Prezentul raport cu privire la o misiune de supraveghere consolidată desfășurată în România este transmis Consiliului în temeiul articolului -11 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 . În conformitate cu articolul -11 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97, constatările provizorii ale misiunii au fost transmise în prealabil autorităților române, pentru observații.

România – Procedură aplicabilă abaterilor semnificative

Misiune de supraveghere consolidată, 10-11 aprilie 2018

Raport

1. Introducere

Ca o consecință a abaterii semnificative de la obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) în 2016, în primăvara anului 2017 a fost lansată o procedură aplicabilă abaterilor semnificative (PAS) pentru România. La 22 mai 2017, Comisia a adresat României un avertisment și a propus Consiliului să lanseze o PAS. În recomandarea sa privind PAS din 16 iunie 2017, Consiliul a invitat România să ia măsuri prin care să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu depășește 3,3 % în 2017. Aceasta corespunde unei ajustări structurale anuale de 0,5 % din PIB, ceea ce reprezintă un efort minim necesar în cadrul componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere (PSC).

Ca urmare a faptului că România nu a luat nicio măsură eficace, Consiliul a emis o recomandare revizuită privind PAS în decembrie 2017. În urma constatărilor misiunii de supraveghere consolidate din septembrie 2017 și a raportului prezentat de autorități, Comisia a concluzionat că autoritățile nu au intenționat să ia măsuri pe baza recomandării privind PAS, eforturile fiind axate exclusiv pe evitarea depășirii valorii de referință a deficitului global de 3 % din PIB. Prin urmare, la 5 decembrie 2017, Consiliul a concluzionat că România nu a luat nicio măsură eficace și a emis o recomandare revizuită. Consiliul a solicitat României să ia măsuri prin care să se asigure că rata de creștere nominală a cheltuielilor publice primare nete nu depășește 3,3 % în 2018, ceea ce corespunde unei ajustări structurale de 0,8 % din PIB în 2018. Aceasta s-a tradus prin necesitatea adoptării unor măsuri cu un randament structural total de 1,8 % din PIB în 2018, față de scenariul de referință formulat în previziunile economice ale Comisiei din toamna anului 2017. România a raportat Consiliului cu privire la măsurile luate la 20 aprilie, după termenul limită de 15 aprilie. Evaluarea de către Comisie a raportului este publicată în cadrul Pachetului de primăvară privind semestrul european.

Potrivit previziunilor Comisiei, pe baza scenariului obișnuit de menținere a politicilor actuale, este probabil ca atât deficitul global, cât și cel structural să crească în 2018. Politica fiscală expansionistă va continua în viitorul apropiat. Bugetul pe 2018 vizează un deficit public de 3 % din PIB, ceea ce implică o nouă creștere a deficitului structural în prezența unei deviații din ce în ce mai mari a PIB-ului. Cu toate acestea, bugetul s-a bazat pe un scenariu macroeconomic optimist și probabil că supraestimează veniturile fiscale. Comisia previzionează un deficit global de 3,4 % din PIB în 2018, în condițiile scenariului obișnuit de menținere a politicilor actuale. Salariile din sectorul public au crescut în mod semnificativ în urma adoptării Legii salarizării unitare (LSU) în vara anului 2017. Pensiile pentru limită de vârstă vor continua să crească mai mult decât mecanismul standard de indexare a pensiilor. Mai mult, nivelul cotei unice de impozitare a veniturilor personale (IVP) a fost redus de la 16 % la 10 % începând din ianuarie 2018. Pe de altă parte, modificarea contribuțiilor de asigurări sociale de la nivelul actual de 22,75 % pentru angajatori și de 16,5 % pentru angajați la 2,25 % și, respectiv, 35 % va limita parțial costul bugetar al creșterilor din 2018 ale salariilor brute din sectorul public. În plus, bugetul pe 2018 conține o reducere a ponderii contribuțiilor sociale transferate către al doilea pilon al sistemului de pensii, cu un impact pozitiv asupra veniturilor publice.

Misiunea de supraveghere consolidată efectuată de Comisie a avut loc în perioada 10-11 aprilie 2018, prin urmare înainte de prezentarea raportului menționat mai sus astfel cum era necesar. În consecință, raportările ulterioare în conformitate cu cerințele legislative nu sunt luate în considerare în prezentul raport de misiune. Misiunea a fost efectuată în temeiul articolului -11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97. Reprezentanții Comisiei s-au întâlnit cu ministrul de finanțe, dl Eugen Teodorovici, cu guvernatorul Băncii Naționale a României, dl Mugur Isărescu, precum și cu membri ai Consiliului Fiscal din România. Scopul misiunii a fost acela de a se documenta în detaliu cu privire la măsurile bugetare planificate de autorități, pentru a spori vizibilitatea riscurilor bugetare și pentru a încuraja respectarea PSC.

2. Constatările misiunii

Reprezentanții Comisiei au înțeles că autoritățile române nu intenționează să ia măsuri în urma recomandării privind PAS. În numele Ministerului de Finanțe și al guvernului, ministrul Teodorovici a confirmat faptul că obiectivul pentru 2018 rămâne un deficit global de puțin sub 3 % din PIB. Având în vedere o deviație pozitivă și în creștere a PIB-ului, aceasta indică o deteriorare a deficitului structural subiacent, ceea ce contravine recomandării Consiliului. Ministrul Teodorovici a explicat că este obligat să respecte măsurile cuprinse în programul guvernului, care sunt integral reflectate în buget în ceea ce privește atât veniturile, cât și cheltuielile. De asemenea, el și-a exprimat încrederea cu privire la faptul că absorbția fondurilor UE se va intensifica în acest an comparativ cu 2017 (ceea ce ar spori totuși obligațiile de cofinanțare). Ministrul Teodorovici a adăugat că respectarea pragului de deficit global de 3 % din PIB în 2018 va necesita măsuri suplimentare, pe care România ar urma să le precizeze în raportul privind măsurile luate. Ministrul Teodorovici a indicat, de asemenea, că aceste măsuri ar viza îmbunătățirea funcționării administrației fiscale și vamale, în special prin introducerea unui nou sistem informatic. Reprezentanții Comisiei au subliniat faptul că raportul privind măsurile luate, care trebuie prezentat până la 15 aprilie, trebuie să conțină detalii și cifre cu privire la măsurile planificate. De asemenea, ei au constatat că datele privind execuția bugetară de casă pentru primul trimestru al anului 2018 indică o deteriorare a soldului față de aceeași perioadă a anului anterior (un deficit de 0,5 % din PIB în trimestrul I al anului 2018, față de un excedent de 0,2 % din PIB în trimestrul I al anului 2017). Ministrul Teodorovici a susținut că rezultatul privind deficitul este în concordanță cu previziunile și se datorează în mare parte unei cheltuieli cu caracter excepțional din sectorul apărării. În fine, ministrul Teodorovici a precizat că va insista să se schimbe practica adoptării cu întârziere a bugetelor de stat (de obicei în luna decembrie a anului precedent) și că va încerca să adopte bugetul pe 2019 mai devreme.

Guvernul are în vedere o revenire suplimentară asupra reformei sistemului de pensii din 2008, care a introdus al doilea pilon al sistemului de pensii. Autoritățile au redus deja, în cadrul bugetului pe 2018, ponderea contribuțiilor sociale transferate către cel de al doilea pilon al sistemului de pensii. Potrivit declarațiilor publice, guvernul intenționează să facă facultative transferurile către cel de al doilea pilon al sistemului de pensii, iar decizia va fi luată până la sfârșitul lunii iunie 2018, după consultarea părților interesate. Aceste transferuri se ridică la aproximativ 7 miliarde RON pe an (aproximativ 1,5 miliarde EUR; 0,8 % din PIB). O asemenea măsură ar reduce deficitul bugetar pe termen scurt, întrucât cel de al doilea pilon al sistemului de pensii este încadrat în afara sectorului administrației publice în conformitate cu SEC. Cu toate acestea, câștigul bugetar s-ar estompa pe termen lung, deoarece contribuțiile sociale redirecționate de la al doilea pilon ar fi însoțite de obligația de a plăti pensii pentru limită de vârstă în viitor. În plus, revenirea asupra acestei reforme ar putea avea implicații negative pentru viabilitatea sistemului de pensii și pentru dezvoltarea piețelor de capital. Transformarea celui de al doilea pilon al sistemului de pensii într-unul facultativ ar priva România de la posibilitatea de a invoca clauza privind reforma sistemică a pensiilor în temeiul PSC.

Banca Națională a României (BNR) și-a exprimat îngrijorarea cu privire la impactul politicii fiscale prociclice expansioniste asupra actualului mix de politici. România se află în plină ascensiune economică, în timp ce poziția fiscală a României este foarte expansionistă. Ca atare, politica fiscală a României pare imprudentă și condiționează puternic politica monetară. Conform previziunilor BNR, deficitul public ar crește la peste 3 % din PIB în 2018 în cazul unui scenariu de menținere a politicilor actuale. BNR a subliniat faptul că pragul de 3 % din PIB al deficitului global este bine înțeles în România, deși nu există o conștientizare publică a componentei preventive a PSC. Există suficientă marjă de manevră pentru măsuri fiscale în ceea ce privește veniturile, dat fiind că abaterea de la OTM a fost determinată de reduceri ale impozitelor indirecte, cotele de impozitare sunt scăzute și evitarea obligațiilor fiscale se află la un nivel ridicat.

Consiliul Fiscal a împărtășit îngrijorarea Comisiei în ceea ce privește perspectiva bugetară. Potrivit Consiliului Fiscal, deficitul structural se va deteriora considerabil în 2018 și se estimează că deficitul global va depăși pragul de 3 % din PIB în absența unor măsuri bugetare compensatorii. Marja de manevră pentru reducerea investițiilor publice în 2018 este limitată, deoarece investițiile publice erau deja la cel mai scăzut nivel din istorie în 2017, iar absorbția fondurilor UE s-a intensificat în 2018, ceea ce implică obligații mai mari de cofinanțare.





ANEXĂ STATISTICĂ