COMISIA EUROPEANĂ Bruxelles, 22.7.2020 JOIN(2020) 13 final RAPORT COMUN CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU REGIUNEA ADMINISTRATIVĂ SPECIALĂ HONG KONG:



RAPORT ANUAL PENTRU 2019



RAPORT COMUN CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU REGIUNEA ADMINISTRATIVĂ SPECIALĂ HONG KONG: RAPORT ANUAL PENTRU 2019 Rezumat De la retrocedarea Hong Kong-ului către Republica Populară Chineză (RPC), în 1997, Uniunea Europeană (UE) și statele membre ale acesteia au urmărit îndeaproape evoluțiile politice și economice din Regiunea Administrativă Specială (RAS) Hong Kong, UE susține politica „o Chină unică” și sprijină principiul „o țară, două sisteme”, precum și punerea în aplicare a acestuia. În conformitate cu angajamentul asumat în 1997 față de Parlamentul European, Comisia publică în fiecare an un raport privind evoluția situației din Hong Kong. Prezentul raport, care se referă la anul 2019, este cel de al 22-lea de acest tip. Anul 2019 a fost unul plin de provocări pentru Hong Kong, cu revolte continue provocate inițial de propunerile de modificare a legii care reglementează extrădarea, care au făcut obiectul unei prime lecturi în cadrul Consiliului Legislativ la 3 aprilie 2019. În a doua jumătate a anului s-au înregistrat manifestații de amploare, proteste și violențe asociate, asedii de universități, acte de vandalism și perturbarea funcționării rețelelor de transport și a aeroportului și a altor activități cotidiene. Protestatarii au transmis cinci revendicări Guvernului din Hong Kong. Motivele revoltelor au inclus preocupări de natură politică și socioeconomică. Răspunsul guvernului a inclus retragerea proiectului de lege privind extrădarea, invocarea, pentru prima dată din 1967, a puterilor conferite în situații de urgență pentru a emite o lege „antimască”, precum și o implicare oarecum limitată în relația cu mișcarea de protest, printr-un dialog la nivelul comunității. Acuzațiile privind abuzurile poliției au stat la baza cererilor protestatarilor privind înființarea unei comisii de anchetă cu competențe extinse. Cu toate acestea, Guvernul din Hong Kong a refuzat să înființeze o astfel de comisie independentă. Consiliul independent pentru reclamații împotriva poliției (IPCC) analizează o serie de cazuri de presupuse abuzuri din partea poliției și trebuia să prezinte un raport preliminar la începutul anului 2020. Cu toate acestea, caracterul adecvat al atribuțiilor acestuia a fost pus sub semnul întrebării. Desfășurarea pașnică a alegerilor pentru consiliile districtuale din noiembrie a oferit speranțe pentru o reducere a violențelor. Nivelul istoric al prezenței la vot de 71,2 % a constituit o dovadă a importanței pe care populația din Hong Kong a acordat-o exercitării drepturilor sale democratice. În urma rezultatelor, protestele de masă, în cea mai mare parte pașnice, precum și unele incidente violente au continuat până la sfârșitul anului. UE continuă să încurajeze RAS Hong Kong și autoritățile guvernamentale centrale să reia reforma electorală, astfel cum este consacrată în Legea fundamentală, și să ajungă la un acord cu privire la un sistem electoral care să fie democratic, corect, deschis și transparent. Votul universal ar oferi Guvernului din Hong Kong un sprijin mai puternic din partea populației și legitimitatea necesară, ceea ce ar contribui la atingerea obiectivelor economice ale Hong Kong-ului și la abordarea provocărilor sale socioeconomice. Este necesar un răspuns convingător la nemulțumirile exprimate prin intermediul protestelor în curs pentru a asigura stabilitatea pe termen mai lung a Hong Kong-ului. S-au intensificat îngrijorările cu privire la erodarea principiului „o țară, două sisteme” și la autonomia Hong Kong-ului. În general, sunt respectate în continuare principalele libertăți în Hong Kong, iar statul de drept și independența sistemului judiciar rămân principalele garanții. Cu toate acestea, au existat câteva tendințe îngrijorătoare în ceea ce privește libertatea de exprimare, în special în contextul protestelor în curs. Hotărârea Înaltei Curți din 18 noiembrie cu privire la neconstituționalitatea legii „antimască” a provocat comentarii din partea Beijingului care sugerează că instanțele din Hong Kong nu se pot pronunța asupra constituționalității legislației din Hong Kong și a conformității acesteia cu Legea fundamentală. Orice demers în direcția limitării prerogativelor instanțelor în acest sens ar submina autonomia Hong Kong-ului, inclusiv independența justiției și statul de drept. Sistemul de combatere a corupției a rămas solid și rezilient. Pe plan economic, anul 2019 a fost unul dificil pentru Hong Kong, cu o contracție a PIB-ului de 1,2 % și primul deficit bugetar din ultimii 15 ani. Acest lucru a fost determinat în mare măsură de anumiți factori externi prezenți încă de la sfârșitul anului 2018, și anume încetinirea activității economice în China și disputele comerciale dintre SUA și China, cu toate că revoltele din a doua jumătate a anului 2019 au avut un efect important în special asupra sectoarelor legate de turism. Cu toate acestea, Hong Kong dispune de importante rezerve financiare și valutare care îi permit să facă față mediului provocator, să asigure stabilitatea monedei naționale și să sprijine activitățile comerciale. Sectoarele financiar și bancar rămân reziliente și cu grad ridicat de competitivitate, ceea ce permite Hong Kong-ului să rămână primul centru din lume în ceea ce privește ofertele publice inițiale și să evite ieșirile de capital provocate de panică. Comunitatea europeană de afaceri din Hong Kong a fost afectată în diferite grade de situația economică și de revolte Întreprinderile europene sunt în mare parte în modul „să așteptăm și să vedem ce se întâmplă”, deși sunt profund îngrijorate de impasul politic, de violența și de presiunea fără precedent exercitată asupra activității comerciale. Comunitatea europeană de afaceri prețuiește sistemul juridic solid, independența sistemului judiciar, drepturile și libertățile fundamentale și un mediu de afaceri lipsit de ingerințe politice, acestea constituind principalele elemente ale competitivității regiunii. Orice erodare a acestor valori ar afecta în mod negativ atractivitatea Hong Kong-ului în această privință și avantajul său față de alte centre de afaceri. UE a prezentat o serie de comunicate și declarații pe tot parcursul anului. Purtătorul de cuvânt al UE a prezentat trei declarații, la 12 iunie, 1 iulie și 13 august. Înaltul Reprezentant a prezentat trei declarații în numele Uniunii Europene, la 17 august, 2 octombrie și 18 noiembrie. Aceste declarații au vizat chestiuni precum necesitatea: ·respingerii violențelor; ·inițierii unui dialog favorabil incluziunii, subliniind disponibilitatea Uniunii Europene de a sprijini pe cei care sunt dispuși să acționeze în vederea reducerii tensiunilor și a stabilirii unui astfel de dialog; ·asigurării respectării principalelor libertăți; ·inițierii unei investigații detaliate privind actele de violență, utilizarea forței și principalele cauze ale protestelor. Parlamentul European a organizat o dezbatere la 18 iulie cu privire la Hong Kong și a adoptat o rezoluție cu privire la situația din regiune. Evoluții politice

Anul 2019 a fost dominat de dezbaterea referitoare la proiectul de lege privind infractorii fugari și asistența judiciară reciprocă în materie penală („proiectul de lege privind extrădarea”) și de protestele în masă declanșate de măsura propusă. Biroul de securitate din Hong Kong a prezentat propunerea în februarie 2019 în vederea facilitării extrădării infractorilor în China, Taiwan și în alte locuri. Ca o justificare a reformei a fost invocată lipsa unui temei pentru extrădarea în Taiwan a unui cetățean din Hong Kong acuzat de crimă. Proiectul de lege privind extrădarea a fost criticat de profesioniștii din domeniul juridic, de mediul de afaceri și de societatea civilă. Principalele motive ale criticilor au fost că proiectul de lege inițial includea o gamă largă de infracțiuni, că acesta nu prevedea o examinare suficientă a cazurilor de extrădare propuse și că sistemul juridic din China continentală nu oferă o protecție adecvată a drepturilor omului și garanții procedurale. Ca răspuns, Guvernul din Hong Kong a revizuit propunerea, reducând lista de infracțiuni pasibile de extrădare de la 46 la 37 și precizând că infracțiunile pasibile de extrădare trebuie să fie cele care sunt sancționate cu o pedeapsă mai mare de trei ani de închisoare. Opoziția publică față de propunere s-a intensificat, prin mitinguri de mare amploare și dezbateri intense în cadrul Consiliului Legislativ. Pe măsură ce confruntările pe această temă au crescut, administrația a redus examinarea proiectului de lege în cadrul Consiliului Legislativ. Includerea unor garanții suplimentare în proiectul de lege nu a diminuat opoziția publică. Frontul civil pentru drepturile omului a susținut că un milion de persoane au participat la un marș împotriva proiectului de lege organizat la 9 iunie. Șefa executivului, Carrie Lam, a anunțat, la 15 iunie, suspendarea, dar nu și abandonarea proiectului de lege privind extrădarea. La un alt marș organizat la 16 iunie au participat două milioane de persoane, acesta reprezentând cea mai amplă manifestare de acest fel din istoria Hong Kong-ului. Ambele marșuri au fost pașnice. Ulterior, clădirea Consiliului Legislativ și alte clădiri guvernamentale au devenit ținta protestatarilor. Unii dintre protestatari au jefuit clădirea Consiliului Legislativ la 1 iulie, provocând pagube substanțiale, clădirea fiind închisă ulterior pentru o perioadă de trei luni. S-au denunțat public atacurile violente ale unui grup de bărbați mascați asupra unor trecători într-o stație de transport feroviar în comun din Yuen Long. Atacul a avut loc după un marș împotriva proiectului de lege privind extrădarea, fiind urmat de amenințări cu răzbunarea la adresa protestatarilor, dacă s-ar fi deplasat la Yuen Long. Poliția a fost puternic criticată pentru că nu a intervenit la timp pentru a opri violențele. Acest incident face în prezent obiectul unei anchete a Consiliului independent pentru reclamații împotriva poliției. Proiectul de lege a fost retras integral și oficial abia la 23 octombrie. Concesia parțială din iunie nu a reușit să calmeze protestele, manifestanții prezentând de data aceasta cinci cereri: 1.retragerea oficială a proiectului de lege; 2.înființarea unei comisii independente de investigație care să examineze anumite aspecte, inclusiv presupusele abuzuri ale poliției din timpul revoltelor; 3.încetarea utilizării cuvântului „revoltă” de către autorități pentru a cataloga protestele, această infracțiune fiind pasibilă de o condamnare grea la 10 ani de închisoare; 4.amnistie pentru persoanele arestate și 5.introducerea votului universal pentru alegerea șefului executivului și a membrilor Consiliului Legislativ, în conformitate cu dispozițiile Legii fundamentale. Tactica mișcării de protest „fără lideri”, dar bine organizată, a evoluat pe parcursul protestelor. Pe lângă mitingurile și marșurile periodice, autorizate și neautorizate, au existat blocaje repetate ale sistemului de transport din Hong Kong. Grevele și protestele de masă pe aeroportul internațional din perioada iulie-septembrie au afectat grav serviciile și au condus la impunerea unor restricții la intrarea în terminale. Sistemul de transport în comun a fost principala țintă a perturbărilor și vandalismului în contextul declarațiilor protestatarilor potrivit cărora întreprinderea responsabilă cu operarea sistemului s-a coalizat cu guvernul pentru a împiedica protestele, inclusiv prin închiderea stațiilor din zonele de protest. Lanțurile de întreprinderi cu management sau cu proprietari considerați simpatizanți ai regimului de la Beijing au devenit, de asemenea, ținte ale actelor de vandalism. Unele dintre proteste au fost marcate de violențe periodice și grave, incluzând aruncarea de cocktailuri Molotov și de alte obiecte. Există îngrijorări cu privire la radicalizarea unora dintre membrii mișcării de protest. Poliția a recurs frecvent la utilizarea gazelor lacrimogene și a tras cu gloanțe de cauciuc și cu cartușe cu bile. S-a tras și cu muniție de război. Pe parcursul anului au fost descoperite mai multe dispozitive explozive improvizate. În luna noiembrie, un protestatar a suferit răni grave după ce a fost împușcat în stomac de forțele de poliție, un protestatar a murit după ce a căzut dintr-o parcare și un bărbat a fost rănit grav după ce i s-a dat foc după o dispută cu protestatarii. Au existat numeroase acuzații de excese și abuzuri din partea autorităților de aplicare a legii. Unele dintre incidentele care au implicat astfel de abuzuri au fost filmate. Acuzațiile sunt examinate de Consiliul independent pentru reclamații împotriva poliției (IPCC), însărcinat cu întocmirea unui raport public privind utilizarea forței în timpul protestelor până la începutul anului 2020. Numeroși participanți la mișcarea de protest nu au încredere în Consiliul independent pentru reclamații împotriva poliției, a cărui credibilitate a fost afectată odată cu retragerea grupului format din cinci experți internaționali, desemnați, în septembrie 2019, de către guvern pentru a acorda asistență acestuia. Experții au declarat public că IPCC nu dispune de competențe și de capacități de investigare adecvate. Publicarea raportului provizoriu al IPCC a fost întârziată, în așteptarea rezultatului controlului judiciar care să stabilească dacă IPCC are competențele necesare pentru a efectua investigații cu privire la revoltele civile. În noiembrie, manifestanții au ocupat campusuri universitare. Universitatea Chineză și Universitatea Politehnică au fost martorele unor confruntări violente cu forțele de poliție și asediilor care au durat câteva zile. S-au raportat numeroși răniți și s-au făcut numeroase arestări. Mai multe figuri marcante ale societății civile, inclusiv apropiați tradiționali ai regimului de la Beijing, au depus eforturi pentru a media conflictele dintre poliție și protestatari, asigurând trecerea în siguranță pentru unii dintre manifestanți. Au fost exprimate îngrijorări serioase cu privire la arestarea și relele tratamente aplicate cadrelor medicale care au acordat asistență medicală de urgență la Universitatea Politehnică; s-a observat că aceste măsuri i-au descurajat pe protestatarii răniți de a mai solicita asistență medicală, acest lucru încălcând normele umanitare. Ca urmare a pagubelor provocate anumitor instalații și a atmosferei febrile, semestrul universitar a fost întrerupt, recurgându-se, în consecință, la învățământul la distanță. Alegerile pentru consiliile districtuale din luna noiembrie au avut ca rezultat instaurarea unei perioade mai calme în luna decembrie, revenindu-se la organizarea de manifestații de masă și marșuri în cea mai mare parte pașnice. Poliția a dat dovadă de o disponibilitate mai mare în ceea ce privește autorizarea mitingurilor și, pentru prima dată după luna august, Frontul civil pentru drepturile omului (CHRF) a primit autorizație să organizeze un marș. Sprijinul larg pentru mișcarea de protest continuă: participarea la marșurile autorizate a rămas semnificativă, Frontul civil pentru drepturile omului estimând că 800 000 de persoane au participat la un marș organizat la 8 decembrie pentru a marca Ziua ONU a Drepturilor Omului. Răspunsul Guvernului din Hong Kong la revoltele neîntrerupte a inclus recurgerea la puterile sporite conferite în situații de urgență, consacrate în perioada colonială. În luna octombrie, șefa executivului din cadrul Consiliului a invocat Ordonanța privind reglementările pentru situații de urgență din 1922 în scopul adoptării unui regulament prin care să se interzică purtarea măștilor faciale în timpul manifestărilor publice, cu intrare în vigoare la 5 octombrie („Regulamentul privind interdicția de acoperire a feței”). A fost pentru prima dată din 1967 când s-a recurs la astfel de puteri. Cu toate că acest demers a atras sprijinul mai multor membri ai aripii politice care susține conducerea, a atras și critici puternice pentru restrângerea aferentă a libertății personale, incapacitatea de aplicare și lipsa de control din partea parlamentarilor. O contestație judiciară a determinat Înalta Curte să stabilească, la 18 noiembrie, că regulamentul este incompatibil cu Legea fundamentală și că restricțiile de drepturi impuse prin lege sunt disproporționate în raport cu obiectivele legitime ale guvernului. O hotărâre a Înaltei Curți de Apel cu privire la acest aspect este așteptată. La 26 septembrie, Carrie Lam trebuit să răspundă la unele întrebări dificile adresate de 150 de membri ai societății civile, cu ocazia singurului dialog cu publicul organizat până în prezent. În cadrul Biroului pentru inovare și coordonare a politicilor al administrației a fost înființat un birou pentru dialog în scopul coordonării eforturilor de stabilire a unui dialog. Partenerii internaționali, inclusiv UE, au încurajat eforturile de intensificare a dialogului în vederea detensionării situației. Societatea civilă a încercat, la rândul său, să promoveze dialogul. La 21 noiembrie, Congresul SUA a adoptat Legea privind drepturile omului și democrația în Hong Kong și Legea privind protejarea Hong Kong-ului. Guvernul Republicii Populare Chineze și administrația Hong Kong-ului au criticat dur această decizie. Cu toate acestea, numeroși membri ai mișcării de protest au primit-o în mod pozitiv. Legea prevede o evaluare periodică a gradului în care este respectată autonomia Hong Kong-ului, având în vedere statutul comercial special acordat de către SUA Hong Kong-ului, și stabilește un temei pentru posibile sancțiuni împotriva persoanelor care încalcă drepturile omului în Hong Kong. Legea privind protejarea Hong Kong-ului interzice exportul anumitor bunuri utilizate de autoritățile de aplicare a legii către Hong Kong. Alegerile pentru consiliile districtuale s-au desfășurat la 24 noiembrie, în ciuda temerilor unor membri ai mișcării de protest că alegerile ar putea fi suspendate din cauza revoltelor. Perioada campaniei electorale a fost marcată de violențe, cu atacuri fizice asupra candidaților și vandalizarea unor sedii de partid. Totuși, alegerile propriu-zise s-au desfășurat într-o atmosferă pașnică și s-a înregistrat o participare la vot fără precedent, de 71,2 %. Reprezentanții pan-democratici au obținut 395 din cele 452 de locuri și controlul a 17 din cele 18 consilii. Consiliile districtuale au doar atribuții consultative și politice limitate și supraveghează bugetele substanțiale. Cu toate acestea, consilierii districtuali dețin 117 din cele 1 200 de locuri din comitetul electoral care alege șeful executivului, iar fracțiunea pan-democratică din comitetul electoral s-a consolidat înainte de următoarea numire a unui nou șef al executivului prevăzută pentru anul 2022. Revoltele continue și răspunsul guvernului la acestea au afectat sprijinul public acordat administrației. Rezultatele unui sondaj de opinie publicat în luna octombrie au arătat că procentul susținătorilor șefei executivului a scăzut la un nivel record de 20,2 %. Alte sondaje realizate spre sfârșitul anului au evidențiat impactul negativ al protestelor asupra încrederii publicului în autorități. UE a prezentat, în cursul anului, numeroase comunicate și declarații ca răspuns la evoluția situației din Hong Kong. Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate a prezentat declarații în numele UE la 18 noiembrie, 2 octombrie și 17 august. A fost prezentată, de asemenea, o declarație comună cu ministrul de externe al Canadei la 17 august. Purtătorul de cuvânt al Înaltului Reprezentant a prezentat declarații la 13 august, 1 iulie și 12 iunie. Parlamentul European a organizat o dezbatere de urgență la 18 iulie cu privire la situația din Hong Kong și a adoptat o rezoluție în acest sens. S-a făcut referire la situația din Hong Kong în declarațiile UE prezentate în cadrul Comisiei a III-a a Adunării Generale a ONU și în cadrul Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU.

Drepturi, libertăți și egalitate de șanse Aderarea la autodeterminare sau independență a condus în continuare la excluderea din procesele electorale. Joshua Wong, secretarul general al partidului Demosistō, a fost exclus de pe lista candidaților la alegerile pentru consiliile districtuale din 24 noiembrie. A fost singurul candidat dintre cei 1 098 de potențiali consilieri care a fost exclus. În trei scrisori adresate autorităților și ca răspuns la întrebările președintelui biroului electoral, Joshua Wong s-a dezis de poziția sa în favoarea independenței pe care o susținuse anterior. Președintele biroului electoral a afirmat în explicația descalificării că nici Wong, nici partidul Demosistō nu și-au schimbat cu adevărat poziția cu privire la independență. În septembrie 2019, Înalta Curte a luat în considerare excluderea candidaturii lui Agnes Chow la alegerile parțiale pentru Consiliu Legislativ din 2018, pe considerentul apartenenței sale la partidul Demosistō și al promovării de către aceasta a ideii de autodeterminare. Înalta Curte s-a pronunțat în favoarea petiției doamnei Chow pe motive de procedură, considerând că acesteia nu i s-a oferit o oportunitate corectă de a răspunde afirmațiilor conform cărora ar fi încălcat Legea fundamentală. Judecătorul a concluzionat că a existat o „încălcare a principiului justiției naturale sau a corectitudinii procedurale”. Cu toate acestea, a adăugat în hotărârea sa că promovarea autodeterminării sau a independenței nu ar fi compatibilă cu Legea fundamentală. Mass-media din Hong Kong, inclusiv mass-media online, este în continuare diversificată și continuă să se bucure de un nivel ridicat de libertate. Cu toate acestea, există îngrijorări cu privire la influența politică asupra unor secțiuni ale mass-mediei și cu privire la autocenzură. De asemenea, au fost exprimate îngrijorări cu privire la presupusa vizare a jurnaliștilor, inclusiv utilizarea violenței de către poliție în timpul protestelor, și cu privire la împiedicarea activității jurnaliștilor în contextul revoltelor. Clubul corespondenților străini și Asociația jurnaliștilor din Hong Kong sunt printre cei care au prezentat declarații în acest sens. Hong Kong s-a clasat pe locul 73 în clasamentul mondial al libertății presei realizat de Reporteri fără Frontiere. Libertatea de întrunire a fost respectată în mare măsură pe parcursul unui an dificil pentru ordinea publică, autoritățile acordând autorizații pentru organizarea mai multor mitinguri și marșuri publice. Pe măsură ce violențele se intensificau, refuzul acordării de autorizații pentru organizarea unor astfel de mitinguri din motive de securitate a devenit un fenomen mai frecvent. O consecință a fost tendința crescândă spre organizarea de manifestații neautorizate, existând riscul unor confruntări între protestatari și forțele de poliție.

Drepturile persoanelor LGBTI. Noul președinte al Comisiei pentru egalitatea de șanse, Ricky Chu Man-kin, a semnalat faptul că vor fi depuse eforturi pentru a promova măsuri de combatere a discriminării în vederea protejării drepturilor persoanelor LGBTI. În prezent, legislația privind egalitatea de șanse include doar sexul, handicapul, rasa și starea civilă. Cazurile introduse de activiști LGBTI în instanță au avut un oarecare succes în ceea ce privește reformarea sistemului juridic. Oficiul UE s-a alăturat altor misiuni pentru a participa la parada anuală a comunității LGBTI. Hong Kong a continuat să depună eforturi pentru combaterea traficului de persoane și a elaborat un plan de acțiune în acest scop. Au fost puse la dispoziție resurse suplimentare pentru măsuri care includ identificarea posibilelor victime. Faptul că Hong Kong se bazează pe un ansamblu de legi privind combaterea traficului de persoane și nu pe un singur act legislativ a fost considerat o slăbiciune a răspunsul Hong Kong-ului la această problemă. UE și Hong Kong au continuat să colaboreze îndeaproape în această problemă. Problema traficului de persoane a fost discutată în cadrul Dialogului anual structurat dintre UE și Hong Kong care a avut loc în luna noiembrie. Cel de-al patrulea atelier anual dintre UE și Hong Kong privind prevenirea traficului de persoane, finanțat prin programul TAIEX al UE, a avut loc în perioada 12-13 decembrie. În cadrul acestuia, au fost abordate chestiuni de interes comun, cum ar fi cooperarea cu societatea civilă și cu sectorul privat, precum și traficul de copii. Există deficiențe în asigurarea unei protecții legale eficiente a lucrătorilor casnici străini. Salariul minim legal nu se aplică acestor lucrători, ei fiind nevoiți să locuiască cu angajatorii lor și să își găsească de lucru în termen de două săptămâni de la pierderea locului de muncă, în caz contrar fiind deportați. Guvernul a luat unele măsuri pentru a răspunde acestor preocupări, inclusiv înființarea unei linii de asistență telefonică dedicată lucrătorilor casnici străini care solicită consultanță și asistență. De asemenea, a fost introdus un sistem îmbunătățit de identificare a acestor lucrători pentru a verifica cazurile de trafic de persoane și de muncă forțată. La 15 septembrie, Oficiul UE a găzduit proiecția unui film și o masă rotundă pe tema drepturilor lucrătorilor casnici străini la Universitatea Chineză. Sărăcia și inegalitatea rămân preocupări reale, aproximativ 20 % dintre cetățeni trăind sub pragul sărăciei. Puțini își pot permite să achiziționeze o locuință pe cea mai scumpă piață imobiliară din lume și aproape 45 % din populație trăiește în locuințe publice închiriate. În discursul său privind cadrul politic din 16 octombrie, șefa executivului a anunțat mai multe măsuri pentru a răspunde nemulțumirilor de natură socioeconomică. Sistemul de combatere a corupției a rămas solid și rezilient. Hong Kong se mândrește cu standarde foarte ridicate în materie de transparență și de măsuri anticorupție. Autoritățile și figuri din mediul politic și de afaceri recunosc că transparența este esențială pentru menținerea poziției solide a Hong Kong-ului de centru internațional de afaceri. Evoluția situației economice Economia Hong Kong-ului s-a deteriorat semnificativ în 2019, cu o contracție a PIB-ului de 1,2 %. În prima jumătate a anului, economia și-a continuat încetinirea care începuse în 2018, ceea ce a dus la o creștere a PIB-ului cu doar 0,6 % de la un an la altul. Dependența Hong Kong-ului de comerț și finanțele internaționale și rolul său de punte de tranzacționare, de afaceri și financiară între China și restul lumii îl face foarte vulnerabil în fața influențelor externe și a evoluțiilor din China continentală. Odată cu începutul revoltelor în luna iunie, economia Hong Kong-ului a intrat în recesiune, iar PIB-ul a scăzut cu -2,8 % în a doua jumătate a anului. Până la sfârșitul anului 2019, Hong Kong-ul înregistrase primul deficit bugetar din ultimii 15 ani ca urmare a scăderii vânzărilor de terenuri și a veniturilor fiscale, precum și a creșterii cheltuielilor. În luna septembrie, Fitch Ratings a redus ratingul de credit al Hong Kong-ului la AA (de la AA+), cu o perspectivă negativă, iar Moody's a schimbat, de asemenea, perspectiva Hong Kong-ului în negativă. Cu toate acestea, chiar și după retrogradare, ratingurile teritoriului au rămas mari la categoria investițiilor, iar Hong Kong dispune de rezerve fiscale semnificative, reprezentând aproximativ 40 % din PIB-ul său. Comerțul exterior al Hong Kong-ului a fost afectat de mediul extern dificil. Exporturile și importurile de bunuri au scăzut cu 4,1 % și, respectiv, cu 6,5 % în cursul anului. Această scădere a afectat, la rândul său, sectoarele serviciilor legate de comerț, care reprezintă aproximativ 20 % din forța de muncă și PIB-ul Hong Kong-ului. În plus, vânzările cu amănuntul s-au prăbușit dramatic în a doua jumătate a anului din cauza revoltelor și au fost cu 11,1 % mai mici pentru întregul an. Comerțul exterior, vânzările cu amănuntul și creșterea PIB-ului începuseră deja să dea semne de slăbiciune în 2018, ceea ce indică faptul că economia își pierduse din avânt cu mult înainte de începerea revoltelor din iunie. Una dintre cele mai vizibile consecințe ale revoltelor a fost scăderea numărului de turiști. După luna iunie, numărul de turiști a scăzut cu 39 % de la un an la altul. În mod tradițional, aproximativ 80 % dintre turiști provin din China continentală și se estimează că ei reprezintă aproximativ 40 % din totalul vânzărilor cu amănuntul din oraș, în special în sectorul produselor de lux. Pe lângă vânzările cu amănuntul, scăderea numărului de turiști a fost resimțită și în industria ospitalității, în sectorul produselor alimentare și băuturilor și al transporturilor. În pofida încetinirii creșterii economice, șomajul a crescut doar marginal, de la 2,8 % în ultimul trimestru al anului 2018 la 3,3 % în ultimul trimestru al anului 2019. Cu toate acestea, piața forței de muncă ar putea fi sub o presiune mai mare dacă economia nu se redresează. Inflația a rămas sub control, inflația subiacentă a prețurilor de consum fiind de 3 % în acest an. Prețurile proprietăților au scăzut cu 4,5 % în perioada mai-decembrie, dar, ca urmare unui început bun de an, prețurile au crescut cu 5,4 % pentru întregul an 2019. Hong Kong rămâne unul dintre centrele urbane cel mai puțin accesibile din lume pentru cumpărătorii de locuințe. Durata medie de așteptare pentru închirierea unei locuințe publice s-a mărit la 5,4 ani.

Cu toate că sectorul financiar a fost mai rezilient decât restul economiei, având în vedere expunerea sa mare la China și la regiune, precum și importanța relativ scăzută a operațiunilor locale, acesta nu a fost ferit în totalitate de impactul încetinirii creșterii economice. Numărul ofertelor publice inițiale (IPO) a scăzut în trimestrul al treilea, dar a crescut începând cu luna septembrie, inclusiv listarea secundară a Alibaba, mult mediatizată. În acest an, Hong Kong a rămas în continuare cel mai important centru de oferte publice inițiale din lume. Cu toate acestea, cifra de afaceri zilnică pe piață a scăzut cu 18,9 % de la an la an, iar indicele Hang Seng a rămas în urma altor indici importanți. Tendințele pieței bursiere au fost puternic influențate de evoluția situației din China continentală și de tensiunile comerciale dintre SUA și China. Totuși, sectorul bancar a rămas solid, capitalizarea băncilor și nivelurile de lichidități situându-se peste standardele internaționale. Hong Kong dispune, de asemenea, de rezerve semnificative de valută pentru sprijinirea emisiilor de dolari din Hong Kong și a evitat în mare măsură ieșirile de capital cauzate de panică. Hong Kong a continuat să se profileze ca un centru pentru finanțarea verde în regiune, datorită sectorului său de gestionare a activelor și a politicii guvernului de sprijinire a finanțării verzi. Acesta a strâns 1 miliard de dolari americani în mai 2019 ca urmare a primei emisiuni de obligațiuni suverane verzi în dolari americani. În 2019, autoritățile din Hong Kong s-au concentrat, de asemenea, pe dezvoltarea infrastructurii pieței (și anume, pe consolidarea capacității de finanțare verde în instituțiile financiare). O reformă a auditurilor a fost implementată în 2019 prin remanierea Consiliului de raportare financiară (FRC) ca organism independent de supraveghere ce reglementează activitatea auditorilor și conduce tranziția de la autoreglementare la supraveghere independentă, în conformitate cu standardele internaționale. În noiembrie 2019, Consiliului de raportare financiară a adoptat o nouă abordare în ceea ce privește platformele virtuale de tranzacționare a activelor, reglementându-le în mod voluntar. Doar operatorii care îndeplinesc standarde de reglementare ridicate pot fi autorizați. Sistemul de plată mai rapidă (FPS) s-a dezvoltat în continuare, cu portofele electronice interconectate de la diferite bănci, inclusiv pentru plățile în renminbi. Serviciile privind portofele electronice sunt oferite și în China continentală, însă nu este posibilă încă o interconexiune acolo. În ceea ce privește sprijinirea economiei de către Guvernul din Hong Kong, Autoritatea Monetară din Hong Kong (HKMA) a avut posibilitatea de a urmări Rezerva Federală a SUA și a redus ratele dobânzilor de mai multe ori pe parcursul anului. De asemenea, amortizorul anticiclic de capital a fost redus în luna octombrie, de la 2,5 % la 2 %, pentru a sprijini împrumuturile bancare. Pe plan fiscal, guvernul a lansat pachete de măsuri de asistență în valoare de 30 de miliarde HKD (3,5 miliarde EUR). Această măsură a fost adoptată în mare măsură pentru a reduce sarcina financiară asupra gospodăriilor, pentru a sprijini IMM-urile și pentru a consolida sectorul transporturilor și al turismului. Observatorii au criticat pachetele de măsuri, afirmând că sunt prea mici, reprezentând doar 1 % din PIB. Este de remarcat faptul că, în luna noiembrie, FMI a recomandat o creștere a cheltuielilor publice pentru a sprijini economia și pentru a face față provocărilor structurale (penuria de locuințe, inegalitatea veniturilor etc.) În luna octombrie, șefa executivului și-a prezentat discursul privind cadrul politic pentru 2019, axat pe locuințe și bunăstare. În ceea ce privește bunăstarea, acesta reiterează parțial pachetele de ajutoare anunțate anterior, adăugând un mozaic de măsuri noi. În ceea ce privește locuințele, cea mai frapantă propunere a fost utilizarea Ordonanței privind retrocedarea terenurilor în scopul preluării de la dezvoltatori a terenurilor clasificate pentru construirea de locuințe cu densitate mare, dar pentru care nu existau încă planuri de dezvoltare, și al utilizării respectivelor terenuri pentru construcția de locuințe publice. Pe parcursul anului 2019, întreprinderile europene au menținut în mare parte o abordare de tipul „să așteptăm și să vedem ce se întâmplă”. Întreprinderile care utilizează Hong Kong ca centru regional pentru regiunea extinsă Asia-Pacific au fost afectate, în esență, de războiul comercial dintre SUA și China și de slăbirea comerțului la nivel mondial. Pentru întreprinderile axate pe vânzările locale, revoltele au reprezentat o preocupare importantă, în special în sectorul vânzărilor cu amănuntul (în special de bunuri de lux), în sectorul hotelier și în sectorul produselor alimentare și al băuturilor. Reduceri semnificative ale vânzărilor au fost înregistrate în aceste sectoare, principalul motiv fiind scăderea accentuată a numărului de vizitatori și a sumelor cheltuite de consumatori. Anumite întreprinderi au decis să își reducă activitățile. Dacă situația nu se îmbunătățește, întreprinderile ar putea fi obligate să ia în considerare alte măsuri. Proiectul de lege privind extrădarea, abandonat în prezent, și procesul de adoptare a acestuia au provocat îngrijorare în cadrul comunității europene de afaceri. Pe fundalul revoltelor, întreprinderile europene au condamnat fără echivoc violența, exprimându-și în același timp îngrijorarea serioasă pentru impasul politic și modul în care acesta a afectat mediul de afaceri din Hong Kong. Presiunea politică din ce în ce mai mare și afectarea desfășurării activităților comerciale obișnuite au constituit elemente noi în Hong Kong în 2019, fiind urmărite cu îngrijorare de comunitatea de afaceri în general. Eficiența operațională a Hong Kong-ului, rolul său ca principal centru financiar offshore pentru China continentală, nivelul ridicat de autonomie, sistemul judiciar independent și respectarea pe o scară mai largă a statului de drept sunt percepute ca avantaje concurențiale importante. Erodarea acestora ar face Hong Kong-ul mai puțin atractiv ca centru de afaceri internațional. Comerțul și alte politici În luna martie, Hong Kong a semnat un acord de liber schimb (ALS) cu Australia. Acordul de liber schimb încheiat cu Asociația Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN) (semnat în 2017) a intrat în vigoare pentru Laos, Myanmar, Singapore, Thailanda, Vietnam și Malaysia în 2019. De asemenea, Hong Kong și-a anunțat public intenția de a se alătura Parteneriatului economic regional cuprinzător (RCEP) și de a negocia alte acorduri de liber schimb, în special cu Thailanda și cu Marea Britanie după ieșirea acesteia din UE. Nu au fost încheiate noi acorduri de promovare și de protecție a investițiilor în 2019, cu toate că negocierile cu Rusia, Iran și Turcia sunt în desfășurare. Încurajarea cercetării și a inovării rămâne o prioritate pentru Guvernul din Hong Kong: în discursul său de politică, șefa executivului a anunțat revizuirea mai multor programe de sprijinire a inovării și tehnologiei. Pentru a sprijini inovarea, Hong Kong a introdus, de asemenea, un sistem original de acordare de brevete. Inovarea este, de asemenea, încurajată în domeniul finanțelor, cu scopul de a transforma Hong Kong-ul într-un lider al tehnologiei pentru furnizarea de servicii financiare (așa-numitele „fintech”) și finanțare verde: în anul 2019 au fost acordate primele opt licențe bancare virtuale ale orașului și a fost emis un prim lot de obligațiuni guvernamentale verzi în valoare de 1 miliard de dolari SUA. Protecția mediului și decarbonizarea au rămas provocări semnificative pentru Hong Kong în 2019. În domeniul deșeurilor, guvernul a luat măsuri pentru a reduce utilizarea paielelor din plastic și a recipientelor alimentare din spumă poliuretanică în spațiile utilizate în principal de funcționarii publici. Cu toate acestea, o schemă îndelung discutată de tarifare a deșeurilor, introdusă în Consiliul Legislativ în noiembrie 2018, se lasă așteptată. Singurul plan demn de remarcat pentru a gestiona cantitatea din ce în ce mai mare de deșeuri generate în oraș este construirea unui incinerator de mari dimensiuni pentru valorificarea energetică a deșeurilor. Politicile și instrumentele de reducere, recuperare și reciclare a deșeurilor lipsesc în mare măsură. Un pas înainte important în ceea ce privește poluarea aerului a fost intrarea în vigoare, în ianuarie 2019, a unui regulament potrivit căruia navele din apele Hong Kong-ului trebuie să utilizeze doar combustibil cu un conținut limitat de sulf (care să nu depășească 0,5 %). Hong Kong a publicat, de asemenea, o consultare publică privind decarbonizarea, în vederea dezvoltării unei strategii de decarbonizare pe termen lung pentru teritoriu. Relațiile dintre Hong Kong și China continentală Protestele în curs au avut un impact semnificativ asupra relațiilor dintre Hong Kong și China continentală. Guvernul Republicii Populare Chineze a susținut public utilizarea de către autorități a forței împotriva protestatarilor. În plus, acesta a afirmat, cu foarte puține dovezi, că protestele reprezintă un mijloc pentru cei care doresc independența Hong Kong-ului și că puterile străine sunt responsabile pentru incitarea la revoltă. China continentală a invocat nemulțumirile socioeconomice ca principal factor al nemulțumirilor publice. Președintele Xi Jinping a calificat violențele drept o „provocare flagrantă” pentru preceptul „o țară, două sisteme”. Au continuat să se acumuleze temeri că „gradul ridicat de autonomie” al Hong Kong-ului în conformitate cu principiul „o țară, două sisteme” se erodează. Mass-media a raportat o creștere a numărului de soldați ai Armatei de Eliberare a Poporului staționați în Hong Kong. În luna noiembrie, un detașament de soldați aparținând Armatei de Eliberare a Poporului a părăsit cazărmile din Kowloon pentru a înlătura baricadele și resturile împrăștiate pe arterele de circulație în timpul revoltelor. În temeiul Legii fundamentale, Guvernul din Hong Kong poate solicita Armatei de Eliberare a Poporului să ofere ajutor în caz de dezastre sau să mențină ordinea publică. Cu toate acestea, nu a fost formulată nicio solicitare în acest caz. În urma hotărârii Înaltei Curți cu privire la neconstituționalitatea interdicției purtării de măști faciale în timpul manifestațiilor publice, un purtător de cuvânt al Comisiei pentru afaceri legislative a Republicii Populare Chineze a declarat că numai Comitetul permanent al Congresului Popular Național poate decide dacă legile din Hong Kong sunt conforme cu Legea fundamentală. Într-o declarație, Baroul din Hong Kong a menționat că această poziție a fost „incorectă din punct de vedere juridic”, că instanțele din Hong Kong eliminaseră anterior legile neconstituționale și că orice sugestie potrivit căreia instanțele din Hong Kong nu pot efectua o analiză a constituționalității circumscrie exercitarea puterii judecătorești de care aceste instanțe s-au bucurat întotdeauna și contravine Legii fundamentale. Tulburările politice au dus la creșterea presiunii din ambele părți ale spectrului politic asupra comunității de afaceri din Hong Kong. Angajații unor întreprinderi din Hong Kong au fost sancționați prin măsuri care au inclus concedierea, pentru participarea la demonstrații și proteste și pentru comentariile în favoarea protestelor pe platformele de comunicare socială. Inclusiv întreprinderile au făcut obiectul presiunilor, ceea ce a dus la cazuri foarte mediatizate de demisie a unor lideri din mediul de afaceri și la prezentarea de scuze publice pentru opiniile și acțiunile politice ale membrilor personalului lor. Întreprinderile considerate ca fiind pro-China au fost vizate în mare măsură de susținătorii protestelor. Această atitudine s-a manifestat sub formă de boicot în unele cazuri, dar și de acțiuni violente, în special prin vandalizarea sediilor acestora.

În 2019, Hong Kong a rămas un important centru comercial pentru China continentală, în timp ce China continentală a rămas de departe cel mai mare partener comercial al Hong Kong-ului: 55 % din exporturile din Hong Kong s-au îndreptat către China continentală, în timp ce 47 % din importurile în Hong Kong provin din China continentală. La rândul său, în 2018, Hong Kong a fost al cincilea partener comercial important al Chinei (după SUA, UE, Japonia și Coreea). China continentală (în special provincia Guangdong) rămâne o bază importantă de perfecționare pasivă pentru Hong Kong. Hong Kong a rămas, de asemenea, principalul centru financiar offshore și principalul centru de investiții pentru China. Acesta este cea mai mare sursă de investiții străine directe (FDI) interne pentru China continentală, reprezentând 54 % din total (la sfârșitul anului 2018), și prima destinație pentru investițiile străine directe externe, reprezentând 65 % din total. La rândul său, China continentală a fost a doua sursă importantă de investiții străine directe a Hong Kong-ului (reprezentând 25,5 % din stocul total al Hong Kong-ului la sfârșitul anului 2017). Există 1 241 de întreprinderi din China continentală cotate la bursa din Hong Kong, reprezentând 51 % din cele 2 449 de întreprinderi cotate la bursa din Hong Kong și 73 % din capitalizarea totală a pieței (la sfârșitul anului 2019). Există 1 146 de întreprinderi din China continentală cotate la bursa din Hong Kong, reprezentând 50 % din cele 2 315 întreprinderi cotate la bursa din Hong Kong și 68 % din capitalizarea totală a pieței (la sfârșitul anului 2018). Piețele de capital din Hong Kong și din China continentală sunt conectate prin schema Stock Connect care leagă Bursa de Valori din Hong Kong cu omoloagele sale din Shanghai și Shenzhen și schema de acces reciproc la piață Bond Connect pentru piețele de obligațiuni. Pe parcursul anului, Hong Kong și China continentală și-au dezvoltat în continuare relația în temeiul Acordului de parteneriat cuprinzător China-Hong Kong (CEPA). În luna noiembrie, Hong Kong și China continentală au semnat un act adițional la CEPA referitor la comerțul cu servicii, introducând mai multe măsuri de liberalizare în sectoare precum serviciile financiare și juridice, construcțiile și ingineria, testarea și certificarea, divertismentul și serviciile turistice. Actul adițional va fi pus în aplicare în iunie 2020. Îndelung așteptatul plan detaliat pentru Zona Marelui Golf Guangdong-Hong Kong-Macao (GBA) a fost prezentat în februarie 2019. Hong Kong a fost identificat drept unul dintre cele patru orașe principale din regiune (împreună cu Shenzhen, Guangzhou și Macao). Hong Kong a primit un rol esențial în dezvoltarea Zonei Marelui Golf Guangdong-Hong Kong-Macao, în special în ceea ce privește serviciile profesionale (inclusiv serviciile financiare), fiind desemnat centru global offshore pentru operațiunile în renminbi. De la lansarea planului detaliat, au fost anunțate măsuri care includ consolidarea cooperării în domeniul drepturilor de proprietate intelectuală și al vămilor, precum și facilități pentru ca populația din Hong Kong să poată trăi, studia și munci oriunde în Zona Marelui Golf. Cu toate acestea, din cauza revoltelor, în Hong Kong există îngrijorări din ce în ce mai mari privind o posibilă diminuare a rolului său în Zona Marelui Golf în favoarea altor orașe participante. Relațiile bilaterale și cooperarea dintre UE și Hong Kong în 2019 La 28 noiembrie 2019 a avut loc, la Hong Kong, cel de al 13-lea dialog structurat dintre UE și Hong Kong. Dialogul a oferit oportunitatea unor discuții cu privire la cooperarea într-o gamă extinsă de domenii, inclusiv comerțul bilateral, reforma OMC, serviciile financiare, investițiile, achizițiile, vama, inovarea și tehnologia, precum și traficul de persoane. Potrivit celui mai recent sondaj din 2019 efectuat de Guvernul din Regiunea Administrativă Specială (RAS) Hong Kong, peste 2 300 de întreprinderi din UE s-au stabilit în Hong Kong și peste jumătate dintre acestea își au aici sedii sau birouri regionale. Întreprinderile din UE sunt prezente într-o gamă largă de sectoare, în principal sectoarele serviciilor financiare și de afaceri, comerțului, logisticii, vânzărilor cu amănuntul, produselor alimentare și băuturilor și construcțiilor. În 2019, Hong Kong a fost cel de-al 18-lea partener important al UE în ceea ce privește comerțul cu bunuri și s-a clasat pe locul 9 în clasamentul partenerilor comerciali ai UE din Asia, cu o valoare totală a schimburilor comerciale de 48,0 miliarde EUR (+ 3,4 % de la an la an). Exporturile UE de bunuri către Hong Kong s-au ridicat la 36,7 miliarde EUR, în vreme ce importurile din Hong Kong au totalizat 11,3 miliarde EUR, conducând la un excedent semnificativ de 25,4 miliarde EUR în favoarea UE (al patrulea excedent comercial bilateral ca importanță). De asemenea, UE a continuat să fie cel de al doilea partener comercial ca importanță al Hong Kong-ului, după China continentală. UE a reprezentat cea de a doua destinație a exporturilor Hong Kong-ului ca importanță și s-a situat pe locul al treilea ca furnizor de importuri în acest an. Hong Kong a rămas un centru important pentru comerțul dintre China continentală și UE. În 2018, peste 10 miliarde EUR din importurile provenind din UE ale Chinei au fost direcționate prin Hong Kong, în vreme ce reexporturile de bunuri din partea continentală către UE, prin Hong Kong, au totalizat 35 de miliarde EUR. Hong Kong a rămas al cincilea cel mai important partener comercial al UE în materie de servicii din Asia, după China, Singapore, Japonia, și India. În 2018 (ultimul an pentru care există date disponibile), comerțul bilateral cu servicii s-a ridicat la 29,3 miliarde EUR (+8,7 % de la an la an). Importurile UE de servicii din Hong Kong au atins 14,8 miliarde EUR, în timp ce exporturile către Hong Kong au ajuns la 14,5 miliarde EUR, rezultând un ușor deficit de 325 de milioane EUR pentru UE. Investițiile bidirecționale dintre UE și Hong Kong au continuat să fie extrem de importante. Conform statisticilor din Hong Kong, cu excepția centrelor offshore, UE este al doilea investitor străin ca importanță în Hong Kong, cu peste 2 300 de întreprinderi și un stoc total de 136,2 miliarde EUR și contribuind cu 8,2 % la totalul investițiilor străine directe până la sfârșitul anului 2018 (cele mai recente cifre disponibile). În schimb, până la sfârșitul anului 2018, stocul total de investiții străine directe din Hong Kong în UE a fost de 168 de miliarde EUR, ceea ce face din Hong Kong o sursă notabilă de investiții străine directe în UE. Poziția importantă a Hong Kong-ului în ceea ce privește relațiile de investiții cu UE se datorează, în parte, faptului că o mare parte din ceea ce este înregistrat ca „investiție străină directă a Hong Kong-ului” provine, de fapt, din China continentală. Într-adevăr, potrivit Consiliului de dezvoltare a comerțului din Hong Kong, peste 60 % din investițiile chineze în străinătate sunt direcționate sau canalizate prin Hong Kong. În mod similar, un procent semnificativ din investițiile străine directe ale UE în China tranzitează prin Hong Kong. Printre principalele motive pentru aceasta se numără prezența furnizorilor de servicii de înaltă calitate, mediul de reglementare previzibil al Hong Kong-ului și statul de drept. În acest an, UE și Hong Kong au continuat să conlucreze în domeniul vamal, în contextul planului de acțiune pentru îmbunătățirea protecției drepturilor de proprietate intelectuală finanțat prin intermediul cadrului-cheie privind proprietatea intelectuală. Planul de acțiune a fost extins în 2019 la porturile maritime din UE, pentru cooperare comună și controlul comun al mărfurilor în transbordare. În luna martie a avut loc la Hong Kong o reuniune a Grupului de lucru privind drepturile de proprietate intelectuală UE-Hong Kong, iar în luna iulie a avut loc la Bruxelles cea de-a 11-a reuniune a Comitetului pentru cooperare vamală dintre UE și Hong Kong. În ciuda cooperării excelente, Hong Kong ocupă al doilea loc ca teritoriu de proveniență a bunurilor care încalcă drepturile de proprietate intelectuală importate în UE, în funcție de valoarea mărfurilor, chiar dacă aceste mărfuri nu sunt produse pe teritoriul Hong Kong-ului. Ambele părți reflectează la modul de abordare în continuare a acestei probleme și la modul în care se poate îmbunătăți în continuare cooperarea în acest domeniu. Autoritățile din Hong Kong au publicat două noi apeluri de cereri de fonduri pentru sprijinirea participanților din RAS la programul Orizont 2020. În timpul dialogului structurat, UE și Hong Kong au convenit să exploreze posibilitatea extinderii mecanismului de cofinanțare din Hong Kong pentru programul Orizont 2020 și pentru a include sectorul privat. În ceea ce privește cooperarea în materie fiscală, în februarie 2019, Hong Kong a modificat cele două regimuri rămase pentru fondurile offshore și fondurile de capital privat offshore pentru a răspunde preocupărilor UE cu privire la caracteristicile acestora în materie de tratament fiscal favorabil acordat nerezidenților. Pe această bază, Consiliul a convenit, în martie 2019, că Hong Kong și-a respectat angajamentele în materie de bună guvernanță în domeniul impozitării. În domeniul combaterii spălării banilor și a finanțării terorismului, Grupul de Acțiune Financiară Internațională (FATF) a prezentat Raportul de evaluare reciprocă pentru Hong Kong în septembrie 2019. Hong Kong este o jurisdicție cu activități semnificative de înființare de întreprinderi. Acesta și-a îmbunătățit recent regimul pentru a se asigura că întreprinderile colectează și păstrează la sediul lor informații referitoare la proprietatea efectivă, însă eficacitatea unor astfel de măsuri încă nu a fost pe deplin dovedită. Hong Kong ar trebui, de asemenea, să ia măsuri suplimentare pentru a se asigura că informațiile privind proprietatea efectivă în ceea ce privește mecanismele juridice sunt mai accesibile și că sunt exacte. UE și Hong Kong au continuat să colaboreze în sensul sporirii contactelor interpersonale, în special în domeniile cercetării, cooperării academice, mobilității studenților, culturii și industriilor creative.