RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 13.7.2010 
SEC(2010) 888 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI  
 
 
de însoțire a 
Propunerii de 
 
DIRECTIV Ă A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI 
 
privind condi țiile de intrare și de ședere a resortisan ților țărilor terțe în vederea 
ocupării unor locuri de munc ă sezoniere 
{COM(2010) 379 final} 
{SEC(2010) 887} 
RO 2   RO 1. D EFINIREA PROBLEMEI  
Economiile din UE se confrunt ă cu o nevoie structural ă de lucrători sezonieri. Se 
preconizeaz ă că va fi din ce în ce mai greu s ă se acopere aceste nevoi cu lucr ători 
resortisan ți UE, în primul rând din cauza faptului c ă aceștia nu sunt atra și de activitatea 
sezonieră. Rămâne dificil de prev ăzut impactul crizei ec onomice globale. Cu toate 
acestea, potrivit Organiza ției Interna ționale pentru Migra ție (OIM), se a șteaptă ca 
„nevoia de lucr ători migran ți să rămână stabilă în anumite sectoare de pia ță din țările de 
destinație precum asisten ța medical ă, menajul, asisten ța la domiciliu ( și agricultura, în 
unele țări), în care cererea de lucr ători de acest tip este una structural ă”1.  
Există dovezi semnificative în sensul c ă anumiți lucrători sezonieri din țări terțe sunt 
exploatați și lucrează în condiții de munc ă precare: nu au contracte de munc ă, au salarii 
sub valoarea minim ă legală, nu beneficiaz ă de sistemul de asigur ări sociale, nu au acces 
la servicii sanitare de baz ă, locuiesc în condi ții improprii și nu acces la serviciile de 
asistență medicală.  
Sectoarele economice caract erizate printr-un num ăr important de lucr ători sezonieri – în 
special agricultura, horticultura și turismul – sunt în mod repetat identificate drept 
sectoarele cele mai expuse muncii efectuate de resortisan ții țărilor terțe, cu ședere ilegal ă. 
Din punct de vedere al țării de origine, poten țialii migran ți se confrunt ă cu norme diferite 
stabilite de statele membre ale UE, în privin ța cărora informa țiile nu sunt întotdeauna 
ușor accesibile. Acest aspect este rele vant mai ales în sectorul activit ății sezoniere; 
adoptarea unor condi ții mai bune și introducerea unui cadru juridic comun în acest 
domeniu ar fi utile pentru țări cu un nivel ridicat al ratei șomajului și cu o important ă 
presiune a migra ției, în special țări din Africa de Nord și din Africa Subsaharian ă și, în 
mai mică măsură, din Europa de Est. Acest lucr u ar ajuta la s porirea contribu ției 
politicilor UE în materie de migra ție legală în procesul de dezvoltare al țărilor terțe.  
1. 1. Dimensiunile și sectoarele activit ății sezoniere 
Dimensiunile și sectoarele activit ății sezoniere variaz ă în cuprinsul Uniunii Europene. De 
exemplu, numai pe parcursul anului 2008, Spania a admis 24 838 de lucr ători sezonieri 
din afara UE2. Pentru anul calendaristic 2008, la data  de 7 februarie 2008, Italia primise 
deja 11 273 de cereri3 (pentru 2008, 2009 și 2010, contingentul de lucr ători sezonieri din 
afara UE stabilit de Ministerul In ternelor din Italia este de 80 000)4. În 2009, Germania a 
admis 4 248 de lucr ători sezonieri din afara UE, Fran ța – 2 215 (3 860 pentru perioada 
corespunz ătoare din 2008, în timp ce Suedia – 7 2525. 
Lucrătorii sezonieri din afara UE au lucrat și în noile state membre. De exemplu, Ungaria 
a admis 919 resortisan ți din țări terțe în 2008 și 892 în 2009. Cifrele disponibile în cazul 
                                                 
1 Sintez ă a politicii OIM: Impactul cri zei economice globale asupra migran ților și a migra ției, 
martie 2009, p. 5-6. 
2 Chestionar ad-hoc privind lucr ătorii sezonieri și persoanele transferate în interiorul unei companii, 
solicitat de c ătre Comisie punctelor na ționale de contact din Re țeaua European ă de Migra ție la 
data de 17 martie 2010. 
3 A de vedea nota de subsol nr. 2 de mai sus.  
4
 http://www.interno.it/mininte rno/export/sites/default/it/sezioni/sala_stampa/notizie/immi
grazione/0848_APP_domande_pervenute_STAGIONALI.html 
5 Ibidem. 
RO 3   RO Poloniei privesc activit ățile temporare efectuate de resortisan ții țărilor terțe și, prin 
urmare, acestea sunt în mod considerabil  mai mari – 181 030 pentru 2009. Cu toate 
acestea, principalul sector de ocupare a for ței de munc ă este agricultura În Slovenia, 
peste 10 000 de resortisan ți din afara UE au fost admi și ca lucrători sezonieri în 2008 și 
2009. 
Deși tendințele sunt pe perioade scurte si  nu sunt comparabile, de scurt ă durată și nu pot 
fi comparate din cauza lipsei datelor, în ultimii ani s-a înregistrat o cre ștere general ă a 
numărului de lucr ători sezonieri str ăini în state membre precum Fran ța, Regatul Unit și 
Slovenia.  
Deficitul de date foarte recente  nu permite o evaluare adecvat ă a impactului crizei 
economice actuale asupra cererii de lucr ătorilor sezonieri din afar a UE. Cu toate acestea, 
compararea datelor pentru 2008 și 2009 nu înregistreaz ă scăderi în ceea ce prive ște 
cererea. În timp ce exist ă state membre în care num ărul de resortisan ți ai țărilor terțe 
admiși pentru 2009 este mai mic (Austria, Sloveni a, Ungaria) sau chiar mult mai mic în 
2009 (Fran ța), există, de asemenea, statele membre în care a fost observat ă o creștere 
(Germania și Suedia)6.  
Mai mult, ar trebui subliniat faptul c ă sectoarele activit ății sezoniere sunt expuse muncii 
efectuate de resortisan ții țărilor terțe, cu ședere ilegal ă sau de lucr ători nedeclara ți, astfel 
încât este probabil ca num ărul total de lucr ători sezonieri s ă fie mult mai ridicat (cu mult 
peste 100 000 pe an). 
Pentru anumite regiuni din anumite state membre, este esen țială recrutarea de lucr ători 
sezonieri din țări terțe. De exemplu, în ceea ce prive ște sectorul agricol din Andaluzia, în 
special provincia Huelva, în 2008 au fost recruta ți 35 000 de resortisan ți ai țărilor din 
afara UE. Se estimeaz ă că în sudul Italiei, în special în regiun ea Apuglia, sunt angaja ți 
12 000 de lucr ători sezonieri din țări terțe în sectorul agricol, iar în departamentul francez 
Bouches-du-Rhone, 5 000 de lucr ători sezonieri din Maroc. Ace ști lucrători sezonieri din 
țări terțe reprezint ă aproximativ 80-90% din num ărul total de lucr ători sezonieri. În 
domeniul turismului, anumite regiun i din Austria, în special Tirol și Salzburg, se bazeaz ă 
în mare m ăsură pe lucrătorii sezonieri din țări terțe pentru perioadele  de vârf: pentru 
sezonul de iarn ă 2008-2009, cota maxim ă stabilită a fost de 8 000. 
În multe state membre, lucr ătorii sezonieri din țări terțe ocupă locuri de munc ă care 
necesită un nivel sc ăzut de competen țe în sectoare specifice precum agricultura (în Italia, 
60% din num ărul total de locuri de munc ă sezoniere, iar în Grecia, 20% din num ărul total 
de locuri de munc ă în sectorul agricol) și turismul (de exemplu, în  Spania, permisele de 
muncă eliberate pentru lucr ători în sectorul hotelier și al alimenta ției publice au 
reprezentat 13% din totalul permiselor de munc ă eliberate în 2003), în care, în general, 
este nevoie de lucr ători cu un nivel sc ăzut de competen țe sau de muncitori și în care se 
înregistreaz ă un deficit semnificativ al for ței de munc ă. 
1.2. Principiul subsidiarit ății 
Orice măsură propusă va respecta competen ța statelor membre de a stabili num ărul de 
migranți economici care doresc s ă intre pe teritoriul UE, inclusiv prin stabilirea de cote 
naționale. Astfel, statul membru în cauz ă este competent s ă analizeze dac ă, din punct de 
vedere economic, are nevoie de lucr ători sezonieri din țări terțe. 
                                                 
6 A de vedea nota de subsol nr. 2 de mai sus.  
RO 4   RO Deși lucrătorii din țările terțe intră pe teritoriul unui anumit stat membru al UE, decizia 
unui stat membru privind drepturile resortisan ților țărilor terțe ar putea afecta și alte state 
membre. Prin urmare, diferen ța de tratament aplicat resortisan ților țărilor terțe în 
diferitele state membre are o dimensiune suprana țională, care dep ășește domeniul de 
aplicare al legisla ției naționale. 
Neavând grani țe interne, spa țiul Schengen necesit ă o disciplin ă comună, adică norme 
minime comune pentru a reduce riscul dep ășirii perioadei de ședere legal ă, precum și al 
intrărilor ilegale care ar  putea rezulta în urma normelor diverse și permisive în materie de 
admisie a lucr ătorilor sezonieri.  
Exploatarea și condițiile de munc ă precare ale lucr ătorilor sezonieri din țările terțe 
trebuie comb ătute prin acordarea anumitor drepturi socio-economice, prin intermediul 
unui instrument legislativ la nivelul UE cu for ță juridică obligatorie, deci aplicabil, în 
conformitate cu solicitarea Consiliului Eu ropean de la Tampere din 1999 de a oferi 
resortisan ților țărilor terțe tratament egal și un statut juridic sigur, precum și cu 
angajamentele generale ale UE în  materie de drepturile omului și libertăți fundamentale. 
Un instrument al UE cu privire la lucr ătorii sezonieri este important pentru a îmbun ătăți 
cooperarea eficient ă cu țările terțe, atât în ceea ce prive ște facilitarea de c ătre UE a 
migrației lucrătorilor necalifica ți sau cu un nivel de calificare redus ă, cât și în 
consolidarea angajamentelor țărilor terțe în materie de combatere a imigra ției ilegale. 
1. 3. Valoarea ad ăugată la nivelul UE 
Statele membre și întreprinderile care angajeaz ă lucrători sezonieri ar beneficia de un 
sistem de admisie flexibil care le-ar permite s ă facă față deficitului de for ță de muncă.  
Lucrătorii sezonieri din țările terțe ar beneficia de un cadru european comun, transparent 
și accesibil, care le-ar permite s ă migreze legal înspre statele membre care au nevoie de 
forță de munc ă. Astfel de oportunit ăți de migra ție legală pot contribui, de asemenea, la 
diminuarea imigra ției ilegale și a angajărilor ilegale. 
O acțiune la nivelul UE ar reprezenta un mesaj de cooperare adresat țărilor terțe cu 
privire la gestionarea migra ției forței de munc ă. Un angajament în numele UE în 
ansamblu în domeniul migra ției economice care s ă vizeze lucr ătorii necalifica ți și pe cei 
cu un nivel redus de calificare este de natur ă să faciliteze cooperarea cu țările terțe, 
inclusiv combaterea migra ției ilegale și să încurajeze migra ția circular ă reciproc 
avantajoas ă (în conformitate cu care lucr ătorii migran ți ar putea veni într-un stat membru 
pentru a lucra temporar, s-ar întoarce în țările lor și ar reveni în UE etc.). 
2. O BIECTIVE  
2.1. Obiective generale:  
1. abordarea fluctua țiilor sezoniere în economie, precum și compensarea deficitului de 
forță de muncă cu care se confrunt ă anumite sectoare industriale/economice și regiuni; 
2. prevenirea exploat ării și combaterea condi țiilor precare de munc ă pentru lucr ătorii 
sezonieri din țări terțe și a imigra ției ilegale; 
3. dezvoltarea țărilor terțe. 
2.2. Obiective specifice:  
1. crearea de norme flexibile, care s ă faciliteze migra ția legală temporar ă a lucrătorilor 
sezonieri și să promoveze migra ția circular ă a acestora;  
RO 5   RO 2. asigurarea unor condi ții egale pentru întrep rinderile care angajeaz ă lucrători sezonieri 
din țări terțe care intr ă în condiții legale pe pia ța forței de munc ă din UE; 
3. garantarea unui statut juridic sigur și a protec ției împotriva exploat ării lucrătorilor 
sezonieri din țări terțe; 
4. consolidarea cooper ării cu țările terțe în domeniul gestion ării migrației forței de 
muncă. 
3. O PțIUNI DE POLITIC Ă 
În cazul tuturor op țiunilor examinate, statele membre ar r ămâne libere s ă determine 
numărul total de lucr ători sezonieri admi și, în conformitate cu articolul 79 alineatul (5) 
din Tratatul privind func ționarea Uniunii Europene. 
3.1. Op țiunea 1: Statu-quo 
Evoluțiile actuale din statele membre și la nivel european și internațional ar urma s ă 
continue în cadrul legal existent. Angajatorii vor avea anumite obliga ții ce decurg din 
directivă privind sanc țiunile impuse angajatorilor, și anume în ceea ce prive ște 
notificările către autorit ăți și sancțiuni în cazul angaj ărilor ilegale. Efectul acestei op țiuni 
ar fi limitat. 
3.2. Op țiunea 2: O directiv ă privind condi țiile de intrare și de ședere a 
lucrătorilor sezonieri precum și privind drepturile acestora 
Ar urma s ă se adopte norme comune, inclusiv definirea activit ății sezoniere, criteriile de 
admisie, durata maxim ă a șederii ca lucr ător sezonier și dispoziții care prev ăd un 
tratament egal celui aplicat lucr ătorilor sezonieri resortisan ți UE, în ceea ce prive ște 
anumite drepturi socio-economice, în grade diferite (subop țiunea 2A: stabilirea în mod 
clar a condi țiilor de munc ă; subopțiunea 2B: stabilirea în mod clar a condi țiilor de munc ă 
și tratament egal cu cet ățenii UE în ceea ce prive ște anumite drepturi socio-economice 
precum dreptul la asociere, dreptul la securitate social ă, etc.). Aceast ă opțiune ar 
contribui la stabilirea unor condi ții egale pentru angajatorii din UE și ar preveni 
exploatarea. Cu toate acestea, lucr ătorii sezonieri ar fi în continuare confrunta ți cu 
proceduri de intrare divergente și complexe.  
3.3. Op țiunea 3: O directiv ă de stabilire a procedurilor comune de admisie  
În plus fa ță de opțiunea 2, ar urma s ă se introduc ă un permis unic de munc ă și ședere 
pentru lucr ătorii sezonieri din țările terțe, eliberat în cadrul unei proceduri unice. Ar urma 
să se prevad ă facilități pentru reintrarea lucr ătorilor sezonieri în sezoanele urm ătoare. 
(subopțiunea 3A: introducerea unui permis multisezon; subop țiunea 3B: introducerea 
unei proceduri de facilitare a reintr ării). Procedurile de recrutar e ar fi mai eficiente, iar 
angajatorii din UE ar benefi cia de un grad mai ridicat de predictibilitate a for ței de 
muncă. Cu toate acestea, angajatorii din UE nu ar beneficia de condi ții egale, iar 
lucrătorii sezonieri ar continua s ă fie supuși riscului de a fi exploata ți.  
3.4. Op țiunea 4: O directiv ă privind m ăsurile care s ă asigure reîntoarcerea 
efectivă  
Măsurile ar include o limitare a perioadei de ședere și o obliga ție expresă de întoarcere la 
sfârșitul perioadei. Se are în vedere, de asemenea, o obliga ție expresă de informare a 
autorităților consulare dup ă întoarcere. S-ar preveni astfel, într-o anumit ă măsură, 
depășirea perioadei de ședere legal ă de către lucrătorii sezonieri. Efectele asupra 
RO 6   RO funcționării pieței interne a UE ar fi marginale. Cu toate acestea, lucr ătorii sezonieri ar fi 
în continuare confrunta ți cu proceduri de intrare divergente și complexe. 
3.5. Op țiunea 5: Comunicare, coordonare și cooperare între statele membre  
Nu se adopt ă dispoziții legislative noi, îns ă se prevăd activități complementare și de 
sprijinire pentru apropierea practicilor din st atele membre. Efectele ar fi limitate, întrucât 
măsurile nu ar fi obligatorii; poten țialii lucrători sezonieri ar continua s ă fie confrunta ți 
cu norme diferite de admisie și să beneficieze de drepturi diferite pe durata șederii. 
 
RO 7   RO 4. C OMPARAREA OP țIUNILOR  
Tabelul 1: Efecte 
PO 2 PO 3 Criterii de 
evaluare  PO 1: Statu-
quo 
PO 2A PO 2B PO 3A PO 3B PO 4 PO 5 
 
Pertinența 
• Obiectiv 
general 1  0 √ √√ √√√ √√ 0 √ 0/ √ 
• Obiectiv 
general 2  0 √√ √√ √√√ √√(√) √√ 0/ √ 
• Obiectiv 
general 3  0 √ √√ √√√√  √√√ √ 0 
 
Fezabilitate 
Dificultăți/riscuri 
în materie de 
transpunere N/A - √ - √√ - √√√√  - √√√ - √√√ 0 
Simplificarea 
sarcinii 
administrative N/A - √ - √√ - √ 0 - √√√ -√√√ 
Costuri financiare 
și administrative N/A - √√ - √√√ - √ - √ - √√√√  -√√√ 
 
RO 8   RO PO 2 PO 3 Criterii de 
evaluare  PO 1: Statu-
quo 
PO 2A PO 2B PO 3A PO 3B PO 4 PO 5 
 
Efecte preconizate 
Efecte economice 
la nivelul UE 0 √√ √√√ √√√√  √√√ √ 0 
Efecte asupra 
IMM-urilor 
 0 - √√ - √√√ √√√√  √√√ √ 0 
Efecte sociale la 
nivelul UE 0 √√ √√√ √√√√  √√√ √√ 0/√ 
Efecte asupra 
țărilor terțe 
 0 √ √√ √√√√  √√ √√ 0/√ 
Efecte asupra 
lucrătorilor 
sezonieri din țările 
terțe 0 √√ √√√ √√ √√ - √√√ 0/ √ 
Efecte asupra 
lucrătorilor 
sezonieri din UE 0 √ √√ √ √ √ 0 
 
 
RO 9   RO Tabelul 2: Op țiunea preferat ă 
Opțiunea preferat ă este o combina ție a diferitelor aspecte ale op țiunilor de politic ă 2B, 3A/B 
și 4. 
Principalele 
aspecte ale 
acțiunii UE Prevederi ale op țiunii de politic ă preferate Opțiunile și subopțiunile de 
politică evaluate 
Condiții de 
admisie • o definiție comună a lucrătorilor sezonieri; 
• criterii comune de admisie , cum ar fi necesitatea de a efectua un test de pia ța 
forței de munc ă, necesitatea unui contract de munc ă sau a unei oferte ferme de 
angajare; 
• stabilirea unei durate maxime a valabilit ății permisului ; 
• permis unic de munc ă și ședere  pe teritoriul statelor membre; 
• admisii autorizate pe baza unei vize  cu mențiunea „lucr ători sezonieri” 
pentru perioade scurte de timp (de pân ă la 3 luni);  
stabilirea unui termen-limit ă pentru procesarea cererilor de permis unic ; Opțiunea de politic ă 2B 
 
Reintrare în 
anii următori • permis multisezon , cu stabilirea duratei maxime (de exemplu, pân ă la trei ani) 
sau facilitarea procedurii de reintrare  (opțională pentru statele membre);  
• pentru a putea reintra, trebuie ca lucr ătorii sezonieri din țările terțe să fi 
respectat anterior  toate normele; Subopțiunea 3 A/B 
Drepturi și 
avantaje 
acordate 
lucrătorilor 
sezonieri din țări terțe • un set cuprinz ător de drepturi în materie de condiții de munc ă; 
• tratament egal cu cel al cet ățenilor UE  în ceea ce prive ște drepturile de 
securitate social ă, precum boli profesionale, accidente de munc ă, prestații de 
boală, prestații familiale, ajutoare de deces;   
• dreptul de a schimba angajatorul  (de exemplu, în cazul în care sunt 
exploatați, condițiile de munc ă sunt precare sau pe parcursul mai multor 
sezoane consecutive activitatea este la un nivel redus din punct de vedere 
cantitativ) în limita șederii autorizate.  Subopțiunea 2 B 
Dispoziții de 
asigurare a întoarcerii lucrătorilor 
sezonieri din 
țări terțe  • obligația expres ă de a se întoarce  la sfârșitul fiecărui sezon; 
• durata maxim ă a autoriza ției de ședere pe sezon; 
• posibilități de facilitare a reintr ării în anii urm ători doar pentru lucr ătorii 
sezonieri din țări terțe care au respectat  toate condi țiile pe durata sejurului 
anterior în calitate de lucr ători sezonieri. Opțiunile 4 și 3 A/B 
4.1. Principalele avantaje  
Opțiunea preferat ă ar conduce la rezultate mai bune comparativ cu oricare dintre op țiunile de 
politică luate separat sau cu oricare alt ă combina ție de opțiuni. Standardele comune de 
admisie cu proceduri de intrare simplificate ar pune la dispozi ția statelor membre un 
instrument flexibil pentru admisia lucr ătorilor sezonieri de care au nevoie. Op țiunea preferat ă 
implică faptul că statul membru trebuie fie s ă introducă permise multisezon, fie s ă instituie o 
procedură facilitată. Acest lucru ar avea un efect pozitiv asupra cererilor de pe pia ța muncii, 
întrucât ar exista o mai mare garan ție a disponibilit ății lucrătorilor sezonieri, iar lucr ătorii 
sezonieri din țările terțe ar beneficia de perspectiva unei migra ții legale și circulare.  
Tratamentul egal în ceea ce prive ște o gamă largă de domenii ar reduce riscul condi țiilor de 
muncă precare și ar spori sumele repatriate. Unele dispozi ții ar trebui s ă asigure reîntoarcerea 
lucrătorilor sezonieri din țările terțe, reducând astfel riscul dep ășirii șederii peste durata legal ă 
și riscul angaj ărilor ilegale.  
Sunt introduse garan ții pentru a aborda problema lipse i de rigoare în ceea ce prive ște 
aplicarea. Astfel, autorit ățile vor trebui s ă efectueze controale înainte de intrarea unui lucr ător 
sezonier (de exemplu existen ța unui contract de munc ă care prevede un salariu echivalent cu 
cel al lucr ătorilor sezonieri na ționali). În conformitate cu directiva privind sanc țiunile impuse 
angajatorilor, vor fi efectuate inspec ții la locul de munc ă în unele sectoare cu risc în ceea ce 
privește angajările ilegale, care s ă aibă efecte colaterale pozitive pentru sectoarele activit ății 
sezoniere. 
 
RO 10   RO 4.2. Costuri administrative 
Numărul de lucr ători sezonieri din țări terțe care urmeaz ă să fie admi și în UE pentru a 
răspunde nevoilor viitoare de for ță de muncă este estimat la 230 000 pe an. Cel pu țin jumătate 
dintre ace știa, adică 115 000 de persoane, sunt considera ți eligibili pentru a primi permis 
multisezon sau pentru facilitarea reintr ării. Se estimeaz ă că tariful pe or ă pentru personalul 
statelor membre este de 23€. Examinarea unei cereri de permis dureaz ă 6 ore; oferirea de 
informații privind permisele multisezon - 0,5 ore, iar raportarea anual ă -10 ore. 
Opțiunea preferat ă ar presupune costuri ad ministrative suplimenta re (anuale) pentru 
autoritățile din statele membre: transmiterea de informa ții de către birourile pentru str ăini 
regionale sau locale c ătre autoritatea din stat ul membru responsabil ă cu baza de date ce 
conține permisele multisezon sau pro cedurile de facilitare a reintr ării (57 500 €), iar obliga ția 
de a trimite statistici anuale Comisiei privind num ărul de permise de ședere sau num ărul 
vizelor eliberate lucr ătorilor sezonieri din țările terțe (5 980 €), ceea ce înseamn ă costuri totale 
în valoare de 63 480 €. Se poate pr esupune o reducerea costurilor ini țiale pe m ăsură ce 
administra țiile statelor membre se familiarizeaz ă cu sistemul.  
4.3. Propor ționalitatea și valoarea ad ăugată la nivelul UE  
Propunerea unor norme cu caracter obligatoriu în ceea ce prive ște condițiile de admisie și de 
ședere ale lucr ătorilor sezonieri din țările terțe este propor ționată cu amploarea problemei de 
rezolvat. Directiva propus ă instituie o procedur ă comună la nivelul UE respectând în acela și 
timp competen ța statelor membre în materie de imigra ție. În plus, este singura modalitate de a 
asigura un cadru juridi c clar pentru lucr ătorii migran ți care, din p ăcate, sunt un grup expus 
exploatării. Alegerea unei directive ca instrument juridic folosit las ă o marjă de flexibilitate 
statelor membre, asigurând în acela și timp un rezultat final comun. Începând din 2001, 
Comisia a subliniat necesitatea unor standarde comune cu caracter ob ligatoriu. Punerea în 
practică și aplicarea acestora pot fi monitorizate în  mod eficace, în special în ceea ce prive ște 
apropierea drepturilor de care se bucur ă migranții cu ședere legal ă comparativ cu cet ățenii 
UE, conform obiectivului definit în 1999 în cadru l Consiliului European de la Tampere de a 
acționa în sensul „ acordării de drepturi și impunerii de obliga ții pentru resortisan ții țărilor 
terțe care beneficiaz ă de ședere legal ă pe teritoriul UE, care s ă fie comparabile cu cele ale 
cetățenilor UE ”.  
Directiva las ă o marjă de flexibilitate considerabil ă în ceea ce prive ște punerea în aplicare de 
către statele membre. Op țiunea preferat ă ar constitui o schimbare relativ minor ă față de statu-
quo atât în ceea ce prive ște ponderea legisla ției, cât și costurile suportate de angajatorii care 
respectă normele. Este posibil ca unele state membre s ă fi sporit costurile le gate de necesitatea 
instituirii unor norme (mai) specifice, îns ă acestea sunt justificate în contextul obiectivelor 
stabilite și al cererii viitoare de lucr ători din țări terțe aparținând acestei categorii.  Statele 
membre sunt cele care vor stabili num ărul de lucr ători sezonieri din țări terțe care vor fi 
admiși pe teritoriul lor. 
Această combinație de opțiuni de politic ă poate genera urm ătoarea valoare ad ăugată la nivelul 
UE: 
– procedurile de admisie simplificate și condițiile de ședere pentru lucr ătorii sezonieri din 
țările terțe contribuie la compensarea deficitului for ței de munc ă cu care se confrunt ă 
diverse sectoare industriale/economice și regiuni în care acest deficit exist ă și este în 
creștere; 
– un grad mai mare de protec ție contra exploat ării lucrătorilor sezonieri din țările terțe; 
 
RO 11   RO – reducerea riscului dep ășirii perioadei de ședere legal ă și al angaj ărilor ilegale datorit ă unei 
discipline comune în ceea ce prive ște admisia și șederea lucr ătorilor sezonieri; și 
– impulsul în ceea ce prive ște continuarea dezvolt ării țărilor terțe și a aspectelor externe ale 
politicii UE în domeniul migra ției. 
Lucrătorii sezonieri din țările terțe s-ar bucura de un tratament preferen țial comparativ cu 
cetățenii UE în cazul c ărora se aplic ă perioadele de tranzi ție pentru libera circula ție a 
lucrătorilor. În special, lucr ătorul sezoni er dintr-o țară terță s-ar bucura de tratament egal în 
anumite domenii socio-economice numai dup ă ce este admis s ă lucreze pe teritoriul unui stat 
membru.  
5. M ONITORIZARE șI EVALUARE  
În conformitate cu Comunicarea Comisiei „C ătre o Europ ă a rezultatelor – aplicarea 
legislației comunitare”7, Comisia propune înfiin țarea unui grup de exper ți din reprezentan ți ai 
statelor membre și ai Comisiei („Comitetul de contact”), care ar urma s ă se întâlneasc ă pentru 
a discuta probleme legate de transpunerea direc tivei propuse, în paralel cu comitetele de 
contact care se reunesc cu regularitate pentru a evalua punerea în aplicare, de exemplu, a 
Directivelor 2009/50/CE și 2009/52/CE. Grupul de exper ți propus ar asigura îmbun ătățirea 
fluxului de informa ții dintre UE și autoritățile naționale privind modul în care este pus ă în 
aplicare directiva și ar ajuta la anticiparea și rezolvarea mai eficient ă a problemelor.  
Statele membre ar fi obligate s ă transmită Comisiei și celorlalte state membre  statistici privind 
numărul de lucr ători sezonieri resortisan ți ai țărilor terțe cărora li s-a eliberat, reînnoit sau 
retras permisul de munc ă în cursul anului calendarist ic anterior, defalcate în func ție de 
cetățenie, vârst ă și sex, perioada de valabilitate a permisului și sectorul economic.  
Monitorizarea și evaluarea vor fi efectuate sub forma unui raport de evaluare întocmit de 
Comisie, dup ă trei ani de la termenul de transpune re a directivei, pe baza rapoartelor 
prezentate de statele membre. 
                                                 
7 COM(2007) 502.