru Consiliu Președintele ANEXA I TAC APLICABILE NAVELOR UNIUNII ÎN ZONELE ÎN CARE EXISTĂ TAC, ÎN FUNCȚIE DE SPECII ȘI DE ZONĂ În următoarele tabele sunt stabilite TAC și cotele de pescuit (în tone de greutate în viu, dacă nu se specifică altfel) pentru fiecare resursă și, după caz, condițiile legate funcțional de acestea. Trimiterile la zonele de pescuit sunt trimiteri la zonele ICES, dacă nu se specifică altfel. Resursele halieutice sunt indicate în ordinea alfabetică a denumirilor speciilor în limba latină. În scopul aplicării prezentului regulament, următorul tabel de corespondență indică denumirile în limba latină și denumirile comune. Denumire științifică || Codul alfa-3 || Denumire comună Clupea harengus || HER || Hering Gadus morhua || COD || Cod Pleuronectes platessa || PLE || Cambulă de Baltica Salmo salar || SAL || Somon de Atlantic Sprattus sprattus || SPR || Șprot Specia: || Hering || || Zona: || Subdiviziunile 30-31 || || || Clupea harengus || || HER/3D30.; HER/3D31. Finlanda || 116 963 || || Suedia || 25 699 || || || || || Uniune || 142 662 || || || || || TAC || 142 662 || || TAC analitică Specia: || Hering || || Zona: || Subdiviziunile 22-24 || Clupea harengus || || HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. || Danemarca || 2 769 || || Germania || 10 900 || Finlanda || 1 || || Polonia || 2 570 || Suedia || 3 514 || || || || Uniune || 19 754 || || || || TAC || 19 754 || || TAC analitică Nu se aplică articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 Nu se aplică articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 || || || || || Specia: || Hering || || Zona: || Apele Uniunii din subdiviziunile 25-27, 28.2, 29 și 32 || Clupea harengus || || HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.2; HER/3D29.; HER/3D32. Danemarca || 3 157 || || Germania || 837 || || Estonia || 16 122 || || Finlanda || 31 469 || || Letonia || 3 979 || || Lituania || 4 189 || || Polonia || 35 752 || || Suedia || 47 995 || || || || || Uniune || 143 500 || || || || || TAC || Nu se aplică. || TAC analitică Specia: || Hering || || Zona: || Subdiviziunea 28.1 || Clupea harengus || || HER/03D.RG || || || Estonia || 14 186 || || Letonia || 16 534 || || || || || Uniune || 30 720 || || || || || TAC || 30 720 || || TAC analitică || || || Specia || Cod || Zona: || Apele Uniunii din subdiviziunile 25-32 || Gadus morhua || || COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. Danemarca || 15 147 || || Germania || 6 025 || || Estonia || 1 476 || || Finlanda || 1 159 || || Letonia || 5 632 || || Lituania || 3 710 || || Polonia || 17 440 || || Suedia || 15 345 || || || || || Uniune || 65 934 || || || || || TAC || Nu se aplică. || TAC analitică || || || Specia: || Cod || || Zona: || Subdiviziunile 22-24 || || Gadus morhua || || COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. Danemarca || 7 436 || || Germania || 3 636 || || Estonia || 165 || || Finlanda || 146 || || Letonia || 615 || || Lituania || 399 || || Polonia || 1 990 || || Suedia || 2 650 || || || || || Uniune || 17 037 || || || || || TAC || 17 037 || || TAC analitică Nu se aplică articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 Nu se aplică articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 || || || Specia: || Cambulă de Baltica || || Zona: || Apele Uniunii din subdiviziunile 22-32 || || Pleuronectes platessa || || PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. Danemarca || 2 151 || || Germania || 239 || || Polonia || 450 || || Suedia || 162 || || || || || Uniune || 3 002 || || || || || TAC || 3 002 || || TAC de precauție Specia: || Somon de Atlantic || Zona: || Apele Uniunii din subdiviziunile 22-31 || Salmo salar || || SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. Danemarca || 22 467 || (1) || Germania || 2 500 || (1) || Estonia || 2 283 || (1) || Finlanda || 28 015 || (1) || Letonia || 14 290 || (1) || Lituania || 1 680 || (1) || Polonia || 6 816 || (1) || Suedia || 30 370 || (1) || || || || Uniune || 108 421 || (1) || || || || TAC || Nu se aplică. || TAC analitică Nu se aplică articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 Nu se aplică articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 __________ || || || (1) Exprimat în număr de pești. Specia: || Somon de Atlantic || Zona: || Apele UE din subdiviziunea 32 || Salmo salar || || SAL/3D32. || || || Estonia || 744 || (1) || Finlanda || 6 512 || (1) || || || || Uniune || 7 256 || (1) || || || || TAC || Nu se aplică. || TAC de precauție __________ || || || (1) Exprimat în număr de pești. Specia: || Șprot || || Zona: || Apele Uniunii din subdiviziunile 22-32 || || Sprattus sprattus || || SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. Danemarca || 21 909 || (1) || Germania || 13 880 || (1) || Estonia || 25 441 || (1) || Finlanda || 11 469 || (1) || Letonia || 30 727 || (1) || Lituania || 11 115 || (1) || Polonia || 65 207 || (1) || Suedia || 42 354 || (1) || || || || Uniune || 222 102 || || || || || TAC || Nu se aplică. || || TAC analitică __________ (1) Cel puțin 92 % din debarcări calculate în raport cu cota trebuie să fie de șprot. Capturile accidentale de hering se calculează în raport cu procentul rămas de 8 % din cotă (HER/*3BCDC). ANEXA II LIMITELE EFORTULUI DE PESCUIT 1. Statele membre repartizează navelor care le arborează pavilionul și care pescuiesc cu traule, plase pungă daneze sau plase similare cu ochiuri mai mari sau egale cu 90 mm sau cu setci, plase de încurcare sau setci cu sirec cu ochiuri mai mari sau egale cu 90 mm, cu paragate de fund, cu paragate cu excepția celor flotante, cu undițe de mână și echipament de pescuit la dandinetă, un număr maxim de: (a) 147 de zile de absență din port în subdiviziunile ICES 22-24, cu excepția perioadei cuprinse între 1 și 30 aprilie, pentru care se aplică articolul 8 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1098/2007; și (b) 146 de zile de absență din port în subdiviziunile ICES 25-28, cu excepția perioadei cuprinse între 1 iulie și 31 august, pentru care se aplică articolul 8 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1098/2007. 2. Numărul maxim de zile de absență din port pe an în care o navă poate fi prezentă în cele două zone menționate la punctul 1 literele (a) și (b) pescuind cu echipamentele prevăzute la punctul 1 nu poate să depășească numărul maxim de zile de absență din port repartizate pentru una dintre cele două zone. 3. Prin derogare de la punctele 1 și 2 și în cazul în care gestionarea eficientă a posibilităților de pescuit o impune, statele membre pot repartiza navelor care le arborează pavilionul un număr suplimentar de zile de absență din port, cu condiția ca un număr egal de zile de absență din port să fie retras altor nave care le arborează pavilionul și care fac obiectul unor restricții în privința efortului în aceeași zonă și ca, în cazul fiecăreia dintre navele donatoare, capacitatea exprimată în kW să fie egală sau mai mare decât cea a oricărei nave receptoare. Numărul de nave receptoare nu poate depăși 10 % din numărul total al navelor respectivului stat membru, după cum se indică la punctul 1. [1] Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (JO L 358, 31.12.2002, p. 59) [2] Regulamentul (CE) nr. 1098/2007 al Consiliului din 18 septembrie 2007 de stabilire a unui plan multianual (JO L 248, 22.9.2007, p. 1). [3] Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (JO L 343, 22.12.2009, p. 1). [4] Regulamentul (CE) nr. 847/96 al Consiliului din 6 mai 1996 privind introducerea unor condiții suplimentare pentru gestionarea interanuală a totalurilor admise de captură (TAC) și a cotelor de pescuit (JO L 115, 9.5.1996, p. 3). [5] Regulamentul (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005 pentru conservarea, prin măsuri tehnice, a resurselor halieutice din Marea Baltică și strâmtorile Belts și Sound (JO L 349, 31.12.2005, p. 1).