RO    RO  
 COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 30.11.2011 
SEC(2011) 1447 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
Rezumatul evalu ării impactului privind sistemul global de naviga ție prin satelit 
european 
care însoţeşte documentul 
Propunere de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind 
continuarea implement ării programelor eu ropene de naviga ție prin satelit (2014 - 2020)
{COM(2011) 814 final} 
{SEC(2011) 1446 final}  
 
RO 2   RO 1. DEFINIREA PROBLEMEI  
1.1. Context politic 
Justificare Tehnologiile de tip sistem global de naviga ție prin satelit (GNSS), cu capacitatea lor de a 
asigura m ăsurători precise extrem de fiabile ale pozi ției, vitezei și timpului, sunt esen țiale 
pentru îmbun ătățirea eficien ței în numeroase sectoare ale economiei și în multe domenii ale 
vieții de zi cu zi a cet ățenilor. Experien ța sistemului GPS (Globa l Positioning System – 
Sistemul global de pozi ționare) al SUA a demonstrat at ât de bine avantajele naviga ției prin 
satelit, încât acesta este considerat în prezent în Statele Unite a cincea utilitate
1, alături de ap ă, 
energie electric ă, gaze și telefon. Armata SUA și utilizatorii civili din aceast ă țară au dezvoltat 
o dependen ță considerabil ă de GPS. În prezent, mai multe alte țări își construiesc propriile 
sisteme GNSS. 
În prezent, utilizatorii naviga ției prin satelit din Europa nu au alt ă alternativ ă pentru 
poziționare, naviga ție și timp decât utilizarea semnalelor prin  satelit provenind de la sistemul 
GPS al SUA sau de la si stemul rusesc GLONASS ( Global’naya Navigatsionnaya 
Sputnikovaya Sistema ). Se estimeaz ă că dependen ța Europei de radionaviga ția prin satelit 
oferită de GPS reprezint ă 6-7% din PIB-ul UE27, respectiv, 800 miliarde EUR2. Cu toate 
acestea, operatorii militari ai a cestor sisteme nu pot garanta men ținerea fără întrerupere a 
serviciului. Aceasta înseamn ă că economia european ă se bazeaz ă tot mai mult pe o 
infrastructur ă militară care nu se afl ă sub control european și care nu a fost proiectat ă, în 
primul rând, pentru a deservi scopurile economice europene. Serviciul european geosta ționar 
mixt de navigare (EGNOS) și sistemul de naviga ție prin satelit instituite  în cadrul programului 
Galileo vor oferi Uniunii Europene un acces independent la tehnologiile GNSS. Aceast ă 
inițiativă strategic ă are poten țialul de a genera benefi cii socioeconomice directe și indirecte 
pentru Uniunea European ă. 
Uniunea European ă recunoaște de mult timp necesitatea unui sistem propriu global de 
navigație prin satelit3. Acest obiectiv politic urm ărește mai multe deziderate, inclusiv 
înființarea primei infrastructuri globale de naviga ție și poziționare prin satelit aflat ă sub 
control civil, complet independent ă de sistemele existente. Valoarea ad ăugată a sistemului 
GNSS european se reg ăsește nu doar în  asigurarea independen ței Europei în ceea ce prive ște o 
tehnologie esen țială, ci și în obținerea de beneficii macroeconomice majore pentru Uniunea 
European ă, catalizând astfel dezv oltarea de noi servicii și produse bazate pe tehnologia GNSS 
și conducând la evolu ții tehnologice care s ă stimuleze cercetarea, dezvoltarea și inovația4.  
                                                 
1 Secretarul Oficiului de Pres ă al Casei Albe. Comunicat de pres ă al secretarului-adjunct pentru 
transporturi, Gene Conti, 1 mai 2000. 
2 COM(2010) 308 din 14.6.2010, Evaluarea impactului, document de înso țire a Comunic ării Comisiei 
Europene referitoare la Planul de ac țiune privind aplica țiile Sistemului global de radionaviga ție prin 
satelit.  
3 Rezolu ția Consiliului din 19 decembr ie 1994 privind contribu ția european ă la dezvoltarea sistemului 
global de naviga ție prin satelit (GNSS). 
4 O analiz ă detaliată a fost prezentat ă în Comunicarea Comisiei privind stadiul programelor Galileo și 
EGNOS publicat ă în 2007 [COM(2007) 261 final și COM(2007) 534/2]. 
 
RO 3   RO Cu toate c ă independen ța navigației prin satelit la nivel global este principalul factor al 
dezvoltării programului Galileo, interoperabilitatea cu sistemele existente și viitoare de 
navigație prin satelit, în special cu sistemul GPS al SUA, reprezint ă o important ă valoare 
adăugată. După ce sistemul creat în cadrul programului Galileo va deveni opera țional, 
utilizatorii de pe pia ță vor beneficia de interoperabilitatea și multiplicarea unor sisteme de 
navigație prin satelit care ofer ă o mai bun ă fiabilitate și precizie, iar majoritatea receptoarelor 
vor funcționa prin utilizarea de date provenite din mai multe sisteme. Utilizatorii au nevoie, 
de asemenea, de sisteme de rezerv ă în caz de defec țiune a sistemului sa u întrerupere voluntar ă 
a semnalelor, ceea ce demonstreaz ă valoarea ad ăugată a unui sistem civil. 
Guvernan ță și cadru financiar 
Programul european de naviga ție prin satelit Galileo a fost lansat în 2001. Ini țial, proiectul se 
baza pe un parteneriat public-privat cu Întreprinderea comun ă Galileo (GJU), aceasta având 
rol de platform ă comună de administrare și finanțare. 
În 2006, GJU a fost înlocuit ă de Autoritatea de supraveg here a GNSS european (GSA), 
însărcinată cu gestionarea aspectel or de interes public ale programelor GNSS europene. 
Agenția Spațială European ă (ESA) avea responsabilit ăți de gestionare tehnic ă și punere în 
aplicare a programelor GN SS, dispunând de o finan țare combinat ă în valoare de 2,8 miliarde 
EUR din partea de UE și ESA. 
Adoptat în 2008, Regulamentul GNSS5 transforma UE în unicul organism politic cu atribu ții 
de coordonare și finanțare integral ă a politicii în domeniul GNSS european. Regulamentul 
GNSS reglementa finan țarea UE pentru programele Galileo și EGNOS în perioada 2007-
2013. Bugetul în valoare de 3,4 miliarde EUR a fost împ ărțit între partea r ămasă din etapa de 
dezvoltare a Galileo, etapa de desf ășurare a Galileo și operarea EGNOS. 
Propunerea Comisiei privind urm ătorul cadru financiar multianual pentru bugetul UE 2014-
20206 include finan țarea programelor GNSS integral din bugetul UE, cu un plafon sugerat de 
7 miliarde EUR. 
1.2. Probleme identificate 
Progresele punerii în aplicare a programelor europene de naviga ție prin satelit sunt îngreunate 
de două probleme majore:  
(1) Sistemul instituit în  cadrul programului Galileo nu va fi complet opera țional și nu va 
furniza toate cele cinci s ervicii în mod independent în  2013, astfel cum era prev ăzut. 
Programul Galileo s-a confruntat cu dep ășiri de costuri și întârzieri în livrarea sistemului înc ă 
din etapa de dezvoltare, posibilel e efecte ale aces tora fiind par țial prevenite prin mai multe 
măsuri de atenuare. Cu toate acestea, calenda rul stabilit prin Regulamentul GNSS [conform 
căruia, până în 2013, sistemul instituit în cadrul programului Galileo va fi complet opera țional 
și va furniza în mod independent serviciu l deschis (OS), serviciul privind siguran ța vieții 
(SoL), serviciul comercial (CS), serviciul public reglementat (PRS) și serviciul de c ăutare și 
salvare (SAR] nu poate fi respectat.  
                                                 
5 Regulamentul (CE) nr. 683/2008 privind punerea în aplicare în continuare a programelor Galileo și 
EGNOS. 
6 COM(2011) 500 din 29.06.2011 „Un buget pentru Europa 2020”. 
 
RO 4   RO (2) Nu exist ă un cadru financiar și de guvernan ță clar pentru etapa de exploatare a 
programelor Galileo și EGNOS dup ă 2013 . Regulamentul GNSS acoper ă perioada 2008-
2013, deci și etapa de dezvoltare și desfășurare a programului Galileo și începutul etapei de 
exploatare a EGNOS. Ca urmare a dep ășirii costurilor și întârzierilor, etapa de desf ășurare a 
programului Galileo va fi finalizat ă în 2018/2019, iar etapa de exploatare va începe progresiv 
în 2014. Deoarece Regulamentul GNSS nu stabile ște cadrul de finan țare și guvernan ță pentru 
programele Galileo și EGNOS dup ă 2013, este necesar ă o nouă bază juridică pentru 
funcționarea, între ținerea și gestionarea sistemelor pe termen lung. 
Etapele de desf ășurare și de exploatare ale programului Galileo se vor realiza în paralel timp 
de aproximativ cinci ani (2014-2019). În  cursul acestei perioade, guvernan ța etapei de 
desfășurare a Galileo trebuie s ă ofere continuitate, coeren ță și credibilitate fa ță de părțile terțe 
și să asigure continuitatea serviciilor f ără întrerupere pentru utilizatorii finali. Problema 
guvernanței etapei de exploatare a Galileo trebuie s ă fie analizat ă și să se adapteze treptat la 
nevoile și experien ța dobândit ă în urma furniz ării serviciilor ini țiale. Guvernan ța operațiunilor 
EGNOS trebuie s ă fie instituit ă urgent. 
1.3. Cine, în ce moduri și în ce măsură este afectat? 
Cele dou ă probleme amintite mai sus îngreuneaz ă furnizarea serviciilor planificate de 
Regulamentul GNSS: în lipsa finan țării și a unui cadru de guvernan ță adecvat, infrastructura 
disponibil ă în 2014 nu va putea furniza servicii la în treaga capacitate. În UE, acest lucru va 
avea urmări asupra cet ățenilor, industriei și autorităților publice de la diferite niveluri: 
• Creșterea industriei europene de aplica ții în domeniul naviga ției depinde de 
disponibilitatea unui sistem GNSS european. În lipsa unui astfel de sistem GNSS 
european, acest nou sector va întârzia s ă își facă apariția; 
• Mai multe sectoare economice depind de existen ța unui sistem GNSS: 
• informațiile de pozi ționare pe care acesta le ofer ă sunt necesare activit ăților de 
transport în toate formele și, implicit, sistemelor logistice de aprovizionare cu 
mărfuri a consumatorilor UE; 
• informațiile de sincronizare sunt necesare pentru sincronizarea re țelelor de 
telecomunica ții și, tot mai frecvent, pentru alimentarea sistemelor de gestionare a 
energiei, în special în scopul dezvolt ării rețelelor inteligente. 
Bineînțeles, aceste industrii nu utilizeaz ă în prezent un sistem GNSS european, dar au utilizat 
până acum, cu rezultate bune, sistemul  GPS al SUA. Simplul fapt c ă sistemul GPS al SUA 
oferă o soluție eficient ă din punct de vedere financ iar pentru nevoile de pozi ționare și 
sincronizare a accelerat adopt area dispozitivelor bazate pe GPS în toate aspectele vie ții zilnice 
a cetățenilor europeni. Astfel, sistemul GPS al S UA devine în mod constant un punct sensibil 
unic al unei infrastructuri critice a UE, ceea ce înseamn ă că o întrerupere a furniz ării 
semnalului GPS va avea un impact major asupra societ ății europene. 
 
RO 5   RO 2. ANALIZA SUBSIDIARIT ĂțII 
Dreptul UE de a ac ționa este întemeiat pe artico lul 170 din Tratatul privind func ționarea 
Uniunii Europene7 și Regulamentul GNSS privind punerea în aplicare în continuare a 
programelor europene de radionaviga ție prin satelit (EGNOS și Galileo)8. 
Punerea în func țiune a sistemelor de naviga ție prin satelit nu poate fi realizat ă suficient de 
statele membre, deoarece acest obiectiv dep ășește capacit ățile financiare și tehnice ale 
oricărui stat membru în parte. Prin urmare, aceasta poate fi realizat ă doar prin ini țiative la 
nivelul UE. 
Conform Regulamentului GNSS, Uniunea European ă deține toate activele corporale și 
necorporale create sau dezvoltate în cadru l programelor. În calitate de proprietar ă a tuturor 
activelor corporale și necorporale aferente, Uniunea European ă trebuie s ă se asigure c ă sunt 
îndeplinite toate condi țiile de operare și exploatare a sistemelor  în momentul introducerii 
primelor servicii de pozi ționare, naviga ție și sincronizare în 2014-2015. Prin urmare, 
guvernanța trebuie s ă aibă un caracter european. 
3. OBIECTIVE  
Obiectivul general al acestei propuneri, astfel cum este cons acrat în articolul 170 al TFUE9, 
este „ de a contribui la stabilirea și dezvoltarea re țelelor transeuropene ”, acesta fiind citat, de 
asemenea, în cadrul Ini țiativei emblematice a strategiei Europa 202010: „dezvoltarea unei 
politici spa țiale eficace care s ă pună la dispozi ție instrumentele necesare dep ășirii unor 
provocări-cheie la nivel mondial și care să obțină rezultate, în special în ceea ce prive ște 
programele Galileo [...]”.  
Obiectivele politice sunt urm ătoarele: 
• Înființarea primului sistem global de naviga ție prin satelit (GNSS) aflat sub control 
civil, complet independent de alte sisteme existente , care să asigure acces 
permanent la serviciile GNSS și un avantaj strategic pentru Europa 
• Îmbunătățirea rezilien ței infrastructurii economice europene prin asigurarea unui 
sistem de rezerv ă în cazul întreruperii semnalelor  de la celelalte sisteme 
• Maximizarea beneficiilor socioeconomice  pentru Europa într-o m ăsură mai mare 
decât este posibil în prezent, prin utilizar ea unor semnale cu precizie, disponibilitate 
și viabilitate îmbun ătățite datorit ă deblocării poten țialului naviga ției de înalt ă 
precizie prin satelit 
• Consolidarea capacit ății tehnice europene  de a dezvolta, desf ășura și exploata 
infrastructuri complexe la scar ă largă. 
                                                 
7 JO UE C 83/47 din 30.3.2010. 
8 JO UE L 196/1 din 24.7.2008. 
9 JO EU C 83/124 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 30.3.2010.  
10 Comunicarea Comisi ei COM(2010) 2020 din 3 martie 2010 privind „Europa 2020 – O strategie 
europeană pentru o cre ștere inteligent ă, ecologic ă și favorabil ă incluziunii”, p. 15. 
 
RO 6   RO Aceste obiective politice au reprezentat baza  definirii prin Regulamentul GNSS a politicii 
europene în domeniul naviga ției prin satelit, al c ărui scop este de a oferi UE dou ă sisteme de 
navigație prin satelit, stabilite prin programele EGNOS și Galileo: 
• Programul Galileo vizeaz ă punerea în func țiune a primei infrastructuri globale de 
navigație, poziționare și sincronizare prin satelit con cepute special în scopuri civile. 
Sistemul instituit în cadrul programului Ga lileo este complet independent de alte 
sisteme existente sau poten țiale, iar semnalele emise de sistem pot fi utilizate pentru 
furnizarea a cinci servicii (serviciul deschis, serviciul privind siguran ța vieții, 
serviciul comercial, serv iciul public reglementat și serviciul de c ăutare și salvare). 
• Obiectivul programului EGNOS este de a îmbun ătăți calitatea semnalelor provenite 
de la sistemele globale de naviga ție prin satelit existente, care pot fi utilizate pentru 
furnizarea a trei servicii (serviciul deschis, serviciul privind siguran ța vieții, serviciul 
de acces la date EGNOS). 
4. OPțIUNI DE POLITIC Ă 
4.1. Opțiuni de politic ă pentru abordarea problemei 1: metode de a înregistra 
progrese în punerea în aplicare și exploatarea programelor GNSS europene 
4.2. Galileo 
Următoarele op țiuni pot fi avute în vedere pentru a identifica metode de  accelerare a punerii 
în aplicare a infrastructurii Galileo: 
(a) Segmentul spa țial: În momentul atingerii capacit ății operaționale ini țiale (IOC), 
planificate pentru 201 4-2015, ar trebui desf ășurați toți cei 18 sateli ți deja 
achiziționați, din cei 30 necesari atingerii capacit ății operaționale totale (FOC). 
Având în vedere caracteristicile orbitale  specifice ale Galileo, pot fi luate în 
considerare trei constela ții finale fezabile din punct de vedere teoretic și tehnic: 
(1) o constela ție finală formată din 18 sateli ți; 
(2) o constela ție finală formată din 24 de sateli ți; 
(3) o constela ție finală formată din 30 de sateli ți. 
(b) Segmentul la sol : În momentul atingerii IOC (2014-2015), va fi desf ășurată doar o 
infrastructur ă la sol intermediar ă11 (v2), care va permite Galileo s ă furnizeze semnale 
de naviga ție pentru OS, PRS și SAR. O viitoare modernizar e a infrastructurii la sol 
(v3) este planificat ă pentru desf ășurare între IOC și FOC, aceasta urmând a permite 
furnizarea independent ă a serviciului privind siguran ța vieții și punerea în aplicare a 
capacității PRS complete. Pot fi luate în considerare trei configura ții de infrastructur ă 
la sol fezabile din punct de vedere tehnic: 
(1) Infrastructura la sol v2 care va fi ob ținută la momentul IOC, fără serviciu 
SoL; 
                                                 
11 Infrastructura la sol este alc ătuită din peste 50 de sta ții terestre în întreaga lume. 
 
RO 7   RO (2) Infrastructura la sol v3 cu serviciul SoL disponibil doar în interoperabilitate  
cu sistemul GPS al SUA (aceasta va necesita mai pu ține facilit ăți la sol și va 
simplifica infrastructura); 
(3) Infrastructura la sol v3 cu serviciu SoL disponibil în mod independent ; 
Tabelul 1: Op țiuni de politic ă pentru problema 1  
Opțiune Segme
ntul spațial Segme
ntul la sol  Servicii 
(1) Opțiune de 
bază (A.3) (B.3)  Serviciile pot fi furnizate în mod independent , 
conform defini ției din documentul privind cerin țele 
misiunii Galileo 
(2) Opțiune de 
servicii revizuite (A.3) (B.2) Serviciile pot fi furnizate în mod independent, 
conform defini ției din documentul privind cerin țele 
misiunii Galileo, cu excep ția serviciului SoL, care 
poate fi furnizat exclus iv în cooperare cu GPS  
(3) Opțiune de 
servicii reduse (A.2) (B.2) Serviciile pot fi furnizate în mod independent, dar nu 
conform defini ției din  documentul privind 
cerințele misiunii Galileo  (nivel de servicii reduse). 
SoL poate fi furnizat exclusiv în cooperare cu GPS.  
(4) Opțiune de 
servicii degradate (A.1) (B.1) Serviciile nu pot fi furnizate în mod independent , ci 
doar în interoperabilitate cu GPS, nu conform 
definiției din documentul privind cerin țele misiunii 
Galileo. 
(5) Terminarea programului absent absent absent 
 
EGNOS Sistemul EGNOS este deja utilizat, dar necesit ă operațiuni, între ținere și evoluție a serviciilor 
în următorii trei ani. Astfel, pot fi luate în considerare doar dou ă opțiuni de politic ă: (1) 
Continuarea programului sau (2) Terminarea programului. 
Deoarece EGNOS SoL este deja opera țional, continuarea programului reprezint ă singura 
opțiune posibil ă: prin declararea serviciului privind siguran ța vieții drept opera țional, Comisia 
a obținut angajamentul comunit ăților de utilizatori finali de  a utiliza EGNOS. Aceasta 
determină utilizatorii finali, în special cei din sectorul aviatic, s ă investeasc ă masiv în 
adaptarea propriilor sisteme la EGNOS. În acest sens, este necesar un angajament pe termen 
lung al Comisiei de a furniza servicii EGNOS. 
 
RO 8   RO 4.3. Opțiuni de politic ă pentru problema 2: schem ă de guvernan ță pentru 
exploatarea ambelor sisteme 
Cadrul de guvernan ță trebuie definit pe baza func țiilor de gestionare, a organiz ării și a 
formelor juridice. În ceea ce prive ște funcțiile și organizarea acestora, trebuie avute în vedere 
două niveluri de gestionare: (1) supravegherea politic ă a programelor, a c ărei responsabilitate 
continuă să revină Comisiei, în calitatea sa de repr ezentant al UE, în vederea stabilirii 
obiectivelor generale și a cerințelor misiunii, dar și a deciderii și monitoriz ării bugetului, (2) 
gestionarea programelor , care urmeaz ă a fi desf ășurată de o singur ă entitate, prin care se 
asigură îndeplinirea de c ătre sisteme a țintei stabilite de nivelu l de supraveghere politic ă la 
timp și în limitele costurilor, inclusiv coordonarea și monitorizarea tuturor activit ăților 
implicate în realizarea acestui obiectiv. 
4.3.1.  Opțiuni de gestionare a programelor 
Deoarece UE î și rezervă responsabilitatea privind supravegherea politic ă a programelor, 
există patru opțiuni de politic ă în ceea ce prive ște gestionarea programelor: 
(1) Comisia European ă 
(2) Întreprindere comun ă a UE 
(3) Agenție de reglementare a UE 
(4) Întreprindere public ă a UE 
Utilizând criteriile de preselec ție, cu accent pe fezabilitate, op țiunea 1 (Comisia European ă) și 
opțiunea 2 (întreprindere comun ă a UE) au fost respinse. Op țiunile 3 și 4 au fost analizate în 
continuare. 
5. EVALUAREA IMPACTULUI  
5.1. Analiză de impact pentru problema 1: mod de ac țiune viitor pentru continuarea 
punerii în aplicare a programelor GNSS europene 
Impactul celor cinci op țiuni asupra finaliz ării capacit ății operaționale totale a sistemului 
stabilit prin programul Galileo poate fi evaluat din punct vedere al beneficiilor (beneficii 
indirecte și venituri directe), al costurilor (finalizarea infrastructurii și costuri de exploatare) și 
al competitivit ății industriei UE. 
5.1.1.  Analiza beneficiilor 
Agenția Spațială European ă a efectuat simul ări pentru evaluarea performan ței de naviga ție, 
exprimată în termeni de precizie și disponibilitate a naviga ției. Conform documentului 
privind cerin țele misiunii Galileo, obiectivele de performan ță ale sistemului Galileo au fost 
stabilite la o precizie de 4 metri în plan orizontal și 8 metri în plan vertical (serviciu cu dubl ă 
frecvență) și la o disponibilitate de 99,5%. 
 
RO 9   RO Tabelul 2: Precizie simulat ă de naviga ție pentru fiecare op țiune de infrastructur ă Galileo12 
Precizie orizontal ă Precizie vertical ă 
(m)/disponibilitate 99,5  % Precizie medie 
(99,5  %) Precizie 
minimă de 
localizare a 
utilizatorului  Precizie medie 
(99,5  %) Precizie 
minimă de 
localizare a 
utilizatorului  
(1) Opțiune de baz ă 3,3 3,7 7 7,4 
(2) Opțiune de servicii revizuite  3,3 3,7 7 7,4 
(3) Opțiune de servicii reduse  8 25 11,5 30 
(4) Opțiune de servicii degradate  80 250 138 451 
(5) Terminarea programului Galileo  Nu este cazul Nu este cazul Nu este cazul Nu este cazul  
Opțiunile 1 și 2 îndeplinesc obiectivele chiar și în cazul localiz ărilor cel mai pu țin favorabile 
ale utilizatorului, în timp ce op țiunea 3 ofer ă valori apropiate de aceste cerin țe. Precizia 
opțiunii 4 este insuficient ă pentru marea majoritate a uti lizatorilor. Aceste valori indic ă o 
deteriorare accentuat ă a performan ței în cazul reducerii num ărului de sateli ți. 
Numărul de sateli ți influențează continuitatea serviciilor , respectiv, naviga ția la suprafa ța 
Pământului, a c ărei performan ță este scăzută chiar și în condi țiile unui num ăr mai mic de 
sateliți, și viabilitatea  sistemului , respectiv, sustenabilitatea performan ței sistemului în 
situații de perturbare, pr ecum defectarea sateli ților. Opțiunea 4 va fi mai pu țin viabilă, 
deoarece avarierea neprev ăzută a unuia sau mai multor sateli ți ar conduce la o deteriorare 
accentuat ă a performan ței de naviga ție și chiar la întreruperea furniz ării serviciului. Op țiunile 
care beneficiaz ă de constela ții mai mari ar fi mai pu țin afectate de astfel de evenimente. 
Tabelul 3 prezint ă disponibilitatea serviciilor care vor fi furnizate de sistemul instituit în 
cadrul programului Galileo în mod independent și în combina ție cu sistemul GPS al SUA, în 
cadrul diferitelor op țiuni de politic ă13. 
Tabelul 3: Disponibilitatea serviciilor în func ție de opțiunea de infrastructur ă 
Disponibilitatea serviciilor în conformitate cu MRD     
OS PRS SAR CS SoL 
Indepen
dent Da Da Da Da Da (1) Opțiune 
de bază 
cu GPS  Da Nu este cazul Da Nu este cazul Da  
(2) Opțiune 
de servicii Indepen
dent Da Da Da Da Nu 
                                                 
12 Aceste simul ări depind de un num ăr de ipoteze care vor fi actualizate în func ție de modul efectiv de 
funcționare a sistemului dup ă desfășurare, de exemplu, precizia de determinare a orbitei și de 
sincronizare în timp (ODTS). 
13 Acest tabel se bazeaz ă pe informa țiile puse la dispozi ție în septembrie 2011 de c ătre Agenția Spațială 
European ă și este simplificat în mod inten ționat. 
 
RO 10   RO revizuite  cu GPS  Da Nu este cazul  Da Nu este cazul  Da 
Indepen
dent Apropiat de 
MRD, dar 
viabilitate 
limitată Conform cu 
MRD, dar 
viabilitate 
limitată Da Da Nu (3) Opțiune 
de servicii reduse
 
cu GPS  Da Nu este cazul  Da Nu este cazul  Da 
Indepen
dent Precizie 
mediocră și 
continuitate 
scăzută Precizie 
mediocră și 
continuitate 
scăzută Da, timp de 
localizare 
crescut și 
viabilitate 
scăzută Capacitate 
redusă, 
limitată la 
augmentare  Nu (4) Opțiune 
de servicii 
degradate  
cu GPS  Servicii reduse  Nu este cazul Servicii reduse  Nu este cazul Servicii degradate
Indepen
dent Nu Nu Nu Nu Nu (5) Terminarea 
programului
 cu GPS  Nu este cazul  Nu este cazul  Nu este cazul  Nu este cazul  Nu este cazul  
 
Posibilitatea interoper ării cu sistemul GPS al SUA, în special în cazul op țiunilor 3 și 4, ar 
conduce la o îmbun ătățire majoră a preciziei serviciilor de naviga ție, viteză și timp, dar are 
mai multe consecin țe: 
• Sistemul instituit în cadrul programului Galileo va depinde par țial sau integral de 
interoperabilitatea cu sistemul GPS al SUA . Într-un astfel de caz, Europa nu se va 
putea num ăra printre liderii inova ției în materie de GNSS. Aceasta î și va pierde 
capacitatea de a influen ța viitoarele standarde de naviga ție și își va slăbi 
competitivitatea industrial ă în domeniul aplica țiilor și dezvoltărilor tehnologice în 
aval, exact acolo unde cea mai mare parte a pie ței navigației este în plin ă expansiune; 
• Sistemul instituit în cadrul programului Gal ileo nu va deveni un sistem global separat 
de naviga ție prin satelit conform dorin ței părților interesate, ci mai degrab ă un 
accesoriu al sistemului GPS al SUA . În consecin ță, nefuncționarea unui sistem va 
avea urmări asupra performan ței percepute de utilizatori a sistemelor combinate.  
Aceste considera ții sunt importante în ceea ce prive ște furnizarea serviciilor OS, PRS și CS. 
În ceea ce prive ște serviciile SAR și SoL: 
• Serviciul SAR func ționează cu 18 sateli ți proprii, ceea ce înseamn ă că performan ța 
sa nu depinde de num ărul de sateli ți prevăzuți în cadrul diferitelor op țiuni de 
infrastructur ă, chiar dac ă opțiunea degradat ă 4 SAR poate avea ca rezultat un timp de 
localizare mai lung și o viabilitate sc ăzută ca urmare a unei eventuale avarieri a 
sateliților;  Serviciu disponibil în 
conformitate cu cerin țele 
misiunii   Serviciu redus   Serviciu degradat   Serviciu indisponibil  
 
RO 11   RO • Soluțiile alternative la serv iciul SoL depind, în princi pal, de infrastructura 
desfășurată la sol. Op țiunea 1 va putea furniza un serviciu SoL independent, 
opțiunile 2 și 3 vor putea furniza un serviciu SoL doar în interoperabilitate cu 
sistemul GPS al SUA, în timp ce op țiunea 4 nu va furni za serviciul SoL. 
5.1.1.1.  Beneficii indirecte 
Beneficiile monetizate cumulative totale (economice, sociale și de mediu) pân ă în 2034 ale 
programului GNSS vor depinde de op țiunea selectat ă. Acestea au fost modelate pe o perioad ă 
de 20 de ani, luând în calcul un ciclu de via ță complet al sistemului instituit în cadrul 
programului Galileo, pe baza unui model dezvoltat de Agen ția GNSS European. 
Beneficiile indirecte totale prezentate în tabelul 4 sunt egale cu suma beneficiilor generate din 
trei surse: 
• piața din amonte și efecte secundare (investi ții în infrastructur ă spațială și efecte 
secundare ale investi țiilor în cercetare și dezvoltare) 
• creșterea pieței din aval (cre șterea pieței de aplica ții GNSS) 
• beneficii publice (efecte exte rne generate în mod divergent sau indirect de aplica țiile 
GNSS, cum ar fi bene ficii pentru institu ții publice, societate și utilizatori. 
Tabelul 4: Beneficii indirecte ale EGNSS în func ție de opțiune – 2014-2034  
 Beneficii economice Beneficii 
sociale și de 
mediu   
(mld. EUR/pre țuri constante 2011) Creșterea 
pieței din 
amonte  Dezvoltare a 
pieței din aval  Beneficii 
publice  Beneficii totale
 
(2) Opțiune de baz ă 19,94 26,43 87,41 133,77 
(3) Opțiune de servicii revizuite 
de bază 19,94 26,43 87,41 133,77 
(4) Opțiune de servicii reduse 17,30 20,64 73,43 111,37 
(5) Opțiune de servicii degradate 14,83 15,36 64,84 95,04 
(6) Terminarea programului 
Galileo 6,76 1,27 15,02 23,05 
Sursă: Agenția GNSS European 
Beneficiile indirecte ale EGNO S sunt incluse în toate op țiunile. Ultima op țiune presupune 
terminarea programului Galileo, dar exploatarea EGNOS și oferirea de servicii. În consecin ță, 
EGNOS reprezint ă singura surs ă de beneficii în cadrul op țiunii 5. 
5.1.2.  Venituri directe 
Pe lângă beneficiile socioeconomice, se preconizeaz ă generarea de venituri directe 
prin serviciile furnizate de programele GN SS. Între posibilele fluxuri de venituri se 
 
RO 12   RO numără serviciul comercial (taxe de acces pentru servicii de autentificare și pentru 
serviciul de pozi ționare de înalt ă precizie) și serviciul public reglementat (taxe de 
licență pentru receptoare, taxe de activare a receptoarelor și taxe de acces pentru 
semnale)14. Venituri indirecte suplimentare în cazul serviciilor în care refuzul 
automat al accesului este pu țin probabil (de exemplu, serviciul privind siguran ța 
vieții) ar putea fi ob ținute prin mecanisme de taxare indirect ă, dar, în prezent, nu 
există niciun cadru juridic de reglementare a unor astfel de mecanisme. 
Tabelul 5: Poten țiale venituri directe ale EGNSS în func ție de opțiune 
(mld. EUR)/pre țuri constante 2011  Venituri minime 
și maxime din 
PRS Venituri din CS  Media total ă 
2014-2034 
(7) Opțiune de baz ă 0,24 – 0,34 1,32 1,61 
(8) Opțiune de servicii revizuite de baz ă 0,24 – 0,34  1,32 1,61 
(9) Opțiune de servicii reduse 0,24 – 0,34  0,00 0,28 
(10) Opțiune de servicii degradate 0,00 0,00 0,00 
(11) Terminarea programului Galileo 0,00 0,00 0,00 
Veniturile preconizate din se rviciile publice reglementate și serviciilor comerciale nu 
depășesc 1,61 miliarde EUR în decursul perioadei de 20 de ani, ceea ce reprezint ă mai puțin 
de 10% din costurile totale pentru urm ătorii 20 de ani. Este clar c ă sistemul GNSS european 
nu va fi suficient de profitabil pentru  a fi exploatat în mod independent și, în viitor, va 
necesita finan țare public ă. Veniturile directe nu vor avea niciodat ă potențialul de a 
contrabalansa costurile opera ționale ale programelor. 
5.1.3.  Analiza costurilor 
Opțiunile variaz ă în ceea ce prive ște numărul de sateli ți desfășurați și specifica țiile 
segmentului la sol. Pentru fiecare op țiune, au fost evaluate nu num ai costurile de finalizare a 
infrastructurii, ci și cele de acoperire a etapei de exploatare pentru Galileo și EGNOS. 
Estimările de costuri au fost modelate pe aceea și perioadă ca și beneficiile: 2014-2034, ceea 
ce echivaleaz ă cu trei perioade de câte șapte ani ale cadrului financiar multianual al UE. 
Tabelul 6: Costurile programelor GNSS europene în func ție de opțiune pentru 2014-2034  
(mld. EUR)/pre țuri constante 2011  CFM UE 
2014-2020 CFM UE 
2021-2034 
(2021-27, 
2028-34) Total 
(12) Opțiune de baz ă 7,8 12 19,8 
(13) Opțiune de servicii revizuite de baz ă 7,0 11,5 18,5 
                                                 
14 Poten țialele venituri generate de PRS vor depinde de op țiunile de politic ă ce vor fi selectate. 
 
RO 13   RO (14) Opțiune de servicii reduse 6,5 10,8 17,3 
(15) Opțiune de servicii degradate 5,6 10 15,6 
(16) Terminarea programului Galileo 2,4 1,4 3,8 
5.1.4.  Impact asupra diferitor sectoare 
Analiza evalueaz ă impactul asupra competitivit ății sectorului (sectoa relor) vizat(e) de 
inițiativă, a furnizorilor acestora (sectoarele din amonte) și a clienților acestora (sectoare din 
aval și utilizatori finali). Analiza lan țului valoric acoper ă patru segmente principale:  
• Piața din amonte : industria spa țială european ă care contribuie  la construirea 
sistemului global de naviga ție prin satelit 
• Furnizarea de servicii : industria european ă care furnizeaz ă servicii comerciale sau 
publice de pozi ționare, naviga ție sau sincronizare 
• Piața din aval : industria european ă a aplica țiilor, care depinde de furnizarea de 
servicii și furnizeaz ă componentele hardware și software necesare pentru exploatarea 
semnalelor de satelit 
• Utilizatori finali : industriile care utilizeaz ă servicii și aplicații.  
Analiza vizeaz ă cu predilec ție industria european ă a aplicațiilor și utilizatorii finali, unde se 
preconizeaz ă cel mai puternic impact asupra competitivit ății.  
Tabelul 7: Rezumat al impactului asupra competitivit ății 
 (1-2) Opțiunea de baz ă 
și opțiunea de servicii 
revizuite  (3-4) Opțiunea de 
servicii reduse și 
opțiunea de servicii 
degradate  (5) Terminarea 
programului Galileo  
Amonte + + + – 
Furnizarea de 
servicii  + + + – 
Aval +  + – 
Utilizatori finali + + + + 0 
Total + + + – 
–: impact negativ asupra competitivit ății +: impact pozitiv asupra competitivit ății 
  
Evaluarea impactului diferitelor op țiuni asupra competitivit ății demonstreaz ă că opțiunea de 
bază și opțiunea de servicii revizuite sunt de natur ă să crească semnificativ competitivitatea 
inovatoare a UE, prin crearea de noi pie țe/sectoare de afaceri și prin efecte secundare de 
ameliorare a proceselor de afaceri și de stimulare a inova ției în alte sectoare. Se preconizeaz ă, 
de asemenea, un impact pozitiv în ceea ce prive ște competitivitatea costurilor și a prețurilor. 
 
RO 14   RO 5.2. Analiză de impact pentru problema 2: schem ă de guvernan ță pentru 
exploatarea ambelor sisteme 
Opțiunile pentru problema 2 sunt ev aluate calitativ în ceea ce prive ște conformitatea cu 
obiectivele de guvernan ță definite în Regulamentul financiar,  respectiv, fezabil itatea, procesul 
decizional, viabilitatea, poten țialul de evolu ție, impactul asupra economiei UE, concordan ța 
cu politicile UE, prom ovarea intereselor UE și controlul și responsabilitatea UE. Aceste 
obiective sunt grupate în func ție de criteriile de eficacitate, eficien ță și coerență.  
 Eficacitate Eficien ță Coeren ță 
Agenție de 
reglementare a UE • Fezabilitate ridicat ă 
• Proces decizional 
rapid 
• Viabilitate ridicat ă: 
Regim juridic validat. 
În temeiul articolelor 340 și 343 din 
Tratatul privind funcționarea Uniunii 
Europene. 
 • Potențial 
de dezvoltare mediu, 
necesită 
modificări 
ale temeiului juridic al UE de 
constituire 
a agenției 
• Impact 
pozitiv asupra economiei UE • Concordan ță 
ridicată cu 
politicile UE 
• Control și 
responsabilit
ate UE solide  
Întreprindere 
publică a UE • Fezabilitate foarte 
scăzută: Nu exist ă 
nici precedente, nici norme clare prin care UE poate crea o întreprindere public ă 
a UE  
• Proces decizional 
rapid și flexibilitate 
• Viabilitate sc ăzută: 
funcționarea s-ar baza 
pe legisla ția națională 
a statului membru de constituire   • Potențial de 
dezvoltare 
scăzut 
• Impact 
ambiguu asupra economiei UE • Concordan ță 
medie cu 
politicile UE și control 
șiresponsabil
itatea UE de nivel mediu 
 
 
RO 15   RO 6. COMPARAREA OP țIUNILOR  
6.1. Compararea op țiunilor pentru problema 1: meto de de a înregistra progrese în 
continuarea punerii în aplicare a programelor GNSS europene  
Eficacitate Eficacitatea aferent ă conformit ății cu obiectivele de politic ă generală se bazeaz ă pe o 
comparație calitativ ă a caracteristicilor tehnice ale op țiunilor și a impactului acestora. 
Tabelul 8: Conformitate cu obiectivele de politic ă generală 
 Crearea unui 
sistem GNSS 
independent  Creșterea 
rezilienței 
infrastructurii 
economice a UE  Consolidarea capacității tehnice a 
Europei în domeniul 
GNSS
 
(1) Opțiune de baz ă  
 100  % 
  100  % 
  100  % 
(2) Servicii revizuite  
 75 % 
  100  % 
  100  % 
(3) Op țiune de 
servicii reduse  
  75 % 
  50 % 
  100  % 
(4) Op țiune de 
servicii degradate  
  0 % 
  0 % 
  25 % 
(5) Terminarea 
programului Galileo  
  0 % 
 0 % 
 0 % 
: Neconformitate cu obiectivul 
 : Conformitate deplin ă cu obiectivul  
 
Eficiență 
Eficiența opțiunilor de politic ă este evaluat ă pe baza beneficiilor indirecte, a veniturilor 
directe și a costurilor corespunz ătoare fiec ărei opțiuni, în func ție de num ărul și de calitatea 
serviciilor activate. 
Tabelul 9: Analiza cost-beneficii privind op țiunile de politic ă: 2014-2034  
Beneficii 
indirecte Venituri directe  Costuri Beneficii nete  (mld. EUR) 
Prețuri constante 2011 și 
prețuri reduse cu 4%  
Prețuri 
constante  Prețuri 
reduse  Prețuri 
constante  Prețuri 
reduse Prețuri 
constante  Prețuri 
reduse Prețuri 
constante  Prețuri 
reduse 
(1) Opțiune de baz ă  133,77 81,26 1,61 1,05 19,8 14,65 115,58 67,66 
(2) Servicii revizuite 
de bază 133,77 81,26 1,61 1,05 18,5 13,69 116,88 68,63 
(3) Op țiune de 
servicii reduse  111,37 67,59 0,28 0,20 17,3 12,80 94,35 54,99 
(4) Op țiune de 95,04 57,53 0,00 0,00 15,6 11,54 79,44 45,99 
 
RO 16   RO servicii degradate  
(5) Terminarea 
programului Galileo  23,05 14,00 0,00 0,00 3,8 2,81 19,25 11,19 
Coerență 
Opțiunile 1 (de baz ă) și 2 (servicii revizuite)  sunt conforme cu cadrul politic al UE, au un 
efect extrem de pozitiv asupra competitivit ății industriei UE și au poten țialul de a produce 
beneficii strategice pentru UE. 
Opțiunile 3 (servicii reduse) și 4 (servicii degradate)  sunt similare: ambele sunt par țial 
neconforme cu obiectivele și prioritățile UE și ambele au un efect destul de pozitiv asupra 
competitivit ății. 
Opțiunea 5 (terminarea programului Galileo)  nu este deloc în concordan ță cu obiectivele 
declarate ale UE și are un impact negativ asupra competitivit ății.  
În concluzie, având în vedere toate efectele, aspectele de eficiență, eficacitate și coerență și, 
în special, poten țialele reduceri de costuri, op țiunea 2 (servicii revi zuite) pare a fi op țiunea 
preferată. 
6.2. Compararea op țiunilor pentru problema 2: schem ă de guvernan ță pentru 
exploatarea ambelor sisteme 
După o compara ție a efectelor între agen ția de reglementare a UE și întreprinderea public ă a 
UE, agenția de reglementare UE  pare a fi cea mai potrivit ă pentru îndeplinirea obiectivelor 
de gestionare a programelor, deoarece aceast ă configura ție prezint ă un grad înalt de coeren ță, 
eficacitate și eficiență din punctul de vedere al UE.  
Ca urmare a preocup ărilor generale legate de cre șterea num ărului de agen ții UE, este pu țin 
probabil ca Parlamentul European sau Consiliul UE s ă accepte crearea unei noi agen ții de 
reglementare a UE. Dintre agen țiile de reglementare ale UE existente, Agen ția GNSS 
European este candidatul cel mai potrivit, deoarece face parte din structurile de guvernan ță 
existente ale programelor GNSS și deține expertiza ini țială în domeniul relevant. 
Cu toate acestea, Agen ția GNSS European, în forma sa actual ă, nu poate prelua imediat 
sarcinile de gestionare a progr amelor aferente etapei de exploatare, deoarece mandatul s ău 
actual este limitat la probleme de securitate și de piață, nedispunând de suficiente resurse 
financiare și umane. 
7. MONITORIZARE șI EVALUARE  
Indicatorii de produc ție vor fi ob ținuți pe baza func țiilor, calit ății și specifica țiilor serviciilor 
EGNOS și Galileo și a măsurii în care ace știa corespund indicatorilor stabili ți prin 
Regulamentul GNSS, a livr ării la data țintă în limitele costurilor țintă și a stabilit ății, 
sustenabilit ății și eficienței schemei de guvernan ță. Competitivitatea industriei europene a 
sistemelor GNSS, utilizarea serviciilor, inclusiv penetrarea pe pia ță, numărul de locuri de 
muncă create și beneficiile indirecte și directe oferite de programele GNSS vor constitui 
indicatorii de rezultat. 
 
RO 17   RO Comisia se va asigura c ă toate contractele și acordurile încheiate în cadrul 
programelor GNSS prev ăd exercitarea supravegherii și controlului financiar de c ătre 
aceasta. Elementul central al tuturor mecanismelor de monitorizare și evaluare va 
consta în reducerea la minim a dep ășirii costurilor programului și a întârzierilor în 
furnizarea serviciilor. În acest scop, Comisa va propune, în timp util pentru 
pregătirea urm ătorului cadru financiar multianual, un cadru strategic con ținând 
principalele m ăsuri, bugetul estimativ și un calendar pân ă la 30 iunie 2014, un 
program de lucru anual con ținând măsuri și indicatori detalia ți, un raport anual de 
punere în aplicare care evalueaz ă realizarea acestor m ăsuri, precum și o evaluare 
intermediar ă axată pe rezultatele cantitative și calitative ob ținute pân ă la 30 iunie 
2017. 
Pe lângă aceste m ăsuri standard, Comisia, în procesul de exercitare a atribu țiilor sale 
de supraveghere politic ă a programelor Galileo și EGNOS, va optimiza mecanismele 
de monitorizare și evaluare ale entit ății responsabile de gestionarea programelor prin 
solicitarea de planuri anuale  detaliate de gestionare și de rapoarte de punere în 
aplicare, prin coordonarea de reuniuni regulate privind progresul programelor și prin 
desfășurarea de audituri financiare și tehnologice. 
În plus, programele ar trebui monitorizat e cu participarea statelor membre, prin 
măsuri precum utilizarea propriilor capacit ăți tehnice în vederea furniz ării de date 
privind monitorizarea tehnic ă a programelor și a propunerii de indicatori de 
performan ță cheie pe baza c ărora să fie evaluate programele. 
În ultimul rând, în cadrul activit ății de gestionare de zi cu zi, Comisia va propune un 
mecanism de management al riscului și instrumente de gestionare, în vederea 
reducerii la minim a probabilit ății de dep ășire a costurilor programelor prin 
intermediul unei mai bune estim ări a costurilor, al valorific ării experien ței anterioare 
și al punerii efective în aplicare a sistemului.