ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
33.

solicită Comisiei să includă în procesul său de reflecție și în propunerile sale de revizuire toate formele posibile de compensare a obligației de serviciu public, ținând seama de considerabila putere discreționară a autorităților locale și regionale de a finanța serviciile publice, inclusiv compensațiile acordate sub formă de ajutoare pentru investiții pe termen lung necesare în cazul finanțării infrastructurii locale de servicii publice (spitale, locuințe sociale, centre de primire, centre culturale etc.). De asemenea, solicită Comisiei să nu-și restrângă criteriile de compatibilitate doar la subvențiile anuale de exploatare, transferate de la un an la altul în caz de compensare excesivă, și să precizeze condițiile în care, în opinia sa, nu este vorba de compensare excesivă în cazul acordării de ajutoare pentru investiții pe termen lung, în special în bunuri imobiliare și funciare;
6.

amintește articolul 174 (TFUE) privind coeziunea teritorială și subliniază nevoia de a se ține seama pe deplin de diferențele regionale, întrucât în Uniunea Europeană există disparități semnificative, iar provocările cu care se confruntă regiunile în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 variază considerabil. Aceste circumstanțe dificile au fost prezentate clar în cel de-al cincilea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială (1), în special: (a) mai puțin de o regiune din trei a realizat rata de ocupare a forței de muncă de 75 % și aproape o regiune din cinci are o rată de ocupare a forței de muncă de sub 65 %; (b) în peste 20 % din regiuni, un procent de peste 40 % din populație are un nivel scăzut de educație; (c) mai puțin de o regiune din șase și-a îndeplinit obiectivul stabilit privind studiile superioare; (d) ratele de participare la învățarea de-a lungul vieții variază considerabil, în peste 22 % dintre regiuni înregistrându-se o rată de participare foarte scăzută, de 5 % sau mai puțin; (e) populația îmbătrânește rapid, mărind cota populației vârstnice dependente;
8.

susține definirea de către statele membre, cu sprijinul autorităților locale și regionale, a unei politici clare de tarifare a apei (water pricing), cu respectarea prerogativelor naționale și locale și luând în considerare condițiile geografice și climatice diferite, precum și aspectele sociale și de mediu aferente. O astfel de politică ar trebui să respecte nu doar principiul „poluatorul plătește” (polluter pays), deja existent în Directiva-cadru privind apa (2000/60), ci și, dacă este cazul, printr-o tarifare progresivă, principiul „risipitorul plătește” (over user pays), aceasta fiind modalitatea de a recupera pierderea de disponibilități sub aspectul mediului; acest demers, care, dacă va fi sprijinit printr-o campanie adecvată de educație ecologică, va avea ca efect o relație mai conștientă a utilizatorilor cu resursele lor de apă, inclusiv în ceea ce privește utilizarea produselor foarte poluante (precum deșeurile rezultate din activități medicale, produsele cosmetice, pesticidele etc.) și ar putea determina o gestionare a apei mai eficientă și mai eficace în general, inclusiv sub aspect pecuniar;
31.

Contracte încheiate sub pragurile europene: În opinia Comitetului, contractele încheiate sub pragurile europene nu ar trebui să intre sub incidența conceptului de „transfrontalier”, deoarece practica din momentul de față arată că numai în cazul unui număr foarte redus de contracte care depășesc pragurile europene participă la proceduri și ofertanți din alte state. Comitetul îi recomandă Comisiei să efectueze o analiză pentru a obține date în acest sens. În funcție de aceste date, se poate stabili dacă, din principiu, contractele aflate sub pragurile europene trebuie să intre în sfera de aplicare a conceptului „transfrontalier”.
5.

împărtășește concluziile evaluărilor impactului programelor actuale, și anume că există patru probleme comune care, pentru a obține efectele scontate, trebuie abordate la nivelul UE prin intermediul unui singur program-cadru: a) problema pieței fragmentate care își are originea în diversitatea culturală și lingvistică a Europei și conduce în prezent la o circulație transnațională a producțiilor și la o mobilitate a artiștilor și a profesioniștilor din domeniu la un nivel suboptim, la dezechilibre geografice, precum și la limitarea posibilităților de alegere ale consumatorilor și a accesului la producțiile culturale europene; b) sectoarele trebuie să se adapteze la impactul globalizării și al digitalizării, care are tendința de a concentra oferta la un număr limitat de actori importanți, ceea ce reprezintă o amenințare la adresa diversității culturale și lingvistice, iar din acest punct de vedere sectorul ar beneficia de soluții și abordări transnaționale și interregionale; c) lipsa de date comparabile privind sectorul cultural la nivel european și național se răsfrânge asupra coordonării politicilor europene și poate fi un motor util pentru elaborarea de politici naționale și pentru schimbarea sistemică cu costuri mici pentru bugetul UE prin respectarea în totalitate a principiului subsidiarității; d) dificultățile întâmpinate de IMM-urile din sectoarele culturale și creative în ceea ce privește accesul la finanțare.
Articolul 5 se înlocuiește cu următorul text: „Articolul 5 Dobândirea personalității juridice și publicarea în Jurnalul Oficial 1. Convenția și statutele și orice modificare ulterioară a acestora sunt înregistrate și/sau publicate în conformitate cu dreptul intern aplicabil în statul membru în care GECT-ul în cauză își are sediul. GECT dobândește personalitate juridică la data înregistrării sau a publicării, în funcție de cea care are loc mai întâi. Membrii informează statele membre în cauză, Comisia și Comitetul Regiunilor cu privire la înregistrarea sau publicarea convenției. 2. GECT se asigură că, în termen de zece zile lucrătoare de la înregistrarea sau publicarea convenției, o cerere este transmisă Comisiei în conformitate cu modelul care figurează în anexa la prezentul regulament. Comisia transmite apoi această cerere Oficiului pentru Publicații al Uniunii Europene în scopul publicării unui aviz în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene în care se anunță crearea GECT, incluzând informațiile stabilite în anexa la prezentul regulament.”

Articolul 5 se înlocuiește cu următorul text: „Articolul 5 Dobândirea personalității juridice și publicarea în Jurnalul Oficial 1. Convenția și statutele și orice modificare ulterioară a acestora sunt înregistrate și/sau publicate în conformitate cu dreptul intern aplicabil în statul membru în care GECT-ul în cauză își are sediul, . GECT dobândește personalitate juridică la data înregistrării sau a publicării , în funcție de cea care are loc mai întâi. Membrii informează statele membre în cauză, și Comitetul Regiunilor cu privire la înregistrarea sau publicarea convenției. 2. GECT se asigură că, în termen de zece zile lucrătoare de la înregistrarea sau publicarea convenției, o cerere este transmisă în conformitate cu modelul care figurează în anexa la prezentul regulament. transmite apoi această cerere Oficiului pentru Publicații al Uniunii Europene în scopul publicării unui aviz în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene în care se anunță crearea GECT, incluzând informațiile stabilite în anexa la prezentul regulament.”
În sensul prezentei decizii, o rată a rentabilității capitalului permanent care nu depășește rata de swap aplicabilă plus o primă de 100 de puncte de bază este considerată a fi rezonabilă în orice situație. Rata de swap aplicabilă este rata de swap a cărei scadență și monedă corespund duratei și monedei indicate în actul de atribuire. Atunci când furnizarea serviciului de interes economic general nu este legată de un risc comercial sau contractual important, de exemplu deoarece costurile nete ex post sunt, în principal, compensate integral, profitul rezonabil nu poate să depășească rata de swap aplicabilă, plus o primă de 100 de puncte de bază.
1. Accesul la program este deschis tuturor organismelor și entităților publice și/sau private stabilite în mod legal în: (a) statele membre ale Uniunii; (b) statele AELS care sunt membre ale Acordului privind SEE, în conformitate cu condițiile prevăzute în Acordul privind SEE; (c) țările în curs de aderare, țările candidate și potențial candidate, în conformitate cu principiile generale și termenii și condițiile generale prevăzute în acordurile-cadru încheiate cu țările respective pentru participarea acestora la programele Uniunii; (d) Danemarca, în baza unui acord internațional. 2. Organismele și entitățile publice și/sau private stabilite legal în alte țări terțe, în special țările care fac obiectul politicii europene de vecinătate, pot fi asociate la acțiunile programului, dacă aceasta servește scopului acțiunilor respective.

1. Accesul la program este deschis tuturor organismelor și entităților publice și/sau private stabilite în mod legal în: (a) statele membre ale Uniunii; (b) statele AELS care sunt membre ale Acordului privind SEE, în conformitate cu condițiile prevăzute în Acordul privind SEE; (c) țările în curs de aderare, țările candidate și potențial candidate, în conformitate cu principiile generale și termenii și condițiile generale prevăzute în acordurile-cadru încheiate cu țările respective pentru participarea acestora la programele Uniunii; (d) Danemarca, în baza unui acord internațional. 2. Organismele și entitățile publice și/sau private stabilite legal în alte țări terțe, în special țările care fac obiectul politicii europene de vecinătate, pot fi asociate la acțiunile programului, dacă aceasta servește scopului acțiunilor respective
Condiții ex ante 1. Condițiile ex ante sunt definite pentru fiecare fond CSC în normele specifice fondurilor. 2. Statele membre evaluează dacă sunt îndeplinite condițiile ex ante aplicabile. 3. În cazul în care condițiile ex ante nu sunt îndeplinite la data transmiterii contractului de parteneriat, statele membre prezintă în contractul de parteneriat un rezumat al acțiunilor care urmează să fie realizate la nivel național sau regional și calendarul pentru realizarea acestora, pentru a garanta îndeplinirea lor până la doi ani de la adoptarea contractului de parteneriat sau până la 31 decembrie 2016, în funcție de care dintre aceste date este cea mai apropiată. 4. Statele membre prezintă acțiunile detaliate privind îndeplinirea condițiilor ex ante, inclusiv calendarul de realizare a acestora, în programele relevante. 5. Comisia evaluează informațiile furnizate în ceea ce privește îndeplinirea condițiilor ex ante în cadrul evaluării contractului de parteneriat și a programelor. Aceasta poate decide, atunci când adoptă un program, să suspende integral sau parțial plățile intermediare pentru program, în așteptarea finalizării în condiții satisfăcătoare a tuturor măsurilor necesare pentru îndeplinirea unei condiții ex ante. Neîndeplinirea unei condiții ex ante până la termenul prevăzut în program constituie un motiv de suspendare a plăților de către Comisie. 6. Alineatele de la (1) la (5) nu se aplică programelor din cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană.

Condiții ex ante 1. Condițiile ex ante sunt definite pentru fiecare fond CSC în normele specifice fondurilor. 2. Statele membre evaluează dacă sunt îndeplinite condițiile ex ante aplicabile. 3. În cazul în care condițiile ex ante nu sunt îndeplinite la data transmiterii contractului de parteneriat, statele membre prezintă în contractul de parteneriat un rezumat al acțiunilor care urmează să fie realizate la nivel național sau regional și calendarul pentru realizarea acestora, pentru a garanta îndeplinirea lor până la ani de la adoptarea contractului de parteneriat sau până la 31 decembrie 2016, în funcție de care dintre aceste date este cea mai apropiată. 4. Statele membre prezintă acțiunile privind îndeplinirea condițiilor ex ante, inclusiv calendarul de realizare a acestora, în programele relevante. 5. Comisia evaluează informațiile furnizate în ceea ce privește îndeplinirea condițiilor ex ante în cadrul evaluării contractului de parteneriat și a programelor. Neîndeplinirea unei condiții ex ante până la termenul prevăzut în program constitui un motiv de suspendare a plăților de către Comisie. 6. Alineatele de la (1) la (5) nu se aplică programelor din cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană.
1. Statele membre raportează Comisiei până la data de 15 martie a fiecărui an („anul X”) previziunile naționale referitoare la emisiile antropice de la surse și la eliminarea de către absorbanți a gazelor cu efect de seră, per gaz și per sector de activitate.

1. Statele membre raportează Comisiei până la data de 15 martie a fiecărui an („anul X”) previziunile naționale referitoare la emisiile antropice de la surse și la eliminarea de către absorbanți a gazelor cu efect de seră, per gaz și per sector de activitate
9.

constată că utilizarea concesiunilor în statele membre are loc în moduri foarte diferite. Acest fapt are de-a face cu existența la nivel național a altor instrumente pe care le are la îndemână statul membru pentru reglementarea sau permiterea anumitor activități. O directivă poate deci avea consecințe diferite în diverse state membre. Prin urmare, Comisia ar trebui să precizeze și să definească în mod clar care din tipurile de contracte sunt considerate „concesiuni” și ce tipuri de relații contractuale cad sub incidența directivei;
Documente de referință

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Construirea unei Europe deschise și sigure: bugetul în domeniul afacerilor interne în perioada 2014-2020 COM(2011) 749 final Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire, ca parte a Fondului pentru securitate internă, a instrumentului de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize COM (2011) 750 final Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru azil și migrație COM (2011) 751 final Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a dispozițiilor generale privind Fondul pentru azil și migrație și instrumentul de sprijin financiar pentru cooperarea polițienească, prevenirea și combaterea criminalității și gestionarea crizelor COM (2011) 752 final Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire, ca parte a Fondului pentru securitate internă, a instrumentului de sprijin financiar pentru cooperarea polițienească, prevenirea și combaterea criminalității și gestionarea crizelor COM (2011) 753 final
1. Fondatorul și alți membri ai consiliului care pot avea o relație de afaceri, familială sau de altă natură cu fondatorul sau unii cu ceilalți, relație care ar putea genera un conflict de interese real sau potențial, de natură să le influențeze capacitatea de judecată, nu constituie majoritatea în consiliul de conducere. Orice membru al consiliului de conducere sau al consiliului de supraveghere trebuie să informeze FE în scris despre existența oricărui interes, direct sau indirect, într-o terță parte, susceptibil să îl pună într-o situație de conflict între interesul său personal sau al unei persoane cu care are o relație de afaceri sau o relație familială și interesul FE.

2. Nicio persoană nu poate fi în același timp atât membru al consiliului de conducere, cât și membru al consiliului de supraveghere.
4.

subliniază faptul că armonizarea cerințelor legale privind protecția datelor prin stabilirea unor standarde generale obligatorii duce la impunerea acelorași cerințe pentru procedurile de prelucrare a datelor ale întreprinderilor, instituțiilor administrative și persoanelor private în ciuda unor factori de risc fundamental diferiți și a diferitelor medii în care acestea își desfășoară activitatea. În opinia Comitetului, regulamentul afectează în mod necorespunzător organismele publice și rămâne ambiguu în ceea ce privește competențele lor, inclusiv în domeniul legislației muncii. În plus, regulamentul conține o serie de obligații pentru organismele publice de la nivel regional sau local (de exemplu, documentare mai amplă, obligația de a asigura portabilitatea datelor etc.) care nu aduc îmbunătățiri vizibile ale drepturilor celor în cauză. Comitetul subliniază că, din cauza caracterului său abstract, actul legislativ propus sub forma unui regulament poate deschide calea către o utilizare abuzivă a articolului 290 din TFUE, care conferă Comisiei competențe de a emite reguli suplimentare, chiar și în ceea ce privește anumite elemente esențiale, și este prin urmare incompatibil cu principiul subsidiarității și principiul proporționalității. Prin urmare, Comitetul solicită scoaterea din domeniul de aplicare a regulamentului a prelucrării datelor cu caracter personal de către organismele publice și a domeniului legislației muncii, astfel încât acestea să fie reglementate în continuare printr-o directivă;
21.

critică anumite dispoziții noi, care lasă impresia că verificarea prealabilă devine o „mini EIA”. Potrivit anexei IIA și anexei III, în practică ar trebui prezentat un raport în care se evaluează dacă proiectul are efecte semnificative sau nu. Diferența constă în lipsa evaluării unor alternative în această din urmă situație. În schimb, evaluarea prealabilă ar trebui să se facă pe baza unei liste de control, care să pună la dispoziția autorităților locale și regionale mecanisme ușor de utilizat pentru identificarea evoluțiilor fără impact semnificativ. În plus, potrivit propunerii de modificare a articolului 4 alineatul (3), pentru fiecare proiect enumerat în anexa II, solicitantul trebuie să furnizeze informații legate de caracteristicile proiectului, impactul potențial al acestuia asupra mediului și măsurile pe care intenționează să le ia pentru evitarea și reducerea efectelor semnificative, în conformitate cu informațiile prevăzute în noua anexă II.A. Această dispoziție contrazice soluția autorizată în temeiul articolului 4 alineatul (2), conform căruia statele membre pot să decidă să aplice ambele proceduri menționate la literele (a) și (b). În plus, trebuie să se clarifice utilizarea pragurilor menționate la articolul 4 alineatul (2) litera (b) și să se precizeze dacă statele membre pot stabili ele însele aceste praguri, pe baza criteriilor prezentate în anexa III, sau dacă aceste praguri sunt stabilite în directivă;
18.

este convins că încrederea reprezintă un element esențial al calității unui loc, deoarece asigură baza pentru siguranța personală, permițând oamenilor să se reunească și să-și împărtășească ideile, generând o gândire creativă și inovare. Aceste spații contribuie totodată la ancorarea produselor creative, a patrimoniului imaterial și a persoanelor creative în spațiile în cauză, ceea ce prezintă și o dimensiune economică, de exemplu sub aspectul rolului pe care cultura îl are în diferențierea anumitor zone din perspectiva turismului. Însă încrederea are și o dimensiune socială importantă, întrucât o cultură bazată pe încredere asigură și temeiul coeziunii sociale;
40.

pe de altă parte, evidențiază riscurile de delocalizare, atât în interiorul, cât și în exteriorul Uniunii Europene, care afectează regiunile, în condițiile interzicerii acordării de ajutoare marilor întreprinderi. Astfel, acestea ar putea părăsi zonele ce intră sub incidența articolului 107 alineatul (3) litera c) pentru a se implanta în zonele ce intră sub incidența articolul 107 alineatul (3) litera a) sau în state care nu sunt membre ale Uniunii Europene, în cazul în care cuantumul ajutoarelor s-ar diminua;
19.

cu toate acestea, consideră că trebuie aduse clarificări cu privire la interacțiunea dintre dispozitivul ajutoarelor de stat în sectorul serviciilor de interes economic general (SIEG) și orientările pentru ajutoarele de stat destinate salvării și restructurării întreprinderilor aflate în dificultate. Cadrul Uniunii Europene pentru ajutoarele de stat sub forma compensațiilor pentru obligația de serviciu public (2011) (5) stipulează – în mod regretabil – că „ajutorul acordat prestatorilor de SIEG aflați în dificultate va fi evaluat în conformitate cu Liniile directoare comunitare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate” (punctul 9). În mod concret, aceasta înseamnă că o întreprindere în dificultate care ar putea fi viabilă dacă recurge la compensații pentru furnizarea de SIEG ar trebui – în virtutea acestei dispoziții – să intre sub incidența regimului de ajutoare de stat destinate salvării și restructurării întreprinderilor aflate în dificultate, în ciuda faptului că acest regim este greoi din punct de vedere administrativ și presupune apelul la ajutoare de stat. Ca atare, Comitetul recomandă amendarea textului de la punctul 9 al Cadrului Uniunii Europene pentru ajutoarele de stat sub forma compensațiilor pentru obligația de serviciu public;
5.

este de acord cu Comisia în privința faptului că munca nedeclarată are implicații bugetare grave, întrucât duce la scăderea veniturilor fiscale și a contribuțiilor sociale și, prin urmare, are un impact negativ asupra ocupării forței de muncă, a productivității, a condițiilor de lucru, a dezvoltării competențelor și a învățării pe tot parcursul vieții, ceea ce are ca efect reducerea drepturilor de pensie și a accesului la îngrijirile de sănătate; subliniază că munca nedeclarată reprezintă o amenințare gravă pentru coeziunea socioeconomică;
20.

pune sub semnul întrebării propunerea de modificare a Directivei 98/59/CE în ceea ce privește trimiterea la noțiunea de „transfer” din Directiva 2001/23/CE; nu vede niciun motiv pentru a face să depindă acordarea unei posibilități de abatere de la termenul de executare a concedierilor colective (cooling-off period) prevăzut în Directiva 98/59/CE de faptul dacă vânzarea unei nave reprezintă transferul unei întreprinderi în sensul Directivei 2001/23/CE. În plus, o astfel de aplicare ar putea conduce la o incertitudine juridică considerabilă, întrucât este dificil de apreciat în avans în ce măsură are loc sau nu transferul unei întreprinderi în sensul Directivei 2001/23/CE;
11.

consideră că noua platformă „Reducerea poverilor – Spune-ți părerea” (Lighten the Load – Have your Say) și angajamentul Comisiei de a extinde funcțiile și serviciile acesteia sunt extrem de bine-venite. Observă că consultările deschise online riscă să privilegieze grupurile organizate și participanții cu un nivel ridicat de competențe informatice, producând adesea un efect restrictiv în ceea ce privește natura și amploarea propunerii prezentate și, prin urmare, nu trebuie excluse metodele tradiționale de comunicare cu Comisia, în afara platformei;
(1) Statele membre raportează Comisiei datele cu privire la punerea în aplicare a articolului 5 alineatele (2) și (5), pentru fiecare an calendaristic. Aceste date sunt raportate pe cale electronică în termen de 18 luni de la sfârșitul anului de raportare pentru care sunt colectate datele. Datele se raportează în formatul stabilit de Comisie în conformitate cu alineatul (5). Primul exercițiu de raportare acoperă datele aferente perioadei cuprinse între 1 ianuarie [a se introduce anul de transpunere a prezentei directive + 1 an] și 31 decembrie [a se introduce anul de transpunere a prezentei directive + 1 an].

(1) Statele membre raportează Comisiei datele cu privire la punerea în aplicare a articolului 5 alineatele (2) și (5), pentru fiecare an calendaristic. Aceste date sunt raportate pe cale electronică în termen de 18 luni de la sfârșitul anului de raportare pentru care sunt colectate datele. Datele se raportează în formatul stabilit de Comisie în conformitate cu alineatul (5). Primul exercițiu de raportare acoperă datele aferente perioadei cuprinse între 1 ianuarie [a se introduce anul de transpunere a prezentei directive + 1 an] și 31 decembrie [a se introduce anul de transpunere a prezentei directive + 1 an].