[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 19.6.2008

COM(2008) 391 final

COMUNICAREA COMISIEI CĂTRE CONSILIU Ș I PARLAMENTUL EUROPEAN

RAPORT PRIVIND PRIMUL AN DE PUNERE ÎN APLICARE A SINERGIEI MĂRII NEGRE

COMUNICAREA COMISIEI CĂTRE CONSILIU ȘI PARLAMENTUL EUROPEAN

RAPORT PRIVIND PRIMUL AN DE PUNERE ÎN APLICARE A SINERGIEI MĂRII NEGRE

1. INTRODUCERE

În mai 2007, Consiliul a adoptat Concluziile privind Comunicarea Comisiei „Sinergia Mării Negre – O nouă inițiativă de cooperare regională”[1]. Consiliul a invitat președințiile sale viitoare și Comisia Europeană să continue activitatea privind un angajament UE consolidat și coerent în regiunea Mării Negre[2] și împreună cu aceasta. Având în vedere importanța strategică a regiunii Mării Negre pentru UE, Consiliul a invitat Comisia să efectueze în prima jumătate a anului 2008 o analiză privind evoluția inițiativei „Sinergia Mării Negre”.

Sinergia Mării Negre a fost un subiect frecvent de discuție în cadrul grupului de lucru relevant al Consiliului, atât în timpul președinției portugheze, cât și al celei slovene. Acest fapt a oferit statelor membre și Comisiei ample oportunități să analizeze evoluția inițiativei.

Parlamentul European a adoptat un Raport privind Sinergia Mării Negre[3]. Acesta subliniază necesitatea ca UE să se concentreze asupra unui număr limitat de obiective prioritare, evitând dispersia și dublarea eforturilor. De asemenea, Parlamentul European consideră că, pentru adoptarea unei politicii regionale coerente, eficiente și orientate spre rezultate concrete, comunicarea trebuie urmată de pași suplimentari consistenți care să încurajeze o veritabilă dimensiune regională adaptată acestei regiuni. Parlamentul European consideră că Bulgaria, Grecia și România, în calitate de state membre din regiunea Mării Negre, ar putea și ar trebui să fie deschizătoare de drumuri pentru promovarea cooperării consolidate cu această regiune și în cadrul ei.

Comitetul regiunilor a finalizat un aviz privind Sinergia Mării Negre, care a fost adoptat de sesiunea sa plenară din 6-7 februarie 2008[4].

La solicitarea Comisiei, Comitetul Economic și Social pregătește un aviz exploratoriu referitor la Comunicarea privind Sinergia Mării Negre din 2007.

Prezentul raport privind primul an al Sinergiei Mării Negre descrie progresele înregistrate până acum la punerea în aplicare a sarcinilor stabilite de comunicarea din 2007. De asemenea, menționează seria de contacte și discuții care au avut loc cu partenerii din regiunea Mării Negre. Acestea au dus la lansarea și confirmarea sinergiei drept efort colectiv și la elaborarea câtorva propuneri orientate spre viitor.

Inițiativa „Sinergia Mării Negre” vine în completarea politicii europene de vecinătate, a politicii de extindere cu Turcia și a parteneriatului strategic cu Federația Rusă.

2. PROGRESELE ÎNREGISTRATE LA EFECTUAREA SARCINILOR CONCRETE

Comunicarea din 2007 a formulat obiective și sarcini concrete în sectoare sau domenii tematice. Comisia a început punerea în aplicare a celor mai multe dintre aceste sarcini.

2.1. Mediul

Comisia analizează în prezent condițiile aderării Comunității Europene la convenția de protecție a Mării Negre împotriva poluării. Comisia a finanțat studii privind modificările juridice care ar permite aderarea. Conferința ministerială a convenției, care va avea loc la Kiev în octombrie 2008, va aborda cu siguranță această chestiune. Calitatea de membru deplin al Convenției de la București are o importanță deosebită din perspectiva Directivei privind strategia pentru mediul marin, adoptată recent. Aceasta se bazează în mare măsură pe cooperarea regională, în special în cadrul convențiilor privind mările regionale.

Au început activitățile pentru a determina în ce măsură abordarea adoptată de Grupul operativ DABLAS[5] ar putea fi aplicată altor sectoare de mediu, sectorul deșeurilor fiind cel mai promițător. Mai mult, Comisia a lansat un proiect pentru a continua și a intensifica activitatea acestui grup operativ. Prin urmare, secretariatul DABLAS va furniza servicii pentru întreaga regiune DABLAS, precum și sprijin pentru investiții directe destinat proiectelor legate de gestionarea districtului hidrografic.

Comisia va lansa în curând un proiect de asistență tehnică în domeniul schimbărilor climatice, care include regiunea Mării Negre. Acesta se va concentra asupra creșterii capacității de punere în aplicare a Protocolului de la Kyoto și de participare la negocierile internaționale privind un acord după 2012. Sunt în curs discuții cu partenerii noștri referitoare la eforturi la nivel regional în vederea abordării schimbărilor climatice.

2.2. Politica maritimă și pescuitul

În cadrul Politicii maritime integrate pentru Uniunea Europeană[6] recent adoptate, Comisia promovează o mai bună cooperare între autoritățile naționale responsabile cu activitățile guvernelor în largul mării („offshore”), inclusiv în regiunea Balcanilor de VEST, prin crearea unei rețele integrate de sisteme de supraveghere maritimă. În acest context, Comisia va examina, de asemenea, posibilitatea de a extinde o astfel de rețea la alte state de pe litoralul Mării Negre care nu sunt membre ale UE.

Țările de la Marea Neagră au instituit deja zone economice exclusive, iar în prezent pregătesc dezvoltarea unei strategii regionale de gestionare integrată a zonelor de coastă. Comisia va elabora o foaie de parcurs pentru a facilita dezvoltarea planificării spațiului maritim până la sfârșitul anului 2008. Statele membre din regiunea Mării Negre sunt încurajate să înceapă propria reflecție referitoare la planificarea spațiului maritim și să se inspire din experiența altor state membre.

Comisia lucrează în prezent la crearea unei rețele europene de observare și date marine pentru toate bazinele maritime, inclusiv Marea Neagră.

Măsurile UE de gestionare a activităților de pescuit au fost instituite de regulamentul Consiliului care fixează posibilitățile de pescuit și condițiile referitoare la anumite resurse halieutice aplicabile în Marea Neagră în 2008. Aceste măsuri se referă numai la Bulgaria și România, însă gestionarea pescuitului și o abordare ecosistemică justă ar necesita participarea tuturor țărilor din jurul Mării Negre. De aceea, Comisia a început analiza posibilităților de a institui o cooperare regională de gestionare a pescuitului. Rezultatele acestei analize, precum și propunerile concrete, vor face obiectul consultărilor cu statele membre și cu statele de pe coasta Mării Negre.

2.3. Energia

Regiunea Mării Negre a înregistrat progrese notabile în ceea ce privește mobilizarea instrumentelor și resurselor existente. Republica Moldova, Turcia și Ucraina și-au confirmat intențiile de a se angaja în negocieri oficiale pentru a adera la Tratatul de instituire a Comunității Energiei, care prevede punerea în aplicare a acquis -ului comunitar în sectoarele electricității și gazelor. Georgia a fost acceptată ca observator în decembrie 2007.

Cu privire la infrastructura energetică, Comisia a finanțat un studiu de fezabilitate referitor la un coridor energetic pe axa Marea Caspică - Marea Neagră, studiu care analizează toate opțiunile de transport (prin conducte sau în alt mod).

2.4. Transporturile

Comisia a început să eficientizeze diferitele eforturi de cooperare în domeniul transporturilor. A lansat discuții exploratorii cu țările din regiune privind extinderea rețelelor de transport transeuropene. Aceasta implică posibilitatea de a pregăti structurile TRACECA[7] în scopul de a servi drept instituții pentru axa de sud-est. Împreună cu țările TRACECA, Comisia pregătește o reuniune a miniștrilor transporturilor care va avea loc la sfârșitul anului 2008 și care ar putea adopta deciziile corespunzătoare.

Prin intermediul unei serii de proiecte înrudite, Comisia a sporit atenția pe care o acordă siguranței și securității maritime. În plus, a început să pună în aplicare noțiunea de „autostrăzi ale mării” în Marea Neagră, în legătură strânsă cu programul TRACECA.

Au început lucrările în vederea extinderii spațiului aerian comun la țările de la Marea Neagră, care implică îmbunătățirea supravegherii siguranței și consolidarea autorităților de aviație civilă.

2.5. Gestionarea circulației și ameliorarea securității

Concluziile Abordării globale a migrației, adoptată de Consiliul European în iunie 2007, au aprobat o serie de acțiuni prioritare, inclusiv crearea unei platforme de cooperare privind migrația în regiunea Mării Negre. În aprilie 2008, UE a decis instituirea acestei platforme care să reunească state membre, agenții ale UE, țări de pe coasta Mării Negre și organizații regionale. Platforma are ca obiectiv crearea unui dialog focalizat și consolidat privind migrația și îmbunătățirea cooperării practice între statele membre și țările din regiune, precum și între aceste țări.

Există planuri avansate de finanțare a dezvoltării în continuare a Centrului de coordonare al Mării Negre de la Burgas[8]. Fiecare țară de la Marea Neagră va trebui să creeze centre naționale care vor furniza/schimba informații relevante către/prin intermediul Centrului de coordonare. Comisia cofinanțează două proiecte privind lupta împotriva traficului de persoane, care au la bază măsuri de piața muncii și, respectiv, operațiuni polițienești.

2.6. Rețele de cercetare, știință și educație

Comisia a sprijinit cooperarea instituțională și reformele structurale în învățământul superior prin intermediul programului Tempus. Cooperarea regională la Marea Neagră privind învățământul superior va fi avantajată prin noua etapă a programului, care va da prioritate proiectelor implicând mai multe țări. Cooperarea privind învățământul superior și mobilitatea academică sunt în continuare încurajate de programul Erasmus Mundus.

Proiectul Black Sea Interconnection (BSI), a cărui finanțare a fost aprobată în 2007, va construi o rețea regională de cercetare și educație, pe care o va conecta la GÉANT2, rețeaua paneuropeană de cercetare în bandă largă. Acest proiect far este cel mai important proiect de acest tip din regiune.

De asemenea, Comisia sprijină și cooperarea științifică regională, în special prin intermediul proiectului INCONet EECA, demarat în ianuarie 2008.

2.7. Ocuparea forței de muncă și afaceri sociale

Recent au început activități la nivel regional. Acestea abordează fie aspecte specifice în regiunea Mării Negre (cum ar fi un seminar privind dialogul social care va fi organizat în 2008), fie, într-un context mai larg, subiecte tematice (ca, de exemplu, seminarul privind egalitatea de șanse între bărbați și femei din noiembrie 2007).

2.8. Comerțul

UE a continuat să încurajeze liberalizarea regională a comerțului în regiunea Mării Negre, sprijinind, în special, eforturile țărilor partenere de a adera la OMC.

2.9. Democrația, respectarea drepturilor omului și buna guvernanță

Primul dintr-o serie de seminare ale societății civile pe teme de drepturi ale omului organizate în cadrul Sinergiei Mării Negre a avut loc în luna mai 2008, în Republica Moldova. Acest eveniment a prezentat standardele referitoare la libertatea de exprimare din perspectiva societății civile. Printre participanți s-au numărat funcționari guvernamentali și membri ai societății civile din țările de la Marea Neagră. Au fost adoptate recomandări adresate guvernelor referitoare la libertatea de exprimare.

2.10. Conflictele „înghețate”

Comisia a continuat să promoveze un rol UE activ în abordarea cauzelor subiacente ale acestor conflicte, în special în cadrul regional al Mării Negre. S-a acordat o atenție deosebită promovării măsurilor de restabilire a încrederii și în context regional mai larg, inclusiv prin programe de cooperare special concepute pentru a reuni părțile divizate.

3. COOPERAREA TRANSFRONTALIERă, COLABORAREA CU SOCIETATEA CIVILă

Programele de cooperare transfrontalieră din cadrul Instrumentului European de Vecinătate și Parteneriat promovează cooperarea dintre autoritățile locale ale regiunilor învecinate care se confruntă cu provocări comune. Aceste programe facilitează, de asemenea, contactele între persoane.

Programul de cooperare transfrontalieră pentru Marea Neagră este în curs de lansare. Părțile (reprezentând autoritățile naționale și regionale din 10 state membre[9]) au elaborat un „program operațional comun”. Programul dispune de 17,5 milioane EUR[10]. Se estimează că publicarea primelor cereri de propuneri va avea loc înainte de sfârșitul anului 2008.

Programul de cooperare transfrontalieră România-Republica Moldova-Ucraina acoperă coasta nord-vestică a Mării Negre și dispune de un buget de 126 milioane EUR. Punerea în aplicare a acestui program ar trebui să înceapă în toamna 2008.

Forumul Mării Negre[11] și-a sporit interesul față de societatea civilă. Primele sale activități în favoarea societății civile au avut deja loc.

Sinergia Mării Negre a atras un interes considerabil din partea ONG-urilor. O alianță formată din 29 ONG-uri de mediu s-a reunit la Odesa la 7 februarie 2008 și a adoptat un document de poziție intitulat „Ecologizarea Sinergiei Mării Negre” ( Greening the Black Sea Synergy ).

4. ASISTENțA

În 2007, pentru șapte țări din regiunea Mării Negre care nu sunt membre ale UE, a fost angajată o asistență financiară în valoare de 837 milioane EUR în cadrul Instrumentului European de Vecinătate și Parteneriat și al Instrumentului pentru preaderare. (Se oferă detalii în anexă.)

În plus, crearea Facilității de investiții pentru vecinătate oferă un instrument pentru reunirea resurselor furnizate de Comunitate și de statele membre. Aceste resurse pot facilita, de asemenea, obținerea unor credite suplimentare de la instituțiile financiare publice europene pentru realizarea de investiții în țările vecine, inclusiv în regiunea Mării Negre. Facilitatea de investiții pentru vecinătate va simplifica mobilizarea fondurilor suplimentare pentru proiectele prioritare, sprijinind, astfel, eforturile de cooperare regională de la Marea Neagră.

5. ALTă COOPERARE CU țăRI PARTENERE șI CU ORGANIZAțII REGIONALE șI INTERNAțIONALE

Toate țările de la Marea Neagră au luat parte la discuțiile privind Sinergia Mării Negre. Președințiile și Comisia au condus o serie de consultații cu aceste țări sub diferite forme.

Recent, relațiile dintre Uniunea Europeană și Organizația pentru Cooperare Economică la Marea Neagră (OCEMN)[12] au evoluat foarte rapid. În iunie 2007, Comisia a primit statutul de observator pe lângă OCEMN. Reprezentanții președinției UE, ai viitoarei președinții și ai Comisiei s-au alăturat miniștrilor de externe ai OCEMN cu ocazia unui mic dejun de lucru la Kiev, în februarie 2008. Troica extinsă a OCEMN a participat la trei reuniuni cu grupul de lucru al Consiliului în acest domeniu. Reprezentanții Comisiei au participat la toate reuniunile la nivel înalt ale OCEMN și au contribuit la activitățile grupurilor de lucru OCEMN.

6. REUNIUNEA MINIșTRILOR DE EXTERNE DE LA KIEV (14 FEBRUARIE 2008)

La inițiativa Uniunii Europene, a avut loc o reuniune a miniștrilor de externe, la care au participat partenerii regionali, statele membre UE și instituțiile UE.

Reuniunea a consacrat Sinergia Mării Negre ca efort comun. Participanții[13] au adoptat o declarație comună. Aceasta salută Sinergia Mării Negre și afirmă că un grad mai mare de implicare din partea Uniunii Europene poate spori potențialul de cooperare regională la Marea Neagră. Sinergia Mării Negre va beneficia de pe urma politicii europene de vecinătate și a altor politici UE aplicate în relație cu țările din regiune. Sprijinul UE acordat cooperării regionale la Marea Neagră urmărește obținerea unor rezultate concrete în mai multe sectoare prioritare, în special în cel al energiei, transporturilor, comunicațiilor, comerțului, mediului, politicilor maritime, pescuitului, migrației, aplicării legii și al luptei împotriva criminalității organizate. Declarația mai adaugă că un mai mare angajament din partea UE ar putea aduce beneficii și în domeniul comerțului, al științei, cercetării, culturii și educației, precum și în cel al ocupării forței de muncă și al afacerilor sociale.

7. PERSPECTIVE

Experiența primului an a dovedit valabilitatea principiilor enunțate în comunicarea din 2007. Obiectivul principal al inițiativei rămâne revigorarea acțiunii la nivel regional, prin promovarea stabilității și prosperității în regiunea Mării Negre. Inițiativa constituie un cadru flexibil, cuprinzător și transparent, bazat pe interesele comune ale UE și ale tuturor statelor de la Marea Neagră.

Comisia salută faptul că participanții la Sinergia Mării Negre intenționează păstrarea actualei abordări pragmatice și bazate pe proiecte. Prin urmare, ar trebui continuate activitățile în vederea îndeplinirii sarcinilor stabilite de comunicarea din 2007 și de declarația comună de la Kiev. Ar trebui continuată interacțiunea cu OCEMN și cu alte organisme regionale care oferă valoare adăugată.

În timpul reuniunii miniștrilor de externe de la Kiev și în lunile următoare, statele membre ale UE și partenerii la Sinergia Mării Negre au formulat sugestii privind modul în care procesul de cooperare din cadrul Sinergiei Mării Negre poate fi consacrat drept efort pe termen lung. Aceste propuneri pot oferi un nou impuls cooperării regionale cu partenerii noștri de la estul Uniunii Europene. Comisia intenționează să analizeze aceste propuneri și să le ducă mai departe, în vederea promovării unor acțiuni mai eficiente și mai ambițioase:

- Ar trebui stabilite obiective pe termen lung, cuantificabile , în domenii cum ar fi transporturile, mediul, energia sau siguranța maritimă, pentru a încuraja acțiuni mai concertate. Acestea ar necesita sprijin din partea tuturor statelor participante la Sinergia Mării Negre. Pentru fiecare caz ar trebui identificată o țară și /sau o organizație lider care să asigure coordonarea activităților care ar putea fi întreprinse la nivel național sau regional pentru îndeplinirea obiectivelor fixate.

- Pentru a facilita realizarea proiectelor, ar putea fi instituite parteneriate sectoriale care să ofere un cadru pentru cofinanțare (inclusiv prin intermediul Facilității de investiții pentru vecinătate) și o bază pentru participarea instituțiilor financiare internaționale. Aceste parteneriate ar putea reuni toți participanții la Sinergia Mării Negre sau o parte din aceștia în vederea cooperării la o serie de proiecte. Experiența reușită a Dimensiunii nordice[14] oferă un exemplu util al modului în care aceste parteneriate pot funcționa.

- Frecvența reuniunilor miniștrilor ar trebui să reflecte necesitățile concrete. În unele cazuri, acestea ar putea avea loc în cadrele sectoriale existente (cum ar fi TRACECA sau proiectul Baku) sau ar putea urma modelul Kiev (concomitent cu reuniunile OCEMN, cu participarea deplină a UE sau implicând o troică deschisă). Miniștrii de externe s-ar putea întâlni în funcție de necesități, pentru a marca etapele importante ale procesului.

Au mai existat câteva alte propuneri care merită o analiză mai detaliată:

- implicarea Belarus în unele activități sectoriale, legate de sinergie;

- crearea unui Forum al societății civile din regiunea Mării Negre;

- consolidarea rețelelor academice și studențești;

- crearea unui Institut de studii europene în regiunea Mării Negre.

Comisia este pregătită să colaboreze cu statele membre și cu toate părțile interesate în privința acestor idei noi și a altor idei, în vederea consolidării cooperării regionale la Marea Neagră, consolidare care:

- să completeze cooperarea bilaterală, specifică pe care o avem cu partenerii noștri în cadrul politicii europene de vecinătate și al altor politici aplicabile în regiune;

- să fie cuprinzătoare, să implice toate statele membre și țările de la Marea Neagră;

- să ofere valoare adăugată.

8. CONCLUZIE

Primele rezultate ale Sinergiei Mării Negre demonstrează utilitatea practică și potențialul acestei noi abordări de politică regională europeană. Faza de lansare a sinergiei a fost finalizată și a început etapa de punere în aplicare. Participanții sunt în favoarea instituirii unui proces de cooperare pe termen lung la Marea Neagră și au formulat idei convergente în ceea ce privește conținutul și modalitățile acestui proces.

Experiența primului an demonstrează, de asemenea, că dezvoltarea cooperării regionale la Marea Neagră sprijinite de UE este un proces care are loc într-un mediu complex. Continuarea progreselor necesită implicarea consecventă și activă a unui număr sporit de actori, incluzând atât statele membre, cât și partenerii de la Marea Neagră. Ca și în primul an, Comisia va fi pregătită să contribuie la acest efort important.

ANEXA I

Harta țărilor de la Marea Neagră

ANEXA II

Asistența CE în favoarea țărilor participante la Sinergia Mării Negre (angajamente în MEUR)

2000-2006 în cadrul Tacis și al instrumentelor pentru Turcia | 2007 în cadrul IEVP/IPA | 2007 în cadrul instrumentului CE de ajutor umanitar |

Cooperare bilaterală |

Armenia | 44,8 | 24 |

Azerbaidjan | 72,6 | 22 | 1,35 |

Georgia | 65 | 28,8 | 2 |

Republica Moldova | 86,5 | 45,7 | 3 |

Federația Rusă | 559 | 13 | 19,45 |

Turcia | 1040 | 497,2 |

Ucraina | 501,5 | 144 |

Total cooperare bilaterală | 2369,4 | 774,7 |

Cooperare regională | 962,2 | 62 |

Total | 3331,6 | 836,7 | 25,8 |

[1] COM 2007 (160) final, adoptat la 11. 4. 2007

[2] Regiunea Mării Negre (a se vedea harta din anexă) cuprinde Grecia, Bulgaria, România și Moldova la vest, Ucraina și Rusia la nord, Georgia, Armenia și Azerbaidjan la est și Turcia la sud. Deși Armenia, Azerbaidjan, Moldova și Grecia nu sunt state cu ieșire la Marea Neagră, prin istorie, proximitate și legături strânse sunt actori regionali naturali.

[3] Raport privind o abordare a politicii regionale pentru zona Mării Negre [2007/2101(INI)].

[4] RELEX-IV-008 COR.

[5] Grupul de lucru „Dunăre și Marea Neagră” a fost instituit de țările din regiunea Dunării și a Mării Negre pentru a încuraja o abordare strategică privind investițiile în sectorul apelor.

[6] COM (2007) 575 final - O politică maritimă integrată pentru Uniunea Europeană.

[7] Programul TRACECA ( TRAnsport Corridor Europe-Caucasus-Central Asia – Coridorul de transport între Europa, Caucaz și Asia Centrală) oferă asistență care acoperă legăturile de transport rutier, feroviar, aerian și maritim.

[8] Centrul de Informare și Coordonare al frontierei Mării Negre, cu sediul la Burgas, Bulgaria.

[9] Armenia, Azerbaidjan, Bulgaria, Georgia, Grecia, Republica Moldova, România, Federația Rusă, Turcia și Ucraina.

[10] Participarea Turciei la program este finanțată suplimentar prin fonduri din cadrul Instrumentului pentru preaderare.

[11] O inițiativă a României.

[12] OCEMN a fost creată în 1992. Axată inițial pe cooperarea economică, și-a lărgit treptat sfera de acțiune. Toate țările de la Marea Neagră enumerate în nota de subsol 2 fac parte din organizație, împreună cu Albania și Serbia.

[13] Federația Rusă nu a luat parte la discuțiile privind declarația comună, deoarece a preferat o declarație UE-OCEMN. Cu toate acestea, Federația Rusă a subliniat faptul că susține rolul sporit al UE menţionat în declarația comună. Prin urmare, nu s-a opus adoptării documentului.

[14] Parteneriatele încheiate în cadrul Dimensiunii nordice selecționează și finanțează proiecte vizând obiective convenite și care utilizează fonduri speciale.