2.

Rezoluţia Parlamentului European din 24 aprilie 2007 cuprinzând observaţii care fac parte integrantă din decizia privind descărcarea de gestiune pentru execuţia bugetului general al Uniunii Europene aferent exerciţiului financiar 2005, secţiunea I — Parlamentul European (C6-0465/2006 — 2006/2071(DEC))

Parlamentul European,

- având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exerciţiul financiar 2005 [1],

- având în vedere conturile anuale finale ale Comunităţilor Europene pentru exerciţiul financiar 2005 — Volumul I (SEC(2006)0915 — C6-0465/2006) [2],

- având în vedere Raportul privind gestiunea bugetară şi financiară pentru exerciţiul financiar 2005, secţiunea I - Parlamentul European [3],

- având în vedere raportul anual al auditorului intern,

- având în vedere raportul anual al Curţii de Conturi privind execuţia bugetului pentru exerciţiul financiar 2005, precum şi răspunsurile instituţiilor [4],

- având în vedere declaraţia de asigurare privind fiabilitatea conturilor şi legalitatea şi regularitatea tranzacţiilor subiacente emisă de Curtea de Conturi în conformitate cu articolul 248 din Tratatul CE [5],

- având în vedere articolul 272 alineatul (10) şi articolul 275 din Tratatul CE, precum şi articolul 179a din Tratatul Euratom,

- având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităţilor Europene [6], în special articolele 145, 146 şi 147,

- având în vedere articolul 13 din Normele interne privind execuţia bugetului Parlamentului European [7],

- având în vedere articolul 147 alineatul (1) din Regulamentul financiar, în temeiul căruia fiecare instituţie comunitară are obligaţia de a lua toate măsurile necesare pentru a da curs observaţiilor care însoţesc decizia de descărcare de gestiune a Parlamentului European,

- având în vedere articolul 71, articolul 74 alineatul (3) şi anexa V la Regulamentul său de procedură,

- având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A6-0094/2007),

A. întrucât auditul efectuat de Curtea de Conturi nu a dezvăluit nici o eroare materială (punctul 10.4),

B. întrucât Curtea de Conturi a constatat deficienţe persistente în sistemele de supraveghere şi control (punctele 10.5 - 10.10),

C. întrucât Parlamentul, în răspunsurile sale, a subliniat măsurile întreprinse pentru soluţionarea deficienţelor constatate de Curtea de Conturi,

D. întrucât Regulamentul de procedură al Parlamentului European a fost modificat la 23 octombrie 2002 pentru a prevedea acordarea descărcării de gestiune Preşedintelui şi nu Secretarului General,

E. întrucât ar trebui să dea curs Rezoluţiei sale din 26 septembrie 2006 [8] privind descărcarea de gestiune aferentă exerciţiului financiar 2004, iar progresul înregistrat în punerea în aplicare a recomandărilor sale ar trebui evaluat,

F. întrucât Statutul deputaţilor în Parlamentul European din 28 septembrie 2005 [9], adoptat în urma acordului Consiliului din 19 iulie 2005, va intra în vigoare în prima zi a legislaturii parlamentare care începe în 2009,

G. întrucât Codexul pentru asistenţii parlamentari a fost adoptat de Birou la 25 septembrie 2006 [10],

Conturile Parlamentului European, în special în ceea ce priveşte politica imobiliară

1. constată că, în 2005, Parlamentul a încasat venituri care se ridică la 112393557 EUR (2004: 117409824 EUR);

2. ia act de cifrele cu care au fost închise conturile Parlamentului pentru exerciţiul financiar 2005, şi anume:

(în EUR) |

Folosirea creditelor | Credite pentru exerciţiul financiar 2005 | Credite reportate din exerciţiul financiar 2004 |

Credite 2005 | Credite din venituri alocate | Articolul 9 alineatele (1) şi (4) din Regulamentul financiar |

Credite disponibile | 1264024722 (100 %) | 31412881 (100 %) | 281461344 (100 %) |

Angajamente contractate | 1249096468 (98,82 %) | | - |

Plăţi efectuate | 941932832 (75,40 %) | 29679028 (94,48 %) | 259853230 (92,32 %) |

Credite reportate pentru 2006 | | | |

Articolul 9 alineatele (1) şi (2) din Regulamentul financiar | 307163636 | | |

Articolul 9 alineatele (1), (2) şi (5) din Regulamentul financiar | 200000 | | |

Credite anulate | 14728254 | - | 21608114 (7,68 %) |

Bilanţ la 31 decembrie 2005: 1520822777 |

3. constată că, în 2005, 98,82 % din creditele înregistrate în bugetul Parlamentului au fost angajate, cu o rată de anulare de 1,18 % şi că, la fel ca în exerciţiile precedente, a fost atins un nivel foarte ridicat de execuţie bugetară;

4. reaminteşte, cu toate acestea, că nivelul ridicat de execuţie se datorează în parte practicii constante, aplicate din 1992, de a realiza transferuri colectoare în scopul transferării tuturor creditelor disponibile la sfârşitul exerciţiului către liniile bugetare pentru clădiri şi, în special, pentru plăţi anticipate de capital în vederea reducerii viitoarelor dobânzi; în acest context, suma de 124144556 EUR (aproximativ 10 % din credite) a fost pusă la dispoziţie printr-un transfer colector la sfârşitul lui 2005; din această sumă

- un cuantum de 75,7 MEUR a fost utilizat pentru achiziţia clădirilor Winston Churchill (WIC) şi Salvador de Madariaga (SDM) din Strasbourg,

- un cuantum de 46,2 MEUR a fost transferat pentru plata anticipată a chiriilor anuale datorate pentru clădirile D4 şi D5 din Bruxelles,

- şi un cuantum de 2,3 MEUR a fost rezervat pentru Casa Europei din Valetta;

în plus, prin intermediul unor transferuri obişnuite, Parlamentul a achiziţionat, împreună cu Comisia, Casa Europei din Copenhaga (10,6 MEUR) şi Casa Europei din Haga (7,4 MEUR);

5. reaminteşte organelor sale competente decizia sa conform căreia "... rambursările pentru clădiri... ar trebui incluse ca parte integrantă în strategia bugetară" [11]; critică prin urmare organele sale competente pentru lipsa continuă de claritate în ceea ce priveşte încadrarea în buget a politicii imobiliare a Parlamentului pentru achiziţiile viitoare (linia bugetară "achiziţia de bunuri imobile" arată doar menţiuni simbolice pentru 2005, 2006 şi 2007);

6. îşi reiterează cererea de modificare a articolului 16 din Normele interne privind execuţia bugetului Parlamentului European pentru ca proiectele imobiliare cu implicaţii financiare semnificative pentru bugetul Parlamentului European să fie supuse aprobării Comisiei pentru bugete;

7. invită, din nou, autoritatea bugetară să elaboreze previziuni bugetare prin care să se asigure că sumele înregistrate în proiectul de buget reflectă nevoile reale ale diverselor politici ale Parlamentului; solicită ordonatorilor de credite delegaţi să precizeze în mod clar în rapoartele lor anuale de activitate, creditele anuale primite, angajamentele asumate, plăţile efectuate şi sumele neutilizate; în plus, invită ordonatorii de credite delegaţi să prezinte, aşa cum s-a întâmplat deja în unele cazuri, motivele pentru care creditele bugetare nu au fost folosite în totalitate;

8. este conştient de faptul că, în viitorul apropiat, Curtea de Conturi va publica un raport special privind politica imobiliară a instituţiilor; invită comisia competentă să întocmească un raport din proprie iniţiativă pe baza acestui raport special; consideră, de asemenea, că această comisie ar trebui să fie abilitată să întocmească rapoarte din proprie iniţiativă, atunci când le consideră a fi necesare, pe baza oricărui raport special al Curţii de Conturi, fără o autorizare prealabilă şi în afara cotelor stabilite pentru astfel de rapoarte;

9. regretă că linia bugetară pentru birourile de informare ale PE rămâne nediferenţiată şi îşi exprimă dorinţa ca toate birourile de informare să fie supuse unei evaluări privind cele mai bune practici, pe baza raportului costuri-beneficii;

Comentariile Curţii de Conturi privind exerciţiul financiar 2005

10. salută faptul că auditul efectuat de Curtea de Conturi nu a dezvăluit nici o eroare materială (punctul 10.4);

11. ia act de comentariile Curţii de Conturi cu privire la noua aplicaţie informatică pentru calculul salariilor personalului şi, de asemenea, de răspunsul serviciului competent al Parlamentului care subliniază faptul că s-au desfăşurat controale sistematice ex-post începând din martie 2006;

12. recunoaşte critica adusă de Curtea de Conturi cu privire la plăţile forfetare pentru deplasările personalului între cele trei locuri obişnuite de desfăşurare a activităţii; acceptă totuşi faptul că intenţia administraţiei Parlamentului a fost aceea de a găsi un echilibru între cerinţele cadrului de reglementare şi cerinţele impuse de mediul special de lucru al instituţiei; solicită Curţii de Conturi să monitorizeze funcţionarea sistemului forfetar şi să înştiinţeze autoritatea de descărcare de gestiune dacă constată vreun indiciu de utilizare necorespunzătoare;

13. ia act de faptul că Curtea de Conturi a constatat deficienţe în sistemele de supraveghere şi control (punctul 10.9) în ceea ce priveşte plata indemnizaţiilor deputaţilor în Parlamentul European; consideră îngrijorător faptul că, până la jumătatea anului 2006, numai 54 % din furnizorii de servicii şi numai 29 % din agenţii plătitori au depus facturile aferente perioadei iulie 2004 — iunie 2005; ia act de faptul că auditarea internă a indemnizaţiilor pentru asistenţă parlamentară ale deputaţilor va fi finalizată la timp pentru procedura de descărcare de gestiune 2006;

Raportul anual al auditorului intern

14. constată că, în 2005, serviciul de audit intern a finalizat şapte rapoarte: raportul anual al auditorului intern, raportul de monitorizare asupra revizuirii cadrului de control intern al direcţiilor generale, raportul privind procedurile de achiziţii publice şi rapoartele privind două dintre birourile de informare ale Parlamentului (a adoptat, de asemenea, două rapoarte privind Ombudsmanul European);

15. salută faptul că auditorul intern era pregătit atât să sprijine raportorul Parlamentului pentru descărcarea de gestiune, cât şi să prezinte oficial Comisiei pentru control bugetar, pentru prima dată personal, concluziile raportului său anual pentru exerciţiul 2005, demonstrând prin aceasta că raportul său nu este doar un instrument intern de gestiune, ci şi un punct de referinţă important în descărcarea anuală de gestiune;

16. subliniază faptul că auditurile au confirmat că instituţia se află încă într-o fază de tranziţie între două concepte fundamental diferite de control intern şi că va dura mai mult până la aplicarea integrală a cadrului de control intern (CCI) în toate departamentele;

17. salută faptul că auditorul intern şi-a concentrat activitatea în 2005 asupra procedurilor de achiziţii publice şi asupra monitorizării planurilor de acţiune convenite ca urmare a revizuirii CCI în 2003 şi 2004;

18. evidenţiază, în domeniul achiziţiilor publice, următoarele:

- trebuie obţinută o asigurare rezonabilă că licitaţiile întrunesc nevoile subiacente, sunt periodice, eficiente din punctul de vedere al costurilor şi transparente,

- trebuie furnizată o documentaţie de licitaţie clară şi cuprinzătoare,

- trebuie stabilite criterii adecvate de excludere, selecţie şi atribuire a contractelor,

- trebuie garantate caracterul oportun, tratamentul egal şi transparenţa în contactele cu ofertanţii,

- trebuie garantată luarea unor decizii transparente şi întemeiate de către comisia de deschidere,

- evaluarea ofertelor trebuie să se bazeze pe criteriile anunţate,

- trebuie păstrată o pistă completă de audit a procedurii de atribuire a contractelor,

- dispoziţiile contractuale trebuie să respecte caietul de sarcini,

- îndeplinirea acestor obiective presupune controale adecvate în faza critică de început a procedurii de achiziţii publice,

- trebuie sporită eficacitatea verificării ex-ante a angajamentelor bugetare pentru achiziţii publice;

19. solicită Curţii de Conturi să evalueze, cel mai târziu în exerciţiul financiar 2008, în ce măsură au fost atinse aceste obiective în domeniul achiziţiilor publice;

20. reaminteşte faptul că ordonatorii de credite delegaţi au aplicat cadre de control intern cu următoarele obiective de control: respectarea legislaţiei, normelor şi practicilor aplicabile, fiabilitatea informaţiilor şi evidenţelor de gestiune şi economia, eficacitatea şi eficienţa operaţiunilor;

21. reaminteşte, de asemenea, că ordonatorii de credite trebuie să respecte 22 de standarde minime pentru a realiza aceste obiective de control; aceste standarde pot fi grupate în cinci categorii de control: mediu de control, gestionarea performanţei şi a riscului, informare şi comunicare, activităţi de control şi monitorizare (audit şi evaluare);

22. subliniază, în ceea ce priveşte CCI, următoarele (serviciul de audit intern a convenit 454 acţiuni împreună cu departamentele de ordonanţare în 2003/2004 şi a derulat proceduri de monitorizare pentru a determina dacă acestea au fost puse în aplicare corespunzător; până în prezent, a fost validat astfel statutul a 341 de acţiuni):

- din cele 37 de acţiuni aferente revizuirii sistemului informatizat utilizat pentru gestionarea tranzacţiilor bugetare, doar 3 nu fuseseră încă puse în aplicare până la sfârşitul lui 2005, iar alte 9 au fost parţial puse în aplicare;

- din cele 304 de acţiuni de revizuire a nivelului de conformitate cu standardele minime de control intern şi cu obiectivele de control, 150 au fost puse în aplicare integral, 86 parţial, iar pentru celelalte 68, departamentele nu au întreprins încă nimic;

- pentru toate celelalte acţiuni care nu au fost încă puse în aplicare integral, serviciul de audit intern a convenit, împreună cu departamentele de ordonanţare, un calendar revizuit pe care îl va continua în 2007;

23. regretă faptul că auditarea indemnizaţiilor pentru asistenţă parlamentară ale deputaţilor nu a fost finalizată la timp pentru procedura de descărcare de gestiune 2005; invită comisia competentă să acorde, într-o fază ulterioară, atenţia cuvenită rezultatelor acestui audit;

Gestiunea financiară a Parlamentului European

24. constată că analiza gestiunii financiare care însoţeşte conturile exerciţiului 2005 prezintă o imagine utilă a principalelor evenimente financiare ale exerciţiului în cauză;

25. subliniază că, în 2005, o parte dintre activităţile de gestiune ale Parlamentului erau axate încă pe adaptarea la noile dispoziţii ale Regulamentului financiar, pe crearea de noi sisteme de control, metodologii şi metode de lucru, pe conceperea de programe de perfecţionare şi pe stabilirea de noi domenii de responsabilitate;

26. constată că experienţa dobândită până acum din aplicarea termenilor noului Regulament financiar într-o instituţie cum este Parlamentul, care gestionează un buget administrativ, indică faptul că, în anumite cazuri, au fost instituite sisteme şi circuite financiare mult prea complexe;

27. constată că anumite direcţii generale continuă să fie de părere că anumite dispoziţii ale Regulamentului financiar şi ale normelor sale de aplicare conduc la birocratizarea excesivă a procesului global de control intern şi impun o sarcină excesivă asupra gestionării;

28. constată că, în fosta Direcţie Control Financiar, 18 membri ai personalului (dintr-un efectiv total de 20) aveau sarcini de control, în timp ce în noua structură, introdusă prin Regulamentul financiar, 44 de membri ai personalului îndeplinesc aceste sarcini în diversele direcţii generale; în plus, mai sunt 10 auditori (dintr-un efectiv total de 12) care lucrează în cadrul Serviciului de Audit Intern;

29. reiterează, din nou, opinia exprimată în Rezoluţiile sale din 26 septembrie 2006, 12 aprilie 2005 [12], 21 aprilie 2004 [13] şi 8 aprilie 2003 [14] conform căreia "domeniul de aplicare al procedurii de descărcare de gestiune ar trebui să includă nu doar activităţile de gestionare ale Secretarului General şi ale administraţiei Parlamentului, ci şi deciziile luate de către organele de conducere ale instituţiei, şi anume Preşedintele, Biroul şi Conferinţa preşedinţilor";

30. subliniază că Parlamentul nu acordă descărcarea de gestiune Secretarului General, ci mai degrabă Preşedintelui, întrucât membrii aleşi, şi nu funcţionarii, sunt în cele din urmă responsabili din punct de vedere politic pentru elaborarea şi execuţia bugetului; prin urmare, invită Preşedintele şi Vice-preşedintele responsabil cu bugetul să participe, după caz, la reuniunile viitoare ale Comisiei pentru control bugetar şi să se pună de acord cu comisia asupra unui format adecvat pentru un dialog politic fructuos în cadrul procedurii de descărcare de gestiune;

31. salută faptul că Biroul a demarat discuţii cu privire la relaţiile sale cu autoritatea bugetară şi de descărcare de gestiune în vederea clarificării înţelesului practic exact al responsabilităţii politice a membrilor organelor de conducere ale Parlamentului în ceea ce priveşte exercitarea competenţelor şi luarea de decizii cu importante consecinţe financiare; invită Biroul nou ales să reia această discuţie cu implicarea comisiilor interesate;

32. salută faptul că Secretarul General a întocmit un document concis şi uşor de citit care explică bugetul 2004 şi 2005 şi care este, de asemenea, disponibil pe pagina de internet a Parlamentului;

Rapoartele de activitate ale directorilor generali

33. subliniază că Secretarul General al Parlamentului a înaintat Comisiei pentru control bugetar, la 10 aprilie 2006, rapoartele de activitate pentru 2005 ale directorilor generali; în acest sens, Secretarul General, în calitatea sa de ordonator de credite delegat, a declarat că dispune de asigurări rezonabile că bugetul Parlamentului a fost executat în conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare, iar cadrul de control aplicat oferă garanţiile necesare în ceea ce priveşte legalitatea şi regularitatea tranzacţiilor subiacente;

34. salută emiterea de către toţi directorii generali a unei declaraţii de asigurare fără rezerve pentru tranzacţiile financiare ale departamentelor lor;

35. apreciază progresul înregistrat în armonizarea prezentării şi structurii rapoartelor anuale de activitate; cu toate acestea, rămâne de părere că se pot înregistra şi alte progrese pentru ameliorarea lizibilităţii şi a comparabilităţii; solicită serviciilor sale să includă un rezumat de o pagină în care să se precizeze creditele care le-au fost alocate, angajamentele asumate, plăţile efectuate şi utilizarea dată sumelor necheltuite (cum ar fi reportări, transferuri, transferuri colectoare etc.), precum şi evenimentele majore din exerciţiul financiar precedent;

36. constată că concluziile rapoartelor de activitate identifică următoarele probleme generale:

- punerea în practică a cadrului de control intern ia mai mult timp decât s-a prevăzut iniţial;

- execuţia bugetară în conformitate cu noul Regulament financiar;

- soluţionarea solicitărilor politice pe termen scurt;

- recrutarea şi integrarea personalului nou angajat;

Achiziţii publice

37. reaminteşte faptul că, în conformitate cu articolele 54 şi 119 din normele de aplicare a Regulamentului financiar [15], instituţiile prezintă autorităţii bugetare rapoarte privind procedurile negociate şi privind contractele care nu cad sub incidenţa directivelor privind achiziţiile publice; o listă a contractanţilor cărora li s-au atribuit contracte cu valori mai mari de 50000 EUR, dar mai mici decât pragul prevăzut în directivele menţionate, este publicată în Jurnalul Oficial, iar contractele cu valori cuprinse între 13800 EUR şi 50000 EUR sunt publicate pe paginile de internet ale instituţiilor; în plus, în 2003, Parlamentul a solicitat Secretarului său General elaborarea unui raport anual privind contractele încheiate [16];

38. constată că raportul anual conţine următoarele informaţii privind contractele cu o valoare mai mare sau egală cu 13800 EUR atribuite în 2005:

Tipul contractului | Număr [2004 în ()] | Procentaj [2004 în ()] | Valoarea în EUR [2004 în ()] | Procentaj [2004 în ()] |

Servicii | 199 (229) | 64 % (58 %) | 89551639 (180927304) | 44 % (75 %) |

Bunuri | 53 (99) | 17 % (25 %) | 29036604 (26500867) | 14 % (11 %) |

Lucrări | 48 (60) | 15 % (15 %) | 13763856 (18876271) | 7 % (8 %) |

Clădiri | 12 (4) | 4 % (2 %) | 73149658 (15593025) | 35 % (6%) |

Total | 312 (392) | 100 % | 205501756 (241897467) | 100 % |

Tipul procedurii | Număr [2004 în ()] | Procentaj [2004 în ()] | Valoarea în EUR [2004 în ()] | Procentaj [2004 în ()] | Valoarea medie [2004 în ()] |

Deschisă | 64 (95) | 21% (24 %) | 94187176 (157909034) | 71 % (70 %) | 1471675 (1662200) |

Restrânsă | 112 (110) | 37% (28 %) | 26676276 (39897441) | 20 % (18 %) | 238181 (362704) |

Negociată | 124 (183) | 42% (48 %) | 11488646 (28497967) | 9 % (12 %) | 92650 (155727) |

Total | 300 (388) | 100% | 132352098 (226304442) | 100 % | 441174 (585259) |

39. subliniază faptul că din cele 312 contracte atribuite, 147 aveau valori de cel puţin 50000 EUR, iar 165 aveau valori cuprinse între 13800 EUR şi 50000 EUR; întreabă administraţia dacă aceasta consideră suficient de eficiente procedurile aplicate în conformitate cu Regulamentul financiar revizuit pentru atribuirea contractelor de tipul celor menţionate în final;

40. reaminteşte faptul că auditorul intern a finalizat un audit la scară instituţională al procedurilor de achiziţii publice; recomandările acestuia se regăsesc mai sus;

41. salută faptul că - în ceea ce priveşte valoarea - 91 % din contracte au fost atribuite conform unor proceduri deschise (71 %) şi restrânse (20 %);

42. ia act de răspunsul Secretarului General [17] privind măsurile adoptate pentru instituirea bazei de date a contractelor în conformitate cu articolul 95 din Regulamentul financiar; confirmă, în acelaşi timp, că Regulamentul financiar revizuit prevede în prezent o bază de date centrală unică pentru toate instituţiile, administrată de Comisie;

Grupuri politice (verificarea conturilor şi a procedurilor - postul bugetar 3701)

43. reaminteşte că punctul 2.7.3 din Normele privind utilizarea creditelor de la postul bugetar 3701 [18] prevede ca Biroul şi Comisia pentru control bugetar să examineze conturile anuale auditate ale grupurilor politice, în conformitate cu competenţele care le sunt conferite prin Regulamentul de procedură;

44. reafirmă faptul că grupurile politice sunt ele însele responsabile de gestionarea şi folosirea fondurilor alocate din bugetul Parlamentului şi că nu este de competenţa serviciului de audit intern al Parlamentului să verifice condiţiile în care sunt folosite creditele din postul bugetar 3701;

45. salută faptul că grupurile politice şi-au publicat normele financiare interne şi conturile pentru 2005 pe pagina de internet al Parlamentului;

46. reţine că, în 2005, creditele înscrise în postul bugetar 3701 au fost utilizate după cum urmează:

(în mii de EUR) |

Total disponibil în buget | 61973 |

Deputaţi neafiliaţi | 1329 |

Cuantum disponibil pentru grupuri | 60644 |

Grup | Alocat de la bugetul Parlamentului | Resurse proprii ale grupurilor şi reportări | Cheltuieli 2005 | Rată de utilizare | Plafon al reportărilor [19] | Reportări pentru 2006 |

EPP-ED | 17282 | 4510 | 15066 | 69 % | 8641 | 6727 |

PSE | 13107 | 5447 | 11679 | 63 % | 6554 | 6554 |

ALDE | 5783 | 2251 | 4354 | 54 % | 2892 | 2892 |

Verts/ALE | 2712 | 777 | 2448 | 71 % | 1356 | 1040 |

GUE/NGL | 2726 | 1223 | 2735 | 69 % | 1363 | 1214 |

UEN | 1672 | 284 | 1525 | 78 % | 836 | 430 |

IND/DEM | 2182 | 688 | 2044 | 71 % | 1091 | 826 |

NI | 1110 | 219 | 986 | 74 % | 555 | 260 |

TOTAL | 46575 | 15399 | 40837 | 66 % | 23287 | 19942 |

47. ia act de faptul că auditorii externi ai grupurilor politice au confirmat conformitatea conturilor cu dispoziţiile în vigoare şi cu standardele contabile internaţionale;

48. ia act de faptul că Biroul a aprobat, la 3 iulie 2006, rapoartele grupurilor politice privind execuţia bugetului, precum şi rapoartele auditorilor; în acest context, grupul PSE a rambursat la bugetul Parlamentului 322107 EUR, iar ELDR/ALDR a rambursat 788845 EUR neutilizaţi, deoarece aceste sume nu au putut fi reportate;

49. ia act de faptul că grupurile politice au utilizat în medie doar 66 % din creditele care le-au fost alocate (2004: 74 %);

Partidele politice la nivel european

50. constată că conturile pentru închiderea exerciţiului financiar 2005 se prezintă după cum urmează:

(EUR) |

Execuţia bugetului 2005 în cadrul acordului |

Partid [20] | Resurse proprii | Subvenţii totale de la PE | Venituri totale | Subvenţii în % din cheltuielile eligibile (max. 75 %) |

PPE | 1 053 583.60 | 2 398 941.14 | 3 452 524.74 | 70,08 % |

PSE | 848 943.72 | 2 489 175.00 | 3 338 118.72 | 74,76 % |

ELDR | 358 234.17 | 819 562.69 | 1 177 796.86 | 70,10 % |

EFGP | 205 699.82 | 568 261.00 | 773 960.82 | 73,64 % |

AEN | 38 184.98 | 114 330.48 | 152 515.46 | 74,96 % |

PDE | 85 932.25 | 253 933.49 | 339 865.74 | 74,86 % |

GE | 121 956.00 | 365 868.00 | 487 824.00 | 69,49 % |

ALE | 84 530.51 | 217 906.00 | 302 436.51 | 72,05 % |

Total | 2 797 065.05 | 7 117 977.80 | 10 025 042.85 | 72,18 % |

51. subliniază că auditorii externi ai partidelor au confirmat conformitatea conturilor cu dispoziţiile statutare prevăzute la articolele 6, 7, 8 şi 10 din Regulamentul (CE) nr. 2004/2003 al Parlamentului European şi al Consiliului din 4 noiembrie 2003 privind statutul şi finanţarea partidelor politice la nivel european [21] şi faptul că aceste conturi prezintă o imagine reală şi fidelă a situaţiei financiare a partidelor politice la închiderea exerciţiului financiar 2005;

52. constată cu toate acestea că:

- Partidul Stângii Europene (GE) şi-a depăşit bugetul provizoriu şi a înregistrat o pierdere de 42000 EUR, care nu este acoperită integral de capitalul existent; partidul trebuie, aşadar, să îşi amelioreze semnificativ structurile de control intern şi să recapitalizeze de urgenţă partidul pentru a-şi acoperi pasivele pentru 2005 şi pentru a garanta o rezervă suficientă pentru viitor,

- execuţia bugetului Uniunii pentru Europa Naţiunilor (AEN) şi al Partidului Democrat European (PDE) s-a situat sub nivelul bugetelor lor provizorii, ceea ce a condus la o reducere a subvenţiilor şi la recuperarea surplusurilor plătite (110669,52 EUR de la AEN şi 113690,51 EUR de la PDE);

53. subliniază faptul că partidele politice la nivel european au reuşit să atingă o rată ridicată de utilizare a creditelor disponibile;

54. accentuează din nou relevanţa propunerilor sale pentru continuarea ameliorării Regulamentului (CE) nr. 2004/2003, astfel cum s-a specificat în rezoluţia sa din 23 martie 2006 [22];

55. este încântat de faptul că, în urma deciziei Biroului din 1 februarie 2006, au putut fi realizate şi alte îmbunătăţiri privind finanţarea partidelor politice la nivel european:

- cheltuielile eligibile din subvenţiile exerciţiului curent (n) pot fi plătite în exerciţiul n+1,

- Biroul a adoptat un buget multianual orientativ pentru perioada 2007-2009;

56. consideră în continuare că partidele politice la nivel european trebuie să aibă posibilitatea de a-şi constitui rezerve care să le permită, în cazul dizolvării partidului, să facă faţă obligaţiilor statutare faţă de angajaţi şi contractanţi; solicită Comisiei să îşi respecte angajamentul luat în cadrul procedurii de concertare din 21 noiembrie 2006 de a prezenta o propunere de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2004/2003 prin introducerea unor dispoziţii adecvate pentru a scoate resursele proprii de sub incidenţa normei privind negenerarea de profit prevăzute la articolul 109 din regulamentul financiar, în special contribuţiile şi cotizaţiile înscrise în operaţiile anuale ale unui partid politic la nivel european care depăşesc 25 % din costurile eligibile care trebuie suportate de beneficiar, în conformitate cu articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2004/2003;

Politica imobiliară a Parlamentului

57. recunoaşte că politica Parlamentului este să devină proprietarul spaţiului pe care îl utilizează; în consecinţă, acesta a investit o sumă totală de 1400 milioane EUR în bunuri imobile între 1992 şi 2005, economisind astfel, conform propriilor calcule, aproximativ 700 milioane EUR cu chiria şi taxele până la sfârşitul lui 2006;

58. solicită Secretarului General să prezinte comisiei parlamentare relevante detalii privind costurile de întreţinere a celor trei locuri de desfăşurare a activităţii Parlamentului, cumulate şi separat, deoarece ultima actualizare a fost solicitată pentru 2000 când Uniunea avea doar 15 state membre, astfel încât Parlamentul să aibă o imagine mai clară asupra structurii propriilor costuri şi să poată identifica domeniile în care se pot face economii;

Strasbourg

59. reafirmă faptul că, pregătind descărcarea de gestiune a Parlamentului pentru exerciţiul 2004, Comisia pentru control bugetar a revizuit în totalitate acţiunile întreprinse pentru achiziţionarea clădirilor Winston Churchill (WIC), Salvador de Madariaga (SDM) şi IPE III;

60. subliniază că, între timp, Parlamentul a devenit proprietarul acestor trei clădiri, în urma deciziei unanime a Biroului din 23 octombrie 2006; dispoziţiile financiare şi legale din contractul de vânzare-cumpărare prevedeau:

- un preţ de vânzare de 143125000 EUR, plătibil în numerar la momentul semnării, cele două spaţii fiind cesionate pentru preţul simbolic de 1 EUR fiecare,

- Parlamentul urma să intre în posesia clădirilor începând de la data semnării contractului,

- programul lucrărilor de renovare a clădirilor, stabilit iniţial împreună cu SCI-Erasme, urma să fie continuat şi finalizat sub responsabilitatea oraşului Strasbourg,

- oraşul Strasbourg urma să se ocupe de finanţarea şi executarea lucrărilor necesare astfel încât clădirea IPE III să fie clasificată drept "clădire cu acces public, categoria I" până cel târziu la 31 decembrie 2007;

61. constată că Biroul a autorizat, de asemenea, cu această ocazie, plata chiriei celor trei clădiri pentru anul 2006, până la semnarea acordului cadru ( 28 septembrie 2006), în conformitate cu avizul emis de Serviciul juridic la 26 iunie 2006: 7352644,14 EUR pentru clădirile WIC şi SDM şi 4023329,90 EUR pentru clădirea IPE III;

62. constată în plus că, potrivit prevederilor contractului de vânzare-cumpărare, în cazul în care Parlamentul cesionează întregul complex de clădiri unui terţ, altul decât o instituţie sau un organ al Uniunii Europene, proprietatea asupra spaţiului (spaţiilor) ar reveni oraşului Strasbourg la preţul simbolic de 1 EUR; preţul pentru clădiri ar fi convenit de comun acord între Parlament şi oraşul Strasbourg sau, dacă nu, ar fi stabilit printr-o expertiză,

Luxemburg

63. ia act de elementele acordului cadru dintre autorităţile luxemburgheze şi Parlament privind extinderea clădirii Konrad-Adenauer (KAD I şi II); acordul cadru se referă la teren, la dreptul Parlamentului de a închiria integral sau parţial clădirile şi la termenii de acordare a dreptului in rem oricărui cumpărător al clădirilor;

64. constată în plus că costurile de gestionare a proiectului pentru realizarea unor studii suplimentare, cele de gestionare a proiectului pentru lucrările de modernizare a KAD şi cele pentru contractele de lucrări au fost estimate la 345170900 EUR (valoarea din mai 2005);

65. evidenţiază faptul că va solicita autorizaţia de mediu pentru extinderea KAD, în temeiul faptului că Parlamentul a aderat la Sistemul Comunitar de Management Ecologic şi Audit (EMAS);

Bruxelles

66. reaminteşte că la 10 octombrie 2004 a semnat un contract de închiriere pe termen lung cu promotorul care îi conferă dreptul in rem pentru construcţia clădirilor D4-D5 cu opţiune de achiziţionare; bugetul total se ridică la 325,2 MEUR; au fost efectuate plăţi în avans de 192,6 MEUR;

67. constată că Biroul a aprobat înfiinţarea unei zone cu facilităţi culturale şi a unui centru european pentru vizitatori în clădirea D4 în iulie 2005;

68. accentuează faptul că guvernul belgian a garantat, cel mai recent prin intermediul unei scrisori din 28 septembrie 2004 primite de la prim-ministrul Guy Verhofstadt, faptul că costurile pentru teren şi amenajarea terenului urmează să fie rambursate Parlamentului şi că aceasta este procedura standard care se aplică şi celorlalte instituţii europene;

69. regretă cu toate acestea că autorităţile belgiene nu au onorat până în prezent acordul privind costul terenului estimat la 43 MEUR şi că acestea contestă suma totală ce trebuie rambursată Parlamentului pentru costurile de amenajare a terenului aferent clădirilor D4-D5, estimată de serviciile Parlamentului la 30,8 MEUR;

70. consideră inacceptabilă oferta de 15 MEUR făcută de autorităţile belgiene; este de părere că costurile de pardosire a acoperişului gării, care este o magistrală publică, nu pot fi finanţate, din principiu, din bugetul Parlamentului;

71. îşi exprimă sprijinul faţă de Preşedinte şi Birou pentru soluţionarea diferendelor care au apărut între autorităţile belgiene şi Parlament, protejând, în acelaşi timp, interesele financiare şi instituţionale ale Parlamentului;

72. solicită aşadar guvernului belgian să onoreze acordul menţionat anterior;

73. consideră că ridicarea noilor clădiri ale Parlamentului şi investiţiile imobiliare ulterioare din jurul acestor clădiri au avut efecte asupra zonelor învecinate în ceea ce priveşte locuinţele, traficul şi condiţiile de muncă şi viaţă şi, prin urmare, invită Secretarul General să desfăşoare o politică de consultări regulate cu reprezentanţii locuitorilor din zonă şi să întocmească, în cooperare cu autorităţile locale şi în timp util pentru următoarea descărcare de gestiune, un raport referitor la rezultatele obţinute în vederea limitării posibilului impact negativ al prezenţei Parlamentului;

Regimul voluntar de pensii

74. reaminteşte că Curtea de Conturi a subliniat în repetate rânduri în rapoartele sale anuale, cel mai recent în 2005 (tabelul 10.2), necesitatea creării unui temei juridic satisfăcător pentru regimul de pensii suplimentare al Parlamentului; reaminteşte, de asemenea, că, potrivit Curţii de Conturi, trebuie totuşi stabilite norme clare care să se aplice în eventualitatea unui deficit; constată totuşi că, în opinia serviciilor juridice ale Parlamentului, există deja un temei juridic suficient pentru regimul de pensii suplimentare în cadrul autonomiei reglementare a Parlamentului European, prevăzute la articolul 199 din Tratatul CE (fostul articol 142 din Tratatul CEE) care conferă Parlamentului dreptul de a adopta toate măsurile necesare pentru organizarea sa internă şi că, în plus, o dată cu intrarea în vigoare a Statului deputaţilor, articolul 27 din Statut va reprezenta temeiul juridic pentru fondul de pensii;

75. constată că, în noiembrie 2005, Fondul voluntar de pensii număra 475 de membri care plăteau o contribuţie lunară, dedusă direct din indemnizaţia de cheltuieli generale, de 948 EUR şi care reprezenta o treime; în acelaşi timp Parlamentul plătea o contribuţie lunară de 1896 EUR per membru;

76. solicită membrilor Fondului voluntar de pensii să dovedească până la sfârşitul lunii noiembrie 2007 că contribuţiile lor, deduse din indemnizaţia de cheltuieli generale, au fost acoperite ulterior dintr-o sursă privată de venit; în caz contrar, membrii fondului se expun în continuare acuzaţiilor că realizează venituri suplimentare ascunse;

77. solicită administraţiei sale să întrerupă plăţile, începând din ianuarie 2008, pentru deputaţii care nu au putut dovedi că contribuţia lor personală la Fondul voluntar de pensii a fost acoperită ulterior dintr-o sursă privată de venit;

78. reaminteşte Biroului şi administraţiei sale care trebuiau să propună, înainte de 30 martie 2007, măsuri prin care să garanteze că plăţile personale efectuate de membrii Fondului la regimul de pensii sunt efectuate prin ordine de plată directe dintr-o sursă personală de venit [23];

79. constată că Fondul voluntar de pensii a reuşit să îşi reducă deficitul actuarial, existent deja de cinci ani, de la 43756745 EUR în 2004 la 28875471 EUR în 2005, ameliorând prin aceasta poziţia actuarială a Fondului privind finanţarea de la 76.8 % în 2004 la 86.1 % în 2005; subliniază că în ultimii ani, bursa de valori s-a dovedit a fi foarte volatilă şi că, prin urmare, nu există nici o certitudine în ceea ce priveşte direcţia în care evoluează deficitul actuarial al fondului;

80. invită directorul de investiţii al Fondului să favorizeze investiţiile cu risc redus şi să respecte standardele etice privind investiţiile, astfel cum au fost acestea exprimate în rezoluţiile Parlamentului;

81. constată că, din ianuarie 2006, un membru poate primi o pensie lunară de 1304 EUR începând de la vârsta de 60 de ani şi după un stagiu de cotizare de doar cinci ani;

82. salută faptul că Biroul său a constituit un grup de lucru care să verifice situaţia financiară a Fondului voluntar de pensii pe baza unui studiu actuarial independent; solicită grupului de lucru să informeze periodic Comisia pentru control bugetar cu privire la constatările sale;

83. consideră că relaţia dintre Parlament şi fondul de pensii trebuie reglementată printr-un contract de îndată ce grupul de lucru al Biroului şi-a finalizat misiunea;

84. consideră că, odată ce Statutul deputaţilor în Parlamentul European intră în vigoare, Fondul voluntar de pensii ar trebui să se limiteze la onorarea drepturilor (acumulate până în iunie 2009), ceea ce înseamnă că nici deputaţii în Parlamentul European, nici membrii Fondului nu mai pot continua să cotizeze la fond; invită Biroul să ia măsurile necesare,

Asistenţii parlamentari în Parlamentul European

85. salută decizia Biroului din 25 septembrie 2006 prin care a adoptat un Codex pentru asistenţii parlamentari în Parlamentul European; consideră că fiecare deputat ar trebui să primească un exemplar personal al codexului în limba sa;

86. constată, pe baza cifrelor furnizate de Secretarul General la 24 ianuarie 2007, că numărul total de asistenţi care sunt acreditaţi este în prezent de 1416, dintre care 433 sunt furnizori de servicii (persoane fizice), aproximativ 583 au contracte de muncă directe cu deputatul şi alţi 400 sunt angajaţi printr-un furnizor de servicii; dintre aceştia, aproximativ 138 au contract de muncă în conformitate cu legislaţia belgiană (14 % din asistenţii acreditaţi cu contracte de muncă); în 2005, au existat 4060 contracte pentru asistenţi parlamentari (incluzând 1673 angajaţi şi 2387 furnizori de servicii, dintre care 1687 sunt persoane fizice şi 700 persoane juridice) şi 492 stagiari au fost remuneraţi din indemnizaţia pentru asistenţă parlamentară;

87. subliniază, în acest context, importanţa auditului asupra indemnizaţiei pentru asistenţă parlamentară a deputaţilor care va fi disponibil doar mai târziu în cursul acestui an; solicită, prin urmare, Comisiei pentru control bugetar să supravegheze elaborarea acestui raport de audit, precum şi observaţiile anterioare privind indemnizaţiile deputaţilor [24] în cursul descărcării de gestiune 2006;

88. ia act de faptul că evoluţia statutului asistenţilor presupune negocieri cu Comisia şi cu Consiliul şi că Biroul doreşte, de asemenea, să consulte Comisia pentru afaceri juridice; invită aşadar Biroul nou ales să grăbească soluţionarea acestui aspect în vederea reglementării recrutării şi condiţiilor de muncă şi, de asemenea, a aranjamentelor privind impozitarea şi contribuţiile la asigurări sociale pentru asistenţi;

89. susţine că, în lumina dezbaterii în curs privind această chestiune, mandatul grupului de lucru parlamentar privind asistenţii deputaţilor ar trebui prelungit;

Un plan Kyoto-plus pentru Parlamentul European

90. reaminteşte unele dintre cifrele cheie care reflectă impactul enorm pe care Parlamentul European îl are asupra mediului (cifrele pentru 2004):

- cheltuieli cu electricitatea 6,2 milioane EUR

- agent termic şi gaz 235364 GJ/an

- emisii CO211245 t/an

- hârtie/imprimerie 70523 cutii de câte 2500 coli A4 (846.3 t)

- apă 167830 m2 = 258836 EUR

- deşeuri obişnuite 2098 t = 347387 EUR

- parcări 5156 locuri

91. solicită Secretarului General să prezinte comisiei parlamentare relevante o analiză a impactului de mediu a celor trei locuri de desfăşurare a activităţii Parlamentului, cumulat şi separat, şi al deplasărilor necesare între acestea;

92. salută Decizia Biroului din 19 aprilie 2004 de instituire a unui sistem de management ecologic în cadrul Parlamentului European, în conformitate cu Regulamentul privind Sistemul Comunitar de Management Ecologic şi Audit (Regulamentul EMAS), care oferă un instrument excelent de gestionare a impactului activităţilor Parlamentului asupra mediului;

93. salută, de asemenea, alte iniţiative de reducere a impactului său asupra mediului, cum ar fi reorganizarea imprimeriei, introducerea unor containere noi, mai uşoare, pentru transportul documentelor, punerea la dispoziţie a unor biciclete în Bruxelles şi Luxemburg, organizarea de videoconferinţe şi reciclarea cartuşelor de cerneală;

94. vede înregistrarea EMAS ca o măsură pozitivă; regretă totuşi că planul de acţiune EMAS fixează obiective de reducere foarte modeste (5% în ceea ce priveşte agentul termic şi aerul condiţionat), propune termene limită îndepărtate (2011 pentru reducerea consumului de energie cu iluminatul) şi constituie diverse grupuri de studiu axate pe îmbunătăţiri disparate;

95. subliniază faptul că Uniunea Europeană joacă un rol esenţial în dezbaterea privind schimbările climatice la nivel internaţional; consideră aşadar că Parlamentul ar trebui să contribuie activ atât la îndeplinirea angajamentelor asumate de UE în cadrul Protocolului de la Kyoto, cât şi la îndeplinirea obiectivelor din propriile rezoluţii privind schimbările climatice, în special o reducere a emisiilor de CO2 cu 30 % până în 2020;

96. invită administraţia să elaboreze un Plan Kyoto-plus prin care să se instituie un plan de acţiune mai ambiţios şi mai complex decât măsurile preconizate în cadrul EMAS, pentru a dovedi publicului larg că depune toate eforturile pentru atingerea obiectivelor pe care le cere celorlalţi să le atingă;

97. consideră că acţiunile pentru un Plan Kyoto-plus ar trebui să includă următoarele:

- garantarea faptului că extinderea clădirii KAD din Luxemburg va reprezenta un exemplu, prin utilizarea celor mai bune practici de mediu (de exemplu prin instalarea unui sistem pentru recuperarea, depozitarea şi reutilizarea apei pluviale, prin utilizarea unei tehnologii ecologice pentru reducerea consumului de energie, prin utilizarea unei tehnologii moderne cum ar fi izolaţia termică avansată sau sisteme de aer condiţionat care facilitează recuperarea căldurii sau răcirea, utilizarea de panouri solare în scopul încălzirii apei şi posibilitatea unei unităţi pentru producerea atât de căldură, cât şi electricitate),

- elaborarea unui plan integrat de eficienţă energetică bazat nu numai pe un audit asupra consumului de energie, ci şi pe un studiu privind principalele cauze ale pierderilor de energie; pierderea de energie poate fi vizualizată prin imagini termografice ale clădirilor,

- analiza posibilităţii de a schimba furnizorul de electricitate sau de a renegocia contractul cu furnizorul actual/furnizorii actuali în vederea achiziţionării energiei de la societăţile care au cel mai mic impact negativ asupra mediului,

- reducerea în continuare a cantităţii de hârtie utilizate (846 tone în 2004),

- eforturi pentru reducerea considerabilă a consumului de apă (care pare să nu fie unul dintre obiectivele actualului plan de acţiune al EMAS),

- reducerea emisiilor maşinilor sale de serviciu la 130 gr/km CO2 până în 2012,

- analiza posibilităţii de a utiliza vehicule hibrid ca maşini de serviciu atunci când acest lucru este posibil,

- organizarea unei campanii de informare în Parlament, în cursul căreia, în funcţie de necesităţile şi preferinţele funcţionarilor şi ale celorlalţi agenţi în materie de transport, deja stabilite prin sondaje, să fie prezentat un plan de mobilitate pentru Parlament în care să se evidenţieze avantajele şi să se încurajeze utilizarea de mijloace durabile de transport (de exemplu mersul pe jos, utilizarea bicicletei, a mijloacelor de transport în comun, partajarea automobilului, utilizarea în comun a automobilului personal etc.),

- stabilirea de contacte cu furnizorii locali şi regionali de transport în comun pentru ca aceştia să ofere o reţea de transport în comun mai eficientă, atrăgând prin aceasta mai mulţi clienţi din Parlament şi alte instituţii,

- adresarea unei solicitări Biroului de a institui un punct de informare permanent şi vizibil privind gestionarea mobilităţii, care să furnizeze clienţilor informaţii şi asistenţă privind mobilitatea durabilă,

- încurajarea utilizării echipamentelor informatice şi a videoconferinţelor pentru a reduce numărul deplasărilor,

- eforturi pentru a reduce distanţa parcursă de alimentele vândute în cantinele şi restaurantele Parlamentului până la consumator;

Egalitatea de şanse în Parlamentul European

98. consideră că oferirea unor şanse egale trebuie să facă parte integrantă din politica de personal a Parlamentului; salută prin urmare raportul complex prezentat de vicepreşedintele responsabil cu egalitatea de şanse, adoptat de Birou la 29 noiembrie 2006; se aşteaptă la aplicarea în totalitate a concluziilor raportului;

99. subliniază că politica Parlamentului privind egalitatea de şanse trebuie să facă parte integrantă din procedurile de licitaţie şi trebuie să fie luată în considerare corespunzător la încheierea contractelor cu societăţile care furnizează servicii Parlamentului;

100. este de acord cu obiectivele stabilite de Birou pentru numirea de femei în funcţii de conducere; ia act cu satisfacţie că au fost îndeplinite aproape în totalitate obiectivele pentru înalta conducere;

101. atrage atenţia asupra dezechilibrului persistent la nivelul conducerii intermediare; salută sondajul efectuat şi măsurile luate de DG Personal; solicită totuşi o evaluare a programului pilot de formare pentru femei care ar putea fi numite şef de unitate;

102. subliniază faptul că un echilibru mai bun între viaţa profesională şi cea de familie poate promova egalitatea de şanse; solicită aşadar măsuri concrete pentru introducerea unor formule de lucru mai flexibile pentru personal, care să completeze dispoziţiile statutare existente;

103. ia act de eforturile DG Personal de îmbunătăţire a procedurilor administrative şi bugetare pentru înlocuirea personalului în perioadele de concediu parental/familial şi a personalului angajat pe fracţiune de normă; solicită Biroului şi Comisiei pentru bugete să rezerve mijloacele bugetare necesare pentru a garanta înlocuirea sistematică a acestor membri ai personalului;

104. salută eforturile depuse pentru îmbunătăţirea accesibilităţii Parlamentului pentru persoanele cu handicap, fie pentru deputaţi, asistenţi sau membri ai personalului, fie pentru cetăţeni; salută programul pilot adoptat de Birou privind stagiile pentru persoane cu handicap ca fiind o măsură pozitivă, fără a ignora faptul că obiectivul pe termen lung este acela de a integra pe deplin aspectul legat de handicap în toate procedurile de resurse umane;

105. invită Secretarul General să acorde atenţie maximă Rezoluţiei sale privind integrarea dimensiunii egalităţii de gen din 13 martie 2003 [25] pentru politica de personal a Parlamentului; recomandă introducerea dimensiunii de gen în bugetul 2008;

Parlamentul şi Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF)

106. salută faptul că cooperarea dintre Parlament şi OLAF este în general considerată satisfăcătoare; este totuşi îngrijorat de durata mare de timp necesară pentru finalizarea unor investigaţii;

107. solicită Comisiei pentru control bugetar să invite directorul OLAF la o discuţie pe teme de interes comun, înainte de sfârşitul lunii iulie 2007;

108. este la curent cu faptul că Parlamentul şi Consiliul urmează să discute în viitorul apropiat revizuirea Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European şi al Consiliului din 25 mai 1999 privind investigaţiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) [26];

"Ridicarea ştachetei" — reformarea administraţiei Parlamentului

109. subliniază faptul că reorganizarea secretariatului Parlamentului, destinată să conducă la un nivel mai ridicat de profesionalism, calitate şi sinergie este aproape finalizată; constată că au fost introduse următoarele schimbări:

- divizarea fostei Direcţii Generale Comisii şi Delegaţii în două, prin crearea unei Direcţii Generale Politici Interne şi a unei Direcţii Generale Politici Externe, luând astfel în considerare sarcina legislativă în creştere şi nivelul de specializare,

- ameliorarea relaţiilor dintre Parlamentul European şi parlamentele naţionale,

- desfiinţarea fostei Direcţii Generale Cercetare şi re-înfiinţarea acesteia sub forma unor departamente tematice care colaborează strâns cu comisiile parlamentare,

- alocarea unui buget de expertiză comisiilor parlamentare pentru studii externe şi pentru contribuţiile experţilor independenţi,

- dezvoltarea utilizării bibliotecii,

- înfiinţarea unor echipe orizontale de proiect pe subiectele prioritare, şi

- ameliorarea calităţii textelor parlamentare;

110. salută progresul realizat prin aplicarea reformei;

111. subliniază în acelaşi timp că, în ceea ce priveşte studiile externe, specificaţiile trebuie să fie clare, pachetul financiar suficient şi termenele limită realiste pentru ca institutele de cercetare să poată oferi consultanţă de calitate;

Urmările rezoluţiei de descărcare de gestiune pentru exerciţiul trecut

112. ia act de faptul că Biroul a numit doi vicepreşedinţi şi doi chestori la 30 noiembrie 2005 în vederea pregătirii noilor norme privind cheltuielile şi indemnizaţiile deputaţilor conform Statutului deputaţilor care urmează să intre în vigoare în iulie 2009; solicită punerea la dispoziţia Comisiei pentru control bugetar a unui exemplar al raportului intermediar adoptat la 13 decembrie 2006 şi a altor documente de poziţie pe care grupul de lucru le-ar putea elabora; subliniază faptul că auditarea indemnizaţiei parlamentare a deputaţilor va fi extrem de importantă pentru grupul de lucru;

113. constată că Biroul nu are în prezent nici o intenţie să modifice Normele privind rambursarea cheltuielilor de deplasare pentru deputaţi astfel încât deputaţilor care doresc acest lucru să le fie rambursate doar cheltuielile de călătorie efective; 27 de deputaţi au rambursat Parlamentului părţi din indemnizaţia lor de călătorie (148963,57 EUR) în 2005;

114. constată că ordonatorii de credite delegaţi au revizuit sistematic contractele pe termen lung ale Parlamentului şi că această operaţiune nu a dezvăluit nici o situaţie care să prejudicieze interesele financiare ale Parlamentului; salută faptul că această operaţiune va fi efectuată anual în viitor şi că rezultatele sale vor fi incluse în rapoartele anuale de activitate;

115. constată că în contextul extinderii 2004 au fost create 984 de posturi pentru funcţionari: 489 în 2003, 355 în 2004 şi 150 în 2005; până la sfârşitul lunii noiembrie 2006, au fost recrutaţi 518 funcţionari şi 336 agenţi temporari; în plus, au fost, de asemenea, recrutaţi până la sfârşitul lunii noiembrie 2006 65 agenţi contractuali bulgari şi 79 agenţi contractuali români;

116. ia act de problemele juridice şi organizaţionale legate de introducerea unui sistem de semnături electronice: din punct de vedere juridic, ar fi necesară clarificarea modului de reconciliere a proiectului cu dispoziţiile Regulamentului de procedură care reglementează depunerea de amendamente în plen; din punct de vedere organizaţional, ar trebui redefinite aranjamentele pentru depunerea de amendamente şi adresarea de întrebări parlamentare;

117. întreabă cum intenţionează Secretarul General să pună în aplicare Acordul interinstituţional privind o mai bună legiferare;

118. reaminteşte că Consiliul de disciplină şi-a încheiat lucrările referitoare la stabilirea răspunderii pentru diferenţa de 4136125 BEF dintre registrul de casă şi cuantumurile corespunzătoare din 1982; solicită Secretarului General să informeze Comisia pentru control bugetar cu privire la rezultatul procedurii disciplinare şi, de asemenea, dacă suma în cauză, inclusiv dobânda aferentă, a fost recuperată.

[1] JO L 60, 8.3.2005.

[2] JO C 264, 31.10.2006, p. 1.

[3] DV/614096EN.doc.

[4] JO C 263, 31.10.2006, p. 1.

[5] JO C 263, 31.10.2006, p. 10.

[6] JO L 248, 16.9.2002, p. 1. Regulament astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1995/2006 (JO L 390, 30.12.2006, p. 1).

[7] PE 349.540/Bur/ann/def.

[8] JO L 177, 6.7.2007, p. 3.

[9] JO L 262, 7.10.2005, p. 1.

[10] PE 377686/BUR.

[11] A se vedea punctul 7 al mai sus-menţionatei rezoluţii din 26 septembrie 2006.

[12] JO L 196, 27.7.2005, p. 28.

[13] JO L 330, 4.11.2004, p. 160.

[14] JO L 148, 16.6.2003, p. 62.

[15] Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002 al Comisiei din 23 decembrie 2002 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităţilor Europene (JO L 357, 31.12.2002, p. 1).

[16] Punctul 90 din Rezoluţia sa privind descărcarea de gestiune pentru exerciţiul 2001 (JO L 148, 16.6.2003, p. 62).

[17] Scrisoarea din 11 ianuarie 2007 adresată preşedintelui Comisiei pentru control bugetar (300319).

[18] Decizia Biroului din 30 iunie 2003.

[] În conformitate cu dispoziţiile privind execuţia postului bugetar 3701.

[] PPE: Partidul Popular European; PSE: Partidul Socialist European; ELDR: Partidul European al Liberalilor, Democraţilor şi Reformatorilor; FEPE: Federaţia Europeană a Partidelor Ecologiste; AEN: Uniunea pentru Europa Naţiunilor; PDE: Partidul Democrat European; GE: Partidul Stângii Europene; ALE: Alianţa Liberă Europeană.

[21] JO L 297, 15.11.2003, p. 1.

[22] JO C 292 E, 1.12.2006, p. 127....

[23] A se vedea punctul 88 al mai sus-menţionatei rezoluţii din 26 septembrie 2006.

[24] A se vedea punctele 73-79 ale mai sus-menţionatei rezoluţii din 26 septembrie 2006.

[25] JO C 61 E, 10.3.2004, p. 384.

[26] JO L 136, 31.5.1999, p. 1.

--------------------------------------------------