2009
GESTIUNEA DE TREZORERIE 
A COMISIEICURTEA DE CONTURI 
EUROPEANĂ
Raportul special   nr. 5
ISSN 1831-0966
RO

GESTIUNEA DE TREZORERIE 
A COMISIEIRaportul special  nr. 5   2009
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ[prezentat în temeiul articolului 248 alineatul (4) al doilea paragraf, CE]
Raportul special nr. 5/2009 – Gestiunea de trezorerie a Comisiei2
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBURG
Telefon +352 4398-45410
Telefax +352 4398-46430
E-mail: euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
Raportul special  nr. 5  2009
Numeroase alte informaţii despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa 
(http://europa.eu).
O fișă bibliografică figurează la sfârșitul prezentei publicaţii.Luxemburg: Oficiul pentru Publicaţii Oficiale ale Comunităţilor Europene, 2009ISBN 978-92-9207-310-7
© Comunităţile Europene, 2009
Reproducerea textului este autorizată cu condiţia menţionării sursei
Printed in Belgium
Raportul special nr. 5/2009 – Gestiunea de trezorerie a Comisiei3
CUPRINS
Puncte
I–VI SINTEZĂ
1–8 INTRODUCERE
1–4  INFORMAŢII DE FOND
5–7  CADRUL DE REGLEMENTARE
8 ACTIVITĂŢILE DE GESTIUNE DE TREZORERIE ALE COMISIEI EUROPENE
9–12  SFERA ȘI ABORDAREA AUDITULUI
13–39  OBSERVAŢII PRINCIPALE
13–20  RESPECTĂ COMISIA NORMELE ȘI REGLEMENTĂRILE PRIVIND GESTIUNEA DE TREZORERIE?
13–18 GESTIUNEA ȘI PREVIZIONAREA TREZORERIEI
19 GESTIUNEA CONTURILOR DE AVANS
20 RESURSELE UMANE – POSTURILE SENSIBILE
21–39  A INSTITUIT COMISIA SISTEME DE CONTROL INTERN CARE ASIGURĂ BUNA GESTIUNE A TREZORERIEI?
21–23 ORGANIZAREA GENERALĂ A ACTIVITĂŢILOR COMISIEI DE GESTIUNE DE TREZORERIE
24–26 GESTIONAREA RISCURILOR PENTRU ACTIVITĂŢILE DE TREZORERIE27–29 MĂSURAREA PERFORMANŢEI ȘI ANALIZA ÎN RAPORT CU NIVELURI DE REFERINŢĂ
30–32 GESTIUNEA CONTURILOR FIDUCIARE
33–34 GESTIUNEA AMENZILOR
35–38 PROCESUL DE PLATĂ ȘI GESTIUNEA CONTURILOR BANCARE
39 RESURSELE UMANE
40–47  CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI
40–43  RESPECTĂ COMISIA NORMELE ȘI REGLEMENTĂRILE PRIVIND GESTIUNEA DE TREZORERIE?
44–47  A INSTITUIT COMISIA SISTEME DE CONTROL INTERN CARE ASIGURĂ BUNA GESTIUNE A TREZORERIEI?
 RĂSPUNSURILE COMISIEI
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 5/2009 – Gestiunea de trezorerie a Comisiei4
SINTEZĂ
I.
În cadrul Comisiei, gestiunea de trezorerie 
este asigurată de două direcţii generale  (DG): DG Buget (DG BUDG) și DG Afaceri Eco-
nomice și Financiare (DG ECFIN). DG BUDG 
este responsabilă de gestiunea de trezore-
rie pentru întregul buget gestionat de către 
Comisie și pentru Fondul european de dez-
voltare. DG ECFIN este responsabilă de ges-
tiunea de trezorerie pentru alte elemente  
nebugetare și pentru investiţiile cu fonduri comunitare.
II.
Principalul obiectiv al auditului a fost eva-luarea calităţii gestiunii de trezorerie asigu-rate de Comisie, în special a următoarelor  
aspecte:
dacă la nivelul Comisiei s-au respectat  (a) 
normele și reglementările privind ges-
tiunea de trezorerie și
dacă s-au instituit de către Comisie sis- (b) 
teme de control intern care asigură buna 
gestiune a trezoreriei.
III.
Curtea a examinat următoarele domenii prin-
cipale din cadrul gestiunii de trezorerie:
organizarea generală a activităţilor  (a) 
Comisiei de gestiune de trezorerie;
gestionarea riscurilor pentru activităţile (b) 
de trezorerie;
măsurarea performanţei și analiza în  (c) 
raport cu niveluri de referinţă;planificarea și previzionarea  (d) 
 trezoreriei;
gestiunea conturilor fiduciare; (e) 
gestiunea amenzilor; (f) 
procesul de plată și gestiunea conturilor (g) 
bancare și
resursele umane. (h) 
IV.
Cele trei cerinţe juridice principale sunt:
Comisia trebuie să se asigure că are  (a) 
la dispoziţie suficiente fonduri pentru  
a acoperi necesarul de numerar generat 
de execuţia bugetară;
Comisia trebuie să instituie sisteme de (b) 
gestiune a numerarului care să permită 
elaborarea de previziuni privind fluxul  
de numerar și
Comisia trebuie să facă apel la sumele  (c) 
creditate în conturile de resurse proprii în măsura impusă de acoperirea nece-
sarului de numerar generat de execuţia 
bugetară.
V.
Principalele concluzii ale Curţii sunt  
următoarele:
per ansamblu, Comisia a respectat   –
principalele dispoziţii ale legislaţiei   comunitare;
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 5/2009 – Gestiunea de trezorerie a Comisiei5
Comisia a instituit proceduri prudente   –
de previzionare a gestiunii numerarului, asigurându-se că are la dispoziţie sufi-
ciente fonduri pentru acoperirea nece-
sarului de numerar generat de execuţia 
bugetară;
procedurile Comisiei vizând transferul de  –
fonduri între conturile de resurse proprii 
ale diferitelor state membre nu au fost consemnate într-o măsură suficientă;
ca urmare a dispoziţiilor regulamentu- –
lui privind resursele proprii ale Comu-
nităţilor, în a doua jumătate a anului se acumulează solduri importante în urma 
transferării pe baza creditelor bugetare 
a resurselor proprii în conturile des-
chise de către statele membre în numele 
Comisiei;
procedurile de control intern aplicate   –
cu privire la execuţia plăţilor și la con-
turile bancare au fost per ansamblu efi-
cace dar, spre deosebire de DG ECFIN,  
DG BUDG nu a consemnat procesul de  
gestionare a riscurilor generate de acti-vităţile de trezorerie desfășurat la nive-
lul său; în plus, procedurile existente în 
cadrul DG BUDG nu erau de așa natură  
încât să permită evaluarea tuturor aspec-
telor performanţei direcţiei;
exista o lipsă de coordonare între direc- –
ţiile generale ale Comisiei într-un dome-
niu în care este necesară o abordare  
comună faţă de aspecte precum gestio-
narea și controlul riscurilor; acest lucru 
a dus la crearea unei situaţii în care limi-tele privind fondurile deţinute în con-
turi la bănci comerciale au fost stabilite 
la nivelul direcţiilor generale în cauză,  
fără să se ia în considerare expunerea  
de ansamblu a Comisiei faţă de fiecare  bancă comercială; și
contravaloarea amenzilor este păstrată  –
în conturi curente dedicate, existând ast-fel un risc sporit de pierdere.SINTEZĂ
VI.
Principalele recomandări ale Curţii sunt  următoarele:
Comisia ar trebui să îmbunătăţească   –
modul în care sunt consemnate proce-
durile sale de previzionare a fluxurilor  
de numerar;
Comisia ar trebui să analizeze funcţio- –
narea sistemului actual al conturilor de resurse proprii în scopul reducerii soldu-rilor acestor conturi în a doua jumătate 
a exerciţiilor;
Comisia ar trebui să instituie proceduri  –
care să asigure coordonarea activităţilor sale de gestiune de trezorerie;
DG BUDG ar trebui să îmbunătăţească   –
modul în care este consemnată gestio-
narea riscurilor realizată la nivelul său  
și, de asemenea, să îmbunătăţească sfera activităţilor sale de măsurare a perfor-
manţei; și
Comisia ar trebui să ajungă, în mod pri- –
oritar, la o concluzie în cadrul eforturi-lor sale de a identifica o soluţie optimă 
pentru tratarea amenzilor colectate  
provizoriu.
Raportul special nr. 5/2009 – Gestiunea de trezorerie a Comisiei6
INTRODUCERE
INFORMAŢII DE FOND
 1.  Bugetul Uniunii Europene asigură finanţare pentru un număr mare de 
acţiuni, în Uniunea Europeană și în afara acesteia. Comisia Europeană 
execută bugetul sub responsabilitate proprie, în conformitate cu  
Regulamentul financiar1 și în limita creditelor bugetare. În proce-
sul de execuţie bugetară, Comisia a efectuat în 2007 aproximativ  1,5 milioane de plăţi către terţi. Printre „terţi” se numără de la func-ţionari ai UE (fie aflaţi în activitate, fie aflaţi la pensie) și autorităţi care gestionează fonduri în statele membre la societăţi private și  persoane fizice care beneficiază în mod direct de asistenţa prevăzută de o măsură comunitară. În 2007, plăţile totale efectuate de către  Comisie au însumat 114 miliarde de euro.
 2.  Pentru finanţarea acestor plăţi trebuie să existe resurse financiare dispo-
nibile cu ușurinţă. Există două categorii principale de venit: resurse proprii și alte venituri
2. Cele mai mari componente ale veniturilor sunt 
constituite de resursele proprii calculate pe baza taxei pe valoarea 
adăugată (TVA) și de resursele proprii bazate pe venitul naţional brut 
(VNB) al statelor membre. Fiecare stat membru deschide în numele 
Comisiei conturi în care sunt virate lunar contribuţiile statului respec-
tiv aferente resurselor proprii (a se vedea caseta 1 ).1 Regulamentul (CE, Euratom) 
nr. 1605/2002 al Consiliului din 
25 iunie 2002 privind regulamentul 
financiar aplicabil bugetului general al Comunităţilor Europene 
(JO L 248, 16.9.2002, p. 1), 
modificat prin Regulamentul 
(CE, Euratom) nr. 1995/2006 
(JO L 390, 30.12.2006, p. 1) și 
prin Regulamentul (CE, Euratom) 
nr. 1525/2007 (JO L 343, 27.12.2007, p. 9).
2 Pentru detalii suplimentare, a se 
consulta capitolul 4 din Raportul 
anual al Curţii de Conturi Europene privind exerciţiul financiar 2007.
NUMERAR ȘI ECHIVALENTE DE NUMERAR
(milioane de euro)
Sold la 
31.12.2007Sold la 
31.12.2006
Conturi deschise la trezoreriile și la 
băncile centrale ale statelor membre11 313 11 467
Conturi curente 956 933
Conturi de avans 81 82
Numerar în tranzit 2 3
Depozite pe termen scurt și alte 
echivalente de numerar1 367 976
Numerar restricţionat (amenzi) 5 037 2 924
Numerar și echivalente de numerar – 
Fondul de garantare249 440
Total 19 005 16 824
Sursa : Conturile anuale ale Comunităţilor Europene, exerciţiul financiar 2007.TABELUL 1
Raportul special nr. 5/2009 – Gestiunea de trezorerie a Comisiei7
3 Regulamentul (CE, Euratom) 
nr. 2342/2002 al Comisiei 
din 23 decembrie 2002 de 
stabilire a normelor de aplicare 
a Regulamentului (CE, Euratom) 
nr. 1605/2002 al Consiliului 
privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general 
al Comunităţilor Europene 
(JO L 357, 31.12.2002, p. 1), 
modificat prin Regulamentul 
(CE, Euratom) nr. 1261/2005 
(JO L 201, 2.8.2005, p. 3), 
Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1248/2006 (JO L 227, 19.8.2006, 
p. 3) și Regulamentul (CE, Euratom) 
nr. 478/2007 (JO L 111, 28.4.2007, 
p. 13).
4 Articolul 61 alineatul (1) litera (f) 
și alineatul (3) din Regulamentul 
financiar.
5 Articolul 58 din Normele de 
aplicare. 3.  În plus, Comisia deschide conturi la bănci centrale și comerciale pentru 
executarea de plăţi către terţi și colectează și venituri care nu pro-
vin din contribuţiile la buget ale statelor membre efectuate pentru 
resursele proprii. Din conturile de resurse proprii se efectuează cu 
regularitate transferuri de fonduri către conturile bancare utilizate 
pentru plăţi. În aceste conturi de plăţi trebuie menţinute fonduri  
suficiente pentru a se asigura finanţarea neîntreruptă a activităţilor comunitare. La 31 decembrie 2007, soldul total al tuturor conturilor 
se ridica la 19 miliarde de euro (a se vedea tabelul 1 ).
 4.  Comisia a înfiinţat sisteme de gestiune a operaţiunilor sale de trezorerie, 
mai precis a fluxurilor de numerar (încasări și plăţi), a deschiderii și administrării conturilor bancare, a previzionării numerarului și a ges-tiunii lichidităţilor.
CADRUL DE REGLEMENTARE
 5.  Conform Regulamentului financiar și normelor de aplicare a acestuia, 
gestiunea de trezorerie face parte din îndatoririle contabilului3. Deși 
nu se oferă o definiţie generală a gestiunii de trezorerie și a compo-
nentelor sale principale, sarcinile individuale care se înscriu în mod obișnuit în cadrul gestiunii de trezorerie, precum gestiunea contu-
rilor bancare și procedurile de plată și de reconciliere, sunt descrise 
suficient de detaliat.
 6.  Regulamentul financiar prevede că, între alte atribuţii, contabilul trebuie 
să fie responsabil pentru gestiunea de trezorerie, acesta fiind singurul 
autorizat să gestioneze numerarul și echivalentele de numerar4. În  
plus, în conformitate cu normele de aplicare, contabilul se asigură că 
există suficiente fonduri la dispoziţia Comisiei pentru a acoperi nece-
sarul de numerar generat ca urmare a execuţiei bugetare și instituie sisteme de gestiune a numerarului care permit previzionarea fluxului 
de numerar
5.
Raportul special nr. 5/2009 – Gestiunea de trezorerie a Comisiei8
 7.  Regulamentul privind resursele proprii ale Comunităţilor6 include dis-
poziţii relevante pentru gestiunea de trezorerie. Aceste dispoziţii  
stabilesc cadrul de finanţare în interiorul căruia trebuie să acţioneze Comisia și definesc obiectivele Comisiei în ceea ce privește gestiunea 
de trezorerie. Cele mai importante dispoziţii în contextul prezentului 
raport sunt redate în caseta 1 .
ACTIVITĂŢILE DE GESTIUNE DE TREZORERIE 
ALE COMISIEI EUROPENE
 8.  Două direcţii generale ale Comisiei sunt implicate în activităţi de gesti-
une de trezorerie: DG BUDG și DG ECFIN. DG BUDG este responsabilă 
de gestiunea de trezorerie pentru întregul buget gestionat de către Comisie, ca și pentru Fondul european de dezvoltare. DG ECFIN este 
responsabilă de gestiunea de trezorerie pentru alte elemente nebuge-
tare, reprezentate în principal de Comunitatea Europeană a Cărbune-
lui și Oţelului (CECO) în lichidare, de împrumuturile și investiţiile de 
fonduri ale Comunităţii Europene și ale Euratom și de anumite fonduri 
gestionate de instituţii financiare în cadrul unui mandat din partea 
Comisiei
7. Diagrama 1  conţine o schemă a sistemului de gestiune de 
trezorerie al Comisiei, iar caseta 2  rezumă principalele sarcini ale  
acestuia.6 Regulamentul (CE, Euratom) 
nr. 1150/2000 al Consiliului din 
22 mai 2000 privind punerea în 
aplicare a Deciziei 94/728/CE, Euratom referitoare la sistemul 
resurselor proprii ale Comunităţilor 
(JO L 130, 31.5.2000, p. 1), 
modificat prin Regulamentul 
(CE, Euratom) nr. 2028/2004 (JO L 352, 27.11.2004, p. 1).
7 DG ECFIN gestionează o serie 
diversă de instrumente financiare 
legate de operaţiunile sale de 
trezorerie aferente activităţii 
extrabugetare. Acestea includ operaţiuni privind gestiunea 
a aproximativ 2,2 miliarde 
de euro – reprezentând activele 
CECO în lichidare și alte fonduri, 
administrate prin mandat – 
și operaţiuni bancare (activităţi 
de obţinere și acordare de împrumuturi), cu o poziţie 
împrumuturi obţinute aflate în 
curs/împrumuturi acordate aflate 
în curs aferentă CE/Euratom/CECO 
în lichidare de aproape 1,8 miliarde de euro la sfârșitul anului 2007.
DISPOZIŢII DIN REGULAMENTUL PRIVIND RESURSELE PROPRII
Conturile de resurse proprii trebuie deschise în numele Comisiei la trezoreria fiecărui stat mem-• 
bru sau la organismul desemnat în acest sens de fiecare stat membru. Statele membre trebuie 
să crediteze resursele în aceste conturi, pentru care nu se plătesc comisioane8.
În prima zi lucrătoare a fiecărei luni, o doisprezecime din totalul bugetar relevant trebuie să fie • 
creditată în contul pentru resursele TVA și VNB9.
Comisia trebuie să facă apel la sumele creditate în conturi în măsura impusă de acoperirea • 
necesarului său de numerar generat de execuţia bugetului10.CASETA 1
8 Articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1150/2000, cu modificările ulterioar e.
9 Articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1150/2000, cu modificările ulterioare.
10 Articolul 12 alineatul (1) din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1150/2000.
Raportul special nr. 5/2009 – Gestiunea de trezorerie a Comisiei9
SCHEMĂ A SISTEMULUI DE GESTIUNE DE TREZORERIE AL COMISIEIDIAGRAMA 1
Sursa : Curtea de Conturi Europeană.
Statele membre
Instituţii UE
Beneficiari
Furnizori
DG BUDG
Instituţii 
financiareRegulamentul 
financiar și
Normele de aplicare
Regulamentul privind 
resursele proprii
Sistemul de control intern al DG BUDG
PlăţiÎncasări
Încasări
PlăţiGestionarea
riscurilorPlanificare
Previzionare
Gestionarea
riscurilorPlanificare
PrevizionareConturi bancare
Conturi bancare și
gestiunea de activeSistemul de control intern al DG ECFINGestiunea de trezorerie

Raportul special nr. 5/2009 – Gestiunea de trezorerie a Comisiei10
REZUMAT AL PRINCIPALELOR SARCINI ALE SISTEMULUI 
DE GESTIUNE DE TREZORERIE AL COMISIEI
Planificarea și previzionarea trezoreriei
Previzionarea fluxurilor de numerar (estimarea intrărilor și a ieșirilor)• 
Retrageri din conturile de resurse proprii (conturi deschise la trezorerii și la bănci centrale)• 
Gestiunea încasărilor și a plăţilor
Menţinerea și controlul fișierelor terţilor• 
Execuţia și monitorizarea operaţiunilor de plată• 
Compararea încasărilor cu ordinele de recuperare emise de ordonatorii de credite• 
Reconcilierea conturilor bancare• 
Operaţiuni de schimb valutar• Gestiunea conturilor bancare
Deschiderea și închiderea de conturi bancare• 
Selectarea băncilor comerciale (proceduri de atribuire)• 
Verificarea dobânzilor și a comisioanelor bancare• 
Gestiunea conturilor de avans• 
Gestiunea conturilor fiduciare• 
Gestiunea amenzilor• 
Gestiunea investiţiilor• CASETA 2
Raportul special nr. 5/2009 – Gestiunea de trezorerie a Comisiei11
 9.  Principalul obiectiv al auditului a fost evaluarea calităţii gestiunii de 
trezorerie asigurate de Comisie. În acest scop, au fost formulate  
două întrebări:
Respectă Comisia normele și reglementările privind gestiunea de  –
trezorerie?
A instituit Comisia sisteme de control intern care asigură buna   –
gestiune a trezoreriei?
 10.  Curtea a abordat a doua întrebare prin selectarea și examinarea compo-
nentelor principale ale gestiunii de trezorerie asigurate de Comisie, gestiune implementată de DG BUDG și DG ECFIN. Aceste componente au fost:
organizarea generală a activităţilor Comisiei de gestiune de  (a) 
trezorerie;
gestionarea riscurilor pentru activităţile de trezorerie; (b) 
măsurarea performanţei și analiza în raport cu niveluri de referinţă; (c) 
gestiunea conturilor fiduciare; (d) 
gestiunea amenzilor; (e) 
procesul de plată și gestiunea conturilor bancare și (f) 
resursele umane. (g) 
 11.  Auditul nu a acoperit procedurile instituite pentru gestiunea finanţării 
celorlalte instituţii și organisme comunitare, precum agenţiile euro-
pene, sau deciziile de investiţii ale DG ECFIN adoptate în cadrul gesti-
onării celorlalte elemente nebugetare, inclusiv activităţile de obţinere 
de împrumuturi pentru finanţarea împrumuturilor comunitare. Curtea 
prezintă în raportul său anual constatări referitoare la gestiunea de către Comisie a Fondului de garantare pentru acţiuni externe și la  
conformitatea cu legislaţia relevantă a operaţiunilor financiare ale Comunităţii Europene a Cărbunelui și Oţelului (CECO) în lichidare.  Auditul s-a concentrat asupra exerciţiilor financiare 2006 și 2007. Au fost luate în considerare, de asemenea, modificările aduse practicilor Comisiei în prima jumătate a anului 2008.
 12.  Auditul a inclus vizite atât la DG BUDG, cât și la DG ECFIN. Probele de audit 
au fost colectate prin examinarea și evaluarea normelor și proceduri-lor existente, prin analiza documentaţiei, prin testarea controalelor și a operaţiunilor și prin intermediul interviurilor. Pentru a se realiza o comparaţie, s-au analizat, de asemenea, practicile de gestiune de trezorerie din cadrul altor organisme publice și s-a examinat literatura de specialitate relevantă.SFERA ȘI ABORDAREA AUDITULUI
Raportul special nr. 5/2009 – Gestiunea de trezorerie a Comisiei12
RESPECTĂ COMISIA NORMELE ȘI REGLEMENTĂRILE 
PRIVIND GESTIUNEA DE TREZORERIE?
GESTIUNEA ȘI PREVIZIONAREA TREZORERIEI
 13.  Cele trei dispoziţii juridice principale care definesc natura gestiunii de 
trezorerie care trebuie exercitată de Comisie sunt următoarele:
Comisia trebuie să se asigure că are la dispoziţie suficiente fon- (a) 
duri pentru a acoperi necesarul de numerar generat de execuţia bugetară;
Comisia trebuie să instituie sisteme de gestiune a numerarului  (b) 
care să permită previzionarea fluxului de numerar
11;
Comisia trebuie să facă apel la sumele creditate în conturile de (c) 
resurse proprii în măsura impusă de acoperirea necesarului de  
numerar generat de execuţia bugetară12.
 14.  Curtea a verificat dacă sistemele și procedurile aplicate de Comisie și 
acţiunile întreprinse referitor la cerinţele menţionate la punctul 13 
literele (a) și (c) respectau aceste dispoziţii. Curtea, în cursul verifi-
cărilor sale, nu a constatat niciun caz semnificativ de nerespectare 
a dispoziţiilor menţionate.
 15.  După cum s-a menţionat la punctul 2, resursele proprii TVA și VNB sunt 
cele mai extinse componente ale veniturilor bugetului comunitar.  Aceste resurse sunt creditate lunar în conturile deschise de fiecare 
stat membru în numele Comisiei, sub forma unei doisprezecimi din 
totalul relevant din buget. Astfel, cu excepţia necesităţii de furni-
zare a unei finanţări în avans pentru Fondul European de Garantare 
Agricolă (a se vedea punctul 16) în primele luni ale anului, creditarea 
resurselor către conturile menţionate anterior ale Comisiei nu are la 
bază necesităţi reale de trezorerie, ci cota statelor membre în cadrul bugetului anual. Având în vedere că bugetul este în echilibru, Comisia 
riscă în mică măsură să nu dispună de fonduri suficiente pentru aco-
perirea necesităţilor de numerar generate de execuţia bugetară. Din 
cauza metodei de mai sus de furnizare a resurselor proprii, prevăzută 
de regulamentul Comunităţilor, precum și a unui nivel de execuţie bugetară mai scăzut decât cel planificat, în a doua jumătate a anului 
se acumulează solduri importante în aceste conturi de resurse proprii (a se vedea tabelul 1 ). Resursele proprii bugetare sunt modificate  
doar ca urmare a unei rectificări a bugetului comunitar
13. Deoarece 
această procedură necesită o perioadă considerabilă, fondurile în  
exces nu sunt returnate statelor membre cu o rapiditate optimă.OBSERVAŢII PRINCIPALE
11 Articolul 58 din Normele de 
aplicare.
12 Articolul 12 alineatul (1) din 
Regulamentul (CE, Euratom) 
nr. 1150/2000.
13 În cazul bugetului pentru 2007, 
a fost efectuată o rambursare substanţială la începutul lui 2008.
Raportul special nr. 5/2009 – Gestiunea de trezorerie a Comisiei13
 16.  Regulamentul stipulează că resursele TVA și VNB pot fi solicitate în avans, 
în anumite limite, în primele luni ale anului, în scopul finanţării plă-
ţilor FEGA. Comisia pregătește previzionări lunare ale numerarului  pentru a determina dacă este necesară solicitarea în avans a resurselor 
proprii pentru acoperirea plăţilor. Curtea a constatat că documentaţia 
existentă nu fusese actualizată recent și că nici nu furniza sufici-
ente detalii cu privire la metodologia utilizată la pregătirea acestor 
previzionări ale fluxului de numerar. În plus, informaţiile financiare 
privind necesităţile de numerar, care acoperă aproximativ 85 % din cheltuielile bugetare, sunt furnizate doar de către trei direcţii gene-
rale
14, două dintre acestea comunicând aceste informaţii doar în mod 
neoficial către unitatea din cadrul DG BUDG responsabilă de gestiunea de trezorerie.
 17.  Comisia a mai instituit și o altă procedură de previzionare a gestiunii 
numerarului. Principalul obiectiv al acesteia este de a asigura exis-
tenţa unor fonduri suficiente pentru executarea plăţilor în fiecare  
cont deschis la bănci comerciale. Acesta este un instrument automat 
eficace, care permite Comisiei să monitorizeze soldurile bancare și 
să asigure, în același timp, disponibilitatea fondurilor15.
 18.  În fine, Comisia a instituit și o a treia procedură de previzionare a nume-
rarului, care vizează transferul de fonduri între conturile de resurse 
proprii ale diferitelor state membre în vederea armonizării soldurilor acestor conturi cu valoarea contribuţiilor bugetare aferente fiecă-
ruia dintre ele. Calculele pe care se sprijină sumele transferate se  
bazează parţial pe estimări ale viitoarelor fluxuri de numerar. Curtea 
a constatat că metodologia utilizată pentru pregătirea previzionării 
nu a făcut obiectul unei consemnări suficiente, iar corectitudinea  estimărilor nu era verificată ulterior. Aceasta are un efect temporar asupra soldurilor conturilor deschise de către fiecare stat membru în numele Comisiei (a se vedea punctul 2).14 DG Agricultură și Dezvoltare 
Rurală, DG Politică Regională și DG 
Ocuparea Forţei de Muncă, Afaceri 
Sociale și Egalitatea de Șanse.
15 DG BUDG a gestionat un total 
de 33 de conturi bancare, deschise 
la 30 de bănci, în 26 de state 
membre.
Raportul special nr. 5/2009 – Gestiunea de trezorerie a Comisiei14
GESTIUNEA CONTURILOR DE AVANS
 19.  Conturile de avans pot fi constituite pentru colectarea de venituri și 
pentru plata unor sume mici de bani. Totuși, în anumite situaţii, cum 
ar fi operaţiunile de ajutor extern, aceste conturi pot fi utilizate fără 
nicio limită impusă sumelor aferente operaţiunilor de plată16. Cerin-
ţele stabilite în vederea selectării băncilor în Normele de aplicare  
și în orientările interne pentru procedurile de atribuire nu au fost  respectate în majoritatea cazurilor examinate de Curte. În plus, într-o 
treime din cazurile examinate, procedura de selecţie nu a fost înre-gistrată documentar în mod corespunzător.
RESURSELE UMANE – POSTURILE SENSIBILE
 20.  Aplicând standardele de control intern ale Comisiei, DG ECFIN a efectuat 
o evaluare a riscurilor (a se vedea punctul 26), pe baza căreia, în 2004, 
o serie de posturi au fost clasificate drept sensibile. Deoarece această 
listă este destul de veche, ea trebuie să fie reexaminată în contex-
tul evaluării de risc efectuate în cadrul direcţiei generale, a cărei  finalizare este iminentă. În urma exerciţiului DG BUDG de evaluare 
a riscurilor pentru 2008, doar un post din unitatea responsabilă de 
gestiunea trezoreriei a fost evaluat ca fiind sensibil. Aceasta în pofida 
volumelor și a valorilor mari și a naturii operaţiunilor tratate zilnic 
de această unitate.
A INSTITUIT COMISIA SISTEME DE CONTROL INTERN 
CARE ASIGURĂ BUNA GESTIUNE A TREZORERIEI?
ORGANIZAREA GENERALĂ A ACTIVITĂŢILOR COMISIEI 
DE GESTIUNE DE TREZORERIE
 21.  Organizaţiile comerciale de mari dimensiuni au înfiinţat departamente 
de gestiune de trezorerie, al căror obiectiv esenţial este de a con-tribui la maximizarea profitabilităţii organizaţiei și la asigurarea, în același timp, a unei gestionări eficace a riscurilor și a disponibilităţii unor rezerve suficiente de numerar pentru finanţarea operaţiunilor. Multe entităţi din sectorul public au înfiinţat, de asemenea, structuri de gestiune a trezoreriei al căror obiectiv este de a furniza asistenţă pentru atingerea obiectivelor organizaţionale ale acestora
17. Indife-
rent de natura organizaţiei, gestiunea eficace de trezorerie contribuie semnificativ la succesul organizaţional.16 Articolul 63 alineatul (1) din 
Regulamentul financiar, cu 
modificările ulterioare.
17 În funcţie de natura organizaţiei 
din sectorul public, structurile 
de gestiune de trezorerie pot 
întreprinde o gamă largă de activităţi. O definiţie a gestiunii 
de trezorerie furnizată de 
Chartered Institute of Public 
Finance and Accountancy  (Regatul 
Unit) precizează următoarele: „Gestiunea de trezorerie 
include gestiunea fluxurilor de 
numerar, a activităţilor bancare 
și a operaţiunilor de pe piaţa 
monetară și de capital; controlul 
eficace al riscurilor asociate 
acestor activităţi; și efortul de a obţine o performanţă optimă 
corespunzătoare acestor riscuri” 
(Management in the public services, 
code of practice and cross-sectoral 
guidance notes – Gestiunea în 
serviciile publice, cod de practică 
și orientări transsectoriale, 2001, 
Chartered Institute of Public Finance 
and Accountancy , Regatul Unit).
Raportul special nr. 5/2009 – Gestiunea de trezorerie a Comisiei15
 22.  În scopul realizării unei gestiuni de trezorerie eficace rămânând, în același 
timp, în limitele cadrului de reglementare al legislaţiei comunitare 
(a se vedea punctul 7), Comisia a atribuit gestiunea de trezorerie  pentru bugetul comunitar Direcţiei Generale Buget, iar gestiunea  
de trezorerie pentru elementele nebugetare
18 și pentru activitatea  
de investire a fondurilor comunitare, Direcţiei Generale Afaceri Eco-
nomice și Financiare19 (a se vedea punctele 6 și 8). Având în vedere 
domeniile lor de specializare și rolul și responsabilităţile acestor două 
direcţii generale în implementarea programului anual de activitate al Comisiei și în execuţia bugetului comunitar, această delimitare  
a responsabilităţilor reflectă realitatea de zi cu zi a operaţiunilor de trezorerie
20. S-a observat însă că fiecare DG funcţionează complet  
independent în ceea ce privește gestiunea și controlul activităţilor sale de trezorerie. Ca urmare a acestei delimitări, nu exista o unitate care să aibă responsabilitate generală pentru operaţiunile de gestiune de trezorerie ale Comisiei și nu exista coordonare într-un domeniu în care este necesară o abordare comună faţă de aspecte precum  gestionarea și controlul riscurilor.
 23.  De exemplu, în scopul controlării riscului de pierdere generat de deţi-
nerea de fonduri în conturi deschise la bănci comerciale, DG BUDG și DG ECFIN și au stabilit fiecare limite pentru sumele maxime care pot 
fi deţinute la o bancă sau alta. Cele două direcţii generale au utilizat 
metodologii diferite pentru a stabili aceste limite, fără a lua în con-
siderare expunerea generală la risc a Comisiei în cazul fiecărei bănci 
comerciale. Acest lucru a fost rezultatul unei lipse de comunicare și de coordonare între cele două direcţii generale în domeniul gesti-
unii de trezorerie. Practicile de gestiune de trezorerie ale Comisiei 
nu au în vedere reducerea expunerii generale a Comisiei la pierderi 
financiare.
GESTIONAREA RISCURILOR PENTRU ACTIVITĂŢILE 
DE TREZORERIE
 24.  Organizaţiile trebuie să efectueze evaluări ale riscurilor pentru fiecare 
proces important din cadrul activităţii lor, în scopul identificării și al analizării riscurilor principale la adresa îndeplinirii obiectivelor lor. Pe baza acestor evaluări, trebuie decise măsurile corespunzătoare de gestionare și de monitorizare a riscurilor identificate.18 Cu excepţia gestiunii de 
trezorerie pentru Fondul european 
de dezvoltare, care este asigurată 
de DG BUDG.
19 Contabilul își dă acordul 
pentru deschiderea și închiderea 
conturilor la instituţiile financiare 
și formulează un aviz privind normele interne stabilite pentru 
operaţiunile de trezorerie ale 
direcţiei generale.
20 DG ECFIN tratează un număr 
mai mic de operaţiuni de plată 
de valoare mare comparativ cu DG BUDG. Pentru DG ECFIN, 
respectarea termenelor pentru 
execuţia plăţilor este un aspect 
foarte important. Această 
direcţie generală trebuie adesea 
să efectueze plăţi în termene 
foarte stricte în urma unei decizii de investiţie. Plăţile trebuie să 
fie executate, în mod frecvent, 
în termen de cel mult două zile, 
existând și cazuri în care trebuie 
efectuate în aceeași zi în care au fost emise instrucţiunile.
Raportul special nr. 5/2009 – Gestiunea de trezorerie a Comisiei16
 25.  DG BUDG nu a efectuat nicio evaluare a riscurilor consacrată operaţiunilor 
sale de gestiune de trezorerie. În exerciţiile generale de evaluare a ris-
curilor întreprinse de DG BUDG pentru 2007 și 2008, au fost identificate doar două riscuri privind operaţiunile de gestiune de trezorerie: perso-
nalul insuficient din secţiunea „terţi” (a se vedea punctul 36) și riscul 
de pierderi privind depunerea la bănci comerciale a amenzilor încasate 
provizoriu (a se vedea punctul 33). Totuși, Comisia a publicat pentru 
prima dată o descriere a riscurilor aferente operaţiunile sale de tre-
zorerie în Conturile anuale ale Comunităţilor Europene pentru 2007
21. 
Această descriere include riscuri privind gestiunea asigurată de Comisie 
pentru operaţiunile de zi cu zi, riscuri operaţionale, valutare, de credit și de rată a dobânzii, precum și riscuri privind gestiunea amenzilor încasate provizoriu (a se vedea punctul 33). Nu au fost identificate 
documente care să demonstreze existenţa unei gestionări și a unei 
monitorizări active a riscurilor menţionate mai sus.
 26.  Deși au fost efectuate evaluări ale riscurilor pentru instrumentele finan-
ciare care fuseseră supuse unor schimbări majore, ultima evaluare  
generală a riscurilor a DG ECFIN a avut loc în 2004. Această evaluare 
conţinea o estimare a impactului și a probabilităţii riscurilor poten-
ţiale pentru operaţiunile de trezorerie și pentru cele de pe piaţa  financiară. În plus, în 2004, DG ECFIN a înfiinţat o funcţie de gestio-
nare a riscurilor, care a contribuit la gestionarea eficace a riscurilor 
și la monitorizarea eficace la nivel de entitate și de activitate. Pentru 
riscurile identificate în cadrul evaluărilor menţionate anterior, se  
întocmesc în mod regulat rapoarte de risc și au loc reuniuni pe tot parcursul anului pentru monitorizarea expunerii la risc (a se vedea 
caseta 3 ). Curtea a examinat aceste rapoarte și a constatat că riscurile 
principale enumerate în continuare erau monitorizate, iar limitele  
stabilite pe categorie de investiţii erau verificate în mod regulat de 
către direcţia generală, care a adoptat acţiuni corective când a con-siderat că acestea erau necesare:
riscul de piaţă: acesta este reprezentat de potenţialele pierderi (a) 
care pot apărea ca urmare a evoluţiilor nefavorabile ale pieţei;  
include riscul de rată a dobânzii, care constă în variaţia viitoa-
relor fluxuri de numerar ale unui instrument financiar ca urmare 
a modificării ratelor dobânzii de pe piaţă, precum și riscul de  schimb valutar, care reprezintă expunerile valutare având drept 
cauză denominarea unui instrument financiar într-o altă monedă 
decât euro;
riscul de credit: acesta este reprezentat de potenţialele pierderi (b) 
pentru un portofoliu care pot apărea în urma neîndeplinirii de  
către un partener a obligaţiilor financiare ale acestuia sau în urma deteriorării bonităţii acestuia, de exemplu acordarea unui califica-tiv de bonitate mai puţin favorabil de către o agenţie de profil;
riscul operaţional: acesta este un risc de pierderi care rezultă din (c) 
neadecvarea sau eșecul unor procese, persoane sau sisteme din 
mediul intern sau care rezultă din evenimente externe.21 Conturile anuale ale 
Comunităţilor Europene, exerciţiul 
financiar 2007, volumul I 
(Situaţii financiare consolidate și rapoarte consolidate privind 
execuţia bugetară), secţiunea 7 
(Gestionarea riscului financiar).
Raportul special nr. 5/2009 – Gestiunea de trezorerie a Comisiei17
MĂSURAREA PERFORMANŢEI ȘI ANALIZA ÎN RAPORT 
CU NIVELURI DE REFERINŢĂ
 27.  Conducerea trebuie să monitorizeze performanţele prin instituirea unor 
sisteme de colectare de informaţii privind implementarea activităţilor 
selectate. Aceste sisteme trebuie să utilizeze indicatori pentru a eva-
lua performanţele în raport cu scopurile și obiectivele stabilite22. În 
plus, analiza în raport cu niveluri de referinţă ( benchmarking) este un 
proces utilizat în management prin intermediul căruia organizaţiile 
evaluează diverse aspecte ale proceselor și ale performanţelor lor în raport cu cele mai bune practici și adoptă măsuri corective.
 28.  DG BUDG a stabilit o serie de indicatori „de înalt nivel” pentru operaţi-
unile sale de trezorerie. Aceștia au fost incluși în „tabloul de bord” lunar al direcţiei generale (sistemul tabelei de punctaj) și se referă la operaţiuni de plată (cel puţin o plată efectuată pe zi), la procesul de reconciliere bancară (numărul de elemente nereconciliate mai vechi de 30 de zile) și la gestionarea fișierelor terţilor. Acești indicatori  „de înalt nivel” nu acoperă toate aspectele operaţiunilor de gestiune de trezorerie și, în plus, nu a fost identificat niciun element care să demonstreze utilizarea unor niveluri de referinţă adecvate.
EXEMPLU DE ACTIVITĂŢI DE MONITORIZARE A RISCURILOR EFECTUATE DE CĂTRE DG ECFIN
Raport trimestrial de risc privind activităţile financiare pentru una din unităţile DG ECFIN, 
pentru trimestrul încheiat la 31 decembrie 2007 (fragmente)
Tulburările de pe piaţa financiară, cunoscute și sub numele de criza sub-prime, au continuat și • 
în perioada de raportare. Unitatea operaţională în cauză și unitatea de gestionare a riscurilor au continuat monitorizarea atentă a evoluţiei crizei sub-prime în ultimele luni pentru a evalua posibilul impact al acesteia asupra portofoliului de gestiune de trezorerie format din obligaţi-uni și depozite bancare. Din perspectiva riscului de credit, a fost pregătită o analiză actualizată a portofoliului de obligaţiuni și a partenerilor bancari.
Riscul de concentrare este, de asemenea, monitorizat. Acesta este un risc generat prin alocarea 
• 
unei proporţii prea ridicate de obligaţiuni sau de depozite unei anumite ţări, unui anumit sector, 
unui anumit instrument sau unui anumit tip de operaţiune.
Riscul operaţional pentru operaţiunile de trezorerie este, de asemenea, monitorizat. A fost tes-• 
tată respectarea procedurilor interne și a normelor standard, iar rezultatele aferente trimestrului 
au fost raportate și analizate. Aceasta s-a bazat pe examinarea unui eșantion de operaţiuni cu titluri de valoare și de depozite plasate în această perioadă.CASETA 322 Aceste noţiuni sunt expuse în 
cadrul standardului de control 
intern nr. 5 al Comisiei, referitor 
la obiective și la indicatori de 
performanţă.
Raportul special nr. 5/2009 – Gestiunea de trezorerie a Comisiei18
 29.  DG ECFIN utilizează un indice de piaţă23 ca nivel de referinţă pentru ana-
liza performanţelor portofoliului de titluri de valoare și de numerar al 
Comunităţii Europene a Cărbunelui și Oţelului (CECO) și al Fondului de garantare pentru acţiuni externe. În acest sens, au fost stabilite marje 
de toleranţă, iar direcţia generală a întreprins acţiuni de corectare 
a portofoliului atunci când s-a constatat că performanţele lunare efec-tive ale acestuia s-au situat în afara marjei. Însă nivelul de referinţă pentru analiza performanţelor celorlalte portofolii, respectiv produ-
sele de pe piaţa monetară, precum depozitele gestionate de direcţia 
generală, se afla în fază de pregătire la momentul auditului.
GESTIUNEA CONTURILOR FIDUCIARE
 30.  Conturile fiduciare sunt înfiinţate pentru anumite programe de cheltuieli 
ale Uniunii Europene în contextul unor acorduri specifice încheiate de 
Comisie, în cadrul cărora o instituţie financiară acţionează ca agent 
autorizat al acesteia. Cu alte cuvinte, aceste conturi sunt deschise la 
o instituţie financiară pentru ca aceasta să gestioneze fondurile în 
mod direct și să efectueze plăţi în numele Comisiei. Comisia transferă fonduri în aceste conturi fiduciare pentru acoperirea viitoarelor plăţi. 
Suma totală a fondurilor deţinute în aceste conturi era de aproximativ 
970 de milioane de euro
24 la sfârșitul lui 2007, cea mai mare parte din 
această valoare, aproximativ 900 de milioane de euro, fiind clasificată 
ca depozite pe termen scurt, iar restul reprezentând conturi curente 
(a se vedea tabelul 1 ).
 31.  Auditul Curţii a arătat că nu există norme clare privind constituirea aces-
tor conturi fiduciare. De asemenea, nu există o strategie explicită  
de optimizare a dobânzii produse de aceste conturi. Auditul Curţii  a evidenţiat că termenii acordurilor contractuale încheiate cu inter-
mediarii financiari diferă de la un caz la altul. Aceasta poate avea ca 
rezultat variaţii importante la nivelul veniturilor generate de aceste 
conturi
25. Trebuie însă spus că aceste variaţii pot fi explicate parţial 
prin existenţa unor temeiuri juridice, a unor intervale de plată și  a unor profiluri de maturitate diferite.
 32.  Nu există o supraveghere de ansamblu a gestiunii fondurilor depozitate 
la aceste instituţii financiare. DG ECFIN dispune de competenţele și 
de sistemele necesare pentru asigurarea unei supravegheri eficace. În iulie 2007, DG ECFIN și-a oferit serviciile de gestiune de active celor 
șase direcţii generale în cauză
26. Astfel, au fost semnate acorduri între 
DG ECFIN și două direcţii generale.23 Indicele iboxx este publicat 
de Deutsche Börse AG  pe baza 
preţurilor provenind de la mai mulţi furnizori. Potrivit DG ECFIN, 
acest indice constituie un standard 
de piaţă.
24 720 de milioane de euro din 
această sumă vizează acorduri 
specifice încheiate de către direcţiile generale ale Comisiei 
cu Banca Europeană de Investiţii 
(BEI) și cu Fondul European de 
Investiţii (FEI).
25 De exemplu, în cadrul 
convenţiilor încheiate între 
Comisie și BEI legat de conturile 
privind capitalul de risc și 
subvenţiile la dobândă se aplică 
reguli diferite pentru calculul 
dobânzilor faţă de cele utilizate în cazul Facilităţii euromediteraneene 
pentru investiţii (FEMIP). Curtea 
a calculat că dobânda generată 
de conturile FEMIP până la 
sfârșitul anului 2006 ar fi fost cu 
aproximativ 0,8 milioane de euro 
mai mare dacă ar fi fost utilizată metoda dobânzii din cazul 
conturilor privind capitalul de risc 
și subvențiile la dobândă.
26 EuropeAid, DG Extindere, 
DG Cercetare, DG Politică 
Regională, DG Relaţii Externe 
și DG Dezvoltare.
Raportul special nr. 5/2009 – Gestiunea de trezorerie a Comisiei19
SELECŢIE DE STATISTICI PRIVIND PROCESUL DE PLATĂ
2007 2006
Numărul de plăţi tratate de DG BUDG 1 570 576 1 508 983Numărul de plăţi tratate de DG ECFIN 1 485 1 577Validări ale fi  șierelor de cont bancar 71 879 60 637
Modifi  cări ale fi  șierelor de cont bancar 31 703 18 227
Validări ale fi  șierelor terţilor 56 864 14 551
Volumul de modifi  cări pentru fi  șierele terţilor 17 598 18 796
Sursa : Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor furnizate de Comisie.TABELUL 2GESTIUNEA AMENZILOR
 33.  Comisia impune amenzi în caz de încălcare a normelor privind concu-
renţa de către statele membre sau de către societăţi. Amenzile plătite 
Comisiei în cazul litigiilor în desfășurare sunt depozitate provizoriu în conturi de depozit dedicate deschise la bănci comerciale și nu pot fi utilizate în scopul finanţării altor activităţi comunitare
27. Volumul de 
amenzi depozitat sub formă de numerar restricţionat a crescut semni-
ficativ, de la 2,9 miliarde de euro la 31 decembrie 2006 la 5 miliarde de euro la 31 decembrie 2007.
 34.  Deși au fost întocmite o serie de orientări neoficiale, acestea fiind, de 
altfel, urmate, nu a fost stabilită o politică clară privind tratarea aces-tor amenzi. În orientările menţionate, DG BUDG a abordat expunerea 
la riscuri prin definirea unui calificativ de bonitate minim precis,  
Moody’s sau echivalent, și prin limitarea expunerii sale la fiecare  
bancă comercială (a se vedea punctul 23). În pofida acestor lucruri, 
riscul presupus de păstrarea unor sume de bani atât de mari în conturi 
curente dedicate deschise la bănci comerciale încă necesită o abor-dare eficace. La momentul auditului, DG BUDG și DG ECFIN se aflau în 
procesul de căutare a unei soluţii optime pentru problema gestiunii 
de trezorerie pentru aceste fonduri importante, vizând reducerea  
la minimum a riscului de pierderi și, în același timp, obţinerea unei 
rentabilităţi juste.27 Conturile sunt deschise la 
următoarele șase bănci: Fortis, 
BBVA, ING Belgia, KBC, ING NL și 
Citibank.
Raportul special nr. 5/2009 – Gestiunea de trezorerie a Comisiei20
PROCESUL DE PLATĂ ȘI GESTIUNEA CONTURILOR BANCARE
 35.  Ambele direcţii generale execută și tratează un număr semnificativ de 
operaţiuni de trezorerie în fiecare an (a se vedea tabelul 2 ). Curtea 
a examinat, în cadrul unităţilor relevante, mecanisme-cheie de con-trol intern privind procesul de execuţie a plăţilor, cum ar fi separarea sarcinilor, validarea terţilor, drepturile de acces și raportarea excep-
ţiilor. Nu au fost constatate deficienţe semnificative. Mecanismele de 
control intern funcţionau eficace la nivel de ansamblu, atât în cadrul DG BUDG, cât și în cadrul DG ECFIN.
 36.  Pentru a se putea proceda la tratarea unei plăţi, în sistemul contabil 
informatizat al Comisiei trebuie să se creeze un fișier al terţului, care să conţină detalii bancare și informaţii privind identitatea beneficia-
rului. În 2006 a existat o întârziere importantă, de aproximativ patru-
șase săptămâni, în ceea ce privește tratarea solicitărilor de creare și 
de modificare pentru aceste fișiere ale terţilor. Acest neajuns a fost 
eliminat de DG BUDG în 2007, prin suplimentarea resurselor umane 
din unitatea în cauză.
 37.  Comisia a instituit, de asemenea, proceduri vizând garantarea următoa-
relor aspecte:
reconcilierea regulată a operaţiunilor efectuate de băncile comer- (a) 
ciale în conturile Comisiei cu înregistrările aferente ale acestor operaţiuni din sistemul contabil al Comisiei, în vederea identifi-cării și a soluţionării eventualelor diferenţe;
verificarea regulată a dobânzilor și a comisioanelor bancare, în (b) 
vederea asigurării corectitudinii sumelor încasate și plătite;
efectuarea corectă a operaţiunilor de schimb valutar (c) 
28.
 38.  Curtea a examinat punerea în aplicare a acestor proceduri. Nu s-au con-
statat deficienţe semnificative, procedurile existente fiind adecvate 
și funcţionând, per ansamblu, în mod eficace, atât în cazul DG BUDG, 
cât și în cazul DG ECFIN. Totuși, DG BUDG nu a adoptat în mod oficial 
o politică de schimb valutar decât în februarie 2008.28 Exemple de operaţiuni cu 
valută: (i) se deţin conturi bancare 
deschise în alte valute decât 
euro, în scopul efectuării de plăţi 
exprimate în aceste valute; în 
funcţie de necesităţi, în aceste 
conturi sunt transferate fonduri din conturi în euro și (ii) resursele 
proprii plătite de statele membre 
în alte valute decât euro sunt 
convertite în euro în funcţie de 
necesităţile de trezorerie.
Raportul special nr. 5/2009 – Gestiunea de trezorerie a Comisiei21
RESURSELE UMANE
 39.  Atât DG BUDG, cât și DG ECFIN aplică procedurile standard ale Comisiei 
în ceea ce privește gestionarea resurselor umane. Aceste proceduri 
includ recrutarea, evaluarea și mobilitatea în carieră a membrilor  personalului implicat în gestiunea de trezorerie. Auditul Curţii a con-firmat că au fost întocmite fișe corecte ale posturilor și că personalul 
angajat posedă calificări corespunzătoare și experienţă anterioară  
suficientă în legătură cu sarcinile aferente posturilor. Unitatea din cadrul DG BUDG responsabilă de gestiunea de trezorerie își desfășoară 
activitatea cu o echipă de dimensiuni mici, foarte experimentată. Fluc-
tuaţia redusă de personal din ultimii ani a dus la crearea unui mediu 
de lucru relativ stabil. Cu toate acestea, în cazul plecării rapide a unor 
membri importanţi ai echipei și având în vedere lipsa de documen-taţie pentru anumite proceduri (a se vedea punctele 16 și 18), există un risc considerabil la adresa continuităţii activităţii, cu un impact potenţial asupra gestiunii și controlului activităţilor de trezorerie ale 
Comisiei.
Raportul special nr. 5/2009 – Gestiunea de trezorerie a Comisiei22
CONCLUZII 
ȘI RECOMANDĂRI
RESPECTĂ COMISIA NORMELE ȘI REGLEMENTĂRILE 
PRIVIND GESTIUNEA DE TREZORERIE?
 40.  Comisia a respectat, per ansamblu, principalele dispoziţii juridice incluse 
în regulamentul privind resursele proprii ale Comunităţilor și în Nor-mele de aplicare a regulamentului financiar (punctele 13 și 14).
 41.  Comisia a instituit proceduri fiabile și eficace de previzionare a gestiunii 
numerarului, asigurându-se că are la dispoziţie suficiente fonduri pen-
tru acoperirea necesarului de numerar generat de execuţia bugetară 
(punctul 17).
 42.  Faptul că regulamentul privind resursele proprii ale Comunităţilor impune 
ca transferul resurselor proprii în conturile deschise de statele mem-
bre în numele Comisiei să se realizeze pe baza creditelor bugetare are 
drept consecinţă acumularea de solduri importante în a doua jumă-
tate a anului. Deoarece procedura de rectificare a bugetului necesită o perioadă considerabilă, fondurile în exces nu sunt returnate statelor 
membre cu o rapiditate optimă (punctul 15).
 43.  Aplicarea procedurilor Comisiei care vizează:
transferul de fonduri între conturile de resurse proprii ale diferi- (a) 
telor state membre și
determinarea necesităţii existente la nivelul primelor luni ale  (b) 
anului de a solicita sume în avans din resursele proprii, pentru  acoperirea plăţilor,
  nu a fost consemnată în mod suficient în documentaţie și nu a fost actua-
lizată recent. Corectitudinea estimărilor utilizate pentru transferul de fonduri între conturile de resurse proprii ale diferitelor state membre nu era verificată ulterior (punctele 15 – 18).
RECOMANDĂRI
Comisia ar trebui să analizeze funcţionarea sistemului actual al  • 
conturilor de resurse proprii, în scopul reducerii soldurilor acestor 
conturi în a doua jumătate a exerciţiilor.
Comisia ar trebui să îmbunătăţească modul în care sunt consemnate • 
procedurile sale de previzionare a fluxului de numerar și să verifice 
corectitudinea estimărilor utilizate pentru transferurile resurselor 
proprii ale statelor membre.
Raportul special nr. 5/2009 – Gestiunea de trezorerie a Comisiei23
A INSTITUIT COMISIA SISTEME DE CONTROL INTERN 
CARE ASIGURĂ BUNA GESTIUNE A TREZORERIEI?
 44.  Per ansamblu, procedurile de control intern aplicate pentru execuţia 
plăţilor și pentru conturile bancare s-au dovedit eficace. Totuși,  spre deosebire de DG ECFIN, în cazul DG BUDG nu s-a putut identi-fica o documentaţie care să demonstreze existenţa unei gestionări 
și a unei monitorizări active a riscurilor generate de activităţile de 
trezorerie și nici nu fuseseră instituite proceduri pentru evaluarea  tuturor aspectelor performanţei direcţiei (punctele 24-29 și 35-38).
 45.  Ca urmare a deciziei Comisiei de a repartiza operaţiunile de gestiune 
de trezorerie între DG ECFIN și DG BUDG, nu exista o unitate care să deţină responsabilitatea de ansamblu pentru gestiunea de trezore-
rie a Comisiei. Între cele două direcţii generale din cadrul Comisiei 
exista o lipsă de coordonare într-un domeniu în care este necesară 
o abordare comună faţă de aspecte precum gestionarea și controlul 
riscurilor. Acest lucru a dus la crearea unei situaţii în care limitele  
privind fondurile deţinute în conturi la bănci comerciale au fost sta-bilite la nivelul acestor direcţii generale, fără să se ia în considerare 
expunerea de ansamblu a Comisiei faţă de fiecare bancă comercială 
(punctele 21-23).
 46.  Nu au fost stabilite reguli clare privind constituirea conturilor fiduciare 
și nu exista o situaţie generală cu privire la toate fondurile depozitate la instituţiile financiare. Prin urmare, nu a fost asigurată optimizarea dobânzii generate (punctele 30-32).
 47.  Valoarea amenzilor colectate provizoriu și deţinute în conturi curente 
deschise la bănci comerciale a crescut cu peste 100 % în ultimii ani, 
la 5 miliarde de euro. Această abordare expune Comisia la riscuri  de pierderi în caz de faliment bancar. Nu a fost stabilită o abordare optimă privind mai buna gestionare a riscurilor aferente depozitării acestor sume (punctele 33 și 34).
Raportul special nr. 5/2009 – Gestiunea de trezorerie a Comisiei24
RECOMANDĂRI
Comisia ar trebui să instituie proceduri în vederea îmbunătăţi- • 
rii supravegherii activităţilor sale de gestiune a trezoreriei și în  
vederea sporirii coordonării dintre cele două direcţii generale în cauză.
În domeniul gestiunii de trezorerie, DG BUDG ar trebui să îmbu-
• 
nătăţească modul în care este consemnată gestionarea riscurilor 
realizată la nivelul său și, de asemenea, să îmbunătăţească sfera  activităţilor sale de măsurare a performanţei.
Ar trebui să se instituie o politică uniformă și orientări corespunză-
• 
toare pentru deschiderea conturilor fiduciare și pentru gestiunea 
fondurilor Comisiei depozitate în aceste conturi.
Comisia ar trebui să ajungă, în mod prioritar, la o concluzie în cadrul • 
eforturilor sale de a identifica o soluţie optimă pentru tratarea  
amenzilor colectate provizoriu.
  Prezentul raport a fost adoptat de Curtea de Conturi la Luxemburg, în 
ședinţa sa din 30 aprilie 2009.
Pentru Curtea de Conturi
Pentru Curtea de Contu
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Președinte
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 5/2009 – Gestiunea de trezorerie a Comisiei25
RĂSPUNSURILE COMISIEI
SINTEZĂ
V.
A treia liniuţă
Procedura de transfer dintre conturile de  
resurse proprii ale statelor membre este con-semnată în mod oficial și este completată de instrucţiuni detaliate pas cu pas.
A patra liniuţă
Comisia este obligată să respecte dispoziţi-ile Regulamentului Consiliului de implemen-tare a deciziei privind sistemul de resurse  proprii al Comunităţilor, care prevăd ca  statele membre să transfere resursele pro-prii în contul deschis în numele Comisiei  sub forma doisprezecimilor lunare. A se  vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la  paragraful 15.
A cincea liniuţă
Descrierea Comisiei privind riscurile legate de operaţiunile sale de trezorerie (DG BUDG), 
care face parte din conturile sale anuale,  
oferă o sinteză clară și cuprinzătoare a ris-
curilor la care se expune, a modului în care 
sunt gestionate aceste riscuri și a măsurilor 
instituite pentru controlul, minimalizarea  
sau neutralizarea acestora. De asemenea,  se face referire la procedurile care includ  
măsuri pentru controlul sau limitarea riscu-rilor operaţionale și financiare. Se vor face trimiteri încrucișate la aceste proceduri exis-
tente într-un singur document formal al DG BUDG.
Indicatorii incluși în „tabloul de bord” al DG 
BUDG sunt cei mai relevanţi pentru opera-ţiunile sale de trezorerie și sunt indicatori  semnificativi ai performanţei sale. Acești  indicatori sunt urmăriţi în mod regulat, eva-
luându-se performanţa în funcţie de aceștia. 
În cazul unei performanţe necorespunză-
toare se instituie măsuri adecvate pentru  
corectarea acesteia.
A se vedea, de asemenea, răspunsurile Comi-
siei la paragrafele 25 și 28.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 5/2009 – Gestiunea de trezorerie a Comisiei26
A șasea liniuţă
Comisia va îmbunătăţi supravegherea dife-
ritelor activităţi efectuate pentru gestiunea trezoreriei. Separarea funcţiilor dintre cele 
două direcţii generale vizate are ca scop limi-
tarea necesităţii de coordonare intensivă.
Metodologiile diferite de limitare a riscu-
rilor sunt determinate de natura diferită  
a sarcinilor îndeplinite. Limitările contu-rilor nostro , care sunt destinate mișcărilor  
zilnice de numerar dar care, în mod normal, 
nu deţin fonduri substanţiale pe o perioadă 
mai lungă de timp, trebuie analizate diferit 
faţă de limitările impuse contrapartidelor  în care numerarul este plasat pentru o peri-oadă mai lungă de timp.
A se vedea, de asemenea, răspunsurile Comi-
siei la paragrafele 22 și 23.
A șaptea liniuţă
Sistemul actual de gestiune a amenzilor înca-
sate provizoriu a făcut obiectul unei evaluări 
în 2008, destinată în principal sporirii secu-
rităţii acestuia. DG BUDG a emis o propunere 
de decizie a Comisiei cu privire la această  chestiune la începutul anului 2009.
VI.
Prima liniuţăComisia și-a reformulat procedurile de  
raportare și previzionare privind fluxurile  
de numerar la sfârșitul anului 2008, în con-textul unei evaluări a instrumentelor afe-
rente de raportare. Versiunea actualizată  
a procedurii, care conţine, de asemenea, mai 
multe detalii cu privire la partea de previ-zionare, va fi adoptată de la sfârșitul lunii  martie 2009.A doua liniuţă
Sistemul actual al conturilor de resurse pro-
prii, destinat în principal primirii plăţilor de resurse proprii, este legat de sistemul de  
resurse proprii, astfel cum a fost stabilit prin 
Decizia 2000/597/CE, Euratom a Consiliului și Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1150/2000 al Consiliului de punere în aplicare a acesteia, 
pe care Comisia este obligată să îl pună în 
aplicare. Consiliul a adoptat, în 2007, noua Decizie 2007/436/CE, Euratom privind resur-
sele proprii și, recent, o revizuire a Regu-
lamentului (CE, Euratom) nr. 1150/2000
1 al 
Consiliului, care nu introduc nicio modifi-
care semnificativă a sistemului de resurse  proprii și plăţi. Acesta sugerează că func-ţionarea sistemului actual este considerată satisfăcătoare de către Consiliu.
A treia liniuţă
Se vor organiza întâlniri mai frecvente  
între cele două direcţii generale în vederea schimbului de informaţii privind riscurile,  
experienţele și bunele practici cu privire  
la activităţile de trezorerie și de gestiune  
a activelor la nivel de Comisie.
A patra liniuţă
Descrierea Comisiei privind riscurile legate de operaţiunile sale de trezorerie (DG BUDG), 
care face parte din conturile sale anuale,  oferă o sinteză clară și cuprinzătoare a ris-curilor la care se expune, a modului în care 
sunt gestionate aceste riscuri și a măsurilor instituite pentru controlul, minimalizarea  
sau neutralizarea acestora. De asemenea,  
se face referire la procedurile care includ  
măsuri pentru controlul sau limitarea riscu-rilor operaţionale și financiare. Se vor face trimiteri încrucișate la aceste proceduri exis-tente într-un singur document formal al DG 
BUDG.
1 Regulamentul (CE, Euratom) nr. 105/2009 al Consiliului, 
JO L 36, 5.2.2009, p. 1
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 5/2009 – Gestiunea de trezorerie a Comisiei27
Indicatorii incluși în „tabloul de bord” al DG 
BUDG sunt cei mai relevanţi pentru opera-
ţiunile sale de trezorerie și sunt indicatori  semnificativi ai performanţei sale. Acești  indicatori sunt urmăriţi în mod regulat, eva-
luându-se performanţa în funcţie de aceștia. 
În cazul unei performanţe necorespunză-toare, se instituie măsuri adecvate pentru  
corectarea acesteia.
A cincea liniuţă
În baza sistemului actual de gestionare  a amenzilor încasate provizoriu, Comisia  
asigură minimalizarea riscurilor printr-un  
set de măsuri care includ cerinţele privind 
ratingul minim al creditului pentru băncile 
comerciale, limitarea expunerii per bancă,  
posibilitatea transferului de fonduri în orice 
moment cu efect imediat. În actualul context financiar, se asigură în mod regulat și zilnic 
monitorizarea și evaluarea situaţiei.
În plus, sistemul actual de gestiune a amen-
zilor încasate provizoriu a făcut obiectul  unei evaluări în 2008, destinată în principal 
sporirii securităţii acestuia. DG BUDG a emis o propunere de decizie a Comisiei cu privire la această chestiune la începutul lui 2009.INTRODUCERE
3.
Soldul conturilor bancare de 19 miliarde de 
euro la 31 decembrie 2007 includea 5,9 mili-
arde euro2, sumă rambursată statelor mem-
bre în prima zi lucrătoare a anului următor împreună cu sumele primite din achitarea  provizorie a amenzilor pentru încălcarea  
concurenţei (5,0 miliarde euro
3), din veni-
turile atribuite (3,4 miliarde euro4) și din  
alte surse (1,6 miliarde) care nu pot fi ram-
bursate statelor membre. Din suma rămasă, 
1,2 miliarde euro5 au fost reţinute pentru  
acoperirea creditelor de plată reportate în 2008 și 1,5 miliarde euro
6 au fost rambursate 
statelor membre prin deducere din sumele 
datorate de acestea pentru 2008.
5.
Comisia este de părere că definirea gestiunii 
de trezorerie în Regulamentul financiar este orientată către gestiunea normală a nume-
rarului din buget și nu include gestiunea  
activelor care este tratată separat.
8.
Decizia relevantă a Comisiei cu privire la acti-vităţile extrabugetare prevede că DG ECFIN „este responsabilă pentru coordonarea ope-raţiunilor de contractare/acordare de împru-muturi ale Comunităţilor, pentru activităţile 
fondurilor de investiţii și pentru gestiunea 
trezoreriei nebugetare ….”. Departamentul de trezorerie al DG BUDG este responsabil  
pentru operaţiunile de trezorerie și de plată 
legate de execuţia bugetului UE.
2 Nota 2.11.1 din conturile CE consolidate pe 2007.
3 Nota 2.11.2 din conturile CE consolidate pe 2007.
4 Volumul 1, partea II, tabelul 7, coloana 9 din conturile 
pe 2007.
5 Volumul 1, partea II, tabelul 7 din conturile pe 2007, 
coloanele 7 și 8.
6 Volumul 1, partea II, tabelul 1 din conturile pe 2007.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 5/2009 – Gestiunea de trezorerie a Comisiei28
Trebuie realizată o distincţie între funcţiile 
de trezorerie (și de plată) asigurată de DG  BUDG, pe de o parte, și funcţia de gestiune 
a activelor asigurată de DG ECFIN, pe de altă 
parte, în conformitate cu decizia adoptată  
de Comisie. Fiecare dintre aceste funcţii are o responsabilitate alocată clar unui singur  serviciu central.
OBSERVAŢII PRINCIPALE
15.
Comisia este obligată să respecte dispozi-ţiile Regulamentului Consiliului de punere  
în aplicare a deciziei privind sistemul de  
resurse proprii al Comunităţilor, care pre-
văd ca statele membre să crediteze resursele 
proprii în contul deschis în numele Comisiei 
sub forma doisprezecimilor lunare. Cu toate 
acestea, din 2005, Comisia a înaintat autori-tăţii bugetare un proiect preliminar de modi-
ficare a bugetului la sfârșitul lui  octombrie 
în vederea actualizării bugetului aferent  
previzionării veniturilor și cheltuielilor.  
Acesta a anticipat în mod tipic excedentul de la sfârșitul anului și a condus la reducerea contribuţiilor privind resursele proprii din  partea statelor membre. Într-adevăr, buna  
gestiune bugetară a Comisiei a fost con-
firmată de Curtea de Conturi: în raportul  
său anual privind exerciţiul financiar 2007  
(punctul 3.4) Curtea afirmă că reducerea cre-ditelor de plată reflectă buna gestiune buge-
tară, deoarece demonstrează capacitatea de 
a reacţiona la schimbări și reduce excedentul 
bugetar, permiţând rambursarea resurselor 
proprii către statele membre.16.
Previzionarea fluxului de numerar efectuată 
de către Comisie (DG BUDG) este eficientă. Obiectivele acesteia, conform articolului 58 
din normele de punere în aplicare a Regu-
lamentului financiar, au fost întotdeauna  
atinse, nefiind înregistrate niciodată cazuri de fonduri insuficiente cauzate de previzi-onarea incorectă.
Procedurile existente de raportare și previ-
zionare a fluxului de numerar au fost refor-
mulate la sfârșitul anului 2008 în contextul 
unei evaluări a instrumentelor respective de 
raportare. O versiune actualizată și unificată a procedurii, care include, de asemenea, mai 
multe detalii cu privire la partea de previzi-
onare, va fi adoptată de la sfârșitul primului 
trimestru din 2009.
18.
Comisia subliniază faptul că procedura de  previzionare a numerarului este consemnată 
în mod oficial, este publicată și este, de ase-
menea, completată de un set de instrucţiuni 
pas cu pas. În ceea ce privește estimările pe 
care le utilizează în acest exerciţiu, acestea sunt realizate cu cea mai mare exactitate  posibilă, iar Comisia consideră că procedu-rile actuale nu au impact semnificativ nici  
asupra operaţiunilor generale de trezore-
rie, nici asupra respectării Regulamentului 
aplicabil.
19.
Comisia selectează toate „băncile oficiale” 
printr-o procedură publică de cerere de  
oferte. Băncile oficiale au sediul pe terito-
riul UE și sunt utilizate pentru executarea  
plăţilor autorizate de serviciile centrale ale 
Comisiei.
Este imposibil din punct de vedere fizic și ar 
fi ineficient să se aplice aceeași procedură 
pentru deschiderea unui singur cont bancar 
curent în fiecare dintre cele +/- 150 de ţări 
unde au fost constituite conturi de avansuri. 
Aceste conturi sunt utilizate pentru achita-rea sumelor mici, iar soldurile acestor con-
turi sunt foarte scăzute și sunt refinanţate periodic doar până la valoarea plăţilor rea-lizate efectiv.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 5/2009 – Gestiunea de trezorerie a Comisiei29
Atunci când este posibil și adecvat – în func-
ţie de mediul bancar local – banca la care  va fi deţinut un astfel de cont este selectată 
pe baza unui sondaj bancar efectuat la nivel 
local sub supravegherea deţinătorului con-
tului de avans.
Comisia va lua măsuri în urma observaţiei  
Curţii și va consemna într-o manieră mai  adecvată procedura specifică de selecţie  
utilizată în fiecare caz.
20.
În cadrul unităţii DG BUDG în cauză există  o separare corespunzătoare a funcţiilor între 
gestiunea trezoreriei și reconcilierea ban-
cară, aceasta reflectându-se în structura  
organizaţională a unităţii. În cadrul aces-
tei unităţi C01există trei conducători de  
echipă:
unul pentru conturile de avans/recon- –
ciliere;
unul pentru trezorerie și –
unul pentru dosarele terţilor. –
Toate delegările sunt întocmite în scris de  
către contabil și sunt actualizate permanent. Aceste delegări detaliază sarcinile specifice atribuite.
Delegările respectă fișa postului fiecărei  
persoane și sarcinile unităţii. În cadrul unită-ţii este instituită separarea funcţiilor, lucru 
demonstrat de organigramă.
Sistemul IT este principalul instrument de  
control, deoarece garantează separarea func-
ţiilor (în special între operaţiunile de plată și 
reconciliere) și efectuează verificări.
Gestionarea riscurilor, precum și măsurile  
eficiente de supraveghere sunt instituite.Pe baza celor de mai sus, s-a ajuns la con-
cluzia că numai șeful unităţii responsabile  de gestiunea trezoreriei trebuie desemnat  
ca deţinând o funcţie sensibilă.
21.
Organizaţiile mari din sectorul public, cum 
ar fi statele membre, au, de asemenea, enti-
tăţi diferite pentru gestionarea datoriilor și a activelor faţă de cele care se ocupă de înca-
sările și plăţile bugetare. În aceeași manieră, 
Comisia a creat o distribuţie eficientă a sar-
cinilor între DG BUDG și ECFIN.
22.
Sarcinile îndeplinite de departamentul de  
trezorerie în cadrul DG BUDG (plăţi bugetare) 
și DG ECFIN (gestiunea activelor extrabuge-
tare și contractările de împrumuturi) sunt  
diferite una de cealaltă, astfel încât se justi-
fică o abordare diferită a gestionării și con-trolului riscurilor pe baza naturii diferite  
a sarcinilor.
23.
Metodologiile diferite de limitare a riscurilor sunt determinate de natura diferită a sarci-nilor îndeplinite. Limitările conturilor nos-
tro, care sunt destinate mișcărilor zilnice de 
numerar dar care, în mod normal, nu deţin 
fonduri substanţiale pe o perioadă mai lungă 
de timp, trebuie să fie privite diferit faţă de 
limitările impuse contrapartidelor în care  numerarul este plasat pentru o perioadă mai 
lungă de timp.
În plus, cu excepţia conturilor în care sunt 
depuse amenzile încasate provizoriu (cu pri-
vire la acest subiect, a se vedea răspunsul  
Comisiei la paragraful 34), fondurile deţi-nute de DG BUDG în conturile curente de la 
băncile comerciale individuale sunt pentru 
sume atât de limitate, încât, și în cazul în  
care DG ECFIN ar utiliza aceleași bănci, acest 
lucru nu ar reprezenta o creștere importantă 
a riscului său.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 5/2009 – Gestiunea de trezorerie a Comisiei30
25.
Prezentarea Comisiei privind riscurile legate 
de operaţiunile sale de trezorerie (DG BUDG), la care face referire Curtea în observaţia sa, 
explică în mod clar la ce riscuri se expune, 
modul în care sunt gestionate aceste riscuri 
și măsurile implementate pentru controlul, minimalizarea sau neutralizarea acestora.  De asemenea, se face referire la procedu-rile care conţin măsuri pentru controlul sau 
limitarea riscurilor operaţionale și financi-
are. Se vor face trimiteri încrucișate la aceste 
proceduri existente într-un singur document 
formal al DG BUDG.
26.
În 2004 s-a efectuat o evaluare a riscurilor în 
toate domeniile de activitate ale DG ECFIN. 
De atunci, au fost efectuate evaluări supli-
mentare ale riscurilor pentru activităţile în 
cadrul cărora au avut loc schimbări majore. 
Acest proces de evaluare a riscurilor este  considerat adecvat ţinând cont de caracterul 
relativ stabil al activităţilor DG ECFIN. O altă 
evaluare completă a riscurilor în toate acti-
vităţile DG ECFIN a fost efectuată la sfârșitul 
anului 2008.
Riscurile financiare importante sunt monito-
rizate îndeaproape pe parcursul anului. A se 
vedea declaraţia Curţii în Caseta 3.
28.
Indicatorii incluși în „tabloul de bord” al DG BUDG sunt cei mai relevanţi pentru opera-
ţiunile sale de trezorerie și sunt indicatori  
semnificativi ai performanţei sale. Acești  
indicatori sunt urmăriţi în mod regulat, eva-
luându-se performanţa în funcţie de aceștia. 
În cazul unei performanţe necorespunză-
toare se instituie măsuri adecvate pentru  corectarea acesteia.
În cadrul trezoreriei, sunt definite obiec-
tive specifice pentru membrii individuali ai 
echipei, care sunt utilizate pentru evaluarea performanţei acestora. Majoritatea sunt sub 
formă de indicatori de performanţă. Aceștia 
permit conducerii să evalueze/măsoare în  
mod obiectiv performanţele individuale și  performanţa generală a trezoreriei.29.
Calcularea unui nivel de referinţă pentru  
evaluarea performanţei celorlalte portofolii se află în curs de pregătire. La începutul lui 
2009 se stabilește metodologia, iar punerea 
în aplicare a sistemului IT se află în etapa  
de testare.
30.
Conturile fiduciare menţionate deschise de ordonatorii de credite pentru cerinţele de  
executare a programelor bugetare speci-
fice au o altă natură decât conturile ban-
care deschise de contabil pentru cerinţele  
de gestiune de trezorerie, în conformitate  cu articolul 59 din normele de punere în  
aplicare.
Conform Curţii, conturile fiduciare sunt  
stabilite pentru anumite programe în con-
textul acordurilor specifice în cadrul cărora 
organizaţia financiară acţionează în calitate de intermediar financiar al Comisiei (spre  
exemplu, acorduri fiduciare între DG ECFIN 
și organizaţiile financiare).
Plăţile efectuate către organizaţiile financi-
are, cum ar fi Banca Europeană de Investi-ţii (BEI) sau Kreditanstalt für Wiederaufbau (KFW), nu trebuie să fie întotdeauna privite 
și considerate automat ca tranzacţii fidu-
ciare. Organizaţiile financiare pot acţiona  
în calitate de coordonatori de proiect, ca  
beneficiar sau finanţator suplimentar al unui fond fiduciar; prin urmare, plăţile respective 
trebuie considerate în mod normal ca pre-
finanţare. Astfel, clasificarea corectă a unor 
astfel de plăţi necesită o analiză detaliată  
a contractelor subiacente.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 5/2009 – Gestiunea de trezorerie a Comisiei31
31. – 32.
Ca urmare a unei observaţii a Curţii, DG  
BUDG a efectuat două exerciţii de inventa-riere în 2007 (30.9.2007 și 31.12.2007) pen-
tru a asigura integralitatea conturilor anuale 
de active financiare deţinute de organizaţi-
ile financiare. Toate direcţiile generale au  răspuns la aceste două solicitări și au fost  efectuate controale pentru verificarea con-formităţii răspunsurilor cu conturile anuale 
din 2007.
Exerciţiul de inventariere face parte în pre-
zent din procedura anuală standardizată de 
încheiere.
Pentru continuarea îmbunătăţirii situaţiei,  
Comisia a propus deja și a convenit cu Curtea 
ca, începând cu încheierea din 2008 să fie  
trimisă o circulară oficială către organizaţiile 
financiare în cauză, pentru a obţine de la  
acestea informaţii exacte, complete și stan-dardizate cu privire la conturile fiduciare.
Astfel cum s-a menţionat deja în răspunsul la 
paragraful 30, conturile fiduciare sunt dife-
rite de conturile bancare deschise de conta-bilul Comisiei în conformitate cu articolul 59 din normele de implementare. Pentru cele  din urmă s-a instituit deja o politică uni-
formă. Pentru conturile fiduciare, Comisia va 
analiza în continuare situaţia pentru a răs-
punde la observaţiile Curţii.
34.
Sistemul actual utilizat pentru gestiunea  
amenzilor încasate provizoriu este definit  
clar și se bazează pe decizia Comisiei din  
1999. Directivele conexe, care sunt conforme 
cu această decizie, reprezintă o parte stan-
dard și integrantă a fiecărui contract înche-iat cu băncile utilizate în acest scop.Sistemul actual de gestiune a amenzilor înca-
sate provizoriu a făcut obiectul unei evaluări în 2008, destinată în principal sporirii secu-
rităţii acestuia. DG BUDG a emis o propunere 
de decizie a Comisiei cu privire la această  
chestiune la începutul lui 2009.
39.
Comisia subliniază faptul că, în primul rând, toate procedurile de trezorerie sunt con-
semnate în mod oficial sub toate aspectele 
semnificative și, în multe cazuri, sunt com-
pletate de instrucţiuni de lucru detaliate pas 
cu pas.
În plus, pentru toate sarcinile-cheie din  
cadrul departamentului de trezorerie al DG 
BUDG există unul sau mai multe elemente de 
siguranţă pentru a se asigura continuitatea 
operaţiunilor în cazul absenţelor planificate 
și/sau neașteptate.
Prin urmare, Comisia consideră că riscul faţă 
de continuitatea activităţii, în cazul membri-
lor-cheie ai personalului care părăsesc uni-
tatea fără a anunţa în prealabil este foarte scăzut.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 5/2009 – Gestiunea de trezorerie a Comisiei32
CONCLUZII
ȘI RECOMANDĂRI
42.
Comisia este obligată să respecte dispozi-
ţiile Regulamentului Consiliului de punere  
în aplicare a deciziei privind sistemul de  resurse proprii al Comunităţilor, care pre-văd ca statele membre să crediteze resursele proprii în contul deschis în numele Comi-
siei sub forma doisprezecimilor lunare. Cu  
toate acestea, din 2005, Comisia a înaintat 
autorităţii bugetare un proiect preliminar  
de modificare a bugetului la sfârșitul lui  
octombrie în vederea actualizării bugetului aferent previzionării veniturilor și cheltuie-
lilor. Acesta a anticipat în mod tipic exce-
dentul de la sfârșitul anului și a condus la  
reducerea contribuţiilor din resursele pro-
prii ale statelor membre. Într-adevăr, buna 
gestiune bugetară a Comisiei a fost con-
firmată de Curtea de Conturi – în raportul  său anual privind exerciţiul financiar 2007  
(punctul 3.4)  Curtea declară că reducerea  
creditelor de plată reflectă buna gestiune  
bugetară, deoarece demonstrează capaci-
tatea de a reacţiona la schimbări și reduce excedentul bugetar, permiţând rambursarea resurselor proprii către statele membre.
43.
Cu privire la observaţia Curţii de la litera  
(a): Comisia subliniază faptul că procedura 
la care face referire Curtea (transferurile din-tre conturile de resurse proprii ale statelor 
membre) este consemnată oficial și este  
completată prin instrucţiuni detaliate „pas 
cu pas”.
Cu privire la observaţia Curţii de la litera  
(b): Comisia subliniază faptul că atât proce-dura de previzionare a numerarului utilizată 
pentru sumele în avans din resursele pro-
prii, precum și aplicarea acesteia sunt con-
semnate. Aceasta reprezintă o bază formală 
pentru a solicita statelor membre să achite resursele proprii în avans.În contextul unei evaluări recente a instru-
mentelor de raportare a numerarului, pro-
cedurile existente pentru raportarea și  previzionarea privind fluxul de numerar au fost reformulate la sfârșitul lui 2008. O ver-siune actualizată și unificată a procedurii,  
care include, de asemenea, mai multe detalii 
cu privire la partea de previzionare, va fi  
adoptată de la sfârșitul primului trimestru  
din 2009.
În ceea ce privește estimările utilizate pen-
tru transferul de fonduri între conturile de 
resurse proprii ale statelor membre, acestea 
sunt efectuate cu cea mai mare exactitate  
posibilă, iar Comisia consideră că procedu-
rile actuale nu au impact semnificativ nici  
asupra operaţiunilor generale de trezore-rie, nici asupra respectării regulamentului  
aplicabil.
Recomandări
Prima liniuţăSistemul actual al conturilor de resurse pro-prii, destinat în principal primirii plăţilor de resurse proprii, este legat de sistemul de  
resurse proprii, conform Deciziei 2000/597/
CE, Euratom a Consiliului și Regulamentului 
1150/2000 al Consiliului de punere în apli-
care a acesteia, pe care Comisia este obligată să îl pună în aplicare. Consiliul a adoptat  
în 2007 noua decizie 2007/436/CE, Eura-
tom privind resursele proprii și de curând  
o revizuire a Regulamentului 1150/2000
7 al 
Consiliului, care nu introduc nicio modifi-
care semnificativă a sistemului de conturi și 
plăţi de resurse proprii. Acest fapt sugerează că funcţionarea sistemului actual este consi-
derată satisfăcătoare de către Consiliu.
7 Regulamentul (CE, Euratom) nr. 105/2009 al Consiliului, 
JO L 36, 5.2.2009, p. 1 .
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 5/2009 – Gestiunea de trezorerie a Comisiei33
A doua liniuţă
Comisia va face eforturi pentru îmbunătăţi-
rea documentaţiei în acest domeniu. Aceasta a reformulat procedurile sale de raportare  
și previzionare privind fluxul de numerar  
la sfârșitul anului 2008, în contextul unei  
evaluări a instrumentelor respective de  raportare. Versiunea actualizată a procedu-rii, care conţine, de asemenea, mai multe  detalii privind partea de previzionare, va fi 
adoptată de la sfârșitul lui martie 2009. Cu 
toate acestea, Comisia nu este de părere că 
verificarea exactităţii estimărilor utilizate va 
avea un impact important.
44.
Descrierea Comisiei privind riscurile legate 
de operaţiunile sale de trezorerie (DG BUDG), 
care face parte din conturile sale anuale,  
oferă o sinteză clară și cuprinzătoare a ris-
curilor la care se expune, a modului în care 
sunt gestionate aceste riscuri și a măsurilor instituite pentru controlul, minimalizarea  
sau neutralizarea acestora. De asemenea,  
se face referire la procedurile care includ  
măsuri pentru controlul sau limitarea riscu-
rilor operaţionale și financiare.
Se vor face trimiteri încrucișate la aceste  
proceduri existente într-un singur document 
formal al DG BUDG.
Indicatorii incluși în „tabloul de bord” al DG 
BUDG sunt cei mai relevanţi pentru opera-ţiunile sale de trezorerie și sunt indicatori  
semnificativi ai performanţei sale. Acești  
indicatori sunt supervizaţi în mod regulat,  
evaluându-se performanţa în funcţie de  
aceștia. În cazul unei performanţe necores-
punzătoare, se instituie măsuri adecvate  
pentru corectarea acesteia.45.
Trebuie realizată o distincţie între funcţiile 
de trezorerie (și de plată) asigurate de DG  BUDG, pe de o parte, și funcţia de gestiune 
a activelor asigurată de DG ECFIN, pe de altă 
parte, în conformitate cu decizia adoptată  
de Comisie. Fiecare dintre aceste funcţii are o responsabilitate alocată clar unui singur  serviciu central. A se vedea, de asemenea,  răspunsul Comisiei la paragraful 23.
46.
Având în vedere obiectivele foarte variate  
ale fondurilor deţinute în conturile fiduci-
are, care au ca rezultat diferite modele de  flux de numerar și perioade de deţinere, este 
foarte dificil din punct de vedere operaţi-
onal chiar și să se optimizeze dobânda la  
fondurile deţinute la o instituţie financiară. 
A se vedea, de asemenea, răspunsurile la  
punctele 31 și 32 de mai sus.
47.
Sistemul actual de gestiune a amenzilor  
încasate provizoriu a făcut obiectul unei  
evaluări în 2008, destinată în principal spo-
ririi securităţii acestuia. DG BUDG a emis  o propunere de decizie a Comisiei cu privire la această chestiune la începutul lui 2009.  A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei 
la paragraful 34.
Recomandări
Prima liniuţăComisia va îmbunătăţi supravegherea dife-
ritelor activităţi efectuate de gestiune a tre-
zoreriei. Separarea funcţiilor dintre cele  
două direcţii generale vizate este destinată 
limitării necesităţii de coordonare inten-
sivă. Se vor organiza întâlniri mai frecvente 
între cele două direcţii generale în vederea schimbului de informaţii privind riscurile,  
de experienţe și de bune practici cu privire 
la activităţile de trezorerie și de gestiune  
a activelor la nivelul de Comisie.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 5/2009 – Gestiunea de trezorerie a Comisiei34
A doua liniuţă
Descrierea Comisiei privind riscurile legate de operaţiunile sale de trezorerie (DG BUDG), 
care face parte din conturile sale anuale,  
oferă o sinteză clară și cuprinzătoare a ris-curilor la care se expune, a modului în care sunt gestionate aceste riscuri și a măsurilor 
instituite pentru controlul, minimalizarea  
sau neutralizarea acestora. De asemenea,  se face referire la procedurile care includ  
măsuri pentru controlul sau limitarea riscu-
rilor operaţionale și financiare.
Se vor face trimiteri încrucișate la aceste  
proceduri existente într-un singur document 
formal al DG BUDG.
Indicatorii incluși în „tabloul de bord” al DG 
BUDG sunt cei mai relevanţi pentru opera-
ţiunile sale de trezorerie și sunt indicatori  
semnificativi ai performanţei sale. Acești  indicatori sunt urmăriţi în mod regulat, eva-
luându-se performanţa în funcţie de aceștia. 
În cazul unei performanţe necorespunză-
toare, se instituie măsuri adecvate pentru  
corectarea acesteia.
A patra liniuţă
Sistemul actual de gestiune a amenzilor  încasate provizoriu a făcut obiectul unei  evaluări în 2008, destinată în principal spo-
ririi securităţii acestuia. DG BUDG a emis  
o propunere de decizie a Comisiei cu privire la această chestiune la începutul lui 2009.  
A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei 
la paragraful 34.
RĂSPUNSURILE 
COMISIEI
Raportul special nr. 5/2009 – Gestiunea de trezorerie a Comisiei35
Curtea de Conturi Europeană
Raportul special nr. 5/2009
Gestiunea de trezorerie a Comisiei
Luxemburg: Oficiul pentru Publicaţii Oficiale ale Comunităţilor Europene, 20092009 — 34 p. — 21 × 29,7 cmISBN 978-92-9207-310-7

Cum vă puteți procura publicațiile Uniunii Europene?
Publicații de vânzare:
• prin EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);• de la librăria pe care o frecventați, menționând titlul, editura și/sau numărul ISBN;•  contactând direct unul dintre agenții noștri de vânzări. Puteți obține datele de 
contact ale acestora vizitând http://bookshop.europa.eu sau trimițând un fax la +352 2929-42758.
Publicații gratuite:• prin EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);•  la reprezentanțele sau delegațiile Comisiei Europene. Puteți obține datele 
de contact ale acestora vizitând http://ec.europa.eu/ sau trimițând un fax la +352 2929-42758.
ÎN VEDEREA ELABORĂRII ACESTUI RAPORT SPECIAL, CURTEA A AUDITAT 
CALITATEA GESTIUNII DE TREZORERIE ASIGURATE DE COMISIE, EVALUÂND MĂSURA ÎN CARE COMISIA A RESPECTAT NORMELE ȘI 
REGLEMENTĂRILE RELEVANTE ȘI ÎN CARE A INSTITUIT SISTEME DE 
CONTROL INTERN CARE ASIGURĂ O BUNĂ GESTIUNE A TREZORERIEI. CONCLUZIA CURŢII REFERITOR LA ACTIVITĂŢILE COMISIEI ESTE CĂ ACEASTA A RESPECTAT, PER ANSAMBLU, LEGISLAŢIA COMUNITARĂ APLICABILĂ, CĂ A INSTITUIT PROCEDURI PRUDENTE DE PREVIZIONARE A GESTIUNII NUMERARULUI ȘI CĂ, ÎN GENERAL, PROCEDURILE SALE DE CONTROL INTERN ERAU EFICACE. CURTEA A CONSTATAT ÎNSĂ ȘI O LIPSĂ DE COORDONARE ÎNTRE DIRECŢIILE GENERALE RESPONSABILE DIN CADRUL COMISIEI, ÎN DOMENII PRECUM GESTIONAREA ȘI CONTROLUL RISCURILOR. ACEST LUCRU A DUS LA CREAREA UNEI SITUAŢII ÎN CARE 
COMISIA NU A LUAT ÎN CONSIDERARE ÎNTR-O MĂSURĂ SUFICIENTĂ 
EXPUNEREA SA DE ANSAMBLU FAŢĂ DE FIECARE BANCĂ COMERCIALĂ. ÎN PLUS, CURTEA A CONSTATAT CĂ, ÎN CAZUL AMENZILOR COLECTATE 
PROVIZORIU PĂSTRATE ÎN CONTURI CURENTE DEDICATE, EXISTĂ UN 
RISC CRESCUT DE PIERDERE.
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂQJ-AB-09-005-RO-C
ISBN 978-92-9207-310-7