Măsurile din această comunicare, grupate în cinci domenii emblematice, pot acționa în mod concertat pentru a valorifica punctele forte oferite de piața unică, o bază industrială și de talente puternică, instituții stabile și societăți democratice pentru a stimula inovarea în domeniul tehnologiei profunde în UE, a valorifica oportunitățile oferite de dubla tranziție și a dezvolta parteneriate globale durabile, răspunzând nevoii de autonomie strategică deschisă în viitor. Măsurile se bazează pe inițiative anterioare și în curs, pentru a îmbunătăți performanța UE în materie de inovare, alături de obiectivele și prioritățile noului Spațiu european de cercetare (SEC), ale Spațiului european al educației (SEE), ale strategiei europene pentru universități, ale Planului de acțiune pentru educația digitală și ale obiectivelor deceniului digital și țintelor asociate de a avea 20 de milioane de specialiști TIC până în 2030. Obiectivul acestei comunicări a fost, de asemenea, împărtășit de Conferința privind viitorul Europei în raportul său final din mai 2022, în care se solicita „Asigurarea unei mai mari participări a start-up-urilor și a IMM-urilor la proiectele de inovare, deoarece acest lucru le sporește puterea inovatoare, competitivitatea și colaborarea în rețea”. Comunicarea oferă, de asemenea, o imagine de ansamblu a performanței UE în materie de inovare, examinată mai în detaliu în documentul de lucru însoțitor al serviciilor Comisiei.

Determinate de considerații privind o economie mai circulară, mai digitalizată și mai eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, de pandemie sau de agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei, întreprinderile vor trebui să construiască noi capacități și să caute parteneri de încredere pentru a consolida reziliența lanțului de aprovizionare, a dezvolta noi oportunități comerciale și a colabora, având în vedere caracterul tot mai internațional al inovării. Orizont Europa, Erasmus+ și alte programe și politici ale UE au sprijinit în mod constant o astfel de cooperare cu parteneri de încredere, inclusiv prin acorduri de asociere. Comunicarea privind abordarea globală în materie de cercetare și inovare oferă un cadru îmbunătățit pentru dezvoltarea unei astfel de cooperări. În plus, noua strategie globală a UE privind conectivitatea, Global Gateway și Comunicarea privind revizuirea politicii comerciale subliniază importanța aprofundării parteneriatelor internaționale, a diversificării relațiilor comerciale și a valorificării deschiderii și atractivității pieței unice a UE.

În cele din urmă, baza de talente a Europei. Start-up-urile de tehnologie profundă și inovarea aferentă au nevoie de acces la o ofertă solidă de competențe științifice, tehnologice, de inginerie și matematice (STIM) și antreprenoriale, precum și de capacități asociate care respectă cele mai înalte valori și principii în materie de cercetare și dezvoltare. Europa are unele dintre cele mai bune instituții de învățământ superior și organizații de cercetare din lume, iar contribuția lor vitală la agenda UE în materie de educație, cercetare și inovare continuă să fie consolidată prin inițiative precum noua strategie europeană pentru universități. Cu 17,5 milioane de persoane în învățământul terțiar, peste un milion de cercetători și o activitate sporită de acordare a licențelor, de brevetare și de înființare de start-up-uri în multe țări, aceste instituții joacă deja un rol esențial în asigurarea fluxului de persoane calificate și de idei pentru inovare în domeniul tehnologiei profunde.

În al doilea rând, baza industrială puternică a Europei și ecosistemul de start-up-uri din ce în ce mai dinamic al acesteia. Inovarea în domeniul tehnologiei profunde are ca rezultat produse fizice mai degrabă decât servicii simple de software și, prin urmare, beneficiază adesea de parteneriate puternice cu industriile de vârf. Parteneriatele promovate între întreprinderi și cu cercetătorii prin intermediul programelor UE, alături de politici precum Noua strategie industrială și inițiative conexe, cum ar fi Actul european privind cipurile, permit dezvoltarea unor propuneri și lanțuri valorice solide ale UE în sectoare bazate pe tehnologie profundă.

În primul rând, poziția de lider a UE în domeniul științei. UE este o putere importantă în producerea de cunoștințe, iar inovarea în domeniul tehnologiei profunde exploatează noile cunoștințe științifice și tehnologice bazate pe cele mai înalte standarde de etică și integritate. Reprezentând 6 % din populația globului, UE este responsabilă pentru o cincime din toate publicațiile de înaltă calitate din lume. În plus, întreprinderile din UE sunt lideri mondiali în ceea ce privește brevetele ecologice de mare valoare și brevetele ecologice în industriile mari consumatoare de energie.

Europa are o istorie îndelungată și mândră în domeniul inovării și se află într-o poziție optimă pentru a conduce acest val de inovare în domeniul tehnologiei profunde, din patru motive de bază.

Un nou val de inovare este în plină desfășurare: inovarea în domeniul tehnologiei profunde, care își are rădăcinile în știința, tehnologia și ingineria de vârf, combină adesea progresele din sfera fizică, biologică și digitală și cu potențialul de a oferi soluții transformatoare în fața provocărilor globale. Inovarea în domeniul tehnologiei profunde care e creată de o categorie din ce în ce mai mare de start-up-uri inovatoare din UE are potențialul de a stimula inovarea în întreaga economie și în întreaga societate. Acest lucru, la rândul său, poate transforma peisajul de afaceri și piețele conexe ale UE și poate contribui la abordarea celor mai presante provocări societale, inclusiv prin atingerea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU.

În plus, împreună cu statele membre și cu BEI, Comisia va evalua elementele de complementaritate între instrumentele de finanțare existente ale UE și inițiativele recente, cum ar fi Inițiativa privind campionii europeni de tehnologie (ETCI – European Tech Champions Initiative), la care Grupul BEI se va angaja inițial până la 500 de milioane EUR, cu scopul de a aborda decalajul în ceea ce privește extinderea întreprinderilor europene de tehnologie profundă.

Acordul de garantare InvestEU semnat de Comisia Europeană și de Grupul BEI în martie 2022 deschide calea pentru punerea în aplicare a produselor financiare InvestEU în cadrul componentei pentru cercetare, inovare și digitalizare, prin care Grupul BEI va mobiliza 5,5 miliarde EUR pentru a sprijini inovațiile radicale până în 2027. Pornind de la un proiect-pilot de succes, mecanismul european de acțiune pentru întreprinderile în curs de extindere pentru finanțarea capitalului de risc (ESCALAR – European Scale-Up Action for Risk Capital) va fi extins în cadrul InvestEU. Extinderea va atrage mai multe fonduri private și investitori instituționali noi, în special prin completarea capitalului de risc cu cvasicapital cu un profil de risc redus. Acest lucru are potențialul de a dubla capacitatea de investiții a unui anumit fond CR fără a denatura caracterul peisajului european al capitalului de risc, prin atragerea de investiții private suplimentare pe baza unei abordări care nu este în condiții de egalitate.

În conformitate cu obiectivele Planului de acțiune al Comisiei din 2020 privind uniunea piețelor de capital (UPC), Comisia va propune o lege privind cotarea în a doua jumătate a anului 2022. Legea privind cotarea va simplifica și va ușura cerințele atât pentru cotările inițiale, cât și pentru cele în curs pentru anumite tipuri de întreprinderi, pentru a reduce costurile și a spori securitatea juridică pentru emitenți, asigurând în același timp protecția investitorilor și integritatea pieței. Pentru a permite anumitor fondatori și familii (de exemplu, emitenți cotați pe piețele de creștere pentru IMM-uri) să păstreze controlul după cotare, colectând în același timp un volum mai mare de fonduri și profitând de beneficiile asociate cotării, Legea privind cotarea poate propune și o armonizare minimă a regimurilor juridice naționale referitoare la structurile de acțiuni cu dublă clasă în întreaga UE. În plus, datorită unei garanții a UE în cadrul inițiativei InvestEU privind ofertele publice inițiale pentru IMM-uri, Fondul european de investiții va investi în IMM-uri care sunt în curs de listare la bursă sau intenționează să facă acest lucru. Aceasta va atrage investiții private suplimentare pentru a sprijini extinderea și creșterea IMM-urilor.

În plus, femeile și persoanele care provin din medii diverse rămân subreprezentate atât în start-up-urile de tehnologie profundă, cât și în fondurile de investiții, în pofida corelațiilor clare dintre creșterea întreprinderilor și prezența unor echipe diverse, inclusiv femei, în funcții de conducere. În 2020, întreprinderile din domeniul tehnologiei cu fondatori exclusiv femei au captat doar 1,7 % din capitalul atras pe piețele europene de capital de risc, iar diferența dintre întreprinderile conduse de bărbați și cele cu fondatori micști și/sau femei a rămas semnificativă atât în ceea ce privește capitalul atras, cât și numărul de tranzacții. Dovezile indică o subreprezentare similară în cazul altor grupuri minoritare. Acest lucru limitează fluxul de idei și talente care răspund nevoilor unei populații europene diverse și oportunităților de pe piețele mondiale.

De asemenea, UE nu are fonduri mari cu capital de risc (CR) care sunt dispuse să subscrie valori ale tranzacțiilor mari în comparație cu cele din SUA și China. Distribuția investitorilor de capital de risc între diferite tipuri de investitori arată că fondurile de pensii și societățile de asigurări reprezintă doar 12,7 % din totalul fondurilor CR colectate în UE în 2020. Pe de altă parte, agențiile guvernamentale au reprezentat cea mai mare parte (aproape 35 %). Această situație subliniază caracterul fragmentat și aversiunea față de risc a pieței europene a capitalului de risc, mulți investitori axându-se pe piețe regionale aflate în fază incipientă, restrânse, ceea ce rezultă în runde de investiții în stadiu avansat mai puține și mai reduse în Europa.

Cu toate acestea, UE are un număr semnificativ mai mic de întreprinderi de tehnologie în curs de extindere decât SUA și China, iar finanțarea prin extindere rămâne în urma finanțării start-up-urilor. O serie de factori împiedică progresul UE în acest sens. Produsele bancare tradiționale, cum ar fi împrumuturile, liniile de credit și descoperirile de cont, continuă să fie principala sursă de finanțare externă pentru întreprinderile europene. Resursele alternative bazate pe piață, cum ar fi participarea la capital, joacă un rol relativ minor în UE, iar sistemul fiscal consolidează statu-quo-ul, deoarece plățile de dobânzi pentru finanțarea prin îndatorare sunt deductibile fiscal, în timp ce, în majoritatea statelor membre, costurile legate de finanțarea prin capitaluri proprii externe nu sunt.

2.2 Condiții-cadru pentru inovarea în domeniul tehnologiei profunde

2.2.1. Provocări

Condițiile-cadru, inclusiv reglementările, pot stimula sau pot împiedica dezvoltarea și adoptarea de noi produse și procese inovatoare.

UE a luat măsuri pentru a consolida integrarea în cadrul pieței unice și a adopta reglementări care să asigure un echilibru între nevoia de protecție și cea de inovare, astfel cum reiese din Orientările Comisiei privind o mai bună legiferare și din setul de instrumente aferent. Clauzele de experimentare care pregătesc terenul pentru o evoluție mai dinamică a reglementărilor există în sfera digitală, iar infrastructura europeană de servicii blockchain (EBSI), finanțată prin programul Europa digitală, este un astfel de exemplu, oferind o platformă paneuropeană de interes general pentru serviciile publice transfrontaliere. Evaluarea recentă a Cadrului european de interoperabilitate a constatat, de asemenea, că instituirea unei cooperări structurate în ceea ce privește interoperabilitatea serviciilor publice digitale ar putea avea un impact semnificativ asupra inovării în sectorul public. Sectoarele transporturilor și energiei au beneficiat, de asemenea, de astfel de abordări în unele state membre.

Mai recent, propunerea revizuită a Comisiei referitoare la Directiva privind energia din surse regenerabile a oferit posibilitatea de a crea spații de testare în materie de reglementare pentru a încuraja inovarea în sectorul energiei din surse regenerabile, iar o recomandare privind autorizarea rapidă a proiectelor privind energia din surse regenerabile a fost inclusă ca parte a planului REPowerEU. Propunerea de revizuire a Directivei privind emisiile industriale (DEI) promovează, de asemenea, adoptarea tehnologiilor și tehnicilor inovatoare cu ocazia transformării industriale în curs, printre altele, prin prevederea unor derogări temporare de la limitele de emisii pentru testarea tehnicilor emergente sau pentru punerea în aplicare a unei tehnici de ultimă generație. În plus, laboratoarele vii pentru soluții digitale verzi și reducerea inteligentă la zero a poluării în cadrul Planului de acțiune privind reducerea la zero a poluării vor sprijini colaborarea cu autoritățile regionale și locale, alături de părțile interesate, pentru a elabora acțiuni locale pentru tranziția verde și digitală.

Cu toate acestea, natura inovațiilor radicale în domeniul tehnologiei profunde și urgența dublei tranziții impun mai multe progrese în ceea ce privește cadrele de reglementare responsabile care facilitează experimentarea de către inovatori, asigură acceptarea de către public și permit învățarea și adaptarea de către autoritățile de reglementare în noi domenii. Există, de asemenea, posibilități considerabile de a învăța din abordările diferite adoptate în statele membre ale UE pentru a clarifica opțiunile aflate la dispoziția inovatorilor și a autorităților de reglementare, pentru a facilita astfel de experimente.

În plus, valorificarea rolului sectorului public în calitate de client principal poate modela piețe, poate furniza servicii îmbunătățite și accesibile, poate atrage investiții private acolo unde, în alte condiții, acestea ar lipsi și, mai important, poate oferi start-up-urilor inovatoare un prim client vital. În UE, autoritățile publice cheltuiesc aproximativ 14 % din PIB (aproximativ 2 mii de miliarde EUR pe an) pentru achiziționarea de produse și servicii. Conform analizei comparative la nivelul UE, modernizarea serviciilor publice și consolidarea competitivității industriale a UE la nivel mondial necesită o dublare a investițiilor în achizițiile publice în domeniul inovării. Până în prezent, în timp ce 81 % dintre țările OCDE au elaborat strategii naționale cu politici care încurajează achizițiile publice în domeniul inovării, doar o treime dintre statele membre ale UE au astfel de strategii. Datele care pot contribui la îmbunătățirea abordărilor existente lipsesc sau sunt inconsecvente, împiedicând luarea de decizii în cunoștință de cauză.

2.2.2 Inițiativa emblematică privind facilitarea inovării în domeniul tehnologiei profunde prin spații de experimentare și achiziții publice

Această inițiativă emblematică se axează pe facilitarea inovării prin îmbunătățirea condițiilor-cadru, inclusiv prin abordări experimentale ale reglementării, prin așa-numitele spații de testare în materie de reglementare, precum și prin bancuri de încercare, laboratoare vii și achiziții publice în domeniul inovării.

Spații de testare în materie de reglementare

În prima jumătate a anului 2023, Comisia va publica un document de orientare care va clarifica cazurile relevante de utilizare a spațiilor de testare în materie de reglementare, a bancurilor de încercare și a laboratoarelor vii, pentru a sprijini factorii de decizie și inovatorii în abordarea lor în materie de experimentare în UE. Un document de lucru al serviciilor Comisiei va oferi o imagine de ansamblu asupra principalelor clauze de experimentare și spații de testare în materie de reglementare existente în legislația UE și va oferi sprijin inovatorilor pentru a identifica domeniile și a stabili un spațiu de experimentare, precum spațiile de testare în materie de reglementare, laboratoarele vii sau bancurile de încercare, care ar putea facilita implementarea tehnologiilor disruptive prin intermediul viitoarelor cereri de propuneri.

Comisia va sprijini, de asemenea, crearea Incubatorului GovTech în 2023: un acord pentru colaborarea transfrontalieră între agențiile de digitalizare în vederea implementării unor soluții inovatoare de guvernare digitală prin intermediul programului Europa digitală.

În plus, Comisia va conduce un Grup consultativ pentru reglementări favorabile inovării, care oferă consiliere politică în amonte cu privire la noile tehnologii în ceea ce privește mediul de reglementare și modelele de afaceri, pentru a se concentra pe utilizarea tehnologiilor digitale avansate în cadrul serviciilor publice. Această acțiune va include, în special, punerea în aplicare a anumitor cazuri de utilizare în sectorul public și a cerințelor de interoperabilitate pentru soluțiile digitale adoptate de administrațiile publice din UE. Consilierea din partea grupului poate sprijini, de asemenea, acțiuni și programe legate de achizițiile publice și experimentarea tehnologiilor digitale emergente avansate de către autoritățile publice în medii controlate (spații de testare în materie de reglementare).

Bancuri de încercare

Comisia va institui, în 2023, în cadrul programului Orizont Europa, un nou banc de încercare pentru inovarea deschisă în domeniul hidrogenului din surse regenerabile, pentru a oferi acces la instalații fizice, capacități și servicii. Ca parte a bancului de încercare pentru inovarea deschisă, părțile implicate în punerea în aplicare vor căuta orientări privind conformitatea cu cadrele juridice și de reglementare europene și privind creșterea circularității începând cu momentul conceperii (evaluarea ciclului de viață), pentru a sprijini dezvoltarea unei economii dinamice a hidrogenului de-a lungul întregului lanț valoric. Informațiile obținute de la cele 22 de bancuri de încercare pentru inovarea deschisă care sprijină adoptarea la scară industrială a inovațiilor tehnologice în domeniul nanotehnologiei și al materialelor avansate vor sta la baza aplicabilității viitoare a acestei abordări. La aceste acțiuni se va adăuga consiliere din partea grupurilor la nivel înalt, cum ar fi „Grupul pentru noile tehnologii de mobilitate” privind facilitarea testării și încercării tehnologiilor și soluțiilor de mobilitate emergente în UE (bancuri de încercare pentru mobilitatea europeană).

Accesul la infrastructura de inovare

Cadrul revizuit privind ajutoarele de stat pentru cercetare, dezvoltare și inovare (CDI) va include, după adoptare, o nouă normă care să permită statelor membre să acorde ajutoare pentru construirea și modernizarea infrastructurilor de testare și experimentare. Astfel, se va asigura faptul că, împreună cu Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare (RGECA), cadrul CDI poate ajuta statele membre să sprijine punerea în aplicare a Pactului verde european și a strategiilor industriale și digitale ale Comisiei.

De asemenea, în 2023, Comisia va lansa instalații de încercare și experimentare pentru inovarea în domeniul IA la nivel european. Acestea vor permite inovatorilor să testeze soluții și produse de ultimă generație în medii reale și la scară largă.