RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 8.7.2009 
SEC(2009) 916 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
 
de însoţire al 
Propunerii de  
 
DECIZIE-CADRU A CONSILIULUI 
 
privind dreptul la interpretare şi la traducere în procesele penale 
  
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI  
 
  
{COM(2009) 338 final} 
{SEC(2009) 915}  
RO 2   RO DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI  
REZUMAT EXECUTIV  
1. CONTEXT  
Dreptul la un proces echitabil  al persoanelor învinuite sa u suspectate este un drept 
fundamental pe care Uniunea European ă îl respect ă ca principiu general, în temeiul articolului 
6 alineatul (2) din Tratatul  privind Uniunea European ă. Juriştii şi statele membre (SM) sunt 
de acord c ă o condiţie necesar ă pentru încrederea reciproc ă este ca sistemele na ţionale de 
justiţie penală ale statelor membre s ă asigure garan ţii minime persoanelor suspectate sau 
învinuite, indiferent de cet ăţenia acestora. Întreprinderea unor ac ţiuni în acest domeniu a fost 
una dintre priorit ăţile Programului de la Haga.  Se preconizeaz ă o nouă propunere în 
Programul legislativ şi de lucru al Comisiei pentru 2009. Evaluarea impactului analizeaz ă 
opţiunile referitoare la aceast ă propunere.   
2. MANDATUL POLITIC , TEMEIUL JURIDIC ŞI CONSULTAREA P ĂRŢILOR INTERESATE  
Dreptul la ap ărare a fost în mod explicit men ţionat în Concluziile de la Tampere şi a făcut 
dintotdeauna parte integrant ă din agenda de lucru a UE privind recunoa şterea reciproc ă. Au 
fost adoptate numeroase instrumente pentru a facilita şi accelera ancheta şi urmărirea penal ă 
în cazurile transfr ontaliere. Cu toate acestea, nu exist ă încă un instrument care s ă 
îmbunătăţească situaţia juridică a persoanelor implicate în pr oceduri transfrontaliere. Aceast ă 
lipsă de echilibru are un impact negativ asupra în crederii reciproce între statele membre, prin 
urmare este necesar ca UE s ă acţioneze. 
În urma C ărţii verzi privind garan ţiile procedurale din 2003, în  luna aprilie 2004 Comisia a 
adoptat o propunere de decizie-ca dru privind acest aspect. Nu s- a putut ajunge la un acord, iar 
textul a fost l ăsat uitării. Propunerea Comisiei avea la baz ă articolul 31 alineatul (1) litera (c) 
din Tratatul privind Uniunea European ă. Serviciul Juridic al Consiliului a emis un aviz care a 
confirmat faptul c ă acela era temeiul juridic adecvat. 
Comisia a g ăzduit o reuniune a exper ţilor la 26/27 martie  2009. Majoritatea reac ţiilor a fost în 
favoarea unei ac ţiuni legislative, care s ă fie însoţită de măsuri fără caracter legislativ. Marea 
majoritate a participan ţilor s-a opus ideii de a limita pr opunerea la cazurile transfrontaliere. 
Evaluarea impactului a fost discutat ă în cursul a dou ă reuniuni ale gru pului de coordonare 
interservicii. Pentru preg ătirea prezentei evalu ări a impactului, Comisia a folosit numeroase 
alte surse de informa ţii, inclusiv 5 studii. 
3. DEFINIREA PROBLEMEI  
Problema, care implic ă diferite aspecte juridice şi sociale, poate fi rezumat ă astfel: 
– circulaţie sporită în interiorul UE, dispozi ţii învechite şi aplicare inconsecvent ă a normele 
internaţionale existente (CEDO) la  nivelul statelor membre; 
– se consider ă că arestările care duc la transferuri în temeiul mandatului european de arestare 
nu intră în domeniul de aplicare al articolu lui 6 din CEDO, deoarece acestea sunt 
considerate cazuri de extr ădare; 
– recunoaşterea reciproc ă poate func ţiona eficient doar dac ă statele membre sunt convinse c ă 
în alte state membre se adopt ă hotărâri judec ătoreşti corecte; 
RO 3   RO – în rândul cet ăţenilor şi al juriştilor exist ă ideea că sistemele de justi ţie din celelalte state 
membre sunt injuste şi că nu se poate ob ţine repara ţie la nivel interna ţional, având în 
vedere că CEDO (Curtea European ă a Drepturilor Omului) este bombardat ă cu plângeri;  
– un aspect al problemei este faptul c ă învinuitului nu i se garanteaz ă dreptul la servicii 
corespunz ătoare de traducere şi interpretare.  
4. NECESITATEA AC ŢIUNII DIN PARTEA UE 
Un studiu al ULB a constatat c ă nivelurile necorespunz ătoare de încredere reciproc ă au 
constituit un impediment pentru eficien ţa măsurilor de recunoa ştere reciproc ă. În lipsa unor 
standarde adecvate de protec ţie a drepturilor persoanelor suspectate de a în ţelege procedurile, 
există riscul ca dezechilibrul, identif icat anterior, între acuzare şi acuzat s ă fie şi mai mult 
agravat, contravenind, în cele din urm ă, intereselor justi ţiei în UE.  
Până în prezent, SM s-au conformat în m ăsuri diferite obliga ţiilor de a organiza un proces 
echitabil, care decurg, în  principal, din legisla ţia naţională şi CEDO, ceea ce a dus la 
discrepan ţe în ceea ce prive şte gradul de protec ţie. Prin intermediul legisla ţiei, UE ar putea 
clarifica obliga ţia legală de a garanta dreptul la un proces echitabil în contextul dreptului  
penal al UE.   
5. OBIECTIVE  
Obiectivul general este consolidarea încreder ii reciproce, în vederea unei mai bune aplic ări a 
recunoaşterii reciproce. Prin consolidarea în crederii reciproce, se preconizeaz ă că 
instrumentele existente de recunoa ştere reciproc ă ale UE vor func ţiona mai bine.  
Obiectivul general se poate transpune în urm ătoarele obiective specifice: 
1) furnizarea unor standarde minime comune  pentru drepturile procedurale în cadrul 
tuturor procedurilor, in clusiv în cazul extr ădării şi al mandatului european de 
arestare; 
2) garantarea faptului c ă cetăţenii sunt informa ţi de modul în care pot beneficia de pe 
urma acestor standarde minime comune, or iunde s-ar afla pe teritoriul UE.  
6. OPŢIUNI DE POLITIC Ă 
1: Statu-quo  
În cazul în care nu se va întreprinde nicio ac ţiune UE, se poate preconiza o evolu ţie a situaţiei 
în modul descris la sec ţiunea 4. Aceast ă opţiune se bazeaz ă pe ipoteza c ă SM respect ă 
normele CEDO şi furnizeaz ă garanţii minime de protec ţie în cadrul procedurilor legale 
interne.  
2: Promovarea unor m ăsuri fără caracter legislativ (cele mai bune practici) 
Potrivit acestei op ţiuni, s-ar întreprinde m ăsuri în vederea schimbului de cele mai bune 
practici na ţionale şi a dezvolt ării orientărilor UE. Obiectivul ar fi o mai bun ă informare cu 
privire la normele CEDO prin diseminarea şi recomandarea prac ticilor care promoveaz ă 
respectarea acestor  norme, îns ă nu s-ar ob ţine o apropiere mai accentuat ă a standardelor 
juridice.  
RO 4   RO 3: Un nou instrument care s ă cuprindă toate drepturile 
Pentru a asigura reu şita acestei op ţiuni, ar fi nevoie de un nou tratat cu un temei juridic 
explicit şi de o procedur ă legislativ ă diferită (legislaţie comunitar ă ordinară). Dacă legislaţia 
este adoptat ă, punerea sa în aplicare de c ătre statele membre, monitorizarea de c ătre Comisie 
şi posibilitatea de a introdu ce o cale de atac în fa ţa CEJ vor ajuta la remedierea diferen ţelor 
referitor la aplicarea normel or CEDO. Pot fi necesare m ăsuri practice pent ru a consolida 
încrederea reciproc ă în practic ă. 
4: O măsură destinată exclusiv cazurilor transfrontaliere  
Această opţiune ar reprezenta, desigur, numai un prim pas, îns ă ar contribui la consolidarea 
încrederii reciproce şi ar înfrânge rezisten ţa întâmpinat ă cu privire la adoptarea de noi acte 
legislative. Cu toate acestea,  propunerea va trebui analizat ă în profunzime, pentru a aborda în 
mod corespunz ător orice eventual ă problem ă de discriminare între categoriile de persoane 
suspectate implicate în cazu ri transfrontaliere şi cele implicate în cazuri na ţionale.  
5: Abordare gradual ă care ar începe cu m ăsuri privind accesul la interpretare şi 
traducere 
Această opţiune ar presupune o nou ă decizie-cadru care s ă impună statelor membre s ă 
furnizeze standarde minime numai pentru accesul la interpretare şi traducere. De aceste 
drepturi ar trebui s ă beneficieze orice persoan ă suspectat ă sau învinuit ă de comiterea unei 
infracţiuni, din momentul în care autorit ăţile competente o informeaz ă că este suspectat ă de 
comiterea unei infrac ţiuni şi până în momentul pronun ţării hotărârii definitive. Domeniul de 
aplicare al acestei op ţiuni ar putea varia,  cele 2 drepturi putându-se  aplica fie (a) numai în 
cazurile transfrontaliere, fie (b) în toate cazurile. 
7. EVALUAREA IMPACTULUI OP ŢIUNILOR DE POLITIC Ă  
1 Statu-quo 
Absenţa unei ac ţiuni UE în acest domeniu ar putea duce în cele din urm ă la încetinirea 
progreselor ob ţinute în domeniul cooper ării judiciare în materie penal ă, prin urmare şi la 
încetinirea construirii unui spa ţiu de libertate, securitate şi justiţie.  
2 Cele mai bune practici 
Impact pozitiv: dac ă statele membre accept ă să urmeze recomand ările privind cele mai bune 
practici, pot rezulta anumite îmbun ătăţiri. Impact negativ: o ma re parte a acestei propuneri 
reia recomand ările Consiliului Europei, precum şi sfatul altor exper ţi, care îns ă nu au fost 
puse în aplicare. De asemenea, aceast ă opţiune ar putea constitui o dezam ăgire pentru 
Parlamentul European, p ărţile interesate şi pentru anumite state membre care doresc un 
instrument cu caracter obligatoriu. 
3 Un nou instrument care s ă cuprindă toate drepturile 
Impact pozitiv: o astfel de decizie-cadru ar spori nivelul de securitate juridic ă între statele 
membre. Ar fi un instru ment cu caracter oblig atoriu care ar îmbun ătăţi conformitatea cu 
normele CEDO de garantare a unui proces echitab il. Cu toate acestea, tratarea unor drepturi 
ca parte a unui pachet înseamn ă mai puţin timp acordat fiec ărui drept, iar compromisurile 
reciproce ar duce la o diluare a efectelor.  Dac ă Tratatul de la Lisabona intr ă în vigoare, nu va 
mai fi necesar ă unanimitatea. 
RO 5   RO 4 Exclusiv cazurile transfrontaliere 
Nu există o definiţie consacrat ă a cazurilor „transfrontaliere”. Statele membre evit ă să dea o 
definiţie a cazurilor transf rontaliere sau s ă adopte legisla ţie care să necesite o defini ţie a 
acestora. 
Impactul economic al acestei op ţiuni ar fi dublu:  (1) costurile cre ării serviciilor care s ă 
permită exercitarea acestor drepturi şi (2) economiile realizate din reducerea costurilor 
antrenate de introducerea c ăilor de atac. Riscul posibil al acestei op ţiuni ar putea fi reducerea 
încrederii reciproce, deoar ece poate exista impresia c ă există două sisteme judiciare, unul 
pentru cazurile na ţionale şi altul pentru cazurile transfrontaliere. Impact pozitiv: op ţiunea ar 
da satisfac ţie statelor membre care au solicitat o m ăsură destinată exclusiv cazurilor 
transfrontaliere. Impact negativ: o m ăsură care încearc ă să îşi limiteze domeniul de aplicare ar 
putea produce confuzii, din moment ce acela şi caz poate fi descris sau clasificat ca 
transfrontalier sau na ţional de diferite state membre. Respectare: statele membre pot avea 
dificultăţi practice s ă clasifice cazurile, prin urmare vor ap ărea în mod cert erori/litigii.  
5 Abordare gradual ă  
Impactul economic al acestei op ţiuni ar fi dublu, ca şi în cazul anterior al op ţiunii pentru 
cazurile transfrontaliere. Im pact pozitiv: o astfel de m ăsură ar duce la îmbun ătăţirea calităţii 
serviciilor de interpretare şi traducere şi la furnizarea acestora.  Ar contribui la dezvoltarea 
încrederii reciproce. S-ar garanta un proces echitabil în cazurile în care persoana suspectat ă nu 
înţelege procedura penal ă, drepturile de care beneficiaz ă sau totalitatea acuza ţiilor care i se 
aduc. Impact negativ: op ţiunea ar impune o sarcin ă financiar ă şi administrativ ă statelor 
membre care în prezent nu asigur ă formarea interpre ţilor şi traducătorilor din domeniul 
juridic. Ar fi necesar ă evaluarea/monitorizarea respect ării, ceea ce ar constitui o sarcin ă 
suplimentar ă. 
În cadrul reuniunii exper ţilor din martie 2009, la care au  participat inclusiv delega ţi ai statelor 
membre, exper ţii au primit cu entuziasm ideea de a lucra exclusiv la acest drept, ca punct de 
plecare. În martie 2009, DG Interpretare a publi cat un raport: Raportul final al Forumului de 
reflecţie asupra multilingvismului şi formării interpre ţilor. Recomand ările prezentate în raport 
ar putea contribui la un viitor document privind cele mai bune practici.  
 
RO 6   RO 8. COMPARAREA OP ŢIUNILOR  
+++ Indic ă un impact pozitiv ridicat 
0 Indic ă un impact nul 
--- Indic ă un impact negativ ridicat 
Eficacitatea în raport cu obiectivele şi coerenţa cu alte 
politici existente ale UE  
Opţiunea Furnizarea unor standarde 
minime pentru drepturile 
procedurale în procedurile 
penale  Garantarea faptului c ă 
cetăţenii sunt informa ţi 
privind modul în care pot 
beneficia de pe urma 
standardelor minime  Impactul asupra societ ăţii şi 
drepturilor fundamentale  Eficienţa Fezabilitatea politic ă 
1. Statu-quo – nicio 
nouă acţiune la 
nivelul UE  0 
Niciunul dintre obiective nu ar fi îndeplinite în lipsa 
acţiunii UE  0 
Dezechilibrul continuu 
dintre drepturi şi 
cooperarea judiciar ă 
poate afecta justi ţia şi 
încrederea reciproc ă în 
interiorul UE.  0 
Niciun cost pentru SM.  PE şi majoritatea SM 
aşteaptă o acţiune din 
partea UE.  
2. Măsură fără 
caracter 
obligatoriu/legislativ care s ă prezinte 
„cele mai bune 
practici UE”
 + 
În funcţie de dorin ţa SM 
de a pune în aplicare măsura. Standardele nu 
vor fi armonizate.
 ++ 
O campanie de informare 
bine organizat ă la nivel 
european poate sensibiliza 
opinia public ă privind 
drepturile CEDO şi ceea 
ce se poate face dac ă 
persoanele consider ă că 
acestea nu au fost respectate.
 + 
În cazul în care SM 
urmează consecvent 
recomand ările, drepturile 
persoanelor acuzate ar fi 
respectate.  - 
În funcţie de modul de 
punere în aplicare. Formarea va constitui 
principalul cost, care ar 
putea fi suportat de studenţi.  În cazul SM 
mari (surs ă UK) finan ţări 
nerambursabile de aproximativ 5000 de euro 
pentru fiecare institu ţie Toate SM sunt de acord 
asupra necesit ăţii unor 
măsuri fără caracter 
legislativ. Experien ţa 
arată că recomand ările 
fără caracter obligatoriu 
nu vor fi urmate 
consecvent.
 
 
RO 7   RO Eficacitatea în raport cu obiectivele şi coerenţa cu alte 
politici existente ale UE  
Opţiunea Furnizarea unor standarde 
minime pentru drepturile 
procedurale în procedurile 
penale  Garantarea faptului c ă 
cetăţenii sunt informa ţi 
privind modul în care pot 
beneficia de pe urma 
standardelor minime  Impactul asupra societ ăţii şi 
drepturilor fundamentale  Eficienţa Fezabilitatea politic ă 
de învăţământ superior 
avută în vedere.  
3. Reintroducerea 
instrumentului din 
2004 care s ă 
cuprindă toate 
drepturile  +++  
Instituie standarde 
comune cuprinz ătoare.  + 
Un instrument 
cuprinzător care, în lipsa 
unor măsuri de înso ţire, 
nu ar sensibiliza opinia publică, ci ar atrage 
atenţia mass-mediei 
naţionale asupra 
elementelor mai 
controversate. 
 +++ 
Ar fi garantate tuturor 
persoanelor învinuite 
drepturile prev ăzute de 
CEDO. S-ar oferi o baz ă 
pentru încrederea 
reciprocă î n  î n t r e a g a  U E .  
Înţelegerea standardelor 
din justi ţie ar putea 
încuraja mai mul ţi 
cetăţeni să îşi exercite 
dreptul la liber ă 
circulaţie.  --- 
Se preconizeaz ă costuri 
semnificative, în special 
pentru asisten ţa juridic ă 
în SM care nu o furnizeaz ă încă.
 Propunerea ar fi din nou 
respinsă d e  6  S M  c a r e  s -
au opus în 2006. 
Tratatul de la Lisabona 
ar putea permite adoptarea prezentei 
propuneri (2004) prin vot 
cu majoritate calificat ă, 
cu opţiunea de non-
participare. 
 
4. Instrument 
privind toate drepturile, îns ă 
limitat la cazurile 
transfrontaliere
 ++ 
Ar furniza standarde 
comune limitate, îns ă nu 
pentru to ţi cetăţenii 
învinuiţi de o infrac ţiune.  - 
Din nou, în lipsa unor 
măsuri de înso ţire, acest 
instrument nu ar 
sensibiliza opinia public ă. 
Mass-media na ţională ar 
putea fi ostil ă ideii de a 
garanta drepturile numai persoanelor implicate în 
cazurile transfrontaliere 
şi ar putea propaga o - 
Ar fi garantate acelea şi 
drepturi pentru 
persoanele învinuite, 
indiferent de locul în care acestea au fost arestate în 
UE. 
 
Riscul de a crea 2 
categorii de persoane 
învinuite – cele din -- 
În funcţie de propor ţia 
cazurilor care vor fi 
considerate 
„transfrontaliere” şi 
variabilă între SM. Nu 
sunt disponibile statistici. 
Cu toate acestea, se preconizeaz ă şi în acest 
caz costuri ridicate.
 Este probabil ca defini ţia 
„cazurilor transfrontaliere” s ă fie 
disputată, în special din 
cauză că poate duce la 
preocupări privind 
drepturile fundamentale, 
şi anume de apari ţia de 
discrimin ării pozitive. 
Este pu ţin probabil ca 
această opţiune să fie mai 
 
RO 8   RO Eficacitatea în raport cu obiectivele şi coerenţa cu alte 
politici existente ale UE  
Opţiunea Furnizarea unor standarde 
minime pentru drepturile 
procedurale în procedurile 
penale  Garantarea faptului c ă 
cetăţenii sunt informa ţi 
privind modul în care pot 
beneficia de pe urma 
standardelor minime  Impactul asupra societ ăţii şi 
drepturilor fundamentale  Eficienţa Fezabilitatea politic ă 
imagine inexact ă. cazurile transfrontaliere 
şi cele din cazurile 
naţionale – ar duce la 
discriminare, fapt care 
poate neutraliza 
beneficiile.  acceptabil ă decât 
opţiunea 3.  
5a. Decizie-cadru 
care se limiteaz ă la 
dreptul la 
traducere şi 
interpretare, 
exclusiv pentru 
cazurile transfrontaliere 
 + 
Standarde comune 
limitate în domeniile 
considerate a fi cele mai urgente, îns ă nu pentru 
toţi cetăţenii învinui ţi de o 
infracţiune. Op ţiunea ar 
constitui un progres şi o 
abordare gradual ă.
 - 
Ca şi mai sus, mass-media 
ar putea fi ostil ă şi ar 
putea propaga o imagine inexactă. 
 -  
Ar fi garantate acelea şi 
drepturi la traducere şi 
interpretare ale persoanelor învinuite, 
indiferent de locul în care 
acestea au fost arestate în UE. 
 
Riscul de a crea 2 categorii de persoane învinuite – cele din 
cazurile transfrontaliere 
şi cele din cazurile 
naţionale – ar duce la 
discriminare, fapt care 
poate neutraliza beneficiile.
 -  
Costurile vor fi în func ţie 
de propor ţia cazurilor 
care vor fi considerate „transfrontaliere” şi vor 
varia între SM. Nu sunt 
disponibile statistici.
 Dacă se convine asupra 
definiţiei cazurilor 
„transfrontaliere”, se 
preconizeaz ă c ă 
majoritatea sau toate SM 
vor sprijini op ţiunea. 
Aceasta ar respecta testul proporţionalităţii, 
deoarece ac ţiunea nu ar 
depăşi ceea ce este 
necesar pentru atingerea 
obiectivelor tratatului.  
De asemenea, ar respecta principiul subsidiarit ăţii, 
deoarece nu ar afecta 
cazurile pur na ţionale.
 
5b. Decizie-cadru 
care se limiteaz ă la 
dreptul la ++ 
Standarde comune 0 
Puţin probabil s ă + 
Ar oferi o mai mare -- 
Costurile de acces la Majoritatea SM ar 
sprijini o ac ţiune în acest 
 
RO 9   RO Eficacitatea în raport cu obiectivele şi coerenţa cu alte 
politici existente ale UE  
Opţiunea Furnizarea unor standarde 
minime pentru drepturile 
procedurale în procedurile 
penale  Garantarea faptului c ă 
cetăţenii sunt informa ţi 
privind modul în care pot 
beneficia de pe urma 
standardelor minime  Impactul asupra societ ăţii şi 
drepturilor fundamentale  Eficienţa Fezabilitatea politic ă 
traducere şi 
interpretare, 
pentru toate 
cazurile  limitate în domeniile considerate a fi cele mai 
urgente.
 sensibilizeze opinia 
publică în lipsa unor 
măsuri de înso ţire.  egalitate de acces la 
justiţie prin consacrarea 
dreptului de a în ţelege 
acuzaţiile şi procedurile.  servicii adecvate de 
interpretare pentru SM 
mari sunt estimate la 
aproximativ 40 de 
milioane de euro pe an 
(sursă UK). Costurile de 
traducere variaz ă în 
funcţie de tariful aplicabil 
în fiecare SM.  domeniu.  
Rezumatul op ţiunii graduale  
Relevanţă în raport cu 
obiectivele  Impactul asupra 
societăţii şi drepturilor 
fundamentale  Costuri  Fezabilitatea politic ă şi 
opiniile p ărţilor 
interesate  
Îndepline şte integral 
obiectivele dac ă SM 
pun în aplicare recomand ările.
 Standarde comune 
limitate în domeniile 
considerate a fi cele mai urgente. Op ţiunea ar 
constitui un progres şi o 
abordare gradual ă. 
 Costurile vor fi în 
funcţie de propor ţia 
cazurilor care vor fi considerate 
„transfrontaliere” şi 
vor varia între SM. 
 
Costurile de acces la o 
interpretare 
corespunz ătoare pentru 
SM mari (UK) sunt de 
aproximativ 40 de 
milioane de euro pe an. Ca şi mai sus – 
majoritatea SM 
aşteaptă o ac ţiune 
legislativ ă cu măsuri de 
însoţire.  
 
RO 10   RO Costurile de traducere 
variază în func ţie de 
tariful aplicabil în fiecare SM.
 
Costurile m ăsurilor de 
însoţire vor depinde de 
modul de punere în 
aplicare a acestora. 
Formarea va constitui principalul cost, care va 
putea fi suportat de 
studenţi.  Guvernul UK 
a acordat finan ţări 
nerambursabile de aproximativ 5000 de 
euro fiec ărei institu ţii 
de înv ăţământ 
superior. 
 
 
RO 11   RO 9. ABORDAREA GRADUAL Ă MAI DETALIAT Ă  
Această opţiune ar permite o abordare progresiv ă, graduală şi ar institui un cadru pentru un 
plan de ac ţiune pe termen lung urm ărind apropierea progresiv ă a legisla ţiei în domeniul 
drepturilor procedurale. Aceast ă abordare nu ar depinde de Tr atatul de la Lisabona în aceea şi 
măsură ca opţiunea nr. 3.  
Această opţiune ar duce la o îmbun ătăţire a calit ăţii şi a furnizării serviciilor de interpretare şi 
traducere, ceea ce ar contribui la construirea în crederii reciproce. S-ar garanta un proces mai 
echitabil în cazurile în care persoana suspectat ă nu înţelege procedura, drepturile de care 
beneficiaz ă sau totalitatea acuza ţiilor care i se aduc. Op ţiunea ar impune o sarcin ă financiar ă 
şi administrativ ă suplimentar ă statelor membre care în prezent nu asigur ă formare interpre ţilor 
şi traducătorilor din domeniul juridic.  
Respectarea dreptului la traducere şi interpretare este esen ţială, însă nu şi suficient ă din 
perspectiva încrederii reciproce. Cu  toate acestea, este un drept esen ţial prin faptul c ă permite 
exercitarea altor drepturi, cum ar fi dreptul la asisten ţă juridică sau dreptul de a primi 
informaţii referitoare la propriile drepturi. În ţelegerea procedurilor este o condi ţie prealabil ă 
pentru exercitarea celorlalte dr epturi la un proces echitabil. 
10. MONITORIZARE ŞI EVALUARE  
Indiferent de propunerea Comisiei, aceasta ar institui obliga ţia ca SM s ă comunice, într-un 
anumit termen, actele legislative de punere în aplicare, precum şi un tabel de coresponden ţă. 
Comisia va preg ăti apoi un raport privind punerea în aplicare, în care va men ţiona statele 
membre care şi-au respectat obliga ţiile de a transpune decizia-cad ru. Indicatorii care pot fi 
folosiţi pentru a evalua respectar ea ar putea fi oferta de cu rsuri de formare, existen ţa unui 
registru şi posibilitatea de a furniza un anumit num ăr de interpre ţi şi traducători autoriza ţi. S-
ar putea utiliza un sondaj Eurobaro metru pentru a monitoriza îmbun ătăţirile în modul în care 
opinia public ă evaluează corectitudinea justi ţiei în UE.