ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂȚILOR EUROPENE 
Bruxelles, 4.6.2008 
SEC(2008) 1977 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
Evaluarea impactului cu privire la propun erea Comisiei de regulament al Consiliului 
privind conservarea resurselor halieutice prin m ăsuri tehnice în Oceanul Atlantic și în 
Marea Nordului 
DG emitent ă: DG FISH  
Planificarea activit ăților: 2006/FISH/004  
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI  
cu privire la propunerea de regulament al Consiliului privind conservarea resurselor 
halieutice prin m ăsuri tehnice 
 
{COM(2008) 324} 
{SEC(2008) 1978}  
RO    RO REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI  
cu privire la propunerea de regulament al Consiliului privind conservarea resurselor 
halieutice prin m ăsuri tehnice 
Evaluarea impactului se refer ă la proiectul de propunere de regulament privind conservarea 
resurselor halieutice prin m ăsuri tehnice în Oceanul Atlantic și în Marea Nordului. 
Propunerea unui nou regulament privind m ăsurile tehnice de conserva re în Oceanul Atlantic 
și în Marea Nordului a fost identificat ă în Planul de ac țiune pe 2006 - 2008 al Comisiei pentru 
simplificarea legisla ției Politicii comune în domeniul pescuitului (PCP)1 ca fiind o ocazie 
fundamental ă de testare a simplific ării. Propunerea face, de asemenea, parte din programul 
permanent de simplificare al Comisiei. 
Recunoscând c ă legislația privind m ăsurile tehnice pentru  Oceanul Atlantic și Marea Nordului 
a devenit prea complex ă și dificil de interpretat, controlat și aplicat, Consiliul a invitat 
Comisia s ă înainteze o propunere simplificat ă. În concluziile sale privind promovarea de 
metode de pescuit mai ecologice, Consiliul a recomandat, de asemenea, o abordare mai precisă, ale cărei măsuri să se adapteze condi țiilor regionale, atunci când este cazul. 
Prin urmare, simplificarea reprezint ă un obiectiv cheie al noii propuneri de regulament. 
Obiectivele opera ționale specifice sunt: 
• regruparea tuturor condi țiilor revizuite și a modific ărilor acestora într-un pachet 
cuprinzător de măsuri tehnice care s ă fie ușor de înțeles, controlat și aplicat; 
• stabilirea unui echilibru între m ăsurile cu aplicabilitate general ă în toate domeniile 
și măsurile specifice aplicabile la nivel de regiuni care corespund zonelor aferente 
Consiliilor consultative regionale (CCR). 
Domeniul de aplicare al propunerii nu este foarte extins, neschimbând substan ța legislației în 
cauză, ci doar modul de abordare legislativ ă și, în consecin ță, se pare c ă impactul ecologic, 
social și economic este modest. Aceasta este o evaluare corespunz
ătoare a impactului, pentru 
care nu a fost înfiin țat niciun grup de coordonare între serv icii. Au fost consultate comitete 
științifice și comitete ale p ărților interesate. 
Sunt furnizate detalii privind procesul, op țiunile și impactul consult ării. 
                                                 
1 COM(2005) 647 final
RO    RO RO 
 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 17.11.2008 
SEC(2008) 2811 final 
  
AVIZ AL COMISIEI 
în temeiul articolului 245 al do ilea paragraf din Tratatul CE și al  
articolului 160 al doilea par agraf din Tratatul CEEA 
privind cererea de modificare a regulamentului de procedur ă al Tribunalului de Prim ă 
Instanță al Comunit ăților Europene în ceea ce prive ște regimul lingvistic aplicabil 
recursurilor formulate împotriva hot ărârilor Tribunalului Func ției Publice al Uniunii 
Europene, cerere prezentat ă de Tribunal, în conformitate cu 
Articolul 64 din Statutul Cur ții 
 
RO 2   RO AVIZ AL COMISIEI 
în temeiul articolului 245 al do ilea paragraf din Tratatul CE și al  
articolului 160 al doilea par agraf din Tratatul CEEA 
privind cererea de modificare a regulamentului de procedur ă al Tribunalului de Prim ă 
Instanță al Comunit ăților Europene în ceea ce prive ște regimul lingvistic aplicabil 
recursurilor formulate împotriva hot ărârilor Tribunalului Func ției Publice al Uniunii 
Europene, cerere prezentat ă de Tribunal, în conformitate cu 
Articolul 64 din Statutul Cur ții 
Modificarea solicitat ă de Tribunalul de Prim ă Instanță1 are drept scop specificarea regimului 
lingvistic aplicabil recurs urilor formulate pe lâng ă Tribunal împotriva hot ărârilor Tribunalului 
Funcției Publice. 
În esență, această modificare prevede c ă limba de procedur ă este cea utilizat ă în hotărârea 
Tribunalului Func ției Publice care face obiectul recurs ului. Modificarea este de natur ă pur 
tehnică și nu necesit ă nicio observa ție din partea Comisiei. 
Prin urmare, Comisia î și exprimă acordul cu privire la textul  propus de Tribunalul de Prim ă 
Instanță. 
Adoptat la Bruxelles, […] 
 Pentru Comisie 
 […] 
                                                 
1 A se vedea scrisoarea Consiliului UE din 7.10 .2008, ref. SGS8/12681 , la care este anexat ă cererea 
Tribunalului de Prim ă Instanță, doc. 13301/08.
RO    RO RO 
 
RO 1   RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 27.7.2009 
SEC(2009) 1062 final 
  
RECOMANDARE A COMISIEI C ĂTRE CONSILIU 
de autorizare a modific ărilor privind directivele de negociere a unui acord comercial și 
de cooperare cu Republica Irak  
 
RO 2   RO 1. EXPUNERE  DE MOTIVE 
La data de 23 martie 2006, Consiliul a autorizat Comisia s ă negocieze un acord comercial și 
de cooperare cu Irak și a emis directive de negociere în acest sens  
(doc. 6511/06 COMEM 23 WTO 38 RESTREINT UE).  
În cadrul celei de-a șaptea runde de negocieri UE-Irak, organizate între 25 și 26 februarie 
2009 la Bagdad, atât Irakul, cât și Comisia au convenit s ă consolideze statutul proiectului de 
acord, în special prin instituirea unui Consiliu de cooperare, care s ă se reuneasc ă periodic la 
nivel ministerial, și prin schimbarea titlului acordului din acord comercial și de cooperare în 
„acord de parteneriat și cooperare”.  
Această abordare a fost aprobat ă de Consiliu (prin grupul de lu cru MOG), atât înainte, cât și 
după cea de-a șaptea rund ă de negocieri. Prin urmare, Comisia recomand ă ca aceste 
modificări să se reflecte în directivele de negociere și invită Consiliul s ă autorizeze 
modificările propuse. 
 
RO 3   RO 2. RECOMANDARE 
Având în vedere cele men ționate anterior, Comisia recomand ă Consiliului s ă autorizeze 
următoarele modific ări ale directivelor de negociere: 
(1) Schimbarea titlului acordului 
• Titlul acordului se va schimba din „Acord comercial și de cooperare” în „Acord 
de parteneriat și cooperare” ori de câ te ori apare în directivele de negociere. 
(2) Instituirea Consiliului de cooperare 
• La secțiunea D (Dispozi ții instituționale, generale și finale) titlul III, se va ad ăuga 
un nou punct: 
„Se va institui un Consiliu de cooperare res ponsabil cu supravegherea punerii în aplicare a 
prezentului acord. Consiliu de cooperare se reune ște la nivel ministerial. Consiliul va examina 
aspectele importante din cadrul acordului.” 
• Forma actual ă a punctului D.1 se modific ă pentru a reflecta instituirea Consiliului 
de cooperare: 
Alineatul (1) – noul text  „Se va institui un Comitet de cooperare menit s ă asiste Consiliul de cooperare în îndeplinirea 
sarcinilor sale.” 
Alineatul (2) – r ămâne neschimbat.
52013SC0029

COMMISSION STAFF WORKING DOCUMENT EXECUTIVE SUMMARY OF THE IMPACT ASSESSMENT Accompanying the document Proposal for a COUNCIL DIRECTIVE implementing enhanced cooperation in the area of financial transaction tax /* SWD/2013/029 final */
COMISIA EUROPEANĂ

Bruxelles, 19.1.2016

SWD(2015) 275 final/2

CORRIGENDUM ADMINISTRATIF

Annule et remplace le document SWD(2015) 275 final du 9.12.2015.

Concerne les versions BG, CS, DA, EM, ES, ET, FI, HR, HU, IT, LT, LV, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, SV. Omission d'une référence croisée sur la page de couverture.

DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI



REZUMATUL EVALUĂRII IMPACTULUI



care însoţeşte documentul

Propunerile de Directive ale Parlamentului European și Consiliului privind

(1) anumite aspecte referitoare la contractele de furnizare de conținut digital



și



(2) anumite aspecte referitoare la contractele de vânzare online și alte tipuri de vânzări la distanță de bunuri

{COM(2015) 634 final}

{COM(2015) 635 final}

{SWD(2015) 274 final}
Directiva privind prospectul instituie un „pașaport” transfrontalier pentru prospectele aprobate. Reformarea normelor privind prospectele este strâns legată de uniunea piețelor de capital (CMU). Reformarea prospectului are rolul de a completa obiectivele uniunii piețelor de capital, și anume reducerea fragmentării în cadrul piețelor financiare, diversificarea surselor de finanțare și consolidarea fluxurilor transfrontaliere de capital. Deși, în ansamblu, regimul aplicabil prospectului funcționează bine, unele cerințe ale Directivei privind prospectul ar putea fi îmbunătățite pentru a reduce sarcina administrativă a societăților care elaborează un prospect (în special IMM-uri) și pentru a face ca prospectul să devină un instrument de informare mai valoros pentru potențialii investitori. Alinierea într-o mai mare măsură a normelor privind prospectul la alte norme ale UE privind prezentarea de informații [de exemplu, Directiva privind transparența și Regulamentul privind documentele cu informații esențiale referitoare la produsele de investiții individuale structurate și bazate pe asigurări (PRIIP)] ar putea consolida eficiența prospectului. Evaluarea impactului are la bază constatările unei evaluări legate inițial de programul REFIT [COM(2014) 368].

Prospectul armonizat la nivelul UE este un instrument esențial pentru integrarea piețelor de capital în întreaga Uniune. De îndată ce un prospect primește aprobarea din partea autorității competente a unui stat membru al SEE, acest prospect poate fi folosit pentru a atrage capital printr-o ofertă publică sau prin admiterea pe o piață reglementată în alte state membre. Prospectul care este mai accesibil IMM-urilor și societăților care recurg frecvent la piețele de capital (emitenți frecvenți) reprezintă un element esențiale pentru stabilirea unei uniuni a piețelor de capital.

C. Impactul opțiunii preferate

Se estimează că normele reformate proporționate privind informarea (PDR) destinate emitenților frecvenți vor reduce costul aferent elaborării prospectelor și că prospectele care intră sub incidența PDR vor fi mai relevante pentru potențialii investitori.

Ar trebui ca, în cazul emitenților, directiva revizuită să prevadă norme privind informarea care sunt adaptate nevoilor specifice a trei mari grupuri de emitenți: emitenții care sunt deja cotați pe o piață reglementată sau în cadrul unui sistem multilateral de tranzacționare (MTF), (aproximativ 70 % din totalul prospectelor aprobate într-un anumit an), IMM-urile și emitenții de obligațiuni.

Avantajele care decurg din reformarea rezumatului prospectului și din introducerea unei baze de date a prospectelor cu funcție de căutare sunt mai dificil de cuantificat: evaluarea impactului se bazează pe o evaluare de tip preponderent calitativ în aceste privințe. Cu toate acestea, justificarea pentru reformarea rezumatului prospectului are la bază activitatea deja desfășurată, inclusiv testarea de către consumatori, în contextul documentului cu informații esențiale pentru pachetele de produse de investiții. (Documentele cu informații esențiale referitoare la PRIIP).
Au fost luate în considerare următoarele 4 opțiuni de politică: 1 — Nicio acțiune a UE: Țările UE vor decide în mod independent cu privire la alocarea și autorizarea serviciilor (TDT și/sau WBB) în banda de 700 MHz, la frecvențele disponibile și la condițiile tehnice și de acces relevante. 2 — Desemnarea și autorizarea coordonată a benzii de 700 MHz. Aceasta va include: un termen limită pentru asignare și coordonarea transfrontalieră; promovarea includerii de obligații de acoperire în licențele pentru banda de 700 MHz; rezervarea benzii de frecvențe sub 700 MHz pentru TDT și echipamentele PMSE audio. Se are în vedere efectuarea, până în 2025, a unei evaluări a pieței la nivelul UE, pentru revizuirea normelor privind banda de frecvențe sub 700 MHz. 3 — Desemnarea și autorizarea coordonată a benzii de 700 MHz (ca la opțiunea 2) și desemnarea coordonată a benzii de frecvențe sub 700 MHz pentru utilizare în mod „exclusiv legătură descendentă”, cu condiția asigurării furnizării de servicii mass-media audiovizuale (AVMS) destinate unei audiențe de masă, inclusiv de programe cu acces liber, și a accesului echipamentelor PMSE audio, dacă există cerere la nivel național. Se are în vedere efectuarea, până în 2025, a unei evaluări a pieței la nivelul UE, pentru revizuirea normelor privind banda de frecvențe sub 700 MHz. 4 — Desemnarea și autorizarea coordonată a întregii benzi UHF pentru servicii WBB, până în 2020. Opțiunea de politică 3 este opțiunea preferată, deoarece asigură o soluție echilibrată și flexibilă, care sprijină economia digitală și modelul audiovizual european și oferă avantaje cetățenilor.
Combinația preferată de opțiuni strategice de reglementare pentru principalele domenii, astfel cum au fost evaluate înainte de izbucnirea crizei VW (denumite în continuare măsuri pre-VW) este considerată că are potențialul de a reduce valoarea pieței de produse automotive neconforme și nesigure cu 656 de milioane și, respectiv, 12 miliarde EUR pe an. Reevaluarea în lumina crizei VW a dus la identificarea necesității de a consolida și mai mult aceste măsuri pre-VW cu acțiuni complementare (denumite în continuare măsuri post-VW), pentru a le spori eficacitatea în ceea ce privește reducerea valorii pieței produselor automotive neconforme. S-a estimat că beneficiile suplimentare care decurg din măsurile post-VW din cadrul domeniului F, vizând o mai bună supraveghere și coordonare la nivelul UE în vederea punerii în aplicare a obligațiilor în materie de omologare de tip și de supraveghere a pieței, vor genera un beneficiu suplimentar în valoare de 117 milioane EUR/an. (A se vedea tabelul recapitulativ de mai jos). Combinația de măsuri pre-VW și post-VW ar reduce, de asemenea, numărul de vehicule ce trebuie rechemate de pe piață, ceea ce ar duce la o creștere estimativă suplimentară a economiilor de costuri de aproximativ 60 de milioane EUR pe an pentru operatorii economici și autoritățile implicate, precum și la reducerea problemelor conexe pentru proprietarii vehiculelor în cauză.
Transportul pe căi navigabile interioare (TCNI) este un mod de transport eficient din punct de vedere energetic, care permite economii de costuri și care are o mare capacitate disponibilă pentru a sprijini obiectivele UE în materie de eficiență energetică, de creștere economică și de dezvoltare industrială. Viitoarea contribuție a sectorului TCNI la aceste obiective de politică ale UE este însă afectată de dificultăți legate de mobilitatea forței de muncă, de deficitul de personal și de necorelări ale competențelor. În pofida încercărilor de a rezolva problemele la nivel bilateral și multilateral, aceste dificultăți împiedică navigația interioară să contribuie pe deplin la îmbunătățirea eficienței logisticii multimodale de care depind industriile europene pentru a fi competitive și pentru a se dezvolta în continuare. Au fost identificați doi factori determinanți ai problemelor: 1) lucrătorii se confruntă cu dificultăți în ceea ce privește recunoașterea reciprocă a calificărilor profesionale; 2) cerințele referitoare la cunoașterea unor situații specifice pot crea bariere inutile în calea mobilității forței de muncă. Se preconizează că problemele și factorii lor determinanți vor persista în perioada 2030-2050.

Sunt avute în vedere următoarele opțiuni: A) scenariul de bază, B) inițiative luate de sectorul de profil cu sprijinul UE, C) recunoașterea calificărilor profesionale pe baza unor cerințe minime de competență pentru navigatori și pentru comandanții de navă, diferențiată în două subopțiuni: C1 - cu standarde de examinare pentru institutele de învățământ și de formare; și C2 - fără standarde de examinare pentru institutele de învățământ și de formare. Ținând cont de eficacitate, de eficiență și de coerență, opțiunea C este preferabilă față de opțiunile A și B. În cadrul opțiunii C, subopțiunea C1 este considerată a fi ușor mai eficace și mai eficientă decât subopțiunea C2. Raportul de evaluare a impactului lasă la latitudinea factorilor de decizie politică din cadrul colegiului comisarilor să decidă cu privire la subopțiunea preferată din cadrul opțiunii C.
La nivel național, principala evaluare juridică și activitățile de redactare necesare pentru a încheia un acord interguvernamental cu o țară terță ar fi efectuate indiferent dacă ar exista sau nu o dispoziție de notificare ex ante obligatorie. Prin urmare, costurile suplimentare implicate de această opțiune la nivel național ar fi legate de transmiterea documentelor către Comisie pentru evaluarea ex ante. În cazul în care s-ar detecta probleme de neconformitate cu dreptul UE, ar fi necesar să se consulte mai mulți juriști. În funcție de complexitatea AIG, ar putea fi necesare mai multe runde de consultări cu autoritățile naționale, ceea ce ar însemna, de asemenea, că mai mulți funcționari de la niveluri ierarhice diferite din cadrul administrației naționale ar trebui să aloce ore suplimentare pentru această chestiune în cursul etapei premergătoare semnării acordului.

La nivelul UE, primul nivel de evaluare ex ante a fiecărui AIG nou sau reînnoit care este transmis Comisiei ar necesita, probabil, două zile întregi de lucru pentru doi funcționari din cadrul DG ENER. Serviciul juridic al Comisiei și alte Direcții Generale relevante ar trebui, de asemenea, să fie consultate și ar trebui să investească resursele necesare, respectiv unul sau doi juriști, pentru un număr estimat de una sau două zile.

Întrucât contractele comerciale ar rămâne în afara domeniului de aplicare al Deciziei AIG revizuite, opțiunea 3, care este propusă, nu ar avea niciun impact direct suplimentar asupra întreprinderilor, față de sistemul actual. Cu toate acestea, evaluarea ex ante obligatorie a proiectelor de acorduri interguvernamentale de către Comisie ar putea întârzia semnarea AIG și astfel, ar putea afecta în mod indirect planificarea și deciziile de investiții ale entităților comerciale implicate în aprovizionarea cu energie sau în infrastructura conexă. Cu toate acestea, opțiunea 3 ar îmbunătăți, de asemenea, mediul de afaceri global prin creșterea siguranței juridice și, prin urmare, ar economisi fonduri pentru societățile implicate în investiții și în activitățile de subcontractare conexe, inclusiv pentru IMM-uri.
Impactul social: impact ușor negativ asupra timpului necesar pentru trecerea frontierei, la intrare, de către călătorii exonerați de obligația de a deține viză, la prima înregistrare biometrică (se estimează că va fi nevoie de 40 de secunde în plus pentru trecerea frontierei), atenuat însă de utilizarea de măsuri de accelerare a procesului, precum chioșcurile de control self-service (a se vedea mai sus). Costurile economice: costurile de dezvoltare a EES care urmează să fie suportate din bugetul UE se ridică la 394,77 milioane EUR în următorii trei ani. Această sumă este necesară pentru crearea sistemului. În primul an de activitate a sistemului, bugetul UE ar urma să suporte un cost total al operațiunilor de 45,47 milioane EUR. Modificările necesare în ceea ce privește VIS și SIS au fost estimate la 40 de milioane EUR, reprezentând costuri de dezvoltare, fără costuri suplimentare de funcționare. Costurile care urmează să fie suportate din bugetul UE se ridică la 480,2 milioane EUR pe o perioadă de 4 ani (3 ani de dezvoltare și 1 an de funcționare). Costurile de punere în aplicare pentru statele membre ar fi de 57 de milioane EUR, reprezentând costuri nerecurente de instituire a unor noi procese și de îmbunătățire a infrastructurii, plus 109,5 milioane EUR pentru echipamente, ambele sume estimându-se că vor fi cheltuite pe parcursul perioadei de dezvoltare de 3 ani. Costurile anuale de întreținere a investițiilor vor fi de 11 milioane EUR.
Sunt reprezentate în total 16 state membre implicate în pescuitul maritim. În plus, cele opt state membre (ES, IT, PT, EL, FR, NL, PL și UK) care reprezintă 84 % din sector în termeni de forță de muncă totală ocupată și 87 % în termeni de echivalent normă întreagă sunt reprezentate în cadrul comitetului pentru dialog social al UE. Se poate concluziona prin urmare, că partenerii sociali care au semnat acordul sunt reprezentativi pentru sector și pot solicita Comisiei în mod justificat adoptarea unui act legislativ care să pună în aplicare acordul, în conformitate cu articolul 155 din TFUE. Toate statele membre ale UE au votat în favoarea Convenției C188 a OIM atunci când acesta a fost adoptată în 2007. Franța este singurul stat membru al UE care a ratificat convenția. Câteva state membre ale UE (UK, NL, EE și DK) se pregătesc să ratifice convenția.

Europêche: reunește angajatorii din sector, atât din domeniul pescuitului artizanal, cât și din cel al pescuitului la scară largă, din 11 state membre (BE, DE, DK, ES, FR, EL, IT, NL, PL, SE și UK) și din alte două state cu statut de observator (LV și LT).

Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi (ETF): reprezintă lucrătorii din sectorul pescuitului maritim, cu membri din 11 state membre (BE, BG, DE, DK, ES, FR, IT, NL, PL, PT și UK).
OP 3 nu va impune niciun fel de obligații de ordin juridic întreprinderilor sau consumatorilor. Atât întreprinderile, cât și consumatorii vor beneficia de pe urma unei mai bune funcționări a piețelor și a reducerii numărului de litigii și a costurilor aferente. Unele state membre ar putea fi nevoite să își adapteze într-o mică măsură legislațiile naționale, astfel încât autoritățile să beneficieze de recunoașterea reciprocă a elementelor de probă/a rezultatelor investigațiilor și de competențele suplimentare în materie de cooperare transfrontalieră (în special AT, BE, DE, EL, FR, HR, IE și LT). Costurile suportate de statele membre se referă, în principal, la activitățile de familiarizare și formare legate de noile competențe și proceduri (aproximativ 3 000 EUR per autoritate și aproximativ 174 000 EUR pentru toate statele membre pentru o acțiune anuală coordonată de asigurare a aplicării legislației, inițiată prin intermediul procedurii obligatorii de coordonare). În ansamblu, pe termen mediu, se preconizează realizarea unor economii datorită unui număr mai mare de acțiuni coordonate la nivelul UE. Costurile suplimentare pe care ar urma să le suporte Comisia pentru consolidarea rolului său de coordonare se estimează a fi sub 300 000 EUR pe an.
C. Impactul opțiunii preferate

Prin faptul că permite instituirea regimului RLAH din iunie 2017, opțiunea 3 are un impact pozitiv semnificativ, și anume alinierea tarifelor de roaming la prețurile practicate pe piețele naționale pentru consumatorii care călătoresc în UE, în conformitate cu decizia luată de colegiuitori în 2015.

În cazul opțiunii 3 (reducerea nivelului plafoanelor tarifelor cu ridicata pentru servicii de roaming în UE), stabilirea plafoanelor tarifelor cu ridicata pentru servicii de roaming în UE la 0,04 EUR/min, 0,01 EUR/SMS și 0,0085 EUR/MB permite punerea în aplicare sustenabilă a RLAH în UE, inclusiv pentru operatorii cu putere de negociere mai mică, asigurând, în același timp, recuperarea, de către operatorii rețelelor vizitate, a costurilor previzibile pentru furnizarea de servicii de roaming cu ridicata și păstrând stimulentele pentru investiții pe piețele vizitate. Nivelul plafonului de la opțiunea 3 permite, de asemenea, concurența sub plafon, și, în special, obținerea unor avantaje economice de scară și negocierea, ca atare, a unor tarife mai mici.