C 232/8

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Finanțare durabilă pentru învățarea pe tot parcursul vieții și dezvoltarea competențelor, în contextul deficitului de forță de muncă calificată”

(aviz exploratoriu solicitat de Președinția croată)

(2020/C 232/02)

Raportor: doamna Tatjana BABRAUSKIENĖ Coraportor: domnul Pavel TRANTINA

Solicitarea Președinției croate a Consiliului Scrisoarea din 10.9.2019 Temei juridic Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene Decizia Biroului 24.9.2019 Secțiunea competentă Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie Data adoptării în secțiune 3.3.2020 Data adoptării în sesiunea plenară 7.5.2020 Sesiunea plenară nr. 551 – Sesiune plenară la distanță Rezultatul votului (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) 254/1/6

1. Concluzii și recomandări

1.1. accentul pus în scrisoarea de misiune a comisarului Nicolas Schmit CESE salută ( 1 ) pe implementarea și actualizarea Agendei pentru competențe, dând atenție specială identificării și eliminării deficitelor de competențe, sprijinind recalificarea ca parte a tranziției echitabile și explorând ideea de a propune conturi de învățare individuale ca modalitate prin care adulții (atât angajați, cât și șomeri) să poată acumula drepturi la formare și să le utilizeze pentru a-și asigura o formare de calitate.

1.2. Concluziile Consiliului privind „Rolul esențial al politicilor de învățare pe tot parcursul vieții în înzestrarea societăților cu mijloacele necesare pentru a aborda tranziția tehnologică și tranziția către o economie verde în sprijinul unei creșteri durabile și favorabile incluziunii” dezvoltarea în continuare a spațiului european al educației CESE sprijină ( 2 ) , adoptate la 8 noiembrie 2019, care invită Comisia „să actualizeze politicile actuale de învățare pe tot parcursul vieții în ceea ce privește eficiența, amploarea și grupurile-țintă, pentru a putea răspunde mai bine nevoilor de învățare care apar în urma schimbărilor survenite în societate și în lumea muncii, inclusiv prin ( 3 ) ”.

1.3. Președinției croate a Consiliului UE CESE apreciază că una dintre prioritățilea Consiliului UE ( 4 ) este reprezentată de investițiile în cercetare și inovare, de îmbunătățirea accesului la învățământ de înaltă calitate pe tot parcursul vieții și de dezvoltarea de noi competențe adaptate la locurile de muncă ale viitorului.

1.4. „O Europă socială puternică pentru tranziții juste” CESE își exprimă satisfacția că, în comunicarea sa intitulată ( 5 ) – care menționează că competențele sunt esențiale pentru viitor –, Comisia Europeană îndeamnă statele membre ale UE să ofere de la vârstă fragedă educație și formare incluzive și de înaltă calitate și să-i sprijine pe oameni în dezvoltarea lor continuă de-a lungul întregii cariere.

1.5. CESE solicită Comisiei Europene și statelor membre să ia măsuri eficiente de punere în aplicare a primului și a celui de-al patrulea principiu ale Pilonului european al drepturilor sociale ( PEDS ), pentru a le garanta tuturor cetățenilor europeni învățarea pe tot parcursul vieții (LLL) favorabilă incluziunii și de calitate ca drept, la locul de muncă și în afara acestuia, și pentru a sprijini punerea în aplicare a acestor principii printr-o finanțare publică durabilă, convenită cu partenerii sociali și cu societatea civilă.

1.6. CESE ar dori să se pună un accent deosebit pe accesul celor mai vulnerabile grupuri din societate la oportunitățile de învățare pe tot parcursul vieții . Ar trebui să se acorde un sprijin efectiv lucrătorilor de la toate nivelurile de competențe și calificări și tuturor întreprinderilor și organizațiilor, indiferent de zona geografică, asigurând totodată o finanțare durabilă de către autorități publice, întreprinderi și sindicate, de exemplu prin conturi individuale de formare sau alte sisteme și instrumente, în conformitate cu practicile naționale.

1.7. CESE sugerează Comisiei Europene să dea dovadă de mai multă ambiție în stabilirea unor indicatori și criterii de referință pentru învățarea pe tot parcursul vieții, în special pentru participarea adulților – inclusiv a angajaților – la educație și formare, în cadrele de politică relevante și în următorul cadru strategic ET2030 . Comisia ar trebui să se asigure că instrumentele financiare ale UE, cum ar fi Erasmus+, Fondul social european (FSE), InvestEU, Planul de investiții pentru o Europă durabilă (SEIP), Fondul pentru o tranziție justă (JTF) și alte fonduri UE relevante sprijină îndeplinirea acestor criterii de referință în mod eficace și în sinergie reciprocă.

1.8. În plus, CESE cere instituțiilor UE să convină asupra unui cadru unic incluziv de competențe-cheie, care să nu se limiteze la educația școlară, abordând astfel nevoia de învățare a adulților și de dobândire de competențe în viață, subliniind mai ales abilitatea de a învăța cum să înveți și competențele pentru o cetățenie democratică, esențiale pentru a-i sprijini pe adulți să-și asume un rol activ în societate. CESE solicită, de asemenea, investiții sporite în medii de învățare non-formală și informală , care sunt deosebit de relevante în dobândirea acestor competențe.

1.9. CESE consideră că, în contextul semestrului european , este necesar să se asigure coerența între apelul Comisiei Europene la investiții durabile în educație și formare și apelul la măsuri de optimizare, care – în unele cazuri – creează prejudicii acestor investiții. Investițiile publice în învățarea pe tot parcursul vieții, în special în rândul adulților, trebuie sporite în fiecare stat membru.

1.10. CESE își reiterează solicitarea de a pune un accent mai mare pe investiții sociale, printre altele, în educație, formare și LLL. CESE sugerează să se discute dacă „regula de aur” ( excluderea investițiilor publice orientate către viitor din calculul deficitelor publice nete în cadrul normelor bugetare ale uniunii monetare europene ) ar putea fi aplicată și investițiilor sociale sprijinite prin fondurile structurale ale UE.

1.11. CESE invită viitoarele președinții ale UE și Comisia Europeană să continue să consolideze cooperarea dintre factorii de decizie la cel mai înalt nivel, ca urmare a inițiativei din cadrul reuniunii comune a Consiliului miniștrilor de finanțe și ai educației din UE , pentru a discuta cu privire la modalitățile de asigurare a finanțării publice durabile pentru educație și formare, în special pentru educația adulților. Este necesară și implicarea miniștrilor responsabili pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale. O astfel de cooperare ar trebui să aibă loc și la nivel național.

1.12. CESE solicită statelor membre să asigure un sprijin eficace angajaților și șomerilor care se confruntă cu dificultăți de accesare a educației adulților și a formării de calitate și favorabile incluziunii, prin punerea la dispoziție a unei finanțări specifice pentru persoanele care au nevoie de aceasta , cum ar fi șomerii, lucrătorii aflați în raporturi de muncă atipice, persoanele cu un nivel scăzut de calificare, cu handicap, persoanele vârstnice și din grupurile dezavantajate din punct de vedere socioeconomic, ținând seama totodată de dimensiunea de gen.

1.13. Orientarea nr. 6 privind ocuparea forței de muncă: Îmbunătățirea ofertei de forță de muncă și a competențelor CESE recomandă ca, în conformitate cu ( 6 ) (care cere statelor membre să facă eforturi prin care să asigure transferul drepturilor de formare în timpul tranzițiilor profesionale), să se ia în considerare și să se solicite măsuri cum ar fi stabilirea de indicatori privind investițiile publice și private în educație și formare profesională (EFP) și accesul lucrătorilor la concediu de studii plătit. Acest lucru ar trebui să permită tuturor să anticipeze și să se adapteze mai bine la nevoile pieței forței de muncă.

1.14. CESE consideră că statele membre ar trebui să sprijine sectorul public, furnizorii de educație non-profit și organizațiile societății civile, susținând finanțarea pentru a oferi o educație calitativă, incluzivă și mai accesibilă pe tot parcursul vieții. Calitatea înaltă a ofertei educative și de formare ar trebui garantată prin mecanisme de asigurare de înaltă calitate, sprijinite, de exemplu, de Cadrul european de referință pentru asigurarea calității în educație și formare profesională (EQAVET) și alte instrumente.

1.15. CESE propune ca, pentru a asigura investiții eficace în perfecționarea și conversia profesională a lucrătorilor din întreprinderi, sunt necesare date suplimentare privind investițiile întreprinderilor și sprijinul financiar din partea guvernelor. Contribuțiile angajatorilor, ale sindicatelor și ale diverselor părți interesate ar trebui analizate în mod corespunzător și incluse în discuțiile privind politicile, cu accent pe investiții în diferite competențe.

1.16. CESE consideră că guvernanța democratică a elaborării și punerii în aplicare a politicii LLL , inclusiv un dialog social eficace și consultarea cu societatea civilă organizată, permit investiții mai eficiente în atingerea obiectivelor de politică.

1.17. CESE încurajează statele membre să valorifice la maximum oportunitățile oferite de fondurile UE disponibile , care ar trebui să fie sprijinite și prin resurse naționale. În orice caz, viitorul CFM ar trebui să combată limitarea posibilităților bugetare pentru LLL la nivelul statelor membre și la nivelul UE. Programele ar trebui să fie mai incluzive, mai simple și mai ușor de gestionat pentru beneficiarii și proiectele de dimensiuni mai mici .

1.18. CESE subliniază că este important să se evalueze regulat eficacitatea măsurilor de sprijin financiare și nefinanciare introduse pentru a ajunge la grupurile specifice de adulți, precum și eficiența utilizării resurselor . Trebuie să existe mecanisme solide de monitorizare și evaluare. Rezultatele evaluărilor ar trebui să contribuie la elaborarea politicilor și la oferirea de informații referitoare la LLL în acest scop.

1.19. CESE consideră că sunt necesare mecanisme de finanțare care să mobilizeze resurse naționale și să presupună o partajare adecvată a costurilor între autorități publice, entități private, persoane fizice și alte părți interesate relevante (de exemplu, parteneri sociali, furnizori de servicii de formare, ONG-uri).

1.20. CESE solicită integrarea în politicile privind educația, formarea și LLL a unei înțelegeri mai nuanțate a nevoilor mediilor de învățare , ghidată de principiul general al sprijinirii potențialului individual și unic al persoanelor implicate în procesul de învățare. Aceasta înseamnă recunoașterea, inclusiv prin investiții susținute, a valorii mediilor de învățare dincolo de educația formală ca centre dinamice ale dezvoltării de competențe – din care acestea din urmă pot să tragă, de asemenea, învățămintele necesare pentru adoptarea unor abordări mai favorabile incluziunii și mai inovatoare cu scopul satisfacerii nevoilor persoanelor implicate în procesul de învățare.

1.21. Pentru ca LLL să aibă succes, CESE face apel la toți factorii de decizie de la nivelul UE și de la nivel național să abordeze următoarele provocări pentru mediile LLL și să sprijine financiar soluțiile la aceste probleme, în conformitate cu obiectivele ce le revin:

1.21.1. conceperea și implementarea unor strategii pe termen lung de încurajare a colaborării dintre instituțiile de învățare formală, non-formală și informală, dintr-o perspectivă axată pe cursant;

1.21.2. garanția că cursanții pot juca un rol activ în parcursul lor de învățare, prin conceperea/definirea acestuia mai ales în funcție de nevoile proprii;

1.21.3. sprijinirea cursanților de toate vârstele și din toate mediile în participarea la diverse forme de învățare, la combinarea și schimbarea lor, în conformitate cu nevoile și aptitudinile personale;

1.21.4. abordarea ca prioritate urgentă a validării învățării non-formale și informale [în conformitate cu prevederile Recomandării Consiliului privind validarea ( 7 ) ];

1.21.5. sporirea ofertei de oportunități de învățare pe tot parcursul vieții la nivel local, prin utilizarea infrastructurii comunitare și educative existente.

2. Context general

2.1. În acest aviz, accentul cade pe finanțarea durabilă a învățării pe tot parcursul vieții și a dezvoltării competențelor, în contextul deficitului de forță de muncă calificată. Astfel cum a fost definită de Consiliu ( 8 ) , învățarea pe tot parcursul vieții cuprinde învățarea începând cu educația și îngrijirea timpurie a copiilor, până după pensionare și include întregul spectru de învățare formală, non-formală și informală, obiectivul său fiind îmbunătățirea cunoștințelor, a aptitudinilor și a competențelor, dintr-o perspectivă personală, civică, socială și/sau din perspectiva ocupării forței de muncă. LLL ia în considerare fiecare individ ca subiect al învățării și permite oricui să dobândească cunoștințele relevante pentru a putea participa ca cetățean activ la societatea cunoașterii și la piața forței de muncă, facilitând mobilitatea neîngrădită a cetățenilor europeni.

2.2. integrarea în politicile privind educația, formarea și LLL necesită o înțelegere mai nuanțată a nevoilor mediilor de învățare , conform principiului general al sprijinirii potențialului individual și unic al persoanelor implicate în procesul de învățare. Ar trebui ca finanțarea publică durabilă să acorde sprijin atât educației „care vizează toate aspectele vieții”, cât și educației „pe tot parcursul vieții” și ar trebui să pună un accent deosebit pe generațiile mai în vârstă , oferindu-le resurse adaptate modului lor de învățare. Prin urmare, CESE reiterează Învățarea are loc peste tot și în mod constant, activ și pasiv, în contexte formale, informale și non-formale. Prin urmare,, conform principiului general al sprijinirii potențialului individual și unic al persoanelor implicate în procesul de învățare. Ar trebui ca finanțarea publică durabilă să acorde sprijin atât educației „care vizează toate aspectele vieții”, cât și educației „pe tot parcursul vieții” și ar trebui să pună, oferindu-le resurse adaptate modului lor de învățare. Prin urmare, CESE reiterează ( 9 ) că finanțarea, atât la nivelul UE, cât și la nivel național trebuie, printre altele, să investească în educație și formare de înaltă calitate, favorabile incluziunii, care ar trebui să fie accesibile, la un preț convenabil pentru toți și orientate către nevoile prezente și viitoare ale pieței muncii. Rentabilitatea educației adulților poate fi considerată la fel de mare ca în cazul educației și formării inițiale și chiar al învățământului superior ( 10 )

2.3. Impactul tendințelor globale, cum ar fi mutațiile economice, tehnologice, ecologice, sociale și industriale, în condițiile revoluției digitale, este enorm – de la economie, inovație, știință și educație, la sănătate, durabilitate, guvernanță – și transformă rapid lumea muncii și profilurile de competențe ale multor ocupații. Ritmul schimbării necesită procese continue de calificare, conversie profesională și perfecționare pentru toți cetățenii de-a lungul întregii lor vieți, punând accentul, în special, pe acordarea unui sprijin eficace lucrătorilor și șomerilor, asigurând totodată o finanțare durabilă din partea autorităților publice, a întreprinderilor, prin intermediul conturilor individuale de formare și alte instrumente.

2.4. În același timp, caracterul perturbator al acestor schimbări face ca sarcina de anticipare a viitoarelor competențe să fie din ce în ce mai dificilă. Și oferta de competențe este în evoluție, dar este nevoie de timp de adaptare la noile competențe emergente. Deși angajatorii subliniază importanța STIM, a competențelor digitale și a EFP, încă de acum se vorbește și de o tranziție spre competențe non-tehnice/transversale ( 11 ) , care le permit oamenilor să se adapteze la medii de lucru și la situații de viață diferite ( 12 ) . Aceste competențe sunt concepute, de obicei, în organizații care oferă educație non-formală (organizații de tineret etc.), iar sprijinul financiar durabil acordat acestor prestatori este esențial.

2.5. investească de pe acum în dezvoltarea strategică a unor noi programe de formare . Este vorba de instrumente politice esențiale care să răspundă nevoilor și lacunelor în materie de competențe, iar investițiile în acestea pot necesita timp pentru a da rezultate, în special pentru programe la niveluri mai înalte și de o durată mai mare. Pentru a informa sistemul de educație și formare cu destul timp înainte, anticiparea sistematică a nevoilor în materie de competențe este esențială pentru a permite reacții strategice și a preveni necorelările în materie de competențe În plus, este important să se. Este vorba de instrumente politice esențiale care să răspundă nevoilor și lacunelor în materie de competențe, iar investițiile în acestea pot necesita timp pentru a da rezultate, în special pentru programe la niveluri mai înalte și de o durată mai mare. Pentru a informa sistemul de educație și formare cu destul timp înainte,pentru a permite reacții strategice și a preveni necorelările în materie de competențe ( 13 )

2.6. Situația generată în toată lumea de recenta pandemie de COVID-19 a arătat că, dacă este necesar, învățarea se poate adapta rapid la schimbări, în funcție de împrejurări. Cursanții dezvoltă o varietate de noi abordări (cum ar fi învățarea independentă sau proiectele de învățare), devin mai curioși și își îmbunătățesc competențele informatice pentru a participa la activități de învățare la distanță. O serie de platforme digitale sunt utilizate constant în mod gratuit. Competențele transversale esențiale îi ajută atât pe cursanți, cât și cadrele didactice să se adapteze la această schimbare. Când viața va reveni la „normal”, societatea va trebui să tragă învățăminte din această experiență și să continue să dezvolte aceste abordări și competențe, investind suficient în ele, astfel încât fiecare cursant, indiferent de situația sa socială, să le poată folosi și exploata.

3. Contextul politic

3.1. Comunicarea Comisiei intitulată „O Europă socială puternică pentru tranziții juste” ( 14 ) subliniază că competențele sunt esențiale pentru viitor. Competențele le permit oamenilor să fructifice avantajele pe care le oferă evoluțiile rapide la locul de muncă. Jumătate din forța de muncă actuală va trebui să-și actualizeze competențele în următorii cinci ani, iar tranzițiile digitale și ecologice vor necesita noi competențe. Alături de programele de ucenicie, educația și formarea profesională pot promova capacitatea de inserție a tinerilor și adulților deopotrivă și pot răspunde nevoilor în schimbare ale întreprinderilor.

3.2. obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU , ocupând un loc important în ODD4 privind educația. ODD4 este privit nu numai ca o modalitate de îmbunătățire a seturilor de competențe și de stimulare a economiei, ci și de promovare a obiectivelor privind diversitatea culturală și pacea . Cu toate acestea, obiectivele ODD care definesc rolul LLL nu includ niciun criteriu de referință în ceea ce privește finanțarea CESE reamintește că dreptul la educație a fost consacrat în Constituția UNESCO (1945) la rubrica „Educație pentru toți”, iar învățarea pe tot parcursul vieții (LLL) a primit din ce în ce mai multă atenție în contextul, ocupând un loc important în ODD4 privind educația. ODD4 este privit nu numai ca o modalitate de îmbunătățire a seturilor de competențe și de stimulare a economiei, ci și de promovare a obiectivelor privind. Cu toate acestea, obiectivele ODD care definesc rolul LLL nu includ niciun criteriu de referință în ceea ce privește finanțarea ( 15 )

3.3. CESE subliniază necesitatea de a pune în aplicare primul și cel de-al patrulea principiu ale Pilonului european al drepturilor sociale , făcând din educație, formare profesională și învățare incluzive și de calitate pe tot parcursul vieții un drept pentru toți cetățenii din Europa, și necesitatea de a sprijini punerea în aplicare a acestui principiu printr-o finanțare publică sustenabilă, convenită cu partenerii sociali și cu societatea civilă. Acest drept trebuie să devină realitate pentru a garanta că toți adulții au acces egal la educație și formare incluzive și de înaltă calitate, atât la locurile de muncă, cât și în afara lor . Ar trebui să se acorde un sprijin eficace lucrătorilor cu orice nivel de calificare, indiferent de dimensiunile întreprinderii și de zona geografică în care lucrează.

3.4. constrângerilor bugetare severe ale pieței interne și normelor fiscale stabilite de Pactul de stabilitate și de creștere . Rămâne o provocare pentru guverne să găsească resursele publice necesare pentru a realiza reechilibrarea socială. Rămâne nerezolvat conflictul dintre normele bugetare obligatorii și un set de drepturi și principii fără resursele necesare pentru aplicarea lor. CESE subliniază că drepturile și principiile Pilonului european al drepturilor sociale, inclusiv dreptul la educație, formare și LLL de înaltă calitate și favorabile incluziunii la nivel național, trebuie puse în aplicare prin investiții publice adecvate ( 16 ) . Cu toate acestea, resursele bugetare încă sunt supuse uneoriale pieței interne și normelor fiscale stabilite de. Rămâne o provocare pentru guverne să găsească resursele publice necesare pentru a realiza reechilibrarea socială. Rămâne nerezolvat conflictul dintreșifără resursele necesare pentru aplicarea lor.

3.5. Raportul Comisiei globale a OIM privind viitorul muncii, intitulat „Work for a Brighter Future” („Munca pentru un viitor mai luminos” ) ( 17 ) arată că stabilirea unor oportunități eficiente de învățare pe tot parcursul vieții pentru toți este o responsabilitate comună, care necesită implicarea activă și susținerea guvernelor, angajatorilor, lucrătorilor și a instituțiilor de învățământ. În cooperare cu partenerii sociali, guvernele trebuie să extindă și să reformuleze politicile de dezvoltare a competențelor, serviciile de ocupare a forței de muncă și sistemele de formare, oferind lucrătorilor suficient timp și sprijin financiar de care au nevoie pentru a învăța. Raportul propune instituirea unui sistem de drepturi la învățare printr-un sistem reconfigurat de „asigurare a muncii” sau un „fond social” și prin introducerea unor „conturi individuale de învățare”, care ar permite lucrătorilor să beneficieze de timp liber pentru a urma acțiuni de formare.

3.6. CESE salută inițiativa importantă a Președinției finlandeze a Consiliului, care a organizat prima reuniune comună a Consiliului între miniștrii de finanțe și ai educației din UE, pentru a discuta importanța finanțării publice pentru educație și formare profesională. Comitetul invită viitoarele președinții ale UE și Comisia Europeană să continue această inițiativă pentru a consolida cooperarea dintre factorii de decizie la cel mai înalt nivel. Este necesară și implicarea miniștrilor responsabili pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale. Ulterior, CESE ar dori să vadă acest tip de cooperare pus în aplicare la nivel național.

3.7. scrisoarea de misiune a comisarului Nicolas Schmit conturi de învățare individuale este una dintre modalitățile care ar putea contribui ca persoanele de vârstă activă să poată acumula drepturi de formare și să le poată utiliza pentru a beneficia de o formare de calitate. CESE solicită statelor membre să asigure cooperarea tripartită și partajarea responsabilității în alocarea resurselor publice disponibile pentru angajați și lucrători. CESE sprijină accentul pus în ( 18 ) pe implementarea și actualizarea agendei pentru competențe, pe identificarea și eliminarea deficitelor de competențe și pe sprijinirea recalificării ca parte a tranziției juste. Explorarea ideii de a propuneeste una dintre modalitățile care ar putea contribui ca persoanele de vârstă activă să poată acumula drepturi de formare și să le poată utiliza pentru a beneficia de o formare de calitate. CESE solicită statelor membre să asigure cooperarea tripartită și partajarea responsabilității în alocarea resurselor publice disponibile pentru angajați și lucrători.

3.8. Concluziile Consiliului privind „Rolul esențial al politicilor de învățare pe tot parcursul vieții în înzestrarea societăților cu mijloacele necesare pentru a aborda tranziția tehnologică și tranziția către o economie verde în sprijinul unei creșteri durabile și favorabile incluziunii” CESE salută ( 19 ) , adoptate la 8 noiembrie 2019, pentru că invită Comisia „să actualizeze politicile actuale de învățare pe tot parcursul vieții în ceea ce privește eficiența, amploarea și grupurile-țintă, pentru a putea răspunde mai bine nevoilor de învățare care apar în urma schimbărilor survenite în societate și în lumea muncii, inclusiv prin dezvoltarea în continuare a spațiului european al educației ( 20 ) , prin reflectarea învățării pe tot parcursul vieții în cadrul strategic viitor pentru cooperare în domeniul educației și formării și prin valorificarea oportunităților oferite de Erasmus+, Fondurile sociale europene și alte instrumente relevante ale Uniunii”.

4. Situația actuală

4.1. Cheltuielile totale pentru educația adulților , inclusiv alte surse financiare, precum finanțarea prin angajatori, taxele pentru persoanele implicate în procesul de învățare, variază între 1,1 % și mai puțin de 0,6 % din PIB. În același timp, ultimele estimări ale Cedefop arată că există 128 de milioane de adulți în UE-28+ cu un potențial de perfecționare și recalificare profesională, reprezentând 46 % din populația adultă din acest domeniu Deși nu sunt disponibile cifre cu privire la investițiile totale din învățarea pe tot parcursul vieții, datele ( 21 ) arată că doar aproximativ 0,1 % până la 0,2 % din PIB reprezintă cheltuieli publice pentru educația adulților., inclusiv alte surse financiare, precum finanțarea prin angajatori, taxele pentru persoanele implicate în procesul de învățare, variază între 1,1 % și mai puțin de 0,6 % din PIB. În același timp, ultimele estimări ale Cedefop arată că există 128 de milioane de adulți în UE-28+ cu un potențial de perfecționare și recalificare profesională, reprezentând 46 % din populația adultă din acest domeniu ( 22 ) . Doar 11,1 % dintre adulți sunt implicați în forme de învățare pentru adulți, în timp ce Uniunea Europeană și-a stabilit obiectivul de a atinge 15 % până în 2020, țintă pe care nu a reușit să o atingă.

4.3. semestrului european din 2019 prezintă un scenariu economic favorabil, finanțele publice înregistrând îmbunătățiri în fiecare stat membru. Cu toate acestea, comunicarea avertizează, de asemenea, cu privire la incertitudinea de la nivel mondial și invită statele membre să stimuleze în continuare productivitatea , îmbunătățind reziliența economiilor lor și asigurându-se că toți cetățenii beneficiază de pe urma creșterii economice. CESE constată că există o lipsă clară de coerență între apelul Comisiei Europene la investiții durabile în domenii favorabile creșterii, precum toate sectoarele educației, și apelul la măsuri de optimizare, care le afectează în mod negativ. O comunicare a Comisiei privind principalele constatări din rapoartele de țară ( 29 ) aleprezintă un scenariu economic favorabil, finanțele publice înregistrând îmbunătățiri în fiecare stat membru. Cu toate acestea, comunicarea avertizează, de asemenea, cu privire la incertitudinea de la nivel mondial și invită statele membre să, îmbunătățind reziliența economiilor lor și asigurându-se că toți cetățenii beneficiază de pe urma creșterii economice.

5. Observații generale

5.1. șomerilor și salariaților, bărbaților și femeilor . În acest sens, Orientarea nr. 6 privind ocuparea forței de muncă: Îmbunătățirea ofertei de forță de muncă și a competențelor UE trebuie să ia măsuri – și care anume – pentru a face din instrumentele utilizate în unele state membre ale UE (granturi, împrumuturi, acorduri colective de muncă privind concediul de studii plătit sau alte dispoziții) practici standard în celelalte state membre Statele membre trebuie să ofere posibilități de formare tuturor –. În acest sens, ( 30 ) ar trebui să ia în considerare și să solicite măsuri cum ar fi stabilirea de indicatori privind investițiile publice și private în EFP și sisteme care să le permită lucrătorilor să beneficieze de concediu plătit în scopuri de formare. În această privință, CESE a subliniat deja necesitatea de a le asigura condiții de viață decente în cursul formării. Ar trebui să se analizeze dacătrebuie să ia– și care anume – pentru a face din instrumentele utilizate în unele state membre ale UE (granturi, împrumuturi, acorduri colective de muncă privind concediul de studii plătit sau alte dispoziții) practici standard în celelalte state membre ( 31 )

5.2. Și partenerii sociali și organizațiile societății civile au un rol esențial în guvernanța sistemului de educație și formare, inclusiv să anticipeze și să furnizeze competențe, iar responsabilitatea partajată a partenerilor sociali la nivelul întreprinderilor este esențială atât în legătură cu investițiile în educația și formarea de perspectivă a forței lor de muncă angajate, cât și în ceea ce privește costurile de recalificare necesare pentru toți lucrătorii concediați. Persoanele în vârstă sunt cele mai vulnerabile în acest sens.

5.3. Discuțiile cu privire la o propunere a UE privind conturile individuale de învățare se află într-un stadiu foarte incipient, dar există o serie de considerații care ar trebui să fie precizate în detaliu dacă o astfel de propunere trebuie să fie introdusă, de exemplu, dacă formarea lucrătorilor este definită prin lege și/sau prin acord colectiv, ceea ce trebuie respectat pentru a garanta că angajatorii și lucrătorii pot determina conținutul, locul și perioada de formare. Prin urmare, este vorba de o competență națională, iar recomandările adresate statelor membre cu privire la modul în care ar trebui finanțate conturile de învățare și cine ar trebui să primească sprijin financiar (întreprinderi, instituții de formare, servicii publice responsabile de forța de muncă sau lucrători) trebuie să fie definite prin intermediul dialogului social, cu respectarea acordurilor colective și a legislației naționale. Este important ca aceste reflecții să acorde atenție diversității sistemelor și abordărilor naționale și ca partenerii sociali să joace un rol important.

5.4. investiții sociale, printre altele, în educație, formare și LLL . CESE a solicitat deja luarea în considerare a aplicării principiului regulii de aur a finanțelor, și anume excluderea investițiilor publice orientate către viitor din calculul deficitelor publice nete în contextul normelor bugetare ale UEM CESE își reiterează solicitarea de a pune un accent mai mare pe. CESE a solicitat deja luarea în considerare a aplicării principiului regulii de aur a finanțelor, și anume ( 32 ) . CESE recomandă să se dezbată dacă regula de aur a finanțelor se poate aplica și investițiilor sociale sprijinite prin fondurile structurale ale UE ( 33 )

5.5. Combinația dintre o învățare flexibilă și adaptată și un sprijin personalizat, însoțite de orientare profesională pe tot parcursul vieții ajută, de asemenea, persoanele inactive și șomerii de lungă durată să găsească un loc de muncă, ceea ce conduce la obținerea unor câștiguri sociale și economice și la economii pe termen lung în domeniul protecției sociale. O asociere optimă de componente sau de caracteristici ale abordării poate crea condițiile necesare pentru consolidarea, dezvoltarea și punerea în aplicare a Recomandării Consiliului privind parcursurile de actualizare a competențelor ajută, de asemenea, persoanele inactive și șomerii de lungă durată să găsească un loc de muncă, ceea ce conduce la obținerea unor câștiguri sociale și economice și la economii pe termen lung în domeniul protecției sociale. O asociere optimă de componente sau de caracteristici ale abordării poate crea condițiile necesare pentru consolidarea, dezvoltarea și punerea în aplicare a ( 34 ) într-un mod durabil, deși grupurile-țintă, nevoile de competențe și guvernele se schimbă în timp. Dispozițiile privind formarea trebuie concepute în așa fel încât să stimuleze și să sprijine mobilitatea între sectoare și în cadrul acestora. Asigurarea acestor tranziții este benefică pentru capacitatea de inserție profesională a lucrătorilor și pentru capacitatea angajatorilor de a atrage noi candidați.

5.6. CESE consideră că statele membre ar trebui să sprijine sectorul public, furnizorii de educație non-profit și organizațiile societății civile, susținând finanțarea pentru a furniza o oportunități de învățare de înaltă calitate pe tot parcursul vieții, care să fie mai accesibile . Calitatea ridicată a furnizării serviciilor de formare ar trebui garantată prin asigurarea unei bune calități.

5.7. Îmbunătățirea investițiilor în educația adulților și formarea angajaților este legată, în mare măsură, de contribuția adecvată a cercetării la elaborarea, reforma și punerea în aplicare a politicilor și sistemelor LLL. Pentru a asigura investiții eficace în perfecționarea și conversia profesională a lucrătorilor din întreprinderi, sunt necesare date suplimentare privind investițiile întreprinderilor și sprijinul financiar din partea guvernelor. Contribuțiile lucrătorilor, ale sindicatelor și altor părți interesate ar trebui să fie analizate în mod corespunzător și incluse în dezbaterile politice, cu accent pe investiții în formarea diverselor competențe (profesionale, specifice întreprinderii, competențe-cheie, competențe de bază etc.) pentru lucrători cu niveluri diferite de competențe, atât femei, cât și bărbați, pe formarea în cadrul întreprinderilor și în afara acestora, pe furnizarea de către alți furnizori etc.

5.8. Ca urmare a gamei variate și a numărului mare de furnizori diferiți, educația adulților nu este coordonată nici la nivelul statelor membre, nici la nivel european. O abordare integrată, care să reunească mai multe domenii de politică și părți interesate, cu un accent deosebit pe guvernanța democratică a elaborării și punerii în aplicare a politicii LLL , inclusiv pe un dialog social eficace cu partenerii sociali și pe consultarea cu societatea civilă , poate îmbunătăți eficacitatea politicilor de investiții, crescând astfel șansele să se ajungă la potențialele grupuri-țintă foarte diverse și ca nevoile persoanelor vulnerabile să fie abordate.

5.9. Pentru ca LLL să aibă succes, CESE face apel la toți factorii de decizie de la nivelul UE și de la nivel național să abordeze următoarele provocări pentru mediile LLL și să sprijine financiar soluțiile la aceste probleme, în conformitate cu obiectivele ce le revin:

5.9.1. să elaboreze și pună în aplicare strategii pe termen lung pentru a încuraja forme de colaborare între furnizorii de învățare formală, non-formală și informală, sprijinind astfel nevoile de învățare și formare ale cursanților. Pentru a fi sustenabile, aceste strategii ar trebui elaborate împreună cu asociațiile reprezentative de la nivel regional, național și european, și ar trebui să includă sprijinul pentru acestea;

5.9.2. să garanteze că cursanții pot juca un rol activ în programele lor de învățământ, concepându-le în primul rând în funcție de nevoi și permițându-le cursanților să devină creatori activi, mai degrabă decât consumatori pasivi de cunoștințe și inovații;

5.9.3. să îi sprijine pe cursanții de toate vârstele și din toate mediile să participe la diverse forme de învățare, la combinarea și înlocuirea lor, în conformitate cu nevoile și aptitudinile personale, prin sisteme de educație și formare mai flexibile și prin furnizarea de orientări de înaltă calitate pe tot parcursul vieții;

5.9.4. să considere validarea învățării non-formale și informale [astfel cum se prevede în Recomandarea Consiliului privind validarea ( 35 ) ] ca prioritate urgentă, dat fiind potențialul său de a crește vizibilitatea tuturor aptitudinilor, competențelor și cunoștințelor care pot sprijini participarea semnificativă în societate și pe piața muncii, mai ales pentru grupurile vulnerabile ( 36 )

5.9.5. să sporească la nivel local oferta de oportunități de învățare pe tot parcursul vieții, prin utilizarea infrastructurii comunitare și educative existente, pentru a crea spații multifuncționale de învățare deschise tuturor; astfel de „centre comunitare de învățare pe tot parcursul vieții” există deja în diverse forme în statele membre, dar ar trebui să devină un concept de bază în elaborarea politicilor.

6. Observații specifice privind sursele de finanțare europene și naționale și politicile necesare pentru asigurarea unei finanțări durabile (37)

6.1. Considerații privind sursele de finanțare ale UE

6.1.1. În cadrul său financiar multianual pentru perioada 2021-2027, Comisia Europeană a anunțat mai multe modalități de îmbunătățire a Planului de investiții UE, prin introducerea unei componente dedicate investițiilor și competențelor sociale în cadrul InvestEU . Aceasta face dovada unui angajament de alocare a investițiilor sociale și de creare a instrumentelor potrivite pentru a permite realizarea acestora.

6.1.2. oportunitățile oferite de fondurile UE (cum ar fi FSE, Erasmus+, FEIS și alte instrumente relevante ale UE) și să valorifice la maximum resursele financiare disponibile ale UE. În orice caz, viitorul CFM ar trebui să combată limitarea posibilităților bugetare pentru LLL la nivelul statelor membre și la nivelul UE Comisia și statele membre ar trebui să utilizeze(cum ar fi FSE, Erasmus+, FEIS și alte instrumente relevante ale UE) și să valorifice la maximum resursele financiare disponibile ale UE. În orice caz, viitorul CFM ar trebui să combată limitarea posibilităților bugetare pentru LLL la nivelul statelor membre și la nivelul UE ( 38 ) . Cu toate acestea, deși fondurile UE pot juca un rol important în dezvoltarea competențelor/LLL, dependența excesivă de fondurile UE poate genera preocupări cu privire la durabilitatea finanțării, întrucât finanțarea UE este alocată proiectelor și are un caracter temporar.

6.1.3. Pentru a asigura investiții naționale durabile în LLL și educația adulților, procesul semestrului european joacă un rol esențial în evidențierea accentului necesar asupra finanțării. Pentru ca politicile LLL de la nivel național/regional să fie puse în aplicare în mod eficace, trebuie să se asigure un nivel adecvat de finanțare. Creșterea durabilității și a continuității finanțării este esențială pentru a asigura durabilitatea activității de furnizare a educației și formării adulților și capacitatea furnizorilor de LLL de a inova și de a-și dezvolta activitatea în acest domeniu.

6.2. Considerații privind politicile care sprijină distribuirea adecvată a fondurilor

6.2.1. Dezvoltarea unei culturi a evaluării este importantă. Diverși factori pot contribui în acest sens, cum ar fi un angajament politic față de elaborarea de politici bazate pe date concrete (și responsabilitate) , cerințe legale pentru evaluare, cerințe de evaluare a finanțării europene și formarea și educația evaluatorilor, pentru a garanta că evaluarea este realizată pe tot parcursul ciclului politic.

6.2.2. Este important să se evalueze regulat eficacitatea măsurilor de sprijin financiare și nefinanciare puse în aplicare pentru a ajunge la grupurile-țintă de adulți, precum și eficiența utilizării resurselor. Trebuie să existe mecanisme solide de monitorizare și evaluare. Rezultatele evaluărilor ar trebui să contribuie la elaborarea politicilor și la oferirea de informații referitoare la LLL în acest scop. Pe baza unor dovezi solide, evaluările pot sugera nevoia de a modifica (sau întrerupe) măsurile existente și/sau de a introduce măsuri noi. De asemenea, ele pot identifica practici eficace, care ar putea fi extinse prin finanțare suplimentară sau mai durabilă . Partenerii sociali ar trebui să fie implicați în monitorizarea și evaluarea sistemelor.

6.2.3. partajare adecvată a costurilor între autorități publice, angajatori, persoane fizice și alte părți interesate relevante (de exemplu, parteneri sociali, furnizori de servicii de formare, ONG-uri). Așa cum se menționează în baza de date a Cedefop privind finanțarea învățării în rândul adulților Sunt necesare mecanisme de finanțare care să mobilizeze resurse naționale și să presupună o(de exemplu, parteneri sociali, furnizori de servicii de formare, ONG-uri). Așa cum se menționează în baza de date a Cedefop privind finanțarea învățării în rândul adulților ( 39 ) , există diverse mecanisme de finanțare, care vizează persoane și întreprinderi/angajatori și care au obiectivul de a crește participarea și investițiile private în educație și formare. Aceste posibilități trebuie coordonate corespunzător de către autoritățile publice, în timp ce, în cazul fondurilor sectoriale de formare, partenerii sociali sunt cei care își asumă rolul coordonării. Instrumentele financiare pentru persoane includ, de exemplu, conturi individuale destinate învățării/bonuri, împrumuturi (cu costuri scăzute) și concedii pentru formare plătite. Sprijinul financiar pentru întreprinderi poate fi acordat prin programe de subvenționare (prin reținere la sursă), stimulente fiscale sau granturi (finanțate din sistemul general de impozitare). Aceste tipuri de instrumente de partajare a costurilor constituie și o modalitate de a asigura responsabilitatea comună pentru dezvoltarea/punerea în aplicare a politicilor LLL și pentru investiții în competențe.

6.2.4. Dialogul social și contractele colective, în special la nivel sectorial , joacă un rol important în guvernanța sistemelor de formare, în crearea oportunităților de formare și în îmbunătățirea relevanței și a furnizării de formare pentru angajați. Aceasta presupune ca partenerii sociali să colaboreze pentru a stimula tranziția și parcursurile de carieră între sectoare. În mai multe state membre s-au instituit fonduri pentru formare, care pot juca un rol important , joacă un rol important în guvernanța sistemelor de formare, în crearea oportunităților de formare și în îmbunătățirea relevanței și a furnizării de formare pentru angajați. Aceasta presupune ca partenerii sociali să colaboreze pentru a stimula tranziția și parcursurile de carieră între sectoare. În mai multe state membre s-au instituit fonduri pentru formare, care pot juca un rol important ( 40 )

6.2.5. Instrumentele de finanțare pot fi mai eficace dacă sunt combinate cu măsuri adecvate de sprijin nefinanciar . Instrumentele trebuie să fie concepute cu atenție, pentru a viza în mod eficace grupurile specifice/prioritare vulnerabile (precum persoane cu un nivel scăzut de calificare, șomeri în vârstă sau angajați ai IMM-urilor). La conceperea unui instrument de finanțare, este important să se ia în considerare și complementaritatea sa și sinergia cu alte instrumente existente.

6.2.5.1. Măsurile nefinanciare pentru indivizi implică și măsuri prevăzute, de obicei, ca parte a orientării profesionale sau a serviciilor de orientare pe tot parcursul vieții și posibilități de validare . În plus, aceste servicii ar trebui să informeze persoanele implicate în procesul de învățare despre sprijinul financiar disponibil pentru educația adulților și despre modalitățile în care pot beneficia de acesta.

6.2.5.2. Pentru întreprinderi, sprijinul nefinanciar poate fi acordat prin: informații și îndrumări cu privire la oportunitățile de finanțare, sprijin administrativ pentru solicitarea finanțării, identificarea nevoilor de formare și elaborarea planurilor de formare prin servicii de consultanță, promovarea parteneriatelor sau a rețelelor de întreprinderi (în rândul IMM-urilor sau a rețelelor care includ IMM-uri) pentru punerea în comun a resurselor și pentru a aborda capacitatea de formare insuficientă.

6.2.6. Orice sarcină administrativă pentru solicitanți, beneficiarii finanțării și entitățile care administrează fondurile ar trebui să fie redusă la minimum, în timp ce conceperea adecvată/orientarea corespunzătoare și monitorizarea eficace a instrumentului de finanțare ar trebui să garanteze că efectul de balast și/sau efectele de substituție sunt evitate.

Bruxelles, 7 mai 2020. Președintele Comitetului Economic și Social European Luca JAHIER

(1) https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/mission-letter-nicolas-schmit_en.pdf

(2) JO C 389, 18.11.2019, p. 12.

(3) Spațiul european al educației.

(4) https://eu2020.hr/

(5) COM(2020) 14 final.

(6) JO C 332, 8.10.2015, p. 68.

(7) Recomandarea Consiliului din 20 decembrie 2012 privind validarea învățării non-formale și informale (JO C 398, 22.12.2012, p. 1) și JO C 13, 15.1.2016, p. 49.

(8) Concluziile Consiliului privind „Rolul esențial al politicilor de învățare pe tot parcursul vieții în înzestrarea societăților cu mijloacele necesare pentru a aborda tranziția tehnologică și tranziția către o economie verde în sprijinul unei creșteri durabile și favorabile incluziunii”.

(9) JO C 62, 15.2.2019, p. 165.

(10) Raport privind „Planul european pentru învățarea în rândul adulților”.

(11) De exemplu, Forumul Economic Mondial a publicat un raport (2015) care sublinia problema presantă în secolul XXI a inadecvării competențelor și modalitățile de abordare a lor prin intermediul tehnologiei, în care scoate în evidență nevoia de competențe (precum gândirea critică și colaborarea) și calitățile de caracter (precum curiozitatea, inițiativa și poziția de lider), pe lângă informațiile de bază menționate în mod tradițional.

(12) Aviz JO C 14, 15.1.2020, p. 46 și JO C 237, 6.7.2018, p. 8.

(13) Raportul Forumului Economic Mondial: „O nouă viziune pentru educație: valorificarea potențialului tehnologiei”.

(14) COM(2020) 14 final.

(15) Documentul de bază al Asociației europene pentru educația adulților (AEEA) pe tema „Educația adulților și durabilitatea”.

(16) JO C 262, 25.7.2018, p. 1.

(17) Raportul Comisiei Globale a OIM privind viitorul muncii: „Work for a brighter future” („Munca pentru un viitor mai luminos”).

(18) https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/mission-letter-nicolas-schmit_en.pdf

(19) JO C 389, 18.11.2019, p. 12.

(20) Spațiul european al educației.

(21) Raportul Comisiei Europene pe tema „Dezvoltarea sectorului educației adulților”.

(22) Cedefop.

(23) Concluziile Președinției Consiliului European de la Lisabona, din 23-24 martie 2000.

(24) Linii directoare privind ocuparea forței de muncă.

(25) Rapoarte de țară.

(26) Pentru BG, HR, CZ, EE, FI, DE, GR, IE, IT, LV, LU, PL, RO, SK, ES și UK.

(27) Pentru AT, BE, BG, HR, CY, CZ, EE, FI, FR, DE, GR, HU, IT, LV, LU, MT, NL, PL, RO, SK, SI, ES, SE și UK.

(28) Pentru BG, EE, GR, IT, PT, RO și SE.

(29) COM(2019) 500 final.

(30) JO C 332, 8.10.2015, p. 68.

(31) JO C 237, 6.7.2018, p. 57, JO C 237, 6.7.2018, p. 8 și JO C 14, 15.1.2020, p. 60.

(32) JO C 177, 18.5.2016, p. 35, JO C 268, 14.8.2015, p. 27.

(33) JO C 226, 16.7.2014, p. 21.

(34) Recomandarea Consiliului din 19 decembrie 2016 pe tema „Parcursurile de actualizare a competențelor: noi oportunități pentru adulți” (JO C 484, 24.12.2016, p. 1).

(35) Recomandarea Consiliului din 20 decembrie 2012 privind validarea învățării non-formale și informale (JO C 398, 22.12.2012, p. 1).

(36) JO C 13, 15.1.2016, p. 49.

(37) Cf. și „Cadrul analitic al Cedefop pentru dezvoltarea parcursurilor de actualizare a competențelor adulților”.

(38) În avizul său (JO C 62, 15.2.2019, p. 194), CESE a solicitat triplarea bugetului programului Erasmus+.

(39) Baza de date a Cedefop.

(40) Raportul partenerilor sociali europeni pe tema „Promovarea parteneriatului social în formarea angajaților”.