RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂȚILOR EUROPENE, 
Bruxelles, 3.12.2008 
SEC(2008) 2909 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
 
care înso țește  
 
Propunerea de 
 
DIRECTIV Ă A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI  
 
de abrogare a 8 directive privind metrologia 
 
Rezumatul studiului de impact 
  
{COM(2008) 801 final} 
 
{SEC(2008)2910} 
 
{SEC(2008)2968} 
RO 2   RO Prezentul studiu de impact se refer ă la abrogarea a 8 directive „vechea abordare” privind 
metrologia și, dacă este necesar, la extinderea domeniului de aplicare al Directivei 
2004/22/CE privind mijloacele de m ăsurare. Acesta face parte din Programul legislativ de 
lucru pentru 2008 al Comisiei (ENTR/015).  
Propunerea vizeaz ă 8 directive privin d metrologia din urm ătoarele 6 sectoare:  
- Contoare de ap ă rece pentru ap ă nepotabil ă (Directiva 75/33/CEE)  
- Alcoolmetre și tabele alcoolmetri ce (Directiva 75/765/CEE și, respectiv, 75/766/CEE)  
- Greutăți de precizie medie și respectiv peste medi e (Directiva 71/317/CEE și, respectiv, 
74/148/CEE) - Manometre pentru m ăsurarea presiunii în pneurile autovehiculelor (Directiva 
86/217/CEE)  - Măsurarea masei hectolitrice a cer ealelor (Directiva 71/347/CEE)  
- Calibrarea rezervoarelor de nave (Directiva 71/349/CEE) 
Aceste directive sunt, cu o singur ă excepție, de tip facultativ. Mijloacele de m ăsurare descrise 
în fiecare directiv ă trebuie să fie acceptate de statele membre , acest lucru dovedindu-se util în 
anii 1970 când existau obst acole în calea comer țului din cauza reglement ărilor diferite 
existente în statele membre. Pe lâng ă punerea în aplicare a directivel or, statele membre au fost 
autorizate s ă-și mențină o legislație națională proprie, care s ă conțină specifica ții tehnice.  
În condițiile acordului OMC/BTC din 1995, st atele membre care doresc s ă legifereze sunt 
obligate s
ă o facă pe baza standardelor interna ționale. În consecin ță, reglement ările naționale 
se vor baza pe standardele interna ționale, care, la rândul lor, au  fost adesea transpuse în 
standardele europene. În fruntea acestora, cazul de jurispruden ță „Cassis de Dijon” creat de 
Curtea European ă de Justi ție, interzice dispozi țiile naționale dispropor ționate și impune 
recunoașterea reciproc ă a produselor comercializate în mod legal în alte state membre. În 
plus, începând cu 1993, acordul WELMEC de om ologare de tip a oferit un cadru pentru 
cooperarea interguvernamental ă privind recunoa șterea reciproc ă a evaluărilor de conformitate, 
în special a mijloacelor de m ăsurare nearmonizate pe baza standardelor interna ționale. 
În conformitate cu obiectivul Co misiei de simplificare a legisla ției (COM(2005)535), scopul 
general este de a simplifica acquis-ul legisla ției europene prin abrogarea actelor legislative 
depășite, care au un impact practic redus sau inexistent și au devenit, prin urmare, 
nerelevante. Obiectivul specific este acela de a simplifica acquis-ul comunitar în domeniile 
reglementate de 8 directive „vech ea abordare” privind metrologia, men ținând, în acela și timp, 
libera circula ție a mijloacelor de m ăsurare pe pia ța internă și evitând introducerea de 
obstacole în calea progr esului tehnologic.  
În documentul-cheie destinat consult ării publice, serviciile Comi siei au prezentat trei op țiuni. 
Opțiunea 1: Directivele „vechea abordare” coexist ă cu reglement ările naționale (situa ția 
actuală). În absen ța unei noi ac țiuni comunitare, vechile directive ar continua s ă existe pân ă 
când progresul tehnic ar dep ăși cu totul specifica țiile tehnologice.  Este de a șteptat ca pia ța să 
continue s ă evolueze cu rapiditate pentru a include produse tot mai avansate din punct de 
vedere tehnologic și care nu se mai supun vechilor directive. 
Opțiunea 2 este abrogarea directivelor dep ășite fără nicio modificare a Directivei 2004/22/CE 
privind mijloacele de m ăsurare. Reglement ările naționale pot continua s ă existe. În cazul 
acestei op țiuni circula ția liberă a mijloacelor de m ăsurare pe pia ța internă s-ar baza în mod 
implicit pe principiul recunoa șterii reciproce iar reglement ările orizontale ar încadra 
funcționarea corect ă a acesteia. Acordul WELMEC de omologare de tip existent ofer ă un 
cadru pentru recunoa șterea reciproc ă a evalu ărilor de conformitate na ționale. Conform 
termenilor acordului WTO/BTC, statele membre ar trebui s ă-și bazeze reglement ările pe 
RO 3   RO standardele interna ționale. Ca o alternativ ă a reglement ărilor naționale, statele membre se pot 
baza pe aplicarea benevol ă a standardelor europene. Pentru actualizarea și elaborarea unor 
astfel de standarde, Comisia ar putea, dac ă este necesar, s ă mandateze organiza țiile europene 
de standardizare.  
Opțiunea 3 este de a ad ăuga anexe noi pentru fiecare mijloc de m ăsurare la Directiva 
2004/22/CE privind mijloacele de m ăsurare și de a abroga celela lte directive. Aceast ă opțiune 
nu autorizeaz ă existența unor reglement ări naționale, de și statele membre r ămân libere de a 
alege domeniile în care doresc s ă instituie controale metrologice legale. Pentru efectuarea 
acestor sarcini, ele au posibilitatea de a au toriza utilizarea pe te ritoriul lor numai a 
instrumentelor a c ăror conformitate a fost evaluat ă în funcție de cerin țele esențiale ale 
directivei. O armonizare conform ă unei „noi abord ări” impune cerin țe esențiale și autorizeaz ă 
orice specifica ție tehnologic ă care îndepline ște aceste cerin țe. Ar trebui s ă se noteze faptul c ă 
articolul 2 din Directiva 2004/22/CE privind mijloacele de m ăsurare permite statelor membre 
să nu impun ă utilizarea pe teritoriul lor a inst rumentelor conforme directivei, f ără ca să poată 
autoriza, în schimb, recursul la reglement ări naționale alternative, ceea ce înseamn ă o absență 
totală de reguli. 
Din consultarea public ă și dintr-un studiu extern reiese c ă nu exist ă obstacole în calea 
comerțului în cele 6 sectoare vizate de cele 8 directive dep ășite. Reiese, de asemenea, c ă 
directivele sunt tot mai pu țin utilizate și că ele sunt acoperite pe deplin de standardele 
internaționale. Situa ția actuală (opțiunea 1) nu a frânat progresul tehnologic iar atunci când 
există o legislație națională suplimentar ă, ea pare s ă țină seama în totalitate de recunoa șterea 
reciprocă și de standardele interna ționale. 
Opțiunile reprezint ă două soluții posibile pentru obiectivul de  simplificare: abrogare (op țiunea 
2) sau revizuire a reglement ării (opțiunea 3). Ambele ar realiza obi ectivul de simplificare, prin 
urmare s-au ad ăugat alte criterii pentru a u șura compara ția dintre ele. S-ar p ărea că acolo unde 
nu există bariere în calea comer țului și nu s-a constatat nicio necesitate strategic ă imperioas ă, 
singura problem ă care rămâne este cea a unui nivel de protec ție ridicat fa ță de costurile 
administrative, care constituie efectele distinctive ale acestor op țiuni. Un nivel de protec ție 
ridicat este garantat  fie de o legisla ție națională bazată pe standarde interna ționale (op țiunile 1 
și 2) sau de o armonizare (op țiunea 3). În schimb, atunci când nu exist ă legislații naționale 
(opțiunile 1 și 2), sau când statele membre decid s ă nu impun ă utilizarea de instrumente 
armonizate (op țiunea 3), nicio protec ție nu este garantat ă și nu există costuri administrative.  
Oricare ar fi op țiunile considerate, toate costuril e sunt echivalente, ceea ce înseamn ă că 
avantajele conferite de o legisla ție națională în materie de protec ție implic ă costuri 
administrative sc ăzute până la medii, care corespund costurilor unei armoniz ări. Atunci când 
nu există legislație, nu exist ă nici avantajul protec ției și nici costuri administrative. 
Pe baza studiului de impact, nicio op țiune nu se distinge. Dat fiind c ă nu există obstacole în 
calea comer țului, opțiunea 3 de armonizare nu ofer ă niciun avantaj care s ă nu poată fi obținut 
fie pe pia ță într-un context de dereglementa re, fie printr-o reglementare na țională bazată pe 
standardele interna ționale, ținând seama pe deplin de principiul recunoa șterii reciproce. Mai 
mult, un num ăr important de state membre au indicat c ă ar putea decide s ă nu aleag ă 
armonizarea dac ă se extinde domeniul de aplicare al  Directivei 2004/22/CE privind mijloacele 
de măsurare, ceea ce ar compromite obiectivul însu și al armoniz ării.  
Prin urmare, din motive de simplificare și de subsidiaritate, op țiunea 2 care const ă în 
abrogarea directivelor f ără a extinde domeniul de aplicare al Directivei 2004/22/CE privind 
mijloacele de m ăsurare poate fi considerat ă ca fiind cea mai adecvat ă.  
RO 4   RO Prezentul raport angajeaz ă numai serviciile Comisiei implicate în elaborarea sa și nu aduce 
atingere formei finale a unei eventuale decizii a Comisiei.