Antisemitismul contemporan se manifestă sub mai multe forme, vechi și noi: de la discursul online de incitare la ură la infracțiuni motivate de ură și atacuri împotriva evreilor, a proprietăților și a instituțiilor acestora, la profanarea sinagogilor, a cimitirelor și a memorialelor. Acesta se manifestă în viața de zi cu zi a evreilor sub forma unor remarci sau acțiuni ocazionale la locul de muncă, în conversații private, în locuri publice, în mass-media, în sport și în cultură sau atunci când evreii își practică religia. Antisemitismul se manifestă ca discriminare rasială, etnică sau religioasă, sub forma stereotipurilor și a urii împotriva evreilor și a persoanelor percepute ca fiind evrei. Acesta poate duce la atacuri violente și letale, cum ar fi cele de la Școala Ozar Hatorah din Toulouse din 2012 și de la Muzeul Evreiesc din Bruxelles din 2014, atacul asupra Hypercasher din Paris din 2015 sau atacul asupra sinagogei din Halle din 2019.

În același timp, antisemitismul a fost prezent în Europa de secole, manifestându-se sub formă de expulzări, persecuții și pogromuri, care au culminat cu Holocaustul, o pată de neșters în istoria europeană și au șters viața și patrimoniul evreilor în multe părți ale continentului. Uniunea Europeană își are rădăcinile istorice în cel de Al Doilea Război Mondial și în angajamentul fără echivoc al europenilor de a se asigura că astfel de atrocități nu se vor mai repeta niciodată.

Din 2017, Comisia utilizează definiția de lucru fără caracter juridic obligatoriu a antisemitismului a Alianței Internaționale pentru Comemorarea Holocaustului (definiția IHRA) ca instrument de orientare practică și ca bază pentru activitatea sa de combatere a antisemitismului. Definiția IHRA este criteriul de referință pentru promovarea unei abordări axate pe victime și bazate pe drepturi. În ianuarie 2021, Comisia, în cooperare cu IHRA, a publicat „Handbook for the practical use of the IHRA working definition of antisemitism” (Manualul pentru utilizarea practică a definiției de lucru a antisemitismului a IHRA), care oferă o imagine de ansamblu a bunelor practici din întreaga Europă privind utilizarea definiției de către organizațiile internaționale, administrațiile naționale, societatea civilă și comunitățile evreiești.

1.1.Combaterea antisemitismului în toate domeniile de politică și mobilizarea fondurilor UE

Combaterea antisemitismului este o provocare complexă. Manifestările sale multidimensionale și prevalența sa în întregul spectru social și politic necesită un răspuns cuprinzător, de la un cadru juridic solid care să fie aplicat în mod corespunzător, la aspecte legate de securitate, până la politici de educație și incluziune, pentru a menționa doar câteva.

Prin urmare, Comisia va lua în considerare în mod sistematic combaterea antisemitismului atunci când elaborează politici, legislație și programe de finanțare și invită alte instituții ale UE să coopereze în vederea consolidării instrumentelor și practicilor de integrare. În plus, statele membre s-au angajat deja să prevină și să combată toate formele de antisemitism prin noi strategii naționale sau prin măsuri în cadrul strategiilor naționale și/sau al planurilor de acțiune existente privind prevenirea rasismului, a xenofobiei, a radicalizării și a extremismului violent. Pentru a avea un impact, aceste strategii trebuie să includă acțiuni specifice și să fie sprijinite cu finanțare adecvată. Adoptarea definiției IHRA și numirea de trimiși sau coordonatori speciali de către toate statele membre sunt, de asemenea, etape necesare pentru o acțiune eficace la nivel național.

O implicare sporită a organizațiilor societății civile și a comunităților evreiești este esențială pentru succesul strategiei. Comisia își propune să consolideze cooperarea activă cu acestea și să ofere sprijin financiar pentru inițiative în toate domeniile care fac obiectul strategiei.

Acțiunile specifice vor fi urmărite printr-o gamă largă de programe de finanțare ale UE, în special prin programul „Cetățeni, egalitate, drepturi și valori” (CERV), care, cu un buget de 1,55 miliarde EUR, este cel mai mare program UE de finanțare pentru promovarea drepturilor fundamentale. În plus, acțiuni relevante vor fi sprijinite prin intermediul programelor UE, cum ar fi programul „Justiție”, Orizont Europa, Europa creativă, Erasmus+, Fondul pentru securitate internă, fondurile politicii de coeziune, Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (IVCDCI) și Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA). De asemenea, prin intermediul Instrumentului de sprijin tehnic, Comisia poate finanța reforme structurale în statele membre, inclusiv la nivel multinațional, pentru a consolida cooperarea și a valorifica cele mai bune practici în lupta împotriva discriminării și a antisemitismului.

Acțiunile întreprinse de toate statele membre pentru execuția fondurilor UE trebuie să respecte pe deplin principiul nediscriminării. În particular, Carta drepturilor fundamentale a UE, care interzice orice discriminare bazată, printre altele, pe originea rasială sau etnică, pe religie sau convingeri, trebuie respectată pe tot parcursul pregătirii, punerii în aplicare, monitorizării, raportării și evaluării programelor. În cazul încălcării normelor UE de combatere a discriminării, inclusiv a discriminării evreilor pe motive de religie sau origine etnică, finanțarea poate fi suspendată. Comisia și statele membre monitorizează respectarea acestor norme pentru toate programele finanțate de UE.

Pentru a sprijini punerea în aplicare a prezentei strategii și pentru a contribui la coordonarea eforturilor statelor membre, Comisia va oficializa Grupul de lucru ad-hoc privind combaterea antisemitismului ca structură permanentă care reunește statele membre, reprezentanți ai comunităților evreiești și alte părți interesate.

Agenția pentru Drepturi Fundamentale a UE (FRA) va sprijini, de asemenea, UE și statele membre cu dovezi, asistență și expertiză în monitorizarea punerii în aplicare a prezentei strategii și a strategiilor naționale sau a planurilor de acțiune privind combaterea antisemitismului.

Acțiuni-cheie:

Comisia: ·va organiza un forum anual al societății civile privind combaterea antisemitismului, care să reunească reprezentanți ai Comisiei și ai comunităților evreiești, ai societății civile și alte părți interesate pentru a crea legături și pentru a maximiza efectul acțiunilor comune și al finanțării UE; ·va sprijini eforturile statelor membre de elaborare și punere în aplicare a strategiilor naționale de combatere a antisemitismului sau a discriminării, prin intermediul Instrumentului de sprijin tehnic, și le va evalua până în 2023. Statele membre sunt încurajate: ·să elaboreze strategii naționale până la sfârșitul anului 2022 privind combaterea antisemitismului sau să includă măsuri în planurile lor naționale împotriva rasismului și să asigure o finanțare suficientă pentru punerea în aplicare a acestora; ·să adopte și să utilizeze definiția IHRA a antisemitismului și să încurajeze autoritățile locale, regiunile, orașele și alte instituții și organizații să facă același lucru; ·să numească trimiși/coordonatori speciali pentru combaterea antisemitismului și susținerea vieții evreiești.

1.2.Combaterea discursurilor antisemite de incitare la ură și a infracțiunilor motivate de ură

Evreii sunt ținta principală a infracțiunilor comise pe baza unei prejudecăți antisemite. Cu toate acestea, manifestările retorice și fizice ale antisemitismului pot fi îndreptate și către persoane care nu sunt evrei.

71 % dintre evreii care poartă sau afișează uneori articole care i-ar putea identifica ca evrei evită cel puțin ocazional să facă acest lucru. 44 % dintre tinerii evrei europeni au fost victime ale hărțuirii antisemite.

Decizia-cadru a UE privind combaterea rasismului și a xenofobiei prin intermediul dreptului penal prevede un cadru juridic solid pentru combaterea infracțiunilor antisemite motivate de ură și a discursurilor de incitare la ură, inclusiv a apologiei publice, a negării sau a minimizării voite a Holocaustului într-un mod care ar putea incita la violență sau la ură. Transpunerea sa integrală și corectă reprezintă o prioritate pentru Comisie. Autoritățile de aplicare a legii și sistemul judiciar joacă un rol esențial în punerea în aplicare eficace a legislației privind discursurile de incitare la ură și infracțiunile motivate de ură (inclusiv decizia-cadru) și în garantarea drepturilor victimelor. Pentru a consolida în continuare cadrul juridic, în 2021 Comisia va introduce o inițiativă de extindere a listei „infracțiunilor UE” pentru a include infracțiunile motivate de ură și discursurile de incitare la ură.

Comisia sprijină statele membre prin intermediul Grupului la nivel înalt pentru combaterea rasismului și a xenofobiei și a altor forme de intoleranță și cooperează cu Agenția UE pentru Formare în Materie de Aplicare a Legii (CEPOL), FRA, Rețeaua Europeană de Formare Judiciară (EJTN), statele membre și organizațiile societății civile pentru a dezvolta formarea și consolidarea capacităților autorităților de aplicare a legii și ale sistemului judiciar, pentru a îmbunătăți înregistrarea infracțiunilor motivate de ură și colectarea datelor, precum și pentru a încuraja victimele să raporteze infracțiunile motivate de ură și pentru a consolida cooperarea dintre autoritățile de aplicare a legii și comunitățile evreiești.

Strategia UE privind drepturile victimelor (2020-2025) urmărește să garanteze că victimele infracțiunilor, inclusiv ale infracțiunilor antisemite motivate de ură, se pot baza pe deplin pe drepturile lor și pot fi protejate împotriva victimizării secundare. Structurile de sprijin pentru victimele incidentelor antisemite din întreaga Europă sunt adesea inadecvate. Statele membre sunt încurajate să instituie servicii de sprijin de specialitate integrate și specifice pentru victimele cele mai vulnerabile, inclusiv pentru victimele infracțiunilor antisemite motivate de ură. Acestea ar trebui, de asemenea, să asigure formare specifică privind nediscriminarea pentru serviciile de poliție și alte persoane care intră în contact cu victimele infracțiunilor antisemite motivate de ură.

Comisia va continua să monitorizeze punerea în aplicare a Directivei privind drepturile victimelor, care garantează că toate victimele infracțiunilor au drepturi, inclusiv la acces la servicii de sprijin specializate și măsuri de protecție care corespund nevoilor lor individuale și vulnerabilității lor. Prin strategia europeană în materie de formare judiciară pentru perioada 2021-2024, Comisia sprijină formarea profesioniștilor din domeniul justiției pentru asigurarea faptului că legislația UE este aplicată corect, iar profesioniștii dispun de competențele necesare. De asemenea, Comisia va sprijini dezvoltarea de cursuri de formare, precum și de materiale privind antisemitismul și le va pune la dispoziție pe „Platforma europeană de formare” a portalului european e-justiție. Prin Strategia UE privind drepturile copilului, Comisia urmărește să integreze drepturile copiilor în politicile UE, pentru a proteja mai bine copiii care sunt victime ale discriminării, inclusiv pe motive de religie sau convingeri.

Datele fiabile și comparabile privind incidentele antisemite sunt esențiale pentru a evalua răspândirea antisemitismului în Europa și pentru a o combate în mod eficace. Înregistrarea incidentelor raportate este adesea inconsecventă, deoarece statele membre utilizează metodologii diferite și, prin urmare, datele nu pot fi comparate. În cadrul Grupului la nivel înalt pentru combaterea rasismului și a xenofobiei, FRA va ajuta statele membre să își îmbunătățească și să își alinieze metodologiile de înregistrare și colectare a datelor privind infracțiunile motivate de ură, inclusiv privind antisemitismul.

Subraportarea reprezintă o provocare: 79 % dintre evreii intervievați nu au raportat niciunei organizații cel mai grav incident antisemit suferit. În acest sens, statele membre ar trebui să faciliteze raportarea incidentelor pentru victimele infracțiunilor antisemite motivate de ură și ale discursului de incitare la ură, oferind o varietate de canale, astfel încât să crească nivelul de raportare și să îmbunătățească înregistrarea unor astfel de incidente.