RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 16.3.2011 
SEC(2011) 316 final 
. 
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI  
 
 
Document de înso țire pentru 
   
Propunerea de  
 
DIRECTIV Ă A CONSILIULUI 
 
privind o baz ă fiscală consolidat ă comună a societăților (CCCTB) 
  
{COM(2011) 121 final} 
{SEC(2011) 315 final}  
RO 3   RO 1. D EFINIREA PROBLEMEI  
Globalizarea a remodelat peisajul economic. Nu doar geografia produc ției s-a schimbat 
radical, ci și organizarea intern ă a firmelor care î și desfășoară activitatea pe pie țele 
internaționale. Cadrul unei integr ări a pieței care avanseaz ă în mod constant se schimb ă 
radical când este vorba de impozitul pe prof it. Cu 27 de sisteme fiscale diferite care 
coabiteaz ă și deseori sunt incompatibile, pia ța UE este în continuare foarte fragmentat ă. 
Această situație pune UE într-o pozi ție dezavantajoas ă față de principalii s ăi parteneri 
comerciali, Statele Unite și Japonia, fiecare dintre ace știa fiind considera ți o piață unică de 
către societăți. 
Firmele își desfășoară activitatea în momentul de fa ță prin scheme care urm ăresc să împace 
mobilitatea crescând ă a capitalului cu tranzac țiile transfrontaliere tot mai frecvente între 
societățile asociate. Prin urmare, conceptele defin ite în scopuri fiscale, cum ar fi locul de 
rezidență, utilizate de obicei pentru a r ăspunde nevoilor unor econom ii relativ în chise, se 
dovedesc de cele mai multe ori necorespunz ătoare pentru a r ăspunde provoc ărilor unei 
activități comerciale în cadrul unei pie țe integrate. Concret, coab itarea unor norme fiscale 
eterogene care se schimb ă frecvent este un obstacol pentru societ ățile care concureaz ă pe piața 
internațională. În plus, sistemele fiscale na ționale sunt din ce în ce mai vulnerabile la 
mecanismele de evaziune fiscal ă. De fapt, transferul de venituri și „treaty shopping-ul” sunt 
facilitate în mod natu ral în contextul mobilit ății mari a factorilor de produc ție.  
În acest context, societ ățile cu opera țiuni transfrontaliere în UE se lovesc în continuare de 
anumite obstacole, mai precis:  
I. Costuri suplimentare de respectare a legisla ției, care apar din nevoia de a respecta 
diverse sisteme fiscale na ționale și regulile în materie de pre țuri de transfer. Conform 
datelor publicate în studiul pr ivind fiscalitatea întreprinde rilor, publicat de Comisie 
în 2001, costurile de respectare a legisla ției fiscale sunt cuprinse între 2 și 4% din 
veniturile din impozitul pe profit. În contex tul UE 27, acest lucru poate fi tradus într-
o valoare medie de peste 10 miliarde EUR pentru anul 2008. 
II. Dubla impunere , care apare când acela și venit este supus unor impozite comparabile 
în două sau mai multe state.  
III. Supraimpozitarea , care apare când activit ățile transfrontaliere creeaz ă obligații 
fiscale care nu ar fi ap ărut în context pur-na țional (de exemplu societ ățile asociate 
din state membre diferite sau sedi ile lor permanente nu au dreptul s ă repartizeze 
pierderile, în timp ce cons olidarea pierderilor societ ăților stabilite în tr-un singur stat 
membru reduce profitul impozabil și povara fiscal ă a acestora).  
2. A NALIZA SUBSIDIARIT ĂțII  
Cadrul actual, cu 27 de sisteme na ționale de impozitare a profitului, împiedic ă buna 
funcționare a pie ței interne. Statele membre nu pot oferi o solu ție general valabil ă la aceast ă 
problemă. Acțiunile necoordonate, planificate și implementate de fiecare stat membru în 
parte, ar duce la repetarea situa ției actuale, având în vedere c ă contribuabilii ar fi în continuare 
obligați să trateze cu tot atâtea administra ții fiscale câte state membre în care sunt impozabili. 
RO 4   RO Pentru a institui un cadru juridic cu reguli comune, este necesar ă o acțiune comunitar ă. 
Comisia a luat aceast ă inițiativă, ținând cont de faptul c ă, în temeiul principiului 
subsidiarit ății, statele membre î și mențin suveranitatea în stabilirea ratelor de impozit pe 
profit. Prin urmare, ac estea sunt libere s ă stabileasc ă volumul și compozi ția dorite ale 
veniturilor lor fiscale.  
3. O BIECTIVELE INI țIATIVEI UE  
Obiectivele specifice de politic ă ale inițiativei UE sunt eliminarea obstacolelor fiscale, 
menționate mai sus, care persist ă pe piața internă, altfel spus a costurilor suplimentare de 
respectare a legisla ției legate de activitatea la nivel interna țional, precum și cazurile de dubl ă 
impunere și de supraimpozitare. Drept rezult at, un obiectiv general de îmbun ătățire a 
eficienței economice în repartizarea capitalului pr oductiv în UE poate fi realizat prin 
reducerea distorsiunilor fiscal e în deciziile de investi ții și creșterea oportunit ăților de realizare 
de investi ții transfrontaliere. În sine, ameliorarea avut ă în vedere pentru simplificarea și 
eficientizarea sistemului de impozit pe profit poate  contribui în mod semnificativ la realizarea 
obiectivelor strategiei UE2020 și la consolidarea pie ței interne, în conformitate cu ini țiativele 
susținute în Actul privind pia ța unică.  
Obiectivul opera țional este stabilirea unui set comun de reguli de calcul a bazei fiscale pentru 
societățile relevante din UE.  
Trebuie subliniat faptul c ă efectele asupra volumului și distribuirii bazelor fiscale ale 
societăților în UE nu reprezint ă obiectivul vizat de ini țiativa politic ă în sine. Prin urmare, nu 
sunt definite obiective în ceea ce prive ște repartizarea veniturilor sau neutralitatea veniturilor 
pentru statele membre.  
4. O PțIUNI DE POLITIC Ă 
Raportul analizeaz ă patru scenarii principale de politic ă, care sunt comparate cu scenariul 
inacțiunii sau scenariul de statu-quo (op țiunea 1):  
• Adoptarea unei baze fiscale comune op ționale a societ ăților (CCTB), altfel spus înlocuirea 
pentru societ ățile relevante a celor 27 de C oduri fiscale diferite cu o baz ă fiscală comună, 
calculată utilizând un set unic de reguli (op țiunea 2).  
• Introducerea obligatorie  a unei baze fiscale comune a societ ăților (CCTB) pentru toate 
societățile situate în UE (op țiunea 3). 
• În cadrul unei baze fiscale consolidate comune op ționale a societ ăților (CCCTB), 
societățile ar putea opta pentru o baz ă fiscală comună (calculat ă utilizând un set unic de 
norme fiscale) consolidat ă la nivelul UE care ar înlocui cele 27 de Coduri fiscale diferite și 
mecanismul de contabilizare separat ă (opțiunea 4).  
• Aceleași reguli ar fi obligatorii pentru toate societ ățile situate în UE în cadrul unei baze 
fiscale consolidate comune obligatorii a societ ăților (CCTB) (op țiunea 5).  
RO 5   RO În cadrul tuturor op țiunilor posibile ar fi stabilite reguli comune doar pentru calcularea bazelor 
fiscale, în timp ce statele membre î și vor păstra suveranitatea în privin ța ratelor de impozitare 
aplicabile.  
5. E VALUAREA IMPACTULUI  
5.1. Impactul asupra valorii și repartiției bazei fiscale 
Opțiunile de politic ă genereaz ă modificarea valorii și a repartiz ării transfrontaliere a bazelor 
fiscale ale societ ăților care merit ă cuantificate, de și aceste efecte nu reprezint ă un obiectiv în 
sine ale reformei fiscale analizate în prezentul document. Este important de subliniat faptul c ă 
nu trebuie trase concluzii generale cu privire la efectul final asupra veniturilor sau asupra 
poziției bugetare a diverselor state membre, deoarece acestea vor depinde în ultim ă instanță 
de opțiunile de politic ă națională cu privire la posibila adaptare a mixului diverselor 
instrumente fiscale sau a ratelor de impozitare aplicate. 
Conform constat ărilor, introducerea preveder ilor legate de baza fiscal ă comună nelegate de 
consolidarea transfrontalier ă a pierderilor (CCBT) ar putea avea în medie drept rezultat și 
pentru majoritatea societ ăților bazate în UE o baz ă fiscală mai mare decât cea actual ă. 
Amploarea acestei cre șteri pare s ă depindă în principal de regulile de amortizare aplicate. În 
orice caz, baza fiscal ă comună ar reduce ecartul actual destul de mare dintre bazele fiscale în 
țările membre ale UE. 
Prevederile CCCTB ar permite c onsolidarea transfrontalier ă a profitului și a pierderii. 
Calculele f ăcute asupra unui e șantion de grupuri multina ționale din UE, bazate pe bazele de 
date Amadeus și ORBIS, arat ă că în medie în fiecare an aproximativ 50% din grupurile 
multinaționale nefinanciare și 17% din grupurile na ționale financiare din e șantioanele 
respective ar putea beneficia de  compensarea transfrontalier ă imediată a pierderilor. 
Ponderarea rezultatelor separate  ale diverselor  sectoare arat ă că în medie, pentru grupurile 
implicate, baza fiscal ă în cadrul scenariului CCCTB ar fi cu aproximativ 3% mai mic ă decât 
în scenariul de statu-quo1.  
În cadrul scenariului CCCTB se pune pr oblema modului în care baza fiscal ă globală poate fi 
repartizat ă între statele membre în care î și desfășoară activitatea grupurile multina ționale, și 
prin urmare este necesar ă definirea unor mecanisme ad hoc  de repartizare. Utilizarea 
informațiilor din conturile financiare ca indicator pe ntru profiturile impozabile ale grupurilor 
multinaționale arat ă că formula cu costurile legate de angaja ți, active și vânzări în func ție de 
destinație ponderate în mod egal ar conduce la l ărgirea bazelor în principal în Europa Central ă 
și de Est, precum și în Germania, Spania, Fran ța, Grecia și Italia. Rezultatele studiului arat ă că 
efectul modific ării ponder ării factorilor de repartizare asupra repartiz ării relative a bazei 
fiscale între aceste țări ar fi scăzut.  
                                                 
1 Per ansamblu, în e șantionul utilizat, efectul combinat la no ilor prevederi referitoare la baza fiscal ă dar 
nelegate de consolidare (care au tendin ța de a lărgi baza de impozitare) și introducerea consolid ării 
transfrontaliere imediate a pierderilor (care are tendin ța de a comprima aceast ă bază) realizat în 
scenariile CCCTB ar tendin ța de a păstra bazele fiscale agregate relativ constante raportat la cele 
actuale (pentru societ ățile în cauz ă). 
RO 6   RO 5.2. Impactul asupra costurilor de conformare cu legisla ția  
Conform datelor studiului, prin cipalii factori care influen țează costurile de conformare cu 
legislația ale societ ăților în cadrul societ ăților multina ționale sunt lega ți direct sau indirect de 
sarcinile legate de pre țurile de transfer (documentarea pre țurilor de transfer, autoriza ții, 
hotărâri și proceduri de acord reciproc ). În plus, sarcina datorat ă prețurilor de transfer a 
crescut în timp, în principal datorit ă acțiunii a doi factori: (i) cerin țe mai stricte de 
documentare ale autorit ăților fiscale înso țite de analize ale autorit ăților fiscale; (ii) ajustarea și 
modificarea tipului și amplorii activit ăților desfășurate la nivel mondial2.  
Conform unui studiu încredin țat firmei Deloitte, se preconizeaz ă că CCCTB se va concretiza 
în economii importante la nive lul timpului alocat conform ării cu legisla ția și al cheltuielilor în 
cazul multina ționalelor care înfiin țează o nouă filială într-un alt stat membru. În medie, 
experții fiscali care au participat la studiu estimeaz ă că o societate mare cheltuie ște peste 
140 000 EUR (0,23% din cifra de af aceri) pe cheltuieli legate  de impozitare atunci când 
deschide o nou ă filială în alt stat membru. CCCTB va reduce aceste costuri cu 87 000 EUR 
sau cu 62%. Economiile pentru o societate medie sunt și mai importante, estimându-se c ă 
costurile vor sc ădea de la 128 000 EUR (0,55% din cifra de afaceri) la 42 000 EUR, ceea ce 
reprezintă o scădere cu 67%. Informa țiile suplimentare ob ținute de la un e șantion de societ ăți 
multinaționale europene existe nte (studiu PWC) arat ă o reducere mai moderat ă, dar totu și 
semnificativ ă a poverii legate de  respectarea legisla ției pentru sarcinile recurente legate de 
impozitare. Economiile a șteptate în urma introducerii CCCTB vor reprezenta 8 puncte 
procentuale din timpul  alocat conform ării cu legisla ția.  
5.3. Impact la nivelul economiei  
Modelul CORTAX al CGE este utili zat pentru a evalua impactul diverselor reforme la nivelul 
economiei. Modelul elaborat pentru a simula modi ficarea politicilor fis cale a statelor membre 
ale UE a fost extins și perfecționat în vederea aceste evalu ări a impactului3. Ca la orice model 
general de echilibru, CORTAX include îns ă ipoteze și specifica ții de simplificare discutabile 
și nu poate elimina incertitudinea cu privire la  intensitatea anumitor efecte comportamentale a 
politicilor fiscale. În plus, CORTAX nu ține cont de beneficiile dinamice pe termen lung ale 
continuării integrării pe piața internă, de exemplu de cre șterea num ărului de firme active pe 
plan mondial. Se estimeaz ă că eliminarea obstacolelor fiscale tr ansfrontaliere se  va concretiza 
în reducerea neregulilor constata te în repartizarea capitalului, deoarece, pe de o parte, va 
crește posibilitatea de substituire a investi țiilor naționale cu investi țiile transfrontaliere și, pe 
de altă parte, va spori atractivitatea UE pe r ansamblu pentru investitorii multina ționali. 
Eficiența sporită de repartizare ar trebui s ă se concretizeze în cre șteri de productivitate și 
crearea de noi locuri de munc ă, rezultând și din economiile de scar ă care pot fi exploatate pe o 
piață mai mare.  
Cele patru op țiuni de politic ă diferite – CCTB op țional, CCTB obligatoriu, CCCTB op țional 
și CCCTB obligatoriu sunt comparate cu scenariul de statu quo . În scenariile op ționale se 
                                                 
2 Studiul privind pre țurile de transfer realizat de Ernst&Young. 
3 Extinderea se refer ă la includerea (i) paradisurilor fiscale,  pentru a lua în considerare posibilitatea 
transferării profiturilor în afara UE; (ii) probabilitatea înregistr ării de pierderi, pentru a cuantifica în 
mod exact efectele economice ale consolid ării pierderilor și (iii) alegerea de loca ții discrete pentru a 
modela op țiunile infra-marginale ale firmelor referitoare la locul în care s ă investeasc ă anterioare 
deciziei cu privire la ce sum ă să investeasc ă. 
RO 7   RO presupune c ă toate societ ățile multina ționale, dar nu și societățile naționale, aleg sistemul 
alternativ de impozitare, în timp ce în scenariul obligatoriu se presupune c ă și societățile 
naționale trebuie s ă aplice noile prevederi fiscale. Aceast ă ipoteză ar putea conduce la o 
subestimare a cre șterii bunăstării în scenariile op ționale deoarece s-ar putea ca în realitate 
firmele multina ționale să opteze pentru noul sistem doar dac ă acest lucru nu va genera 
profituri nete mai mici decât în cazul în care au de-a face  cu mai multe sisteme fiscale 
naționale. În toate sc enariile se pleac ă de la ipoteza c ă veniturile fiscale provenind de la 
societăți sunt men ținute la un nivel constant înainte de adaptarea ratei de impozitare, astfel 
încât bugetul țării să fie echilibrat înainte ca societ ățile să reacționeze la noul mediu politic. 
Mecanismele economice importante din analiza CGE a CCTB reprezint ă un compromis între 
o rată de impozitare marginal ă reală mică (rezultatul unei baze mici și a unei rate fiscale 
oficiale mari) care minimizeaz ă fraudele în domeniul investi țiilor și o rată fiscală oficială 
mică pentru societ ăți (corelată cu o baz ă largă) care reduce transferul profiturilor societ ăților 
multinaționale spre loca ții exterioare și sporește atractivitatea unei loca ții în cazul unor decizii 
de investi ții discrete. Se estimeaz ă că lărgirea bazei implicat ă de noua defini ție a bazei fiscale 
comune și reducerea corespunz ătoare a ratei ce rezult ă din aceasta duc la sc ăderea bun ăstării 
totale în UE4.  
Pe de altă parte, principalul efect pozi tiv al reformei CCTB deriv ă din presupusa reducere a 
costurilor de conformare cu legisla ția. Per ansamblu, o CCTB obligatorie p ăstrează aproape 
constantă bunăstarea la nivel european, în  timp ce introducerea unei CCTB op ționale pentru 
societățile multina ționale produce o u șoară ameliorare a bun ăstării. 
Raportat la CCTB, efectele asupra bun ăstării a opțiunilor CCCTB sunt mai favorabile în 
cadrul tuturor scenariilor analizate.  Impactul general final este o u șoară creștere pozitiv ă a 
bunăstării de aproximativ 0,02% din PIB la nivel agregat pentru UE, ceea ce reprezint ă în 
mare 2,4 miliarde EUR (cifre din 2009). Defal carea efectelor diverselor elemente ale 
reformelor arat ă că:  
• Partea leului din impactul economic pozitiv al consolid ării și al repartiz ării formulei se 
datorează costurilor mai mici de conformare cu legisla ția. 
• Trecerea de la contabilitatea separat ă la repartizarea în func ție de formul ă are un efect 
neglijabil asupra PIB-ului și a bunăstării. Este rezultatul unor  efecte de compensare 
diferite: mai pu ține stimulente pentru transferarea profiturilor și a capitalului din țările cu 
fiscalitate ridicat ă, dar distorsiuni suplimentare în repartizarea factorilor din formul ă 
economiilor cu fiscalitate redus ă.  
• Consolidarea pierderilor tinde s ă comprime bazele fiscale. Prin urmare, având în vedere 
ipotezele din model, pentru echilibr area bugetului public poate fi necesar ă o anumit ă 
majorare a ratelor impozitului pe profit. Povara fiscal ă mai scăzută datorată consolid ării 
                                                 
4 În cadrul modelului, o politic ă de lărgire a bazei și o reducere cumulat ă a ratei genereaz ă creșterea 
bunăstării atunci când este aplicat ă individual de fiecare țară și în special de c ătre țările cu fiscalitate 
mare care sufer ă de transferul de profit. O implementare generalizat ă a unei astfel de politici la nivel 
european reduce îns ă efectele benefice ale ratelor mai mici de impozitare a societ ăților. De fapt, 
avantajul compar ativ al loca ției unei țări nu se amelioreaz ă dacă toate statele membre reduc rata de 
impozitare. Vor fi afectate op țiunile legate de loca ție raportat la țările terțe. Prin urmare, este mai pu țin 
probabil ca o politic ă multilateral ă de lărgire a bazei și de reducere a ratei s ă ducă la sporirea bun ăstării 
față de o politic ă unilateral ă. 
RO 8   RO pierderilor combinat ă cu o povar ă fiscală mai mare datorat ă ratelor de impozitare mai mari 
poate genera majorarea costului genera l al capitalului. Prin urmare, investi țiile scad u șor 
dar, datorit ă costurilor mai mici cu for ța de munc ă, crește numărul locurilor de munc ă. Per 
ansamblu, PIB-ul scade u șor în timp ce efectul net asupra bun ăstării e neglijabil. 
6. C OMPARAREA OP țIUNILOR  
Eliminarea celor trei tipuri de obstacole fi scale identificate ce st au în calea societ ăților – 
realizabilă în cadrul op țiunilor de politic ă CCCTB – ar permite societ ăților să ia decizii 
economice mai bune, îmbun ătățindu-se astfel eficien ța economic ă la nivelul UE. Pe baza 
efectelor economice cuantificate, CCCTB op țională și CCCTB obligatorie sunt preferate 
opțiunilor alternative, avâ nd în vedere economiile pe care le pot genera la nivelul costurilor de 
conformare cu legisla ția. Dovezile macroeconomice desemneaz ă CCCTB op țională drept 
opțiunea de politic ă general preferat ă dintre scenariile analizate.  
Reformele analizate sunt poten țial asociate cu importante efect e dinamice pe termen lung. Se 
așteaptă ca aceste efecte s ă se materializeze în principal prin reducerea incertitudinii și a 
costurilor (reale și percepute) pe care le suport ă societățile care își desfășoară activitatea în 
mai multe jurisdic ții. În cele din urm ă, acest lucru se va traduce prin cre șterea investi țiilor 
transfrontaliere în UE, atât ca urmare a extinderii societ ăților multina ționale europene și 
străine, cât și a realiz ării de noi investi ții în alte state membre de c ătre societ ățile 
pur-naționale. În mod similar, în m ăsura în care peisajul actual fragmentat al sistemelor de 
impozit pe profit ac ționează ca un obstacol în calea intr ării pe pie țele interna ționale, 
întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile) ar putea fi deosebit de avantajate de condi țiile 
egale de concuren ță create de reformele în curs de evaluare. Este posibil ca eliminarea 
costurilor suplimentare de conformare cu legisla ția asociate obliga ției de a respecta diferitele 
norme fiscale din Uniune și introducerea principiul „ghi șeului unic” în administra ția fiscală să 
contribuie la îmbun ătățirea capacit ății IMM-urilor de a se ex tinde transfrontalier.  
7. M ONITORIZARE șI EVALUARE  
Intervenția politică propusă va avea efecte asupra unui anumit num ăr de variabile care trebuie 
monitorizate. La nivel microeconom ic, trebuie evaluate efectele op țiunilor de politic ă asupra 
costurilor societ ăților legate de respectarea normelor fiscale și asupra comportamentului 
investițional al acestora în afara grani țelor naționale. Pentru dep ășirea dificult ăților bine-
cunoscute întâmpinate pentru ob ținerea unor estim ări fiabile ale costurilor reale și percepute 
de respectare a legisla ției, trebuie elaborate anchete ad-hoc și trebuie acordat ă o atenție 
specială reprezentativit ății eșantioanelor selec ționate. Tendin ța IMM-urilor de a se dezvolta la 
nivel interna țional poate fi deosebit de revelatoare cu  privire la efectele pe termen lung 
așteptate al op țiunilor de politic ă. Aceste efecte pot fi evaluate at ât prin efectuarea de anchete 
în sânul societ ăților relevante, cât și prin analizarea schimb ărilor observate în op țiunile de 
investiții.  
La nivel macroeconomic, în conformita te cu obiectivele generale de îmbun ătățire a 
repartizării capitalului productiv în UE, trebuie adunate probe cu  privire la fluxurile de 
investiții străine directe orientate spre UE și între țările din UE.  
Evaluarea consecin țelor aplic ării măsurii legislative ar putea avea  loc la cinci ani de la 
intrarea în vigoare a m ăsurilor legislative de punere în aplicare a directivei, dup ă care, 
RO 9   RO Comisia va putea prezenta Parlamentului European și Consiliului un raport cu privire la 
funcționarea tehnic ă a directivei.  
Conținutul acestui raport poate varia în func ție de domeniul de aplicare  al directivei convenit 
în final de Consiliu.  
Tabelul 1: Clasificarea op țiunilor de politic ă (1 = opțiunea cea mai bun ă) 
 Op țiunea 1: 
statu-quo  Opțiunea 2: 
CCTB opțional Opțiunea 3: 
CCTB obligatoriu Opțiunea 4: 
CCCTB opțional Opțiunea 5: 
CCCTB obligatoriu 
Studiul PWC (costuri de respectare a legisla ției) 2 3 1 
Studiul Deloitte (costu ri de respectare a 
legislației) 3 2 1 
Studiul CORTAX (variabile macroeconomice)  4 3 5 1(2) 2(1)