RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 189/33

Publicarea unei cereri de înregistrare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2011/C 189/13

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„RHEINISCHES ZUCKERRÜBENKRAUT/RHEINISCHER ZUCKERRÜBENSIRUP/RHEINISCHES RÜBENKRAUT”

NR. CE: DE-PGI-0005-0717-02.09.2008

IGP ( X ) DOP ( )

1. Denumire:

„Rheinisches Zuckerrübenkraut/Rheinischer Zuckerrübensirup/Rheinisches Rübenkraut”

2. Statul membru sau țara terță:

Germania

3. Descrierea produsului agricol sau alimentar:

3.1. Tip de produs:

Clasa 1.6. Fructe, legume și cereale proaspete sau prelucrate

3.2. Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1:

Suc natural pur concentrat din sfeclă de zahăr proaspăt recoltată, fără fibre vegetale și fără aditivi.

—

—

—

—

Zaharoză: 33 %

Glucoză: 17 %

Fructoză: 16 %

—

—

—

—

—

—

—

—

— recepția mărfii/calitate: livrarea sfeclei proaspăt recoltate;

— control la recepție: determinarea conținutului de zahăr în vederea stabilirii parametrilor necesari producției (temperatura, durata de fierbere etc.). Control vizual al prezenței impurităților și al părților verzi;

— depozitare: durată scurtă de depozitare, atât la fermă, cât și la locul de prelucrare, coordonarea recoltării cu livrarea;

— operații anterioare prelucrării: prespălare, îndepărtarea frunzelor verzi, a pământului și a pietrelor, curățare în continuare în instalația de spălare a sfeclei;

— prelucrare: prelucrarea are loc în aria geografică. Sfecla se prelucrează întreagă sau tăiată în bucăți. Terciul se încălzește timp de mai multe ore, respectiv se fierbe lent. Trebuie să se acorde atenție asigurării unui timp de repaus suficient de lung. Durata și temperatura de fierbere depind de tradiția de prelucrare. Terciul de sfeclă se presează apoi la presiune mare pentru a se extrage sucul brut. Sucul brut obținut se trece prin instalații de filtrare care rețin particulele solide, rezultând un suc clar care este condus către instalația de evaporare. În această instalație sub vid se extrage ușor apa din sucul clar. Conținutul de substanță uscată din produsul final este de cel puțin 78 °Brix. Înainte de depozitare, produsul final este supus în unitatea de producție unei analize pentru determinarea valorii pH-ului, a culorii, a conținutului de zaharoză, fructoză, glucoză și substanță uscată. În plus, produsul final este controlat cu regularitate într-un laborator extern. Siropul de sfeclă de zahăr obținut este depozitat în rezervoare, de unde poate fi preluat pentru ambalare.

3.3. Materii prime (numai pentru produsele prelucrate):

Sfecla de zahăr utilizată ca materie primă trebuie să provină în proporție de 100 % din aria geografică delimitată.

Sfecla de zahăr folosită la producerea siropului provine, în mod tradițional, exclusiv de la fermierii din regiune.

3.4. Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală):

—

3.5. Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:

Întregul proces de producție se desfășoară în aria geografică.

3.6. Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.:

—

3.7. Norme specifice privind etichetarea:

—

4. Delimitare concisă a ariei geografice:

Renania, și anume din Renania de Nord-Westfalia: regiunea administrativă Köln (fără districtul Oberberg) și regiunea administrativă Düsseldorf (districtul Mettmann, orașul Düsseldorf, districtul Neuss, orașul Mönchengladbach, districtul Viersen, orașul Krefeld, districtele Kleve și Wesel), iar din Renania Palatinat: districtele Ahrweiler și Mayen-Koblenz.

5. Legătura cu aria geografică:

5.1. Specificitatea ariei geografice:

Tradiția seculară din Renania a fabricării siropului prin fierbere a condus la perfecționarea în timp a procesului de producție și a gustului. Cunoștințele au fost transmise din generație în generație. În secolele al XIV-lea și al XV-lea, țăranii încep să cultive sfecla în mod stabil; în Renania, începând din secolul al XV-lea, sfecla face parte din recoltele pentru care țăranii plăteau nobililor „mica dijmă”. La începutul secolului al XVII-lea, în condițiile foametei provocate de războiul de 30 de ani, cultura sfeclei se dovedește a fi mai simplă și mai rentabilă decât culturile cerealiere. În Renania, unde, ca și în alte regiuni, tulburările s-au făcut mai puțin simțite, țăranii s-au putut dedica unei culturi pretențioase, cum este cea a sfeclei albe, dulci.

Nu se mai poate stabili astăzi cu certitudine de când anume se produce în Renania siropul de sfeclă, dar, probabil că acesta devenise deja comun încă din secolul al XVIII-lea. Centrul producției de sirop de sfeclă se situează pe Rinul de Jos. În Prusia, în 1860, numai în districtul Grevenbroich erau înregistrate 63 de prese; în întregul stat existau 309 fabrici de sirop de sfeclă. Inițial, siropul se fabrica din sfeclă furajeră sau din morcovi. În secolul al XIX-lea, era preferată o varietate de sfeclă furajeră cultivată pe Rinul de Jos, denumită „Lanker Rübe”. În a doua jumătate a secolului, s-a impus producția pornind de la sfecla de zahăr. Conform registrelor anuale ale Camerei de Comerț din Köln, în jurul anului 1870 se produceau anual între 6 000 și 10 000 de Zehntner (între 300 și 500 de tone) de sirop de sfeclă.

În plus, siropul de sfeclă se regăsește ca ingredient tradițional important într-o serie de rețete tipice din Renania, precum Rheinischen Sauerbraten (friptură marinată renană) sau Aachener Printen (turtă dulce de Aachen). Îndelungata tradiție de fabricare a siropului de sfeclă de zahăr în Renania este reflectată cu claritate și în limbă: cuvântul folosit în Renania pentru a denumi siropul de sfeclă de zahăr este „Rübenkraut” (în trecut se folosea și „Rüöwenkrut” sau „Röbenkraut”). Acest termen este utilizat și înțeles astăzi nu numai în Renania. Înainte de a fi cunoscută ca materie primă pentru producția de zahăr, sfecla furajeră era utilizată ca legumă („Kraut”). Inclusiv prin analogie cu „Apfelkraut” (sirop de mere), siropul obținut din sfecla furajeră a fost denumit „Rübenkraut”.

În figura 2 din lucrarea lui Block intitulată „Rübensirup — Seine Herstellung, Beurteilung und Verwendung” (Siropul de sfeclă – Producere, Evaluare și Utilizare), Leipzig 1920, se poate vedea o mare concentrare de fabrici de sirop de sfeclă (marcate cu buline negre) în Renania. Fabricile de zahăr erau distribuite pe întreg teritoriul Imperiului German, dar în Renania existau foarte puține. În schimb, în această regiune se concentrau fabricile de sirop de sfeclă, mai mult decât în oricare altă parte. Și astăzi se produc în Renania cantități foarte mari de sirop de sfeclă.

5.2. Specificitatea produsului:

Metoda de producție tradițională, în care se dă dovadă de multă grijă și care s-a înrădăcinat ferm în aria de producție de-a lungul timpului, asigură reținerea în produsul final a unor minerale valoroase precum magneziul și fierul. Produsul mai conține, de asemenea, potasiu și acid folic. În producție nu se folosesc aditivi.

— Datorită gustului său inconfundabil, marcat dulce și cu note de malț, ca și aromei sale dulci, cu accente de malț și caramel, rezultate în urma procesului de producție care presupune o grijă deosebită, produsul este foarte potrivit nu numai pentru tartinare, ci și ca ingredient care dă savoare mâncărurilor și produselor de patiserie.

Produsul este cunoscut deja de mult timp și se bucură de un mare prestigiu. Renumele său depășește granițele Renaniei. Acest renume, ca și prestigiul, se bazează pe îndelungata istorie a produsului în aria geografică.

5.3. Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP):

La baza reputației excelente a produsului stă originea sa geografică.

Siropul de sfeclă „Rübenkraut” a apărut în Renania și este de atunci produs în această regiune, numai din sfeclă de zahăr cultivată în Renania. Faptul că sfecla provine din aria de producție este un factor hotărâtor pentru marea reputație a produsului. Originea locală a singurei materii prime utilizate (sfecla de zahăr) este inseparabil legată de autenticitatea produsului.

Siropul de sfeclă se produce astăzi aproape la fel ca în trecut. Se prelucrează numai sfecla din aria dată. Acesta este și motivul concentrării fabricilor de sirop de sfeclă în Renania, după cum se observă pe harta anexată. În Renania se cultivă încă mari cantități de sfeclă de zahăr care sunt în mare parte destinate producției de zahăr, dar și, în proporție semnificativă, prelucrării pentru obținerea siropului „Rübenkraut”.

Sfecla de zahăr folosită la producerea siropului provine, în mod tradițional, exclusiv de la fermierii din regiune și este cultivată în baza unor acorduri contractuale între prelucrători și fermieri, care permit o amplă consiliere în domeniul producției agricole. Între producători și prelucrători s-a instituit o cooperare riguroasă, transparentă și verificabilă care asigură, prin intermediul unei garanții de vânzare, baza necesară pentru planificare și siguranța de care au nevoie fermierii. Calitatea sfeclei de zahăr este verificată cu regularitate prin intermediul aceleiași analize a parametrilor chimici.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini:

[Articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

Markenblatt, vol. 5 din 1 februarie 2008, partea 7a-aa, p. 26285

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/83

(1) JO L 93, 31.3.2006, p. 12.