COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 30.11.2011 
SEC(2011) 1434 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMAT AL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
care integreaz ă normele de evaluare ex ante 
care înso ţeşte documentul 
Propunere de modificare a Regulamentului Parlamentului European și al Consiliului 
privind Institutul European de Inovare și Tehnologie  
{COM(2011) 817 final} 
{SEC(2011) 1433 final}  
 
RO 2   RO 1. Context  
EIT a fost instituit pe ntru a remedia o lips ă din peisajul european și cu un obiectiv clar: 
promovarea inov ării prin integrarea complet ă a triunghiului cunoa șterii (cercetare, inovare și 
educație). EIT reprezint ă o nouă inițiativă la nivelul UE care stabile ște în mod explicit leg ături în 
cadrul întregului ciclul de inovare, de la educa ție și crearea de cuno ștințe până la crearea de noi 
oportunități pe piață și crearea de întreprinderi. EIT se caracterizeaz ă prin dou ă principii 
fundamentale: o organiza ție EIT independent ă, (nici Comisia și nici reprezentan ții statelor 
membre nu sunt membri ai consiliulu i de conducere a EIT) care organizeaz ă procesul de selec ție 
a CCI-urilor, le coordoneaz ă într-un cadru flexibil și difuzeaz ă buna guvernan ță și modelele de 
finanțare ale CCI-urilor; și CCI-uri autonome , care își stabilesc organizarea intern ă, 
compoziția, agendele și metodele de lucru.  
Ca o agen ție și spre deosebire de programe, EIT nu are ac țiuni, dar î și pune în aplicare 
activitățile, în special prin intermediul CCI-u rilor, care sunt parteneri integra ți pe termen lung, 
pentru o perioad ă cuprinsă între 7 și 15 ani care acoper ă mai multe cadre financiare. CCI au 
statut juridic. Primele trei CCI au fost selectate în domeniul adapt ării la schimb ările climatice și 
al atenuării efectelor acestora (Climat eKIC), al viitoarei Societ ăți a informa ției și a comunic ării 
(ICT Labs) și al energiei durabile (InnoEnergy) . CCI-urile sunt prezentate în am ănunt în anexe.  
EIT dispune de o contribu ție bugetar ă a UE de 309 milioane EUR pentru perioada 2008-2013. 
EIT a absorbit integral sumele alocate în 2009 și în 2010 (5,6 milioane EUR și 26 milioane 
EUR) și se preconizeaz ă că va angaja pe deplin cele 55 milioane EUR alocate în 2011. Aceasta 
este o etap ă important ă, având în vedere volumul mare de report ări și anulări ale creditelor 
operaționale ale agen țiilor UE, în special în timpul primilor ani de existen ță (a se vedea raportul 
Curții de Conturi). 
EIT figureaz ă în strategia „UE 2020” și în inițiative și proiecte emblematice cum ar fi: 
• Comunicarea „O Uniune a inov ării”  
• Comunicarea „Tineretul în mi șcare”  
• Agenda privind modernizarea înv ățământului superior  
• Comunicarea Comisiei  privind contribu ția politicii regionale la cre șterea inteligent ă  
2. Definirea problemei 
Inovarea a fost plasat ă pe prima pagin ă a agendei politice a UE pentru un bun motiv. O serie de 
probleme și obstacole continu ă să frâneze capacitatea de inovare în Europa și capacitatea 
acesteia de a face fa ță provocărilor sociale complexe într-un mod sustenabil. Aceast ă situație 
afectează menținerea competitivit ății întreprinderilor, institu țiilor de înv ățământ superior și a 
institutelor de cercetare din întreaga UE și, în cele din urm ă, ocuparea for ței de munc ă, precum și 
bunăstarea cet ățenilor UE în plan social, de mediu și economic. EIT a fost înfiin țat pentru a 
sprijini aborda rea acestor provoc ări. Pe baza provoc ărilor Orizont 2020, a primei evalu ării a 
impactului EIT și a poziționării EIT în cadrul inov ării, au fost identifica ți următorii factori 
determinan ți:  
• o capacitate redus ă de a forma, a atrage și a păstra talentele;  
 
RO 3   RO • un sistem de inovare fragmentat; 
• utilizarea inadecvat ă a avantajelor cercet ării existente în ceea ce prive ște transformarea 
lor în valoare economic ă sau în progres social;  
• un nivel sc ăzut de activitate antreprenorial ă, în special în ceea ce prive ște înființarea de 
întreprinderi cu un poten țial important de cre ștere și fructificarea realiz ărilor din 
cercetare și inovare. 
Provocarea talentului  se caracterizeaz ă prin faptul c ă Europa se confrunt ă cu probleme grave în 
ceea ce prive ște atragerea, re ținerea precum și dezvoltarea resurselor umane calificate. Aceast ă 
situație este agravat ă de faptul c ă studenții postuniversitari și cercetătorii fac obiectul unei 
competiții mondiale din ce în ce mai importante, în m ăsura în care economiile emergente joac ă 
un rol din ce în ce mai important.  
Comunicarea Comisiei „O Uniune a inov ării” subliniaz ă nevoia de a cre ște rentabilitatea 
investițiilor și de a combate fragmentarea . Sistemele de cercetare și inovare ale UE și ale 
statelor membre trebuie s ă fie coordonate mai bine, iar performan ța acestora trebuie 
îmbunătățită.  
Structura european ă de cercetare și inovare ofer ă un poten țial excelent gra ție apariției unei serii 
de centre de excelen ță. Cu toate acestea, este posibil ă continuarea îmbunătățirii utiliz ării 
acestei excelen țe.  
Europei îi lipsește cultura antreprenorial ă generală care caracterizeaz ă Statele Unite sau 
economiile emergente din Asia. Un motiv important pentru aceasta l-ar putea constitui atitudinile diferite fa ță de risc, v ăzut ca un factor determinant pentru antreprenoriat. De asemenea, în 
Europa, conceptul de gândire antreprenorial ă este în mare parte limitat la școlile de afaceri și 
cursurile de economie.  
Evaluarea independent ă a EIT a confirmat conceptul EIT și obiectivele generale, îns ă a 
menționat unele aspecte referitoare la punerea în aplicare a EIT dup ă lansarea acestuia. 
Analizând nivelul de realizare de c ătre EIT a obiectivului general de cre ștere a capacit ății de 
inovare a statelor membre, evaluarea a constatat c ă impactul EIT asupra structur ării inovării în 
toată Europa este limitat din cauza unor  factori cum ar fi lipsa de mas ă critică, ineficien țele 
administrative și economiile de scar ă limitate care se raporteaz ă
 la un domeniu de activitate 
limitat. Este important de subliniat faptul c ă toate aceste probleme sunt legate de punerea în 
aplicare a EIT. 
3. Sinergii, complementarit ăți și valoarea ad ăugată a UE  
În cadrul s ău strategic comun pentru cercetare și inovare (Orizont 2020), Comisia a identificat 
trei piloni complementari și interconecta ți: Excelen ța în știință; Abordarea provoc ărilor societale; 
Crearea unei pozi ții de lider în se ctorul industrial și a unor cadre de competitivitate. Promovarea 
unei educa ții orientate spre inovare și a unui spirit antrep renorial reprezint ă o dimensiune unic ă 
și principala contribu ție a EIT în cadrul celor trei pil oni ai Orizont 2020. Ca parte din ini țiativa 
Orizont 2020, EIT a fost încadra t în pilonul „A bordarea provoc ărilor societale” prin intermediul 
activităților în domeniul inov ării și integrării triunghiului cunoa șterii. Cu toate acestea, dat fiind 
caracterul s ău integrat și cuprinzător, se vor c ăuta sinergii și cu ceilal ți piloni, în special cu 
 
RO 4   RO pilonul „competitivitate”. La nivelul CCI  sunt în curs de elaborare leg ături cu alte activit ăți, care 
se concretizeaz ă în diverse moduri, în func ție de CCI sau de provocarea în cauz ă.  
Având în vedere faptul c ă Orizont 2020 nu acoper ă alte activit ăți de învățământ superior care 
depășesc cadrul EIT, EIT trebuie s ă aducă o contribu ție deosebit ă la obiectivele Orizont 2020 
prin intermediul unei educa ții orientate spre inovare și antreprenoriat care joac ă un rol important 
de corelare între cadrul de cercetare și inovare și politicile și programele de educa ție. În acest 
context, EIT va contribui la realiz ările spațiului european al înv ățământului superior. În special 
prin noi diplome transdisciplinare sau interdisciplinare cu eticheta EIT, acesta coordoneaz ă un 
efort de colaborare în  vederea unei educa ții pentru inovare cu efecte  colaterale clare asupra 
agendei europene mai largi de modernizare a institu țiilor de înv ățământ superior.  
De asemenea, EIT poate contribui la cadrul de  coeziune prin abordarea conexiunilor între 
aspectele globale și locale ale inov ării. Centrele de coloca ție asigură o colaborare transfrontalier ă 
în interiorul și în exteriorul re țelelor CCI și sunt bine pozi ționate pentru a capitaliza și pentru a 
beneficia de diverse programe de finan țare din regiunile lor. Prin intermediul centrelor de 
colocație, EIT și CCI-urile au un impact puternic la nivel teritorial și oferă un element important 
de valoare ad ăugată european ă, în paralel cu dezvoltarea specializ ării inteligente și a clusterelor. 
Caracterul european al EIT ofer ă un element puternic de valoare ad ăugată a UE. În prezent, EIT 
este singura ini țiativă a UE care stabile ște în mod explicit leg ături în cadrul în tregului ciclu de 
inovare, de la educa ție și crearea de cuno ștințe până la crearea de noi oportunit ăți pe piață și 
crearea de întreprinderi . Acest lucru începe s ă arate o poten țială creștere a eficien ței, astfel cum a 
fost sugerat de evaluarea extern ă a EIT1. De asemenea, alte ini țiative ale UE nu au aceea și 
dimensiune institu țională.  
EIT are drept scop, în special, s ă aducă valoare ad ăugată la nivelul UE prin:  
• Crearea de noi modele de inovare prin interm ediul unor parteneriate integrate pe termen 
lung și la nivel mondial;  
• Rezolvarea problemei fragment ării și conectarea excelen ței pe întreg teritoriul UE;  
• Încurajarea spiritului antreprenori al prin integrar ea triunghiului cunoa șterii;  
• Cultivarea talentelor transfrontaliere;  
• Funcționarea în conformitate cu o abordare orientat ă spre rezultate;  
• Caracter experimental;  
• Efectul de pârghie asupra investi țiilor private.  
4. Obiective 
Evaluarea extern ă a EIT a validat conceptul EIT și obiectivele acestuia de a contribui la 
îmbunătățirea capacit ății de inovare a UE prin implicarea organiza țiilor partenere în activit ăți de 
integrare a inov ării, de cercetare și educaționale la cele mai înalte standarde. Obiectivul EIT de a 
                                                 
1 http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#educationHeader 
 
RO 5   RO deveni un model pentru spa țiul european integrat  de inovare, cercetare și învățământ superior 
prin generarea de inova ții în domeniile cheie de interes economic și societale r ămâne relevant. 
De la introducerea EIT, importan ța sprijinului UE pentru abordarea provoc ărilor societale a 
devenit mai important ă. Motivele pentru interven ția publică sunt puternice dat fiind nivelul 
actual al e șecului pe pia ță și lipsa actual ă de stimulente pentru întreprinderi în vederea implic ării 
în activități inovatoare care abordeaz ă provocările societale. 
Aliniindu-se pe deplin altor ini țiative ale UE, obiectivele generale ale EIT sunt:  
• Contribuirea la consolidarea capacit ății de inovare a statelor membre și a UE prin 
promovarea form ării de parteneriate integrate și de coloca ție care combin ă activități de 
inovare, cercetare și învățământ și care acționează ca inițiative emblematice recunoscute 
la nivel mondial pentru noi modele de inovare;  
• Realizarea de ac țiuni care abordeaz ă marile provoc ări societale prin elaborarea unor noi 
produse, procese și servicii la cele mai înalte standarde interna ționale.  
Mai multe obiective specifice stau la baza obiectivelor generale definite anterior: 
• Integrarea triunghiului cunoa șterii (cercetare, inovare și educație) pentru a crea valoare 
economic ă și socială și pentru cre ște randamentul prin colaborare și cooperare sporit ă. 
• Creșterea atractivit ății și relevanței comerciale a oportunit ăților oferite de înv ățământul 
postuniversitar, pentru a atrage, dezvolta și păstra competen țele adecvate; 
• Exploatarea poten țialului utilizat inadecvat al  punctelor forte ale cercet ării UE pentru a 
obține o mai mare rentabilitate pe pie țele produselor și muncii;  
• Dezvoltarea de leg ături de colaborare efectiv ă între centrele de excelen ță, pentru a crea 
o masă critică pentru inovarea și învățământul avansat; 
• Promovarea dezvolt ării unor produse și procese inovatoare destin ate sectoarelor în care 
disfuncționalitățile pieței determin ă o aprovizionare suboptimal ă;  
• Consolidarea capacit ății antreprenoriale în întreaga UE pentru a crea noi activit ăți 
economice și o mai mare îndeplinire a valorii poten țiale a realiz ărilor în domeniul 
cercetării și al educa ției; 
• Consolidarea centrelor existente și potențiale de cercetare, inovare și excelen ță 
educațională din UE pentru a realiza centre de activitate competitive la nivel mondial, 
care să aibă o reputație mondial ă în materie de excelen ță; 
• Abordarea discrepan țelor în ceea ce prive ște capacitatea de inovare  pe întreg teritoriul 
UE prin dezvoltarea și partajarea cuno ștințelor rezultate din noile modele de practici și 
guvernanță în materie de inovare; 
Abordând obiectivele sale sp ecifice, obiectivele opera ționale ale EIT sunt ghidate de necesitatea 
de a atinge o mas ă critică de CCI-uri prin consolidare și extindere; îmbun ătățirea eficien ței și 
capacității administrative prin intermediul func țiilor de sus ținere pentru CCI, m ăsuri de 
simplificare, servicii țintite și strategia de comunicare, inclusiv interna ționalizare; îmbun ătățirea 
 
RO 6   RO și extinderea activit ăților EIT inclusiv difuzarea cu scopul de a ajunge la nivelul economiilor de 
scară. 
5. Opțiuni de politic ă 
O serie de op țiuni pentru dezvoltarea EIT au fost luate în considerare înainte de lansarea acestuia 
în 2009 și au făcut obiectul unei evalu ări a impactului2. Nu a avut loc nicio schimbare 
semnificativ ă în context care s ă justifice reevaluarea op țiunilor care au fost respinse și, prin 
urmare, prezenta evaluare a impactului nu va mai lua în considerare op țiunile respinse3. În 
schimb, op țiunile prezentate s-au bazat pe experien ța acumulat ă în primii doi ani de activitate a 
EIT. Opțiunile sunt ghidate de obiec tivele subliniate mai sus.  
Au fost analizate trei op țiuni: 
Opțiunea 1. Dizolvare  
O opțiune pentru EIT ar fi s ă-și lichideze activit ățile. Aceasta constituie „op țiunea stop” și toate 
activitățile EIT ar trebui s ă înceteze. Orice prelungire a activit ăților CCI-urilor ar depinde de 
capacitatea lor de a asigura fonduri care s ă le înlocuiasc ă pe cele pierdute în urma lichid ării EIT. 
Se consider ă puțin probabil c ă cele trei CCI-uri și-ar putea continua activit ățile, având în vedere 
că evaluarea EIT a constatat c ă acestea nu erau înc ă autonome din punct de  vedere financiar. 
Unele activit ăți complementare ar putea fi men ținute, iar exerci țiul de evaluare ține cont de 
ipotezele formulate în acest sens. Nicio alt ă ipoteză existentă la nivel UE nu poate sprijini 
integrarea pe termen lung a cercet ării, educa ției și inovației de excelen ță pentru a face fa ță 
provocărilor societale specifice. În plus, rolul care urmeaz ă să fie jucat de EIT în diseminarea de 
bune practici de inovare ar r ămâne vacant. 
Opțiunea 2. Statu-quo  
Continuând cu cele trei CIC-ur i existente ar permite EIT s ă-și consolideze activit ățile sale și să 
se concentreze asupra unui num ăr limitat de domenii prioritare. În  temeiul acestui scenariu de 
bază, modelul actual de activitate al EIT și al CCI-urilor se presupune c ă își va menține aceeași 
natură și aceeași amploare. Op țiunea nu ar implica nici o extindere a fondurilor c ătre EIT, care și-
ar păstra resursele existente. Orice extindere a activit ăților CCI-urilor ar rezulta din capacitatea 
acestora de a- și asigura finan țare suplimentar ă.  
                                                 
2 http://eit.europa.eu/ fileadmin/Content/Downloads/PDF /Official_documents/impact_en.pdf 
3 Au fost dezb ătute cinci op țiuni: 1) un EIT centralizat conceput ca o institu ție gestionat ă în mod centralizat 
care desfășoară în mod direct activit ățile sale în domeniile înv ățământului superior, cercet ării și inovării și 
care este direct responsabil ă de gestionarea CCI; 2) un EIT descentralizat conceput ca un organism de 
finanțare, cu CCI-uri autonome care desf ășoară în mod direct activit ăți în domeniile înv ățământului 
superior, cercet ării și inovării 3) un EIT integrat care reprezint ă o combina ție între op țiunile 1 și 2 în care 
consiliul de conducere al EIT stabile ște strategia general ă, selecționează, evalueaz ă și monitorizeaz ă CCI-
urile, dar acestea din urm ă sunt autonome în ceea ce prive ște organizarea propriilor activit ăți; 4) un EIT 
care acord ă finanțare și o etichet ă, conceput ca un organism de finan țare care acord ă eticheta EIT pe baza 
unor criterii de excelen ță 5) Statu-quo (op țiunea „fără EIT”). Dou ă opțiuni au fost excluse, de asemenea, în 
timpul primului proces de evaluare, și anume: a) O institu ție unică de tipul „green field” și b) o rețea de 
organizații. Opțiunea de politic ă 3 a părut să fie cea mai potrivit ă. În conformitate cu evaluarea impactului 
„Această opțiune vizeaz ă găsirea unui echilibru între op țiunea 1 și 2, menținând avantajele amândurora, 
evitând, în acela și timp, inconvenientele acestora” (p. 32).  
 
RO 7   RO Activitățile EIT s-ar men ține la nivelul actual (planificat). Acesta include activit ăți legate de 
antreprenoriat și ateliere care reunesc participan ții CCI. În cadrul acestei op țiuni, noi CCI ar 
putea fi stabilite doar în mome ntul în care o CCI existent ă a încetat s ă primeasc ă finanțare de la 
EIT. Acest lucru ar men ține bugetul la un nivel stabil și ar menține în func țiune trei CCI-uri 
susținute de UE. Amprenta EIT și a CCI-urilor asupra inov ării europene va fi limitat ă, din cauza 
lipsei de mas ă critică necesară pentru a avea un impact vizibil (de și nu exist ă un consens cu 
privire la ce anume constituie masa critic ă, majoritatea responden ților au considerat c ă între 6 și 
10 CCI-uri ar fi un num ăr adecvat pentru viitor).  
Opțiunea 3. Cre ștere progresiv ă și activități extinse  
Conform acestei op țiuni, o serie de CCI-uri noi va fi lansat ă de EIT, acoperindu-se, în acest fel, 
un număr mai mare de domenii prioritare. Bugetu l pentru fiecare CCI  nou lansat ar fi 
aproximativ acelea și cu cel alocat CCI-urilor actuale. Pe baza analizei cuprinse în studiul care 
însoțește prezenta evaluare a impactului privind economiile de scar ă și propunerile EIT pentru 
viitor, se consider ă că numărul total de CCI-uri ar putea s ă crească, în cele din urm ă, până la 9 
până în 2020. Acest lucru va permite EIT s ă-și realizeze impactul estimat asupra inov ării, 
cercetării și educației și se bazeaz ă pe ipoteza c ă fiecare CCI este compus din între 5 și 6 centre 
de excelen ță (centre de coloca ție) și că aceleași centre pot participa la mai multe CCI-uri, 
atingându-se, prin urmare, o mas ă critică aproximativ ă de 50 de centre de excelen ță pe tot 
teritoriul UE. O extindere peste 9 CCI-uri  ar putea compromite principiul excelen ței la nivel 
mondial, care reprezint ă una dintre pietrele de te melie ale modelului EIT.  
Activitățile actuale și planificate ale EIT vor continua și se vor extinde pentru  a consolida EIT ca 
organizație „capabil ă să învețe” de sine st ătătoare. Aceste activit ăți ar include dezvoltarea 
strategiilor de difuzare și de sensibilizare, precum și agenda de „interna ționalizare” a EIT în ceea 
ce privește relațiile sale cu țările terțe. În plus, aceast ă opțiune implic ă faptul că EIT va începe 
activități suplimentare pentru a extinde avantajele câ știgate prin CCI-uri unui  public care nu este 
direct interesat de CCI . EIT ar efectua activit ăți suplimentare care ar servi cre ării de legături între 
întreprinderi, institute de cercetare, institu ții de învățământ superior și autorități publice situate în 
zone în care capacitatea de inovare este mai redus ă. EIT ar c ăuta să promoveze dezvoltarea 
capacității de inovare în aceste domenii. Aceasta nu ar implica o relaxare a criteriilor de 
„excelență” aplicate selec ției CCI-urilor, dar ar constitui o consolidare a rolului EIT. 
6. Evaluarea impacturilor 
EIT vizeaz ă stimularea capacit ății de inovare a UE și a statelor membre în vederea cre șterii 
competitivit ății economiei UE și a dezvolt ării de inova ții care să abordeze provoc ările societale. 
EIT are poten țialul de a genera efecte de informare și instituționale puternice prin identificarea și 
diseminarea modelelor de cea mai bun ă guvernan ță și de finan țare de la CCI-uri, asigurându-se 
că nivelul de cuno ștințe de la CCI-uri este p ăstrat, valorificat și exploatat atât în Uniune, cât și în 
afara acesteia.  
6.1. Efectele economice, sociale și de mediu cele mai relevante  
Efecte economice: Cele mai puternice efecte privesc activit ățile de cercetare și inovare și 
influența asupra fluxurilor de investi ții. Modelul descentralizat adoptat pentru EIT încurajeaz ă 
fluxurile transfrontaliere și contribuie la dezvoltarea unui spa țiu european unic pentru înv ățământ 
superior, cercetare și inovare.   
 
RO 8   RO Efecte sociale:  Elaborarea de inova ții care abordeaz ă provocările societale determin ă o 
îmbunătățire a asisten ței sociale. Op țiunile vor sprijini, de asemenea, modernizarea 
învățământului superior stimulând avantaje sociale suplimentare. 
Efecte asupra mediului:  Acestea sunt, în cel mai r ău caz, neutre, în cel mai bun caz, anumite 
domenii de activita te pot promova dezvoltarea inova țiilor care ofer ă beneficii pozitive asupra 
mediului.  
6.2. Evaluarea calitativ ă a impacturilor semnificative 
Inovare și cercetare.  Fiecare op țiune va promova niveluri mai ridicate de cercetare și inovare și 
va îmbun ătăți eficiența eforturilor de inovare. Aceasta va fi realizat ă prin furnizarea de investi ții 
pentru activitatea de inovare. În plus, op țiunea 3 va oferi beneficii pozitive, în mod indirect, și 
prin sprijinirea gener ării și disemin ării unor mai bune practici în promovarea inov ării și 
guvernanța în domeniul inov ării. 
Sisteme de educa ție. Opțiunile 2 și 3 vor îmbun ătăți oferta de înv ățământ superior, în special, în 
ceea ce prive ște implicarea întreprinderilor și furnizarea de educa ție antreprenorial ă. Opțiunea 3 
va oferi, de asemenea, une le efecte pozitive prin cre șterea gradului de sensib ilizare cu privire la 
bunele practici în acele regi uni ale UE care nu particip ă direct la EIT. 
Piața internă și concuren ță. Există un poten țial impact pozitiv al EIT, prin intermediul CCI-
urilor, privind circula ția lucrătorilor, fluxul de capital și alegerile mai bune ale consumatorilor. 
Impacturile vor fi mai importante în cazul op țiunii 3 decât în cazul op țiunii 2, datorit ă 
activităților de mai mare amploare prev ăzute de aceast ă opțiune. Opțiunea 1 ar avea un impact 
pozitiv rezidual, dar acest lucru este pu țin probabil s ă afecteze în mod semnificativ condi țiile de 
piață. 
Competitivitate, schimburi comerciale și investiții. Efectul EIT, prin intermediul CIC-urilor, 
asupra productivit ății este probabil s ă fie pozitiv în cazul tuturor op țiunilor. Amploarea 
impactului va fi cea mai mare în cazul op țiunii 3 și cea mai pu țin semnificativ ă în cazul op țiunii 
1. Opțiunile 2 și 3 sunt, de asemenea, susceptibile de a genera câ știguri în ceea ce prive ște 
competitivitatea la nivel mondial a întreprinderilor și a institu țiilor implicate. Activitatea EIT va 
atrage, de asemenea, fluxuri de investi ții transfrontaliere prin relocarea activit ății economice.  
Consumatori și gospodării. Opțiunile 2 și 3 ar putea avea un impact pozitiv, de și modest, asupra 
consumatorilor și a gospod ăriilor prin furnizarea de bunuri și servicii noi.  
Sectoare și regiuni specifice.  Datorită abordărilor multilaterale și pluridisciplinare adoptate în 
cadrul CCI, multe sectoare vor putea reveni EIT. Impactele regionale ale EIT sunt susceptibile 
de a fi mai semnificative. Regiunile și statele membre care sunt sediul unor centre de coloca ție 
vor avea oportunit ăți de a câștiga beneficii pozitive prin economii de aglomerare și obținerea de 
efecte externe pozitive. Acest lu cru este valabil doar pentru op țiunile 2 și 3. Mai mult, op țiunea 
3, în încercarea de a extinde domeniul de aplic are al EIT pentru a genera noi modele de 
guvernanță în domeniul inov ării pe teritoriul UE, are poten țialul de a genera be neficii pozitive în 
toate regiunile UE.  
Țări terțe/relații internaționale.  Opțiunile 2 și 3 sunt considerate ca având poten țialul de a afecta 
fluxurile de investi ții între UE și țările terțe prin crearea unui mediu ma i favorabil pentru aceste 
 
RO 9   RO investiții. Ambele op țiuni pot ac ționa, de asemenea, pentru a atrage fluxuri de studen ți și 
cercetători din țări terțe.  
Mediul macroeconomic.  Toate op țiunile vor avea un impact pozitiv asupra cre șterii economice, 
fie prin intermediul efectelor la nive lul cererii, fie prin intermediul îmbun ătățirilor aduse la 
nivelul ofertei. Amploarea impactului va fi mai mare în cazul op țiunii 3 și cea mai pu țin 
semnificativ ă în cazul op țiunii 1.  
Ocuparea for ței de munc ă și piețele muncii . Toate op țiunile faciliteaz ă crearea de noi locuri de 
muncă și sprijină spiritul antreprenorial. Amploarea im pactului va fi cea mai mare în cazul 
opțiunii 3 și cea mai pu țin semnificativ ă în cazul op țiunii 1. Op țiunile 2 și 3 vor sprijini, de 
asemenea, func ționarea pie țelor muncii în UE prin încurajarea mobilit ății temporare a for ței de 
muncă pentru a desf ășura activit ăți de schimb de cuno ștințe.  
Impacturi asupra mediului.  Opțiunile 2 și 3 vor avea efecte pozitive as upra climei; transportului 
și utilizării de energie; calit ății aerului; resurselor regenerabile și neregenerabile și consecin țelor 
asupra mediului ale întreprinderilor și ale consumatorilor.  
6.3. Ipoteze bugetare și evaluarea eficacit ății costurilor 
Pentru a evalua efectele diferitelor op țiuni sunt formulate ipoteze cu privire la posibilele venituri 
și cheltuieli ale EIT și ale CCI-urilor. Nivelurile generale  ale impactelor vor varia în func ție de 
bugetele disponibile și tipul de cheltuieli. Estim ările bugetare se bazeaz ă pe ciclul de via ță al 
CCI4 și pe principiul c ă o CCI va fi finan țată, în medie, pân ă la 25% din cheltuielile globale 
pentru întreaga durat ă a ciclului de via ță (15 ani). Ipotezele sunt urm ătoarele:   
Opțiunea 1:  Nicio cheltuial ă din partea UE pentru  sediul EIT sau pentru  CCI-uri. Veniturile 
proprii și cheltuielile CCI-urilor pentru  perioada 2014-2020 se presupune c ă reprezint ă 
aproximativ o treime din totalul activit ății CCI în 2013. Cheltuielile su nt, prin urmare, cele mai 
importante în anii de început și se reduc pân ă la zero pân ă în 2020. Sediul EIT nu are nici 
venituri, nici cheltuieli. 
Opțiunea 2:  Cheltuielile celor trei CIC-uri și contribu ția financiar ă pe care o primesc din partea 
UE se ridic ă la un total de 1 800 milioane EUR pentru perioada 2014-2020. Aceast ă cifră se 
bazează pe ipoteze privind bugetul necesar pe ntru a consolida CCI-urile existente și bugetul 
pentru EIT destinat ac țiunilor de sensibilizare și de informare, serviciilor transversale de sprijin a 
CCI-urilor și cheltuielilor admini strative ale EIT. În perioada 2014-2020, contribu ția EIT la cele 
trei CCI-uri va acoperi ultimii ani ai „fazei de dezvoltare” și ai „fazei de atingere a 
                                                 
4 Ciclul de via ță al CCI cuprinde urm ătoarele faze: 
a) faza de „înfiin țare” de 2 ani: este o perioad ă în care CCI se organizeaz ă, își înființează structuri financiare și 
juridice necesare și își recruteaz ă personalul esen țial. Punerea în aplicare a activit ăților reale ale CCI va 
începe, în special, în cel de-al doilea an de punere în aplicare. 
b) faza de „dezvoltare” de 3 ani: se presupune c ă CCI a fost deja înfiin țată și a început desf ășurarea activit ăților sale 
de bază, extinzând totu și în mod dinamic paleta de activit ăți și numărul de parteneri. Acest lucru va 
conduce la o cre ștere substan țială a bugetelor CCI. 
c) faza de „func ționare la capacitate deplin ă” de 6 ani: CCI are o structur ă stabilă cu o palet ă de activit ăți clar 
definită. d) faza de „atingere a sustenabilit ății” de 4 ani: activit ățile CCI sunt similare celor din faza de 
funcționare la capacitate deplin ă în timp ce contribu ția EIT va sc ădea treptat, ceea ce necesit ă ca CCI s ă-și 
asigure alte surse de venituri. 
 
RO 10   RO sustenabilit ății”. Resursele proprii ale CCI ajung la 4 000 milioane EUR. Sediul EIT are venituri 
și cheltuieli de aproximativ 55 milioane EUR în acelea și perioadă.  
Opțiunea 3 : Cheltuielile celor 9 CIC-uri și contribu ția financiar ă pe care o primesc din partea 
UE se ridic ă la un total de 2 800 milioane EUR pentru perioada 2014-2020. Aceast ă cifră se 
bazează pe ipoteze privind bugetul necesar pentru a consolida CCI-urile existente, dezvoltarea 
progresiv ă a noilor CCI-uri (trei CCI-uri noi în 2015 și tot atâtea în 2018) și bugetul pentru EIT 
destinat ac țiunilor de sensibilizare și de informare, serviciilor tran sversale de sprijin a CCI-urilor 
și cheltuielilor administrative ale EIT. Bugetul reflect ă diferitele stadii de dezvoltare ale celor 9 
CCI-uri. Cheltuieli vor fi cele mai importa nte în ultimii ani, având în vedere c ă CCI vor avansa 
în mod eșalonat. Resursele proprii ale CCI ajung la 6 100 milioane EUR.  Sediul EIT are venituri și 
cheltuieli de aproximativ 100 de milioane EUR în acelea și perioadă.  
7. Compararea op țiunilor 
Pe baza evalu ării impactelor (realizate de DG în intern și de un consultant extern), s-au tras 
concluzii privind punctele tari și punctele slabe ale fiec ărei opțiuni și capacitatea lor de a atinge 
obiectivele men ționate anterior. Diferitele op țiuni au fost comparate, de asemenea, din punct de 
vedere al eficacit ății, eficien ței și coerenței lor. În sfâr șit, au fost examinate unele riscuri posibile 
asociate diverselor op țiuni. Rezultatele sunt urm ătoarele:  
Opțiunea 1  nu îndepline ște obiectivele stabilite de EIT în compara ție cu statu-quo- ul. Principala 
sa caracteristic ă pozitivă este că nu implic ă nicio cheltuial ă din partea UE, men ținând, în acela și 
timp, beneficiile ob ținute din investi țiile anterioare în cadrul CCI-ur ilor. Aceste beneficii se vor 
estompa în timpul perioadei urm ătorului cadru financiar multianual. În cazul în care au existat 
dovezi privind e șecuri semnificative la nivelul gestion ării EIT, cum ar fi pierderi nerecuperabile 
(deadweight ), o excludere a investi țiilor sau investi ții greșite, opțiunea 1 ar oferi beneficii 
suplimentare. Cu toate acestea, evaluarea extern ă a EIT nu a g ăsit nicio dovad ă a unor astfel de 
ineficiențe.  
Costurile administrative ale acestei op țiuni vor sc ădea semnificativ pe m ăsură ce activit ățile EIT 
se presupune c ă vor înceta. Cheltuielile administrative care acoper ă costurile necesare cu 
personalul și cheltuielile administrative, ch eltuielile cu infrastructura și cele opera ționale pân ă la 
lichidarea activit ăților EIT nu vor dep ăși 1% din bugetul EIT.  
Opțiunile 2 și 3 îndeplinesc cel mai mult obiectivele EIT. Impactul op țiunii 3 este mai mare 
decât cel al op țiunii 2, din cauza ampl orii sale. Amploarea op țiunii 3 ofer ă un beneficiu 
suplimentar deoarece este mai pu țin afectat ă de eventualele deza vantaje presupuse de 
privilegierea re țelelor existente. Aceste dezavanta je sunt mai importante în cazul op țiunii 2. 
Rentabilitatea opțiunii 2  este mai mare decât în cazul op țiunii 1 deoarece EIT va men ține nivelul 
de funcționare. Costurile de punere în aplicare vor fi, de asemenea, reduse în mod propor țional, 
întrucât vor fi repart izate între de CCI-urile existent e. Costurile administrative ale op țiunii nu vor 
crește semnificativ. Costurile legate de ch eltuielile administrative, care acoper ă cheltuielile 
necesare cu personalul, cheltuielile  administrative, cu infrastructura și operaționale, nu vor 
depăși 2 % din bugetul EIT. 
Opțiunea 3  obține un punctaj pozitiv în ceea ce prive ște consolidarea profilului interna țional al 
EIT, și, mai important, cu privir e la punerea în comun a cuno ștințelor generate în  cadrul EIT cu 
actorii și agenții externi. În special, op țiunea 3 ofer ă o modalitate de a atenua unele dezechilibre 
teritoriale asociate cu op țiunea 2. Rentabilitatea op țiunii 3 este mai mare decât în cazul op țiunii 2 
deoarece EIT a atins un nivel mai eficient de func ționare. Costurile de punere în aplicare vor fi, 
 
RO 11   RO de asemenea, reduse în mod propor țional, întrucât vor fi  repartizate între un num ăr mai mare de 
CCI-uri. Costurile legate de cheltu ielile administrative, care acoper ă cheltuielile necesare cu 
personalul, cheltuielile administrative, cu infrastructura și operaționale, nu vor dep ăși 2,16% din 
bugetul EIT. 
Opțiunea 3  are două puncte slabe. În primul rând, însu și dimensiunea sa ar putea începe s ă 
creeze denatur ări ale pie ței. Acest lucru nu este valabil în cazul op țiunii 1 și este mai pu țin 
probabil în cadrul op țiunii 2. În al doilea rând, ea consolideaz ă centrele de excelen ță, riscând s ă 
accentueze disparit ățile în materie de inovare relativ ă între regiunile UE. Cu toate acestea, se 
estimează că EIT va avea capacitatea de a aten ua aceste efecte prin luarea unor m ăsuri adecvate. 
Pe baza dovezilor disponibile, opțiunea 3 este cea preferat ă.  
8. Monitorizare și evaluare 
Evaluarea5 EIT a făcut o serie de recomand ări importante cu privire la monitorizarea și 
evaluarea EIT, iar Comisia trebuie s ă le urmeze în cadrul planului s ău de acțiune privind 
evaluarea. Recomand ările subliniaz ă importan ța stabilirii de proceduri de monitorizare 
solide în asociere cu CCI-urile, rolul de partener stimulant al EIT pentru CCI-uri și 
adoptarea unei culturi de „deschidere” de c ătre EIT. EIT ar trebui s ă încerce s ă creeze o 
cultură a evaluării continue în cadrul EI T .  A c e s t a  a r  t r e b u i  s ă încerce s ă evalueze 
practicile inovatoare care sunt puse în aplicare în cadrul CCI-urilor și între ele și să 
identifice randamentele investi țiilor efectuate. EIT ar trebui s ă caute să lucreze cu CCI-
urile în vederea îmbun ătățirii continue a performan ței și ar trebui s ă caute să pună la 
dispoziție lecțiile învățate pentru a c ontribui la îmbun ătățirea performan țelor în alte state 
membre ale UE.  
Având în vedere responsabilitatea sa , Comisia s-a angajat pe deplin s ă sprijine EIT în ceea ce 
privește stabilirea unui sistem de monitorizare solid și orientat spre rezultate, respectând, în 
același timp, pe deplin rela țiile contractuale dintre EIT și CCI-uri. În acest se ns, este important s ă 
se elaboreze și să se pună în aplicare sistemul de monitorizare  cu EIT, luând în considerare patru 
factori determinan ți:  
• Nivelul politicilor europene: Necesitatea unei interfe țe între EIT și sistemul de 
monitorizare fundamental „Orizont 2020” și monitorizarea ini țiativei „O Uniune a 
inovării”.  
• La nivelul EIT: Un set de indicatori care m ăsoară progresul proceselor și activităților 
proprii ale EIT, cum ar fi difuzarea, comunicarea, dezvoltarea resurselor umane. 
Indicatorii ar trebui s ă corespund ă obiectivelor unei institu ții eficiente și eficace.  
• În CCI, la nivel transversal: Un set comun de indicatori SMART aplicabili tuturor CCI-
urilor, de exemplu prin dezvoltarea în con tinuare a unui tablou de bord al EIT care s ă fie 
administrat și aplicat de c ătre EIT. Indicatorii SMART ar trebui s ă corespund ă 
obiectivelor stabilite de EIT. 
• La nivelul CCI-urilor individua le: CCI au modele de afaceri și piețe diferite și, prin 
urmare, indicatori cheie de performan ță industrial ă diferiți. Indicatorii cheie specifici 
                                                 
5 http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#educationHeader 
 
RO 12   RO CCI-urilor ar trebui s ă fie luați în considerare de c ătre EIT atunci când m ăsoară 
progresul înregistrat în raport cu obiectivele stabilite în planurile anuale de activitate. 
Indicatorii cheie ai fiec ărei CCI ar trebui s ă corespund ă obiectivelor CCI.