COMISIA EUROPEANĂ Bruxelles, 20.7.2021 SWD(2021) 723 final DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI Raportul din 2021 privind statul de drept



Capitol consacrat situației statului de drept din Portugalia care însoţeşte documentul COMUNICARE A COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIU, COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL REGIUNILOR





Raportul din 2021 privind statul de drept



Situația statului de drept din Uniunea Europeană







{COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Rezumat Eficiența sistemului judiciar portughez rămâne o provocare, în special cu privire la instanțele administrative și fiscale. Guvernul ia măsuri pentru a aborda această provocare, în special prin consolidarea centrelor de arbitraj administrativ și crearea de echipe de reacție rapidă. De asemenea, sunt în curs de desfășurare măsuri pentru a aborda deficitul de resurse umane și pentru a investi în digitalizare. Ca urmare a preocupărilor repetate cu privire la repartizarea cauzelor în instanțe, Consiliul Superior al Magistraturii ia măsuri pentru a îmbunătăți gestionarea cauzelor, prin intermediul unei transparențe sporite în sistemul de repartizare. Sunt în curs de desfășurare inițiative de consolidare a integrității sistemului judiciar, în special prin elaborarea unor coduri de conduită pentru magistrați. Relațiile ierarhice din cadrul parchetului continuă să facă obiectul discuțiilor, iar chestiunea este în curs de examinare în cadrul Curții Administrative Supreme. Sunt în curs de dezbatere reforme ale procedurii penale pentru a permite tratarea mai rapidă a cauzelor complexe. Este important ca aceste aspecte să fie abordate în consultare cu toate părțile interesate relevante și să țină seama de standardele europene. Strategia anticorupție pentru perioada 2020-2024, aprobată de guvern, așteaptă votul în Parlament. Scopul său este de a răspunde unei nevoi de lungă durată de a crea un cadru anticorupție solid. Guvernul a propus măsuri pentru a asigura o tratare mai eficientă a cazurilor complexe de corupție. În timp ce eforturile de îmbunătățire a rezultatelor anchetelor și ale urmăririlor penale în cazurile de corupție continuă, autoritățile de urmărire penală consideră că lipsa de resurse în cadrul poliției și al urmăririi penale reprezintă un motiv de îngrijorare. Reforma din 2019 privind declarația de avere a fost completată printr-o nouă modificare, dar Entitatea pentru transparență mandatată să verifice informațiile divulgate nu este încă operațională. Deși normele privind „ușile turnante” actualizate în 2019 nu au fost puse încă în aplicare, în Parlament se dezbate o nouă legislație privind activitățile de lobby și există planuri de revizuire a legislației privind protecția avertizorilor. Resursele atribuite Consiliului pentru prevenirea corupției rămân limitate. A fost creat un mecanism anticorupție pentru a contribui la capacitatea de prevenire. În timpul pandemiei de COVID-19, riscurile legate de corupție, inclusiv conflictele de interese, au făcut obiectul mai multor recomandări la nivel național. Autoritatea de reglementare în domeniul mass-mediei și-a extins competențele în conformitate cu Directiva revizuită privind serviciile mass-media audiovizuale pentru a include platformele de partajare a materialelor video, educația în domeniul mass-mediei și noile obligații de raportare și de înregistrare. Guvernul a pus în aplicare măsuri de sprijin specifice mass-mediei pentru a atenua dificultățile cu care se confruntă mass-media din cauza pandemiei de COVID-19. Cadrul legislativ asigură protecția jurnaliștilor. Cu toate acestea, au existat cazuri de amenințări și limitări ale activităților profesionale ale jurnaliștilor, inclusiv un caz de supraveghere care urmărește să identifice sursele jurnaliștilor, cu privire la care Parchetul General a lansat o anchetă care urmează să fie examinată de Consiliul Superior al Ministerului Public. Mai mult, părțile interesate indică lipsa oricărei colectări sistematice de date legate de amenințări sau violență împotriva jurnaliștilor, în special în mediul online. Au fost adoptate măsuri de îmbunătățire a transparenței procesului legislativ și a calității legislației. În special, noul Regulament de procedură al Parlamentului vizează consolidarea implicării părților interesate în procesul legislativ. Utilizarea competențelor de urgență de către Guvern în timpul stării de urgență în contextul pandemiei de COVID-19 a făcut obiectul unei autorizări din partea Parlamentului și al unui control ex post din partea Parlamentului, a instanțelor și a Ombudsmanului. Activitatea organizațiilor societății civile a fost afectată de pandemia de COVID-19 și de măsurile de urgență, însă a beneficiat de un sprijin specific. O nouă lege privind statutul utilității publice vizează raționalizarea cadrului legislativ. Deși spațiul societății civile este considerat deschis, apar noi provocări, în special din cauza cazurilor de ostilitate și presiune exercitate împotriva organizațiilor societății civile și a apărătorilor drepturilor omului. I.Sistemul judiciar Sistemul de justiție portughez este caracterizat de un sistem jurisdicțional care cuprinde Curtea Constituțională, Curtea Supremă de Justiție și instanțele judiciare de primă și de a doua instanță, Curtea Administrativă Supremă și instanțele administrative și fiscale de prim și al doilea grad de jurisdicție, precum și Curtea de Conturi. Consiliul Superior al Magistraturii, Consiliul Superior al Instanțelor Administrative și Fiscale și Consiliul Superior al Ministerului Public exercită o acțiune disciplinară asupra magistraților respectivi și le sunt încredințate funcții de conducere relevante. În plus, acestea au competența de a numi, a transfera și a promova judecătorii și procurorii. Judecătorii și procurorii sunt numiți de consiliul respectiv în urma unui concurs deschis și în conformitate cu notele obținute în cadrul cursurilor de formare obligatorii organizate la Centrul de studii judiciare. Ministerul Public este independent de puterea judecătorească și funcționează în mod autonom față de ramura executivă. Acesta dispune de propriul său sistem de guvernanță, în care Parchetul General este cel mai înalt organism. Portugalia participă la Parchetul European. Baroul este o entitate juridică independentă, reglementată de dreptul public și îndeplinește, în exercitarea prerogativelor sale publice, funcții de reglementare. Independența Independența percepută a sistemului judiciar în Portugalia se situează, în medie, la un nivel scăzut, fără să se fi identificat o tendință clară în ultimii cinci ani. În 2021, nivelul independenței percepute a sistemului judiciar în rândul întreprinderilor a scăzut, doar 39 % percepând-o ca fiind „destul de bună sau foarte bună”, iar acest nivel este considerat ca fiind scăzut. În rândul publicului larg, nivelul independenței percepute a sistemului judiciar în rândul publicului larg a crescut, rămânând în același timp mediu, 48 % percepând-o ca fiind „destul de bună sau foarte bună”. Aceasta reprezintă o inversare a tendinței descrescătoare înregistrate începând cu 2018. Sistemul de repartizare a cauzelor în instanțe a făcut obiectul controlului de către Consiliul Superior al Magistraturii, care a adoptat măsuri de îmbunătățire a transparenței. Deși repartizarea cauzelor se face pe cale electronică, prin intermediul unui sistem care prevede repartizarea aleatorie, repartizarea manuală este posibilă în circumstanțe excepționale. Pentru a asigura transparența situațiilor în care are loc repartizarea manuală și pentru a preveni neregulile, Consiliul Superior al Magistraturii a adoptat Regulamentul nr. 269/2021, care stabilește principiile, criteriile, cerințele și procedurile pentru situațiile de modificare, reducere sau suspendare a repartizării cauzelor în instanțele judecătorești. Noul regulament urmărește, în conformitate cu standardele europene, să asigure principiile judecătorului natural, legalității, interzicerii transferului cauzei, independenței și imparțialității instanțelor. Astfel cum se menționează în Raportul din 2020 privind statul de drept, acuzațiile privind interferența cu repartizarea aleatorie a cauzelor în instanțe au determinat Consiliul Superior să desfășoare investigații cu privire la posibile nereguli. În iulie 2020, în urma unei anchete privind cazurile de repartizare manuală a cauzelor în instanțele superioare din 2017 până în 2020, Consiliul Superior nu a găsit nicio dovadă de repartizare manuală nejustificată și a închis ancheta fără nicio procedură disciplinară. Cu toate acestea, în urma unei anchete în care au fost detectate nereguli în repartizarea cauzelor la Curtea de Apel din Lisabona în trei cauze, cu indicii privind abuzul de putere, Consiliul Superior a decis să inițieze proceduri disciplinare împotriva judecătorilor, inclusiv împotriva președintelui și a fostului președinte al acestei instanțe. În aprilie 2021, după ce au apărut noi preocupări cu privire la repartizarea cauzelor în cadrul Instanței centrale de instrucție din Lisabona, Consiliul Superior a dispus o nouă anchetă, în cadrul căreia nu au fost constatate fapte care să indice existența unor abateri disciplinare. Sunt în curs de desfășurare inițiative de consolidare a integrității sistemului judiciar. Statutul Ministerului Public și Statutul magistraților judiciari consacră norme privind atribuțiile și incompatibilitățile aplicabile procurorilor și judecătorilor. În conformitate cu statutele respective, Consiliul Superior al Magistraturii și Consiliul Superior al Ministerului Public au competența de a controla declarațiile de venituri și avere ale magistraților, precum și de a aproba instrumentele juridice necesare în acest sens. În consecință, la 12 ianuarie 2021, Consiliul Superior al Magistraturii a aprobat un regulament privind obligațiile de declarare a averii. Consiliul Superior al Ministerului Public a aprobat, de asemenea, un proiect pentru un cod de conduită la 20 octombrie 2020, care a făcut obiectul unei consultări publice. Versiunea finală a codului de conduită nu a fost încă adoptată. Un cod de conduită al magistraților din cadrul instanțelor administrative și fiscale, care vizează definirea unui cadru de standarde, principii și obligații în materie de etică în ceea ce privește exercitarea funcției judiciare și respectarea obligațiilor privind declararea veniturilor, interesele contradictorii și chestiunile referitoare la cadourile instituționale și ospitalitate, se află, de asemenea, în așteptarea aprobării de către Consiliul Superior al Instanțelor Administrative și Fiscale. Consiliul Superior al Instanțelor Administrative și Fiscale a aprobat, de asemenea, un proiect pentru Regulamentul privind obligațiile de raportare ale magistraților din cadrul instanțelor administrative și fiscale cu privire la venituri, avere, interese, incompatibilități și impedimente, precum și privind procedurile și cercetările la fața locului. În plus, în noiembrie 2020, Asociația profesională a judecătorilor a prezentat un set cuprinzător de propuneri pentru a consolida transparența și integritatea în sistemul de justiție, inclusiv, printre altele, consolidarea canalelor de raportare atât pentru cetățeni, cât și pentru judecători, în special cu privire la cazurile sau tentativele de influență necuvenită. Consiliul Superior al Magistraturii nu a abordat până în prezent propunerile prezentate de Asociația profesională a judecătorilor. Regimul instrucțiunilor de ordin ierarhic pentru procurori se află sub control jurisdicțional. Astfel cum se menționează în Raportul din 2020 privind statul de drept, noul Statut al Ministerului Public, care a intrat în vigoare în 2020, conține dispoziții care clarifică limitele intervenției de ordin ierarhic în procedurile penale. În noiembrie 2020, o nouă directivă cu caracter obligatoriu din partea Procurorului General a stabilit posibilitatea de a emite dispoziții concrete în cadrul procedurii penale către un procuror subordonat. În conformitate cu noua directivă, astfel de dispoziții ar trebui să fie întotdeauna înregistrate în scris, în dosarul administrativ însoțitor, iar posibilitatea de a refuza dispozițiile este asigurată. Părțile interesate din sistemul judiciar și-au exprimat preocuparea cu privire la faptul că această directivă ar putea interfera cu autonomia internă a procurorilor și ar putea fi în contradicție directă cu prevederile Statutului Ministerului Public. O cauză este în prezent pendinte la Curtea Administrativă Supremă în urma unei acțiuni în justiție introduse de Uniunea procurorilor. Sunt în curs de dezbatere reforme ale sistemului de procedură penală pentru a permite tratarea mai rapidă a cauzelor penale complexe. În contextul cauzelor penale considerate de mare complexitate, a fost lansată o discuție cu privire la necesitatea de a modifica normele care reglementează procedura penală, pentru a permite o tratare accelerată a acestor cauze. Au existat cauze complexe, în special cazuri de corupție la nivel înalt, în cadrul cărora, din cauza întârzierilor în faza de anchetă și instrumentare, infracțiunile s-au prescris și s-a renunțat la acuzațiile penale. Părțile interesate și-au exprimat preocuparea cu privire la faptul că percepția asupra absenței capacității sistemului de justiție de a soluționa cauze importante poate conduce la o percepție negativă a publicului cu privire la sistem. În acest context, sunt în curs de dezbatere mai multe propuneri de modificare a normelor care reglementează procedura penală. În special, guvernul a propus Parlamentului, în mai 2021, măsuri de sporire a eficienței urmăririi penale și a proceselor penale. Printre acestea se numără posibilitatea de a organiza măsuri procedurale individuale și de a permite negocierea, în faza contencioasă, a limitei maxime a pedepsei care face obiectul mărturisirii faptelor cuprinse în rechizitoriu. În plus, există, de asemenea, discuții cu privire la organizarea judiciară a instanțelor de instrucție și, în special, a Instanței centrale de instrucție. În prezent, această instanță specializată, care are doar doi judecători în exercițiu, este competentă pentru instrumentarea cazurilor de criminalitate complexă sau organizată, inclusiv de corupție și are competență pe întregul teritoriu național. Competențele sale extinse și numărul limitat de judecători reprezintă, în special, o sursă a criticilor. În acest context, la 4 mai 2021, Consiliul Superior al Magistraturii a anunțat că este în favoarea modificărilor aduse organizării și structurii actuale a Instanței centrale de instrucție, excluzând totuși posibilitatea de a consolida numărul judecătorilor. Consiliul Superior al Magistraturii va prezenta guvernului o propunere oficială în acest sens. La 17 iunie 2021, guvernul a aprobat un proiect de lege care va fi prezentat Parlamentului cu propunerea de dizolvare a Instanței penale din Lisabona și de includere a competenței sale în cadrul Instanței penale centrale. Măsura propusă vizează creșterea numărului de judecători repartizați acestei instanțe (de la numărul inițial de doi judecători la nouă judecători), asigurând raționalizarea resurselor și consolidarea luptei împotriva infracțiunilor economice și financiare. Este important ca reformele juridice să fie realizate în consultare cu toate părțile interesate relevante și să țină seama de standardele europene relevante. Calitate S-au înregistrat creșteri ale resurselor umane alocate sistemului judiciar, dar există în continuare motive de îngrijorare. În decembrie 2020, au fost lansate proceduri de recrutare pentru 40 de judecători și 65 de procurori. Cu toate acestea, părțile interesate continuă să raporteze un deficit semnificativ de judecători și procurori. În special, instanțele fiscale și administrative raportează că numărul total al judecătorilor din tribunalele fiscale și administrative de primă instanță rămâne cu mult sub nivelul stabilit în cadrul juridic, peste 13 % din posturi fiind vacante. La sfârșitul anului 2019, 11 posturi pentru funcția de judecător de apel în cadrul instanțelor administrative și fiscale au rămas vacante. Procedura de recrutare pentru crearea de cabinete consultative care să vină în ajutorul judecătorilor, care era pendinte de mai mulți ani, a fost lansată în decembrie 2020. Se preconizează că primele cabinete consultative vor fi înființate în septembrie 2021, iar consilierii vor oferi asistență tehnică și expertiză în domeniul dreptului, al psihologiei, al contabilității, al finanțelor și al economiei. Cu toate acestea, aceste cabinete vor fi înființate numai în tribunalele de primă instanță, în timp ce părțile interesate subliniază necesitatea de a le extinde la instanțele administrative și fiscale, în cadrul cărora durata lichidării stocului de cauze pendinte și întârzierile în soluționarea cauzelor sunt mai mari, iar expertiza tehnică este necesară într-un număr mare de cauze. Recrutarea de consilieri tehnici pentru a sprijini procurorii este, de asemenea, în curs de pregătire de către Ministerul Public. Cu toate acestea, constrângerile bugetare au împiedicat dezvoltarea procesului de recrutare. Măsurile de îmbunătățire a calității sistemului de justiție continuă să fie puse în aplicare, în special în ceea ce privește digitalizarea. Bugetul alocat tehnologiilor informației și comunicațiilor în sistemul de justiție a crescut cu 23,4 % în 2021 și există un fond dedicat pentru sprijinirea proiectelor care vizează modernizarea sistemului de justiție, cu un buget alocat de 5,1 milioane EUR. Numărul sistemelor de videoconferință din instanțe a crescut, de asemenea, pentru a răspunde numărului tot mai mare de diligențe procedurale desfășurate la distanță. Normele procedurale permit deja utilizarea tehnologiei digitale în instanțe cu privire la un număr semnificativ de legi în cauzele civile, comerciale, administrative și penale. Punerea în aplicare a programului „Justiça + Próxima”, care vizează modernizarea sistemului de justiție, a continuat, de asemenea, în 2020 și 2021. Măsurile prevăzute în proiectul „Tribunal+”, legate de simplificarea și optimizarea administrativă, au fost, de asemenea, extinse la mai multe instanțe și se preconizează că numărul instanțelor de drept comun, precum instanțele cu competență generală și instanțele de proximitate, va fi de 300 până la sfârșitul anului 2021. Proiectul „Tribunal + 360º”, care vizează punerea în aplicare a digitalizării depline și a unui sistem informatizat în instanțe, inclusiv în ceea ce privește prezentarea probelor, se află încă în faza de pregătire. În contextul Planului național de redresare și reziliență, Portugalia a prezentat reforma „Tranziția digitală în justiție”, care se va axa pe îmbunătățirea utilizării instrumentelor digitale în sistemul judiciar, cu un accent deosebit pe instanțele administrative și fiscale. Portugalia a prezentat, de asemenea, o cerere de sprijin tehnic pentru un proiect menit să ajute Ministerul Justiției să promoveze agenda privind modernizarea justiției axată pe utilizator și dezvoltarea unor strategii politice esențiale. Pandemia de COVID-19 a avut un impact limitat asupra funcționării sistemului de justiție. În martie 2020, termenele în cauzele fără caracter urgent în cadrul instanțelor au fost suspendate, iar legile fără caracter urgent au fost amânate. Cu toate acestea, potrivit Consiliului Superior al Magistraturii, instanțele de drept comun au gestionat bine întârzierile, iar rata de soluționare a cauzelor a rămas stabilă pe parcursul anului 2020. Măsurile deja introduse în timpul primei stări de urgență au continuat să fie în vigoare, precum o lege introdusă la 19 martie 2020 care stabilește un regim excepțional pentru procedurile judiciare. Legea prevede că audierea martorilor și audierile de judecată ar trebui să aibă loc fizic, urmând recomandările măsurilor de securitate sanitară stabilite de Ministerul Sănătății. O propunere a Parlamentului de modificare a legii este încă în curs de adoptare, aceasta permițând utilizarea sistemelor de comunicare la distanță activate din instanțe cu privire la diligențele care necesită prezența fizică a părților. Eficiență Eficiența sistemului judiciar înregistrează îmbunătățiri, dar există în continuare provocări în instanțele administrative și fiscale. Portugalia continuă să înregistreze îmbunătățiri în ceea ce privește eficiența sistemului judiciar, în special în cauzele civile și comerciale, cu privire la care durata lichidării stocului de cauze pendinte în primă instanță a scăzut în mod constant. Tendința de reducere a numărului de întârzieri în cauzele civile și comerciale a continuat, de asemenea. Cu toate acestea, în cauzele administrative, durata lichidării stocului de cauze pendinte rămâne ridicată, în pofida unei scăderi semnificative în ultimii ani și a unei rate pozitive de soluționare, ajungând la peste 840 de zile atât în prima instanță, cât și în a doua instanță. Deși numărul de cauze administrative pendinte în primă instanță a scăzut, de asemenea, ușor, acesta rămâne relativ ridicat. Acest aspect a fost, de asemenea, abordat într-o recomandare specifică fiecărei țări în contextul semestrului european din 2020, în legătură cu necesitatea de a îmbunătăți eficiența instanțelor fiscale și administrative.

Guvernul ia inițiative pentru a spori eficiența sistemului judiciar. Portugalia rămâne sub supravegherea sporită a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei cu privire la durata excesivă a procedurilor în fața instanțelor civile și administrative. În acest context, la 30 octombrie 2020, guvernul a adoptat un plan de acțiune actualizat și consolidat, prezentând măsuri de combatere a duratei excesive a procedurilor. În plus, centrele de arbitraj administrativ sunt în curs de consolidare, pentru a oferi o alternativă la instanțele administrative și fiscale, reducând astfel numărul de cauze noi și pendinte în aceste instanțe și asigurând o cale de atac eficientă. De asemenea, a fost instituit un regim temporar de stimulente pentru soluționarea cauzelor judiciare, aplicabil tuturor instanțelor. Mai mult, sunt în curs de adoptare măsuri menite să sporească eficiența procedurilor de insolvență. În plus, în contextul Planului național de redresare și reziliență, Portugalia a prezentat reforme și proiecte de investiții care vizează creșterea eficienței sistemului judiciar. După cum se menționează în Raportul din 2020 privind statul de drept, au fost create echipe de reacție rapidă pentru a gestiona întârzierile privind soluționarea cauzelor în cadrul instanțelor fiscale și administrative. Datele publicate în 2021 arată că, în primul an de activitate, aceste echipe au permis soluționarea unei treimi din cauzele care intraseră în sistem înainte de 2013, depășind obiectivele stabilite inițial. Cu toate acestea, părțile interesate atrag atenția asupra faptului că consolidarea echipelor ar trebui să aibă loc și în a doua și a treia instanță, pentru a evita întârzierile privind soluționarea cauzelor în întregul lanț al sistemului de justiție. II.Cadrul anticorupție De la ultima perioadă de raportare, nu s-au înregistrat evoluții majore în ceea ce privește cadrul instituțional anticorupție din Portugalia. Departamentul Central de Investigare și Acțiune Penală (DCIAP), înființat în cadrul Ministerului Public, este responsabil de investigarea și urmărirea penală a infracțiunilor grave, inclusiv a corupției și a infracțiunilor economice și financiare, și coordonează anchetele care sunt desfășurate de Unitatea națională de combatere a corupției (UNCC), o unitate de investigare a poliției judiciare. În ceea ce privește prevenirea corupției, a fost înființat în 2021 un mecanism anticorupție pentru a contribui la capacitatea de prevenire. A fost desemnat un nou șef al Consiliului pentru prevenirea corupției, în urma numirii noii conduceri a Curții de Conturi. Consiliul pentru prevenirea corupției își desfășoară activitatea în cadrul Curții de Conturi. Autoritatea pentru transparență, înființată în 2019, are competențe de monitorizare și verificare a declarațiilor de avere și de interese ale titularilor de funcții politice și ale funcționarilor numiți în funcții la nivel înalt, dar nu este încă operațională. Percepția experților și a cadrelor de conducere din mediul de afaceri este că nivelul corupției din sectorul public rămâne relativ scăzut. În 2020, Portugalia a obținut un punctaj de 61/100 în ceea ce privește indicele de percepție a corupției stabilit de Transparency International și se situează pe locul 10 în Uniunea Europeană și pe locul 33 la nivel mondial. Această percepție s-a menținut la un nivel relativ stabil în ultimii cinci ani. Strategia națională anticorupție pentru perioada 2020-2024 a fost aprobată de guvern și a fost însoțită de o propunere de revizuire a cadrului juridic în materie penală. După ce a făcut obiectul unei consultări publice în octombrie 2020, strategia a fost aprobată de Consiliul de Miniștri la 18 martie 2021. Strategia vizează crearea unui cadru anticorupție coerent și solid și include măsuri pentru o mai bună detectare, prevenire și urmărire penală a cazurilor de corupție, precum și pentru a asigura faptul că sistemul judiciar poate răspunde în timp util și în mod eficient și poate impune sancțiuni adecvate infractorilor. Ca un prim pas în punerea sa în aplicare, guvernul a aprobat, la 29 aprilie 2021, o serie de propuneri de modificare a dispozițiilor juridice existente, în special în domeniul dreptului penal. Înființarea unei noi entități, Mecanismul Național Anticorupție, independent de guvern și de parlament, a fost aprobată la 25 mai 2021 printr-un decret-lege adoptat de guvern ; prin acest act legislativ, se aprobă, de asemenea, regimul general pentru prevenirea corupției (RGPC). Mecanismul va monitoriza punerea în aplicare a cadrului preventiv și va impune amenzi administrative entităților care nu își respectă obligațiile. Guvernul a propus măsuri de sporire a eficienței urmăririi penale, întrucât există în continuare provocări în ceea ce privește tratarea cauzelor de corupție la nivel înalt. Departamentul de Investigare și Acțiune Penală (DIAP), înființat în cadrul Ministerului Public, rămâne responsabil de investigarea infracțiunilor grave, inclusiv a corupției la nivel înalt și a infracțiunilor financiare. Departamentul Central de Investigare și Acțiune Penală (DCIAP) este format din 40 de procurori ai Republicii, dintre care șapte sunt dedicați investigării infracțiunilor legate de corupție și a încălcărilor de natură economică și financiară cu caracter internațional sau transnațional. Unitatea Națională de Poliție pentru combaterea corupției din cadrul poliției judiciare este specializată în investigarea infracțiunilor economice și financiare, inclusiv a corupției, și acționează sub coordonarea DCIAP în ceea ce privește investigarea cauzelor complexe. Eforturile de îmbunătățire a rezultatelor anchetelor și urmăririlor penale în cazurile de corupție continuă. Numai în 2020, poliția judiciară a primit 503 cauze penale, dintre care 553 au fost finalizate. În același an, poliția judiciară a transmis 90 de propuneri de punere sub acuzare în cauze legate de corupție. În ceea ce privește aplicarea de sancțiuni pentru infracțiunile de corupție, numărul sentințelor cu suspendare rămâne relativ ridicat, doar 15 % dintre persoanele condamnate pentru corupție primind pedeapsa cu închisoarea în 2019, iar 54 % primind sentințe cu suspendare. Cele mai grave obstacole în calea urmăririi penale a cazurilor de corupție par a se datora lipsei continue de resurse la nivelul poliției și al serviciilor de urmărire penală. Acest lucru duce, la rândul său, la întârzieri semnificative, precum în etapele de investigare și de instrumentare, precum și în special în unele cauze de corupție deosebit de complexe care implică funcționari de rang înalt, care nu au putut fi finalizate înainte de expirarea termenului de prescripție. Pentru a depăși această problemă persistentă, guvernul a propus măsuri de accelerare a punerii sub acuzare și a cauzelor de amploare care fac obiectul proceselor din cadrul Strategiei naționale anticorupție, deși strategia nu specifică măsuri concrete în ceea ce privește alocarea de resurse. Consiliul pentru prevenirea corupției (CPC) își continuă activitățile în domeniul prevenirii corupției. Acesta emite recomandări privind prevenirea riscurilor de corupție și monitorizează punerea în aplicare a acestora. În perioada de raportare, CPC a efectuat 86 de vizite pedagogice la entități publice din întreaga țară, concentrându-se în special asupra entităților care își desfășoară activitatea în domenii cu risc ridicat și în care este necesară sensibilizarea cu privire la prevenirea neregulilor în ceea ce privește cheltuielile publice. În timpul pandemiei de COVID-19, Consiliul și-a concentrat eforturile pe sensibilizarea cu privire la prevenirea corupției în domeniul asistenței medicale și în execuția bugetului, în special la nivel local. În timp ce noua strategie anticorupție subliniază necesitatea de a dispune de mai multe capacități pentru prevenirea corupției, resursele alocate Consiliului rămân, deocamdată, limitate. Rămâne de văzut dacă mecanismul anticorupție recent creat, care va include Consiliul pentru prevenirea corupției, va contribui la o creștere a capacității de prevenire a corupției. Deși în 2019 au fost introduse îmbunătățiri ale sistemului de integritate pentru funcționarii de rang înalt, impactul normelor privind conflictele de interese și al codurilor deontologice rămâne de văzut. Începând din 2019, există coduri de conduită care reglementează etica, conflictele de interese și incompatibilitățile pentru funcționarii guvernamentali. Există și un cod de conduită pentru membrii Parlamentului, iar Comisia parlamentară privind transparența și Statutul membrilor monitorizează și pune în aplicare Codul membrilor. În aprilie 2021, Comisia a creat un grup de lucru privind aplicarea codului și a publicat orientări privind acceptarea cadourilor și ospitalității de către membrii Parlamentului și recomandări privind incompatibilitățile. Cu toate acestea, evaluarea eficacității sistemului de prevenire a conflictelor de interese este încă în curs de elaborare. Grupul de state împotriva corupției (GRECO) a salutat aceste îmbunătățiri, dar solicită mecanisme de supraveghere adecvate, inclusiv sancțiuni pentru faptele necorespunzătoare, care nu sunt prevăzute în cod. În octombrie 2020, a fost aprobat un proiect de cod deontologic pentru procurori, care face în prezent obiectul unei consultări publice. Cu privire la judecători, în vara anului 2020 a fost aprobat un regulament privind obligațiile de declarare. Au fost introduse noi norme pentru armonizarea sistemului declarațiilor de avere pentru titularii de funcții politice și funcționarii de rang înalt. În conformitate cu noile dispoziții adoptate în noiembrie 2020, titularii de funcții politice și funcționarii de rang înalt sunt în prezent obligați să prezinte într-un singur document declarația de venituri, avere, interese, incompatibilități și impedimente. Reforma prevede, de asemenea, crearea unei platforme digitale online pentru publicarea declarațiilor, cu scopul de a furniza informații cu privire la posturile, atribuțiile și activitățile externe desfășurate în cursul mandatului și în ultimii trei ani. Cu toate acestea, reforma nu rezolvă absența verificărilor frecvente și de fond ale declarațiilor unice, conform recomandărilor GRECO. În plus, GRECO este în continuare preocupat de absența sancțiunilor pentru încălcările minore ale obligațiilor de raportare. Noua entitate pentru transparență, cu privire la care se preconizase inițial că va fi înființată în 2020 ca parte a Curții Constituționale, va fi responsabilă, odată ce va deveni operațională, de verificarea declarațiilor titularilor de funcții politice și ale funcționarilor de rang înalt. Cu toate acestea, aceasta nu și-a început încă activitatea din cauza lipsei de resurse și de facilități. Deși normele privind „ușile turnante” nu au fost puse încă în aplicare, în Parlament se discută o nouă legislație privind activitățile de lobby. Normele privind „ușile turnante” au fost actualizate în 2019. Normele postangajare, inclusiv o perioadă de existență a stării de incompatibilitate cu durata de trei ani, se aplică în prezent titularilor de funcții politice și funcționarilor de rang înalt, inclusiv membrilor cabinetului și consiliilor de administrație ale întreprinderilor de stat. Sancțiunile în caz de neconformitate constau în retragerea dreptului, pentru o perioadă de trei ani, de a exercita atribuții în cadrul unei funcții publice. Este de datoria Curții Constituționale și a Parchetului să aplice legea. Cu toate acestea, nu există încă nicio entitate responsabilă de monitorizarea încălcărilor restricțiilor postangajare, ceea ce creează preocupări cu privire la punerea lor în aplicare. În ceea ce privește activitățile de lobby, sunt în curs de desfășurare eforturi de adoptare a unei noi legislații care să reglementeze activitățile de lobby. Trei grupuri parlamentare au prezentat proiecte legislative menite să modifice normele propuse pentru a depăși preocupările care au condus la vetoul Președintelui în 2019. Deși procesul parlamentar este în curs de desfășurare, nu există informații cu privire la calendarul de aprobare și punere în aplicare a acestuia. GRECO a subliniat necesitatea de a clarifica domeniul de aplicare al contactelor permise între membri ai Parlamentului și interesele terților, aspect care nu a fost încă abordat. Sistemul actual de protecție a avertizorilor este în curs de revizuire. Strategia națională anticorupție prevede îmbunătățirea cadrului juridic pentru protecția avertizorilor, care datează din 2008, cu noi garanții, inclusiv programe de conformitate publică și canale de raportare și instrumente de protecție consolidate. Consiliul pentru prevenirea corupției este responsabil de monitorizarea sistemului de plângeri și de trimiterea acestora către procurorul general, care este responsabil de investigarea cazurilor de corupție. Parchetul administrează un sistem electronic de avertizare în interes public pentru raportarea cazurilor, inclusiv a cazurilor de corupție și a infracțiunilor conexe comise în sectorul public și în cel privat. Mai multe instituții au crescut gradul de conștientizare cu privire la necesitatea de a aborda riscurile de corupție generate de pandemia de COVID-19. În contextul măsurilor de urgență luate ca răspuns la izbucnirea pandemiei, Consiliul pentru prevenirea corupției a publicat o recomandare privind prevenirea riscurilor de corupție și a încălcărilor conexe. Recomandarea subliniază necesitatea ca toți responsabilii de elaborarea politicilor și funcționarii publici să mențină cele mai înalte niveluri de transparență, etică și integritate și a solicitat adoptarea de măsuri pentru prevenirea și atenuarea riscurilor de corupție în exercitarea activităților lor publice. Parlamentul a adoptat o rezoluție referitoare la prevenirea riscurilor de corupție și a infracțiunilor conexe în contextul COVID-19, inclusiv a riscurilor de conflicte de interese, solicitând să se asigure transparența și integritatea în domenii de risc specifice, precum achizițiile publice, sănătatea și infrastructura. Curtea de Conturi elaborează, de asemenea, mai multe acțiuni de audit care abordează riscurile sporite legate de utilizarea resurselor publice în contextul pandemiei de COVID-19. III.Pluralismul și libertatea mass-mediei Libertatea de exprimare și de informare, precum și libertatea și pluralismul mass-mediei sunt protejate de Constituție. Articolul 39 din Constituție prevede înființarea unui organism de reglementare independent, care să monitorizeze activitățile organelor de presă din radio, presa scrisă și mass-media audiovizuală. Au fost adoptate acte legislative pentru transpunerea Directivei revizuite privind serviciile mass-media audiovizuale. Codul penal oferă protecție jurnaliștilor atunci când își exercită activitățile la același nivel cu alte „persoane protejate” (judecători, avocați, martori, personal de securitate și arbitri sportivi). Autoritatea de reglementare a mass-mediei a dobândit noi competențe și și-a consolidat interacțiunile cu părțile interesate din domeniul mass-mediei. Legea specifică de instituire a autorității de reglementare a mass-mediei (Entidade Reguladora para a Comunicação Social, ERC) nu a suferit schimbări semnificative. Cu toate acestea, competențele autorității de reglementare a mass-mediei au fost extinse în contextul transpunerii Directivei revizuite privind serviciile mass-media audiovizuale (DSMAV), întrucât Portugalia a modificat Legea privind televiziunea și serviciile audiovizuale la cerere în acest context. Noile competențe vizează, printre altele, cooperarea cu alte autorități de reglementare din cadrul UE, platformele de partajare a materialelor video, precum și sarcinile suplimentare de raportare și de înregistrare (de exemplu, listele furnizorilor de servicii audiovizuale la cerere, ale radiodifuzorilor și ale furnizorilor de platforme de partajare a materialelor video). Unele dintre aceste noi competențe vor necesita noi structuri și resurse tehnice. Având în vedere rolul important pe care îl joacă în sectorul mass-media, autoritatea de reglementare a mass-mediei și-a consolidat interacțiunile cu cele mai relevante părți interesate (de exemplu, Comitetul pentru licențe profesionale pentru jurnaliști, Asociația Presei Portugheze, Uniunea Jurnaliștilor) și participă la reuniunile Consiliului consultativ pentru jurnalism înființat recent. Acest consiliu consultativ a discutat aspecte ale cadrului legislativ care trebuie actualizate. După cum s-a raportat anul trecut, transparența proprietății asupra mass-mediei este asigurată. Ca urmare a punerii în aplicare efective de către autoritatea de reglementare a mass-mediei a legii specifice care reglementează transparența proprietății în cadrul tuturor piețelor mass-media, inclusiv online, Instrumentul de monitorizare a pluralismului mass­mediei din 2021 (MPM din 2021), raportul privind situația din Portugalia, înregistrează un risc scăzut în acest domeniu. MPM din 2021 raportează un nivel ridicat al concentrării mass-mediei de știri, în special din cauza unui număr limitat de actori care controlează industriile mass-media. Cu toate acestea, într-un studiu recent, autoritatea de reglementare a mass-mediei evaluează peisajul mass-media ca fiind caracterizat de diversitate și pluralism. Guvernul a pus în aplicare măsuri de sprijin specifice mass-mediei pentru a atenua dificultățile cu care se confruntă mass-media din cauza pandemiei de COVID-19. Aceste măsuri au luat forma achiziționării în avans a unui pachet publicitar instituțional în valoare de 15 milioane EUR. Având în vedere că mai mult de jumătate din această sumă a fost alocată celor trei mari grupuri de mass-media, acest lucru a generat unele preocupări și solicitări din partea părților interesate și a cadrelor universitare cu privire la o discuție privind o politică mai echitabilă și susținută de sprijinire a jurnalismului de calitate. În afară de acest pachet excepțional de sprijin, nu există subvenții directe acordate mass-mediei, cu excepția mass­mediei publice. Părțile interesate au subliniat înrăutățirea condițiilor de muncă, întrucât 30 de organe de presă locale au dispărut de la începutul pandemiei, au fost puse în aplicare reduceri bugetare de către mai multe grupuri mass-media și 80 de membri ai personalului unui grup mass-media mare au fost concediați, în pofida sprijinului din partea statului. Transparența publicității de stat continuă să fie reglementată în mod cuprinzător, supravegherea conformității fiind asigurată de autoritatea de reglementare a mass-mediei. Standardele pentru protecția jurnaliștilor rămân ridicate. Modificările aduse Codului penal în 2018 le-au oferit jurnaliștilor o mai mare protecție în exercitarea activităților lor. În urma acestor modificări, jurnaliștii au fost incluși în categoriile de profesii cărora li s-a acordat o protecție sporită, iar agresiunile împotriva jurnaliștilor sunt considerate „infracțiuni publice”, nefiind necesară depunerea unei plângeri formale de către victimă pentru ca faptele să fie urmărite penal. Astfel de agresiuni rămân relativ rare în Portugalia, deși părțile interesate din domeniul mass-mediei indică lipsa oricărei colectări sistematice de date legate de amenințări sau violență împotriva jurnaliștilor, ceea ce poate duce la o subraportare a violenței, în special în mediul online. Potrivit Raportului MPM din 2021, legislația și jurisprudența par să protejeze în mod eficace jurnaliștii. Jurnaliștii s-au confruntat recent cu unele amenințări și limitări ale activităților lor profesionale. În ianuarie 2021, a fost dezvăluit faptul că patru jurnaliști portughezi au fost plasați sub supraveghere polițienească la cererea unui procuror care a încercat să identifice sursele jurnaliștilor. Ordinul a fost emis fără mandat din partea unui judecător de instrucție. Părțile interesate și-au exprimat îngrijorarea cu privire la gravitatea acestei conduite și au solicitat reacția promptă a serviciilor de urmărire penală pentru a asigura libertatea presei. Deși Ministerul Public a considerat că nu a avut loc niciun fapt ilegal, Parchetul General a lansat o anchetă care urmează să fie examinată de Consiliul Superior al Ministerului Public. Unul dintre jurnaliști a depus o plângere penală împotriva procurorului și a polițiștilor implicați. De asemenea, s-a raportat că mai mulți jurnaliști au fost amenințați și insultați în timpul unui protest împotriva limitării mișcării persoanelor. Un nou caz de intimidare și amenințări la adresa unui jurnalist a fost raportat în aprilie 2021. În aceste cazuri au fost deschise anchete penale. Părțile interesate și-au exprimat, de asemenea, profunda îngrijorare cu privire la hărțuirea jurnaliștilor pe platformele de comunicare socială, tendință care afectează în special jurnalistele. Platforma Consiliului Europei pentru promovarea protecției jurnalismului și a siguranței jurnaliștilor a înregistrat două alerte recente cu privire la Portugalia. Prima alertă se referă la cazul de supraveghere menționat mai sus și a fost soluționată în urma unui răspuns transmis de Portugalia în martie 2021. Cealaltă alertă se referă la amenințări și abuzuri la adresa jurnaliștilor de către susținătorii unui candidat politic. IV.Alte probleme instituționale legate de sistemul de control și echilibru

Portugalia este o republică democratică reprezentativă, cu un președinte ales în mod direct și cu un parlament unicameral. În cadrul regimului semi-prezidențial, președintele republicii, ales prin vot popular direct, are puteri constituționale și politice semnificative, inclusiv competența de a dizolva Parlamentul. Prim-ministrul are competența de a direcționa politica generală a guvernului și de a coordona și a orienta acțiunile tuturor miniștrilor. Parlamentul și guvernul exercită în comun competența legislativă. Membrii Parlamentului și grupurile parlamentare, guvernul, adunările regionale și un grup de cel puțin 20 000 de cetățeni au drept de inițiativă legislativă. Ombudsmanul independent este însărcinat cu protejarea și promovarea libertăților, drepturilor și garanțiilor cetățenilor și are dreptul de a declanșa procesul de control al constituționalității. Parlamentul a luat măsuri pentru a îmbunătăți transparența procesului legislativ și calitatea legislației. La 1 septembrie 2020, a intrat în vigoare noul Regulament de procedură, care vizează îmbunătățirea calității legislației parlamentare și a transparenței procedurii, consolidarea respectării termenelor stabilite pentru discutarea proiectelor legislative și, prin urmare, extinderea oportunităților de implicare a părților interesate în procesul legislativ. În conformitate cu noile norme, proiectele de lege ale guvernului trebuie să fie însoțite nu numai de studiile și documentele care au stat la baza acestora, ci și de avizele consultative ale părților interesate. Noile norme permit, de asemenea, Președintelui Parlamentului să propună celorlalte organe cu putere legislativă un acord interinstituțional privind orientările comune pentru calitatea redactării legislației, chiar dacă această prerogativă nu a fost încă utilizată. În plus, Parlamentul a publicat versiuni actualizate ale ghidului său tehnic de redactare juridică și ale ghidului tehnic privind consultarea publică a părților interesate în mai și, respectiv, octombrie 2020. Sunt în curs de desfășurare eforturi pentru punerea în aplicare a instrumentelor de evaluare ex-ante a impactului. Inițiativa legislativă a guvernului face obiectul unei evaluări a impactului costurilor și beneficiilor economice ale propunerii legislative. Portugalia a utilizat evaluările impactului ca pe un instrument ex-ante sistematic de la începutul anului 2017. Pentru a sprijini punerea în aplicare a evaluării impactului normativ („RIA”), Consiliul de Miniștri a înființat Unitatea tehnică pentru evaluarea impactului legislativ (UTAIL) în cadrul Centrului juridic al Consiliului de Miniștri (JurisAPP) În cadrul unui proiect actual, UTAIL dezvoltă un sistem de colectare a unui set standardizat de informații statistice privind costurile administrative de reglementare, pentru ca sistemul RIA să devină mai precis și mai eficient. În prezent, nu este prevăzută nicio consultare publică în cadrul procedurii RIA. În temeiul legislației portugheze, consultarea publică pentru majoritatea actelor legislative are loc fie prin consultare directă, în cadrul căreia ministerul care formulează propunerea se consultă direct cu entitățile publice sau private relevante, fie prin consultare publică, în cadrul căreia proiectul de lege este publicat pe Portalul guvernamental ConsultaLEX. Măsurile de urgență adoptate în contextul pandemiei de COVID-19 sunt eliminate treptat. În 2020, starea de urgență a fost în vigoare de la 18 martie la 3 mai. Din mai până în noiembrie 2020, guvernul a declarat în diferite ocazii situații de calamitate, alertă și contingență, regimuri mai puțin stricte care permit guvernului să adopte măsuri restrictive pentru a preveni sau a reacționa la situații de pericol, inclusiv în ceea ce privește sănătatea publică, sau să restabilească normalitatea în cazul unor circumstanțe excepționale, în temeiul legislației ordinare. La 6 noiembrie 2020, președintele republicii a declarat o nouă stare de urgență, care a fost ulterior prelungită și a rămas în vigoare până la 30 aprilie 2021. În timpul stării de urgență, Parlamentul a continuat în sesiune, iar datele arată că a continuat să își exercite în mod regulat controlul și activitatea legislativă. De la 15 martie 2021, a fost instituit un plan de eliminare treptată. Utilizarea competențelor de urgență a făcut obiectul unui control din partea Parlamentului, a instanțelor și a Ombudsmanului. Declararea stării de urgență și prelungirea acesteia sunt prerogativa președintelui republicii, în urma consultării guvernului și a autorizării de către Parlament. Guvernul trebuie, de asemenea, să prezinte Parlamentului un raport cu privire la fiecare perioadă de stare de urgență, cu privire la aplicarea sa, permițând astfel Parlamentului să exercite și un control ex post asupra măsurilor adoptate. În prezent, Parlamentul analizează rapoartele referitoare la declararea și prelungirea stării de urgență în perioada cuprinsă între noiembrie 2020 și aprilie 2021. În plus, a fost creată o comisie parlamentară ad-hoc pentru a monitoriza măsurile adoptate ca răspuns la pandemia de COVID-19. Ombudsmanul a fost, de asemenea, invitat să răspundă unui număr semnificativ de plângeri referitoare la măsurile legate de COVID-19. În acest context, Ombudsmanul a emis mai multe recomandări adresate diferitelor autorități publice și a solicitat clarificări, solicitând totodată revizuirea constituțională a unei dispoziții privind regimul de sprijin aplicabil comercianților cu amănuntul. S-a solicitat, de asemenea, instanțelor administrative și fiscale să examineze măsurile de urgență. În special, Curtea Administrativă Supremă a pronunțat hotărâri cu privire la 12 recursuri referitoare la măsurile legate de COVID-19, majoritatea acestora fiind declarate inadmisibile. Apar noi provocări pentru societatea civilă. Deși spațiul societății civile este considerat deschis, au fost înregistrate cazuri de ostilitate și presiune, în special din partea unor partide și mișcări politice, împotriva organizațiilor societății civile active în sprijinul minorităților. În acest context, părțile interesate raportează o deteriorare a păcii sociale și a dialogului social. În octombrie 2020, mai mulți raportori speciali ai ONU au inițiat un dialog cu Portugalia cu privire la un caz de amenințări și hărțuire a apărătorilor drepturilor omului și au reafirmat importanța asigurării unui mediu sigur și propice pentru toți apărătorii drepturilor omului, în special pentru cei care susțin egalitatea și nediscriminarea și documentează discursul și comportamentul rasist, precum și încălcările conexe ale drepturilor omului. Pentru a consolida politicile de combatere a rasismului și a discriminării, guvernul portughez a creat un grup de lucru privind prevenirea și combaterea discriminării rasiale, în cadrul căruia este reprezentată societatea civilă. Pandemia de COVID-19 și măsurile de urgență aferente au avut, de asemenea, un impact asupra activității organizațiilor societății civile, ceea ce a condus la solicitări de sprijin financiar public extraordinar. În acest context, guvernul și un număr mare de municipalități au oferit sprijin financiar extraordinar acestor organizații, astfel încât desfășurarea activității obișnuite a acestora să fie garantată. O nouă lege privind statutul utilității publice a fost aprobată în Parlament. La inițiativa legislativă a guvernului, Parlamentul a aprobat în aprilie 2021 un nou statut care acordă persoanelor juridice recunoscute ca urmărind obiective de interes general drepturi speciale, inclusiv accesul la finanțare specifică sau scutiri fiscale. Deși au fost exprimate preocupări cu privire la caracterul incluziv al procesului consultativ formal referitor la noua lege, cu privire la care un număr limitat de organizații ale societății civile au fost invitate în mod oficial să își prezinte avizul, participarea mai largă a părților interesate a fost posibilă prin intermediul unei consultări publice. Noua lege vizează consolidarea și raționalizarea cadrului legislativ aplicabil persoanelor juridice care beneficiază de statutul de utilitate publică și pune în aplicare un sistem de supraveghere a activităților acestora, care urmează să fie pus în aplicare de Secretariatul General al președinției Consiliului de Miniștri, precum și respectarea obligațiilor juridice. Anexa I: Lista surselor în ordine alfabetică* * Lista contribuțiilor primite în contextul consultării pentru Raportul din 2020 privind statul de drept este disponibilă la https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation . Associação Sindical dos Juízes Portugueses (2020), Reforço da Transparência e Integridade na Justiça. Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2021), Media pluralism monitor 2021. [Centrul pentru pluralism și libertate în mass-media (2021), Instrumentul de monitorizare a pluralismului mass-mediei 2021] Civicus (2021), Monitor tracking civic space (Instrumentul de monitorizare a spațiului civic) – Portugalia ( https://monitor.civicus.org/country/portugal/ ). Comunicarea Portugaliei privind cazul Vicente Cardoso/Portugalia (cererea nr. 30130/10), DH-DD(2020)952. Conselho Superior da Magistratura (2021), Relatório Anual 2020. Consiliul pentru prevenirea corupției (2020), Recomandare - Prevenirea riscurilor de corupție și a încălcărilor conexe, ca parte a măsurilor de răspuns la izbucnirea pandemiei de COVID-19. Consiliul Europei: Comitetul de Miniștri (2010), Recomandarea CM/Rec(2010)12 a Comitetului de Miniștri către statele membre privind judecătorii: independență, eficiență și responsabilități ( https://rm.coe.int/cmrec-2010-12-on-independence-efficiency-responsibilites-of-judges/16809f007d ). Consiliul Europei: Comitetul de Miniștri (2018), H46-20 Vicente Cardoso/Portugalia (cererea nr. 30130/10) – Supervision of the execution of the European Court’s judgments (Supravegherea executării hotărârilor Curții Europene) CM/Del/Dec(2018)1331/H46-20. Consiliul Europei: Avizul nr. 10 (2007) al Consiliului Consultativ al Judecătorilor Europeni (CCJE) în atenția Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei, cu tema „Consiliul Judiciar în serviciul societății” ( https://rm.coe.int/168074779b ). Consiliul Europei: Avizul nr. 23 (2020) al Consiliului Consultativ al Judecătorilor Europeni (CCJE) privind rolul asociațiilor de judecători în sprijinirea independenței sistemului judiciar ( https://www.coe.int/en/web/ccje/opinion-no.-23-on-the-role-of-judicial-associations-2020- ). Consiliul Europei, Platforma pentru promovarea protecției jurnalismului și a siguranței jurnaliștilor ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom/all-alerts?p_p_id=sojdashboard_WAR_coesojportlet&p_p_lifecycle=0&p_p_col_id=column-4&p_p_col_count=1&_sojdashboard_WAR_coesojportlet_selectedStringFilters=year.2021&_sojdashboard_WAR_coesojportlet_selectedCategories=11709562 ).

Consiliul de Miniștri, Rezoluția nr. 44/2017. Consiliul de Miniștri, Rezoluția nr. 184/2019. Consiliul Uniunii Europene (2020), Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Portugaliei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Portugaliei pentru 2020 ( https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/HTML/?uri=CELEX:32020H0826(22)&from=EN ). Curtea de Conturi (2020), Riscuri privind utilizarea resurselor publice în gestionarea situațiilor de urgență (COVID-19) ( http://img.rtp.pt/icm/noticias/docs/f4/f4128b9356da5f94eb58df98fe9f1f26_e51017edff2ec38b4d9dc71908e515d9.pdf ). Directiva (UE) 2020/1828 privind acțiunile în reprezentare pentru protecția intereselor colective ale consumatorilor și de abrogare a Directivei 2009/22/CE. Entidade Reguladora para a Comunicação Social (2021), comunicatul de presă din 13 ianuarie 2021. Entidade Reguladora para a Comunicação Social (2021), comunicatul de presă din 28 aprilie 2021. Entidade Reguladora para a Comunicação Social (2021), Raportul normativ din 2019 (Transparența mass-mediei) Comisia Europeană (2019), Eurobarometru Flash 482: Atitudinea întreprinderilor față de corupție în UE. Comisia Europeană (2020), Raportul din 2020 privind statul de drept, capitol consacrat situației statului de drept din Portugalia ( https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/pt_rol_country_chapter.pdf ). Comisia Europeană (2020), Eurobarometru special 502: Corupția. Comisia Europeană (2021), Tabloul de bord privind justiția în UE. Rețeaua europeană a instituțiilor naționale pentru drepturile omului (2021), Contribuția Rețelei europene a instituțiilor naționale pentru promovarea și protecția drepturilor omului la Raportul din 2021 privind statul de drept. Consiliul European pentru Cercetare (2021), comunicat de presă din 13 ianuarie 2021. GRECO (2021), Fourth evaluation round on corruption prevention in respect of members of Parliament, judges and prosecutors – Interim compliance report Portugal (Runda a patra de evaluare referitoare la prevenirea corupției cu privire la membrii Parlamentului, judecători și procurori - Al doilea raport intermediar de conformitate Portugalia). Consiliul Superior al Instanțelor Administrative și Fiscale (2021), Raport anual – 2019. Consiliul Superior al Magistraturii (2020), Raport anual – 2020. Consiliul Superior al Magistraturii (2021), Contribuție din partea Consiliului Superior al Magistraturii la Raportul din 2021 privind statul de drept. Consiliul Superior al Magistraturii (2021), Comunicatul de presă din 4 mai 2021. Magistrats européens pour la démocratie et les libertés (2021), Contribuție din partea Magistrats européens pour la démocratie et les libertés la Raportul din 2021 privind statul de drept.

Media Pluralism Monitor (Instrumentul de monitorizare a pluralismului mass-mediei) (2021), Raport cu privire la Portugalia. OHCHR (2021), Contribuția la Raportul din 2021 privind statul de drept. Reprezentanța Permanentă a Portugaliei pe lângă Consiliul Europei (2021), Scrisoarea din 22 martie 2021 ( https://rm.coe.int/portugal-reply-en-lisbon-public-prosecutor-puts-the-protection-of-sour/1680a1e03b ). Guvernul portughez (2021), Contribuția Portugaliei la Raportul din 2021 privind statul de drept. Guvernul portughez (2021), Rezoluția Consiliului de Miniștri nr. 37/2021 privind aprobarea Strategiei naționale anticorupție ( Resolução do Conselho de Ministros 37/2021, 2021-04-06 - DRE ). Curtea Supremă și Administrativă portugheză (2021), Contribuție din partea Curții Supreme și Administrative portugheze la Raportul din 2021 privind statul de drept. Público (2020), Lack of human resources explains slowness of justice in corruption cases says PGR (Lipsa resurselor umane explică lentoarea justiției în cazurile de corupție, afirmă PGR), Público, 6 ianuarie 2020 ( https://www.publico.pt/2020/01/06/sociedade/noticia/falta-recursos-humanos-explica-lentidao-justica-casos-corrupcao-pgr-1899401 ). Procuror (2020), Proiect de cod de conduită pentru magistrații Ministerului Public - Consultare publică ( https://www.ministeriopublico.pt/pagina/projeto-de-codigo-de-conduta-dos-magistrados-do-ministerio-publico-consulta-publica ). Sindicato dos Magistrados do Ministério Público (2021), comunicatul de presă din 6 aprilie 2021. Proiectul „Standardised Statistical Information for Better Regulation project” („Informații statistice standardizate pentru o mai bună reglementare”) (proiectul SIBER), sprijinit de Comisia Europeană — DG REFORMĂ. Transparency International (2021), Indicele de percepție a corupției 2020. Proiectul „Review and supporting Regulatory Impact Assessment (RIA) in Portugal” [„Revizuirea și sprijinirea evaluării impactului normativ (RIA) în Portugalia”], proiect sprijinit de Comisia Europeană – DG REFORMĂ. Anexa II: Vizita de țară în Portugalia În mai 2021, serviciile Comisiei au organizat reuniuni virtuale cu: ·Autoritatea de reglementare a mass-mediei ·Avocatul Poporului ·Baroul ·Comitetul pentru autorizarea profesională a jurnaliștilor ·Consiliul pentru prevenirea corupției

·Consiliul Superior al Instanțelor Administrative și Fiscale ·Consiliul Superior al Magistraturii ·Curtea Administrativă Supremă ·Curtea de Conturi ·Curtea Supremă de Justiție ·Departamentul central de Investigare și Acțiune Penală (DCIAP) ·Experți din mediul academic ·Inspectoratul General pentru Finanțe ·Ministerul Afacerilor Externe ·Ministerul Culturii ·Ministerului Justiției ·Parchetul General ·Platforma NGOD ·Serviciile Adunării Republicii ·Transparency International – Portugalia ·Uniunea Judecătorilor ·Uniunea Jurnaliștilor ·Uniunea Procurorilor * Comisia s-a întâlnit, de asemenea, cu următoarele organizații în cadrul mai multor reuniuni orizontale: ·Amnesty International

·Centrul european pentru legislație nonprofit ·Centrul european pentru libertatea presei și a mijloacelor de informare în masă ·Centrul pentru Drepturi Reproductive ·CIVICUS ·Comisia Internațională a Juriștilor ·Comitetul Helsinki -Țările de Jos ·Conferința bisericilor europene ·EuroCommerce ·Federația Europeană a Jurnaliștilor ·Federația Internațională pentru Drepturile Omului ·Forumul Civic European ·Forumul European al Tineretului ·Front Line Defenders ·Fundația Human Rights House ·Human Rights Watch ·ILGA-Europa ·Institutul de Politici Europene pentru o Societate Deschisă ·Institutul Internațional de Presă ·Parteneriatul European pentru Democrație ·Philanthropy Advocacy