Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de reformă al Danemarcei pentru 2014 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Danemarcei pentru 2014 /* COM/2014/0405 final */





Recomandare de RECOMANDARE A CONSILIULUI privind Programul național de reformă al Danemarcei pentru 2014 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Danemarcei pentru 2014 CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4), având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice[1], în special articolul 9 alineatul (2), având în vedere recomandarea Comisiei Europene[2], având în vedere rezoluțiile Parlamentului European[3], având în vedere concluziile Consiliului European, având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă, având în vedere avizul Comitetul economic și financiar, având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială, având în vedere avizul Comitetului pentru politică economică, întrucât: (1) La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, Strategia Europa 2020, bazată pe coordonarea sporită a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. (2) La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat, pe baza propunerilor Comisiei, o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010 a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre, care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă de la nivel național. (3) La 29 iunie 2012, șefii de stat sau de guvern au convenit asupra unui Pact pentru creștere economică și locuri de muncă, prin care se oferă un cadru coerent de acțiune la nivel național, precum și la nivelul UE și al zonei euro, și care utilizează toate pârghiile, instrumentele și politicile posibile. Aceștia au stabilit acțiunile care trebuie întreprinse la nivelul statelor membre, exprimându-și în special angajamentul deplin față de îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și față de punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări. (4) La 9 iulie 2013, Consiliul a adoptat o recomandare privind Programul național de reformă al Danemarcei pentru 2013 și a emis avizul cu privire la Programul actualizat de convergență al Danemarcei pentru perioada 2013-2016. (5) La 13 noiembrie 2013, Comisia a adoptat analiza anuală a creșterii[4], care marchează începutul semestrului european pentru coordonarea politicilor economice din 2014. În aceeași zi, Comisia a adoptat, în baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011, Raportul privind mecanismul de alertă[5], în care a identificat Danemarca ca fiind unul dintre statele membre pentru care urma să se efectueze un bilanț aprofundat. (6) La 20 decembrie 2013, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru asigurarea stabilității financiare, a consolidării bugetare și a acțiunilor de promovare a creșterii economice. Consiliul European a evidențiat că este necesar să se continue consolidarea bugetară într-un mod diferențiat și favorabil creșterii economice, să fie restabilite condițiile normale de creditare a economiei, să se promoveze creșterea economică și competitivitatea, să se combată șomajul și consecințele sociale ale crizei și să se modernizeze administrația publică. (7) La 5 martie 2014, Comisia a publicat rezultatele bilanțului aprofundat pe care l-a efectuat pentru Danemarca[6], în temeiul articolului 5 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. Pe baza acestei analize, Comisia a ajuns la concluzia că provocările de natură macroeconomică cu care se confruntă Danemarca, legate de datoria privată și de competitivitatea pe plan extern, nu mai sunt identificate ca fiind dezechilibre în sensul procedurii privind dezechilibrele macroeconomice. În special, ajustările de pe piața locuințelor și implicațiile pe care le are nivelul ridicat al datoriei sectorului privat asupra economiei reale, precum și asupra stabilității sectorului financiar par a fi ținute sub control. Cu toate acestea, este necesară monitorizarea continuă a acestor evoluții, precum și a factorilor care pot spori competitivitatea pe plan extern. (8) La 15 aprilie 2014, Danemarca și-a prezentat Programul de convergență pentru 2014, precum și Programul național de reformă pentru 2014. În vederea luării în considerare a legăturilor dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. (9) Obiectivul strategiei bugetare prezentate în Programul de convergență pentru 2014 este de a asigura sustenabilitatea corectării deficitului excesiv și de a menține soldul bugetar structural la un nivel egal cu obiectivul pe termen mediu sau superior acestuia. Obiectivul pe termen mediu, de -0,5 % din PIB, reflectă cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. În 2013, deficitul public al Danemarcei a fost redus în mod durabil sub nivelul de 3 % din PIB. Programul are drept țintă un deficit public global de 1,3 % din PIB în 2014 și de 2,9 % în 2015, ceea ce este în conformitate cu un sold structural (recalculat) de un nivel egal cu obiectivul pe termen mediu sau superior acestuia. În general, strategia bugetară prezentată în program respectă cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Se preconizează că nivelul datoriei, de 44,5 % din PIB în 2013, va crește temporar în 2015 și vă scădea ulterior. Scenariul macroeconomic pe care se întemeiază previziunile bugetare din program este plauzibil. Scenariul preconizează o creștere a PIB-ului de 1,6 % în 2014 și de 1,9 % în 2015 și este, în linii mari, în concordanță cu previziunile Comisiei din primăvara anului 2014, și anume o creștere de 1,5 % și, respectiv, de 1,9 %. Pe baza evaluării Programului de convergență pentru 2014 și pe baza previziunilor Comisiei, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului, Consiliul consideră că finanțele publice ale Danemarcei sunt solide și că se poate preconiza realizarea obiectivului Programului de convergență. (10) Danemarca nu a realizat încă progrese suficiente în ceea ce privește găsirea de soluții pentru situația grupurilor de persoane aflate la periferia pieței forței de muncă și nici în ceea ce privește îmbunătățirea raportului cost-eficacitate în cadrul sistemului de învățământ. Reforma sistemului de pensii de invaliditate și a sistemului de locuri de muncă subvenționate (sistemul „flex-jobs”) a început să dea rezultate, reforma prestațiilor sociale în numerar a intrat în vigoare, s-a convenit asupra unei reforme a prestațiilor în caz de boală, iar guvernul a lansat în aprilie o propunere de reformare a politicilor active din domeniul pieței forței de muncă. Persistă o serie de provocări în ceea ce privește asigurarea unui număr suficient de stagii de ucenicie, sporirea calității acestei forme de învățare și îmbunătățirea imaginii acesteia, modernizarea sistemelor de învățământ profesional și tehnic și de formare profesională și găsirea de soluții pentru ratele ridicate de abandon școlar. Având în vedere faptul că punerea în aplicare a reformelor se află într-un stadiu incipient, rămâne de văzut care va fi efectul integral al acestora. În ceea ce privește învățământul profesional și tehnic și formarea profesională, în februarie 2014 s-a ajuns la un acord privind reformarea acestora, a cărui intrare în vigoare este preconizată pentru jumătatea anului 2015. Acordul vizează sporirea calității învățământului profesional și tehnic și a formării profesionale prin intermediul unei game variate de inițiative. (11) Revigorarea productivității reprezintă în continuare o provocare pentru economia daneză. Evaluarea Comisiei Europene corespunde, în mare măsură, constatărilor Comisiei pentru productivitate. În aprilie 2014, Comisia pentru productivitate a publicat 25 de recomandări principale și peste 100 de propuneri concrete în domenii precum concurența, achizițiile publice, învățământul, internaționalizarea, inovarea, fiscalitatea și infrastructurile. Problema găsirii de soluții pentru provocarea pe care o reprezintă creșterea scăzută a productivității va fi abordată prin punerea în aplicare a recomandărilor formulate de Comisia pentru productivitate. (12) În contextul semestrului european, Comisia a efectuat o analiză cuprinzătoare a politicii economice a Danemarcei și a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă prezentate de această țară. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Danemarca, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a Uniunii Europene prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Recomandările formulate de Comisie în cadrul semestrului european se reflectă în recomandările 1-3 de mai jos. (13) În lumina acestei evaluări, Consiliul a examinat Programul de convergență al Danemarcei și avizul său[7] se reflectă îndeosebi în recomandarea 1 de mai jos. RECOMANDĂ ca, în perioada 2014-2015, Danemarca să întreprindă acțiuni astfel încât: 1. În urma corectării deficitului excesiv, să continue aplicarea unei politici bugetare favorabile creșterii și să mențină o poziție bugetară solidă, asigurându-se că obiectivul bugetar pe termen mediu continuă să fie respectat pe tot parcursul perioadei la care se referă Programul de convergență. 2. Să adopte măsuri suplimentare pentru îmbunătățirea capacității de inserție profesională a persoanelor care se află la periferia pieței forței de muncă. Să îmbunătățească rezultatele educaționale, în special în cazul tinerilor care provin din familii de migranți, și să sporească eficacitatea formării profesionale. Să faciliteze tranziția de la învățământ la piața forței de muncă, inclusiv prin recurgerea pe scară mai largă la cursuri de formare și ucenicii la locul de muncă. 3. Să își intensifice eforturile ce vizează înlăturarea barierelor la intrarea pe piață și să reducă sarcina de reglementare, în vederea intensificării concurenței în sectorul serviciilor interne, în special în sectorul comerțului cu amănuntul și în cel al construcțiilor, astfel cum recomandă Comisia pentru productivitate. Adoptată la Bruxelles, Pentru Consiliu, Președintele [1] JO L 209, 2.8.1997, p. 1. [2] COM(2014) 405 final. [3] P7_TA(2014)0128 și P7_TA(2014)0129. [4] COM(2013) 800 final. [5] COM(2013) 790 final. [6] SWD(2014) 77 final. [7] . Emis în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului.