[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 16.12.2008

COM(2008) 870 final

RAPORT AL COMISIEI CĂTRE CONSILIU

privind selectivitatea pescuitului de cod cu traulul în Marea Baltică

RAPORT AL COMISIEI CĂTRE CONSILIU

privind selectivitatea pescuitului de cod cu traulul în Marea Baltică

1. Scop șI INTRODUCERE

Conform articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului pentru conservarea, prin măsuri tehnice, a resurselor halieutice din Marea Baltică și strâmtorile Belts și Sound, Comisia prezintă Consiliului „ [...] în baza avizului Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit, [...] o evaluare a selectivității pentru cod a uneltelor active pentru care codul este recunoscut ca specie țintă ”. Conform domeniului de aplicare al articolului 7, sunt vizate numai uneltele folosite în pescuitul cu traul.

Evaluarea vizează traulele, plasele-pungă daneze, precum și uneltele similare cu dimensiunea ochiurilor de plasă ≥ 105mm care au fie o plasă de ieșire Bacoma, fie un sac propriu-zis al traulului T90 (în care ochiurile de plasă din sacul propriu-zis al traulului și din gura traulului sunt întoarse la 90°), acestea fiind cele două sisteme de selectivitate utilizate în pescuitului codului din Marea Baltică. Descrieri detaliate ale ambelor dispozitive sunt incluse în anexa la regulamentul menționat anterior.

Evaluarea a fost realizată de Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES)[1]. Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP)[2] a fost invitat să emită un aviz cu privire la evaluare. Prezentul raport furnizează un rezumat al avizelor ICES și CSTEP, precum și o comparație a selectivității sacului propriu-zis al traulului T90 și plasei de ieșire Bacoma. Acesta furnizează, de asemenea, motivele care justifică mărirea selectivității, precum și un prim set de sugestii referitoare la modul de realizare a acesteia și calea de urmat.

2. Concluziile șI RECOMANDăRILE ICES șI CSTEP

ICES ajunge la concluzia că atât proiectarea plasei Bacoma cât și cea a sacului propriu-zis al traulului T90 sunt într-adevăr selective și permit obținerea unei lungimi de selecție (L50 = 50% din peștii de această lungime vor fi reținuți în plasă) echivalente cu dimensiunea minimă de debarcare (DMD) actuală pentru cod, de 38 cm. Nu există o dovadă clară a unei diferențe de selectivitate între cele două unelte. Observații complementare ale ICES se referă la avantajele și dezavantajele celor două unelte în materie de funcționalitate, calitate a peștelui sau randament energetic. ICES recomandă, de asemenea, realizarea unor studii și analize complementare.

CSTEP este de acord cu concluziile ICES și semnalează că, pe baza informațiilor disponibile, nu a fost posibil să se stabilească dacă traulele Bacoma și T90 dețin sau nu proprietăți similare de selectivitate. CSTEP remarcă, de asemenea, că „ modul actual de exploatare a codului prin pescuitul cu traul permite pescuitul codului care nu a atins maturitatea. Aceasta duce la o utilizare sub nivelul optim a stocurilor de cod din Marea Baltică. O ameliorare a modului de exploatare implicând o mortalitate redusă a peștilor care nu au atins maturitatea nu numai că va permite mărirea randamentelor, dar va contribui și la reconstituirea stocului oriental de cod. De aceea, CSTEP recomandă luarea în considerare a unor măsuri care să ducă la ameliorarea modului de exploatare a codului din Marea Baltică. ”

3. ANALIZA DETALIATă A EVALUăRII

3.1. Selectivitatea

Concluziile referitoare la selectivitate se bazează pe analize anterioare realizate de ICES[3], din cauza lipsei studiilor mai recente cu privire la selectivitate și mai ales cu privire la Bacoma. Totuși, ICES ține cont de rezultatele preliminarii a două studii privind selectivitatea, unul polonez și unul nemțesc, realizate în principal asupra sacului propriu-zis al traulului T90[4].

Conform concluziilor ICES, atât plasa Bacoma, cât și sacul propriu-zis al traulului T90 dau o L50 de 38-40 cm, care este echivalentă cu DMD pentru cod, de 38 cm. În ceea ce privește T90, analiza preliminară a datelor germane și poloneze indică o L50 de aproximativ 41 cm și intervale de selecție cuprinse între 4,8 și 6,5 cm. Per ansamblu, nu s-a putut detecta nicio diferență între cele două unelte din punct de vedere al selectivității; însă, o astfel de diferență nu poate fi exclusă.

3.1.1. Rolul numărului de ochiuri al circumferinței sacului propriu-zis al traulului

Analiza anterioară realizată de ICES folosește seturi de date vechi referitoare la sacul propriu-zis al traulului T90. Majoritatea acestor seturi de date au fost obținute din experimente folosind saci propriu-ziși cu un număr de ochiuri al circumferinței mai mare față de numărul maxim autorizat în acest moment, de 50. Cu toate acestea, o analiză pe bază de modelizare realizată recent în Danemarca[5], precum și alte rapoarte științifice indică faptul că circumferința sacului propriu-zis al traulului are o influență majoră asupra selectivității, indiferent dacă sacul este fabricat din ochiuri standard în formă de romb sau din T90. Reducerea numărului de ochiuri al circumferinței sacului propriu-zis al traulului a ameliorat selectivitatea în mod considerabil. Este, prin urmare, probabil ca selectivitatea sacului T90 estimată de analiza precedentă (bazată pe un număr mai mare de ochiuri) să fi subestimat selectivitatea actuală a sacului T90. Studiile recente realizate de Polonia și Germania cu privire la T90, menționate mai sus, confirmă această teorie.

3.1.2. Rolul volumului capturii și al compoziției acesteia

Volumul capturii și compoziția acesteia pot influența selectivitatea respectivă a uneltelor Bacoma și T90. Există indicații, atât ale observatorilor, cât și ale pescarilor, conform cărora plasa actuală Bacoma funcționează relativ bine atunci când capturile sunt mai mici de aproximativ două tone per așezare. Atunci când capturile sunt mai mari și mai ales atunci când acestea sunt dominate de cod de o mărime similară dimensiunii minime de debarcare, proprietățile de selectivitate privind mărimea dau rezultate nesatisfăcătoare. Acest fapt corespunde concluziilor studiilor anterioare și este legat de mărimea plasei Bacoma.

În ceea ce privește T90, studii privind sacul propriu-zis al traulului arată că selectivitatea nu depinde atât de mult de mărimea capturii cât de compoziția acesteia. O concentrație ridicată de pești plați în sacul traulului scade proprietățile de selectivitate ale plasei pentru cod. De aceea, ICES recomandă luarea în considerare a unor măsuri tehnice complementare, cum ar fi închiderea în timp real în zonele cu o mare concentrație de pești plați sau de cod sub dimensiunile minime.

3.1.3. Dimensiuni minime de debarcare(DMD)

Ambele unelte considerate, Bacoma și T90, permit obținerea unei L50 echivalente cu DMD pentru cod de 38 cm.

În acest moment, L25 (25% din peștii de această lungime vor fi reținuți în plasă) corespunde unei lungimi a codului de aproximativ 35-38 cm atât pentru Bacoma, cât și pentru T90, ceea ce ar reprezenta un obiectiv de gestionare mult mai selectiv.

3.1.4. Capturile aruncate înapoi în mare

Cantitatea estimată a capturilor aruncate înapoi în mare pentru toate activitățile de pescuit atât al stocurilor din zona de vest cât și al celor din zona de est a Mării Baltice este furnizată de grupul de lucru al ICES pentru evaluarea pescuitului în Marea Baltică (WGBFAS). Conform ultimului raport al grupului[6], greutatea capturilor aruncate înapoi în mare a crescut de la 1600 tone în 2005 la peste 4000 tone pe an în 2006 și 2007. ICES consideră că este probabil ca această creștere a capturilor aruncate înapoi în mare să se datoreze abundenței claselor din 2003 și 2005, care s-au alăturat stocului putând fi capturat, dar ai căror indivizi erau doar cu puțin mai mari decât DMD.

Rata de aruncare înapoi în mare pentru codul din Marea Baltică este estimată în prezent la aproximativ 10% din greutatea capturilor. O selectivitate mai ridicată ar reduce acest procentaj și ar permite ameliorarea reconstituirii stocurilor, precum și creșterea randamentelor.

3.2. Aspecte suplimentare

3.2.1. Acceptarea de către pescari

Toate informațiile disponibile arată că pare să existe o dihotomie clară în ceea ce privește preferințele statelor membre pentru unelte:

- Pescarii danezi și suedezi preferă în mod clar utilizarea plasei Bacoma;

- Pescarii din celelalte state membre, în special cei din Polonia și Germania, consideră T90 ca fiind opțiunea cea mai interesantă.

Niciuna dintre cele două opțiuni nu pare a fi soluția ideală pentru optimizarea capturilor sau pentru minimizarea capturilor aruncate înapoi în mare și ambele sunt preferate de către pescari unei simple măriri a dimensiunii ochiurilor plasei.

3.2.2. Accesorii

Mai multe accesorii legale, descrise la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului, pot avea efecte nefaste asupra selectivității sau pot fi fixate într-un mod ilegal pentru a reduce deschiderea ochiurilor. Folosirea șorțurilor de dedesubt, a echipamentelor flotante de salvare de mari dimensiuni atașate la parâma sacului, a tamburelor și a ocheților circulari pot influența selectivitatea în funcție de modul în care sunt fixate. Necesitatea conservării unor astfel de dispozitive pentru motive de consolidare și securitate ar trebui, deci, evaluată ținând cont de efectele negative ale acestora asupra selectivității.

3.3. Studii de urmărire recomandate de ICES și de CSTEP

ICES și CSTEP recomandă realizarea unor studii pentru ameliorarea cunoștințelor cu privire la diferențele dintre plasa Bacoma și sacul propriu-zis al traulului T90, precum și pentru precizarea acestor diferențe. Lista studiilor propuse este următoarea:

- Experimente structurate destinate în mod specific comparării selectivității sacului propriu-zis al traulului T90 și respectiv a plasei Bacoma și evaluării efectului grosimii firului, al circumferinței sacului traulului și al dimensiunii ochiurilor de plasă;

- Studii privind selectivitatea atunci când crește dimensiunea capturii sau compoziția acesteia, atât pentru plasa Bacoma, cât și pentru sacul propriu-zis al traulului T90;

- O anchetă privind potențialul de măsuri tehnice complementare cum ar fi închiderea în timp real sau închiderea unor zone în Marea Baltică;

- O examinare adecvată a impactului potențial al eludării legislației, pe baza informațiilor de la statele membre;

- O examinare a legislației actuale privind accesoriile autorizate, cum ar fi șorțurile, echipamentele flotante de salvare etc., pentru a stabili dacă utilizarea acestora este în continuare necesară.

4. Concluziile Comisiei

Comisia consideră că, deși ratele de aruncare înapoi în mare sunt relativ scăzute pentru pescuitul codului cu traulul în Marea Baltică, este posibilă ameliorarea selectivității, precum și introducerea altor măsuri pentru reducerea capturilor aruncate înapoi în mare. Ținând cont de recomandarea CSTEP “ de a lua în considerare măsuri care să ducă la ameliorarea modului de exploatare a codului din Marea Baltică ”, Comisia dorește explorarea posibilității unei măriri a selectivității pescuitului cu traulul al codului în Marea Baltică, precum și evitarea aruncării înapoi în mare.

Comisia interpretează tendința pozitivă actuală privind stocul oriental de cod din Marea Baltică drept o oportunitate de mărire a selectivității fără pierderi economice importante pentru sectorul pescuitului în Marea Baltică. De asemenea, Marea Baltică, semiînchisă, în care predomină pescuitul care vizează câte o specie, este un candidat adecvat pentru managementul bazat pe abordarea ecosistemică integrată, cu niveluri extrem de scăzute ale capturilor aruncate înapoi în mare atât pentru speciile comercializate, cât și pentru cele necomercializate. Efectele pe termen mediu și lung ale unei astfel de abordări ar trebui să fie cote de captură mai ridicate și un sector al pescuitului mai sănătos din punct de vedere ecologic și economic.

Comisia a primit recent sprijin din partea CCR pentru Marea Baltică[7],[8] (BSRAC) pentru reducerea capturilor aruncate înapoi în mare și pentru ameliorarea selectivității în Marea Baltică. Comisia recunoaște că sunt posibile numeroase măsuri în cadrul acestei abordări, cum ar fi plase Bacoma de dimensiuni mai mari, ochiuri de dimensiuni mai mari pentru T90, ochiuri de dimensiuni mai mari pentru plasele Bacoma, mărirea globală a dimensiunilor ochiurilor de plasă, reducerea numărului de ochiuri al circumferinței sacului propriu-zis al traulului, un program pilot pentru evitarea codului care nu a atins maturitatea, închiderea în timp real, etc. Comisia privește în mod favorabil noile inițiative din acest context ale statelor membre și ale CCR pentru Marea Baltică și va organiza reuniuni cu statele membre și cu CCR pentru Marea Baltică în vederea discutării proiectelor pilot care ar evalua diferitele măsuri. Comisia va lua în considerare rezultatele proiectelor pilot pentru reducerea capturilor aruncate înapoi în mare și pentru ameliorarea selectivității, va sugera atât obiective, cât și, eventual, noi dispoziții reglementare dacă acest lucru se dovedește necesar.

În acest context, Comisia dorește să atragă atenția asupra faptului că Regulamentul (CE) nr. 1198/2006 al Consiliului din 27 iulie 2006 privind Fondul European pentru Pescuit prevede o serie de dispoziții care pot fi utilizate de statele membre în scopul măririi selectivității. Printre acestea se numără schimbarea echipamentelor de pescuit, ajutoarele pentru echipamente în vederea reducerii impactului asupra speciilor necomercializate, ajutoarele pentru navele mai mici în vederea ameliorării gestionării și controlului accesului la anumite zone de pescuit, precum și ajutoarele pentru acțiuni colective, cum ar fi proiectele pilot. Prin urmare, Comisia invită statele membre să folosească mijloacele existente de promovare a proiectelor pilot pentru ameliorarea selectivității pescuitului de cod în Marea Baltică.

[1] ICES, 8,3,3,3 (2007). ICES response to EU on selectivity of active gears targeting cod in the Baltic Sea .

[2] CSTEP (2008) document de lucru al serviciilor Comisiei: Scientific, Technical and Economic Committee for Fisheries advice on selectivity of active gears targeting cod in the Baltic Sea .

[3] ICES (2004) Report of the ICES-FAO Working group on Fishing technology and fish behaviour (WGFTFB), 20-23 Aprilie 2004, Gdynia, Polonia. ICES CM 2004/B:05.189 pp; ICES (2005) Report of the ICES-FAO Working group on Fishing technology and fish behaviour (WGFTFB), 18-22 Aprilie 2005, Roma, Italia. ICES CM 2005/B:04.283 pp.

[4] Moderhak W., 2007. Selectivity in trawl fisheries for cod – assessment of the selectivity on cod of active gears for which cod is recognised as target species according to Article 7 of Council Regulation (EC) No 2187/2005 . Comunicare a Poloniei pentru Comisia Europeană. 16 august 2007.

Wienbeck H., 2007. 579 Cruise Report of FRV Solea from 7/9/2007-28/9/2007 . Institute for Fishery Technology & Fishery Economics, Hamburg, Germania. În pregătire.

[5] Herrmann B., Priour D., and Krag L.A., 2007. Simulation-based study of the combined effect on cod-end size selection of turning meshes by 90° and reducing the number of meshes in the circumference for round fish . Fisheries Research 84 (2007) 222-232.

[6] ICES CM 2008 / ACOM : 06.

[7] BSRAC (2008) Recommendations on the fisheries for Baltic Sea fish species in 2009 .

[8] CCR pentru Marea Baltică (2008) Comments on the Commission's consultation paper on discards .