C 204/24

Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2020/C 204/18)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1) în termen de trei luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

„LIMONE DELL’ETNA”

Nr. UE: PGI-IT-02444 – 12.12.2018

DOP ( ) IGP (X)

1. Denumirea

„Limone dell’Etna”

2. Statul membru sau țara terță

Italia

3. Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1. Tipul de produs

Clasa 1.6. Fructe, legume și cereale în stare proaspătă sau prelucrate

3.2. Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la 1

Denumirea „Limone dell’Etna” desemnează fructele lămâilor cultivați în zona situată de-a lungul fâșiei de coastă a vulcanului Etna, într-o regiune aflată între râul Alcantara la nord și limita nordică a comunei Catania. Aceasta este rezervată cultivarului „Femminello” și clonelor sale, precum și cultivarului „Monachello”, care aparține de specia botanică Citrus limon (L.) Burm. Legătura cu aria geografică are la bază caracteristicile și calitățile produsului.

În momentul punerii în consum, fructele trebuie să prezinte caracteristicile și parametrii de calitate enumerați mai jos:

Cultivar și perioade de producție Caracteristicile fructelor Parametri de calitate „Femminello” „Primofiore” fruct de iarnă recoltarea fructelor se efectuează începând cu 15 septembrie Culoarea cojii variază de la verde deschis la galben-lămâie; formă eliptică; greutate minimă de 90 g; culoarea pulpei variază de la verde deschis la galben-lămâie Caracteristicile sucului: culoare galben-lămâie; randament > 34 % aciditate > 5,5 % total solide solubile: gradul Brix al pulpei > 7 randament în uleiuri esențiale > 0,3 % „Femminello” „Bianchetto” sau „maiolino” lămâie de primăvară recoltarea fructelor se efectuează începând cu 1 aprilie Coaja are o culoare galben deschis; formă eliptică sau ovoidală greutate minimă de 90 g; pulpă de culoare galbenă Caracteristicile sucului: culoare galben-lămâie; randament > 34 % aciditate > 5,5 % total solide solubile: gradul Brix al pulpei > 7 randament în uleiuri esențiale > 0,3 % „Femminello” „Verdello” (sau lămâie de vară) recoltarea fructelor se efectuează începând cu 15 mai Culoarea cojii variază de la verde la galben deschis; formă eliptică-sferică; greutate minimă de 80 g; culoarea pulpei variază de la verde deschis la galben-lămâie Caracteristicile sucului: culoare galben-lămâie; randament > 30 % aciditate > 5,5 % total solide solubile: gradul Brix al pulpei > 7 randament în uleiuri esențiale > 0,3 % „Monachello” „Primofiore” fruct de iarnă recoltarea fructelor se efectuează începând cu 15 octombrie Culoarea cojii variază de la verde deschis la galben-lămâie; formă eliptică; greutate minimă de 90 g; culoarea pulpei variază de la verde deschis la galben-lămâie Caracteristicile sucului: culoare galben-lămâie; randament > 25 % aciditate > 5,5 % total solide solubile: gradul Brix al pulpei > 7 randament în uleiuri esențiale > 0,3 % „Monachello” „Bianchetto” sau „maiolino” lămâie de primăvară recoltarea fructelor se efectuează începând cu 1 aprilie Coaja are o culoare galben deschis; formă eliptică sau ovoidală; greutate minimă de 90 g; pulpă de culoare galbenă Caracteristicile sucului: culoare galben-lămâie; randament > 25 % aciditate > 5,5 % total solide solubile: gradul Brix al pulpei > 7 randament în uleiuri esențiale > 0,3 % „Monachello” „Verdello” (sau lămâie de vară) recoltarea fructelor se efectuează începând cu 15 mai Culoarea cojii variază de la verde la galben deschis; formă eliptică-sferică; greutate minimă de 80 g; culoarea pulpei variază de la verde deschis la galben-lămâie Caracteristicile sucului: culoare galben-lămâie; randament > 25 % aciditate > 5,5 % total solide solubile: gradul Brix al pulpei > 7 randament în uleiuri esențiale > 0,3 %

Fructele care poartă indicația geografică protejată „Limone dell’Etna” trebuie să fie comercializate în stare proaspătă, în categoriile „Extra” și „Prima”, și să aibă un calibru autorizat de 3, 4, 5 și 6.

Fără a se aduce atingere parametrilor de calitate specifici pentru suc pentru randamentul în uleiuri esențiale, se pot utiliza, exclusiv în scopuri de prelucrare, putând beneficia de IGP „Limone dell’Etna”, pe lângă fructele menționate mai sus, și fructe din categorii sau cu calibre, formă, greutate și culoare a pulpei diferite de cele prevăzute. Aceste fructe nu pot fi destinate consumatorului final ca fructe proaspete.

3.3. Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

—

3.4. Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Toate etapele producției fructului „Limone dell’Etna” trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată descrisă la punctul 4 de mai jos.

3.5. Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

Produsul „Limone dell’Etna” poate fi comercializat în toate tipurile de ambalaj, în conformitate cu legislația în vigoare, sau în vrac.

3.6. Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Toate fructele comercializate în vrac trebuie să fie etichetate în mod obligatoriu. Etichetele trebuie să conțină reprezentarea grafică a logoului IGP „Limone dell’Etna”, descris și reprezentat mai jos.

De asemenea, lămâile „Limone dell’Etna” pot fi comercializate cu amănuntul, fiind însoțite de o etichetă vizibilă clar, care conține aceleași informații prevăzute pentru ambalaje.

Lămâile destinate prelucrării, care nu pot fi destinate consumatorului final ca fructe proaspete, pot fi comercializate „în vrac”, neetichetate, în ambalaje sau recipiente conforme cu reglementările în vigoare, prezentând cel puțin pe una dintre laturi, cu caractere lizibile și vizibile, mențiunea „IGP Limone dell’Etna destinată prelucrării” și precizând cultivarul și lotul, sau direct pe remorcile vehiculelor de transport specializate, cu condiția imperativă ca, în afară de lămâile IGP „Limone dell’Etna”, să nu fie prezent niciun alt fruct.

Pe lângă simbolul grafic european, logoul IGP „Limone dell’Etna” descris mai jos și informațiile impuse prin lege, eticheta aplicată pe ambalaje trebuie să conțină în mod obligatoriu, cu litere de tipar clare și lizibile, denumirea cultivarului, categoria și calibrul. Utilizarea mărcilor private este autorizată, cu condiția ca acestea să nu inducă în eroare consumatorul și să fie autorizate de legislația în vigoare. Este interzisă adăugarea altor calificative și mențiuni decât cele prevăzute în caietul de sarcini, inclusiv a unor adjective precum „fine” (fin), „superiore” (superior), „selezionato” (selecționat) sau „scelto” (de calitate) sau a unor calificative similare. Nu este permisă folosirea termenilor laudativi.

Logoul IGP „Limone dell’Etna”

Reprezentarea grafică a logoului este formată din imaginea a două lămâi și din mențiunea „IGP Limone dell’Etna”.

Logoul nu trebuie modificat în niciun fel; de asemenea, se interzice utilizarea sau modificarea unei părți a acestuia.

4. Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria geografică de cultivare a „Limone dell’Etna” este situată în provincia Catania, de-a lungul zonei situate între Marea Ionică și vulcanul Etna și cuprinde teritoriul administrativ al comunelor următoare: Aci Bonaccorsi, Aci Castello, Aci Catena, Aci Sant’Antonio, Acireale, Calatabiano, Castiglione di Sicilia, Fiumefreddo di Sicilia, Giarre, Mascali, Piedimonte Etneo, Riposto, Santa Venerina, San Gregorio di Catania, Valverde, Zafferana Etnea.

5. Legătura cu aria geografică

Legătura dintre produs și teritoriu este elementul determinant care permite diferențierea acestuia și care are la bază caracteristicile calitative ale fructelor.

Denumirea „Limone dell’Etna” desemnează fructele lămâilor cultivați în zona situată la poalele vulcanului Etna și face referire la specificitățile calitative și la elementele tipice ale teritoriului și ale tradiției, care sunt transmise din generație în generație de mai bine de două secole.

În ceea ce privește caracteristicile calitative, epicarpul lămâilor „Limone dell’Etna” este foarte bogat în glande oleifere care conțin uleiuri esențiale de calitate aromatică înaltă; se observă în special „citralul” (amestec de aldehide, geraniol și neral), care se află la originea „gustului” specific de lămâie.

Caracteristicile calitative ale uleiurilor esențiale ale „Limone dell’Etna” le conferă fructelor un caracter specific apreciat de consumatori; de asemenea, acestea au făcut obiectul unor studii. Mai exact, din studiile efectuate în cadrul fostului Istituto Sperimentale per l’Agrumicoltura, devenit Consiglio per la Ricerca in Agricoltura e l’Analisi dell’Economia Agraria, în cadrul Centro di Ricerca Olivicoltura, Frutticoltura e Agrumicoltura (CREA-OFA din Acireale) și în cadrul Istituto di Chimica organica al Universității din Messina, referitoare la calitatea esențelor obținute din lămâile cv. Femminello recoltate în zonele siciliene tipice, reiese că uleiurile esențiale obținute din fructele care provin din aria geografică de producție a lămâilor „Limone dell’Etna” sunt caracterizate printr-un conținut mediu de citral mai ridicat (3,61 %) comparativ cu fructele care provin din alte localități care au făcut obiectul studiului, și anume Siracusa (3,49 %) și Bagheria (3,29 %) (Sursa: Extras din nr. 2 al publicației „Industrie e Conserve” 1969, p. 110).

Constatarea de mai sus se aplică și în cazul soiului Monachello al lămâilor „Limone dell’Etna”. Dintr-un alt studiu efectuat de Centro di Ricerca Olivicoltura, Frutticoltura e Agrumicoltura din Acireale (CREA-OFA), referitor la calitatea esențelor obținute din lămâile cv. Monachello, reiese că uleiurile esențiale obținute din fructele care provin din aria geografică de producție a lămâilor „Limone dell’Etna” sunt caracterizate printr-un conținut mediu de citral mai ridicat, conținutul lor de geraniol și de neral fiind de 1,67 % și, respectiv, 0,82 %, comparativ cu lămâile care provin din localitățile Lascari (Pa) (0,70 %, respectiv 0,59 % și 0,85 %, respectiv 0,72 %) și din Barcellona Pozzo di Gotto (Me) (1,15 %, respectiv 0,77 %) (Sursa: Contributo alla conoscenza delle essenze di limone di alcune cultivar italiane – Rivista Italiana Essenze – Profumi Piante Officinali – Aromi – Saponi cosmetici p. 370 – anul XLVII, nr. 7, iulie 1965; Ricerche sugli olii essenziali del flavedo di 44 cloni di limone – Essenze Derivati Agrumari, anul LVII, nr. 3, iulie-septembrie 1987; Determinazione delle caratteristiche analitiche e della composizione enantiomerica di oli essenziali agrumari ai fini dell’accertamento della purezza e della qualità – Essenze Derivati Agrumari Vol. 74, nr. 1, ianuarie-aprilie 2004).

Calitatea fructelor care poartă IGP „Limone dell’Etna” rezultă din dezvoltarea și coacerea într-un mediu pedoclimatic foarte specific, format din soluri de origine vulcanică, tipice pentru zonele aflate în apropierea vulcanului Etna, care este asociat unei clime temperate datorită apropierii de mare.

Lămâii de la care provin fructele „Limone dell’Etna” sunt cultivați pe soluri de origine vulcanică, în general evoluate, care sunt situate pe formațiuni litologice vulcanice vechi. Solurile prezintă o granulație și o textură eterogene: pe fâșia colinară din aria delimitată, solurile prezintă un profil puțin adânc, o abundență de roci la suprafață, o textură nisipoasă și bogată în elemente grosiere (schelet), în timp ce pe fâșia litorală solurile prezintă profiluri mai evoluate, mai adânci, cu o textură de lut nisipos (Sursa: Laboratorio analisi Chimico-agrarie SOAT Acireale).

În plus, din studiile efectuate în cadrul CREA-OFA (Acta Italus Hortus, 9, 61-65, 2013, Food Chemistry, 211, 734-740, 2016), reiese că, grație tipologiei speciale a acestui sol, în principal vulcanice, ca urmare a prezenței vulcanului Etna, și compoziției rocilor, de tip bazaltic, lămâile „Limone dell’Etna” prezintă conținuturi ridicate de mangan și de stronțiu.

Pe lângă caracteristicile solului, și alți factori naturali contribuie la crearea condițiilor optime pentru cultivarea lămâilor „Limone dell’Etna”.

Factorii care influențează clima din zona de cultivare a „Limone dell’Etna” sunt, în principal, temperaturile și configurația orografică.

Apropierea de Marea Ionică și prezența complexului vulcanic Etna au o influență puternică asupra temperaturilor. Datorită acestor temperaturi favorabile, cultura lămâilor s-a răspândit timp de mai multe secole de-a lungul fâșiei de coastă a vulcanului Etna, precum și pe colinele interioare din vecinătate, situate în zona cuprinsă între râul Alcantara la nord și limita nordică a comunei Catania la sud.

Configurația orografică este esențială pentru determinarea regimului de precipitații: la o latitudine caracterizată prin clime semiaride sau uscate, prezența vulcanului se află la originea acumulărilor de precipitații ridicate, care pot atinge un total de aproximativ 600-700 mm/an în zonele de producție a lămâilor. Furtunile din timpul verii, care sunt relativ frecvente pe versantul estic, contribuie la moderarea temperaturilor.

Valorile relative ale umidității atmosferice înregistrate pe versantul estic al vulcanului Etna și, în special, de stația meteorologică situată la sediul CREA-OFA din Acireale (194 m peste nivelul mării), arată că în ultimii 27 de ani (1990-2017), umiditatea medie anuală înregistrată este de aproximativ 67 % și că media valorilor maxime nu depășește pragul de 88 %, în timp ce media valorilor minime nu coboară sub limita de 43 %.

Printre celelalte elemente climatice care exercită o influență determinantă asupra culturii se numără expunerea la soare și vânturile.

Numărul de ore de expunere la soare înregistrate prin intermediul Bolletino Mensile (între 1936 și 1939) la Osservatorio Collegio Pennisi (Sursa: Il clima di Acireale nei suoi elementi metereologici anno 1943) indică faptul că, în Acireale, numărul de ore de expunere la soare este mai mare decât în celelalte orașe. Această informație este confirmată de valorile nebulozității înregistrate de același observator.

O specificitate proprie teritoriului de producție a lămâilor „Limone dell’Etna” este tehnica de cultivare specială, denumită „forzatura” (forțare) sau „secca” (absența irigării), adoptată de producătorii locali, care permite o producție estivală, tipică ariei de cultivare a „Limone dell’Etna”.

Această tehnică, cu ajutorul căreia se poate forța înflorirea plantei în timpul verii și apariția fructelor în perioada cuprinsă între lunile mai și septembrie din anul următor, a fost creată cu mai mult de trei secole în urmă de către specialiști din bazinul Mării Ionice și din zona vulcanului Etna și a fost transmisă din generație în generație de mai bine de două secole, caracterizând și astăzi zona litorală din Acireale. Absența irigării în timpul lunilor iunie și iulie provoacă un stres hidric al plantei; după această perioadă, prin intermediul unei irigări progresive și al unei fertilizări cu azot stimulatoare, planta iese din letargia sa forțată și înflorește a doua oară, producând fructe anul următor. Fructele obținute prin intermediul acestei tehnici sunt denumite „verdelli”.

Există referințe foarte vechi legate de vulcanul Etna, asociat culturii de lămâi, astfel cum demonstrează hârtia absorbantă în care erau ambalate lămâile la începutul secolului.

De asemenea, unele romane scrise în acea perioadă fac referire la cultura lămâilor „Limone dell’Etna”; în 1894, Federico De Roberto a scris în cartea sa „I Vicerè” despre operațiunile de fertilizare și de căutare a apei „săpând în lavele seculare ale Mongibello” pentru plantarea portocalilor și a lămâilor.

Renumele culturii de lămâi „Limone dell’Etna” se datorează producției tradiționale care o caracterizează de mai multe secole. Din cercetări bibliografice, reiese că studiul referitor la cultivarea lămâilor „Limone dell’Etna”, efectuat de Giulio Savastano, cercetător eminent de la începutul secolului al XVIII-lea, publicat în analele Regia Stazione Sperimentale di Agrumicoltura e Frutticoltura din Acireale în 1922, cu titlul „La biologia colturale del limone nel versante orientale etneo” prezintă un mare interes din punct de vedere istoric și științific. În această publicație, Savastano menționează motivele istorice, biologice și agronomice pentru care lămâia a găsit un mediu ideal pe fâșia litorală a versantului estic al vulcanului Etna, descrisă ca „regiunea lămâilor de pe Etna”, care, 100 de ani mai târziu, corespunde zonei geografice actuale a teritoriului de producție a lămâilor „Limone dell’Etna”.

Printre dovezile importanței istoriei culturii de lămâi în regiune se numără toponimele „Riviera dei Limoni” și „Città del limone verdello”, care sunt în continuare utilizate frecvent și în zilele noastre.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf din prezentul regulament]

Textul consolidat al caietului de sarcini poate fi consultat pe site-ul: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

sau

accesând direct pagina principală a site-ului Ministerului Politicilor Agricole, Alimentare și Forestiere (www.politicheagricole.it), făcând clic pe „Qualità” (Calitate) (în partea din dreapta sus a ecranului), apoi pe „Prodotti DOP IGP STG” (Produse DOP IGP STG) (în partea stângă a ecranului) și, în final, pe „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” (Caiete de sarcini ale produselor supuse analizei UE).

(1) JO L 343, 14.12.2012, p. 1.