COMUNICARE A COMISIEI Comunicare din partea vicepreședintelui Rehn, în acord cu președintele /* COM/2013/0927 final */





COMUNICARE A COMISIEI Comunicare din partea vicepreședintelui Rehn, în acord cu președintele Prezentul raport răspunde Deciziilor nr. 1219/2011/UE din 16 noiembrie 2011 și nr. 602/2012/UE din 4 iulie 2012 ale Parlamentului European și ale Consiliului, care introduc o nouă cerință conform căreia guvernatorul BERD din partea Uniunii Europene trebuie să raporteze anual Parlamentului European. Deciziile menționate prevăd că guvernatorul BERD din partea Uniunii Europene prezintă anual Parlamentului European un raport privind „…urmărirea obiectivelor Uniunii, în special în ceea ce privește acțiunea externă a Uniunii astfel cum este prevăzută la articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană, Strategia Europa 2020 pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, precum și cu privire la creșterea semnificativă a transferului de tehnologii din domeniul energiilor regenerabile și al eficienței energetice, … privind utilizarea capitalului, privind măsurile de asigurare a transparenței operațiunilor BERD prin intermediari financiari, … privind asumarea unor riscuri și eficacitatea atragerii de fonduri suplimentare din sectorul privat și privind cooperarea între Banca Europeană de Investiții și BERD în afara Uniunii” și „raportează, de asemenea, cu privire la activitățile și operațiunile BERD din sudul și estul Mării Mediterane”. Raportul anual pentru 2012 al guvernatorului BERD din partea Uniunii Europene prezentat Parlamentului European Cuprins: 1. Introducere. 4 1.1. Contextul BERD.. 4 1.2. Transparența operațiunilor 5 2. Rezultatele pentru anul 2012. 6 2.1. Rezultatele financiare. 6 2.2. Impactul asupra tranziției 6 2.3. Asumarea de riscuri 7 2.4. Extinderea geografică. 7 2.5. Noul președinte. 8 3. Contribuția la promovarea obiectivelor Uniunii (a se vedea exemplele de proiecte din anexa 2) 9 3.1. Strategiile și politicile BERD.. 9 3.2. Strategiile de țară. 10 3.3. Acțiunea specială pentru Grecia. 11 3.4. Strategia Europa 2020. 11 4. Cooperarea interinstituțională. 12 4.1. Memorandumul de înțelegere tripartit CE-BERD-BEI. 12 4.2. Platforma de finanțare mixtă a UE pentru cooperare externă. 12 4.3. Parteneriatele cu instituții financiare internaționale (IFI) 12 4.4. Sprijinul din partea donatorilor 13 4.5. Biroul de coordonare operațională al BERD din Bruxelles. 14 5. Anexa 1 – Rezultatele BERD.. 15 6. Anexa 2 – Exemple de proiecte. 19 7. Anexa 3 – Linkuri către site-uri 21 1. Introducere Prezentul raport răspunde Deciziilor nr. 1219/2011/UE din 16 noiembrie 2011 și nr. 602/2012/UE din 4 iulie 2012 ale Parlamentului European și ale Consiliului, care introduc o nouă cerință conform căreia guvernatorul BERD din partea Uniunii Europene trebuie să raporteze anual Parlamentului European privind: „…urmărirea obiectivelor Uniunii, în special în ceea ce privește acțiunea externă a Uniunii astfel cum este prevăzută la articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană, Strategia Europa 2020 pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, precum și cu privire la creșterea semnificativă a transferului de tehnologii din domeniul energiilor regenerabile și al eficienței energetice, … utilizarea capitalului, privind măsurile de asigurare a transparenței operațiunilor BERD prin intermediari financiari, … privind asumarea unor riscuri și eficacitatea atragerii de fonduri suplimentare din sectorul privat și privind cooperarea între Banca Europeană de Investiții și BERD în afara Uniunii” și „raportează, de asemenea, cu privire la activitățile și operațiunile BERD din sudul și estul Mării Mediterane”. 1.1. Contextul BERD Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD) a fost înființată în 1990, după prăbușirea regimurilor comuniste din Europa și Uniunea Sovietică. Mandatul acesteia constă în „sprijinirea tranziției către economia de piață și promovarea inițiativei private și a spiritului antreprenorial” în Europa Centrală și de Est, în Asia Centrală și, cel mai recent, în regiunea din sudul și estul Mării Mediterane. Banca operează în prezent în 34 de țări din regiunile respective și susține proiecte care nu pot fi finanțate integral de piață, în special în sectorul privat. Banca are ca membri 64 de țări, Uniunea Europeană (UE) și Banca Europeană de Investiții (BEI). Împreună, Uniunea Europeană și statele sale membre reprezintă aproximativ 64 % din capitalul social al băncii. Directorii din Consiliul de Administrație care reprezintă acționariatul se reunesc în mod regulat pentru a-și coordona punctele de vedere asupra proiectelor, politicilor și strategiilor băncii. Totuși, acest lucru nu conduce întotdeauna la poziții unificate, întrucât directorii care reprezintă statele membre ale UE votează în calitate de acționari independenți și reflectă prioritățile autorităților respective. La sfârșitul anului 2012, cota Uniunii Europene în capitalul autorizat al BERD se ridica la 3,04 % (900 de milioane EUR dintr-un capital total de 30 de miliarde EUR), din care puțin peste 20 % este capital vărsat (188 de milioane EUR pentru UE), restul fiind capital nevărsat (712 milioane EUR pentru UE, reprezentând o datorie contingentă pentru bugetul UE). Toți cei 66 de acționari sunt reprezentați în Consiliul Guvernatorilor BERD. Reprezentantul Uniunii Europene este numit de Comisie și este în prezent domnul Olli Rehn, vicepreședinte pentru afaceri economice și monetare. De asemenea, Comisia numește un guvernator supleant, în prezent domnul Marco Buti, director general al DG ECFIN. Guvernatorii aleg cei 23 de membri ai Consiliului de Administrație pentru un mandat de 3 ani (care poate fi reînnoit). 15 dintre funcțiile de conducere din consiliu le revin statelor membre ale UE, Uniunii Europene și BEI. Fiecare director numește un supleant cu putere de a acționa pentru acesta în lipsa sa. Directorul pentru Uniunea Europeană în Consiliul de Administrație este, în prezent, domnul Vassili Lelakis (DG ECFIN), iar supleantul său este domnul Peter Basch (DG ECFIN). În exprimarea punctelor de vedere și a pozițiilor oficiale ale Uniunii Europene ca membru BERD, directorul pentru UE ia în considerare punctele de vedere ale tuturor serviciilor Comisiei în cauză, ale Serviciului European de Acțiune Externă​ și ale altor organisme relevante ale UE, precum și opinia majoritară a Consiliului de Administrație care reprezintă statele membre ale UE. 1.2. Transparența operațiunilor Banca publică o serie de rapoarte anuale publice pentru a informa părțile interesate cu privire la activitățile acesteia și la modul în care a promovat transparența în cadrul operațiunilor sale. Acestea includ un raport anual, un raport financiar anual, un raport de tranziție, un raport de sustenabilitate și un raport privind donatorii (pentru link-uri către site-uri, a se vedea anexa 3). Politica de informare publică (PIP) stabilește acțiunile care trebuie să fie întreprinse de BERD în ceea ce privește consultarea publică și divulgarea de informații. În 2012, banca a realizat o consultare publică cu privire la 9 strategii de țară și 1 strategie de sector, a publicat documente de prezentare pe scurt a proiectelor pentru 158 de proiecte din sectorul privat, a realizat evaluări ale impactului social și de mediu cu privire la toate proiectele incluse în categoria „A” de mediu și a postat informații privind responsabilitatea și guvernanța, conform cerințelor. De asemenea, banca a răspuns la toate cererile de informații, înregistrându-se un recurs împotriva unei decizii de refuz. Un instrument-cheie în cadrul mecanismului de responsabilitate al BERD este mecanismul de depunere a reclamațiilor privind proiectul (Project Complaint Mechanism, PCM), care examinează plângerile în care se susține că banca nu a reușit să adere la politicile aplicabile în aprobarea unui anumit proiect și oferă comunității afectate posibilitatea de a obține asistența băncii într-o inițiativă de soluționare a problemelor cu sponsorul proiectului. În 2012, peste 1 900 de organizații ale societății civile (OSC) erau înregistrate la BERD și peste 400 de organizații ale societății civile au participat la reuniuni tematice cu personalul băncii. Programul privind societatea civilă este evenimentul emblematic pentru implicarea băncii față de societatea civilă și are loc în paralel cu reuniunea anuală și cu forumul de afaceri al BERD. Programul oferă o platformă la nivel înalt pentru dialog între reprezentanții societății civile și președintele BERD, Consiliul de Administrație, conducerea și personalul băncii. 2. Rezultatele pentru anul 2012 2.1. Rezultatele financiare Banca a continuat să aibă o soliditate financiară bună în 2012, cu o poziție de capital puternică (reflectate în ratingul său AAA, cu o perspectivă stabilă), niveluri ridicate de lichiditate și un sprijin puternic continuu din partea acționarilor săi. BERD a avut un volum anual de afaceri (VAA) de 8,9 miliarde EUR prin 393 de proiecte individuale și 72 de solduri neachitate în cadrul Programului de facilitare a comerțului din anul 2012. Acesta include 6 angajamente în valoare de 181 de milioane EUR finanțate în regiunea din sudul și estul Mării Mediterane (SEMED). Proiectele respective au atras fonduri suplimentare de 17,4 miliarde EUR în cursul anului 2012 (20,8 miliarde EUR în 2011), banca mobilizând direct 1,2 miliarde EUR de credite sindicalizate (1 miliard EUR în 2011). Portofoliul operațiunilor de investiții al băncii a crescut la 37,5 miliarde EUR până la sfârșitul anului 2012 (o creștere de 8 % față de 2011). În 2012 au fost înregistrate profituri nete în valoare de 1 miliard EUR (173 de milioane EUR în 2011), în principal ca urmare a modificării valorii juste a capitalului nerealizat, care, având în vedere volatilitatea piețelor de capital, poate varia în mod semnificativ pe viitor. Aceasta a însemnat că rezervele BERD au crescut de la 7 miliarde EUR în 2011 la 7,8 miliarde EUR la sfârșitul anului 2012. În 2012, banca a colectat 6,3 miliarde EUR reprezentând finanțare pe termen lung în cadrul programului său anual de împrumut, cu o scadență medie de 4,1 ani. Obligațiunile au fost emise în 12 valute, obligațiunile denominate în dolari americani reprezentând 60 % din total. Rezultatele operaționale și financiare, precum și defalcarea geografică a acțiunilor băncii pot fi consultate în anexa 1. 2.2. Impactul asupra tranziției BERD efectuează o evaluare anuală a progreselor privind tranziția și a provocărilor rămase în 15 sectoare din toate țările de operare ale BERD. Evaluarea „decalajelor de tranziție” vizează modificările în structura pieței sau a instituțiilor de susținere a pieței necesare pentru a le aduce la standardele celor mai avansate economii de piață. În 2012, progresul în ceea ce privește reforma democratică în unele părți ale regiunii BERD a fost semnificativ, în timp ce în alte părți reformele au stagnat. Progresul reformei a fost cel mai pronunțat în țările aflate la început de drum pe calea democratică, cum ar fi Egipt și Tunisia, deși a existat un grad de turbulență și este probabil ca procesul de tranziție să rămână neuniform pentru toate țările din regiunea SEMED. Țările din regiunea Balcanilor de Vest s-au menținut pe calea reformelor democratice, susținute de procesul de integrare în UE și de intensificarea cooperării regionale, deși populismul și tensiunile interetnice continuă să afecteze procesul de consolidare democratică. Armenia, Georgia și Republica Moldova și-au consolidat bazele democratice prin alegeri libere și corecte, precum și prin formarea de guverne reformatoare, iar Republica Kârgâzstan și Mongolia au realizat, de asemenea, noi progrese democratice. În alte părți din regiunea BERD, reformele democratice au fost mai eterogene. În Rusia, avansurile privind anumite reforme democratice și alegerile prezidențiale mai deschise din martie 2012 au fost contracarate în parte de alte măsuri luate de autorități. În Ucraina, progresele semnificative înregistrate în anii precedenți au fost afectate de aplicarea selectivă a justiției și de presiunea asupra mass-mediei independente. Progresul democratic în cele mai multe alte țări din CSI a fost, în cel mai bun caz, lent și s-au înregistrat preocupări cu privire la corupția larg răspândită, aderența slabă la statul de drept și încălcarea drepturilor omului. Banca a continuat să fie preocupată în mod serios de lipsa de progres a reformei democratice în Belarus și în Turkmenistan și a continuat să folosească o abordare strategică calibrată privind operațiunile, concentrându-se pe proiecte din sectorul privat și pe progresele realizate în raport cu obiective de referință politice și economice bine definite. Activitatea pentru introducerea incluziunii economice în sistemul de tranziție a început în 2012, iar în 2013 banca a adăugat inegalitatea de gen, disparitățile dintre mediul rural și cel urban și problemele tineretului ca trei dimensiuni suplimentare. 2.3. Asumarea de riscuri În scopul de a-și îndeplini mandatul privind tranziția, BERD este proiectată să își asume riscuri mai mari decât omologii săi din sectorul privat. Cu toate acestea, banca își propune să realizeze acest lucru într-un mod deschis și măsurat. Conducerea informează și consultă în mod regulat Consiliul de Administrație, în special prin rapoartele sale de risc trimestriale, dar și de la caz la caz. BERD are scopul de a reduce cât mai mult posibil riscurile din registrul său de trezorerie, prin menținerea unei lichidități ridicate și prin investiții pe termen scurt în vehicule de cea mai înaltă calitate. Operațiunile sunt efectuate sub autoritatea delegată din partea Consiliului, cu aplicarea unor norme stricte care sunt revizuite anual. Pe de altă parte, portofoliul bancar este conceput pentru asumarea de riscuri mult mai mari prin realizarea unor investiții pe termen mediu și lung care sunt adesea personalizate sau produse unice și, prin urmare, extrem de nelichide. Cu toate acestea, BERD urmărește să identifice, să măsoare și să structureze riscurile într-un mod care le reduce sau le acoperă (de exemplu, strategii de lichidare, controale de plată, convenții, garanți etc.). Investițiile BERD sunt evaluate la prețul pieței pentru a reflecta un echilibru risc-recompensă corespunzător (asigurându-se, în același timp, că BERD nu „elimină” sectorul privat). Sunt de așteptat unele riscuri de credit, însă BERD urmărește să reducă astfel de pierderi cât mai mult posibil și să stabilească provizioane pentru acestea, în scopul de a menține o bază de capital solidă. La sfârșitul anului 2012, creditele depreciate ale BERD s-au aflat la un nivel foarte mic, de 3,4 %, din activele de exploatare a creanței (676 de milioane EUR). Alte riscuri (cu care se confruntă toți jucătorii de pe piață) includ riscurile operaționale (de exemplu, erori, fraudă etc.), riscurile reputaționale legate de integritatea clienților actuali și potențiali, precum și riscurile sistemice (de exemplu, prăbușirea unei bănci occidentale importante sau o schimbare majoră de politică efectuată de Rezerva Federală a SUA). 2.4. Extinderea geografică În 2011, BERD a început introducerea treptată de operațiuni în sudul și estul Mării Mediterane (SEMED) prin fonduri de cooperare finanțate de donatori pentru pregătirea proiectelor etc. În 2012, un număr suficient de acționari BERD au ratificat modificări la articolul 18 din Acordul privind înființarea băncii pentru a permite acordarea statutului de țară potențial beneficiară Egiptului, Iordaniei, Marocului și Tunisiei. Acest lucru a permis băncii să înceapă livrarea unei game largi de operațiuni de investiții în noua regiune printr-un fond special de investiții, începând cu luna noiembrie (a se vedea anexa 2). Se preconizează ca țările respective să devină țări beneficiare cu drepturi depline în 2013-2014. După discuții ample, guvernatorii BERD au votat în noiembrie 2012 pentru ca Kosovo să devină membru al BERD, aceasta devenind al 66-lea membru al băncii și a 30-a țară de operațiuni. Rezoluția aprobată a subliniat că decizia s-a luat fără a aduce atingere pozițiilor membrilor individuali ai BERD cu privire la statutul Kosovo. 2.5. Noul președinte La reuniunea anuală de la Londra din mai 2012, Sir Suma Chakrabarti din Marea Britanie a câștigat primele alegeri organizate vreodată pentru președinția BERD și în iulie l-a înlocuit pe Thomas Mirow. La sosirea sa, noul președinte a inițiat un proces de „modernizare” a băncii, destinat să schimbe modul în care aceasta funcționează pe plan intern și „să maximizeze eficiența și să optimizeze impactul investiților, al dialogului politic, al cooperării tehnice și al leadershipului BERD”. 3. Contribuția la promovarea obiectivelor Uniunii (a se vedea exemplele de proiecte din anexa 2) Ca instituție financiară internațională (IFI) multilaterală, BERD răspunde atât în fața acționarilor săi din UE, cât și în fața celor din afara UE și, prin urmare, acționează în conformitate cu propriului său cadru unic de politică, de reglementare și de guvernanță. Cu toate acestea, în general, BERD aplică și promovează standardele și cerințele de politică ale UE, nu numai în țările de operațiuni din cadrul Uniunii, ci și în țările beneficiare din afara Uniunii, în cazul în care proiectele băncii și dialogul politic vizează atingerea sau apropierea de cerințele UE, în măsura în care este posibil. Nu toate proiectele finanțate de BERD sunt în măsură să îndeplinească standardele UE încă de la început, în principal din cauza constrângerilor de accesibilitate și a decalajelor de tranziție semnificative întâlnite frecvent. În acest caz, Consiliul de Administrație trebuie să convină asupra derogării de la politica BERD relevantă. Cu toate acestea, BERD contribuie la o serie de obiective externe ale UE, astfel cum sunt prevăzute la articolul 21 din Tratatul UE. În special, BERD oferă suport tehnic și financiar care contribuie la promovarea dezvoltării durabile pe plan economic, social și de mediu, la integrarea tuturor țărilor în economia mondială, precum și la promovarea unei bune guvernanțe globale și multilaterale. Prin implicarea exclusivă a țărilor care s-au angajat să respecte principiile democrației pluripartid, ale pluralismului și ale economiilor de piață, banca contribuie, de asemenea, la obiectivul de promovare a democrației și a statului de drept. În realizarea mandatului său de facilitare a tranziției către economiile de piață, BERD promovează inițiative private și antreprenoriale prin sprijinul acordat țărilor pentru a pune în aplicare reforme structurale și sectoriale (economice, sociale, de mediu) cu scopul de a le sprijini să se modernizeze și să devină pe deplin integrate în economia globală. 3.1. Strategiile și politicile BERD În 2012 s-a aprobat o nouă politică privind operațiunile miniere, care stabilește obiectivele și principiile băncii pentru promovarea mineritului responsabil, în conformitate cu cele mai bune standarde internaționale în ceea ce privește aspectele de mediu, sănătate, siguranță și aspectele sociale (utilizarea cărbunelui și extracția de combustibili fosili fac obiectul strategiei energetice care este trimisă pentru consultare în 2013). Politica respectivă a fost ferm întemeiată pe directivele UE relevante și pe standardele de mediu conexe, cu numeroase trimiteri la standardele normative și legislative ale UE în domeniu. În 2012, s-a convenit asupra unei a treia faze a Inițiativei pentru energie durabilă (Sustainable Energy Initiative, SEI) a BERD pentru perioada 2012-2014, cu scopul de a continua activitatea de promovare cu succes a competitivității economice și a creșterii bazate pe eficiență energetică și emisii reduse de carbon. O sumă de aproximativ 2,3 miliarde EUR din volumul anual de afaceri al BERD pentru 2012 este direct legată de activitatea SEI și contribuie la obiectivul băncii de a avea 20 % din investiții cu un element de energie durabilă. Faza 3 din SEI va dezvolta în continuare eficiența energetică și activitățile de atenuare a schimbărilor climatice, punând în același timp mai mult accent pe adaptare. Aceasta urmărește să ajungă la finanțare de 4,5-6,5 miliarde EUR, cu o țintă de reducere a emisiilor de carbon de 26-32 de milioane de tone de CO2. La cererea reprezentantului Uniunii Europene, faza 3 va fi armonizată și coordonată în continuare cu planurile în domeniul climei ale altor IFI. Un domeniu-cheie de dezvoltare pentru bancă este finanțarea energiei din surse regenerabile. Începând cu anul 2006, banca a realizat 57 de investiții care includ proiecte eoliene, solare, de biomasă și hidroelectrice, precum și contribuții la fondurile de energie din surse regenerabile. Cumulat, banca a investit peste 2 miliarde EUR în proiecte cu o valoare totala de peste 5 miliarde EUR, atrăgând investiții de peste 3 miliarde EUR din sectoarele public și privat. În 2012, a fost adoptată o nouă strategie cincinală privind infrastructura municipală și de mediu (Municipal and Environmental Infrastructure Strategy, MEI) bazată pe standardele de mediu ale UE. Sectorul MEI are o relevanță ridicată pentru multe dintre cele mai sărace țări beneficiare ale BERD și, din cauza provocărilor de tranziție mari, este considerat drept o parte esențială a activității comerciale a băncii. În acest domeniu, este frecventă finanțarea din mecanismele de cofinanțare ale UE. 3.2. Strategiile de țară În 2012, BERD a elaborat noi strategii de țară trienale pentru Albania, Armenia, Estonia, Lituania, România, Rusia, Republica Slovacă, Tadjikistan și Turcia. Având în vedere că, în 2012, Turcia era pe lista GAFI (Grupul de Acțiune Financiară Internațională) pentru țările cu deficiențe legislative în domeniul combaterii spălării banilor/finanțării terorismului, reprezentantul Uniunii Europene a jucat un rol important în asigurarea faptului că banca ia măsuri de precauție suplimentare în ceea ce privește toate proiectele care implică sponsori de naționalitate turcă. Strategiile de țară pentru Estonia, Lituania și Republica Slovacă au reflectat statutul de tranziție avansat al acestora și au stabilit căi clare către trecerea lor într-o categorie superioară de către bancă. În strategia de țară pentru România s-a luat în considerare rolul major al BERD în acordarea de sprijin pentru ca autoritățile române să absoarbă mai bine fondurile structurale și de coeziune ale UE. Strategia pentru Rusia a implicat negocieri importante, având în vedere că aceasta reprezintă mai mult de o treime din activitatea comercială a BERD. Directorul pentru UE a susținut cu succes utilizarea unui limbaj adecvat în ceea ce privește necesitatea ca Rusia să se conformeze normelor comerciale internaționale, având în vedere calitatea acesteia de membru al OMC. Având în vedere numărul de litigii comerciale în curs între UE și Rusia, s-a considerată vitală transmiterea unui semnal puternic autorităților ruse și BERD potrivit căruia ar trebui să se evite sprijinirea proiectelor care vin în contradicție cu normele comerciale convenite, iar Rusia ar trebui să depună mai multe eforturi pentru a se integra în economia globală și pentru a continua reformele de piață. În contextul tuturor documentelor de strategie de țară, reprezentantul Uniunii Europene a negociat un set de proceduri standard pentru utilizarea derogărilor de la cerințele de mediu ale UE la nivel de proiect, care necesită justificări clare și acțiuni complementare concrete. 3.3. Acțiunea specială pentru Grecia În urma unei cereri pentru sprijin și colaborare din partea autorităților elene, în august 2012, BERD a înființat un grup operativ pentru a explora modul în care ar putea susține creșterea economică în Grecia și în regiune prin investiții transfrontaliere de infrastructură, prin integrarea comercială și prin dezvoltarea de afaceri la nivel regional cu ajutorul filialelor elene prezente în întreaga Europă de Sud-Est. După o serie de reuniuni de tatonare la nivel înalt cu autoritățile elene, cu parteneri de afaceri eleni, cu serviciile competente ale Comisiei Europene și cu grupul de acțiune pentru Grecia, precum și cu BEI, BERD a sprijinit BEI în stabilirea unui program de facilitare a comerțului pentru Grecia și s-au făcut pregătiri pentru a lansa un nou pachet de finanțare de 711 milioane EUR pentru 9 filiale bancare elene din Bulgaria, România și Serbia, cu scopul de a reduce dependența acestora de întreprinderile-mamă elene. De asemenea, banca a sprijinit un număr important de proiecte care implică întreprinderi elene din Europa de Sud-Est. 3.4. Strategia Europa 2020 Principalul obiectiv al operațiunilor BERD este promovarea unei tranziții economice sistemice, mai degrabă decât creșterea. Întrucât de multe ori tranziția este un factor de creștere, investițiile BERD au impact asupra perspectivelor unei țări și, implicit, asupra creării de locuri de muncă și reducerii sărăciei. Un exemplu în acest sens este activitatea băncii care vine în sprijinul IMM-urilor prin acordarea de linii de credit și de asistență tehnică în managementul afacerilor. În 2012, s-au desfășurat circa 1 500 de proiecte pentru IMM-uri. În acest context, BERD contribuie la principalele obiective ale strategiei de creștere UE 2020, inclusiv o creștere inteligentă prin investiții în „economia bazată pe cunoaștere” și în inovare; o creștere durabilă prin investiții în eficiența energetică și în proiecte cu emisii reduse de carbon și o creștere favorabilă incluziunii cu impact asupra inegalității de gen, disparităților dintre mediul rural și cel urban și excluziunii tinerilor. 4. Cooperarea interinstituțională Dincolo de investițiile și sprijinul acesteia pentru diversificare economică, BERD joacă un rol tot mai important în promovarea cooperării multilaterale și a unei bune guvernanțe globale, în conformitate cu obiectivele externe mai largi ale UE. Banca urmărește să ofere o voce pentru regiunea sa în cadrul forurilor internaționale și conlucrează cu guverne și cu lideri de afaceri pentru a promova buna guvernanță corporativă și reformele juridice și de politică. 4.1. Memorandumul de înțelegere tripartit CE-BERD-BEI Având în vedere rolul BEI și al BERD în promovarea obiectivelor și a valorilor europene în UE și în vecinătatea acesteia, Comisia promovează în mod activ cooperarea în cadrul unui memorandum de înțelegere CE-BEI-BERD, care a fost semnat în martie 2011 (și revizuit în noiembrie 2012, pentru a reflecta extinderea la regiunea SEMED). Memorandumul de înțelegere a instituit un grup de contact pentru a promova o cultură a schimburilor regulate și identificarea în comun a oportunităților de cofinanțare pe baza avantajelor comparative ale fiecărui partener. La 13 decembrie 2012, s-a semnat un alt memorandum de înțelegere între Comisie, Serviciul European de Acțiune Externă, ​​BERD și BEI. Acesta se referă la identificarea proiectelor de investiții relevante în cadrul parteneriatului pentru modernizare UE-Rusia. 4.2. Platforma de finanțare mixtă a UE pentru cooperare externă În cursul anului 2012, BERD a participat la un grup de experți care a avut ca rezultat instituirea de către Comisie a unei noi platforme de finanțare mixtă a UE pentru cooperare externă (EUBEC), care a fost lansată la 14 decembrie. Scopul acesteia a fost de a aprofunda angajamentul UE față de o serie de instituții financiare și de a atrage expertiza tehnică extinsă și avantajele comparative ale acestora cu scopul de a coordona și de a îmbunătăți impactul și eficiența acțiunilor externe ale UE. S-a inițiat activitatea tehnică privind o analiză a mecanismelor de finanțare mixtă, inclusiv cele mai bune practici, structurile de guvernanță și modul de măsurare și de monitorizare a rezultatelor. 4.3. Parteneriatele cu instituții financiare internaționale (IFI) În noiembrie 2012, BEI, Grupul Băncii Mondiale și BERD au convenit asupra unui al doilea plan de acțiune comun IFI menit să sprijine redresarea și creșterea economică în Europa Centrală și de Sud-Est, cu un pachet financiar de peste 30 de miliarde EUR (precum și recomandări de politici) pentru anii 2013-2014 (denumit „Viena II” deoarece este elaborat după modelul planului de acțiune pe 2009-2010 „Inițiativa de la Viena”). Acesta a reprezentat un răspuns direct la impactul continuu al problemelor din zona euro asupra economiilor emergente din Europa și are ca scop stimularea creșterii economice în regiune, prin sprijinirea inițiativelor din sectorul public și privat, inclusiv în domeniul infrastructurii, al investițiilor corporatiste și al sectorului financiar. BERD își va concentra sprijinul asupra regiunii Balcanilor de Vest și de Est, asupra țărilor baltice și asupra țărilor din Europa Centrală și se așteaptă să investească până la 4 miliarde EUR în credite, fonduri proprii și finanțarea comerțului, care vor fi susținute de un dialog politic vizând restructurarea economică, diversificarea și consolidarea guvernanței corporative. Parteneriatul Deauville a fost lansat de G8 în cadrul summit-ului de la Deauville din mai 2011. Parteneriatul își propune să coordoneze răspunsul politic al G8 (politic, financiar și comercial) la „primăvara arabă” (inclusiv mobilizarea de donatori IFI și bilaterali din afara G8) cu scopul de a sprijini tranziția către o creștere durabilă și favorabilă incluziunii. Extinderea mandatului BERD la regiunea SEMED a fost identificată drept o componentă cheie a pilonului financiar. 4.4. Sprijinul din partea donatorilor Ajutoarele nerambursabile de la donatori sunt esențiale pentru abordarea provocărilor tranziției în țările în care BERD desfășoară operațiuni (a se vedea anexa 2). În 2012, fondurile din ajutoare nerambursabile au sprijinit programe și inițiative în aproape toate zonele de activitate ale BERD, cu o valoare de 177 de milioane EUR provenită de la peste 30 de donatori bilaterali, fonduri cu donatori multipli și mecanisme de finanțare multilaterale. În medie, ajutoarele nerambursabile finanțează 500 de misiuni de cooperare tehnică (TC) și 60 de operațiuni non-TC cu ajutoare nerambursabile pe an. De asemenea, sprijinul donatorilor a fost esențial pentru extinderea impactului băncii în țările aflate la începutul perioadei de tranziție și pentru stabilirea bazelor pentru o activitate de succes în regiunea SEMED. Acordarea de contribuții de către donatori (milioane EUR) Donatori || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 Bilaterali || 55,8 || 75,7 || 78,4 || 240,2 || 62,3 UE || 37,7 || 103,9 || 58,8 || 133,1 || 92,2 Multilaterali || 0,4 || 0,2 || 77,5 || 60,6 || 22,5 Alții || 0,4 || 1,6 || - || - || 0,2 SSF || 115,0 || 30,0 || 150,0 || - || - SEMED || - || - || - || 20,0 || - Total || 209,3 || 211,4 || 364,7 || 453,9 || 177,2 Comisia este, de departe, cel mai important donator TC și non-TC al băncii, contribuind cu mai mult de o treime din finanțarea din partea donatorilor în sprijinul proiectelor BERD și cu mai mult de jumătate din totalul fondurilor donatorilor în 2012 (92 de milioane EUR). Fondurile nerambursabile acordate de UE acoperă toate țările și sectoarele băncii. În ultimii ani, fondurile UE au fost canalizate din ce în ce mai mult prin mecanisme de finanțare regionale create pentru a combina ajutoarele nerambursabile ale UE cu finanțarea investițiilor de la instituțiile financiare europene. Printre astfel de mecanisme de finanțare se numără Facilitatea de investiții pentru vecinătate (FIV), Facilitatea de investiții pentru Asia Centrală (FIAC) și Cadrul de investiții pentru Balcanii de Vest (CIBV). În 2012, BERD a obținut 25,7 milioane EUR de la FIV, 17 milioane EUR de la FIAC și 35,2 milioane EUR de la CIBV. În plus, BERD a mobilizat 21,5 milioane EUR din Instrumentul de asistență pentru preaderare pentru proiecte în Albania și în Bosnia și Herțegovina. De asemenea, proiectele băncii în statele membre ale UE beneficiază de o finanțare semnificativă din fondurile structurale și de coeziune. În timp ce contribuțiile variază de-a lungul anilor, din 1992, proiectele BERD au beneficiat de aproximativ 3 miliarde EUR din fondurile respective. Banca este, de asemenea, un partener-cheie în materie de siguranță nucleară, domeniu în care administrează șase fonduri de securitate nucleară în numele Uniunii Europene și a 29 de guverne donatoare: contul pentru securitate nucleară, Fondul privind realizarea unei structuri de protecție la Cernobîl, trei fonduri internaționale de asistență pentru dezafectare și componenta nucleară a Parteneriatului de Mediu pentru Dimensiunea Nordică. În plus, Comisia este co-finanțator principal al unui număr de fonduri fiduciare cu donatori multipli gestionate de BERD, cum ar fi Parteneriatul de Mediu pentru Dimensiunea Nordică (84 de milioane EUR) și programul Parteneriatului pentru promovarea eficienței energetice și a protecției mediului în Europa de Est (E5P) (40 de milioane EUR), care au ca scop promovarea investițiilor în eficiența energetică și îmbunătățirea mediului și a siguranței nucleare în Rusia, Belarus și Ucraina. Figurile 1 și 2: Finanțări din partea donatorilor UE Raportul anual privind donatorii băncii oferă informații suplimentare, inclusiv detalii privind măsurile introduse de bancă ca urmare a finalizării revizuirii strategice a cofinanțării prin ajutoare nerambursabile în 2012. Fiind prima revizuire cuprinzătoare a sistemelor de gestionare a ajutoarelor nerambursabile ale băncii după 1995, aceasta a introdus reforme pentru a răspunde la un portofoliu de finanțări nerambursabile din ce în ce mai vast și mai complex. 4.5. Biroul de coordonare operațională al BERD din Bruxelles Încă de la începutul mandatului său, președintele BERD Chakrabarti a urmărit să demonstreze că vede relația UE-BERD ca pe o relație importantă și strategică. În 2012, acesta s-a angajat să analizeze modalitățile de consolidare a relației, mai ales prin deschiderea unui Birou de coordonare operațională al BERD la Bruxelles (OCOB). Biroul urmărește să încurajeze relații operaționale mai strânse, mai degrabă decât aspecte de guvernanță sau legate de acționari. 5. Anexa 1 – Rezultatele BERD 5.1. Rezultate operaționale în perioada 2008-2012 || 2012 || 2011 || 2010 || 2009 || 2008 || Cumulativ 1991-2012 Număr de proiecte || 393 || 380 || 386 || 311 || 302 || 3 644 Volumul anual de afaceri (milioane EUR) || 8 920 || 9 051 || 9 009 || 7 861 || 5 087 || 78 916 Finanțare non-BERD (milioane EUR) || 17 372 || 20 802 || 13 174 || 10 353 || 8 372 || 155 644 Valoarea totală a proiectului[1] || 24 871 || 29 479 || 22 039 || 18 087 || 12 889 || 235 387 5.2. Rezultate financiare pentru perioada 2008-2012 Milioane EUR || 2012 || 2011 || 2010 || 2009 || 2008 Profit realizat pentru anul înainte de depreciere[2] || 1 006 || 866 || 927 || 849 || 849 (Pierdere)/profit net pentru anul 2012 înainte de transferurile de venit net aprobate de guvernatori || 1 020 || 173 || 1 377 || (746) || (602) Transferuri de venit net aprobate de guvernatori || (190) || – || (150) || (165) || (115) (Pierdere)/profit net pentru anul 2012 înainte de transferurile de venit net aprobate de guvernatori || 830 || – || 1 227 || (911) || (717) Capitalul vărsat || 6 202 || 6 199 || 6 197 || 5 198 || 5 198 Rezerve și rezultatul reportat || 7 808 || 6 974 || 6 780 || 6 317 || 6 552 Capitalul total al membrilor || 14 010 || 13 173 || 12 977 || 11 515 || 11 750 5.3. Rezultatele geografice Tabelele de mai jos prezintă volumul de afaceri anual al BERD exprimat în milioane EUR în funcție de regiune și de țară. 5.3.1. Harta locurilor în care acționează BERD 01 Croația 02 Republica Cehă 03 Estonia 04 Ungaria 05 Letonia 06 Lituania 07 Polonia 08 Republica Slovacă 09 Slovenia 10 Albania 11 Bosnia și Herțegovina 12 Bulgaria 13 Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei 14 Kosovo 15 Muntenegru 16 România 17 Serbia 18 Armenia 19 Azerbaidjan 20 Belarus 21 Georgia 22 Republica Moldova 23 Ucraina 24 Kazahstan 25 Republica Kârgâză 26 Mongolia 27 Tadjikistan 28 Turkmenistan 29 Uzbekistan 30 Rusia 31 Turcia 32 Egipt 33 Iordania 34 Maroc 5.3.2. Europa Centrală și statele baltice Țara || 2012 || 2011 || Cumulativ 1991-2012 Croația || 210 || 158 || 2 749 Republica Cehă[3] || 0 || 0 || 1 137 Estonia || 4 || 20 || 543 Ungaria || 75 || 124 || 2 663 Letonia || 4 || 19 || 575 Lituania || 37 || 2 || 640 Polonia || 672 || 891 || 6 093 Republica Slovacă || 185 || 68 || 1 787 Slovenia || 28 || 103 || 765 Total || 1 215 || 1 385 || 16 952 5.3.3. Europa de Sud-Est Țara || 2012 || 2011 || Cumulativ 1991-2012 Albania || 69 || 96 || 732 Bosnia și Herțegovina || 125 || 94 || 1 474 Bulgaria || 246 || 92 || 2 661 Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei || 157 || 220 || 1 085 Kosovo[4] || 5 || n/a || 66 Muntenegru || 39 || 43 || 323 România || 612 || 449 || 6 110 Serbia || 269 || 533 || 3 106 Total || 1 522 || 1 527 || 15 557 5.3.4. Europa de Est și Caucazul Țara || 2012 || 2011 || Cumulativ 1991-2012 Armenia || 94 || 93 || 613 Azerbaidjan || 83 || 289 || 1 554 Belarus || 185 || 194 || 1 049 Georgia || 103 || 187 || 1 719 Republica Moldova || 102 || 69 || 733 Ucraina || 934 || 1,019 || 8 148 Total || 1 500 || 1 851 || 13 817 5.3.5. Rusia Țara || 2012 || 2011 || Cumulativ 1991-2012 Rusia || 2 582 || 2 928 || 22 943 Total || 2 582 || 2 928 || 22 943 5.3.6. Asia Centrală Țara || 2012 || 2011 || Cumulativ 1991-2012 Kazahstan || 374 || 289 || 4 588 Republica Kârgâză || 16 || 66 || 414 Mongolia || 419 || 62 || 690 Tadjikistan || 46 || 28 || 285 Turkmenistan || 14 || 23 || 172 Uzbekistan || 2 || 3 || 741 Total || 871 || 470 || 6 891 5.3.7. Turcia Țara || 2012 || 2011 || Cumulativ 2009-2012 Turcia || 1 049 || 890 || 2 576 Total || 1 049 || 890 || 2 576 5.3.8. Sudul și estul Mării Mediterane Țara || 2012 || 2011 || Cumulativ Egipt || 10 || n/a || 10 Iordania || 123 || n/a || 123 Maroc || 23 || n/a || 23 Tunisia || 25 || n/a || 25 Total || 181 || n/a || 181 6. Anexa 2 – Exemple de proiecte 6.1. Electrificarea rurală a Marocului BERD a lansat primele sale investiții în Maroc în septembrie 2012. De atunci, banca a finanțat proiecte noi în valoare de aproximativ 180 de milioane EUR, cu axare pe IMM-uri, infrastructura de bază și întreprinderile din sectorul produselor alimentare. Cu finanțare din contul cu donatori multipli SEMED, pentru care UE a oferit în jur de 20 de milioane EUR, s-au efectuat, de asemenea, lucrări pregătitoare pentru o investiție majoră în infrastructura energetică a Marocului care vizează satele îndepărtate și populațiile rurale care anterior au avut acces limitat sau nu au avut acces fiabil la electricitate. În prezent, s-a oferit un nou împrumut de 60 de milioane EUR în favoarea Office National de l’Electricite et de l’Eau Potable, care va sprijini milioane de marocani să se conecteze la rețeaua de energie electrică și va oferi șanse egale pentru până la 40 000 de persoane din întreaga țară. De asemenea, aceste eforturi vor sprijini Marocul să își reducă dependența de importurile de energie și vor promova durabilitatea, contribuind în același timp la obiectivul guvernului de a ridica nivelurile de electrificare rurală la 97-100 %. În plus, împrumutul finanțează un program pilot de contorizare inteligentă, care va fi esențial pentru lansarea producției descentralizate de energie din surse regenerabile, de exemplu prin intermediul panourilor solare fotovoltaice pe acoperișuri. 6.2. Programul de facilitare a comerțului Programul BERD de lungă durată de facilitare a comerțului (Trade Facilitation Programme, TFP) este un exemplu real al eforturilor băncii de a sprijini țările să se deschidă, să întrețină relații comerciale și să se integreze în economia mondială. În 2012, TFP a finanțat 1 870 de tranzacții comerciale cu 75 de bănci din 16 țări în valoare de peste 1,1 miliarde EUR. Școala de e-learning a băncii în domeniul finanțării comerciale a continuat, de asemenea, să funcționeze într-un ritm accelerat în 2012, iar de la începutul său (2010) până în prezent a instruit peste 500 de studenți, contribuind la transmiterea unor competențe foarte necesare personalului băncilor în gestionarea diferitelor instrumente de finanțare comerciale în beneficiul importatorilor și exportatorilor locali. 6.3. Proiectul de exploatare minieră a aurului și a cuprului Oyu Tolgoi În urma discuțiilor îndelungate din cursul anului 2012, Consiliul de Administrație al BERD a aprobat o contribuție de investiții de 400 de milioane EUR pentru un proiect, cu o valoare totală de 19,7 miliarde EUR, de dezvoltare a depozitului de cupru și de aur Oyu Tolgoi din zona de sud a regiunii Gobi din Mongolia de către Rio Tinto. Prin furnizarea împrumutului, guvernatorul din partea UE (cu sprijinul altor directori) a asigurat că BERD a luat (și va continua să ia) în considerare în mod corespunzător riscurile de mediu ale proiectului, inclusiv cele evidențiate de organizațiile societății civile. Acțiunea va include o monitorizare regulată și un raport anual prezentat directorilor cu privire la rezultatele auditului privind aspectele sociale și de mediu. Președintele BERD, Sir Suma Chakrabarti, a oferit sprijinul său personal puternic acestui proiect, care reprezintă cea mai mare investiție străină directă (ISD) întreprinsă vreodată în Mongolia și se așteaptă ca activitatea minei Oyu Tolgoi (odată operațională) să reprezinte aproximativ o treime din PIB-ul mongol. 6.4. Eficiența energetică în Balcani Țările din Balcanii de Vest consumă de 2,5 ori mai multă energie decât media UE, în principal din cauza unei infrastructuri în stare precară și a utilizării și distribuției ineficiente a energiei electrice. Una dintre prioritățile BERD în regiune este de a reduce acest decalaj. Prin intermediul Facilității de finanțare a energiei durabile în Balcanii de Vest (WeBSEFF), banca oferă linii de credit în valoare totală de 60 de milioane EUR băncilor partenere locale pentru creditarea întreprinderilor locale. Cooperarea tehnică pentru consiliere cu privire la proiecte adecvate este finanțată prin intermediul Fondului Comun European pentru Balcanii de Vest cu donatori multipli, alături de plățile de stimulare pentru societățile de împrumut de la Cadrul de investiții pentru Balcanii de Vest al UE. Sprijinul a permis unui antreprenor care produce gem de prune să alimenteze un nou sistem de cazane cu biomasă pentru fabrica acestuia cu sâmburi de prune, datorită unui împrumut de 150 000 EUR de la una dintre băncile partenere locale ale BERD, permițând astfel întreprinderii să își reducă în mod semnificativ consumul de energie (și costurile). 6.5. Modernizarea transportului urban în Chișinău Troleibuzele au fost principala formă de transport public din Chișinău încă din timpul regimului sovietic, dar din cauza stării lor tehnice precare, numărul acestora era în scădere. În 2012, BERD a acordat un împrumut de 5 milioane EUR municipalității pentru a cumpăra 102 vehicule noi, mai eficiente din punct de vedere energetic, împreună cu echipamentele de întreținere. Noile vehicule produc zero emisii de carbon și utilizarea a crescut deja cu până la 30 %. Investiția a fost co-finanțată cu un împrumut de 5 milioane EUR de la BEI și o finanțare nerambursabilă de 3 milioane EUR de la Facilitatea de investiții pentru vecinătate a UE și face parte dintr-un plan cuprinzător pentru îmbunătățirea radicală a circulației în capitala Republicii Moldova, contribuind în același timp la un mediu mai sănătos și un sistem de transport mai eficient. 6.6. Sprijinirea securității nucleare la Cernobîl UE este de departe cel mai mare donator pentru fondurile de securitate nucleară ale BERD. De la începutul operațiunilor, UE a contribuit cu mai mult de 1,8 miliarde EUR ca sprijin pentru sporirea securității nucleare în regiunea BERD, inclusiv sprijin pentru Fondul privind realizarea unei structuri de protecție la Cernobîl și componenta nucleară a NDEP. UE a contribuit, de asemenea, la finanțarea dezafectării unităților centralelor nucleare din Lituania (Ignalina), Republica Slovacă (Bohunice) și Bulgaria (Kozlodui). Fondul privind realizarea unei structuri de protecție la Cernobîl a fost înființat de G7 în 1997 pentru a transforma locul accidentului într-un spațiu sigur și securizat. Până în prezent, fondul a primit în jur de 900 de milioane EUR, sumă la care UE a contribuit cu o treime. Administrate de BERD, fondurile sunt utilizate pentru a construi un spațiu de izolare sigur, cu înălțimea de peste 100 metri, care va acoperi rămășițele clădirii reactorului și ale adăpostului vechi al acestuia. S-au prevăzut, de asemenea, fonduri UE pentru crearea unei instalații de stocare intermediară a combustibilului uzat. 7. Anexa 3 – Linkuri către site-uri Raportul anual al BERD: http://www.ebrd.com/pages/research/publications/flagships/annual.shtml Raportul financiar anual al BERD: http://www.ebrd.com/pages/research/publications/flagships/financial.shtml Raportul BERD privind tranziția: http://www.ebrd.com/pages/research/publications/flagships/transition.shtml Politica BERD privind informațiile publice: http://www.ebrd.com/pages/about/policies/pip.shtml Mecanismul de depunere a reclamațiilor privind proiectul (Project Complaint Mechanism): http://www.ebrd.com/pages/project/pcm/register.shtml. Include detalii cu privire la toate reclamațiile și rapoartele disponibile. Implicarea societății civile: www.ebrd.com/pages/about/workwith/civil.shtml. [1] „Valoarea totală a proiectului” este suma totală de finanțare prevăzută pentru un proiect, incluzând atât finanțarea BERD, cât și finanțarea non-BERD, și este raportată în anul în care proiectul se semnează prima dată. Finanțarea BERD poate fi angajată pe parcursul a mai mult de un an cu un „volum de afaceri anual” care reflectă finanțarea BERD în funcție de anul angajării. Suma de finanțare care urmează să fie furnizată de alte părți în afară de BERD este raportată în anul în care proiectul se semnează prima dată. [2] Profitul realizat este calculat înainte de ajustările la valoarea justă nerealizată a investițiilor în acțiuni, provizioane și alte sume nerealizate. [3] Începând cu 2008, BERD nu a realizat investiții noi în Republica Cehă. [4] Kosovo a devenit țară beneficiară a BERD la 17 decembrie 2012.