C 88/87

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2022/C 88/11)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICAREA UNEI MODIFICĂRI STANDARD CARE VIZEAZĂ DOCUMENTUL UNIC

„Bordeaux”

PDO-FR-A0821-AM07

Data comunicării: 26 noiembrie 2021

DESCRIEREA ȘI MOTIVELE MODIFICĂRII APROBATE

1. Codul geografic oficial

Comunele din arealul geografic delimitat și cele din arealul aflat în vecinătatea imediată au fost actualizate conform codului geografic oficial.

Perimetrul arealului rămâne neschimbat.

Documentul unic a fost modificat la punctele 6 și 9.

2. Arealul parcelat delimitat

În anexa referitoare la delimitările comunelor Saint-Estèphe, Pomerol și Libourne a fost adăugată data de 3 iunie 2021.

Scopul acestei modificări este de a se adăuga data la care autoritatea națională competentă a aprobat o modificare a arealului parcelat delimitat în cadrul arealului geografic de producție. Delimitarea parcelelor constă în identificarea, în cadrul arealului geografic de producție, a parcelelor propice pentru obținerea produsului cu denumire de origine protejată în cauză.

Documentul unic nu este vizat de această modificare.

3. Referire la structura de control

A fost revizuită formularea referirii la structura de control, în vederea armonizării ei cu formularea din alte caiete de sarcini. Modificarea este doar de redactare.

Ea nu implică nicio modificare a documentului unic.

DOCUMENT UNIC

1. Denumirea (denumirile)

Bordeaux

2. Tipul indicației geografice

DOP - Denumire de origine protejată

3. Categoriile de produse vitivinicole

1. Vin

4. Descrierea vinului (vinurilor)

1. Vinuri albe seci liniștite

DESCRIERE TEXTUALĂ SUCCINTĂ

Vinurile albe seci liniștite prezintă:

— o tărie alcoolică naturală minimă în volume de 10 %

— un conținut de zaharuri fermentabile ≤ 3 g/l. Acest conținut poate fi majorat la 5 g/l dacă aciditatea totală este ≥ 2,7 g/l H2SO4.

După îmbogățire, tăria alcoolică totală în volume este ≤ 13 %.

Înainte de ambalare, aceste vinuri prezintă:

— o aciditate volatilă ≤ 13,26 mEq/l

— un conținut de SO2 total ≤ 180 mg/l

Celelalte norme analitice respectă reglementările europene.

Vinurile albe seci obținute din soiul Sauvignon B sunt foarte aromate, proaspete și fructate, cu note florale și de citrice. Soiul Sémillon B aduce volum și onctuozitate, iar asocierea soiului Muscadelle B conferă arome florale. Prin asamblare, soiurile secundare aduc aciditate și note de citrice. Aceste vinuri răcoritoare sunt foarte potrivite pentru a fi consumate ca vinuri tinere (cu o vechime de un an sau doi).

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume) Aciditatea totală minimă în miliechivalenți per litru Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) 18 Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame per litru) 200

2. Vinuri albe liniștite cu zaharuri reziduale

DESCRIERE TEXTUALĂ SUCCINTĂ

Vinurile albe liniștite cu zaharuri reziduale prezintă:

— o tărie alcoolică naturală minimă în volume de 10,5 %

— un conținut de zaharuri fermentabile >5 g/l și ≤60 g/l.

După îmbogățire, tăria alcoolică totală în volume este ≤ 13,5 %.

Înainte de ambalare, aceste vinuri prezintă:

— o aciditate volatilă ≤ 13,26 mEq/l

— un conținut de SO2 total ≤ 250 mg/l

Celelalte norme analitice respectă reglementările europene.

Vinurile albe cu zaharuri fermentabile sunt structurate în jurul soiului Sémillon B, care asigură vinuri cu gust rotund, ample, de culoarea aurului, cu arome de fructe confiate, și care poate fi asociat cu Sauvignon B, având, în acest caz, un plus de prospețime. Deși se pretează la câțiva ani de învechire, aceste vinuri pot fi apreciate și ca vinuri tinere.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume) Tărie alcoolică dobândită minimă (în % volum) 10 Aciditatea totală minimă în miliechivalenți per litru Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) 18 Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame per litru) 250

3. Vinuri roze liniștite

DESCRIERE TEXTUALĂ SUCCINTĂ

Vinurile roze liniștite prezintă:

— o tărie alcoolică naturală minimă în volume de 10 %

— un conținut de zaharuri fermentabile ≤ 3 g/l. Acest conținut poate fi majorat la 5 g/l dacă aciditatea totală este ≥ 2,7 g/l H2SO4.

— o intensitate colorantă modificată (DO420+DO520+DO620) ≤ 1,1.

După îmbogățire, tăria alcoolică totală în volume este ≤ 13 %.

Înainte de ambalare:

— o aciditate volatilă ≤ 13,26 mEq/l

— un conținut de SO2 total ≤ 180 mg/l

Celelalte norme analitice respectă reglementările europene.

Vinurile roze prezintă o culoare care variază de la roz pal la roz mai închis în funcție de tehnica utilizată (tescuire directă, macerare ușoară sau sângerare) și o paletă aromatică fructată sau florală susținută de o structură echilibrată între rotunjime și vivacitate. Aceste vinuri sunt generoase la degustare și foarte potrivite pentru a fi consumate ca vinuri tinere (cu o vechime de un an sau doi).

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume) Aciditatea totală minimă în miliechivalenți per litru Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) 18 Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame per litru) 200

4. Vinuri roșii liniștite

DESCRIERE TEXTUALĂ SUCCINTĂ

Vinurile roșii liniștite prezintă:

— o tărie alcoolică naturală minimă în volume de 10,5 %

— un conținut de zaharuri fermentabile ≤ 3 g/l

— un conținut de acid malic ≤ 0,3 g/l.

După îmbogățire, tăria alcoolică totală în volume este ≤ 13,5 %.

Înainte de ambalare, aceste vinuri prezintă:

— o aciditate volatilă ≤ 13,26 mEq/l

— un conținut de SO2 total ≤ 140 mg/l

Celelalte norme analitice respectă reglementările europene.

Vinurile roșii în care soiul Merlot N este deseori majoritar sunt suple, fructate și puțin acide; acestea pot fi reîmprospătate în anii de maturitate înaintată prin aciditatea soiurilor Petit Verdot N și Cot N. Asocierea principală este însă cea dintre soiul Merlot N și, soiul Cabernet Sauvignon N și, respectiv, într-o mai mică măsură, soiul Cabernet Franc N, acestea din urmă conferind vinurilor o complexitate aromatică și o putere tanică care le permite să își conserve și să-și dezvolte buchetul.

Caracteristici analitice generale Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume) Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume) Aciditatea totală minimă în miliechivalenți per litru Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) 20 Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame per litru) 150

5. Practici vitivinicole

5.1. Practici oenologice specifice

1. Densitatea de plantare - distanța dintre rânduri

Practica de cultivare

Pentru parcelele plantate începând cu 1 august 2008, vița-de-vie prezintă o densitate minimă de plantare de 4 000 de butuci pe hectar. Distanța dintre rânduri nu poate fi mai mare de 2,50 metri, iar distanța dintre butucii de pe același rând nu poate fi mai mică de 0,85 metri. Această densitate poate fi redusă la 3 300 de butuci per hectar. În acest caz, distanța dintre rânduri nu poate fi mai mare de 3 metri, iar distanța dintre butucii de pe același rând nu poate fi mai mică de 0,85 metri.

2. Reguli privind tăierea

Practica de cultivare

Este permisă doar metoda tăierii scurte (utilizând cepul de rod) sau metoda tăierii lungi. Pentru soiurile Merlot N, Sémillon B și Muscadelle B, numărul de ochi lăsați la tăiere nu poate depăși 45 000 de ochi pe hectar și 18 ochi pe butuc. Pentru celelalte soiuri, printre care Cabernet Franc N, Cabernet Sauvignon N, Sauvignon B, Sauvignon Gris G, numărul de ochi lăsați la tăiere nu poate depăși 50 000 de ochi pe hectar și 20 de ochi pe butuc. După îndepărtarea mugurilor, numărul de lăstari cu rod pe butuc nu poate depăși:

— pentru soiurile Merlot N, Sémillon B și Muscadelle B, 12 lăstari pe butuc pentru vița-de-vie care prezintă o densitate de plantare mai mare de sau egală cu 4 000 de butuci pe hectar și 15 lăstari pentru vița-de-vie care prezintă o densitate de plantare mai mică de 4 000 de butuci pe hectar;

— pentru celelalte soiuri, printre care Cabernet Franc N, Cabernet Sauvignon N, Sauvignon B, Sauvignon Gris G, 14 lăstari pe butuc pentru vița-de-vie care prezintă o densitate de plantare mai mare de sau egală cu 4 000 de butuci pe hectar și 17 lăstari pe butuc pentru vița-de-vie care prezintă o densitate de plantare mai mică de 4 000 de butuci pe hectar.

Tăierea se realizează cel mai târziu în stadiul de frunze desfăcute (stadiul 9 pe scara Lorenz). Îndepărtarea mugurilor se face înainte de formarea fructelor.

3. Practică oenologică specifică

Pentru producerea vinurilor roze, altele decât cele care pot purta mențiunea „clairet”, utilizarea de cărbuni de uz oenologic este autorizată pentru musturi, în limita a 20 % din volumul de vinuri roze produse de către vinificatorul în cauză, pentru recolta respectivă.

4. Îmbogățirea

Practică oenologică specifică

Îmbogățirea prin concentrarea parțială a vinurilor roșii este autorizată, în limita unei concentrații de 15 % din volumele astfel îmbogățite. După îmbogățire, vinurile nu depășesc următoarea tărie alcoolică totală în volume:

— După îmbogățire, vinurile roșii și vinurile albe cu zaharuri fermentabile nu depășesc o tărie alcoolică totală în volume de 13,5 %.

— După îmbogățire, vinurile roze și cele albe seci nu depășesc o tărie alcoolică totală în volume de 13 %.

5.2. Producții maxime

1. Vinuri albe liniștite (seci și cu zaharuri fermentabile)

77 de hectolitri pe hectar

2. Vinuri roze liniștite

72 de hectolitri pe hectar

3. Vinuri roșii liniștite - viță-de-vie cu o densitate de plantare ≥ 4 000 de butuci/ha

68 de hectolitri pe hectar

4. Vinuri roșii liniștite - viță-de-vie cu o densitate de plantare < 4 000 de butuci/ha

64 de hectolitri pe hectar

6. Arealul geografic delimitat

Recoltarea strugurilor, vinificarea, precum și producerea și elevajul vinurilor sunt realizate pe teritoriul următoarelor comune din departamentul Gironde pe baza codului geografic oficial din data de 1 ianuarie 2021:

Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Arcins, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Escoussans, Espiet, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grayan-et-l’Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, La Brède, La Lande-de-Fronsac, La Réole, La Rivière, La Roquille, La Sauve, Labarde, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamarque, Lamothe-Landerron, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Le Bouscat, Le Fieu, Le Haillan, Le Nizan, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Le Pout, Le Puy, Le Taillan-Médoc, Le Tourne, Le Verdon-sur-Mer, Léogeats, Léognan, Les Artigues-de-Lussac, Les Billaux, Les Eglisottes-et-Chalaures, Les Esseintes, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Les Peintures, Les Salles, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, Rimons, Riocaud, Rions, Roaillan, Romagne, Roquebrune, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Estèphe, Saint-Etienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Sainte-Hélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac, Yvrac.

7. Soiurile principale de struguri de vin

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Carmenère N

Cot N - Malbec

Merlot N

Muscadelle B

Petit Verdot N

Sauvignon B - Sauvignon blanc

Sauvignon gris G - Fié gris

Semillon B

8. Descrierea legăturii (legăturilor)

Arealul geografic beneficiază de condiții climatice privilegiate, relativ omogene pentru producția viticolă: amplasarea în apropierea unor corpuri mari de apă (Oceanul Atlantic, estuarul Gironde, văile fluviilor Garonne și Dordogne), care joacă un rol important în reglarea temperaturii. Cu toate acestea, influențele oceanice care moderează gerul din timpul primăverii se estompează pe măsură ce crește distanța față de mare și de văile mari și pe măsură ce scade distanța față de masivele forestiere din Landes, Saintonge și Double Périgourdine. Aceste particularități explică nivelul scăzut de plantare a viței-de-vie în extremitățile din nordul zonei geografice și din sudul părții de sud-vest a acesteia. Această zonă se întinde pe teritoriul a 494 din cele 535 de comune ale departamentului Gironde, cu excepția sud-vestului departamentului, care nu este adecvat pentru viticultură și care este rezervat silviculturii.

Soiurile Bordeaux, cultivate într-o climă oceanică, au avut nevoie, încă din secolele XVII și XVIII, de stâlpi de susținere, iar ulterior s-au generalizat spalierele pentru a se asigura o bună distribuție a recoltei și o suprafață a frunzelor suficientă pentru o sinteză corectă a clorofilei în vederea atingerii unei maturități optime. Diferitele tipuri de soluri și expunerile variate au condus la o selecție și la o adaptare a diverselor soiuri de viță-de-vie în funcție de caracteristicile mediului. Astfel, pot fi identificate patru tipuri de soluri distincte:

— solurile argilo-calcaroase și solurile mărnoase și calcaroase, foarte răspândite pe pantele dealurilor, foarte prielnice pentru soiul Merlot N;

— solurile silicioase amestecate cu argile și cu elemente calcaroase, perfecte pentru soiurile Merlot N și Sauvignon B, de exemplu;

— solurile nisipoase și argiloase cu elemente fine de siliciu, care constituie soluri mai ușoare adecvate producției de vinuri albe seci;

— solurile pietroase compuse din pietriș, cuarț rulat și nisipuri mai mult sau mai puțin grosiere, care formează terase bine drenate, calde și perfecte pentru vița-de-vie, în special pentru Cabernet Sauvignon N.

Compatibilitatea dintre soiurile de viță-de-vie, diversitatea mediului biofizic și metoda de management al podgoriei și de vinificare are ca rezultat obținerea unor vinuri cu un stil particular, caracterizate printr-o mare bogăție aromatică. Având în vedere existența portului din Bordeaux și a legăturilor istorice strânse cu alte națiuni, care au generat de timpuriu un comerț structurat și puternic, podgoriile din această regiune au avut întotdeauna o deschidere spre restul lumii, beneficiind de inovațiile tehnice sau diseminându-le, încurajând dinamismul exploatațiilor, permițând astfel consolidarea, dezvoltarea și exportul de know-how, întotdeauna cu respectarea tradiției seculare. După căsătoria din 1152 dintre Eleonora, ducesă de Aquitania, și Henric Plantagenetul, viitor rege al Angliei, dezvoltarea schimburilor comerciale a condus la importul de către englezi al vinurilor de Bordeaux, pe care le numeau „Claret” deoarece erau de culoare deschisă. Această tradiție s-a perpetuat în timp și se regăsește astăzi sub forma mențiunilor „clairet” și „claret”. În secolul XVII începe o nouă eră comercială, odată cu apariția noilor consumatori. Exportul rămâne unul dintre punctele forte ale distribuției vinurilor de Bordeaux. O treime din volumele produse pleacă spre mai mult de 150 de țări. Producția vinului cu denumire de origine controlată, resursă esențială a departamentului Gironde, a contribuit într-o mare măsură la conturarea peisajelor rurale și urbane și la modelarea arhitecturii locale (castele viticole, crame). Principalele orașe ale departamentului sunt porturi fluviale a căror dezvoltare s-a clădit pe comerțul cu vin.

9. Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Zona situată în imediata vecinătate

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul de condiție suplimentară:

Derogare referitoare la producția în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Zona situată în imediata vecinătate, definită prin derogare pentru vinificarea, producerea și elevajul vinurilor care pot purta denumirea de origine controlată „Bordeaux”, completată sau nu de mențiunile „clairet” și „claret”, este constituită din teritoriul următoarelor comune, pe baza codului geografic oficial din 1 ianuarie 2021:

— Departamentul Dordogne: Le Fleix, Fougueyrolles, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Minzac, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Razac-de-Saussignac, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Seurin-de-Prats, Saussignac, Thénac, Villefranche-de-Lonchat.

— Departamentul Lot-et-Garonne: Baleyssagues, Beaupuy, Cocumont, Duras, Esclottes, Lagupie, Loubès-Bernac, Sainte-Colombe-de-Duras, Savignac-de-Duras, Villeneuve-de-Duras.

Denumiri geografice - mențiuni complementare

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul de condiție suplimentară:

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

DOC „Bordeaux” poate fi completată cu mențiunile „claret” pentru vinurile roșii și „clairet” pentru vinurile roze de culoare închisă, în funcție de dispozițiile stabilite pentru acest tip de vin, în special în ceea ce privește normele analitice.

DOC „Bordeaux” poate fi completată de denumirea geografică „Haut-Benauge” pentru vinurile albe, în funcție de dispozițiile stabilite pentru această denumire geografică complementară, în ceea ce privește în special arealul geografic, soiurile viticole, producția și normele analitice.

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul de condiție suplimentară:

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

Denumirea geografică „Haut-Benauge” este înscrisă imediat după denumirea de origine controlată „Bordeaux”, cu caractere de dimensiuni care nu trebuie să depășească, nici în înălțime, nici în lățime, dimensiunile caracterelor respectivei denumiri de origine controlată.

Cadrul juridic:

Legislația UE

Tipul de condiție suplimentară:

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

Vinurile albe al căror conținut de zaharuri fermentabile este mai mare de 5 grame pe litru și mai mic de 60 de grame pe litru sunt prezentate cu mențiunea corespunzătoare conținutului prezent în vin, astfel cum este definită prin regulamentele Uniunii.

Unitatea geografică superioară

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul de condiție suplimentară:

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

Pe etichetele vinurilor care poartă denumirea de origine controlată poate figura unitatea geografică superioară „Vin de Bordeaux”. Dimensiunile caracterelor cu care este înscrisă unitatea geografică superioară nu depășesc, nici în înălțime, nici în lățime, două treimi din dimensiunile caracterelor care formează denumirea de origine controlată.

Link către caietul de sarcini al produsului

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-d06dfa30-84d5-4e29-8239-cbc0e6cd9793

(1) JO L 9, 11.1.2019, p. 2.