Raportul special Obiectivele în materie de 
educație ale UE: programele 
operaționale sunt aliniate 
la aceste obiective, însă 
există deficiențe în ceea 
ce privește măsurarea 
performanțeiRO 2016  nr. 16
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
Întrebări: eca.europa.eu/ro/Pages/ContactForm.aspx
Website: eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa (http://europa.eu).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2016
Print ISBN 978-92-872-5194-7 ISSN 1831-0966 doi:10.2865/887056 QJ-AB-16-016-RO-C
PDF ISBN 978-92-872-5192-3 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/36812 QJ-AB-16-016-RO-N
EPUB ISBN 978-92-872-5176-3 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/23404 QJ-AB-16-016-RO-E
© Uniunea Europeană, 2016
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Obiectivele în materie de 
educație ale UE: programele 
operaționale sunt aliniate 
la aceste obiective, însă 
există deficiențe în ceea 
ce privește măsurarea 
performanței
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4)  
al doilea paragraf TFUE]Raportul specialRO 2016  nr. 16
02
 Echipa de audit
Rapoartele speciale ale Curții de Conturi Europene prezintă rezultatele unor audituri de conformitate sau ale unor audi -
turi ale performanței care au ca obiect domenii specifice ale bugetului sau aspecte specifice legate de gestiune. Curtea 
selectează și concepe aceste sarcini de audit astfel încât impactul lor să fie maxim, luând în considerare riscurile existente 
la adresa performanței sau a conformității, nivelul de venituri sau de cheltuieli implicat, schimbările preconizate și intere -
sul existent în mediul politic și în rândul publicului larg.
Acest audit al performanței a fost efectuat de Camera de audit II – condusă de domnul Henri Grethen, membru al Curții 
de Conturi Europene –, cameră specializată pe domeniile de cheltuieli aferente politicilor structurale, transporturilor și 
energiei. Auditul a fost condus de doamna Iliana Ivanova, membră raportoare, beneficiind de sprijinul unei echipe forma -
te din: Tony Murphy, șef de cabinet, și Mihail Stefanov, atașat în cadrul cabinetului; Alain Vansilliette, manager principal; 
Paolo Pesce, coordonator; Zsuzsanna Csák, Sandra Diering, Xavier Gilquin, Zuzana Gullova, Attila Horvay-Kovács, Jean-
François Hynderick, Thierry Lavigne, Ana Popescu, auditori.
De la stânga la dreapta : Z. Gullova, M. Stefanov, T. Murphy, A. Vansilliette, I. Ivanova, A. Horvay-Kovács,  
P . Pesce, Z. Csák.

03
 Cuprins
Puncte
 Glosar
I-IX Sinteză
01-18 Introducere
01 Rolul educației
02-14 Educația și UE
15-18 Mecanisme de gestiune partajată
19-21 Sfera și abordarea auditului
22-81 Observații
22-52 Evaluarea programelor operaționale din perioada 2007-2013
24-38 Obiectivele în materie de educație ale UE sunt abordate în cadrul programelor operaționale aferente FSE 
examinate pentru perioada 2007-2013
39-44 Nu există o corelare suficientă între reprogramarea resurselor financiare din cadrul programelor 
operaționale și țintele stabilite
45-52 Performanța proiectelor examinate nu a putut fi demonstrată în mod sistematic
53-81 Evaluarea modului în care au fost elaborate programele operaționale pentru perioada de 
programare 2014-2020
55-61 Comisia a sprijinit statele membre la elaborarea programelor operaționale pentru perioada 2014-2020
62-68 Programele operaționale examinate se află în coerență cu obiectivele UE în materie de educație
69-73 Mecanismele de monitorizare a performanței s-au îmbunătățit, dar cu câteva limitări
74-81 Dificultăți în ceea ce privește corelarea măsurilor în materie de educație cu perspectivele privind ocuparea 
forței de muncă
82-93 Concluzii și recomandări
04 Cuprins 
 Anexa I  –  Progresele realizate în direcția atingerii țintelor în materie de educație ale 
Strategiei Europa 2020
 Anexa II  –  Prezentare generală a programării, implementării, monitorizării și raportării
 Anexa III  –  Lista programelor operaționale aferente FSE examinate pentru perioada 
2007-2013
 Anexa IV  –  Lista acordurilor de parteneriat și a programelor operaționale examinate pentru 
perioada 2014-2020
 Anexa V –  Metodologia de audit pentru evaluarea obiectivelor vizate de programele 
operaționale
 Anexa VI  –  Prezentare generală a modificărilor aduse programelor operaționale aferente FSE 
examinate pentru perioada 2007-2013
 Răspunsul Comisiei
05
 Glosar
Absolvirea unei forme de învățământ terțiar : Se referă la procentul persoanelor cu vârsta cuprinsă între 30 și 
34 de ani care au absolvit cu succes o formă de învățământ de nivel terțiar.
Acord de parteneriat : Acordurile încheiate între Comisia Europeană și fiecare stat membru pentru perioada de 
programare 2014-2020. În cadrul acestora, este stabilit modul în care autoritățile naționale intenționează să utilizeze 
finanțarea acordată prin fondurile structurale și de investiții europene și sunt specificate obiectivele strategice 
și prioritățile de investiții ale fiecărei țări, în corelație cu obiectivele globale ale Strategiei Europa 2020 pentru 
o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. De asemenea, ele includ, printre altele, detalii cu privire la 
eventualele condiționalități ex ante  și la cadrul de gestionare a performanței. Acordurile sunt elaborate de statele 
membre în urma consultării Comisiei și trebuie să fie adoptate de către aceasta.
Autoritate de management : O autoritate publică națională, regională ori locală (sau orice organism public sau 
privat) care a fost desemnată de către un stat membru să gestioneze un program operațional. Printre atribuțiile 
acesteia se numără selecția proiectelor în vederea finanțării lor, monitorizarea modului în care acestea sunt 
implementate și raportarea către Comisie cu privire la aspectele financiare și la rezultatele obținute.
Clasificarea Internațională Standard a Educației (ISCED) : Clasificarea Internațională Standard a Educației este 
utilizată pentru a defini nivelurile și domeniile educaționale. Clasificarea ISCED a fost inițial elaborată de UNESCO la 
mijlocul anilor ’70 și a fost revizuită pentru prima dată în 1997. Având în vedere schimbările ulterioare care au avut 
loc în cadrul sistemelor de educație și învățământ la începutul secolului XXI, ISCED a făcut obiectul unei noi revizuiri 
între 2009 și 2011.
Clasificarea actuală (ISCED 2011) acoperă următoarele niveluri:
01 Educația și îngrijirea copiilor preșcolari
02 Învățământ preșcolar
1 Învățământ primar
2 Învățământ secundar inferior
3 Învățământ secundar superior
4 Învățământ postliceal
5 Învățământ terțiar de scurtă durată
Învățământ 
terțiar6 Licență sau nivel echivalent
7 Masterat sau nivel echivalent
8 Doctorat sau nivel echivalent
Condiționalități ex ante : Acestea sunt cerințe – bazate pe criterii predefinite stabilite în cadrul unor acorduri de 
parteneriat – care sunt considerate a fi condiții prealabile necesare pentru utilizarea eficace și eficientă a sprijinului 
acordat de Uniune în baza acordurilor respective. Atunci când elaborează programele operaționale aferente FEDR, 
Fondului de coeziune și FSE pentru perioada de programare 2014-2020, statele membre au obligația de a evalua 
dacă sunt îndeplinite aceste condiții. În cazul în care ele nu sunt îndeplinite, este necesar să se întocmească planuri 
de acțiune pentru a se garanta îndeplinirea lor până la 31 decembrie 2016.
06 Glosar 
Educație și formare profesională 2010 (ET 2010) : Cadrul de cooperare europeană în domeniul educației și 
formării profesionale, adoptat de Consiliu în 2003 și bazat pe obiective comune. Include o serie de indicatori și de 
niveluri de referință privind performanța medie pe plan european.
Educație și formare profesională 2020 (ET 2020) : Cadru strategic actualizat pentru cooperarea europeană în 
domeniul educației și formării profesionale, adoptat de Consiliu în 2009. Este fundamentat pe progresele realizate 
în cadrul programului Educație și formare profesională 2010 și prevede obiective strategice comune pentru Uniunea 
Europeană (UE) și pentru statele sale membre pentru perioada de până în 2020.
Fondul social european (FSE) : Obiectivul acestui fond constă în consolidarea coeziunii economice și sociale în 
cadrul Uniunii Europene prin creșterea ocupării forței de muncă și a oportunităților de angajare (în special prin 
intermediul unor măsuri de formare profesională), prin promovarea unui nivel ridicat de ocupare a forței de muncă 
și prin crearea de locuri de muncă mai numeroase și de o mai bună calitate.
Fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI) : Fondurile ESI acoperă cinci fonduri separate 
care au drept scop reducerea dezechilibrelor regionale din Uniune, având cadre de politică stabilite pentru cadrul 
financiar multianual vizând perioade de câte șapte ani. Fondurile ESI cuprind Fondul european de dezvoltare 
regională (FEDR), Fondul social european (FSE), Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare 
rurală (FEADR) și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM).
Impact : Consecințe socioeconomice pe termen lung care pot fi observate după o anumită perioadă de la finalizarea 
unei intervenții și care pot afecta fie destinatarii direcți ai acesteia, fie destinatari indirecți care nu fac parte din sfera 
intervenției (de exemplu, scăderea ratei șomajului, îmbunătățiri în calitatea apei etc.).
Învățarea pe tot parcursul vieții : În scopul prezentului raport, aceasta se referă la procentul din populația cu 
vârsta cuprinsă între 25 și 64 de ani care a participat la programe de educație și formare profesională pentru 
o perioadă de patru săptămâni înainte de efectuarea anchetei privind forța de muncă.
Învățământ preșcolar : Se referă la educația copiilor cu vârsta între patru ani și vârsta de înscriere obligatorie într-o 
instituție de învățământ primar.
Învățământ secundar superior : În scopul prezentului raport, acesta se referă la procentul persoanelor în vârstă de 
22 de ani care au absolvit cu succes cel puțin ciclul de învățământ secundar superior.
Matematică, știință și tehnologie : Se referă la creșterea numărului total de absolvenți de învățământ terțiar în 
domeniile matematicii, științei și tehnologiei.
Obiectiv de etapă : Obiectivele intermediare fixate pentru indicatorii în cazul cărora s-a stabilit o valoare-țintă.
Perioadă de programare : Cadru multianual în care sunt planificate și executate cheltuielile aferente fondurilor 
structurale și Fondului de coeziune.
Persoane cu un nivel scăzut al competențelor de bază : Termenul se referă la proporția tinerilor în vârstă de 
15 ani care au rezultate slabe în ceea ce privește cititul, matematica și științele.
07 Glosar 
Program operațional : Stabilește prioritățile și obiectivele specifice ale unui stat membru și modul în care vor fi 
utilizate fondurile (cele din partea UE, precum și cofinanțarea națională publică și privată) în cursul unei anumite 
perioade (în general, de șapte ani) pentru finanțarea de proiecte. Aceste proiecte trebuie să contribuie la atingerea 
unui anumit număr de obiective definite la nivelul axelor prioritare ale programului operațional. Există programe 
operaționale pentru fiecare dintre fondurile din domeniul coeziunii (adică FEDR, Fondul de coeziune și FSE). 
Programele operaționale sunt elaborate de statele membre și fac obiectul aprobării de către Comisie înainte de 
efectuarea oricăror plăți de la bugetul UE. Ele pot fi modificate în perioada vizată numai cu acordul ambelor părți.
Rata abandonului școlar timpuriu (persoanele care părăsesc timpuriu școala) : Constituie acea pondere din 
populația tinerilor cu vârsta cuprinsă între 18 și 24 de ani care au abandonat școala înainte sau după absolvirea 
cursurilor unei instituții de învățământ secundar inferior și care nu mai urmează în prezent nicio formă de 
învățământ sau de formare profesională.
Realizare : Ceea ce se produce sau se obține cu ajutorul resurselor alocate unei intervenții (de exemplu, cursuri de 
formare profesională pentru tineri șomeri, număr de stații de epurare, kilometri de drumuri construite etc.).
Rezultat : Schimbare care apare în urma unei intervenții și care este legată, de regulă, de obiectivele intervenției 
respective (de exemplu, participanți la cursuri care obțin un loc de muncă, reducerea cantității de poluanți din apele 
uzate epurate, diminuarea timpului de călătorie ca urmare a unor investiții etc.). Rezultatele pot fi așteptate sau 
neprevăzute, pozitive sau negative.
Strategia Europa 2020 : Strategia pe zece ani a Uniunii Europene pentru ocuparea forței de muncă și creștere 
economică. Lansată în 2010, strategia își propune să creeze condițiile necesare pentru o creștere inteligentă, 
durabilă și favorabilă incluziunii.
Valoare de referință : Scopul valorilor de referință este de a servi drept nivel de referință în raport cu care valorile-
țintă sunt ulterior fixate și evaluate.
08
 Sinteză
I
Investirea în educație este esențială pentru îmbunătățirea productivității muncii, a dezvoltării profesionale și, în 
cele din urmă, a creșterii economice în Uniunea Europeană (UE). Educația poate avea și alte efecte pozitive, cum ar 
fi un nivel ameliorat al cetățeniei active, o rată redusă a infracționalității și o stare medie de sănătate mai bună. Mai 
mult, nivelul de educație al unei persoane are un impact direct atât asupra capacității sale de inserție profesională, 
cât și asupra calității locului de muncă obținut. Rata șomajului în UE în ultimii ani a fost de trei ori mai redusă în 
rândul persoanelor cu studii terțiare față de cele care nu au absolvit decât cel mult o formă de învățământ secundar 
inferior.
II
În cadrul UE, politica în domeniul educației ține, în mod total și exclusiv, de competența statelor membre. Strategiile 
UE în materie sunt adoptate sub formă de concluzii ale Consiliului, care nu sunt obligatorii din punct de vedere juri -
dic pentru statele membre ale UE. Cu toate acestea, Uniunea Europeană are competența de a sprijini, de a coordona 
sau de a completa acțiunile statelor membre în domeniul educației.
III
Potrivit estimărilor Eurostat, deși cheltuielile din domeniul educației efectuate de statele membre ale UE în perioada 
2007-2011 s-au ridicat la 3 200 de miliarde de euro, nivelul global al acestor cheltuieli a scăzut ușor între 2009 și 2013 
în majoritatea statelor membre.
IV
Chiar dacă cuantumul finanțării alocate în mod direct de UE sectorului educației este limitat în comparație cu inves -
tițiile naționale în acest domeniu, în perioada de programare 2007-2013, FSE a contribuit totuși cu 33,7 miliarde de 
euro la măsurile din acest sector. Pentru perioada de programare 2014-2020, alocările planificate pentru sectorul 
educației în cadrul FSE sunt considerabil mai mici (cu un buget estimat de până la 27,1 miliarde de euro).
V
Obiectivele UE în materie de educație sunt prezentate în cadrele strategice „Educație și formare profesională 2010”, 
„Educație și formare profesională 2020” și Europa 2020. În cadrul acestui audit, Curtea a evaluat dacă obiectivele 
în materie de educație ale UE au fost luate în considerare în mod adecvat în programele operaționale și în pro -
iectele aferente în perioada 2007-2013, precum și la conceperea programelor operaționale pentru perioada de 
programare 2014-2020.
VI
În cursul auditului, Curtea a examinat 37 de programe operaționale din cadrul FSE pentru perioada de progra -
mare 2007-2013, care reprezintă aproximativ 28 de miliarde de euro sau 83 % din suma totală alocată din FSE pentru 
educație. De asemenea, Curtea a vizitat autoritățile din cinci state membre (Germania, Franța, Italia, Portugalia 
și România) și a examinat un eșantion de proiecte. Pentru perioada de programare 2014-2020, Curtea a examinat 
cinci acorduri de parteneriat și opt programe operaționale, ceea ce reprezintă aproximativ 7 miliarde de euro din 
alocarea FSE pentru educație.
09 Sinteză 
VII
Per ansamblu, Curtea a concluzionat că obiectivele UE în materie de educație au fost luate în considerare în mod 
adecvat în cadrul programelor operaționale aferente perioadei 2007-2013. Cu toate acestea, în anumite programe 
operaționale, unele elemente ale logicii de intervenție nu erau descrise și existau deficiențe la nivelul cadrului 
instrumentelor de monitorizare. În plus, performanța proiectelor auditate nu a putut fi demonstrată în mod sistema -
tic, din cauza lipsei unor obiective cuantificate și a unor indicatori de performanță. Pentru majoritatea dintre acele 
programe operaționale examinate care au făcut obiectul unei modificări la nivelul alocărilor financiare, nu existau 
explicații clare cu privire la implicațiile pe care modificările respective le aveau la nivelul valorilor-țintă urmărite.
VIII
În ceea ce privește conceperea programelor operaționale pentru perioada 2014-2020, Curtea a constatat că obiec -
tivele UE în domeniul educației au fost luate în considerare în mod adecvat, aducându-se îmbunătățiri în ceea ce 
privește descrierea logicii de intervenție. Cu toate acestea, cadrul de performanță prezintă în continuare anumite 
deficiențe care ar putea avea un impact asupra monitorizării și raportării performanței la nivel de program opera -
țional și la nivel de proiect. În plus, nu există întotdeauna o legătură clară între măsurile din domeniul educației și 
impactul acestora asupra capacității de inserție profesională.
IX
Curtea formulează următoarele recomandări:
(a) În cursul pregătirii perioadei de programare următoare, Comisia ar trebui să aibă în vedere specificarea indica -
torului (indicatorilor) de rezultat în legătură cu care ar trebui stabilite valori de referință și valori-țintă în cadrul 
fiecărei priorități de investiții.
(b) Pentru perioada de programare 2014-2020:
(i) În cazul în care statele membre solicită aducerea unor modificări la nivelul programelor operaționale, Comi -
sia ar trebui:
 ο să încurajeze stabilirea unei legături clare între prioritățile de investiții din cadrul programelor operațio -
nale și o serie de indicatori de rezultat corespunzători, cuantificați și măsurabili;
 ο să se asigure de faptul că statele membre furnizează explicații cu privire la reprogramarea alocărilor 
financiare, inclusiv informații calitative și cantitative cu privire la schimbările preconizate la nivelul indi -
catorilor de realizare și al celor de rezultat.
(ii) Statele membre ar trebui să se asigure că:
 ο există o legătură clară între proiectele selectate și atingerea obiectivelor în materie de educație ale UE 
integrate în programul operațional;
 ο sunt stabiliți, în mod sistematic, indicatori de rezultat adecvați care să demonstreze efectele reale ale 
proiectului asupra participanților finali și care să monitorizeze progresele realizate în vederea îndeplini -
rii obiectivelor în materie de educație ale programelor operaționale.
(iii) După caz, Comisia și statele membre ar trebui să direcționeze mai bine finanțarea disponibilă în cadrul pro -
gramelor operaționale către măsurile menite să consolideze legătura dintre educație și ocuparea forței de 
muncă și ar trebui să se asigure că rezultatele sunt monitorizate în mod corespunzător.
10
 Introducere
Rolul educației
01 
Investirea în educație este esențială pentru îmbunătățirea productivității muncii, 
a dezvoltării profesionale și, în cele din urmă, a creșterii economice în Uniunea 
Europeană (UE). Educația poate avea și alte efecte pozitive, cum ar fi un nivel 
ameliorat al cetățeniei active, o rată redusă a infracționalității și o stare medie 
de sănătate mai bună1. Nivelul de educație al unei persoane are un impact direct 
atât asupra capacității de inserție profesională, cât și asupra calității locului de 
muncă obținut. Nivelul de educație influențează în mod direct nu doar veniturile 
individuale, ci și, într-o măsură chiar mai mare, nivelurile șomajului. După cum se 
arată în figura 1 , rata șomajului în UE în ultimii ani a fost de trei ori mai redusă 
în rândul persoanelor cu studii terțiare față de cele care nu au absolvit decât cel 
mult o formă de învățământ secundar inferior.1 Rețeaua  europeană de experți 
în economia educației (EENEE), 
The Economic Case for 
Education , decembrie 2014 și 
OCDE, Education at a Glance 
2015 – OECD Indicators , 2015.Figura 1Rata șomajului în funcție de nivelul de instruire în UE
Rata șomajului (în rândul persoanelor
cu vârsta cuprinsă între 15 și 64 de ani)Învăţământ terţiarInclusiv ciclul superior din cadrul 
învăţământului secundarMediaCel mult ciclul inferior din cadrul 
învăţământului secundar
2014 2012 2010 2008 2006 2004 20020 %5 %10 %15 %20 %25 %
Sursa : Eurostat.
11 Introducere 
Educația și UE
02 
Unul dintre principiile fondatoare ale UE este promovarea cunoștințelor cetățe -
nilor UE prin extinderea „accesului la educație și prin actualizarea permanentă 
a cunoștințelor”2. În cadrul UE, politicile din domeniul educației țin, în mod total 
și exclusiv, de competența statelor membre. Strategiile UE în materie sunt adop -
tate sub formă de concluzii ale Consiliului, care nu sunt obligatorii din punct de 
vedere juridic pentru statele membre ale UE (ele reprezintă instrumente juridice 
neobligatorii). Aceste concluzii constituie declarații politice ale Consiliului, care 
pun bazele cooperării între două sau mai multe state membre într-un anumit 
domeniu.
03 
Uniunea Europeană are competența de a sprijini, de a coordona sau de a comple -
ta acțiunile statelor membre în domeniul educației3. În plus, „Uniunea contribuie 
la dezvoltarea unei educații de calitate, prin încurajarea cooperării dintre statele 
membre și, în cazul în care este necesar, prin sprijinirea și completarea acțiunii 
acestora, respectând pe deplin responsabilitatea statelor membre față de conți -
nutul învățământului și de organizarea sistemului educațional, precum și diversi -
tatea lor culturală și lingvistică”4.
04 
În 2000, șefii de stat și de guvern au aprobat Strategia de la Lisabona5, care avea 
obiectivul de a ajuta UE „să devină cea mai dinamică și competitivă economie 
din lume bazată pe cunoaștere […], capabilă de creștere economică durabilă, cu 
locuri de muncă mai multe și mai bune și cu o mai puternică coeziune socială” 
până în 2010.
05 
Ca urmare a Strategiei de la Lisabona, Consiliul a fost de acord6 să instituie un ca -
dru pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării, pe baza unor 
obiective comune (cunoscut sub denumirea de „Educație și formare profesiona -
lă 2010” – ET 2010). Acesta a inclus o serie de indicatori și de niveluri de referință 
pentru măsurarea performanței medii la nivel european în materie de educație 
care să fie utilizați drept instrumente de monitorizare a gradului de îndeplinire 
a obiectivelor sistemelor de educație și de formare profesională din Europa.2 Preambulul la Tratatul privind 
funcționarea Uniunii Europene 
(TFUE).
3 Articolul 6 TFUE.
4 Articolul 165 TFUE.
5 Consiliul European din 23 și 
24 martie 2000.
6 Concluziile Consiliului din 
5 mai 2003 privind nivelurile 
de referință pentru 
performanța medie 
europeană în domeniile 
educației și formării 
profesionale (criterii de 
referință) (JO C 134, 7.6.2003, 
p. 3), drept continuare la 
documentul COM(2002) 629 
final din 20 noiembrie 2002 
intitulat European benchmarks 
in education and training: 
follow-up of the Lisbon 
European Council  (Criterii de 
referință europene în 
domeniile educației și formării 
profesionale: examinarea 
situației acțiunilor întreprinse 
în urma concluziilor Consiliului 
European de la Lisabona).
12 Introducere 
06 
În 2009, Consiliul a adoptat7 un cadru strategic actualizat pentru cooperare 
europeană în domeniul educației și formării profesionale, intitulat „Educație și 
formare profesională 2020 – ET 2020”, pe baza progreselor înregistrate în cadrul 
programului „Educație și formare profesională 2010 – ET 2010”.
07 
În 2010, Consiliul a adoptat Strategia Europa 2020 pentru ocuparea forței de 
muncă și pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii8. Aceasta 
identifică cinci obiective principale măsurabile ale UE pentru 2020, care au fost 
transpuse în obiective și traiectorii naționale. Aceste obiective se referă, printre 
altele, și la domeniul educației.
08 
Obiectivele în materie de educație ale UE au rămas relativ aceleași și continuă să 
ocupe un loc important pe agenda UE. Pe baza documentelor strategice menți -
onate la punctele anterioare, obiectivele în materie de educație ale UE luate în 
considerare în scopul prezentului raport sunt următoarele:
 ο diminuarea ratei abandonului școlar timpuriu;
 ο creșterea numărului de absolvenți de învățământ terțiar;
 ο creșterea ratei de participare la învățarea pe tot parcursul vieții;
 ο reducerea numărului de persoane cu un nivel slab al competențelor de bază;
 ο creșterea ratei de participare la învățământul preșcolar;
 ο creșterea ratei de participare la învățământul universitar în domeniile mate -
maticii, științei și tehnologiei; și
 ο creșterea ratei de absolvire a ciclului de învățământ secundar superior.
Tabelul 1  prezintă mai multe detalii în acest sens, precum și obiectivele stabilite la 
nivel european.
09 
Deși este dificil să se stabilească o legătură directă cu impactul sprijinului acor -
dat de UE, în ultimii ani, s-au realizat progrese semnificative în ceea ce privește 
atingerea obiectivelor în materie de educație ale Strategiei Europa 2020. Cu toate 
acestea, sunt necesare în continuare eforturi în vederea îndeplinirii obiectivelor 
stabilite. În ciuda faptului că media la nivelul UE se apropie de atingerea obiec -
tivelor educaționale ale Strategiei Europa 2020, există încă state membre care 
înregistrează întârzieri în ceea ce privește realizarea obiectivelor lor naționale.7 Concluziile Consiliului din 
12 mai 2009 privind un cadru 
strategic pentru cooperarea 
europeană în domeniul 
educației și formării 
profesionale („ET 2020”) 
(JO C 119, 28.5.2009, p. 2).
8 Concluziile Consiliului 
European din 17 iunie 2010 ca 
urmare a documentului 
COM(2010) 2020 final din 
3 martie 2010: „EUROPA 2020 – 
O strategie europeană pentru 
o creștere inteligentă, durabilă 
și favorabilă incluziunii”.
13 Introducere 
Obiectivele stabilite la nivelul UE în domeniul educației
Domeniu vizatEducație și formare profesională  2010
mai 2003Educație și formare profesională  2020
mai 2009Strategia Europa 2020
iunie 2010
Obiectivele care trebuie atinse până în  2010  la 
nivelul UEObiectivele care trebuie atinse până în  2020  la nivelul UE
Rata abandonului 
școlar timpuriuRata abandonului școlar timpuriu din sistemele 
de educație și formare profesională ar trebui să 
scadă sub nivelul de 10 %.Rata abandonului școlar timpuriu din sistemele de educație și formare  
profesională ar trebui să scadă sub nivelul de 10 %.
Absolvirea unei forme 
de învățământ terțiar
(ISCED 5-8)Nu sunt menționate obiective.Proporția persoanelor cu vârsta cuprinsă între 30 și 34 de ani care au absolvit 
studii terțiare ar trebui să fie de cel puțin 40 %.
Învățarea pe tot 
parcursul viețiiCel puțin 12,5 % din persoanele adulte cu vârsta 
cuprinsă între 25 și 64 de ani ar trebui să partici -
pe la activități de învățare pe tot parcursul vieții.Cel puțin 15 % din persoanele adulte cu vârsta 
cuprinsă între 25 și 64 de ani ar trebui să partici -
pe la activități de învățare pe tot parcursul vieții.
Nu s-au stabilit obiective 
noi.Persoane cu un nivel 
scăzut al competențe -
lor de bazăProcentajul de tineri în vârstă de 15 ani cu 
performanțe școlare slabe la citire ar fi trebuit să 
scadă cu cel puțin 20 % comparativ cu anul 2000.Proporția de tineri în vârstă de 15 ani cu rezultate 
slabe la citire, matematică și științe ar trebui să 
fie sub 15 %.
Învățământul preșco -
lar (ISCED 0)Nu sunt menționate obiective.Cel puțin 95 % dintre copiii cu vârsta între 
patru ani și vârsta obligatorie pentru începerea 
învățământului primar ar trebui să participe la 
educația preșcolară.
Matematică, știință și 
tehnologieNumărul total de absolvenți în domeniile mate -
maticii, științei și tehnologiei ar trebui să crească 
cu cel puțin 15 % (între 2003 și 2010), în timp ce, 
în aceeași perioadă, nivelul dezechilibrului de 
gen ar trebui să descrească. Nu s-au stabilit obiective noi.
Absolvirea ciclului de 
învățământ secundar 
superior
(ISCED 3)Cel puțin 85 % din tinerii în vârstă de 22 de ani 
ar fi trebuit să fi absolvit ciclul de învățământ 
secundar superior.Tabelul 1
14 Introducere 
10 
În figurile 2  și 3 se indică, pentru statele membre vizitate9, tendința în ceea ce 
privește reducerea ratei abandonului școlar timpuriu și creșterea procentului de 
absolvenți ai unei forme de învățământ terțiar. În Portugalia, reforma din 2009 
prevedea continuarea obligatorie a studiilor până la vârsta de 18 de ani, vârstă la 
care, în general, tinerii încheie ciclul de învățământ secundar superior. Acest lucru 
a contribuit în mod semnificativ la diminuarea ratei de abandon școlar timpuriu. Figura 2 Figura 3Rata abandonului școlar timpuriu în UE19 Germania, Franța, Italia, 
Portugalia și România.
0 % 5 %10 %15 %20 %25 %30 %35 %40 %45 %
Ţinta la nivelul UE: sub 10 %
2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007 2006UE-28
GermaniaFranţaItaliaPortugaliaRomânia
Ţinta la nivelul UE: 
peste 40 %
2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007 200650 %
45 %
40 %
35 %
30 %
25 %
20 %
15 %
10 %
5 %
0 %UE-28
GermaniaFranţaItaliaPortugaliaRomâniaRata de absolvire a unei forme de învățământ terțiar, la nivelul UE 1
1 Obiectivul stabilit la nivelul UE nu este neapărat identic cu obiectivele specifice fixate la nivel național.
Sursa : Eurostat.
15 Introducere 
11 
Progresele realizate în perioada 2006-2015, în toate cele 28 de state membre, în 
ceea ce privește atingerea acestor obiective ale Strategiei Europa 2020 sunt pre -
zentate, cu titlu informativ, în anexa I .
12 
Sectorul educației constituie unul dintre cele mai importante elemente de chel -
tuieli în cadrul bugetelor naționale ale statelor membre. Oficiul pentru statistică 
al Uniunii Europene, Eurostat, estimează că, în ansamblu, în perioada 2007-2011, 
s-au cheltuit 3 200 de miliarde de euro în materie de educație în statele membre 
ale UE.
13 
În pofida îndemnului adresat în mai multe rânduri de Comisie statelor membre 
să protejeze investițiile în politici favorabile creșterii, cum ar fi educația, nivelul 
cheltuielilor în materie de educație, ca procent din produsul intern brut, a scăzut 
ușor între 2009 și 201310 în majoritatea statelor membre (a se vedea tabelul 2 ).
14 
Deși cuantumul finanțării alocate în mod direct de UE domeniului educației este 
limitat în comparație cu investițiile naționale în acest domeniu, în perioada de 
programare 2007-2013, FSE a contribuit totuși cu 33,7 miliarde de euro la măsurile 
din acest sector. Pentru perioada de programare 2014-2020, alocările planificate 
pentru sectorul educației în cadrul FSE sunt considerabil mai mici (cu un buget 
estimat de până la 27,1 miliarde de euro).10 Comisia Europeană, Education 
and Training Monitor 2014 , p. 14 
și Education and Training 
Monitor 2015 , p. 25.
16 Introducere 
Statele membre UE-28 – Ponderea cheltuielilor în materie de educație în produsul 
intern brut
2009 2010 2011 2012 2013
UE-28 5,5 5,3 5,1 5,0 5,0
Belgia 6,2 6,1 6,3 6,3 6,4
Bulgaria 4,3 3,7 3,5 3,4 3,8
Republica Cehă 4,8 5,1 5,1 5,0 5,2
Danemarca 8,0 7, 2 6,9 7,1 7, 0
Germania 4,4 4,4 4,3 4,3 4,3
Estonia 7,1 6,6 6,3 6,3 6,0
Irlanda 5,4 4,9 4,7 4,4 4,1
Grecia 4,3 4,0 4,4 4,4 4,5
Spania 5,1 4,5 4,4 4,1 4,0
Franța 6,2 5,6 5,5 5,5 5,5
Croația - 5,0 5,0 5,0 5,3
Italia 4,6 4,4 4,1 4,1 4,1
Cipru 7, 2 6,8 6,6 6,1 6,5
Letonia 6,8 6,2 5,9 5,7 5,7
Lituania 6,8 6,4 6,1 5,8 5,6
Luxemburg 5,3 5,2 5,1 5,4 5,6
Ungaria 5,3 5,6 5,1 4,7 4,7
Malta 5,4 5,6 5,7 5,8 5,9
Țările de Jos 5,9 5,7 5,6 5,6 5,5
Austria 5,7 5,1 5,0 5,0 5,0
Polonia 5,6 5,6 5,5 5,4 5,3
Portugalia 6,8 7,7 7, 3 6,5 6,8
România 4,1 3,3 4,1 3,0 2,8
Slovenia 6,5 6,6 6,6 6,4 6,5
Slovacia 4,3 4,9 4,6 4,4 5,0
Finlanda 6,6 6,6 6,5 6,4 6,5
Suedia 7, 2 6,5 6,5 6,5 6,6
Regatul Unit 6,9 6,6 6,0 5,8 5,5
Sursa : Eurostat.Tabelul 2
17 Introducere 
Mecanisme de gestiune partajată
15 
FSE este implementat prin gestiune partajată între Comisie și statele membre. 
Statele membre elaborează programe operaționale multianuale, care sunt nego -
ciate apoi cu Comisia și adoptate sub forma unor decizii ale Comisiei. Un program 
operațional este un document strategic care analizează problemele și nevoile 
zonei geografice vizate, identifică grupurile care necesită asistență, stabilește pri -
oritățile de intervenție și bugetul aferent și fixează obiectivele care trebuie atinse.
16 
Pentru a gestiona și implementa programele operaționale, statele membre 
desemnează autorități de management pentru a se asigura că acestea sunt puse 
în aplicare în mod eficace și în conformitate cu legile și reglementările în vigoa -
re, în special în ceea ce privește selecția proiectelor care urmează a fi finanțate, 
monitorizarea implementării proiectelor respective și raportarea către Comisie 
cu privire la aspectele financiare și la rezultatele obținute. Autoritățile de mana -
gement pot decide să delege o parte din activitatea de implementare unuia sau 
mai multor organisme intermediare. Proiectele sunt implementate de benefici -
ari. Beneficiarii trebuie să furnizeze autorităților de management informații de 
monitorizare cu privire la progresele realizate în cadrul proiectelor, iar autoritățile 
au obligația de a transmite Comisiei informații agregate sub forma rapoartelor 
anuale de implementare11.
17 
Pentru perioada de programare 2014-2020, au fost introduse modificări în ceea 
ce privește elaborarea programelor operaționale12, în special la nivelul acordurilor 
de parteneriat și al condiționalităților ex ante . Acordurile de parteneriat sunt con -
tracte încheiate între Comisie și fiecare stat membru, care înlocuiesc cadrele de 
referință strategice naționale aflate în vigoare în perioada de programare 2007-
2013. Acordurile de parteneriat prezintă un plan strategic cuprinzător, incluzând 
prioritățile în materie de investiții pentru fiecare dintre statele membre. Rolul 
lor este de a asigura faptul că modul în care fondurile structurale și de investiții 
europene urmează să fie utilizate în statele membre este aliniat la Strategia Euro -
pa 2020 și de a institui modalități de asigurare a unei aplicări efective a fondurilor 
ESI. Acordurile de parteneriat sunt apoi defalcate pe programe operaționale. 
Condiționalitățile ex ante  sunt acele cerințe considerate a fi condițiile prealabile 
necesare pentru utilizarea eficace și eficientă a sprijinului Uniunii. În cazurile 
în care aceste condiționalități ex ante  nu sunt îndeplinite, statele membre au 
obligația de a întocmi planuri de acțiune pentru a asigura îndeplinirea lor până la 
31 decembrie 2016.
18 
În anexa II , sunt prezentate, în mod simplificat, principalele aspecte ale procese -
lor de programare, implementare și raportare referitoare la acțiunile derulate în 
cadrul FSE.11 Acest cadru este completat cu 
o autoritate de certificare, al 
cărei rol este să confirme 
Comisiei exactitatea 
cheltuielilor declarate în 
scopul rambursării, faptul că 
acestea sunt rezultatul unui 
sistem contabil fiabil, precum 
și conformitatea lor cu 
normele naționale și ale UE 
aplicabile. O autoritate de 
audit verifică dacă sistemele 
de control sunt eficace, având 
responsabilitatea de a întocmi 
declarația de închidere și 
raportul final de control 
adresat Comisiei.
12 Regulamentul (UE) 
nr. 1303/2013 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
17 decembrie 2013 de stabilire 
a unor dispoziții comune 
privind Fondul european de 
dezvoltare regională, Fondul 
social european, Fondul de 
coeziune, Fondul european 
agricol pentru dezvoltare 
rurală și Fondul european 
pentru pescuit și afaceri 
maritime, precum și de 
stabilire a unor dispoziții 
generale privind Fondul 
european de dezvoltare 
regională, Fondul social 
european, Fondul de coeziune 
și Fondul european pentru 
pescuit și afaceri maritime și 
de abrogare a Regulamentului 
(CE) nr. 1083/2006 al 
Consiliului (JO L 347, 
20.12.2013, p. 320).
18
 Sfera și  
abordarea auditului
19 
În cadrul acestui audit, Curtea a evaluat dacă obiectivele în materie de educație 
ale UE au fost luate în considerare în mod adecvat în programele operaționale 
și în proiectele aferente în perioada 2007-2013, precum și la conceperea progra -
melor operaționale pentru perioada de programare 2014-2020. Pentru perioa -
da 2014-2020, nu a fost posibilă selectarea unor proiecte specifice în vederea 
examinării lor de către Curte deoarece auditul a avut loc la un moment timpuriu 
din cursul perioadei de programare.
20 
Curtea a examinat, în mod special, dacă:
(a) obiectivele în materie de educație ale UE au fost abordate în mod adec -
vat în cadrul proiectelor și al programelor operaționale aferente FSE în 
perioada 2007-2013;
(b) statele membre au beneficiat de sprijinul Comisiei la elaborarea programelor 
operaționale pentru perioada 2014-2020, în vederea îmbunătățirii lor în com -
parație cu perioada de programare anterioară.
21 
Auditul a fost realizat pe baza următoarelor elemente:
 ο o serie de interviuri cu membri ai personalului din cadrul direcțiilor generale 
ale Comisiei13;
 ο o examinare analitică a unor documente relevante existente la nivelul UE și la 
nivel național;
 ο o examinare documentară a 37 de programe operaționale întocmite în cadrul 
FSE pentru perioada de programare 2007-2013 în 15 state membre (a se vedea 
anexa III ), precum și a cinci acorduri de parteneriat și a opt programe opera -
ționale (adoptate între luna octombrie 2014 și luna februarie 2015) elaborate 
pentru perioada de programare 2014-2020 în cinci state membre: Germania, 
Franța, Italia, Portugalia și România (a se vedea anexa IV ). Metodologia de 
audit utilizată în scopul acestei analize este descrisă în detaliu în anexa V ;
 ο vizite efectuate la autoritățile vizate în cele cinci state membre menționate 
anterior;
 ο vizite la beneficiarii a 15 proiecte din perioada de programare 2007-2013.13 Direcția Generală Ocuparea 
Forței de Muncă, Afaceri 
Sociale și Incluziune și Direcția 
Generală Educație și Cultură.
19
 Observații
14 Chiar dacă obiectivul de 
îmbunătățire a învățământului 
profesional și tehnic nu s-a 
numărat printre obiectivele în 
materie de educație ale UE 
definite în programul 
„Educație și formare 
profesională 2010”, el fusese 
deja inclus de statele membre 
în 10 dintre cele 37 de 
programe operaționale 
aferente FSE examinate pentru 
perioada 2007-2013 și a fost, 
prin urmare, inclus în sfera 
analizei Curții.Evaluarea programelor operaționale din 
perioada 2007-2013
22 
Obiectivele în materie de educație ale UE sunt elemente esențiale menite să spri -
jine UE să devină cea mai competitivă și cea mai dinamică economie bazată pe 
cunoaștere din lume. Fiecare stat membru are propriile sale nevoi specifice și își 
concentrează prioritățile de investiții în funcție de aceste nevoi în cadrul progra -
melor operaționale relevante prezentate Comisiei spre aprobare.
23 
Curtea a evaluat dacă:
 ο programele operaționale aferente FSE pentru perioada 2007-2013 au abordat 
în mod corespunzător obiectivele UE în materie de educație14;
 ο s-au adus eventuale modificări programelor operaționale în timpul perioadei 
de programare ca urmare a adoptării cadrului strategic „Educație și formare 
profesională 2020” (ET 2020) și a Strategiei Europa 2020 în 2009 și, respectiv, 
în 2010;
 ο se poate demonstra că proiectele cuprinse în eșantion au contribuit la atinge -
rea obiectivelor în materie de educație.
Obiectivele în materie de educație ale UE sunt abordate în 
cadrul programelor operaționale aferente FSE examinate 
pentru perioada 2007-2013
24 
Acolo unde programele operaționale includ obiective specifice în materie de 
educație, Curtea consideră că logica de intervenție și instrumentele de monitori -
zare a performanței ar trebui să fie definite și descrise.
25 
Curtea a analizat 37 de programe operaționale din cadrul FSE pentru perioada 
de programare 2007-2013, cu scopul de a evalua măsura în care aceste criterii 
fuseseră evidențiate.
20 Observații 
26 
Bugetul inițial al programelor operaționale examinate se ridica în total la 87,38 mi -
liarde de euro, din care 59,41 miliarde de euro au fost alocați din FSE. Suma alocată 
din FSE pentru educație este de 28,4 miliarde euro, mai exact 48 % din totalul spriji -
nului acordat prin FSE. Programele operaționale examinate concentrează în jur de 
83 % din suma totală alocată din FSE pentru educație pentru perioada de progra -
mare 2007-2013, care se ridica la 33,7 miliarde de euro (a se vedea punctul 14).
27 
În urma analizării programelor operaționale selectate, Curtea a constatat că ele 
includeau, în general, obiective legate de educație15. Cu toate acestea, în anumite 
programe operaționale, unele elemente ale logicii de intervenție nu erau descrise 
și/sau existau alte deficiențe la nivelul cadrului instrumentelor de monitorizare, 
deficiențe care sunt descrise în detaliu în următoarele două secțiuni. O imagine 
de ansamblu a deficiențelor respective este prezentată în tabelul 3 .15 Programul operațional privind 
Flandra (Belgia) nu a abordat 
în mod specific niciun obiectiv 
al UE în materie de educație, 
însă a beneficiat totuși de 
alocări de fonduri din partea 
FSE în cadrul codurilor 
prioritare privind educația.
Evaluarea programelor operaționale aferente FSE pentru perioada 2007-2013: obiectivele 
UE în materie de educație, logica de intervenție și instrumentele de monitorizare
ObiectivePrograme operaționale 
care includeau obiec -
tivele UE în materie 
de educație (număr și 
procent din totalul pro -
gramelor operaționale 
examinate)Logică de intervenție Instrumente de monitorizare
fără o de -
scriere 
a contextului
(%)lipsită de 
o analiză 
prealabilă 
a nevoilor
(%)fără niciun exem -
plu de acțiune 
pentru atingerea 
obiectivului
(%)fără nicio 
cuantificare 
a obiectivului
(%)fără niciun indicator 
care să măsoare 
gradul de realizare 
a obiectivului
(%)
Rata abandonului 
școlar timpuriu28 (76 %) 4 29 niciun program 11 14
Absolvirea unei forme 
de învățământ terțiar20 (54 %) 5 20 10 40 25
Învățarea pe tot 
parcursul vieții35 (95 %) 11 17 niciun program niciun program niciun program
Persoane cu un nivel 
scăzut al competen -
țelor de bază11 (30 %) 27 27 36 36 45
Învățământ preșcolar 4 (11 %) niciun programniciun 
program25 50 50
Matematică, știință și 
tehnologie18 (49 %) 33 44 17 22 22
Absolvirea ciclului de 
învățământ secundar 
superior25 (68 %) 4 28 8 20 12
Învățământ profesio -
nal și tehnic10 (27 %) 10 10 10 niciun program niciun program
151 de cazuri112 22 13 22 21
1  Numărul total de cazuri reprezintă suma tuturor obiectivelor în materie de educație identificate în toate cele 37 de programe operaționale 
examinate.Tabelul 3
21 Observații 
Nu a fost prezentată întotdeauna o logică de intervenție clară 
pentru obiectivele alese
28 
Programele operaționale sunt documente strategice care stau la baza intervenției 
UE. Nu se poate pretinde ca ele să conțină informații exhaustive. Cu toate aces -
tea, întrucât Comisia trebuie să evalueze și să aprobe programele operaționale, 
Curtea se așteaptă ca acestea să ofere informații adecvate sau, cel puțin, trimi -
teri la alte documente naționale, cu privire la logica din spatele intervenției UE, 
și anume: descrierea contextului, identificarea nevoilor și a acțiunilor necesare 
pentru a răspunde nevoilor respective și pentru a remedia deficiențele inițiale. 
Aceasta este baza pe care se poate realiza o alocare eficace și eficientă a resurse -
lor financiare.
29 
De fiecare dată când s-a identificat faptul că un obiectiv în materie de educație 
al UE fusese inclus într-unul dintre programele operaționale examinate, Curtea 
a evaluat dacă era descrisă o logică clară de intervenție. Această logică ar trebui 
să includă o bună descriere a contextului, urmată de o analiză detaliată a ne -
voilor, identificându-se acțiunile adecvate necesare. Chiar dacă regulamentul 
aplicabil pentru perioada de programare 2007-2013 nu impunea statelor membre 
să întocmească o listă a acțiunilor preconizate, aceasta este considerată o bună 
practică și a fost introdusă drept una dintre cerințele aplicabile perioadei de pro -
gramare 2014-202016. Prin urmare, Curtea a inclus această bună practică printre 
criteriile de evaluare a programelor operaționale aferente FSE examinate pentru 
perioada 2007-2013. În tabelul 3 , sunt indicate în mod sintetic cazurile în care 
evaluarea a arătat că nici programele operaționale și nici documentele aferente 
acestora nu prezentaseră informațiile necesare.
30 
Cele mai multe dintre programele operaționale examinate conțineau o descriere 
a contextului însoțită de date calitative și cantitative sau cel puțin de un nivel mi -
nim de informații. Cu toate acestea, în 12 % din cazuri, programele operaționale 
nu au furnizat niciun fel de informații privind contextul, cum ar fi situația existen -
tă înainte de punerea în aplicare a programului. Lipsa unei descrieri a contextului 
implică faptul că nevoile nu pot fi identificate decât în termeni generali și, prin 
urmare, acest lucru împiedică elaborarea unei strategii clare. Mai mult, la nivel de 
stat membru, Curtea a identificat diferențe de la un program operațional la altul, 
inclusiv la nivelul documentelor aferente, în ceea ce privește calitatea informații -
lor furnizate (a se vedea caseta 1 ).16 Articolul 96 
alineatul (2) litera (b) 
punctul (iii) din Regulamentul 
(UE) nr. 1303/2013.
Exemplu de diferențe în ceea ce privește informațiile furnizate în programele 
operaționale și în documentele aferente într-un stat membru
În Italia, patru programe operaționale aferente FSE includeau obiectivul de a reduce numărul de persoane 
care părăsesc timpuriu școala. Trei dintre aceste programe furnizaseră informații calitative și cantitative pri -
vind situația existentă înainte de punerea lor în aplicare, în timp ce unul nu a prezentat un nivel adecvat de 
informații în acest sens.Caseta 1
22 Observații 
31 
Tabelul 3  indică faptul că s-a constatat lipsa unei analize a nevoilor în 22 % din 
cazuri. De asemenea, analiza Curții arată că, deși exista o analiză a nevoilor înso -
țită de date calitative sau cantitative în aproximativ o cincime din cazuri, aproape 
jumătate dintre aceste analize se refereau numai la necesitatea de a atinge obiec -
tivul UE, fără să se prezinte vreo analiză subiacentă detaliată.
32 
În fine, Curtea a constatat că cea mai mare parte a programelor operaționale 
examinate prezentaseră exemple de acțiuni preconizate în vederea atingerii 
obiectivelor. Cu toate acestea, în 13 % din cazuri, programele operaționale nu 
furnizau niciun exemplu de acțiune care să poată fi întreprinsă pentru a aduce la 
îndeplinire obiectivul vizat.
Instrumentele de monitorizare a performanței sunt inadecvate
Absența indicatorilor de rezultat, a criteriilor de referință, a obiectivelor 
de etapă și a țintelor constituie un obstacol în calea unui proces eficace de 
monitorizare și de evaluare a performanței globale a FSE
33 
Curtea a evidențiat deja, în mai multe rânduri, în alte rapoarte ale sale17 faptul că 
Comisia s-a aflat într-o situație dificilă pentru a putea monitoriza în mod adecvat 
performanța globală a FSE în cursul perioadei de programare 2007-2013. Cadrul 
de reglementare aferent perioadei 2007-2013 prevedea obligația statelor membre 
de a defini indicatori de rezultat și de realizare specifici, precum și niveluri-țintă 
cantitative, la nivelul axelor prioritare din fiecare program operațional. Cu toate 
acestea, în ceea ce privește indicatorii comuni, nu era obligatorie decât rapor -
tarea celor cu privire la participanți și/sau participarea la operațiuni18. În cursul 
perioadei 2007-2013, nu era necesară stabilirea unor indicatori comuni de rezul -
tat, ceea ce îngreunează agregarea informațiilor de monitorizare cu privire la 
rezultate. Deficiențele de la nivelul monitorizării au un impact și asupra capacită -
ții Comisiei și a statelor membre de a efectua evaluări.17 Raportul special nr. 3/2000 
privind Fondul social 
european și Fondul european 
de orientare și garantare 
agricolă (secțiunea 
Orientare) – Măsuri de 
sprijinire a ocupării forței de 
muncă în rândul tinerilor 
(JO C 100, 7.4.2000); Raportul 
special nr. 12/2001 privind 
anumite măsuri structurale 
menite să îmbunătățească 
situația ocupării forței de 
muncă: impactul ajutorului 
acordat prin FEDR asupra 
ocupării forței de muncă și 
impactul măsurilor FSE asupra 
combaterii șomajului pe 
termen lung (JO C 334, 
28.11.2001); Raportul special 
nr. 1/2006 privind contribuția 
Fondului social european la 
combaterea abandonului 
școlar timpuriu (JO C 99, 
26.4.2006); Raportul special 
nr. 17/2009 privind acțiunile de 
formare profesională destinate 
femeilor și cofinanțate de 
Fondul social european și 
Raportul special nr. 25/2012 
intitulat „S-au instituit 
instrumente în vederea 
monitorizării eficacității 
finanțării acordate prin Fondul 
social european pentru 
lucrătorii în vârstă?” ( http:/eca.
europa.eu ).
18 Anexa XXIII la Regulamentul 
(CE) nr. 1828/2006 al Comisiei 
din 8 decembrie 2006 de 
stabilire a normelor de punere 
în aplicare a Regulamentului 
(CE) nr. 1083/2006 al 
Consiliului de stabilire 
a anumitor dispoziții generale 
privind Fondul european de 
dezvoltare regională, Fondul 
social european și Fondul de 
coeziune și a Regulamentului 
(CE) nr. 1080/2006 al 
Parlamentului European și al 
Consiliului privind Fondul 
european de dezvoltare 
regională (JO L 371, 27.12.2006, 
p. 1).
23 Observații 
34 
În Raportul strategic din 2013 al Comisiei, aceasta declară că, deși programele 
operaționale din perioada 2007-2013 dispuneau de instrumente solide pentru ur -
mărirea absorbției fondurilor, mecanismele utilizate pentru stabilirea, monitoriza -
rea și evaluarea obiectivelor erau mai puțin satisfăcătoare19. În plus, raportul final 
de sinteză întocmit de rețeaua de experți externi în materie de evaluare referitor 
la principalele realizări ale FSE în perioada de programare 2007-2013 sublinia că, 
deși sunt disponibile date exhaustive cu privire la realizările obținute în fiecare 
dintre statele membre, nu același lucru se poate constata referitor la rezultatele 
obținute. Chiar și în cazul principalilor trei indicatori de rezultat – intrarea pe pia -
ța muncii, calificările obținute și numărul de participanți care au demarat activi -
tăți independente –, nu a fost posibilă obținerea, pe o bază coerentă, a unor cifre 
absolute pentru o serie de state membre. În lipsa unor cifre absolute, nu au putut 
fi generate cifre agregate la nivelul de ansamblu al statelor membre cu privire la 
rezultatele obținute în urma intervențiilor sprijinite de FSE20.
35 
În cadrul analizei programelor operaționale selectate, Curtea a avut în vedere 
două aspecte legate de instrumentele de monitorizare: în primul rând, s-a exa -
minat dacă a existat o cuantificare a fiecărui obiectiv și, în al doilea rând, dacă 
fuseseră stabiliți indicatori pentru măsurarea atingerii obiectivelor respective. În 
tabelul 3  se arată că, în 22 % din cazuri, nu s-a realizat o cuantificare a obiectivu -
lui și, în 21 % din cazuri, nu a fost inclus niciun indicator pentru măsurarea atinge -
rii obiectivului. În urma analizei Curții, s-a constatat, de asemenea, că aproximativ 
jumătate din programele operaționale prezentau atât indicatori de realizare, cât 
și indicatori de rezultat, cu valori de referință și valori-țintă, iar în 31 % din cazuri, 
unul sau altul dintre cele două tipuri de indicatori lipsea.
36 
Valorile de referință, obiectivele de etapă și țintele sunt esențiale pentru a se 
putea evalua și monitoriza în mod eficient performanța implementării progra -
melor operaționale. Ele oferă persoanelor însărcinate cu gestiunea instrumentele 
necesare pentru a evalua în mod adecvat măsura în care obiectivele sunt îndepli -
nite și fac posibilă inițierea de măsuri corective, inclusiv reprogramarea resurselor 
financiare în cazul unei performanțe nesatisfăcătoare. Faptul că obiectivele nu 
sunt stabilite în termeni măsurabili împiedică evaluarea și raportarea performan -
țelor FSE.
Datele privind participanții la măsurile FSE ar putea fi supraestimate, 
deoarece raportarea este bazată pe numărul de participări
37 
Printre indicatorii de realizare, indicatorul privind numărul de participanți se 
regăsește cel mai frecvent în programe. Acest indicator de realizare permite 
autorităților de management să monitorizeze numărul de participanți/participări 
la o măsură, dar nu oferă informații cu privire la rezultatele obținute și/sau la 
impactul produs la nivelul situației participanților.19 COM(2013) 210 final din 
18 aprilie 2013: „Raport al 
Comisiei către Parlamentul 
European, Consiliu, Comitetul 
Economic și Social European și 
Comitetul Regiunilor – Politica 
de coeziune: Raport 
strategic 2013 privind 
implementarea programului 
2007-2013”, p. 13.
20 ESF Expert Evaluation 
Network – Final synthesis report: 
Main ESF achievements, 
2007 -2013  (Raportul final de 
sinteză referitor la principalele 
realizări ale FSE în 
perioada 2007-2013 întocmit 
de Rețeaua de experți în 
materie de evaluare a FSE), 
26 martie 2014, p. 6.
24 Observații 
38 
Mai mult, acest indicator nu permite realizarea unei distincții clare între partici -
panții individuali și participare. În raportul anual de activitate pe 2014 al Direcției 
Generale Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune, este menționat 
numărul de 11,2 milioane de participanți, în medie, pentru fiecare an din perioa -
da de programare 2007-2013. Se precizează însă și faptul că există riscul ca aceste 
cifre să fie supraestimate, întrucât statele membre raportează cu privire la numă -
rul de participări la proiecte finanțate de FSE și, prin urmare, un participant poate 
lua parte la mai multe acțiuni21.
Nu există o corelare suficientă între reprogramarea 
resurselor financiare din cadrul programelor operaționale și 
țintele stabilite
39 
Statele membre ar trebui să analizeze dacă obiectivele stabilite inițial în cadrul 
programelor operaționale trebuie reexaminate în lumina unei actualizări a po -
liticii strategice a UE în materie de educație. În caz afirmativ, ar trebui ca țintele 
stabilite anterior și alocările financiare necesare să fie reevaluate.
40 
În cursul perioadei de programare 2007-2013, Consiliul a adoptat un cadru strategic 
actualizat pentru educație (a se vedea punctele 6 și 7) și, deși nu era obligatoriu să 
se modifice programele operaționale în această privință, Curtea a verificat dacă cele 
37 de programe operaționale examinate ar fi trebuit să fie actualizate în consecință.
41 
Deși 35 dintre cele 37 de programe operaționale examinate fuseseră modificate 
pe parcursul perioadei de programare, numai două includeau modificări privind 
obiectivele în materie de educație pentru a se asigura că programul operațional 
respectiv este aliniat la Strategia Europa 2020 (a se vedea anexa VI ). Cu toate 
acestea, evaluarea Curții a arătat că, în general, obiectivele în materie de educație 
incluse în programele operaționale examinate fuseseră deja aliniate la obiectivele 
actualizate ale UE în acest domeniu.
42 
Indicatorii sau valorile-țintă ale acestora (și, în unele cazuri, valorile de referință) 
privind obiectivele în materie de educație fuseseră modificate în 27 de programe 
operaționale și majoritatea dintre acestea au inclus și o modificare a alocărilor 
financiare vizând educația. Pentru unele programe operaționale, erau disponibile 
informații privind reprogramarea financiară, inclusiv cu privire la stabilirea de noi 
ținte de atins în acest domeniu. De exemplu, programul operațional din Slovacia22 
furniza o analiză detaliată, inclusiv formula de calcul al valorilor-țintă aferente in -
dicatorilor. Cu toate acestea, pentru majoritatea programelor operaționale care au 
făcut obiectul unor modificări, nu existau explicații clare cu privire la implicațiile pe 
care modificarea alocărilor financiare o avea la nivelul valorilor-țintă urmărite.21 Raportul anual de activitate 
pe 2014, Direcția Generală 
Ocuparea Forței de Muncă, 
Afaceri Sociale și Incluziune, 
Ares (2015)1425867.
22 Programul operațional 
nr. 2007SK05UPO001 - 
Operačný program Vzdelávanie .
25 Observații 
43 
În cazul a două programe operaționale din Italia, alocările financiare pentru edu -
cație au fost reduse cu nouă milioane de euro și, respectiv, cu 30 de milioane de 
euro (cu 8 %, respectiv 10 % în raport cu bugetul inițial), fără să se aducă modi -
ficări la nivelul indicatorilor și al nivelurilor-țintă aferente și fără să se furnizeze 
o justificare adecvată în sprijinul acestor reduceri23. În ceea ce privește cel de 
al doilea program operațional, al cărui buget inițial a fost redus cu 10 % (Campa -
nia), aproape toate țintele inițiale fuseseră depășite la momentul la care progra -
mul a fost modificat, nefiind cheltuită decât aproximativ jumătate din bugetul 
inițial. Aceasta indică faptul că nu s-a acordat o atenție suficientă aspectelor 
legate de performanță.
44 
Acolo unde, deși este necesar, nu se procedează la actualizarea valorilor-țintă 
atunci când se modifică alocările financiare sau actualizarea acestora nu are loc 
în mod consecvent, valabilitatea indicatorilor și utilitatea acestora sunt afectate. 
Dacă valorile-țintă nu sunt stabilite cu atenție, evaluarea eficacității programului 
poate fi împiedicată.
Performanța proiectelor examinate nu a putut fi demonstrată 
în mod sistematic
45 
Proiectele sprijinite prin programe operaționale în cadrul FSE ar trebui să produ -
că rezultate care se încadrează în strategia programului operațional concepută 
pentru a atinge unul sau altul dintre obiectivele UE în domeniul educației. Res -
ponsabilitatea pentru buna gestiune financiară a activităților cofinanțate revine 
autorității de management a fiecărui program operațional24. Autoritățile de 
management trebuie să se asigure, în primul rând, că cererile de finanțare includ 
obiective și indicatori relevanți și cuantificabili, precum și să evalueze atât modul 
în care proiectul corespunde strategiei din programul operațional, cât și caracte -
rul adecvat al rezultatelor probabile.
46 
În scopul auditului, Curtea a examinat 15 proiecte, și anume trei proiecte pentru 
fiecare dintre cele cinci state membre vizitate (a se vedea punctul 21) care, potri -
vit autorităților de management, au contribuit în mod pozitiv la realizarea a cel 
puțin unui obiectiv al UE în domeniul educației. Pentru fiecare proiect, Curtea 
a examinat în ce măsură se putea demonstra că rezultatele obținute contribuiseră 
la atingerea obiectivelor în materie de educație stabilite în programul operațio -
nal respectiv. În figura 4 , se prezintă informații suplimentare cu privire la locația, 
sfera și costul proiectelor examinate, precum și în ceea ce privește participarea la 
acestea.23 Programul operațional 
nr. 2007IT051PO001 – 
Programma operativo obiettivo 
convergenza fondo sociale 
europeo 2007 -2013 regione 
Campania  și programul 
operațional 
nr. 2007IT052PO004 – 
Programma operativo del fondo 
sociale europeo obiettivo 
competitività regionale 
e occupazione regione Lazio 
2007 -2013 .
24 Articolul 60 din Regulamentul 
(CE) nr. 1083/2006 al 
Consiliului din 11 iulie 2006 de 
stabilire a anumitor dispoziții 
generale privind Fondul 
european de dezvoltare 
regională, Fondul social 
european și Fondul de 
coeziune și de abrogare 
a Regulamentului (CE) 
nr. 1260/1999 (JO L 210, 
31.7.2006, p. 25).
26 Observații 
Imagine de ansamblu a proiectelor examinate care au fost finanțate prin FSEFigura 4
Locaţie: Palermo
Obiectiv privind educaţia: Cursuri de formare destinate adulţilor cu un nivel scăzut al competenţelor de bazăCostul total: 0,1 milioane de euroNumărul de participanţi: 39Locaţie: PalermoObiectiv privind educaţia: Prevenirea abandonului școlar timpuriuCostul total: 0,2 milioane de euroNumărul de participanţi: 156Locaţie: Bagheria (Provincia Palermo)Obiectiv privind educaţia: Cursuri de formare vizând creșterea nivelului competenţelor de bază în rândul elevilorCostul total: 0,1 milioane de euroNumărul de participanţi: 247Locaţie: BucureștiObiectiv privind educaţia: Program de stagii pentru studenţii înscriși în învăţământul superior în domeniul medicinii veterinareCostul total: 2,6 milioane de euroNumărul de participanţi: 3 005Locaţie: BucureștiObiectiv privind educaţia: Programe de educaţie nonformală vizând dezvoltarea unor competenţe-cheie pe plan european în domeniul cetăţeniei activeCostul total: 2,4 milioane de euroNumărul de participanţi: 24 929Locaţie: DresdaObiectiv privind educaţia: Prevenirea abandonului școlar timpuriuCostul total: 3,4 milioane de euroNumărul de participanţi: 673Locaţie: Dresda
Obiectiv privind educaţia: 
Dezvoltarea și implementarea unor 
module de formare profesională
Costul total: 0,3 milioane de euro
Numărul de participanţi: 26
Locaţie: Regiunea Norte
Obiectiv privind educaţia: Burse pentru studenţii din învăţământul superiorCostul total: 38,9 milioane de euroNumărul de participanţi: 20 002Locaţie: LousadoObiectiv privind educaţia: Formare profesională pentru lucrătoriCostul total: 0,6 milioane de euroNumărul de participanţi: 1 240
Locaţie: Vila Nova de FamalicãoObiectiv privind educaţia: Prevenirea abandonului școlar timpuriu prin dezvoltarea de competenţe personale și profesionaleCostul total: 1,7 milioane de euroNumărul de participanţi: 315Locaţie: CréteilObiectiv privind educaţia: Prevenirea abandonului școlar timpuriuCostul total: 1,4 milioane de euroNumărul de participanţi: 2 294Locaţie: ParisObiectiv privind educaţia: Formarea 
profesională a lucrătorilor slab caliﬁcaţi
Costul total: 7,8 milioane de euro
Numărul de participanţi: 448Locaţie: ParisObiectiv privind educaţia: Cursuri de 
formare destinate adulţilor cu un nivel 
scăzut al competenţelor de bază
Costul total: 1,3 milioane de euro
Numărul de participanţi: 1 014Locaţie: Lengenfeld
Obiectiv privind educaţia: Oferirea posibilităţii participanţilor de a obţine 
o caliﬁcare recunoscută în mod oﬁcial 
în domeniul lor curent de activitate
Costul total: 0,3 milioane de euro
Numărul de participanţi: 32
Locaţie: BucureștiObiectiv privind educaţia: Prevenirea 
abandonului școlar timpuriu
Costul total: 4,0 milioane de euro
Numărul de participanţi: 20 861
27 Observații 
47 
Tabelul 4  prezintă, pentru fiecare obiectiv al UE în materie de educație, numărul 
de proiecte examinate și sumele implicate. Deși unele proiecte au contribuit la 
mai mult de un obiectiv al UE în domeniul educației, în scopul raportării, ele sunt 
indicate pentru obiectivul cel mai relevant, pe baza evaluării Curții. Tabelul 4Obiectivele în materie de educație ale EU abordate în cadrul proiectelor examinate
Obiective Numărul și locația proiectelor examinateNumărul de 
participanțiSuma totală 
alocată  
(în milioane de euro)Suma totală aloca -
tă din FSE  
(în milioane de euro)
Rata abandonului școlar 
timpuriu5 proiecte  
(Germania, Franța, Italia, Portugalia și România)24 299 10,6 7,1
Învățarea pe tot parcursul 
vieții5 proiecte  
(unul în Germania, două în Franța, unul în Italia și unul 
în Portugalia)2 773 10,0 4,5
Persoane cu un nivel scăzut 
al competențelor de bază2 proiecte  
(Italia și România)25 176 2,5 1,8
Absolvirea unei forme de 
învățământ terțiar2 proiecte  
(Portugalia și România)23 007 41,5 35,3
Absolvirea ciclului de învă -
țământ secundar superior1 proiect în Germania 26 0,3 0,2
Total 15 proiecte 75 281 64,9 48,9
28 Observații 
Nu s-a pus un accent suficient pe îndeplinirea obiectivelor 
proiectelor și pe utilizarea unor indicatori de performanță 
relevanți
48 
Pentru majoritatea proiectelor examinate, doar aspectele financiare și realizările 
obținute făcuseră obiectul unei monitorizări, nu și contribuția ca atare a pro -
iectelor la obiectivele selecționate. Neevaluarea competențelor dobândite de 
participanți poate duce la formări care nu corespund nevoilor de învățare ale 
participanților și nu va îmbunătăți direcționarea activităților de învățare, dacă 
este necesar (a se vedea caseta 2 ). În aproape jumătate dintre proiecte, întrucât 
obiectivele nu fuseseră cuantificate, procedurile de control instituite nu furnizau 
informații cu privire la măsura în care obiectivele fuseseră atinse.
49 
În două cazuri, în timp ce, la nivel de beneficiar, erau disponibile informații de 
monitorizare cuprinzătoare, ele nu fuseseră solicitate și, prin urmare, nu au fost 
transmise autorității de management.
Procedură de monitorizare nesatisfăcătoare
Obiectivul unui proiect derulat la Palermo (Italia) a fost de a consolida învățarea pe tot parcursul vieții, și 
anume de a sprijini accesul adulților, indiferent dacă se aflau sau nu în câmpul muncii, la parcursuri educați -
onale, cu ajutorul cărora să acopere lacunele inițiale în ceea ce privește nivelul educațional și/sau să obțină 
o calificare.
Criteriile de selecție prevăzute în cererea de propuneri de proiecte includeau un criteriu specific referitor la 
existența unor metodologii clare și consolidate în ceea ce privește evaluarea permanentă și evaluarea ex post , 
atât pentru realizări, cât și pentru rezultate. Singura modalitate de monitorizare care a fost utilizată a fost au -
toevaluarea, în cadrul căreia 39 de participanți furnizau o apreciere proprie cu privire la nivelul lor de cunoș -
tințe existent înainte și după formare.
Curtea consideră că această metodă ar fi trebuit să fie însoțită de alte proceduri de monitorizare, cum ar fi 
o evaluare din partea prestatorului serviciilor de formare, pentru a se realiza o evaluare mai adecvată a eficaci -
tății proiectului.Caseta 2
29 Observații 
50 
Aproape toate proiectele se încadraseră în bugetul aferent și nu înregistraseră 
întârzieri. În cazurile în care bugetul prevăzut a fost depășit, aceasta s-a datorat 
unei creșteri semnificative a numărului de participanți prevăzut inițial și cazurile 
respective au fost aprobate de autoritatea de management relevantă.
51 
În general, activitățile din cadrul celor 15 proiecte examinate corespundeau 
obiectivelor UE în materie de educație care fuseseră vizate și care fuseseră pre -
văzute în programele operaționale. Cu toate acestea, deoarece aproape jumătate 
dintre proiectele examinate nu aveau stabiliți alți indicatori în afară de numărul 
de participanți/participări, posibilitatea de a se confirma dacă un proiect a pro -
dus efectiv o schimbare la nivelul situației participanților era limitată.
52 
În cursul auditului, Curtea a identificat, în cazul unei autorități de management, 
o bună practică, conform căreia plățile erau condiționate de performanța proiec -
tului (a se vedea caseta 3 ).
Exemplu de management axat pe rezultate: condiționarea plăților de performanță
În România, proiectele examinate includeau atât indicatori de realizare, cât și indicatori de rezultat, însoțiți de 
valori-țintă.
Procedurile în vigoare permiteau autorității de management sau organismului intermediar să reducă în mod 
proporțional cuantumul finanțării în cazul în care, în urma monitorizării, se constata faptul că valorile-țintă ale 
indicatorilor de realizare sau ale celor de rezultat nu fuseseră atinse până la încheierea proiectului25.
25 A se vedea, de exemplu, Instrucțiunea nr. 71/2013 a autorității de management din România, care era aplicabilă proiectelor din perioada 2007-
2013 ce nu fuseseră încă finalizate la momentul în care instrucțiunea a fost emisă.Caseta 3
30 Observații 
Evaluarea modului în care au fost elaborate 
programele operaționale pentru perioada de 
programare 2014-2020
53 
Abordarea Curții care a fost adoptată pentru a se evalua dacă obiectivele în 
materie de educație ale UE au fost incluse în programele operaționale corespun -
zătoare perioadei 2014-2020 a fost aceeași ca și în cazul evaluării cu privire la 
programele operaționale aferente perioadei 2007-2013. Pe lângă această aborda -
re, auditul a luat în considerare modificările aduse reglementărilor aplicabile26, de 
exemplu acordurile de parteneriat și condiționalitățile ex ante .
54 
Curtea a evaluat dacă:
 ο statele membre au beneficiat de sprijinul Comisiei în vederea elaborării pro -
gramelor operaționale pentru perioada 2014-2020;
 ο programele operaționale aferente perioadei 2014-2020 au abordat în mod 
adecvat obiectivele UE în materie de educație27;
 ο a avut loc o îmbunătățire a cadrului de monitorizare a performanțelor;
 ο fusese stabilită o legătură între obiectivele în materie de educație ale UE și 
cele privind ocuparea forței de muncă.
Comisia a sprijinit statele membre la elaborarea programelor 
operaționale pentru perioada 2014-2020
55 
Comisia ar trebui să acorde asistență statelor membre pentru a se asigura că pro -
gramele operaționale prezentate de acestea în vederea aprobării lor includ acele 
obiective de politică ale UE pentru care statele membre doresc să beneficieze de 
finanțare în cadrul FSE.
56 
Curtea a consultat serviciile Comisiei implicate în procesul de elaborare a progra -
melor operaționale pentru perioada 2014-2020 și a examinat documentația afe -
rentă, inclusiv acordul de parteneriat al fiecăruia dintre cele cinci state membre 
vizitate (a se vedea punctul 21), concentrându-se asupra obiectivelor în materie 
de educație.26 În special, Regulamentul (UE) 
nr. 1303/2013 și Regulamentul 
(UE) nr. 1304/2013 al 
Parlamentului European și al 
Consiliului din 
17 decembrie 2013 privind 
Fondul social european și de 
abrogare a Regulamentului 
(CE) nr. 1081/2006 al Consiliului 
(JO L 347, 20.12.2013, p. 470).
27 Îmbunătățirea învățământului 
profesional și tehnic nu a fost 
inclusă printre obiectivele 
Strategiei Europa 2020 și nici 
nu a făcut obiectul vreunui 
criteriu de referință specific 
din ET 2020. Acest obiectiv 
a fost însă inclus în evaluarea 
Curții, deoarece cadrul juridic 
îl include la obiectivul 
tematic 10 și introduce 
condiționalitatea ex ante  
tematică 10.4, care prevede 
necesitatea existenței unui 
cadru strategic de politică 
națională sau regională pentru 
creșterea calității și eficienței 
sistemelor de învățământ 
profesional și tehnic.
31 Observații 
57 
Procesul de negociere și de aprobare a acordurilor de parteneriat și a programe -
lor operaționale pentru perioada de programare 2014-2020 a început în 2012, 
odată cu elaborarea documentelor de poziție de către Comisie. Aceste docu -
mente de poziție prezentau analiza preliminară a Comisiei privind situația din 
diferitele state membre și regiuni și serveau drept cadru pentru dialogul dintre 
Comisie și statele membre cu privire la pregătirea acordurilor de parteneriat și 
a programelor operaționale. Ele descriau principalele probleme specifice fiecărei 
țări și prezentau opiniile preliminare ale serviciilor Comisiei asupra principalelor 
priorități de finanțare. Punctul de plecare al considerațiilor Comisiei a fost evalu -
area sa cu privire la progresele realizate de statele membre în vederea îndeplinirii 
țintelor din Strategia Europa 2020, bazată pe recomandările specifice fiecărei țări 
adresate de Consiliu și pe provocările de dezvoltare specifice fiecărei țări28.
58 
Comisia a oferit sprijin statelor membre la stabilirea acestor documente strategi -
ce. În special, Comisia a elaborat o serie de îndrumări cu privire la diverse aspecte 
ale noii perioade de programare, cum ar fi un model și orientări pentru conținutul 
acordului de parteneriat și al programelor operaționale. În plus, Comisia a emis 
fișe de îndrumări referitoare la logica de intervenție și la respectarea celor patru 
condiționalități ex ante  în domeniul educației: „Abandonul școlar timpuriu”, „Învă -
țământul superior”, „Învățarea pe tot parcursul vieții” și „Învățământul profesional 
și tehnic”.
59 
De asemenea, Comisia a dezvoltat proceduri de evaluare pentru examinarea 
proiectelor de acorduri de parteneriat și de programe operaționale, pentru a se 
asigura că acestea abordează în mod corespunzător obiectivele UE în materie de 
educație stabilite în ET 2020 și în Strategia Europa 2020.
60 
Evaluarea detaliată efectuată de Comisie în ceea ce privește acordurile de parte -
neriat și programele operaționale incluse în eșantion a reușit să identifice o serie 
de deficiențe (cum ar fi, obiective specifice ambigue, indicatori lipsă sau de slabă 
calitate, informații precare privind cadrul de performanță și nerespectarea condi -
ționalităților ex ante ). Observațiile au fost transmise statelor membre, care, acolo 
unde a fost necesar, au revizuit și au retrimis spre aprobare acordurile de partene -
riat și programele operaționale.28 Pentru o analiză 
a recomandărilor specifice 
fiecărei țări, a se vedea 
Raportul special nr. 3/2015 al 
Curții de Conturi Europene, 
intitulat „Garanția pentru 
tineret instituită de UE: 
primele măsuri au fost 
adoptate, dar se prefigurează 
riscuri în ceea ce privește 
implementarea”,  
punctele 73-78  
(http://eca.europa.eu ).
32 Observații 
61 
Evaluarea Curții privind procesul de elaborare a programelor operaționale pentru 
perioada 2014-2020 a identificat anumite deficiențe. De exemplu, în ceea ce pri -
vește programul operațional pentru regiunea Norte din Portugalia, deși s-a alocat 
sprijin financiar pentru „Învățământ profesional și tehnic”, condiționalitatea 
ex ante  corespondentă nu fusese considerată aplicabilă sau îndeplinită.
Programele operaționale examinate se află în coerență cu 
obiectivele UE în materie de educație
62 
Acolo unde programele operaționale includ obiective specifice în materie de 
educație, logica de intervenție și instrumentele de monitorizare a performanței ar 
trebui să fie definite și descrise.
63 
Curtea a analizat opt programe operaționale care includeau o alocare din cadrul 
FSE pentru perioada de programare 2014-2020, cu scopul de a evalua măsura în 
care aceste criterii fuseseră evidențiate.
64 
Bugetul inițial al programelor operaționale examinate se ridica în total la 
23,33 miliarde de euro, din care 13,76 miliarde de euro au fost alocați din FSE. 
Suma alocată din FSE pentru educație este de 7,14 miliarde euro, mai exact 52 % 
din totalul sprijinului acordat prin FSE. Anexa IV  conține informațiile de natură 
bugetară privind programele operaționale examinate.
65 
În urma analizării programelor operaționale selectate, Curtea a constatat că ele 
includeau, în general, obiective legate de educație. S-a observat o îmbunătățire 
semnificativă în descrierea logicii de intervenție în comparație cu perioada de 
programare 2007-2013. Curtea a constatat, de asemenea, îmbunătățiri în ceea ce 
privește cadrul instrumentelor de monitorizare. O imagine de ansamblu a defici -
ențelor rămase este prezentată în tabelul 5 .
33 Observații 
Evaluarea programelor operaționale aferente perioadei 2014-2020: obiectivele UE în 
materie de educație, logica de intervenție și instrumentele de monitorizare
ObiectivePrograme operațio -
nale care includeau 
obiectivele UE în 
materie de educație 
(număr și procent 
din totalul progra -
melor operaționale 
examinate)Logică de intervenție Instrumente de monitorizare
fără o  descri -
ere a contex -
tului  
(%)lipsită de 
o analiză 
prealabilă 
a nevoilor  
(%)fără niciun exem -
plu de acțiune 
pentru atingerea 
obiectivului  
(%)fără nicio 
cuantificare 
a obiectivului  
(%)Fără niciun fel de 
indicatori pentru 
măsurarea gradului 
de îndeplinire 
a obiectivului  
(%)
Rata abandonului 
școlar timpuriu7 (88 %) niciun program niciun program niciun program niciun program niciun program
Absolvirea unei forme 
de învățământ terțiar5 (63 %) niciun program niciun program niciun program niciun program niciun program
Învățarea pe tot 
parcursul vieții6 (75 %) niciun program niciun program niciun program 17 niciun program
Persoane cu un nivel 
scăzut al competențe -
lor de bază3 (38 %) niciun program 33 niciun program 33 33
Învățământ preșcolar 2 (25 %) niciun program niciun program niciun program 50 50
Învățământ profesio -
nal și tehnic7 (88 %) 29 niciun program niciun program niciun program niciun program
30 de cazuri15 6 0 17 14
1  Numărul total de cazuri reprezintă suma tuturor obiectivelor în materie de educație identificate în toate cele opt programe operaționale 
examinate.Tabelul 5
66 
În urma evaluării, s-a constatat că, în general, programele operaționale conțineau 
o descriere satisfăcătoare a situației existente anterior punerii în aplicare a pro -
gramului operațional și identificau în mod coerent nevoile la care trebuia să se 
răspundă.
67 
De asemenea, programele operaționale prezentau acțiuni orientative pentru 
realizarea obiectivelor și identificau principiile directoare pentru selectarea ope -
rațiunilor și, după caz, pentru identificarea principalelor grupuri-țintă, a zonelor 
geografice specifice vizate și a tipurilor de beneficiari. Procesul de elaborare 
a programelor operaționale examinate prezintă unele îmbunătățiri în comparație 
cu cel aferent perioadei de programare 2007-2013, însă etapa următoare, care 
este de o importanță crucială și care ține de competența statelor membre, este 
de a selecta și de a implementa proiecte adecvate care să vină în sprijinul realiză -
rii obiectivelor în materie de educație descrise în programele operaționale.
34 Observații 
68 
Curtea a constatat deficiențe în unele programe operaționale, în special în ceea 
ce privește cuantificarea obiectivelor și absența unor valori de referință și a unor 
valori-țintă pentru indicatori. După cum este detaliat în tabelul 5 , acestea privesc 
obiectivele legate de „Învățarea pe tot parcursul vieții”, „Persoane cu un nivel 
scăzut al competențelor de bază” și „Educația preșcolară”.
Mecanismele de monitorizare a performanței s-au 
îmbunătățit, dar cu câteva limitări
69 
Cadrul de monitorizare și raportare ar trebui să ofere informații suficiente pentru 
a permite Comisiei să monitorizeze și să raporteze în mod adecvat cu privire la 
performanța măsurilor finanțate de FSE.
70 
Pentru a evalua acest aspect, Curtea a examinat cadrul juridic aferent perioa -
dei 2014-2020 și orientările emise de Comisie cu privire la cele opt programe 
operaționale examinate.
71 
Pentru a depăși neajunsurile identificate pentru perioada de programare 2007-
2013 (a se vedea punctele 33-38), cadrul juridic aferent perioadei 2014-2020 
a introdus indicatori comuni de rezultat29. Articolul 5 din Regulamentul privind 
FSE prevede că „toți indicatorii comuni de realizare și de rezultat trebuie raportați 
pentru toate prioritățile de investiții”. Această raportare are loc odată cu depu -
nerea raportului anual de implementare și trebuie să ofere informații coeren -
te și comparabile cu privire la realizarea obiectivelor cuprinse în programele 
operaționale.
72 
Conform documentului de orientare privind monitorizarea și evaluarea politicii 
de coeziune europene30, numai indicatorii care reprezintă principalele realizări 
preconizate pentru obiectivul specific ar trebui să fie însoțiți de o valoare-țintă. 
În plus, aceste orientări precizează că se stabilesc valori de referință pentru toți 
indicatorii de rezultat comuni și specifici programului pentru care s-a fixat o va -
loare-țintă cuantificată cumulativă pentru 2023.29 Anexa I la Regulamentul (UE) 
nr. 1304/2013.
30 Programming Period 
2014 -2020 – Monitoring and 
Evaluation of European 
Cohesion Policy – European 
Social Fund – Guidance 
Document  (Perioada de 
programare 2014-2020 – 
Monitorizarea și evaluarea 
politicii de coeziune 
europene – Fondul social 
european – Orientări), 
iunie 2015, p. 15.
35 Observații 
73 
Cu toate acestea, în orientările sale, Comisia nu a oferit informații detaliate pri -
vind cerințele exacte în ceea ce privește indicatorul (indicatorii) de rezultat care 
urmează să fie selectat (selectați) pentru fiecare prioritate de investiții, astfel 
încât să se asigure o coerență între programele operaționale. În ceea ce priveș -
te obiectivul de a reduce numărul de persoane care părăsesc timpuriu școala, 
Curtea consideră, în special, că această situație a dus la unele cazuri în care 
stabilirea unor valori de referință și a unor valori-țintă la nivelul unor indicatori 
suplimentari ar fi fost utilă în vederea unei mai bune evaluări a eficacității măsurii 
(a se vedea caseta 4 ).Caseta 4Exemplu în care ar fi fost utilă definirea unor ținte pentru un indicator suplimentar 
de rezultate
În ceea ce privește obiectivul specific „Reducerea și prevenirea abandonului școlar timpuriu”, programul ope -
rațional regional 2014-2020 din Italia (Sicilia) a selectat următorul indicator de rezultat: „participanți care au 
un loc de muncă, inclusiv cei care desfășoară o activitate independentă, în termen de șase luni de la încetarea 
calității de participant” (împreună cu o valoare de referință și o valoare-țintă).
Cu toate acestea, ținând seama de faptul că mulți dintre beneficiarii acestui proiect vor fi elevi încă înscriși la 
școală, doar acest indicator nu este suficient pentru evaluarea eficacității intervenției.
Întrucât această măsură urmărește și combaterea abandonului școlar, Curtea consideră că ar fi fost necesar, de 
asemenea, să se stabilească o țintă pentru un indicator suplimentar, cum ar fi indicatorul comun de rezultat 
„persoane care urmează studii/cursuri de formare la încetarea calității de participant” sau indicatorul utilizat 
în programul operațional aferent FSE din Italia care analizează situația participanților la un an de la încheierea 
intervenției.
Dificultăți în ceea ce privește corelarea măsurilor în materie 
de educație cu perspectivele privind ocuparea forței de 
muncă
74 
Sistemele de monitorizare și de raportare pentru perioada de programare 2014-
2020 ar trebui să ofere informații cu privire la impactul măsurilor relevante din 
domeniul educației asupra capacității de inserție profesională a participanților.
75 
Pentru a evalua îndeplinirea acestui criteriu, Curtea a examinat orientările elabo -
rate de Consiliu referitor la ocuparea forței de muncă, precum și alte documente 
relevante ale UE.
36 Observații 
76 
Orientările Consiliului privind ocuparea forței de muncă valabile la momentul 
la care au fost adoptate programele operaționale aferente FSE pentru perioa -
da 2007-201331 subliniau deja importanța creșterii, îmbunătățirii și adaptării 
investițiilor în capitalul uman (mai exact, în educație) pentru a stimula capacita -
tea de inserție profesională. Acest principiu a fost confirmat în orientările privind 
ocuparea forței de muncă atât din 2010, cât și din 201332, în special în ceea ce 
privește învățământul profesional și tehnic, învățarea pe tot parcursul vieții și rata 
de absolvire a unei forme de învățământ terțiar.
77 
Concluziile Consiliului din 12 mai 2009 privind un cadru strategic pentru coopera -
rea europeană în domeniul educației și formării profesionale („ET 2020”), recu -
noscând importanța educației și formării pentru creșterea șanselor de angajare, 
au mandatat Comisia să propună un eventual criteriu de referință european în 
acest domeniu.
78 
În 2011, Comisia a propus33 un nou criteriu de referință privind rata ocupării forței 
de muncă în rândul proaspeților absolvenți34. Cu scopul de a sublinia capacitatea 
politicilor de educație și formare profesională de a stimula ocuparea forței de 
muncă și de contribui la creșterea capacității de inserție profesională a absolven -
ților, Consiliul a aprobat acest criteriu de referință în mai 201235.
79 
Conform criteriului de referință, rata de angajare a proaspeților absolvenți ar tre -
bui să atingă cel puțin 82 % până în 2020. Rata efectivă, disponibilă în cadrul ofi -
ciului pentru statistică al Uniunii Europene, Eurostat, arată că cifrele actuale sunt 
cu mult sub ținta planificată. În 2014, rata de ocupare a forței de muncă în rândul 
proaspeților absolvenți în UE era, în ansamblu, de 76 %. Dintre cele cinci state 
membre vizitate, numai Germania a atins deja nivelul-țintă. Celelalte state mem -
bre au cunoscut o scădere constantă începând cu anul 2006 (a se vedea figura 5 ).31 Decizia Consiliului din 
12 iulie 2005 privind liniile 
directoare ale politicilor de 
ocupare a forței de muncă ale 
statelor membre (JO L 205, 
6.8.2005, p. 21).
32 Decizia (2013/208/UE) 
a Consiliului din 22 aprilie 2013 
privind orientări pentru 
politicile de ocupare a forței 
de muncă ale statelor membre 
(JO L 118, 30.4.2013, p. 21), care 
susține orientările privind 
ocuparea forței de muncă 
prezentate în anexa la 
Decizia 2010/707/UE.
33 SEC(2011) 670 final din 
24 mai 2011, document 
intitulat Commission Staff 
Working Paper on the 
development of benchmarks on 
education and training for 
employability and on learning 
mobility  (Document de lucru al 
serviciilor Comisiei privind 
elaborarea unor criterii de 
referință în ceea ce privește 
educația și formarea 
profesională pentru 
capacitatea de inserție 
profesională și în ceea ce 
privește mobilitatea în cadrul 
procesului de învățare).
34 Indicatorul „Rata de încadrare 
în muncă a proaspeților 
absolvenți” prezintă rata de 
ocupare a forței de muncă în 
rândul tinerilor cu vârsta 
cuprinsă între 20 și 34 de ani 
care îndeplinesc următoarele 
condiții: în primul rând, să fie 
angajați potrivit definiției OIM; 
în al doilea rând, să fi absolvit 
cel puțin ciclul de învățământ 
secundar superior (ISCED 3) 
drept cel mai înalt nivel de 
educație; în al treilea rând, să 
nu fi beneficiat de niciun fel de 
educație sau formare în cele 
patru săptămâni care au 
precedat ancheta; și, în al 
patrulea rând, să fi absolvit cel 
mai ridicat nivel de instruire cu 
unul, doi sau trei ani înaintea 
efectuării anchetei. Indicatorul 
este calculat pe baza datelor 
din ancheta UE asupra forței 
de muncă.
35 Concluziile Consiliului din 
11 mai 2012 privind 
capacitatea de inserție 
profesională a absolvenților 
educației și formării 
profesionale (JO C 169, 
15.6.2012, p. 11).
37 Observații 
Rata de angajare a proaspeților absolvenți în statele membre vizitate
36 Rata de absolvire a unei forme 
de învățământ terțiar și 
învățarea pe tot parcursul 
vieții.Figura 5
Ţinta: 82 %
2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007 2006100 %
90 %
80 %
70 %
60 %
50 %
40 %
30 %
20 %
10 %
0 %RomâniaPortugaliaItaliaFranţaGermania
Sursa : Eurostat.
80 
Indicatorii de rezultat comuni introduși prin Regulamentul privind FSE pentru 
perioada 2014-2020 includ atât indicatori de rezultate imediate, cât și indicatori 
de rezultate pe termen mai lung, care măsoară impactul asupra ocupării forței de 
muncă al măsurilor puse în aplicare. Cu toate acestea, pentru cele trei obiective 
educaționale legate cel mai strâns de ocuparea forței de muncă – învățământul 
profesional și tehnic, învățarea pe tot parcursul vieții și rata de absolvire a unei 
forme de învățământ terțiar – nu s-au stabilit valori de referință și valori-țintă de -
cât pentru o treime din cazurile identificate în cadrul programelor operaționale 
examinate pentru perioada 2014-2020.
81 
Chiar și acolo unde s-au stabilit valori de referință și valori-țintă pentru indicatori 
privind ocuparea forței de muncă, programul operațional al Italiei pentru Sicilia 
este singurul caz în care, pentru două din cele trei obiective educaționale cel mai 
strâns legate de ocuparea forței de muncă36, există o legătură clară între numărul 
de participanți preconizați și rezultatele scontate a fi obținute pe planul ocupării 
forței de muncă în urma intervențiilor planificate în domeniul educației.
38
 Concluzii  
și recomandări
82 
Curtea a concluzionat că, deși obiectivele UE în domeniul educației au fost luate 
în considerare în mod adecvat în cadrul programelor operaționale pentru perioa -
da 2007-2013, performanța proiectelor auditate nu a putut fi demonstrată în mod 
sistematic din cauza unei utilizări insuficiente a obiectivelor cuantificate și a indi -
catorilor de performanță. În ceea ce privește concepția programelor operaționale 
pentru perioada 2014-2020, Curtea a constatat că serviciile Comisiei au oferit 
sprijin statelor membre la elaborarea acordurilor de parteneriat și a programelor 
operaționale, pe care, ulterior, le-au examinat, identificând mai multe deficiențe. 
De asemenea, Curtea a concluzionat că obiectivele UE în domeniul educației au 
fost luate în considerare în mod adecvat, aducându-se îmbunătățiri în ceea ce 
privește descrierea logicii de intervenție. Cu toate acestea, există în continuare 
o serie de deficiențe în cadrul de performanță care ar putea avea un impact asu -
pra monitorizării și raportării performanței la nivel de program operațional și la 
nivel de proiect. În plus, nu există întotdeauna o legătură clară între măsurile din 
domeniul educației și impactul acestora asupra capacității de inserție profesiona -
lă a participanților.
Obiectivele UE în materie de educație au fost abordate în 
programele operaționale aferente FSE examinate pentru 
perioada 2007-2013, dar există neajunsuri în ceea ce 
privește modificările aduse programelor operaționale și 
monitorizarea lor
83 
Analiza Curții a arătat că, în general, pentru programele operaționale examinate, 
obiectivele UE în materie de educație au fost luate în considerare și acoperite. Cu 
toate acestea, pentru câteva programe operaționale, lipseau unele elemente ale 
logicii de intervenție, cum ar fi descrierea contextului sau analiza nevoilor (a se 
vedea punctele 27-32). În plus, existau deficiențe în ceea ce privește cadrul instru -
mentelor de monitorizare, întrucât obiectivele nu fuseseră cuantificate și lipseau 
indicatorii pentru măsurarea îndeplinirii acestora (a se vedea punctele 33-38).
84 
În general, ET 2020 și Strategia Europa 2020, care au fost adoptate în cursul pe -
rioadei de programare 2007-2013, au avut un impact redus asupra programelor 
operaționale examinate, întrucât acestea din urmă erau deja aliniate la obiective -
le lor actualizate. Pentru majoritatea dintre acele programe operaționale exa -
minate care au făcut obiectul unei modificări la nivelul alocărilor financiare, nu 
existau explicații clare cu privire la implicațiile pe care modificările respective le 
aveau la nivelul valorilor-țintă urmărite (a se vedea punctele 39-44).
39 Concluzii și recomandări  
Performanța proiectelor examinate nu a putut fi demonstrată 
în mod sistematic
85 
Curtea a examinat un eșantion de 15 proiecte, care, potrivit autorităților de ma -
nagement, au contribuit în mod pozitiv la realizarea a cel puțin unui obiectiv UE 
în domeniul educației. Pe această bază, Curtea s-ar fi așteptat ca impactul acestor 
proiecte asupra participanților și asupra nivelului general de realizare a obiecti -
vului educațional specific să fi fost clar demonstrate.
86 
Performanța proiectelor auditate nu a putut fi demonstrată în mod sistematic. 
Acest lucru s-a datorat în principal faptului că nu s-a monitorizat contribuția 
obiectivelor educaționale selectate și, într-adevăr, aproape jumătate dintre pro -
iectele auditate nu dispuneau de obiective cuantificate. În plus, aproape jumăta -
te dintre proiecte nu stabiliseră alți indicatori în afară de cel privind numărul de 
participanți/participări, ceea ce a îngreunat formularea unor concluzii cu privire la 
impactul real al proiectelor asupra participanților (a se vedea punctele 48-52).
Programele operaționale aferente perioadei 2014-2020 sunt 
în coerență cu obiectivele UE în materie de educație
87 
Comisia a oferit sprijin statelor membre la elaborarea acordurilor de parteneriat 
și a programelor operaționale, pe care, ulterior, le-a examinat, identificând mai 
multe deficiențe. Evaluarea Curții privind procesul de elaborare a programelor 
operaționale pentru perioada 2014-2020 a identificat anumite deficiențe (a se 
vedea punctele 55-61).
88 
În urma analizării programelor operaționale selectate, Curtea a constatat că ele 
includeau, în general, obiective legate de educație. S-a observat o îmbunătățire 
semnificativă în descrierea logicii de intervenție în comparație cu perioada de 
programare 2007-2013. Curtea a constatat, de asemenea, îmbunătățiri în ceea ce 
privește cadrul instrumentelor de monitorizare pentru perioada 2014-2020 (a se 
vedea punctele 65-68).
40 Concluzii și recomandări  
89 
Procesul de elaborare a programelor operaționale examinate prezintă unele îm -
bunătățiri în comparație cu cel aferent perioadei de programare 2007-2013, însă 
etapa următoare, care este de o importanță crucială și care ține de competența 
statelor membre, este de a selecta și de a implementa proiecte adecvate care să 
vină în sprijinul realizării obiectivelor în materie de educație descrise în progra -
mele operaționale.
Mecanismele de monitorizare a performanței s-au 
îmbunătățit, dar rămân anumite limitări
90 
Pentru a depăși neajunsurile identificate pentru perioada de programare 2007-
2013, cadrul juridic aferent perioadei 2014-2020 a introdus indicatori comuni de 
rezultat. Cu toate acestea, în orientările sale, Comisia nu a oferit informații detali -
ate privind cerințele exacte în ceea ce privește indicatorul (indicatorii) de rezul -
tat care urmează să fie selectat (selectați) pentru fiecare prioritate de investiții, 
astfel încât să se asigure o coerență între programele operaționale (a se vedea 
punctele 71-73).
91 
Educația are un impact clar asupra participării la piața muncii și asupra veniturilor 
și aduce numeroase avantaje sociale. Pentru a pune în aplicare Strategia Euro -
pa 2020 pentru ocuparea forței de muncă și pentru o creștere inteligentă, durabi -
lă și favorabilă incluziunii, intervențiile din domeniul educației ar trebui să pună 
un accent clar asupra rezultatelor pe planul ocupării forței de muncă, în special 
atunci când acestea vizează adulți.
92 
Indicatorii de rezultat comuni introduși prin Regulamentul privind FSE includ 
atât indicatori de rezultate imediate, cât și indicatori de rezultate pe termen mai 
lung, care măsoară impactul asupra ocupării forței de muncă al măsurilor puse 
în aplicare. Cu toate acestea, pentru cele trei obiective educaționale legate cel 
mai strâns de ocuparea forței de muncă – învățământul profesional și tehnic, 
învățarea pe tot parcursul vieții și rata de absolvire a unei forme de învățământ 
terțiar – nu s-au stabilit valori de referință și valori-țintă decât pentru o treime din 
cazurile identificate în cadrul programelor operaționale examinate pentru perioa -
da 2014-2020 (a se vedea punctele 76-81).
41 Concluzii și recomandări  
93 
Curtea formulează următoarele recomandări:
Recomandarea 1
Comisia ar trebui să aibă în vedere specificarea indicatorului (indicatorilor) de 
rezultat în legătură cu care ar trebui stabilite valori de referință și valori-țintă în 
cadrul fiecărei priorități de investiții.
Data-țintă de punere în aplicare a recomandării: în cursul pregătirii perioadei de 
programare următoare.
Recomandarea 2
În cazul în care statele membre solicită aducerea unor modificări la nivelul pro -
gramelor operaționale, Comisia ar trebui:
– să încurajeze stabilirea unei legături clare între prioritățile de investiții din 
cadrul programelor operaționale și o serie de indicatori de rezultat corespun -
zători, cuantificați și măsurabili;
– să se asigure de faptul că statele membre furnizează explicații cu privire la 
reprogramarea alocărilor financiare, inclusiv informații calitative și cantitative 
cu privire la schimbările preconizate la nivelul indicatorilor de realizare și al 
celor de rezultat.
Data-țintă de punere în aplicare a recomandării: imediat.
Recomandarea 3
Statele membre ar trebui să se asigure că:
– există o legătură clară între proiectele selectate și atingerea obiectivelor în 
materie de educație ale UE integrate în programul operațional;
– sunt stabiliți, în mod sistematic, indicatori de rezultat adecvați care să de -
monstreze efectele reale ale proiectului asupra participanților finali și care 
să monitorizeze progresele realizate în vederea îndeplinirii obiectivelor în 
materie de educație ale programelor operaționale.
Data-țintă de punere în aplicare a recomandării: imediat.
42 Concluzii și recomandări  
Recomandarea 4
După caz, Comisia și statele membre ar trebui să direcționeze mai bine finanțarea 
disponibilă în cadrul programelor operaționale către măsurile menite să con -
solideze legătura dintre educație și ocuparea forței de muncă și ar trebui să se 
asigure că rezultatele sunt monitorizate în mod corespunzător.
Data-țintă de punere în aplicare a recomandării: imediat.
Prezentul raport a fost adoptat de Camera II, condusă de domnul Henri GRETHEN, 
membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 11 mai 2016.
 Pentru Curtea de Conturi
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Președinte
43
 Anexe
Progresele realizate în direcția atingerii țintelor în materie de educație ale Strategiei 
Europa 2020
I. Rata abandonului școlar timpuriu din sistemele de educație și formare profesională
2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 ȚINTĂ
UE-28 15,3 14,9 14,7 14,2 13,9 13,4 12,7 11,9 11,2 10,9 10,0
Belgia 12,6 12,1 12,0 11,1 11,9 12,3 12,0 11,0 9,8 10,0 9,5
Bulgaria 17, 3 14,9 14,8 14,7 13,9 11,8 12,5 12,5 12,9 13,1 11,0
Republica Cehă 5,1 5,2 5,6 5,4 4,9 4,9 5,5 5,4 5,5 5,8 5,5
Danemarca 9,1 12,9 12,5 11,3 11,0 9,6 9,1 8,0 7, 8 7, 6 10,0
Germania 13,7 12,5 11,8 11,1 11,9 11,6 10,5 9,8 9,5 9,6 10,0
Estonia 13,4 14,4 14,0 13,5 11,0 10,6 10,3 9,7 11,4 11,8 9,5
Irlanda 12,2 11,8 11,4 11,7 11,5 10,8 9,7 8,4 6,9 6,9 8,0
Grecia 15,1 14,3 14,4 14,2 13,5 12,9 11,3 10,1 9,0 8,3 9,7
Spania 30,3 30,8 31,7 30,9 28,2 26,3 24,7 23,6 21,9 20,3 15,0
Franța 12,7 12,8 11,8 12,4 12,7 12,3 11,8 9,7 9,0 9,2 9,5
Croația 4,7 4,5 4,4 5,2 5,2 5,0 5,1 4,5 2,7 3,0 4,0
Italia 20,4 19,5 19,6 19,1 18,6 17, 8 17, 3 16,8 15,0 14,6 16,0
Cipru 14,9 12,5 13,7 11,7 12,7 11,3 11,4 9,1 6,8 5,4 10,0
Letonia 15,6 15,6 15,5 14,3 12,9 11,6 10,6 9,8 8,5 9,5 13,4
Lituania 8,8 7, 8 7, 5 8,7 7,9 7, 4 6,5 6,3 5,9 5,5 9,0
Luxemburg 14,0 12,5 13,4 7,7 7,1 6,2 8,1 6,1 6,1 8,6 10,0
Ungaria 12,5 11,4 11,7 11,5 10,8 11,4 11,8 11,9 11,4 11,6 10,0
Malta 32,2 30,2 27, 2 25,7 23,8 22,7 21,1 20,5 20,3 20,1 10,0
Țările de Jos 12,6 11,7 11,4 10,9 10,0 9,2 8,9 9,3 8,7 8,3 8,0
Austria 10,0 10,8 10,2 8,8 8,3 8,5 7, 8 7, 5 7, 0 7, 3 9,5
Polonia 5,4 5,0 5,0 5,3 5,4 5,6 5,7 5,6 5,4 5,3 4,5
Portugalia 38,5 36,5 34,9 30,9 28,3 23,0 20,5 18,9 17, 4 14,4 10,0
România 17,9 17, 3 15,9 16,6 19,3 18,1 17, 8 17, 3 18,1 18,9 11,3
Slovenia 5,6 4,1 5,1 5,3 5,0 4,2 4,4 3,9 4,4 5,4 5,0
Slovacia 6,6 6,5 6,0 4,9 4,7 5,1 5,3 6,4 6,7 7,1 6,0
Finlanda 9,7 9,1 9,8 9,9 10,3 9,8 8,9 9,3 9,5 9,3 8,0
Suedia 8,6 8,0 7,9 7, 0 6,5 6,6 7, 5 7,1 6,7 6,6 10,0
Regatul Unit 11,3 16,6 16,9 15,7 14,8 14,9 13,4 12,3 11,8 11,0Nu a fost stabilită 
nicio țintă.
Sursa : Eurostat.Anexa I
44 Anexe 
II. Ponderea persoanelor din populația în vârstă de 30-34 de ani care au absolvit o formă de 
învățământ terțiar
2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 ȚINTĂ
UE-28 29,0 30,1 31,1 32,3 33,8 34,8 36,0 37,1 37,9 38,5 40,0
Belgia 41,4 41,5 42,9 42,0 44,4 42,6 43,9 42,7 43,8 43,1 47,0
Bulgaria 25,3 26,0 27,1 27,9 27,7 27, 3 26,9 29,4 30,9 32,0 36,0
Republica Cehă 13,1 13,3 15,4 17, 5 20,4 23,7 25,6 26,7 28,2 29,5 32,0
Danemarca 43,0 38,1 39,2 40,7 41,2 41,2 43,0 43,4 44,9 46,7 40,0
Germania 25,8 26,5 27,7 29,4 29,8 30,6 31,8 32,9 31,4 31,8 42,0
Estonia 32,5 33,5 34,4 36,3 40,2 40,2 39,5 42,5 43,2 45,2 40,0
Irlanda 41,3 43,3 46,3 48,9 50,1 49,7 51,1 52,6 52,2 52,3 60,0
Grecia 26,9 26,3 25,7 26,6 28,6 29,1 31,2 34,9 37, 2 39,4 32,0
Spania 39,4 40,9 41,3 40,7 42,0 41,9 41,5 42,3 42,3 41,1 44,0
Franța 39,7 41,4 41,0 43,0 43,2 43,1 43,3 44,0 43,7 44,9 50,0
Croația 16,7 16,8 18,5 21,3 24,5 23,9 23,1 25,6 32,2 31,7 35,0
Italia 17, 6 18,6 19,2 19,0 19,9 20,4 21,9 22,5 23,9 24,9 26,0
Cipru 46,1 46,2 47,1 45,0 45,3 46,2 49,9 47, 8 52,5 54,2 46,0
Letonia 19,3 25,7 26,3 30,5 32,6 35,9 37, 2 40,7 39,9 41,0 34,0
Lituania 39,4 36,4 39,9 40,4 43,8 45,7 48,6 51,3 53,3 56,4 48,7
Luxemburg 35,5 35,3 39,8 46,6 46,1 48,2 49,6 52,5 52,7 50,5 66,0
Ungaria 19,4 20,6 22,8 24,0 26,1 28,2 29,8 32,3 34,1 34,9 30,3
Malta 20,7 20,8 21,0 21,9 22,1 23,4 24,9 26,0 26,5 27, 0 33,0
Țările de Jos 35,8 36,4 40,2 40,5 41,4 41,2 42,2 43,2 44,8 46,4 40,0
Austria 21,1 20,9 21,9 23,4 23,4 23,6 26,1 27,1 40,0 39,1 38,0
Polonia 24,7 27, 0 29,7 32,8 34,8 36,5 39,1 40,5 42,1 43,2 45,0
Portugalia 18,3 19,5 21,6 21,3 24,0 26,7 27, 8 30,0 31,3 31,3 40,0
România 12,4 13,9 16,0 16,8 18,3 20,3 21,7 22,9 25,0 25,5 26,7
Slovenia 28,1 31,0 30,9 31,6 34,8 37,9 39,2 40,1 41,0 42,6 40,0
Slovacia 14,4 14,8 15,8 17, 6 22,1 23,2 23,7 26,9 26,9 27,9 40,0
Finlanda 46,2 47, 3 45,7 45,9 45,7 46,0 45,8 45,1 45,3 45,3 42,0
Suedia 39,5 41,0 42,0 43,9 45,3 46,8 47,9 48,3 49,9 50,0 40,0
Regatul Unit 36,4 38,3 39,5 41,4 43,1 45,5 46,9 47, 4 47,7 47,7Nu a fost stabilită 
nicio țintă.
Sursa : Eurostat.Anexa I
45 Anexe 
Prezentare generală a programării, implementării, monitorizării și raportării
Examinarea și aprobarea 
programului operaţional
Analiza și evaluarea rapoartelor 
anuale de implementareÎntocmirea rapoartelor anuale 
de implementareFurnizarea informaţiilor de 
monitorizare privind proiecteleImplementarea proiectelorSelecţia proiectelor sau
 a promotorilor de proiecteElaborarea programului 
operaţionalExaminarea și aprobarea 
acordului de parteneriatPregătirea acordului 
de parteneriatStatul membru Comisia EuropeanăAnexa II
Sursa : Curtea de Conturi Europeană.
46 Anexe 
Lista programelor operaționale aferente FSE examinate pentru perioada 2007-2013
Stat 
membruPrograme operaționaleSuma totală 
alocată  
(în milioane de euro)Contribuția totală 
a FSE  
(în milioane de euro)Suma alocată 
inițial din FSE 
pentru educație1  
(în milioane de euro)Procent din 
suma totală 
aferentă FSE
PT2007PT05UPO001  – Programa Operacional 
Temático Potencial Humano 2007-20138 736 6 117 5 056 83
2007PT051PO001  – Programa Operacional do 
Fundo Social Europeu Para a Região Autónoma dos 
Açores 2007-2013 Pro-Emprego224 190 104 55
2007PT052PO001  – Programa Operacional de 
Valorização do Potencial Humano e Coesão Social da 
Região Autónoma Da Madeira156 125 82 66
PL2007PL051PO001  – Program Operacyjny Kapitał 
Ludzki Narodowe Strategiczne Ramy Odniesienia 
2007-201311 420 9 707 4 330 45
DE2007DE05UPO001  – Operationelles Programm des 
Bundes für den Europäischen Sozialfonds Förderperi -
ode 2007-20136 031 3 488 914 26
2007DE051PO004  – Operationelles Programm des 
Freistaates Sachsen für den Europäischen Sozialfonds 
(ESF) in der Förderperiode 2007 bis 20131 157 872 571 65
2007DE052PO008  – Operationelles Programm 
zur Umsetzung des ESF in NRW in der Förderphase 
2007-20131 368 684 432 63
2007DE051PO006  – Operationelles Programm für 
den Einsatz des Europäischen Sozialfonds im Freistaat 
Thüringen in den Jahren 2007 bis 2013836 629 299 48
2007DE051PO002  – Europäischer Sozialfonds (ESF) 
Operationelles Programm des Landes  
Mecklenburg-Vorpommern im Ziel Konvergenz
Förderperiode 2007 bis 2013557 417 275 66
2007DE051PO001  – Operationelles Programm 
des Landes Brandenburg für den Europäischen Sozial -
fonds (ESF) in der Förderperiode 2007 bis 2013 Ziel 
Konvergenz Brandenburg Nordost und Brandenburg 
Südwest826 620 260 42Anexa III
47 Anexe Anexa IIIStat 
membruPrograme operaționaleSuma totală 
alocată  
(în milioane de euro)Contribuția totală 
a FSE  
(în milioane de euro)Suma alocată 
inițial din FSE 
pentru educație1  
(în milioane de euro)Procent din 
suma totală 
aferentă FSE
IT2007IT051PO007  – Programma Operativo Nazio -
nale Competenze per lo sviluppo1 487 743 698 94
2007IT051PO003  – Programma Operativo Regio -
nale Sicilia per il Fondo Sociale Europeo 2007-20132 099 1 050 302 29
2007IT051PO005  – Regione Puglia
Programma Operativo Regionale 2007-2013 Fondo 
Sociale Europeo1 279 640 247 39
2007IT051PO001  – Programma Operativo Obietti -
vo Convergenza
Fondo Sociale Europeo 2007-2013
Regione Campania1 118 559 209 37
2007IT052PO006  – Programma Operativo Regio -
nale della Lombardia Ob. 2 FSE 2007-2013798 338 163 48
2007IT052PO004  – Programma Operativo del Fon -
do Sociale Europeo Obiettivo Competitività Regionale 
e Occupazione Regione Lazio 2007-2013736 368 103 28
HU2007HU05UPO001  – Társadalmi Megújulás 
Operatív Program4 097 3 483 2 358 68
CZ2007CZ05UPO002  – Operační program Vzdělávání 
pro konkurenceschopnost2 151 1 829 1 617 88
2007CZ05UPO001  – Operační program Lidské zdro -
je a zaměstnanost 2007-20132 157 1 837 268 15
RO2007RO051PO001  – Programul Operațional 
Sectorial Dezvoltarea Resurselor Umane
2007-20134 089 3 476 1 862 54
EL2007GR05UPO002  – Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Εκπαιδευση Και Δια Βιου Μαθηση2 215 1 440 1 418 99
2007GR05UPO001  – Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Αναπτυξη Ανθρωπινου Δυναμικου2 825 2 260 369 16
2007GR05UPO003  – Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Διοικητικη Μεταρρυθμιση675 505 173 34
48 Anexe 
Stat 
membruPrograme operaționaleSuma totală 
alocată  
(în milioane de euro)Contribuția totală 
a FSE  
(în milioane de euro)Suma alocată 
inițial din FSE 
pentru educație1  
(în milioane de euro)Procent din 
suma totală 
aferentă FSE
ES2007ES051PO005  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007-2013 Andalucía1 445 1 156 477 41
2007ES05UPO001  – Programa Operativo Plurirre -
gional Adaptabilidad y Empleo Fondo Social Europeo 
2007-20135 925 4 301 1 313 31
2007ES051PO004  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo de Galicia 2007-2013448 359 153 43
2007ES051PO003  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007-2013 Extremadura333 250 128 51
2007ES052PO008  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007-2013 Madrid514 257 102 40
2007ES051PO002  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007-2013 Castilla la Mancha225 180 45 25
UK2007UK05UPO001  – ESF England 2007-13  
Operational Programme6 049 3 090 1 047 34
2007UK051PO002  – West Wales and the Valleys 
Convergence Programme Operational Programme for 
the European Social Fund 2007-20131 500 834 431 52
FR2007FR052PO001  – „Compétitivité Régionale et 
Emploi 2007-2013”
Programme Opérationnel National Fonds Social 
Européen8 991 4 495 953 21
2007FR051PO004  – Ile de La Réunion
Programme Opérationnel FSE 2007-2013742 517 290 56
SK 2007SK05UPO001  - Operačný program Vzdelávanie 727 618 490 79
BG2007BG051PO001  – Оперативна програма 
„Развитие на човешките ресурси” 2007-2013 г.1 214 1 032 490 47
BE2007BE052PO005  – Operationeel Programma ESF 
Doelstelling 2 Vlaanderen 2007-20131 111 469 167 36
AT2007AT052PO001  – Operationelles Programm 
Beschäftigung Österreich 2007-20131 115 472 190 40
Total 87 377 59 406 28 385 48
1 Pentru perioada de programare 2007-2013, codurile prioritare la nivelul UE, și anume 62, 72, 73 și 74, sunt cele identificate ca fiind corespunzătoare 
alocărilor pentru educație.Anexa III
49 Anexe 
Lista acordurilor de parteneriat și a programelor operaționale examinate pentru 
perioada 2014-2020
Stat membru Numărul de identificare a  acordului de parteneriat
DE2014DE16M8PA001  – Partnerschaftsvereinbarung zwischen Deutschland und der europäischen Kommission für die Umsetzung der ESI-
Fonds unter dem gemeinsamen strategischen Rahmen in der Förderperiode 2014 bis 2020
FR 2014FR16M8PA001  – Accord de partenariat 2014-2020 France
IT 2014IT16M8PA001  – Accordo di partenariato 2014-2020 Italia
PT 2014PT16M8PA001  – Portugal 2020 – acordo de parceria 2014-2020
RO 2014RO16M8PA001  – Acordul de parteneriat România
Stat 
membruNumărul de identificare a  programului 
operaționalSuma totală 
alocată  
(în milioane de euro)Contribuția 
totală a FSE  
(în milioane de euro)Suma alocată inițial 
din FSE pentru 
educație1  
(în milioane de euro)Procent din 
suma totală 
aferentă FSE
DE2014DE05SFOP002  – Operationelles Programm 
ESF Bund Deutschland 2014-20204 830 2 689 883 33
2014DE05SFOP012  – Operationelles Programm 
ESF Sachsen 2014-2020828 663 247 37
FR2014FR05M0OP001  – Programme Opération -
nel au titre de l’objectif „Investissement pour la 
croissance et l’emploi”968 280 213 76
IT2014IT05M2OP001  – Per la Scuola – Competenze 
e Ambienti per l’apprendimento3 019 1 615 1 056 65
2014IT05SFOP014  – POR Sicilia FSE 820 615 193 31
PT2014PT05SFOP001  – PO Capital Humano 3 642 3 096 3 030 98
2014PT16M2OP001  – Programa Operacional 
Regional do Norte 2014-20204 166 583 263 45
RO2014RO05M9OP001  - Programul Operațional 
Capital Uman5 059 4 221 1 257 30
Total 23 332 13 762 7 142 52
1 Pentru perioada de programare 2014-2020, codurile prioritare la nivelul UE, și anume 115, 116, 117 și 118, sunt cele identificate ca fiind 
corespunzătoare alocărilor pentru educație.Anexa IV
50 Anexe 
Metodologia de audit pentru evaluarea obiectivelor vizate de programele 
operaționaleAnexa V
Sursa : Curtea de Conturi Europeană.
Evaluare Motivul pentru care acest criteriu este relevant  Rezultatul evaluăriiDa
Nu
A fost inclus obiectivul selectat 
în programul opera/uni021Bional?Nu mai are 
loc nicio 
evaluare
Lipsa unei descrieri a contextului implică faptul că nevoile 
nu pot ﬁ identiﬁcate sau pot ﬁ identiﬁcate doar parţial ori în termeni generali. Analiza situaţiei iniţiale este necesară 
pentru elaborarea unei strategii clare.
Identiﬁcarea nevoilor și a legăturii care există între aceste 
nevoi și acţiunile concepute pentru a le satisface este necesară în scopul de a asigura o alocare eﬁcace a resurselor în vederea realizării obiectivelor UE în domeniul educaţiei.
Deﬁnirea posibilelor categorii de proiecte și de beneﬁciari, 
a populaţiei vizate și a calendarului pentru acţiunile planiﬁcate contribuie la punerea în aplicare eﬁcace a acestora.
Pentru a se putea evalua dacă un obiectiv a fost îndeplinit, 
este necesar să se cuantiﬁce ce anume din situaţia iniţială ar trebui remediat cu ajutorul intervenţiei. Obiectivele ar trebui să ﬁe deﬁnite în mod exact, măsurabile, realizabile, relevante și cu termene de îndeplinire precise (SMART – Speciﬁc, Measurable, Attainable, Relevant and Time-bound). 
Indicatorii sunt necesari pentru a monitoriza sfera și 
rezultatele acţiunilor implementate. Indicatorii trebuie să ﬁe relevanţi, acceptaţi, credibili, simpli și riguroși(RACER – Relevant, Accepted, Credible, Easy and Robust).Exista o descriere
a contextului?
Exista o analiză 
a nevoilor?
Sunt prezentate
acţiuni orientative?
Era obiectivul 
cuantiﬁcat?
Sunt deﬁniţi indicatori 
relevanţi?Apreciere calitativă 
pe o scară de la „nicio 
descriere” la 
„descriere exhaustivă”
Apreciere calitativă pe 
o scară de la „nicio 
analiză” la „analiză 
completă”
Apreciere calitativă pe 
o scară de la „nu 
existau acţiuni 
planiﬁcate” la „plan de 
acţiune cuprinzător”
Da/NuDa/Nu
51 Anexe 
Prezentare generală a modificărilor aduse programelor operaționale aferente FSE 
examinate pentru perioada 2007-2013
Stat 
membruNumărul de identificare a  programului 
operaționalA fost programul 
operațional 
modificat pe 
durata perioadei 
de programare?Au fost 
modificate 
obiectivele 
în materie de 
educație?Au fost 
modificate 
alocările 
pentru 
educație1?Au fost modificați 
indicatorii refe -
ritori la educație 
sau valorile-țintă 
aferente?
PT2007PT05UPO001  – Programa Operacional 
Temático Potencial Humano 2007-2013Da Nu Da Da
2007PT051PO001  – Programa Operacional do 
Fundo Social Europeu Para a Região Autónoma dos 
Açores 2007-2013 Pro-EmpregoDa Nu Nu Nu
2007PT052PO001  – Programa Operacional de 
Valorização do Potencial Humano e Coesão Social da 
Região Autónoma Da MadeiraDa Nu Nu2Nu
PL2007PL051PO001  – Program Operacyjny Kapitał 
Ludzki Narodowe Strategiczne Ramy Odniesienia 
2007-2013Da Da Da Da
DE2007DE05UPO001  – Operationelles Programm des 
Bundes für den Europäischen Sozialfonds Förderperi -
ode 2007-2013Da Nu Da Da
2007DE051PO004  – Operationelles Programm des 
Freistaates Sachsen für den Europäischen Sozialfonds 
(ESF) in der Förderperiode 2007 bis 2013Da Nu Da Da
2007DE052PO008  – Operationelles Programm 
zur Umsetzung des ESF in NRW in der Förderphase 
2007-2013Da Nu Nu Da
2007DE051PO006  – Operationelles Programm für 
den Einsatz des Europäischen Sozialfonds im Freistaat 
Thüringen in den Jahren 2007 bis 2013Da Nu Da Da
2007DE051PO002  – Europäischer Sozialfonds (ESF) 
Operationelles Programm des Landes  
Mecklenburg-Vorpommern im Ziel Konvergenz
Förderperiode 2007 bis 2013Nu Nu Nu Nu
2007DE051PO001  – Operationelles Programm 
des Landes Brandenburg für den Europäischen Sozial -
fonds (ESF) in der Förderperiode 2007 bis 2013 Ziel 
Konvergenz Brandenburg Nordost und Brandenburg 
SüdwestDa Nu Da DaAnexa VI
52 Anexe 
Stat 
membruNumărul de identificare a  programului 
operaționalA fost programul 
operațional 
modificat pe 
durata perioadei 
de programare?Au fost 
modificate 
obiectivele 
în materie de 
educație?Au fost 
modificate 
alocările 
pentru 
educație1?Au fost modificați 
indicatorii refe -
ritori la educație 
sau valorile-țintă 
aferente?
IT2007IT051PO007  – Programma Operativo Nazio -
nale Competenze per lo sviluppoNu Nu Nu Da
2007IT051PO003  – Programma Operativo Regio -
nale Sicilia per il Fondo Sociale Europeo 2007-2013Da Nu Da Da
2007IT051PO005  – Regione Puglia
Programma Operativo Regionale 2007-2013 Fondo 
Sociale EuropeoDa Nu Da Da
2007IT051PO001  – Programma Operativo Obietti -
vo Convergenza
Fondo Sociale Europeo 2007-2013
Regione CampaniaDa Nu Da Nu
2007IT052PO006  – Programma Operativo Regio -
nale della Lombardia Ob. 2 FSE 2007-2013Da Nu Nu Nu
2007IT052PO004  – Programma Operativo del Fon -
do Sociale Europeo Obiettivo Competitività Regionale 
e Occupazione Regione Lazio 2007-2013Da Nu Da Nu
HU2007HU05UPO001  – Társadalmi Megújulás 
Operatív ProgramDa Nu Da Da
CZ2007CZ05UPO002  – Operační program Vzdělávání 
pro konkurenceschopnostDa Nu Da Da
2007CZ05UPO001  – Operační program Lidské zdro -
je a zaměstnanost 2007-2013Da Nu Da Da
RO2007RO051PO001  – Programul Operațional 
Sectorial Dezvoltarea Resurselor Umane 2007-2013Nu Nu Nu Nu
EL2007GR05UPO002  – Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Εκπαιδευση Και Δια Βιου ΜαθησηDa Nu Da Da
2007GR05UPO001  – Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Αναπτυξη Ανθρωπινου ΔυναμικουDa Da Da Da
2007GR05UPO003  – Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Διοικητικη ΜεταρρυθμισηDa Nu Da DaAnexa VI
53 Anexe 
Stat 
membruNumărul de identificare a  programului 
operaționalA fost programul 
operațional 
modificat pe 
durata perioadei 
de programare?Au fost 
modificate 
obiectivele 
în materie de 
educație?Au fost 
modificate 
alocările 
pentru 
educație1?Au fost modificați 
indicatorii refe -
ritori la educație 
sau valorile-țintă 
aferente?
ES2007ES051PO005  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007-2013 AndalucíaDa Nu Da Da
2007ES05UPO001  – Programa Operativo Plurirre -
gional Adaptabilidad y Empleo Fondo Social Europeo 
2007-2013Da Nu Da Da
2007ES051PO004  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo de Galicia 2007-2013Da Nu Da Da
2007ES051PO003  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007-2013 ExtremaduraDa Nu Nu Nu
2007ES052PO008  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007-2013 MadridDa Nu Da Da
2007ES051PO002  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007-2013 Castilla la ManchaDa Nu Da Da
UK2007UK05UPO001  – ESF England 2007-13  
Operational ProgrammeDa Nu Nu Nu
2007UK051PO002  – West Wales and the Valleys 
Convergence Programme Operational Programme for 
the European Social Fund 2007-2013Da Nu Da Da3
FR2007FR052PO001  – „Compétitivité Régionale et 
Emploi 2007-2013”
Programme Opérationnel National Fonds Social 
EuropéenDa Nu Da Da
2007FR051PO004  – Ile de La Réunion
Programme Opérationnel FSE 2007-2013Da Nu Da Da
SK2007SK05UPO001  – Operačný program 
VzdelávanieDa Nu Da Da
BG2007BG051PO001  – Оперативна програма 
„Развитие на човешките ресурси” 2007-2013 г.Da Nu Nu Da4
BE2007BE052PO005  - Operationeel Programma ESF 
Doelstelling 2 Vlaanderen 2007-2013Da Nu Nu Nu
AT2007AT052PO001  - Operationelles Programm 
Beschäftigung Österreich 2007-2013Da Nu Da Da
1 Codurile prioritare la nivelul UE, și anume 62, 72, 73 și 74, sunt cele identificate ca fiind corespunzătoare alocărilor pentru educație.
2 Suma alocată codului prioritar 74 a fost majorată cu 100 000 de euro, ceea ce reprezintă în jur de 0,12 % din alocările pentru educație.
3 Valorile-țintă pentru indicatorii de la nivel de program au fost modificate.
4 Valoarea-țintă pentru indicatorul de context privind abandonul școlar timpuriu a fost modificată în lumina obiectivelor Strategiei Europa 2020.Anexa VI
54 Răspunsul  
Comisiei
Rezumat
IV
În ceea ce privește reducerea finanțării alocate educației, Comisia subliniază faptul că noi cerințe tematice de con -
centrare au fost introduse pentru perioada de programare 2014-2020, în scopul de a se asigura că sprijinul se con -
centrează în primul rând pe nevoile și provocările identificate pentru a realiza țintele și obiectivele Strategiei Europa 
2020 [a se vedea articolul 18 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013].
VII
Comisia subliniază faptul că, în absența unei cerințe juridice de a stabili indicatori comuni de rezultat, agregarea la 
nivelul UE s-a dovedit a fi o provocare, iar activitatea Rețelei de evaluare de către experți a FSE, care a reunit dove -
zile de monitorizare și de evaluare ale statelor membre, a contribuit la depășirea parțială a obstacolelor.
De asemenea, evaluarea ex post  pentru perioada 2007-2013 și, în special, studiile tematice lansate au inclus un 
exercițiu riguros de conversie a indicatorilor specifici de rezultat în categorii comune de rezultat (și anume, obține -
rea unui loc de muncă, a unei calificări sau un alt rezultat pozitiv) și de estimare a ratelor de succes pe baza axelor 
prioritare pentru care au fost disponibile realizări și rezultate consecvente. Aceasta a inclus conversia indicatorilor 
de rezultat exprimați în procente în valori absolute, atunci când a fost posibil.
Comisia notează faptul că, pentru perioada 2007-2013, cadrul de reglementare nu cuprindea nicio obligație de a sta -
bili obiective și indicatori de realizare/de rezultat la nivelul proiectului.
Comisia subliniază, de asemenea, faptul că o creștere sau o scădere a alocării financiare nu implică în mod automat 
nevoia de a schimba valoarea-țintă. Odată ce punerea în aplicare a început și contextul economic se schimbă, sta -
tele membre pot realiza faptul că este necesar să fie întreprinse acțiuni mai multe sau mai puține sau diferite pentru 
a realiza obiectivul inițial și acest lucru ar putea necesita finanțare în plus sau în minus. În plus, este, de asemenea, 
important să se reamintească faptul că multe dintre modificările aduse programelor operaționale pentru perioada 
2007 -2013 au avut loc în plină criză economică. Unele măsuri pentru a readuce oamenii pe piața forței de muncă ar 
fi putut necesita, în consecință, investiții mai intensive pentru a obține rezultatele planificate inițial înainte de criza 
economică.
VIII
Comisia subliniază îmbunătățirile semnificative ale sistemului de monitorizare și de evaluare pentru perioada de 
programare 2014-2020, legate în special de obligația de a raporta cu privire la indicatorii comuni de rezultat și de 
a realiza evaluări ale impactului la nivelul axelor prioritare. Aceasta amintește, de asemenea, de îmbunătățirile moni -
torizării la nivelul operațiunilor (a se vedea răspunsul Comisiei la punctele 68 și 90).
În ceea ce privește măsurarea efectelor asupra ocupării forței de muncă, Comisia subliniază faptul că indicato -
rii comuni de rezultat imediați și pe termen lung trebuie să fie colectați și raportați pentru toate prioritățile de 
investiții.
Răspunsul Comisiei 55
IX (a)
Comisia acceptă recomandarea și va lua în considerare, pentru perioada de programare după 2020, specificarea 
indicatorului (indicatorilor) de rezultat pentru care ar trebui stabilite date de referință și valori-țintă pentru fiecare 
prioritate de investiții.
IX (b) (i) Prima liniuță
Comisia acceptă recomandarea și o va pune în aplicare atunci când va lua în considerare cererile de modificare 
a programelor operaționale transmise de statele membre.
IX (b) (i) A doua liniuță
Comisia acceptă recomandarea și o pune deja în aplicare conform cadrului juridic aplicabil. Articolul 30 din Regu -
lamentul (UE) nr. 1303/2013 prevede faptul că cererile de modificare a programelor transmise de un stat membru 
sunt justificate în mod corespunzător și prezintă, în special, impactul preconizat al modificărilor aduse programului 
asupra realizării strategiei Uniunii pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii și a obiectivelor 
specifice definite în program, având în vedere regulamentul respectiv și normele specifice fondurilor, principiile 
orizontale, menționate la articolele 5, 7 și 8, precum și acordul de parteneriat.
IX (b) (ii)
Comisia ia act de faptul că recomandarea este adresată statelor membre.
IX (b) (iii)
Comisia acceptă recomandarea.
Atunci când nevoia de a consolida legătura dintre educație și ocuparea forței de muncă a fost identificată, și anume 
atunci când o recomandare specifică fiecărei țări a fost formulată de către Consiliu, acest lucru a fost reflectat în 
programele operaționale din cadrul FSE la momentul programării. Articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 
permite, de asemenea, Comisiei să solicite unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele 
relevante și să propună modificări ale acestora pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecă -
rei țări relevante în acest sens. Prin urmare, Comisia are deja posibilitatea de a solicita, atunci când este relevant – și 
anume, atunci când noi recomandări specifice fiecărei țări identifică legături slabe între educație și ocuparea forței 
de muncă – alocarea de finanțare pentru a consolida legătura dintre educație și ocuparea forței de muncă.
În plus, sistemul actual de monitorizare permite monitorizarea tuturor indicatorilor comuni de realizare și de rezul -
tat, întrucât statele membre au obligația de a raporta toți indicatorii comuni de realizare și de rezultat (articolul 
5 din Regulamentul FSE pentru perioada 2014-2020). Primele date vor fi prezentate Comisiei în primele rapoarte 
anuale privind punerea în aplicare, care trebuie elaborate până la 31 mai 2016. Prin urmare, va fi posibil ca pe întreg 
parcursul perioadei de programare să se monitorizeze rezultatele privind ocuparea forței de muncă în cadrul obiec -
tivului tematic al educației, inclusiv atunci când statele membre nu au stabilit obiective pentru acești indicatori de 
rezultate în programele lor operaționale. Comisia se va asigura că rezultatele respective sunt evidențiate printr-o 
sinteză a rapoartelor anuale privind punerea în aplicare.
Răspunsul Comisiei 56
Introducere
14
În ceea ce privește reducerea finanțării alocate educației, Comisia subliniază faptul că noi cerințe tematice de 
concentrare au fost introduse pentru perioada de programare 2014-2020, în scopul de a se asigura că sprijinul se 
concentrează în primul rând pe nevoile și provocările identificate pentru a realiza țintele și obiectivele Strategiei 
Europei 2020 [a se vedea articolul 18 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013].
26
A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 14.
Răspuns comun al Comisiei la punctele 33 și 34
În timp ce, în lipsa unei cerințe juridice de a stabili indicatori comuni de rezultat, agregarea la nivelul UE s-a dovedit 
a fi o provocare, activitatea Rețelei de evaluare de către experți a FSE, care a reunit dovezile de monitorizare și de 
evaluare ale statelor membre, a contribuit la depășirea parțială a obstacolelor.
De asemenea, evaluarea ex post  pentru perioada 2007-2013 și, în special, studiile tematice lansate au inclus un exer -
cițiu riguros de conversie a indicatorilor specifici de rezultat în categorii comune de rezultate (și anume, obținerea 
unui loc de muncă, a unei calificări sau a unui alt rezultat pozitiv) și de estimare a ratelor de succes pe baza axelor 
prioritare pentru care sunt disponibile realizări și rezultate consecvente. Aceasta a inclus conversia în valori absolute 
a indicatorilor de rezultat exprimați în procente, atunci când a fost posibil.
42
Comisia constată, de asemenea, faptul că o creștere sau o scădere a alocării financiare nu implică în mod automat 
nevoia de a modifica valoarea-țintă. Odată ce punerea în aplicare a început și contextul economic se schimbă, sta -
tele membre pot realiza faptul că este nevoie să fie întreprinse acțiuni mai multe sau mai puține sau diferite pentru 
a îndeplini obiectivele stabilite inițial, iar acest lucru ar putea necesita finanțare în plus sau în minus. În plus, este, de 
asemenea, important să se reamintească faptul că multe dintre modificările aduse programelor operaționale pentru 
perioada 2007-2013 au avut loc în plină criză economică. Unele măsuri menite să readucă oamenii pe piața forței de 
muncă ar fi putut necesita, în consecință, investiții mai intensive pentru a obține rezultatele planificate inițial înainte 
de criza economică.
43
Comisia subliniază că pentru două programe operaționale, cele din Campania și Lazio, alocarea financiară pentru 
educație nu s-a schimbat radical în termeni relativi. În ceea ce privește Campania, Comisia s-a asigurat, pe baza 
datelor cu privire la rezultatele și realizările deja obținute la momentul cererii de modificare, că obiectivele stabilite 
inițial au rămas valabile în pofida reducerii alocării financiare.
În plus, Comisia ar dori să sublinieze faptul că încurajează statele membre să fie cât mai ambițioase în ceea ce pri -
vește rezultatele planificate și raportul cost/participant. Dacă statele membre consideră că pot obține același nivel 
al rezultatelor la un cost mai scăzut, Comisia nu va pune la îndoială acest lucru. Dimpotrivă, o creștere semnificativă 
a alocării financiare fără o schimbare a obiectivului privind participanții implicați ar fi determinat o analiză supli -
mentară din partea Comisiei în cursul procedurii de modificare a programului operațional.
Răspunsul Comisiei 57
44
A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 42.
48
Comisia subliniază faptul că în perioada 2007-2013 cadrul de reglementare nu cuprindea nicio obligație de a stabili 
obiective și indicatori de realizare/de rezultat la nivelul de proiect.
Rețeaua de experți în materie de evaluare a FSE și evaluarea ex post  au evidențiat nevoia de a îmbunătăți sistemele 
de monitorizare astfel încât să fie disponibili indicatori de rezultat cuprinzători, fiabili și comparabili la nivel de 
proiect, în mod special după finalizarea intervenției, pentru a permite o evaluare a performanței și a durabilității 
rezultatelor.
Această lecție este deja reflectată în cadrul pentru perioada 2014-2020. Fiecare operațiune care sprijină participanții 
trebuie să colecteze date despre participanții individuali pe baza indicatorilor comuni pentru participanți și a indica -
torilor specifici relevanți, iar datele de performanță ar trebui să fie înregistrate și stocate pentru fiecare operațiune 
în format electronic pentru a permite agregarea acestora atunci când este necesar în scopul monitorizării, al eva -
luării, al gestiunii financiare, al verificării și al auditului [articolul 24 alineatul (2) din Regulamentul delegat (UE) nr. 
480/2014 al Comisiei]. Obiectivele trebuie corelate cu indicatorii de realizare și de rezultat stocați, atunci când este 
relevant.
51
A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 48.
61
Comisia recunoaște un număr limitat de neconcordanțe în textul programelor operaționale pentru perioada 2014-
2020 cu privire la criteriile și acțiunile legate de condiționalitățile ex ante . Comisia și statele membre au depus efor -
turi pentru a identifica orice alte neconcordanțe de acest tip și pentru a le corecta în conformitate cu articolul 30 din 
Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.
65
A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 68.
67
Criteriile de selecție sunt într-adevăr elaborate și aplicate de autoritatea de management. Criteriile respective 
trebuie să asigure faptul că operațiunile selectate contribuie la îndeplinirea obiectivelor și rezultatelor specifice ale 
priorității relevante [articolul 125 alineatul (3) litera (a) punctul (i) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]. Criteriile 
trebuie să fie aprobate de comitetul de monitorizare [articolul 110 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 
1303/2013], în care Comisia participă cu rol consultativ.
Comisia a atras atenția statelor membre asupra importanței criteriilor de selecție pentru realizarea obiectivelor spe -
cifice (în special de respectare a recomandărilor specifice fiecărei țări relevante) în cadrul discuțiilor sale din grupul 
tehnic de lucru al FSE.
Răspunsul Comisiei 58
68
Comisia notează faptul că, în cazul în care un stat membru nu a fost în măsură să stabilească un obiectiv cuantificat 
pentru un indicator de rezultat din cauza lipsei de date de referință fiabile, condiționalitatea ex ante  generală cu 
privire la sistemele statistice și la indicatorii de rezultat trebuie considerată ca fiind neîndeplinită și se elaborează un 
plan de acțiune pentru a remedia deficiența.
73
Comisia notează faptul că indicatorii de rezultat trebuie să fie concepuți în conformitate cu logica de intervenție 
a programului astfel încât să reflecte obiectivele specifice urmărite. Obiectivele cuantificate ale acestora permit 
măsurarea progresului în vederea realizării obiectivului specific. Acesta din urmă reflectă provocările specifice, în 
special recomandările specifice fiecărei țări adresate statului membru, în conformitate cu concentrarea tematică și 
contribuția sporită a sprijinului FSE pentru Strategia Europa 2020.
Diversitatea rezultată a obiectivelor specifice care pot contribui la o prioritate specifică de investiții face dificilă 
standardizarea indicatorilor corespunzători pentru stabilirea anticipată a obiectivelor.
În același timp, deși nu sunt întotdeauna legați de obiective cuantificate, toți indicatorii comuni de realizări și de 
rezultat vor fi monitorizați și raportați pentru toate prioritățile de investiții, permițând calcularea ratelor de succes.
Caseta 4 – Exemplu în care obiectivele pentru indicatorul de realizare suplimentar ar fi 
putut fi utile
Comisia ia act de faptul că:
– descrierea obiectivului specific include, de asemenea, promovarea activării și a șanselor de angajare pentru 
tineri;
– indicatorul este coerent cu beneficiarii vizați în obiectivul specific, care includ studenți și familii, dar și tinerii 
inactivi și șomeri, și corespunde cu unele dintre activitățile preconizate (stagii, consiliere și experiențe legate de 
școală-loc de muncă);
– axarea pe efectele asupra ocupării forței de muncă ale intervențiilor este, de asemenea, coerentă cu faptul că 
programul operațional va interveni în coordonare (și nu suprapunere) cu intervențiile programului operațional 
național „Per la Scuola”, care se concentrează pe partea educațională a abandonului școlar timpuriu.
80
În ceea ce privește măsurarea efectelor asupra ocupării forței de muncă, indicatorii comuni de rezultat imediați și pe 
termen lung vor fi colectați și raportați pentru toate prioritățile de investiții. În ceea ce privește stabilirea obiective -
lor cu privire la indicatorii de rezultat prestabiliți, a se vedea răspunsul Comisiei la punctul 73.
Răspunsul Comisiei 59
82
Comisia subliniază faptul că în perioada 2007-2013 cadrul de reglementare nu cuprindea nicio obligație de a stabili 
obiective și indicatori de realizare/de rezultat la nivelul proiectului.
83
Comisia subliniază faptul că, în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006, un program ope -
rațional trebuie să includă o analiză a situației zonelor sau sectoarelor eligibile în ceea ce privește atuurile și defici -
ențele și strategia aleasă; o justificare a priorităților alese, precum și informații cu privire la axele prioritare și obiec -
tivele specifice ale acestora. Cu toate acestea, atunci când un stat membru face obiectul unei recomandări specifice 
fiecărei țări cu privire la educație, analiza nevoilor poate fi destul de limitată.
A fost posibilă monitorizarea și evaluarea performanței la nivelul programului operațional. În timp ce, în lipsa unei 
cerințe juridice de a stabili indicatori comuni de rezultat, agregarea la nivelul UE s  -a dovedit a fi o provocare, acti -
vitatea Rețelei de evaluare de către experți a FSE, care a reunit dovezile de monitorizare și de evaluare ale statelor 
membre, a contribuit la depășirea parțială a obstacolelor.
În plus, evaluarea ex post  pentru perioada 2007-2013 și, în special, studiile tematice lansate au inclus un exercițiu 
riguros de conversie a indicatorilor specifici de rezultat în categorii comune de rezultat (și anume, obținerea unui 
loc de muncă, a unei calificări sau un alt rezultat pozitiv) și de estimare a ratelor de succes pe baza axelor prioritare 
pentru care sunt disponibile realizări și rezultate consecvente. Aceasta a inclus conversia indicatorilor de rezultat 
exprimați în procente în valori absolute, atunci când a fost posibil.
84
Comisia subliniază, de asemenea, faptul că o creștere sau o scădere a alocării financiare nu implică în mod auto -
mat nevoia de a modifica valoarea-țintă. Odată ce punerea în aplicare a început și contextul economic se schimbă, 
statele membre pot înțelege faptul că este necesar să fie întreprinse acțiuni mai multe sau mai puține sau diferite 
pentru a realiza obiectivul inițial și acest lucru ar putea necesita o finanțare în plus. În plus, este, de asemenea, 
important să se reamintească faptul că multe dintre modificările aduse programelor operaționale în perioada 
2007-2013 au avut loc în plină criză economică. Unele măsuri pentru a readuce oamenii pe piața forței de muncă ar 
fi putut necesita, în consecință, investiții mai intensive pentru a obține rezultatele planificate inițial înainte de criza 
economică.
86
Comisia subliniază faptul că în perioada 2007-2013 cadrul de reglementare nu cuprindea nicio obligație de a stabili 
obiective și indicatori de realizare/de rezultat la nivelul proiectului.
87
Comisia confirmă un număr limitat de neconcordanțe în textul programelor operaționale pentru perioada 2014-
2020 cu privire la criteriile și acțiunile legate de condiționalitățile ex ante . Comisia și statele membre au depus 
eforturi pentru a identifica orice alte neconcordanțe de acest tip și a le aborda în conformitate cu articolul 30 din 
Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.
Răspunsul Comisiei 60
89
Criteriile de selecție sunt într-adevăr elaborate și aplicate de autoritatea de management. Criteriile respective 
trebuie să asigure faptul că operațiunile selectate contribuie la îndeplinirea obiectivelor și rezultatelor specifice ale 
priorității relevante [articolul 125 alineatul (3) litera (a) punctul (i) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013]. Criteriile 
trebuie să fie aprobate de comitetul de monitorizare [articolul 110 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 
1303/2013], în care Comisia participă cu rol consultativ.
Comisia a atras atenția statelor membre asupra importanței criteriilor de selecție pentru realizarea obiectivelor spe -
cifice (în special de respectare a recomandărilor relevante specifice fiecărei țări) în cadrul discuțiilor sale din grupul 
tehnic de lucru al FSE.
90
Comisia notează faptul că indicatorii de rezultat trebuie să fie concepuți în conformitate cu logica de intervenție 
a programului astfel încât să reflecte obiectivele specifice urmărite. Obiectivele cuantificate ale acestora permit 
măsurarea progresului în vederea realizării obiectivului specific. Acesta din urmă reflectă provocările specifice, în 
special recomandările specifice fiecărei țări adresate statelor membre în conformitate cu concentrarea tematică și 
contribuția sporită a sprijinului FSE pentru Strategia Europa 2020.
Diversitatea rezultată a obiectivelor specifice care pot contribui la o prioritate specifică de investiții face dificilă 
standardizarea indicatorilor corespunzători pentru stabilirea anticipată a obiectivelor.
În același timp, deși nu sunt întotdeauna legați de obiective cuantificate, toți indicatorii comuni de realizări și de 
rezultat vor fi monitorizați și raportați pentru toate prioritățile de investiții, permițând calcularea ratelor de succes.
Recomandarea 1
Comisia acceptă recomandarea și va lua în considerare, pentru perioada de program după 2020, specificarea indi -
catorului (indicatorilor) de rezultat pentru care ar trebui stabilite datele de referință și valorile-țintă pentru fiecare 
prioritate de investiții.
Recomandarea 2 – Prima liniuță
Comisia acceptă recomandarea și o va pune în aplicare atunci când va lua în considerare cererile de modificare 
a programelor operaționale trimise de statele membre.
Recomandarea 2 – A doua liniuță
Comisia acceptă recomandarea și o pune deja în aplicare conform cadrului juridic aplicabil. Articolul 30 din Regu -
lamentul (UE) nr. 1303/2013 prevede faptul că cererile de modificare a programelor transmise de un stat membru 
sunt justificate în mod corespunzător și prezintă, în special, impactul preconizat al modificărilor aduse programului 
asupra realizării strategiei Uniunii pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii și a obiectivelor 
specifice definite în program, având în vedere regulamentul respectiv și normele specifice fondurilor, principiile 
orizontale, menționate la articolele 5, 7 și 8, precum și acordul de parteneriat.
Răspunsul Comisiei 61
Recomandarea 3
Comisia notează faptul că recomandarea este adresată statelor membre.
Recomandarea 4
Comisia acceptă recomandarea.
Atunci când nevoia de a consolida legătura dintre educație și ocuparea forței de muncă a fost identificată, și anume 
atunci când o recomandare specifică fiecărei țări a fost formulată de către Consiliu, acest lucru a fost reflectat în 
programele operaționale din cadrul FSE la momentul programării. Articolul 23 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 
permite, de asemenea, Comisiei să solicite unui stat membru să își revizuiască acordul de parteneriat și programele 
relevante și să propună modificări ale acestora pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecă -
rei țări relevante în acest sens. Prin urmare, Comisia are deja posibilitatea de a solicita, atunci când este relevant – și 
anume, atunci când recomandările specifice fiecărei țări identifică legături slabe între educație și ocuparea forței de 
muncă – alocarea de finanțare pentru a consolida legătura dintre educație și ocuparea forței de muncă.
În plus, sistemul actual de monitorizare permite monitorizarea tuturor indicatorilor comuni de realizare și de rezul -
tat, întrucât statele membre au obligația de a raporta toți indicatorii comuni de realizare și de rezultat (articolul 
5 din Regulamentul FSE pentru perioada 2014-2020). Primele date vor fi prezentate Comisiei în primele rapoarte 
anuale privind punerea în aplicare, care trebuie elaborate până la 31 mai 2016. Prin urmare, va fi posibil ca pe întreg 
parcursul perioadei de programare să se monitorizeze rezultatele privind ocuparea forței de muncă în cadrul obiec -
tivului tematic al educației, inclusiv atunci când statele membre nu au stabilit ținte pentru acești indicatori de rezul -
tate în programele lor operaționale. Comisia se va asigura că rezultatele respective sunt evidențiate printr-o sinteză 
a rapoartelor anuale privind punerea în aplicare.

CUM VĂ PUTE/uni021AI PROCURA PUBLICA/uni021AIILE UNIUNII EUROPENE?
Publica/uni021Bii gratuite:
  un singur exemplar:  
pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  mai multe exemplare/postere/hăr/uni021Bi:  
de la reprezentan/uni021Bele Uniunii Europene (http://ec.europa.eu/represent_ro.htm),  
de la delega/uni021Biile din /uni021Bările care nu sunt membre ale UE (http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm)  
sau contactând re/uni021Beaua Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm)  
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).
(*)  Informa/uni021Biile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine  
telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).
Publica/uni021Bii contra cost:
 pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Etapă Data
Adoptarea planului de audit/Demararea auditului 12.11.2014
Trimiterea oficială către Comisie (sau către o altă entitate auditată) a proiectului de 
raport31.3 .2016
Adoptarea raportului final după procedura contradictorie 11.5 .2016
Primirea răspunsurilor Comisiei (sau ale altei entități auditate) în toate versiunile 
lingvistice17.6.2016
Investirea în educație este esențială pentru îmbunătățirea 
productivității muncii, a dezvoltării profesionale și 
a creșterii economice. Nivelul de educație atins are un 
impact direct atât asupra capacității de inserție 
profesională, cât și asupra calității locului de muncă 
obținut. Fondul social european a contribuit cu aproape 
34 de miliarde de euro la sprijinirea măsurilor în domeniul 
educației în perioada 2007-2013 și se intenționează ca din 
acest fond să se mai aloce încă 27 de miliarde de euro 
între 2014 și 2020. Curtea a evaluat dacă obiectivele în 
materie de educație ale UE au fost luate în considerare în 
mod adecvat în programele operaționale și în proiectele 
aferente implementate înainte de 2013, precum și la 
conceperea programelor operaționale din viitor. Per 
ansamblu, Curtea a concluzionat că aceste obiective au 
fost luate în considerare în mod adecvat. Cu toate acestea, 
s-au constatat unele deficiențe legate de monitorizare, iar 
performanța proiectelor nu a putut fi întotdeauna 
demonstrată, din cauza lipsei de obiective cuantificate și 
de indicatori.
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ