P6_TA(2007)0038

Schimbarea climatică

Rezoluţia Parlamentului European privind schimbarea climatică

Parlamentul European,

- având în vedere a douăsprezecea sesiune a Conferinţei Părţilor (CP 12) la Convenţia-cadru asupra schimbărilor climatice a Organizaţiei Naţiunilor Unite (CCSCONU) şi a doua sesiune a Conferinţei Părţilor cu rol de Reuniune a Părţilor la Protocolul de la Kyoto (CP/RP 2) care a avut loc în Nairobi, Kenya, în perioada 6- 17 noiembrie 2006,

- având în vedere rezoluţiile sale anterioare referitoare la schimbarea climatică, în special cea din 16 noiembrie 2005 privind "Victoria în lupta împotriva schimbării climatice globale" [1] şi cea din 26 octombrie 2006 privind strategia Uniunii Europene pentru Conferinţa de la Nairobi (CP 12 şi CP/RP 2) [2],

- având în vedere Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic şi Social European şi Comitetul regiunilor, privind "Limitarea schimbărilor climatice globale la 2 grade Celsius — Perspectiva pentru anul 2020 şi dincolo de acesta" (COM(2007)0002)

- având în vedere concluziile adoptate în mod formal, la 2 februarie 2007, cu ocazia celei de-a 10-a Şedinţe a Grupului de lucru I al IPCC, ţinută la Paris, cu titlu de contribuţie la cel de-al patrulea raport de evaluare al IPCC care descrie informaţiile deţinute până în prezent despre factorii umani şi naturali care determină schimbările climatice şi care oferă o evaluare a viitoarelor schimbări climatice,

- având în vedere articolul 103 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

A. întrucât fenomenele meteorologice extreme, survenite recent, precum uraganul devastator Kyrill, au condus la dezbateri din ce în ce mai aprinse cu privire la schimbarea climatică,

B. întrucât un singur fenomen meteorologic extrem nu poate fi pus pe seama schimbării climatice, dar nu trebuie ignorat faptul că numeroşi oameni de ştiinţă consideră că intensitatea crescândă a fenomenelor meteorologice extreme are legătură directă cu schimbarea climatică,

C. întrucât rapoarte ştiinţifice recente atrag atenţia asupra faptului că procesele de schimbare climatică deja în curs riscă să se accelereze din cauza a diferite forme de reacţii în lanţ;

1. subliniază necesitatea de a lua măsuri concrete la nivel mondial în ceea ce priveşte schimbarea climatică, precum şi necesitatea activării acestui proces de către conducătorii politici;

2. salută, în acest context, faptul că atât Comisia cât şi Preşedinţia actuală au plasat schimbarea climatică printre priorităţile aflate pe agenda politică;

3. îndeamnă Uniunea Europeană să îşi menţină rolul principal în negocierile pentru stabilirea unui cadru internaţional ulterior anului 2012 privind schimbarea climatică şi să propună obiective ambiţioase în viitoarele discuţii cu partenerii săi internaţionali;

4. îndeamnă Uniunea Europeană să îşi demonstreze fermitatea în lupta împotriva schimbării climatice prin progrese vizibile în domeniul reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră (GHG) şi în realizarea obiectivelor referitoare la reducerea emisiilor de gaze pe plan intern şi internaţional;

5. recunoaşte că contribuţia UE la emisiile de gaze cu efect de seră — care, în conformitate cu cea de-a patra Comunicare naţională privind Uniunea Europeană potrivit CCSCONU (COM(2006)0040) se ridică la 14 % — poate părea modestă; subliniază, totuşi, că, dacă este măsurată în termeni de emisii per capita, contribuţia UE este printre cele mai ridicate din lume; reaminteşte Comisiei şi statelor membre de obligaţiile pe care şi le-au asumat în conformitate cu Protocolul de la Kyoto şi Acordurile de la Marrakesh, de a garanta complementaritatea mecanismelor flexibile utilizate, pentru a reduce aceste abateri;

6. subliniază necesitatea de a accelera în mod semnificativ negocierile internaţionale privind cadrul post-2012, pentru a se asigura că nu există niciun decalaj între prima şi cea de-a doua etapă ale Protocolului de la Kyoto şi pentru a acorda timp comunităţii internaţionale în vederea planificării măsurilor necesare; reiterează solicitarea de a încheia un acord până la sfârşitul anului 2008, cel târziu până în 2009;

7. subliniază că strategia UE ar trebui să se bazeze pe ipoteza că se va încheia un acord la nivel internaţional privind cadrul post-2012 privind schimbarea climatică; consideră, prin urmare, că este prematur să se discute în acest moment despre o strategie de rezervă, în cazul în care nu se încheie niciun astfel de acord internaţional;

8. reaminteşte că, astfel cum se menţionează în rezoluţiile mai sus-menţionate din 16 noiembrie 2005 şi 26 octombrie 2006, şi astfel cum se recunoaşte parţial în comunicarea Comisiei, strategia UE privind schimbarea climatică ar trebui să se bazeze pe următoarele obiective cheie:

i) limitarea creşterii temperaturii globale medii la 2°C peste nivelul pre-industrial;

ii) angajarea în reducerea generală în toate ţările industrializate, până în 2020, cu 30 % faţă de nivelurile din 1990, pentru a ajunge la o reducere de 60-80 % până în 2050;

9. regretă lipsa de claritate a "Pachetului energie şi climă", al Comisiei, în privinţa obiectivelor de reducere a emisiilor de GHG până în 2020, subliniază că este necesară o reducere globală cu 30 % pentru toate ţările industrializate pentru a avea şanse rezonabile de realizare a obiectivului UE de a limita creşterea medie a temperaturii la 2°C;

10. insistă asupra faptului că UE trebuie să îşi bazeze toate politicile şi măsurile interne pe obiectivul de reducere cu 30 %, până în anul 2020, faţă de nivelurile din 1990;

11. subliniază că, pentru a ajunge la un acord internaţional cu privire la reducerea cu 30 % a emisiilor GES în toate ţările industrializate, Uniunea Europeană trebuie să se concentreze nu numai asupra politicii de mediu, dar şi asupra politicii externe şi de comerţ internaţional, precum şi asupra disponibilităţii de a schimba cererea de energie şi alte resurse naturale, şi că această imagine de ansamblu trebuie să fie, prin urmare, parte a dezbaterii privind strategia în vederea îndeplinirii obiectivului susmenţionat;

12. consideră că statele membre dezvoltate din punct de vedere economic au transferat o mare parte a activităţilor care necesită resurse energetice şi naturale şi a tehnologiilor lor către ţările mai puţin dezvoltate, în care, aceeaşi activitate generează, poate, emisii GES mai ridicate; îndeamnă, prin urmare, Comisia şi statele membre să stabilească politici de prevenire a acestor practici;

13. insistă asupra responsabilităţii deosebite pe care o au ţările dezvoltate în lupta împotriva schimbării climatice la nivel mondial; invită, prin urmare, ţările enumerate în anexa 1la CCSCONU să îşi îndeplinească angajamentele existente şi să îşi asume obiective ambiţioase pentru o a doua etapă ulterioară anului 2012; invită, în special ţările industrializate care nu au ratificat Protocolul de la Kyoto să îşi revizuiască poziţia, să adopte măsuri naţionale ferme şi să joace un rol activ în viitoarele negocieri internaţionale, cu privire la participarea lor la viitorul regim de schimbare climatică;

14. invită Comisia şi statele membre să analizeze posibilitatea de a adopta măsuri de ajustare transfrontaliere a comerţului pentru a compensa avantajele competitive pe termen scurt de care ar putea beneficia producătorii din ţările industrializate care nu impun constrângeri în privinţa emisiilor de CO;

15. reiterează propunerea de a revizui Sistemul de comercializare a drepturilor de emisii de gaze cu efect de seră (SCDE) în scopul de a armoniza metoda de alocare bazată pe puncte de referinţă şi licitaţie; propune ca alocarea gratuită a certificatelor de emisii să fie redusă şi sugerează statelor membre ca sumele obţinute, de exemplu în urma licitaţiilor, să fie returnate cetăţenilor şi întreprinderilor afectate;

16. împărtăşeşte punctul de vedere al Comisiei cu privire la faptul că părţile nesemnatare ale anexei 1 trebuie să fie implicate mai mult în proces, dar subliniază că ţările în curs de dezvoltare nu pot fi tratate ca un întreg şi că activităţile efectuate de către sau în interiorul ţărilor în curs de dezvoltare trebuie diferenţiate pe baza situaţiei naţionale specifice; subliniază în continuare că ţărilor cele mai puţin dezvoltate nu ar trebui să li se solicite luarea de angajamente;

17. invită Comisia şi statele membre ca, pentru a asigura un spaţiu de acţiune echitabil la nivel internaţional, să ia în considerare propunerea de obiective sectoriale pentru industriile de export care folosesc intensiv resurse energetice în ţările care nu şi-au asumat angajamente obligatorii în domeniul reducerii emisiilor de gaze, ca o completare a obiectivelor obligatorii privind emisiile de gaze pentru ţările industrializate;

18. subliniază că politica energetică reprezintă un element vital al strategiei globale UE privind schimbarea climatică şi că diversificarea resurselor energetice regenerabile, şi tranziţia către tehnologiile cele mai eficiente din punct de vedere energetic are un mare potenţial pentru reducerea emisiilor, reducând în acelaşi timp dependenţa energetică de sursele externe;

19. consideră că lipsa de eficienţă actuală a numeroase centrale electrice are o contribuţie însemnată la problema încălzirii planetei şi solicită Comisiei să prezinte propuneri prin care să oblige statele membre să asigure exploatarea energiei degajate ca produs secundar al producţiei de energie pe baza unei tehnologii combinate a căldurii şi electricităţii;

20. consideră că există un potenţial uriaş pentru reducerea emisiilor în domeniul eficienţei energetice; invită Comisia şi statele membre să adopte măsuri şi obiective ambiţioase în acest domeniu şi să analizeze posibilitatea de a depăşi obiectivul de reducere cu 20 % pe care îl propune Comisia;

21. consideră că sistemele naţionale echilibrate de impozitare şi de taxare a acestora pot spori eficienţa energetică în statele membre şi preveni consumul inutil de energie;

22. invită, de asemenea, Comisia şi statele membre să analizeze posibilitatea de a institui un regim fiscal european care să vizeze promovarea unei economii cu puţin carbon şi încurajarea utilizării celor mai bune tehnologii şi procese de producţie disponibile, existente, precum şi a modurilor de consum mai durabile în acest scop;

23. invită statele membre să îşi îndeplinească angajamentele prin luarea măsurilor adecvate pentru a asigura punerea în aplicare eficientă a Directivei 2002/91/CE a Parlamentului şi a Consiliului din 16 decembrie 2002 privind performanţa energetică a clădirilor [3], care a intrat în vigoare la 4 ianuarie 2003, şi ale cărei efecte de economizare asupra economiei de energie în sectorul clădirilor sunt estimate la aproximativ 22 %; invită, prin urmare, Comisia să iniţieze proceduri împotriva acelor state membre care nu au luat încă măsurile necesare pentru punerea în aplicare a Directivei 2002/91/CE;

24. subliniază că sectorul transporturilor înregistrează cea mai mare creştere a consumului de energie şi că transportul rutier contribuie cu aproximativ 25 % la emisiile de CO2 ale Comunităţii; solicită, prin urmare, încurajarea transportului public şi măsuri obligatorii pentru sectorul transporturilor, inclusiv pentru aviaţie, pentru ca reducerea emisiilor până în 2020 să fie echivalentă cu cea din alte sectoare şi dezvoltarea unor transporturi publice mai integrate şi mai ecologice, care să respecte mediul şi resursele naturale;

25. subliniază necesitatea urgentă de a reduce emisiile de CO2 provenite de la autovehicule şi, prin urmare, insistă asupra impunerii de către Comisie a unei limite obligatorii de 120 grame pe kilometru (gpk) până în 2012 pentru autovehiculele noi de pasageri, comercializate în Uniunea Europeană;

26. reiterează solicitarea ca emisiile generate de transportul aviatic şi maritim să fie incluse în angajamentele internaţionale de reducere a gazelor cu efect de seră după 2012, şi solicită reînnoirea eforturilor de a introduce taxe pe kerosen la nivel european şi mondial;

27. ia act de propunerea de stabilire a unui obiectiv obligatoriu de ridicare a nivelului de energie regenerabilă la 20 % până în anul 2020 ca un bun început; dar consideră că acest obiectiv nu ar trebui mărit la 25 % din gama energetică a UE;

28. constată absenţa unor obiective sectoriale obligatorii; subliniază faptul că aceste obiective ar determina o reducere reală a emisiilor de GHG în combaterea schimbărilor climatice; îndeamnă Comisia să propună, pe lângă obiectivul general, prezentarea de către statele membre a unor obiective sectoriale specifice pentru energiile regenerabile în special pentru generarea de electricitate, încălzire şi răcire,, luând în considerare situaţiile lor diferite, astfel cum se propune în evaluarea impactului Foii de parcurs pentru surse de energie regenerabile (Renewable Energy Roadmap) (COM(2006)0848);

29. reiterează că încălzirea şi climatizarea cu energie regenerabilă oferă un potenţial uriaş pentru reducerea eficientă a CO2 şi a dependenţei de combustibilii fosili; regretă că Comisia Europeană nu a prezentat o propunere de directivă privind susţinerea încălzirii şi climatizării cu energii regenerabile, aşa cum promisese Parlamentului European, dar observă că măsurile legislative în acest domeniu sunt în continuare planificate de Comisie;

30. reiterează cu insistenţă recomandările pentru o propunere privind încălzirea şi climatizarea cu ajutorul surselor de energie regenerabilă, conţinută în rezoluţia din 14 februarie 2006 [4];

31. ia act de propunerea Comisiei de a stabili la 10 % ponderea biocarburanţilor în carburanţii utilizaţi pentru autovehicule în 2020; consideră că un obiectiv de 12,5 % ar fi, de asemenea, realist şi de dorit; subliniază importanţa producerii durabile de biocarburanţi; solicită Comisiei să introducă un sistem de certificare şi o serie de standarde (de exemplu, o legislaţie tehnică) care să permită producerea durabilă de biocarburanţi şi care să fie aplicabilă atât biocarburanţilor produşi, cât şi celor importaţi în Uniunea Europeană;

32. ia act de recunoaşterea pe termen mediu, de către Comisie, a rolului important al combustibililor minerali şi posibilitatea realizării, în continuare, a unor studii pentru reducerea conţinutului de carbon, în conformitate cu obiectivul de 2°C pentru reducerea CO2; consideră că aceste măsuri ar trebui să includă o modernizare şi o ameliorare permanentă a eficienţei lor; dezvoltarea unei noi generaţii de instalaţii; dezvoltarea continuă a unor metode economice şi eficiente de captare şi stocare a carbonului în cadrul prelucrării cărbunelui, gazului şi petrolului, în conformitate cu deciziile adoptate de Platforma tehnologică europeană pentru o producţie de electricitate cu un nivel de emisii extrem de scăzut şi eliminarea obstacolelor ridicate de legislaţie UE; recunoaşte rolul tehnologiilor de captare şi stocare a carbonului în reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră;

33. susţine propunerea de parteneriat energetic cu Africa; cu toate acestea, recomandă cu fermitate stabilirea unui parteneriat similar cu China şi India, având în vedere creşterea foarte rapidă a emisiilor de GHG în aceste ţări şi nevoia urgentă de a le ajuta să-şi dezvolte capacităţile şi să investească în tehnologii fără carbon, cu emisii scăzute de carbon şi cu un consum redus de energie (acordând o atenţie deosebită energiilor regenerabile); insistă ca UE să colaboreze cu regiunile în cauză pentru a opri despădurirea tropicală şi a încuraja împădurirea şi reîmpădurirea; de asemenea, propune consolidarea cooperării în domeniul energiei cu Rusia, Ucraina, ţările din Africa de Nord şi din zona Mării Caspice;

34. consideră că eforturile considerabile de reducere a emisiilor pot fi însoţite de dezvoltarea economică şi că reprezintă una dintre condiţiile prealabile unei dezvoltări economice durabile în deceniile viitoare; reiterează faptul că tehnologiile ecologice pot furniza Uniunii Europene un avantaj competitiv, contribuind în acelaşi timp la reducerea emisiilor; ia notă de faptul că tehnologiile ecologice se situează, prin urmare, în centrul strategiei de dezvoltare durabilă, compatibilă cu angajamentele UE de la Kyoto şi cu Strategia de la Lisabona;

35. atrage atenţia asupra costului economic, social şi medical al lipsei de acţiune, indicat, printre alţii, de Studiul Stern privind economia schimbărilor climatice; reaminteşte că prejudiciile cauzate de lipsa de acţiune ar reprezenta 5-20 % din PIB-ul global în fiecare an, în timp ce costul unei politici climatice de calitate şi al investiţiilor în tehnologii curate este estimat a fi cuprins între 0,5% şi 1% din PIB-ul global anual până în 2050, fără a lua în considerare beneficiile auxiliare pentru mediu şi sănătate; recunoaşte că măsurile tardive vor creşte riscul producerii unor efecte nocive asupra mediului şi a costurilor aferente;

36. recunoaşte că schimbările climatice cauzează grave probleme de mediu, care solicită acţiuni imediate la nivelul UE şi la nivel internaţional; este de părere că, până în 2050, o proporţie covârşitoare a nevoilor energetice ale UE trebuie să fie satisfăcută cu ajutorul surselor fără emisii de carbon sau să fie produsă cu ajutorul tehnologiilor care nu emit gaze cu efect de seră, cu accent pe economisirea energiei, eficienţă şi energiile regenerabile şi că este astfel necesar să se stabilească orientări clare pentru atingerea acestui obiectiv; invită Comisia să stabilească obiective ambiţioase, dar realiste, pentru ca tehnologiile cu emisii zero sau scăzute de CO2 sau neutre din punct de vedere al CO2 să acopere, în 2020, 60 % din cererea de electricitate la nivelul UE, în sprijinul obiectivelor referitoare la clima europeană şi la siguranţa aprovizionării;

37. consideră că trebuie stimulată cercetarea în acest domeniu şi trebuie adoptate o serie de obiective clare privind performanţele în domeniul mediului, pentru a încuraja dezvoltarea şi utilizarea unor tehnologii mai bune şi mai ecologice;

38. susţine că reducerea emisiilor globale nu trebuie să atragă alte ameninţări, cum ar fi proliferarea nucleară sau terorismul; consideră, prin urmare, că energia nucleară trebuie să rămână în afara Mecanismului de Dezvoltare Curată şi a Implementării Comune sau a altor mecanisme menite să recompenseze reducerea emisiilor în statele în curs de dezvoltare;

39. încurajează o implicare directă mai mare în eforturile de reducere la nivelul cetăţenilor europeni; invită, prin urmare, Comisia să îşi intensifice acţiunile de sensibilizare cu privire la caracterul urgent al situaţiei, cu scopul de a informa persoanele despre rolul lor în controlul schimbărilor climatice;

40. invită din nou Uniunea Europeană şi statele membre să adopte o politică ambiţioasă de parteneriate tehnologice şi de transfer de tehnologii ecologice către statele în curs de dezvoltare, în vederea asistării lor pentru a-şi dezvolta economia şi pentru a creşte în mod durabil nivelul de trai;

41. invită Comisia să evalueze efectele schimbărilor climatice asupra creşterii temperaturii la sol, a reducerii ploilor şi asupra pânzelor freatice; consideră că este extrem de important să se studieze efectele reducerii zonei de teren cultivabil ca sursă de biomasă şi de zăcământ de carbon; subliniază importanţa anumitor practici de management agricol;

42. solicită tuturor comisiilor şi delegaţiilor sale relevante să colaboreze îndeaproape în domeniul schimbărilor climatice, astfel încât politica sa industrială, energetică şi de transport, agricultura, cercetarea şi dezvoltarea precum şi celelalte iniţiative să fie mai bine coordonate cu obiectivele privind schimbările climatice, astfel încât acestea să fie abordate în mod regulat la nivelul delegaţiilor interparlamentare şi în contextul Dialogului legislativ transatlantic;

43. invită cele trei preşedinţii (Germania, Portugalia şi Slovenia) să se asigure că progresele realizate în domeniul schimbărilor climatice sunt accelerate, ridicând în acelaşi timp nivelul de angajare politică şi numărul partenerilor internaţionali în cadrul acestui proces;

44. încredinţează Preşedintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluţie Consiliului, Comisiei, guvernelor şi parlamentelor statelor membre şi CCSCONU, cu rugămintea de a fi adusă la cunoştinţa tuturor părţilor contractante care nu sunt membre UE.

[1] JO C 280 E, 18.11.2006, p.120.

[2] Texte Adoptate, P6_TA(2006)0460.

[3] JO L 1, 4.1.2003, p. 65.

[4] JO C 290 E, 29.11.2006, p.115.

--------------------------------------------------