RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU PRIVIND COMUNICAREA REFERITOARE LA UTILIZAREA ÎN CONDIȚII DE SIGURANȚĂ A PRODUSELOR CHIMICE /* COM/2012/0630 final */





RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU PRIVIND COMUNICAREA REFERITOARE LA UTILIZAREA ÎN CONDIȚII DE SIGURANȚĂ A PRODUSELOR CHIMICE (Text cu relevanță pentru SEE) Glosar ECHA Agenția Europeană pentru Produse Chimice CLP Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor GHS Sistemul armonizat global de clasificare și etichetare a substanțelor chimice REACH Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice RCN Rețeaua pentru comunicarea riscurilor ACSM Autoritățile competente ale statelor membre FDS Fișa cu date de securitate 1. Introducere Încă din 1967, Uniunea Europeană a elaborat sisteme pentru furnizarea de informații cu privire la proprietățile periculoase și măsurile de control pentru produsele chimice[1], pentru substanțe și, începând cu anul 1988[2], pentru amestecuri (care, anterior, fuseseră denumite „ preparate”). Cu toate acestea, sistemele de clasificare utilizate în alte țări erau diferite și nu întotdeauna compatibile între ele, fapt care adesea determina existența, pentru același produs chimic, a mai multor etichete și fișe cu date de securitate. Prin urmare, Conferința Organizației Națiunilor Unite din 1992 privind mediul și dezvoltarea, a emis un mandat internațional pentru a armoniza clasificarea pericolelor până în anul 2000. Prin urmare, prima versiune a sistemului global armonizat de clasificare și etichetare a substanțelor chimice (GHS) a fost aprobată în 2002 și a fost publicată în anul următor. De atunci, GHS este actualizat o dată la doi ani. GHS reprezintă sistemul Organizației Națiunilor Unite pentru identificarea pericolelor prezentate de produsele chimice și pentru informarea utilizatorilor cu privire la aceste riscuri prin simboluri standard (pictograme) și expresii menționate pe etichetele de pe ambalaj și prin fișele cu date de securitate (FDS). CLP este Regulamentul UE privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor chimice[3]. Acesta aliniază la GHS legislația UE anterioară privind clasificarea, etichetarea și ambalarea produselor chimice. Regulamentul CLP urmărește să sporească gradul de protecție a sănătății umane și a mediului, asigurând în același timp libera circulație a substanțelor și a amestecurilor chimice și îmbunătățirea competitivității și a inovării. Regulamentul CLP a intrat în vigoare la 20 ianuarie 2009. În conformitate cu regulamentul, termenul limită pentru alinierea la noile norme de clasificare a substanțelor a fost 1 decembrie 2010. Pentru amestecuri, termenul limită va fi 1 iunie 2015. Regulamentul CLP va înlocui, în cele din urmă, normele anterioare privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor (Directiva 67/548/CEE) și normele actuale privind preparatele (Directiva 1999/45/CE), după această perioadă de tranziție. Articolul 34 din Regulamentul CLP prevede că: 1. Până la 20 ianuarie 2012, agenția efectuează un studiu privind comunicarea de informații publicului larg cu privire la utilizarea în condiții de siguranță a substanțelor și a amestecurilor și la posibila necesitate de a se include informații suplimentare pe etichete. Studiul respectiv se realizează în urma consultărilor cu autoritățile competente și cu părțile interesate și se bazează, după caz, pe cele mai bune practici relevante. 2. Fără a aduce atingere regulilor de etichetare prevăzute în prezentul titlu, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport pe baza studiului menționat la alineatul (1) și, în cazul în care este justificat, prezintă o propunere de modificare a prezentului regulament. Agenția Europeană pentru Produse Chimice (ECHA) a evaluat rezultatele unui sondaj Eurobarometru efectuat la nivel european și ale unui studiu nou, axat mai mult pe perceperea riscului. Ca urmare, la 20 ianuarie 2012 ECHA a publicat studiul său în conformitate cu articolul 34 alineatul (1) din Regulamentul CLP. Acest raport a fost stabilit pe baza studiului efectuat de ECHA în conformitate cu articolul 34 alineatul (2) din Regulamentul CLP. 2. Studiul privind comunicarea de informații publicului larg privind produsele chimice Regulamentul CLP include criteriile de clasificare și regulile privind etichetarea convenite la nivelul ONU în legislația UE. Principiile de bază sunt destul de apropiate de legislația anterioară a UE. Regulamentul impune societăților obligația de a clasifica, eticheta și ambala corespunzător substanțele lor chimice periculoase, înainte de introducerea acestora pe piață. În conformitate cu regulamentul CLP, comunicarea pericolelor[4] prezentate de produsele chimice sub forma etichetării este principalul mijloc de informare a publicului larg cu privire la utilizarea în condiții de siguranță a produselor chimice. În special, eticheta de pericol CLP cuprinde următoarele elemente: (a) pictograma de pericol (astfel cum se prevede în anexa V la Regulamentul CLP), concepută ca o compoziție grafică care include un simbol însoțit de alte elemente grafice pentru de a transmite anumite informații cu privire la pericolul în cauză; (b) cuvântul de avertizare care indică nivelul relativ de gravitate a pericolelor pentru a alerta cititorul cu privire la un potențial pericol (și anume: „avertizare”, „pericol”); (c) fraza de precauție care descrie măsurile recomandate pentru a reduce la minimum sau pentru a preveni apariția efectelor nocive rezultate din expunerea la o substanță sau la un amestec periculos datorită utilizării sau eliminării (frazele de precauție sunt standardizate și sunt definite în anexa IV la Regulamentul CLP); (d) fraza de pericol care descrie natura pericolelor prezentate de o substanță sau de un amestec periculos, inclusiv, după caz, gradul de pericol (frazele de pericol sunt standardizate și sunt definite în anexa IV la Regulamentul CLP). În conformitate cu articolul 34 alineatul (1) din Regulamentul CLP, ECHA a efectuat un studiu pentru a evalua comunicarea privind informarea publicului larg cu privire la utilizarea în condiții de siguranță a substanțelor și a amestecurilor și la posibila necesitate de a se include informații suplimentare pe etichete. Studiul s-a bazat pe două elemente principale: a) un sondaj de opinie Eurobarometru realizat în 2010, care s-a axat pe percepția cetățenilor europeni față de înțelegerea etichetelor cu pictogramele de pericol. Sondajul a implicat mai mult de 26 000 de membri ai publicului larg din toate statele membre, iar rezultatele au fost publicate în 2011 fiind considerate ca reprezentative pentru punctele de vedere exprimate de 500 de milioane de cetățeni din UE; b) un alt studiu calitativ realizat în 2011 - de o echipă de experți europeni cu expertiză în percepția riscurilor, cercetare și analiză - în scopul de a furniza noi elemente privind percepția publicului larg și modele comportamentale individuale. Studiul a constat în interviuri cu peste 240 de cetățeni din trei state membre și a avut drept scop evidențierea modului în care oamenii evaluează produsele chimice și a modului în care aceste evaluări se reflectă în comportamentele legate de siguranță. La 20 ianuarie 2012, ECHA a transmis Comisiei raportul despre „Studiul privind comunicarea cu privire la utilizarea în condiții de siguranță a produselor chimice către publicul larg”[5]. În următoarele secțiuni, prezentul raport rezumă principalele concluzii ale studiului, pentru a le compara cu alte rapoarte similare furnizate de organizațiile recunoscute la nivel internațional (ONU, UNITAR etc.) și a determina dacă o modificare a Regulamentul CLP este justificată sau nu. 3. Constatări privind comunicarea de informații publicului larg privind produsele chimice 3.1. Recunoașterea și înțelegerea pictogramelor CLP și a altor elemente de etichetare Anchetele efectuate pentru studiul ECHA au subliniat că nivelurile de recunoaștere și de înțelegere a noilor pictograme de pericol diferă considerabil de la un stat membru la altul și că gradul de înțelegere a măsurilor de securitate care trebuie luate în cazul în care se utilizează produse chimice este, în general, foarte scăzut. În plus, acesta a arătat că majoritatea respondenților se considerau informați doar într-o mică măsură sau prost informați cu privire la pericolele asociate produselor chimice. În special, sondajul Eurobarometru a arătat că, în ansamblu, în UE cel mai obișnuit mijloc de a determina dacă un produs chimic este periculos este de a citi instrucțiunile de siguranță. Acest lucru a fost confirmat pentru produsele percepute ca fiind cele mai periculoase, cum ar fi pesticidele și insecticidele (50% dintre respondenți citesc întotdeauna instrucțiunile de siguranță înainte de utilizarea acestora). În schimb, pentru alte categorii de produse, cum ar fi cele de îngrijire a automobilelor și detergenții de uz casnic, mai puțin de o treime din respondenți au declarat că citesc instrucțiunile de siguranță înainte de utilizare. A doua anchetă asupra percepției riscului a subliniat că această corelație între percepția riscului și comportamentul de siguranță este relativ slabă. Aceasta înseamnă că percepția riscului nu este, în sine, un factor determinant suficient de puternic pentru comportamentul de siguranță. Dimpotrivă, comportamentul emoțional și experiența anterioară par să joace un rol mult mai important. În conformitate cu reacțiile primite în cadrul celor două anchete menționate anterior incluse în studiul ECHA, unele dintre noile pictogramele de pericol sunt bine cunoscute de publicul larg (a se vedea figura 1), în timp ce altele nu sunt. Este important să se reamintească faptul că multe dintre noile pictograme introduse de Regulamentul CLP sunt mai mult sau mai puțin similare etichetelor existente în temeiul legislației anterioare a UE; pentru unele dintre ele, singura diferență vizibilă este culoarea de fond (portocaliu pentru etichetele anterioare / fond alb în noile etichete) și forma (pătrat în vechile pictograme / un romb roșu în noile pictograme CLP). Figura 1: Noua pictogramă CLP pentru inflamabilitate și cea anterioară, foarte bine cunoscută de către publicul larg (peste 80%). De asemenea, sensul pictogramelor cu un predecesor similar este adesea corect înțeles (a se vedea figura 2). Figura 2: Noua pictogramă CLP pentru „exploziv” și cea anterioară, foarte bine înțeleasă de publicul larg (peste 80%) Nu este surprinzător faptul că noile pictograme CLP care nu au „predecesori” similari în temeiul legislației anterioare a UE sunt puțin cunoscute și înțelese de către publicul larg (a se vedea figura 3). Figura 3: Noua pictogramă CLP pentru „pericol grav pentru sănătate”, care nu era prezentă anterior, este foarte puțin recunoscută, iar semnificația sa este foarte puțin înțeleasă de către publicul larg (20% și, respectiv, 12%). Cu toate acestea, în anumite cazuri, constatările au fost destul de surprinzătoare: noua pictogramă „semn de exclamare” (a se vedea figura 4) era familiară unui procent de 59% dintre cei intervievați, în ciuda faptului că aceasta nu avea predecesori similari în sistemul UE. Cu toate acestea, semnificația (pericol pentru sănătate)[6] a fost înțeleasă de numai 11% dintre persoanele intervievate; semnificația pictogramei „craniu și două oase încrucișate” (a se vedea figura 5) a fost înțeleasă de numai o treime dintre cei chestionați, în timp ce alte studii au indicat un nivel mult mai ridicat de înțelegere[7]. Figura 4: Noua pictogramă CLP pentru pericolul pentru sănătate, cunoscută de 59%, dar înțeleasă de numai 11% din cei chestionați. Figura 5: Noua pictogramă CLP pentru toxicitate acută și cea anterioară, puțin înțelese de cei chestionați (33%). Cu privire la cuvintele de avertizare, sondajul Eurobarometru a indicat faptul că termenul „pericol” este considerat, în general, mai puternic decât cuvântul „avertisment” de cea mai mare parte a cetățenilor UE. Cu toate acestea, rezultatele înregistrate în câteva state membre au fost diferite, fapt care subliniază că standardizarea și traducerea în cele 27 de state membre și în mai multe limbi diferite rămâne, în continuare, o provocare. În cele din urmă, nu au fost furnizate constatări directe privind gradul de înțelegere a frazelor de pericol și a frazelor de precauție. Prin urmare, având în vedere importanța acestor elemente în comunicarea pericolului, ar trebui efectuate, de asemenea, investigații suplimentare care să evalueze nivelul de înțelegere a frazelor de pericol și a celor de precauție. 3.2 Nevoia de activități de sensibilizare și formare Primul rezultat clar privind nivelurile de recunoaștere și de înțelegere a pictogramelor CLP este că sunt necesare activități de sensibilizare pentru a îmbunătăți gradul de recunoaștere și înțelegere de către publicul larg a noilor etichete CLP. Cu toate acestea, trebuie menționat faptul că în prezent un nou sistem de etichetare este obligatoriu numai pentru substanțele chimice, în timp ce majoritatea produselor chimice comercializate publicului larg sunt de fapt amestecuri, pentru care regulamentul CLP se aplică de la 1 iunie 2015. Cu toate acestea, este important să se intensifice sensibilizarea publicului și promovarea înțelegerii etichetelor de pericol și a măsurilor de siguranță asociate acestora. Conform rezultatelor studiului ECHA, activitățile de sensibilizare trebuie să țină seama de modelele naționale de percepere a pericolelor și ar trebui să fie destinate publicului larg, precum și unor tipuri specifice de public, cum ar fi familiile, gospodăriile monoparentale, copiii de vârstă școlară etc. utilizându-se o varietate de mijloace didactice (pagini de internet, broșuri, material audiovizual etc.). De fapt, percepția pericolelor legate de anumite produse chimice diferă considerabil între statele membre și, de asemenea, între diferite subgrupuri de populație din cadrul aceluiași stat membru. În consecință, activitățile de comunicare și de sensibilizare vor trebui să se adreseze în mod diferit publicului din diferite țări, ținând seama de barierele lingvistice și utilizând canale de comunicare adecvate, de exemplu aplicații media inteligente, mijloacele sociale de comunicare în masă. În general, aceste activități ar trebui să vizeze: reîmprospătarea cunoștințelor/familiarizarea publicului cu noile pictograme și cuvinte de avertizare; încurajarea publicului larg să citească eticheta și să țină seama de pictogramele de pericol și de frazele de precauție cu scopul creșterii gradului de conștientizare; informarea cu privire la posibilele consecințe ale manipulării greșite a produselor periculoase pentru a reduce sentimentul fals de siguranță. Activitățile de sensibilizare trebuie să fie adaptate la capacitățile instituționale și la resursele disponibile ale organismelor publice și private implicate. Acestea ar trebui, de asemenea, să fie adaptate la diferite locuri, cu mesaje specifice disponibile, de exemplu, la punctele de vânzare, în spații publice, școli sau locuințe. În rândul grupurilor țintă, copiii sunt probabil unul dintre cele mai sensibile grupuri și aceștia ar trebui să fie bine informați cu privire la pericolele prezentate de produse. Materiale educaționale specifice vor trebui să fie elaborate pentru distribuire în școli – unele state membre deja întreprind astfel de activități[8]. Pentru pregătirea și efectuarea studiului, ECHA s-a bazat pe un amplu proces de consultare a rețelei pentru comunicarea riscurilor (RCN) a agenției, înființată în toamna anului 2008. Unul dintre rolurile RCN este de a stabili un mecanism pentru schimbul de informații, experiență, studii de caz și bune practici între persoanele responsabile cu coordonarea comunicării riscurilor din cadrul autorităților competente (ACSM) în materie de REACH și din ECHA. Prin urmare, rețeaua își poate ajuta membrii să comunice cu publicul larg cu privire la riscurile și utilizarea în condiții de siguranță a substanțelor chimice, evitând mesaje contradictorii din partea autorităților publice și stabilind cele mai bune practici în comunicarea riscurilor. În plus, contactele regulate ale ECHA cu ACSM și cu experții lor CLP, precum și demersurile sale față de birourile naționale de asistență tehnică (helpdesk) privind CLP (prin intermediul rețelei HelpNet a birourilor naționale de asistență privind REACH și CLP) permit agenției să susțină și să coordoneze activitățile de sensibilizare cu privire la CLP. 3.3. Aspectul produsului și informații prezente pe etichetă privind pericolele Studiul ECHA a evidențiat faptul că mesajele privind pericolele prezentate de un produs chimic exprimate fie în mod explicit, fie în mod inerent, prin ambalajul acestuia ar putea avea precedență asupra mesajelor prezente pe o etichetă CLP. De exemplu, toți factorii următori pot influența semnificativ percepția riscurilor: · forma și culoarea ambalajului (și anume roșu/negru față de verde/alb); · prezența pe un produs a unor elemente vizuale asociate „inocenței” (de exemplu, imaginea unui copil, a unei mame, a unei flori, a unui arbore etc.); · gradul de recunoaștere și apreciere a mărcii; · prezentarea unui produs ca fiind mai curând „natural” decât industrial prin elemente vizuale ambigue (imprimeu cu animale sălbatice, pădure etc.). Conform recomandărilor studiului ECHA, industria ar trebui să fie încurajată să conformeze într-o mai mare măsură aspectul și ambalajul produsului cu informațiile de pericol prezente pe etichetă, utilizând factori comportamentali pentru a amplifica mesajul de pe etichetă și promovând, astfel, comportamentul de siguranță corespunzător în rândul consumatorilor. De fapt, conform ECHA, un pachet atractiv nu ar trebui să seducă un consumator, determinându-l să ignore sau să treacă prea ușor cu vederea avertismentele care au devenit obligatorii în temeiul Regulamentului CLP. Prin urmare, eforturile de conformare a „mesajelor” în ceea ce privește riscurile asociate unui produs care sunt evidențiate de aspectul ambalajului și de conținutul etichetei pot fi un mijloc de sensibilizare a publicului și pot să contribuie la ameliorarea comportamentului privind utilizarea în condiții de siguranță a substanțelor chimice. Autoritățile, producătorii și distribuitorii ar putea – prin acțiuni voluntare comune ale sectorului public și ale celui privat – să promoveze măsuri de autoreglementare în acest sens (trebuie menționat faptul că există deja unele inițiative, aflate în prezent în derulare, în domenii în care industria s-a angajat să organizeze campanii voluntare de informare pentru a spori gradul de conștientizare în rândul utilizatorilor și a încuraja utilizarea în condiții de siguranță a produselor lor[9]). În cele din urmă, trebuie să se ia în considerare, de asemenea, faptul că studiile anterioare efectuate cu privire la perceperea avertismentelor de pericol de către consumatori au indicat faptul că atenția consumatorului poate fi deturnată de prea multe informații prezente pe o etichetă cu privire la toate eventualele pericole[10]. În schimb, avertismentele care sunt axate pe pericole specifice (pictograme) pot îmbunătăți și, prin urmare, crește nivelul de protecție a consumatorului. Prin urmare, potențialele modificări ale cerințelor de etichetare ar trebui să se concentreze pe simplificarea și îmbunătățirea conținutului și a prezentării, mai curând decât să propună adăugarea de informații suplimentare. 3.4. O nouă analiză după 2015 Astfel cum s-a subliniat anterior, ambele anchete realizate în rândul consumatorilor au oferit informații cu privire la recunoașterea și înțelegerea (sau neînțelegerea) principalelor elemente de comunicare a riscurilor și a pictogramelor individuale CLP. Constatările anchetelor arată că unele dintre pictogramele de pericol sunt foarte puțin cunoscute sau înțelese. Acest lucru nu este surprinzător, dat fiind faptul că dispozițiile de la titlurile III și IV din Regulamentul CLP referitoare la „comunicarea pericolului sub forma etichetării” și „ambalaj” au intrat în vigoare cu privire la substanțele individuale abia la 1 decembrie 2010 (a se vedea articolul 62 din Regulamentul CLP). În plus, marea majoritate a produselor chimice utilizate de consumatori sunt, de fapt, amestecuri care conțin mai multe substanțe. Dispozițiile CLP vor fi obligatorii pentru amestecuri doar începând de la 1 iunie 2015. În timpul perioadei de tranziție, se aplică în continuare sistemul anterior privind etichetarea și pictogramele de pericol pentru amestecuri (Directiva 1999/45/CE). Prin urmare, consumatorii vor continua să vadă, pe produsele chimice pe care le cumpără, mai ales pictogramele vechi. Având în vedere că articolul 34 alineatul (1) din Regulamentul CLP a stabilit ca termen limită 20 ianuarie 2012, studiul ECHA a trebuit să fie realizat oarecum prematur, iar sondajul Eurobarometru a fost efectuat la o dată (între noiembrie și decembrie 2010) când publicul larg abia venise în contact efectiv cu noile pictogramele de pericol. Atunci când a fost efectuată „cercetarea calitativă” (în iulie 2011) cu scopul de a colecta mai multe informații, obligația de a utiliza pictograme CLP pentru etichetarea și ambalarea substanțelor fusese în vigoare timp de mai puțin de un an, în timp ce amestecurile erau încă etichetate aproape exclusiv în temeiul legislației anterioare. Prin urmare, este necesar să se reexamineze nivelul de înțelegere de către cetățenii europeni la o dată ulterioară, când experiența și gradul de familiarizare a acestora cu pictogramele vor fi evoluat, de preferință după momentul în care pictogramele CLP vor deveni obligatorii și pentru amestecuri. O nouă analiză a impactului pictogramelor CLP asupra comportamentului cetățenilor UE și a gradului de înțelegere de către aceștia ar trebui să fie efectuată după iunie 2015. 4. Concluzie În lumina constatărilor studiului ECHA realizat în conformitate cu articolul 34 alineatul (1) din Regulamentul CLP și a altor studii privind același subiect, nu se recomandă modificarea pictogramelor CLP , întrucât este mai avantajos să se permită publicului larg să se obișnuiască cu noul sistem global, îmbunătățind în mod constant nivelul general de înțelegere a pericolelor prezentate de substanțele chimice și încurajând o utilizare mai sigură în special în cazul produselor chimice de uz menajer. Având în vedere, de asemenea, faptul că orice propunere de schimbare a pictogramelor CLP ar necesita renegocierea dispozițiilor relevante ale GHS stabilite în contextul multilateral ONU, modificarea convențiilor referitoare la etichetare nu prezintă, în prezent, niciun avantaj. În schimb, la acest moment, accentul activităților trebuie să fie axat pe sensibilizare și pe promovarea cunoașterii. În consecință, Comisia consideră că, în acest moment, o propunere legislativă de modificare a Regulamentului CLP nu este justificată și recomandă următoarele: ar trebui să fie pregătite și efectuate activități de sensibilizare pentru a spori gradul de utilizare în condiții de siguranță a produselor chimice de către cetățenii UE, aceste activități fiind coordonate/promovate de rețelele ECHA de comunicare a riscurilor și de asistență - de preferință înaintea termenului limită la care obligațiile privind etichetarea prevăzute în regulamentul CLP devin aplicabile pentru amestecurile de substanțe chimice (1 iunie 2015); producătorii și importatorii ar putea fi încurajați să conformeze într-o mai mare măsură aspectul și ambalajul produsului cu informațiile referitoare la pericole prevăzute pe etichetă; ar trebui să se promoveze simplificarea conținutului și îmbunătățirea prezentării etichetelor substanțelor și amestecurilor (de exemplu prin oferirea de indicații suplimentare privind omiterea anumitor elemente de informare și privind normele în materie de prioritate); efectuarea, după 1 iunie 2015, a unei analize suplimentare privind gradul de înțelegere a utilizării în condiții de siguranță a substanțelor și amestecurilor (ar trebui avute în vedere, de asemenea, frazele de pericol și cele de precauție). [1] Directiva 67/548/CEE a Consiliului din 27 iunie 1967 privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative referitoare la clasificarea, ambalarea și etichetarea substanțelor periculoase, JO 196, 16.8.1967, p. 1 - 98. [2] Directiva 88/379/CEE a Consiliului din 7 iunie 1988 privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre privind clasificarea, ambalarea și etichetarea preparatelor periculoase, JO L 187, 16.7.1988. p. 14 - 30. [3] Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor, JO L 353, 31.12.2008, p. 1. [4] Termenul „ pericol” se referă la capacitatea intrinsecă a substanțelor sau amestecurilor chimice de a produce efecte nocive asupra sănătății umane sau a mediului, astfel cum s-a stabilit în conformitate cu criteriile Regulamentului CLP. [5] Studiul este disponibil pe site-ul internet al ECHA: http://echa.europa.eu/documents/10162/13559/clp_study_en.pdf [6] Se estimează că familiarizarea cu acest simbol derivă din faptul că oamenii vin în contact cu semnul exclamării în diferite contexte, de exemplu în semnalizarea rutieră. [7] Studiul de mediu 108 (2008) 419-427 și proiectul Institutul național spaniol pentru consumatori intitulat „Securitatea produselor. Pictogramele de siguranță și pericolul” (Product Safety. Pictograms Safety and danger) 2011. Cu toate acestea, trebuie menționat faptul că, în cadrul studiului ECHA, consumatorii au fost invitați în mod direct să indice semnificația și nu au avut la dispoziție o listă cu mai multe răspunsuri posibile, cum ar putea fi fost cazul în alte studii. [8] Rețeaua ECHA pentru comunicarea riscurilor este forumul instituțional pentru schimbul între statele membre de experiențe în domeniul comunicării privind utilizarea în condiții de siguranță a chimicalelor [9] http://www.cleanright.eu/ [10] Studiu privind claritatea etichetelor pe baza Directivei 88/379/CEE privind preparatele periculoase, 1999 Comisia Europeană DG III; GHS al Națiunilor Unite, a patra ediție revizuită, 2012, anexa 5 - etichetarea produselor de consum pe baza probabilității de rănire.