Invadarea Ucrainei de către Rusia a evidențiat importanța valorilor democratice, a drepturilor omului și a statului de drept. UE are un rol deosebit în proiectarea valorilor respective la nivel mondial, ca alternativă la modelele autoritare care încalcă dreptul internațional și drepturile omului, aceasta fiind și o caracteristică centrală a procesului de extindere. Credibilitatea politicilor noastre externe se bazează pe situația statului de drept în UE.

Raportul privind statul de drept prezintă, de asemenea, evoluțiile semnificative de la nivelul UE și, în plus, ar trebui să fie privit în contextul mai larg al altor direcții de lucru care contribuie la susținerea valorilor democratice și a drepturilor omului atât în cadrul Uniunii, cât și în afara acesteia. Utilizarea de către Comisie a unor instrumente-cheie precum Mecanismul de redresare și reziliență,Regulamentul privind condiționalitatea și Tabloul de bord privind justiția în Uniunea Europeană este rezumată în prezentul raport. De asemenea, Comisia inițiază proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor atunci când aspecte legate de statul de drept constituie încălcări ale dreptului UE.

-aspecte instituționale referitoare la sistemul de control și echilibru, punând accentul pe domenii de importanță majoră pentru statul de drept, precum calitatea și caracterul incluziv al procesului legislativ național, rolul curților constituționale și al autorităților independente, printre care Ombudsmanul, organismele de promovare a egalității și instituțiile naționale pentru drepturile omului, precum și rolul organizațiilor societății civile în protejarea statului de drept. Schimbările survenite în ceea ce privește impactul pandemiei de COVID-19 și răspunsul la aceasta reprezintă un element suplimentar inclus în analiză. Raportul din acest an include, pentru prima dată, o prezentare generală a punerii în aplicare a hotărârilor Curții Europene a Drepturilor Omului.

-libertatea și pluralismul mass-mediei, punând accentul pe principalele domenii, inclusiv independența autorităților de reglementare în domeniul mass-mediei, transparența proprietății asupra mass-mediei, transparența și echitatea în alocarea publicității de stat, siguranța jurnaliștilor și accesul la informații. Raportul din acest an include, pentru prima dată, o acoperire sistematică a serviciilor publice de mass-media. O mass-media liberă și pluralistă este esențială pentru statul de drept, pentru responsabilitatea democratică și pentru combaterea corupției. Importanța mass-mediei libere și pluraliste a stat la baza mai multor inițiative recente la nivelul UE.

În ultimii ani, am asistat la o creștere a provocărilor la adresa statului de drept atât în UE, cât și la nivel mondial. Pandemia de COVID-19 a pus la încercare reziliența sistemelor naționale în ceea ce privește respectarea statului de drept în perioade de criză, punând presiune asupra sistemelor instituite de control și echilibru constituțional și asupra capacității instituțiilor democratice și a organismelor de supraveghere ale acestora de a-și desfășura activitatea.

Percepția asupra independenței în rândul întreprinderilor s-a îmbunătățit în aproximativ două treimi dintre statele membre în comparație cu 2021, potrivit Tabloului de bord privind justiția în Uniunea Europeană pentru anul 2022 și sondajelor Eurobarometru realizate în 2022 . În schimb, în rândul publicului larg, sondajele au indicat scăderi ale percepției asupra independenței sistemului judiciar în mai mult de jumătate dintre statele membre. Percepția relativă dintre statele membre s-a schimbat în mică măsură. În Finlanda, Danemarca, Austria, Luxemburg, Țările de Jos și Germania, nivelul de percepție a independenței rămâne deosebit de ridicat în rândul publicului larg (peste 75 %), în timp ce în Slovacia, Polonia și Croația, acesta rămâne foarte scăzut (sub 30 %).

Eurobarometrul din 2022 privind corupția arată că corupția rămâne o preocupare serioasă pentru cetățenii și întreprinderile din UE. Aproape 7 din 10 europeni (68 %) consideră că problema corupției este larg răspândită în țara lor și mai mult de 4 din 10 europeni (41 %) consideră că nivelul corupției a crescut în țara lor. În același timp, doar 31 % dintre respondenți sunt de părere că eforturile guvernului lor în materie de combatere a corupției sunt eficace. În plus, mai mult de 6 din 10 întreprinderi europene (63 %) consideră că problema corupției este larg răspândită în țara lor și majoritatea întreprinderilor (51 %) consideră că este puțin probabil ca persoanele sau întreprinderile corupte din țara lor să fie depistate sau raportate polițiștilor sau procurorilor.

Rezultatele indicelui de percepție a corupției (IPC) arată că 10 state membre se află în primele 20 de țări percepute ca fiind cel mai puțin corupte din lume, iar punctajul mediu al UE este, per ansamblu, bun și s-a îmbunătățit în comparație cu anul trecut. Unele state membre și-au îmbunătățit punctajul comparativ cu anii precedenți, în timp ce altele continuă să acumuleze rezultate semnificativ mai slabe decât celelalte state membre ale UE.

Înalții funcționari guvernamentali și membrii parlamentului fac adesea obiectul unor norme de integritate specifice. Majoritatea statelor membre au instituit coduri de conduită și norme privind prevenirea conflictelor de interese și a incompatibilităților cu alte activități. Este important ca punerea în aplicare practică a acestor norme să fie supusă verificării și evaluării periodice. Printre evoluțiile din ultimul an se numără consolidarea normelor privind activitatea extraparlamentară și activitățile membrilor parlamentului, de exemplu participarea în consiliile de administrație sau în comisiile întreprinderilor în Luxemburg . Comisia pentru etică a Adunării Naționale din Franța a fost activă în emiterea de avize și verificarea situațiilor financiare pentru a depista conflictele de interese. În unele state membre, au fost identificate sau sunt în curs de realizare îmbunătățiri. În Țările de Jos , este în curs de elaborare un cod de conduită pentru miniștri și secretarii de stat. Finlanda pregătește acte legislative pentru a consolida normele privind conflictele de interese pentru funcționarii publici și, respectiv, pentru miniștri. Belgia nu dispune de o politică amplă în materie de integritate pentru miniștri și cabinetele private ale acestora sau pentru membrii parlamentului, iar codurile de conduită existente prezintă în continuare lacune. Cehia nu dispune de coduri de etică prin care să se reglementeze cadrul de integritate pentru membrii parlamentului. În Italia , este în curs de examinare în parlament de mai mulți ani o propunere privind conflictele de interese în cazul titularilor de funcții politice, inclusiv al parlamentarilor.

Conflictele de interese apar atunci când un funcționar public are un interes privat sau profesional care ar putea afecta îndeplinirea imparțială și obiectivă a atribuțiilor sale . Pentru a preveni astfel de conflicte de interese, majoritatea statelor membre au instituit măsuri care vizează o gamă largă de funcționari publici aleși și numiți. În mai multe state membre, au fost identificate provocări, iar unele dintre aceste state iau măsuri pentru a-și consolida cadrele. În Spania , Biroul pentru conflictele de interese și-a intensificat rolul în privința furnizării de orientări etice și de activități de formare pentru funcționarii publici. În Slovacia , sunt în desfășurare discuții privind înființarea unui Birou pentru protecția interesului public, care ar urma să supravegheze punerea în aplicare a noilor norme privind conflictele de interese. În Malta , au fost actualizate normele de integritate în serviciul public, inclusiv în cadrul poliției. În Țările de Jos , se lucrează în prezent la cadrul de integritate al poliției, fiind în curs de înființare noi structuri. În România, punerea unui accent mai mare pe integritatea autorităților de aplicare a legii a condus la rezultate pozitive. Bulgaria a continuat să introducă măsuri care vizează îmbunătățirea integrității anumitor sectoare, inclusiv a poliției și a sistemului judiciar. În Irlanda , o viitoare reformă legislativă are drept scop consolidarea Comisiei pentru standardele funcției publice, astfel încât aceasta să poată asigura o mai bună aplicare a cadrului de integritate. În Estonia , există orientări privind conflictele de interese, dar acestea nu fac obiectul unui mecanism eficace de verificare și de asigurare a respectării normelor.

Cadrele de guvernanță și de integritate transparente și responsabile sunt esențiale pentru prevenirea corupției la toate nivelurile administrației publice și ale guvernului. În ultimul an, statele membre au continuat să ia măsuri pentru a consolida cadrele de prevenire a corupției și de integritate, inclusiv pentru a actualiza standardele etice, pentru a asigura o mai bună aplicare sau pentru a revizui normele privind declararea averilor și a intereselor și privind incompatibilitățile și conflictele de interese, pentru a consolida mecanismele de control intern și pentru a reglementa activitățile de lobby și practica „ușilor turnante”.

Transparența proprietății asupra mass-mediei este direct legată de libertatea și pluralismul mass-mediei, în special atunci când proprietatea are ca rezultat un control direct sau indirect sau o influență semnificativă asupra conținutului furnizat. Informațiile referitoare la proprietate le permit utilizatorilor să interpreteze conținutul în cunoștință de cauză. Standardele europene încurajează statele membre să adopte măsuri specifice în acest domeniu, care este prevăzut și în legislația UE. De la ultimul raport, în Croația , Cipru , Estonia , Grecia , Polonia , Portugalia și Spania , au fost adoptate noi acte legislative care sporesc transparența în ceea ce privește proprietatea asupra mass-mediei sau îmbunătățesc disponibilitatea publică a informațiilor privind proprietatea asupra mass-mediei. În Bulgaria și Slovacia , sunt avute în vedere legi menite să sporească transparența proprietății asupra mass-mediei. Măsuri practice de sporire a transparenței au fost adoptate în Lituania , unde a fost lansat un sistem de informații accesibil publicului care cuprinde producătorii de informații publice și entitățile care difuzează informații publice.

Finanțarea partidelor politice reprezintă un domeniu de risc important pentru corupție, iar unele state membre au adoptat sau au în vedere reforme pentru a spori transparența și supravegherea. În Polonia , normele privind finanțarea partidelor politice au fost revizuite pentru a spori transparența. În Țările de Jos , continuă discuțiile privind protejarea partidelor politice împotriva ingerințelor străine. În Estonia , proiectele legislative în curs de pregătire ar urma să vizeze sporirea competențelor Comitetului de supraveghere a finanțării partidelor politice. În Austria , parlamentul este în curs de adoptare a unor reforme pentru remedierea problemelor de durată ale sistemului actual, inclusiv în ceea ce privește competențele Curții de Conturi. Danemarca intenționează să revizuiască și să modifice sistemul de finanțare a partidelor politice, deși nu are un calendar concret. Există provocări și în alte state membre, cum este Italia , în care practica direcționării donațiilor către partidele politice prin intermediul fundațiilor politice reprezintă un obstacol în calea răspunderii publice din cauza absenței unui registru electronic unic.

Continuă procesele penale în dosarele jurnaliștilor uciși în UE. În Malta , o persoană presupusă a se afla în spatele asasinării jurnalistei Daphne Caruana Galizia a fost pusă sub acuzare pentru complicitate la omor și asociere criminală, iar procedurile penale sunt în desfășurare. Raportul separat al anchetei publice privind asasinarea a fost publicat în iulie 2021 și a constatat că statul și entitățile sale nu au reușit să protejeze pe deplin jurnalistul de riscurile reale și imediate și nu au acționat pentru a preveni asasinarea sa. Raportul a stabilit un set de recomandări referitoare la statul de drept, inclusiv la peisajul mediatic din țară. În Slovacia , este în desfășurare procesul privind asasinarea lui Jan Kuciak și a logodnicei sale Martina Kusnirova, iar în Țările de Jos a început procesul privind asasinarea jurnalistului Peter R. de Vries. Asasinarea jurnalistului Giorgios Karaivaz în aprilie 2021 este în curs de investigare de către autoritățile din Grecia .

Deși Convenția europeană a drepturilor omului prevede în mod expres că dreptul la libertatea de exprimare nu împiedică statele să supună întreprinderile de radiodifuziune și televiziune unui sistem de licențe, exercitarea acestei prerogative trebuie să țină seama de pluralitatea peisajului mediatic și să se bazeze pe proceduri și criterii obiective și transparente. În Polonia , o propunere de modificare legislativă menită să interzică concesiunile de radiodifuziune operatorilor controlați de persoane înregistrate în afara SEE a fost, în cele din urmă, respinsă prin veto de președinte. Cu toate acestea, două posturi de televiziune s-au confruntat cu proceduri administrative deosebit de lungi pentru prelungirea licențelor lor de către autoritatea de reglementare.

Învățăminte desprinse din utilizarea măsurilor de urgență și din pandemia de COVID-19

Confruntate cu provocările generate de revenirea pandemiei de COVID-19 în toamna și iarna anului 2021, unele state membre au continuat să aplice starea de urgență, în timp ce în majoritatea statelor membre aceste regimuri și restricțiile aferente privind drepturile fundamentale au fost eliminate treptat. O serie de state membre valorifică în prezent învățămintele desprinse din această experiență și, în unele cazuri, își actualizează cadrele juridice pentru a îmbunătăți gradul de pregătire pentru crize viitoare. În Portugalia și Suedia , structuri dedicate analizează modul în care pot fi instituite cadre juridice permanente pentru a reglementa circumstanțele excepționale, reflecții similare având loc și în Țările de Jos . În Danemarca , utilizarea Legii privind epidemiile, adoptată în februarie 2021, a fost reexaminată de guvern și a făcut obiectul unei ample consultări a părților interesate. În Cehia , Ministerul Sănătății a efectuat un audit al procesului de adoptare a măsurilor de combatere a pandemiei, după ce mai multe dintre aceste măsuri au fost anulate de instanțe. În Franța , Consiliul de Stat și-a dedicat studiul anual din 2021 stării de urgență și a făcut propuneri pentru o mai bună definire și organizare a acesteia.

Utilizarea competențelor conferite în situații de urgență a continuat și în afara contextului pandemiei de COVID-19 în legătură cu alte crize. Ungaria a declarat o altă „stare de pericol” în temeiul dispozițiilor constituționale modificate, ca urmare a invadării Ucrainei. Polonia a introdus stare de urgență la frontiera dintre Polonia și Belarus, ceea ce a generat preocupări ale părților interesate cu privire la constituționalitate și la restricționarea drepturilor fundamentale. Lituania a declarat, de asemenea, stare de urgență ca răspuns la instrumentalizarea migrației de către Belarus. Restricțiile privind activitatea organismelor de monitorizare și a jurnaliștilor au suscitat critici și au fost ridicate treptat.

Rolul curților constituționale în sistemul de control și echilibru

Curțile constituționale joacă un rol esențial în sistemul de control și echilibru și au continuat să exercite acest rol în contextul pandemiei de COVID-19. Acest lucru s-a întâmplat în Franța , unde Curtea Constituțională a definit limitele competențelor puterii executive și ale celei legislative în timpul regimului de urgență sanitară, și în Germania , Spania și Italia , unde curțile constituționale au exercitat un control constituțional asupra măsurilor de urgență adoptate pentru combaterea pandemiei de COVID-19.

Curțile constituționale au exercitat control și în alte domenii-cheie, de exemplu în ceea ce privește alegerile. În Portugalia , Curtea Constituțională a fost chemată să reexamineze actele electorale. Noua legislatură parlamentară a început după această reexaminare și după repetarea ulterioară a votului. În Cipru , sunt în curs reflecții structurale suplimentare, în parlament fiind încă în dezbatere înființarea unei Curți Constituționale.

În alte state membre, unele decizii luate de curțile constituționale au generat preocupări cu privire la supremația dreptului UE. În România , guvernul și-a asumat un angajament clar față de principiul supremației dreptului UE, dar persistă preocupări cu privire la contestarea acestui principiu de către Curtea Constituțională . În Germania , în urma angajamentelor formale ale Guvernului Germaniei prin care se recunoaște în mod clar supremația dreptului UE, Comisia a închis procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor cu privire la o hotărâre a Curții Constituționale a Germaniei. În Polonia , Curtea Constituțională a contestat în mod expres supremația dreptului UE și a considerat că anumite dispoziții din tratatele UE sunt neconstituționale. Acest lucru a determinat Comisia să lanseze o procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva Poloniei , care este încă în desfășurare .

Instituțiile naționale pentru drepturile omului, ombudsmanii, organismele de promovare a egalității și punerea în aplicare a hotărârilor Curții Europene a Drepturilor Omului

Instituțiile naționale pentru drepturile omului (INDO) , ombudsmanii, organismele de promovare a egalității și alte autorități independente au continuat să joace un rol în sistemul național de control și echilibru. În unele state membre, statutul acestor autorități a fost consolidat în continuare. În Suedia , Instituția Națională pentru Drepturile Omului, recent înființată, și-a început activitatea în ianuarie 2022. În Portugalia , structura internă a Biroului Ombudsmanului a fost reformată pentru o mai bună reflectare a mandatul său, iar în Letonia , au fost modificate normele privind numirea Ombudsmanului. În Belgia , Institutul Federal pentru Drepturile Omului a emis numeroase avize și recomandări în primii săi ani de activitate. Asigurarea unei monitorizări adecvate a constatărilor instituțiilor independente reprezintă o parte importantă a unui sistem eficace de control și echilibru.

Cu toate acestea, INDO, ombudsmanii și organismele de promovare a egalității au nevoie de garanții structurale privind independența, precum și de resurse suficiente pentru a funcționa în mod eficace, iar o parte dintre acestea continuă să se confrunte cu provocări. În Polonia , noul Ombudsman, numit în iulie 2021, continuă să joace un rol-cheie ca garanție a statului de drept, deși capacitatea sa de a acționa este restrânsă ca urmare a resurselor limitate. În Lituania , există preocupări cu privire la faptul că Biroul Ombudsmanilor Parlamentari nu dispune de resursele necesare pentru a-și îndeplini mandatul, iar noul proiect de lege a fost criticat pentru un posibil impact negativ asupra activității sale. În Ungaria , preocupările legate de independența comisarului pentru drepturile fundamentale persistă după integrarea Autorității pentru Egalitatea de Tratament în cadrul Oficiului Comisarului, iar în martie 2022 Subcomitetul ONU pentru acreditare al Alianței mondiale a INDO și-a menținut recomandarea ca instituția națională pentru drepturile omului a Ungariei să fie retrogradată la statutul B. În Croația , există provocări în ceea ce privește acțiunile întreprinse în urma recomandărilor Ombudsmanului și monitorizarea acestora, precum și în ceea ce privește accesul la informații. Până în prezent, o serie de state membre nu au instituit o INDO în conformitate cu Principiile de la Paris ale ONU. Deși Italia , Malta și România au demarat acest proces, în Cehia nu există astfel de planuri.

Bilanțul punerii în aplicare a principalelor hotărâri ale Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO) este, de asemenea, un indicator important pentru funcționarea statului de drept într-o țară. Prin urmare, capitolele consacrate fiecărei țări includ pentru prima dată indicatori sistematici privind punerea în aplicare a hotărârilor principale ale CEDO de către toate statele membre . Deși performanța variază de la un stat membru la altul, în ansamblu, aproximativ 40 % dintre principalele hotărâri ale CEDO referitoare la statele membre ale UE din ultimii zece ani nu au fost puse în aplicare .

Sistemul național de control și echilibru în ceea ce privește utilizarea programelor spyware

În iulie 2021, Amnesty International și un grup de jurnaliști de investigație au descoperit că mai multe guverne din întreaga lume au implementat un program spyware deosebit de intruziv, cunoscut sub numele de „Pegasus”. În UE, printre ținte s-au numărat jurnaliști, avocați, politicieni naționali și deputați în Parlamentul European. Acest subiect a căpătat o importanță tot mai mare în cursul anului trecut: deși are legătură cu securitatea națională, este nevoie de un sistem național de control și echilibru pentru a asigura existența unor garanții și respectarea drepturilor fundamentale. În Ungaria , s-au încheiat anchetele în urma unor acuzații legate de utilizarea software-ului de supraveghere Pegasus împotriva unor avocați și jurnaliști, în condițiile în care există preocupări legate de faptul că, în afara procedurilor penale, nu există o supraveghere judiciară eficace în ceea ce privește utilizarea măsurilor de supraveghere secretă. În Polonia , în pofida acuzațiilor legate de utilizarea Pegasus și a software-ului echivalent de supraveghere spyware, nu a fost inițiată nicio anchetă de către parchet. În Franța , Parchetul din Paris a deschis o anchetă penală cu privire la presupusa utilizare a programelor spyware de supraveghere care vizează în special jurnaliști. În Spania , utilizarea Pegasus și a software-ului echivalent de supraveghere spyware a făcut obiectul unei anchete a Ombudsmanului și al unor proceduri judiciare. Deși au competența de a-și garanta securitatea națională, în exercitarea acestei competențe statele membre trebuie să aplice dreptul UE relevant, inclusiv jurisprudența CJUE. Statul de drept impune ca recurgerea la astfel de instrumente de către serviciile de securitate ale statelor membre să facă obiectul unui control suficient care să asigure că este respectată pe deplin legislația UE, inclusiv drepturile fundamentale, cum ar fi protecția datelor cu caracter personal, siguranța jurnaliștilor și libertatea de exprimare. Utilizarea mijloacelor de supraveghere în cadrul anchetelor penale trebuie, de asemenea, să respecte drepturile procedurale, inclusiv drepturile inculpatului. Prin urmare, este nevoie de un sistem solid de control și echilibru instituțional pentru a garanta funcționarea, cooperarea și controlul reciproc al organelor de stat, astfel încât puterea să fie exercitată de o autoritate de stat sub controlul celorlalte.

Organizațiile societății civile ca actori esențiali pentru statul de drept

Organizațiile societății civile și apărătorii drepturilor omului joacă un rol esențial de gardieni împotriva încălcărilor statului de drept și contribuie în mod activ la promovarea statului de drept, a democrației și a drepturilor fundamentale în practică. Dreptul UE, completat de standardele europene, a stabilit cerințe-cheie pentru asigurarea funcționării organizațiilor societății civile fără ingerințe nejustificate. În urma sosirii în UE a milioane de persoane care fug din calea agresiunii militare a Rusiei, societatea civilă a jucat un rol-cheie în primirea acestora în statele membre respective și în asigurarea produselor și serviciilor esențiale, inclusiv sprijin psihologic și medical.

În unele state membre, se iau măsuri pentru a îmbunătăți situația organizațiilor societății civile. În Bulgaria , a devenit operațional un Consiliu pentru dezvoltarea societății civile, înființat cu scopul de a sprijini organizațiile societății civile. În România , deși organizațiile societății civile se confruntă cu provocări, există planuri de simplificare a procedurilor de înregistrare pentru organizațiile neguvernamentale. În Suedia , sunt în curs de revizuire normele-cadru privind funcționarea și finanțarea organizațiilor societății civile. În Malta , au fost abordate preocupările existente cu privire la accesul organizațiilor societății civile la finanțare. Deși în majoritatea statelor membre există un mediu favorabil societății civile și de sprijinire a acesteia, iar spațiul societății civile continuă să fie considerat „deschis”, în unele state membre organizațiile societății civile continuă să se confrunte cu provocări. Acestea pot consta în proceduri de înregistrare împovărătoare, dificultăți în accesarea finanțării, legislație restrictivă și protecție inadecvată împotriva atacurilor și amenințărilor, inclusiv SLAPP și campanii de denigrare. În Irlanda , există în continuare obstacole juridice în calea finanțării societății civile, iar în Germania , regimul de scutire fiscală al organizațiilor societății civile rămâne un motiv de îngrijorare, deși acesta ar putea fi abordat în cadrul reformelor viitoare. În Slovenia , societatea civilă s-a confruntat cu provocări în ceea ce privește discursurile negative, dar au fost abordate aspectele legate de finanțare și limitările libertății de întrunire. În Cehia , există unele preocupări cu privire la accesul organizațiilor societății civile la finanțare publică, iar în Slovacia sistemele de subvenții publice continuă să excludă organizațiile care se ocupă de aspecte legate de egalitatea de gen și de drepturile persoanelor LGBTIQ. În Cipru , guvernul a luat măsuri pentru a sprijini mai bine societatea civilă și pentru a îmbunătăți comunicarea cu autoritățile publice. Procedurile de înregistrare pentru organizațiile societății civile rămân complexe în Italia . În Grecia , unele cerințe de înregistrare continuă să fie considerate disproporționale, dar este în curs de examinare la Consiliul de Stat o revizuire a legislației existente. În Spania , parlamentul lucrează la reforma Legii privind securitatea cetățenilor, ca urmare a preocupărilor exprimate cu privire la lege, inclusiv de către societatea civilă. În Franța , deși au fost adoptate noi legi pentru a îmbunătăți mediul financiar pentru asociații, o serie de părți interesate și-au exprimat îngrijorarea cu privire la impactul Legii privind principiile republicane asupra spațiului civic.

În unele state membre, restricțiile sistematice au agravat și mai mult capacitatea societății civile de a funcționa, având un potențial efect de descurajare. În Polonia , spațiul civic s-a deteriorat și mai mult, iar proiectele legislative recente ar putea avea un impact negativ suplimentar. În Ungaria , societatea civilă independentă este supusă în continuare presiunilor, iar organizațiile care reprezintă comunității LGBTIQ raportează că sunt vizate de campaniile de denigrare lansate de guvern, iar rolul statului în finanțarea societății civile ridică semne de întrebare.

3.EVOLUȚII ȘI ACȚIUNI LA NIVELUL UE

3.1 Dialogul și acțiunile întreprinse ca urmare a raportului privind statul de drept

Dialogul interinstituțional