Raportul special Este necesară 
intensificarea eforturilor 
de soluționare 
a problemelor legate  
de achizițiile publice  
din cadrul cheltuielilor  
UE privind politica de coeziuneRO 2015  nr. 10
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ

CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa (http://europa.eu).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2015
Print ISBN 978-92-872-2876-5 ISSN 1831-0966 doi:10.2865/944173 QJ-AB-15-012-RO-C
PDF ISBN 978-92-872-2818-5 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/879379 QJ-AB-15-012-RO-N
EPUB ISBN 978-92-872-2874-1 ISSN 1977-5806 doi:10.2865/90702 QJ-AB-15-012-RO-E
© Uniunea Europeană, 2015
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Pentru utilizarea sau reproducerea în orice fel a fotografiei  de la pagina 20, trebuie să se solicite acordul direct de la 
deținătorul drepturilor de autor.
Printed in Luxembourg
Este necesară 
intensificarea eforturilor 
de soluționare 
a problemelor legate 
de achizițiile publice 
din cadrul cheltuielilor 
UE privind politica de 
coeziune
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) al doilea 
paragraf TFUE]Raportul specialRO 2015  nr. 10
02
 Echipa de audit
Rapoartele speciale ale Curții de Conturi Europene prezintă rezultatele auditurilor de conformitate sau ale auditurilor 
performanței care au ca obiect domenii specifice ale bugetului UE sau aspecte specifice legate de gestiune. Curtea selec ‑
tează și concepe aceste sarcini de audit astfel încât impactul lor să fie maxim, luând în considerare riscurile existente la 
adresa performanței sau a conformității, nivelul de venituri sau de cheltuieli implicat, schimbările preconizate și interesul 
existent în mediul politic și în rândul publicului larg.
Acest audit al performanței a fost efectuat de Camera de audit II – condusă de domnul Henri Grethen, membru al Cur ‑
ții de Conturi Europene –, care este specializată pe domeniile de cheltuieli ale politicilor structurale, transporturilor și 
energiei. Auditul a fost condus de domnul Phil Wynn Owen, membru al Curții de Conturi Europene, beneficiind de spri ‑
jinul unei echipe formate din: Gareth Roberts, șef de cabinet, și Katharina Bryan, atașată în cadrul cabinetului; Niels‑Erik 
Brokopp, șef de unitate; Milan Smid, coordonator al echipei de audit; Remus Blidar, Anastassios Karydas, Laura Zanarini, 
auditori; Ildikó Preiss, atașată în cadrul cabinetului domnului Grethen, și Johanne Vermer, juristă.
De la stânga la dreapta:  J. Vermer, G. Roberts, I. Preiss, A. Karydas, R. Blidar, 
K. Bryan, M. Smid, L. Zanarini, N. ‑E. Brokopp, P . Wynn Owen.

03
 Cuprins
Puncte
 Glosar
 Acronime
I – VIII Sinteză
1 – 13 Introducere
4 – 8 Cadrul UE aplicabil achizițiilor publice
9 – 11 Politica de coeziune și achizițiile publice
12 – 13 Cum funcționează procedurile de achiziții publice?
14 – 17 Sfera și abordarea auditului
18 – 94 Observații
19 – 48 Comisia și statele membre procedează doar într‑o măsură foarte limitată la o analiză sistematică 
a erorilor legate de achiziții publice
19 – 24 Nerespectarea normelor în materie de achiziții publice este în continuare o sursă importantă de eroare în 
domeniul politicii de coeziune
25 – 34 Diverse cauze pot explica producerea erorilor legate de achiziții publice
35 – 40 Lipsa unor date coerente face imposibilă realizarea unei analize exhaustive a erorilor în statele membre,...
41 ... însă există semne, în statele membre vizitate, că datele încep să fie colectate într‑un mod mai sistematic
42 – 48 Comisia încă nu procedează la o analiză exhaustivă și sistematică a erorilor legate de achiziții publice
49 – 94 Comisia și statele membre au început să întreprindă anumite acțiuni pentru a remedia această 
problemă, dar mai este o cale lungă de parcurs până la soluționarea ei
51 – 60 Acțiunile întreprinse de Comisie din 2010 au început să abordeze problema globală
61 – 74 Aplicată corect, noua legislație are potențialul de a contribui la soluționarea problemei erorilor legate de 
achiziții publice
75 – 82 Statele membre pun accentul pe controalele de nivel primar și abia recent au început să ia măsuri 
preventive
83 – 94 Instrumentele informatice ar putea contribui la soluționarea problemelor din domeniul achizițiilor publice, 
cu condiția să fie pe deplin implementate
04 Cuprins
95 – 105 Concluzii și recomandări
 Anexa I –  Rolul Comisiei și al statelor membre în domeniul achizițiilor publice și al politicii de 
coeziune
 Anexa II – Analiza erorilor detectate de Curte în perioada 2009 ‑2013, pe fonduri
 Anexa III – Descrierea și analiza erorilor în diferitele faze ale procedurilor de achiziții
 Anexa IV –  Proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în legătură cu achizițiile publice 
inițiate de Comisie în perioada 2009 ‑2013
 Răspunsul Comisiei
05
 Glosar
Achizițiile publice  constituie procesul prin care autoritățile publice naționale, regionale și locale sau organismele 
de drept public achiziționează produse, servicii și lucrări publice precum construcția de drumuri sau de clădiri. 
Întreprinderile private au, în egală măsură, obligația de a respecta normele în materie de achiziții publice și/sau 
principiile acestora ori de câte ori efectuează achiziții ce sunt finanțate preponderent din fonduri publice sau atunci 
când astfel de cerințe sunt incluse în contractul de finanțare.
Acordurile de parteneriat  sunt încheiate între Comisia Europeană și fiecare dintre diversele state membre. În 
cadrul acestora, autoritățile naționale stabilesc modul în care intenționează să utilizeze finanțarea acordată prin 
fondurile structurale și de investiții europene în perioada 2014 ‑2020. De asemenea, ele includ, printre altele, detalii 
cu privire la eventualele condiționalități ex ante  și la cadrul de gestionare a performanței.
O autoritate de audit  furnizează Comisiei o asigurare cu privire la funcționarea eficace a sistemelor de gestiune și 
de control intern aferente unui program operațional dat (și, în consecință, cu privire la legalitatea și regularitatea 
cheltuielilor certificate). În general, autoritățile de audit sunt departamente din cadrul cancelariilor de stat, al 
ministerelor finanțelor (sau al organismelor de control intern aflate sub autoritatea acestor ministere), al altor 
ministere sau al instituțiilor supreme de audit. Aceste autorități trebuie să își desfășoare activitatea în mod 
independent de organismele care gestionează fondurile. O autoritate de audit raportează constatările pe care 
le formulează în urma auditurilor de sistem și în urma auditurilor de operațiuni autorității de management și 
autorității de certificare responsabile de programul operațional în cauză. Rapoartele privind auditurile de sistem și 
raportul anual de control sunt transmise și Comisiei. În cazul în care autoritatea de audit consideră că autoritatea de 
management nu a luat măsuri corective corespunzătoare, ea trebuie să semnaleze Comisiei acest aspect.
O autoritate de management  este o autoritate publică națională, regională ori locală sau orice organism public 
ori privat care a fost desemnat de statul membru să gestioneze un program operațional. Printre atribuțiile acesteia 
se numără selectarea proiectelor în vederea finanțării, monitorizarea modului în care acestea sunt implementate și 
raportarea către Comisie cu privire la aspecte financiare și la rezultatele obținute.
Autoritățile contractante  sunt autorități naționale, regionale sau locale ori organisme de drept public care au 
responsabilitatea de a aplica directivele privind achizițiile publice în cazul contractelor de achiziții publice și al 
concursurilor.
Autoritățile de certificare  efectuează controale de nivel primar cu privire la cheltuielile declarate de către 
autoritățile de management și certifică faptul că aceste cheltuieli sunt conforme cu legile și reglementările în 
vigoare. De regulă, aceste autorități fac parte din ministerul finanțelor sau din diferite organisme de control intern 
aflate sub autoritatea acestui minister.
Condiționalitățile ex ante  sunt condiții bazate pe criterii predefinite care sunt specificate în cadrul acordurilor de 
parteneriat. Atunci când își elaborează programele operaționale pentru FEDR, Fondul de coeziune și FSE aferente 
perioadei de programare 2014 ‑2020, statele membre au obligația de a evalua dacă sunt îndeplinite aceste condiții. 
În cazul în care ele nu sunt îndeplinite, este necesar să se întocmească planuri de acțiune vizând garantarea 
îndeplinirii lor până la 31 decembrie 2016.
Corecțiile financiare  au drept scop să protejeze bugetul Uniunii Europene de sarcina pe care o reprezintă 
cheltuielile eronate sau neconforme. În ceea ce privește cheltuielile care fac obiectul gestiunii partajate, 
responsabilitatea pentru recuperarea plăților efectuate în mod incorect revine în principal statelor membre. 
Corecțiile financiare se pot efectua prin retragerea cheltuielilor neconforme din declarațiile de cheltuieli ale statelor 
membre sau prin recuperări de la beneficiari. Comisia poate impune, de asemenea, corecții financiare.
Corupția este definită ca fiind abuzul de putere prin care se urmărește obținerea de foloase în beneficiul propriu. 
Prin corupție pasivă se înțelege fapta săvârșită cu intenție de un funcționar de a solicita sau de a primi, direct 
ori printr‑un intermediar, orice avantaje pentru el sau pentru un terț ori de a accepta o promisiune a unui astfel 
de avantaj, în schimbul îndeplinirii unui act în mod contrar îndatoririlor sale sau al neîndeplinirii unui act în 
conformitate cu îndatoririle ce îi revin. Corupția activă este fapta săvârșită cu intenție de acea persoană care promite 
sau acordă astfel de avantaje unui funcționar.
06 Glosar
Direcția Generală Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune  este serviciul din cadrul Comisiei 
Europene care este responsabil de probleme sociale și de ocuparea forței de muncă în Uniunea Europeană. 
În parteneriat cu autoritățile naționale, cu partenerii sociali, cu organizațiile societății civile și cu alte părți 
interesate, această direcție generală abordează provocările legate de globalizare, de îmbătrânirea populației UE 
și de realitățile sociale în schimbare. Acest DG deține portofoliul pentru Fondul social european (FSE).
Direcția Generală Piață Internă, Industrie, Antreprenoriat și IMM‑uri , cunoscută înainte sub numele de 
DG Piața Internă și Servicii, este serviciul din cadrul Comisiei Europene care este responsabil de definitivarea 
realizării pieței interne a bunurilor și serviciilor, de promovarea economiei UE prin acțiuni întreprinse în favoarea 
industriei și a întreprinderilor mici și mijlocii și de adoptarea politicii UE privind spațiul. Responsabilitățile acestei 
direcții generale includ, de asemenea, elaborarea legislației UE privind achizițiile publice și supravegherea 
punerii în aplicare a acesteia de către statele membre.
Direcția Generală Politica Regională și Urbană  este serviciul din cadrul Comisiei Europene care este 
responsabil de promovarea dezvoltării economice și sociale a regiunilor defavorizate din Uniunea Europeană. 
Acest DG deține portofoliul pentru Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) și pentru Fondul de 
coeziune.
Fondul de coeziune  vizează ameliorarea coeziunii economice și sociale în cadrul Uniunii Europene prin 
finanțarea de proiecte în domeniile mediului și transporturilor în statele membre al căror produs național brut 
pe cap de locuitor nu depășește 90 % din media de la nivelul UE.
Fondul european de dezvoltare regională  urmărește consolidarea coeziunii economice și sociale în cadrul 
Uniunii Europene prin corectarea principalelor dezechilibre regionale cu ajutorul sprijinului financiar acordat 
pentru realizarea de infrastructuri și pentru investiții productive care creează locuri de muncă, în special pentru 
întreprinderi.
Fondul social european  urmărește consolidarea coeziunii economice și sociale în cadrul Uniunii Europene 
prin impulsionarea ocupării forței de muncă și a posibilităților de angajare, în special grație unor măsuri de 
formare profesională, promovând un nivel ridicat de ocupare a forței de muncă și creând locuri de muncă mai 
numeroase și de mai bună calitate.
Frauda este un act de înșelăciune comis cu intenție în scopul obținerii unor foloase în beneficiul propriu sau 
pentru a cauza un prejudiciu unui terț.
Instituțiile supreme de audit  sunt organisme naționale responsabile de auditul veniturilor și cheltuielilor 
administrațiilor publice.
Neregula este un act care nu este conform cu reglementările UE și care are un impact potențial negativ asupra 
intereselor financiare ale UE. Aceasta poate fi rezultatul unor erori comise fără intenție atât de către beneficiari 
care solicită fonduri, cât și de către autoritățile responsabile de efectuarea plăților. În cazul în care o neregulă 
este comisă în mod deliberat, aceasta este clasificată ca fiind fraudă.
Un program operațional  stabilește prioritățile și obiectivele specifice ale unui stat membru și modul în 
care vor fi utilizate fondurile în cursul unei anumite perioade, în general, de șapte ani, pentru finanțarea de 
proiecte. Aceste proiecte trebuie să contribuie la îndeplinirea unuia sau a mai multor obiective din ansamblul 
de obiective specificate la nivelul axei prioritare a programului operațional. Astfel de programe se elaborează 
pentru fiecare dintre fondurile din domeniul politicii de coeziune, respectiv, Fondul european de dezvoltare 
regională, Fondul de coeziune și Fondul social european. Programele operaționale sunt elaborate de statele 
membre și fac obiectul aprobării de către Comisie înainte de efectuarea unor eventuale plăți de la bugetul UE. În 
cursul perioadei vizate, se pot aduce modificări programelor numai cu acordul ambelor părți.
07
 Acronime
AP: Achiziții publice
DG GROW : Direcția Generală Piață Internă, Industrie, Antreprenoriat și IMM‑uri
FEDR : Fondul european de dezvoltare regională
FSE : Fondul social european
OLAF : Oficiul European de Luptă Antifraudă
TFUE : Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene
08
 Sinteză
I
Politica UE în materie de achiziții publice reprezintă un 
instrument esențial pentru instituirea pieței unice și 
pentru asigurarea unei utilizări eficiente a fondurilor 
publice. În cadrul UE, achizițiile publice sunt regle ‑
mentate de directivele UE privind achizițiile publice, 
care stabilesc norme și proceduri comune ce trebuie 
respectate de autoritățile publice atunci când contrac ‑
tează lucrări și servicii.
II
Pentru perioada de programare 2007 ‑2013, au fost 
alocate domeniului politicii de coeziune 349 de mili ‑
arde de euro prin intermediul Fondului european de 
dezvoltare regională (FEDR), al Fondului de coeziune și 
al Fondului social european. O parte semnificativă din 
aceste fonduri, în special în cazul celor provenite de la 
FEDR și de la Fondul de coeziune, sunt cheltuite prin 
intermediul achizițiilor publice. Aproape jumătate din 
totalitatea proiectelor din cadrul acestor trei fonduri 
care au fost auditate de Curte în perioada 2009 ‑2013 
implicau una sau mai multe achiziții publice.
III
Nerespectarea normelor în materie de achiziții publice 
constituie o sursă importantă și constantă de erori. 
Erorile grave au avut drept rezultat o concurență insu ‑
ficientă sau complet inexistentă și/sau atribuirea con ‑
tractelor unor ofertanți care nu prezentaseră neapărat 
cea mai bună ofertă.
IV
În cadrul prezentului raport special, Curtea evaluează 
dacă statele membre și Comisia iau măsuri adecvate și 
eficace pentru a remedia problema erorilor legate de 
achiziții publice în domeniul coeziunii.V
Potrivit constatărilor auditului, atât Comisia, cât și 
statele membre au început să soluționeze această 
problemă, dar mai trebuie depuse eforturi în ceea ce 
privește analizarea problemei și punerea în aplicare 
a acțiunilor.
VI
Comisia și statele membre procedează doar într‑o 
măsură foarte limitată la o analiză sistematică a erori ‑
lor legate de achiziții publice. Lipsa unor date suficient 
de detaliate, solide și coerente cu privire la natura 
și la amploarea erorilor legate de achiziții publice în 
statele membre a făcut imposibilă o analiză exhaustivă 
a cauzelor subiacente acestor erori. Există însă semne 
că o parte dintre statele membre vizitate în scopul 
auditului încep să colecteze date într‑un mod mai 
sistematic.
VII
Din 2010, Comisia a început, la rândul său, să adopte 
o serie de măsuri. Printre măsurile cu caracter legis ‑
lativ, se pot enumera revizuirea directivelor privind 
achizițiile publice și includerea în acordurile de parte ‑
neriat a unor condiții specifice referitoare la sistemele 
de achiziții publice, condiții care trebuie îndeplinite de 
statele membre cel târziu până la sfârșitul anului 2016. 
De asemenea, în 2013, Comisia a înființat un grup de 
lucru tehnic intern și a elaborat un plan de acțiune 
intern. Cu toate acestea, majoritatea acțiunilor prevă ‑
zute în plan nu au fost încă puse în aplicare pe deplin. 
Statele membre au început abia recent să întreprindă 
acțiuni de anvergură pentru a preveni producerea 
erorilor.
Sinteză 09
VIII
Curtea formulează următoarele recomandări:
(a) (i)  Comisia ar trebui să creeze o bază de date 
care să repertorieze neregulile detectate, 
capabilă să ofere o bază pentru o analiză per ‑
tinentă a erorilor legate de achiziții publice. 
Aceasta ar trebui să analizeze, de manieră 
exhaustivă, frecvența, gravitatea și cauzele 
erorilor legate de achiziții publice survenite în 
domeniul politicii de coeziune, pe baza unor 
date adecvate, atât provenite din propriile 
sale baze de date, cât și furnizate de statele 
membre. Această analiză ar trebui să fie făcută 
publică de Comisie în cadrul raportului privind 
achizițiile publice prevăzut de noile directive.
(ii)  Autoritățile competente ale statelor membre 
ar trebui să își creeze propriile baze de date cu 
privire la neregulile din domeniul politicii de 
coeziune, inclusiv cele care survin în domeniul 
achizițiilor publice, și ar trebui să realizeze 
analize pe baza acestora. De asemenea, aceste 
autorități ar trebui să coopereze cu Comisia 
pentru a furniza astfel de date în forma adec ‑
vată și la momentul oportun, astfel încât să se 
faciliteze activitatea Comisiei.
(b) În cazul în care condiționalitatea ex ante  referitoa ‑
re la achizițiile publice nu este îndeplinită până la 
sfârșitul anului 2016, Comisia ar trebui să facă uz 
de competențele sale în consecință și să suspen ‑
de plățile către statele membre în cauză, până la 
remedierea deficiențelor.
(c) Comisia ar trebui să actualizeze și să publice planul 
său de acțiune intern privind achizițiile publice. 
Aceasta ar trebui să raporteze anual cu privire la 
progresele înregistrate și ar trebui, în acest sens, 
să îmbunătățească coordonarea dintre serviciile 
sale care se ocupă de aspecte legate de achiziții 
publice.(d) Comisia ar trebui să înființeze un grup la nivel înalt 
care să își asume rolul de lider în soluționarea pro ‑
blemei erorilor legate de achiziții publice, astfel 
încât să se evite riscul unei implementări lipsite 
de consecvență a acțiunilor în cadrul diverselor 
servicii ale Comisiei. Grupul respectiv ar trebui 
să pledeze în favoarea aducerii de îmbunătățiri 
în domeniul achizițiilor publice, inclusiv, atunci 
când este necesar, în favoarea simplificării acestui 
domeniu.
(e) Comisia ar trebui să impună corecții financiare ori 
de câte ori constată că nu sunt suficient de eficace 
controalele de nivel primar ale statelor membre și, 
atunci când este necesar, să inițieze proceduri de 
constatare a neîndeplinirii obligațiilor în cazul ne ‑
respectării directivelor privind achizițiile publice.
(f) Comisia ar trebui să exploateze mai mult posi ‑
bilitățile oferite de evoluțiile din domeniul teh ‑
nologiei informațiilor, inclusiv prin promovarea 
achizițiilor publice electronice și a instrumentelor 
de extragere de date și prin diseminarea bunelor 
practici.
(g) Statele membre ar trebui să exploateze mai mult 
posibilitățile oferite de achizițiile publice electroni ‑
ce și de instrumentele de extragere de date.
10
 Introducere
01 
Politica UE în materie de achiziții pu ‑
blice reprezintă un instrument esențial 
pentru instituirea pieței unice și pentru 
realizarea unei creșteri inteligente, 
durabile și favorabile incluziunii, în 
conformitate cu Strategia Europa 2020, 
asigurând totodată o utilizare cât mai 
eficientă a fondurilor publice1. Îmbună ‑
tățirea eficienței cheltuielilor publice și 
obținerea unui raport costuri‑beneficii 
optim constituie obiective centrale 
pentru o administrație publică. În acest 
sens au fost stabilite norme la diferite 
niveluri ale administrațiilor publice, 
pentru a se asigura cea mai bună 
utilizare posibilă a fondurilor publice 
în cazul în care au loc achiziții publice. 
În figura 1  sunt prezentate o serie de 
cifre ilustrative. Figura 1Câteva cifre‑cheie care oferă o imagine asupra utilizării achizițiilor publice în UE
Totalul cheltuielilor consacrate în 2011 achiziţiilor de 
lucrări publice, de bunuri și de servicii
(respectiv aproximativ 20 % din PIB-ul statelor membre)2 406 miliarde de euro
Estimarea economiilor anuale care s-au putut realiza 
graţie legislaţiei UE privind achiziţiile publice
 (la valorile din 2014)între 6,4 și 35,5 miliarde de euro
Estimarea economiilor anuale suplimentare care 
s-au putut realiza graţie ﬁnalizării pieţei unice în 
domeniul achiziţiilor publiceîntre 36,5 și 66,5 miliarde de euro
Sursa:  Parlamentul European și Comisia Europeană2.1 COM(2010) 2020 final din 
3 martie 2010: „Europa 2020 
‑ O strategie europeană 
pentru o creștere inteligentă, 
durabilă și favorabilă 
incluziunii”.
2 A se vedea documentele: 
Annual Public Procurement 
Implementation Review 2013  
(Evaluarea anuală pe 2013 
privind punerea în aplicare 
a procedurilor de achiziții 
publice), publicat de DG Piața 
Internă și Servicii la 
1 august 2014; SMEs’ access to 
public procurement markets 
and aggregation of demand in 
the EU  (Accesul IMM‑urilor la 
piețele de achiziții publice și 
agregarea cererii din UE), 
studiu realizat pentru Comisia 
Europeană de către PwC, ICF 
GHK și ECORYS, februarie 2014; 
și The Cost of Non- Europe in the 
Single Market, IV - Public 
Procurement and Concessions  
(Costul non‑Europei în 
contextul pieței unice, IV 
‑ Achiziții publice și 
concesiuni), Serviciul de 
Cercetare al Parlamentului 
European, septembrie 2014  – 
PE 536.355.
11 Introducere
02 
Normele UE în materie de achiziții 
publice vizează, printre altele, să 
garanteze respectarea principiilor și 
a libertăților fundamentale consa ‑
crate în Tratatul privind funcționarea 
Uniunii Europene (TFUE) (a se vedea 
figura 2 )3. Acest lucru ar avea, la rândul 
său, efectul de a crește concurența și 
comerțul transfrontalier, conducând 
la un raport costuri‑beneficii mai bun 
pentru autoritățile publice, sporind 
totodată productivitatea industriilor 
furnizoare și intensificând participarea 
și accesul IMM‑urilor la aceste piețe. Pe 
scurt, scopul existenței acestor norme 
este sprijinirea pieței unice, încurajarea 
concurenței și promovarea unui raport 
costuri‑beneficii optim.03 
Prezentul raport analizează nivelul 
de eroare constant ridicat din dome ‑
niul achizițiilor publice care utilizează 
fonduri ale UE și care sunt organizate 
în domeniul politicii de coeziune, fiind 
examinate, cu alte cuvinte, situațiile 
în care normele nu au fost respecta ‑
te în mod corespunzător. Raportul 
investighează, în special, dacă statele 
membre și Comisia iau măsuri adecva ‑
te și eficace pentru a rezolva această 
problemă5.Figura 2Principiile care reglementează achizițiile publice
Principiile care reglementează 
achiziţiile publice
Egalitatea de tratament și nediscriminarea
Furnizorilor potenţiali trebuie să li se asigure un tratament egal. Recunoașterea reciprocă
Caliﬁcările și standardele din alte state membre ar trebui să ﬁe considerate ca având aceeași valabilitate.Proporţionalitatea
Procedurile de achiziţii publice și deciziile aferente trebuie să ﬁe proporţionale.Transparenţa
Procedurile de atribuire a contractelor trebuie să ﬁe
transparente și oportunităţile de obţinere a contractelor
ar trebui, în general, să ﬁe făcute publice.
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană, pe baza documentului Comisiei Europene4.3 Libera circulație a mărfurilor 
(articolul 28 TFUE) și 
a serviciilor (articolul 56), 
libertatea de stabilire 
(articolul 49) și libera prestare 
a serviciilor, nediscriminarea, 
egalitatea de tratament, 
proporționalitatea, 
transparența și recunoașterea 
reciprocă (articolele 18 și 53).
4 Comunicarea interpretativă 
a Comisiei privind dreptul 
comunitar aplicabil în cazul 
atribuirii contractelor publice 
care nu sunt reglementate sau 
sunt reglementate parțial de 
directivele privind contractele 
de achiziții publice (JO C 179, 
1.8.2006, p. 2).
5 A se vedea, de asemenea, 
analiza panoramică elaborată 
de Curte în 2014 și intitulată 
„Utilizarea optimă a fondurilor 
UE: o analiză panoramică 
a riscurilor pentru gestiunea 
financiară a bugetului UE” 
(http://eca.europa.eu ).
12 Introducere
Cadrul UE aplicabil 
achizițiilor publice
04 
Cadrul UE aplicabil achizițiilor publice 
se bazează pe Acordul privind achi ‑
zițiile publice, un acord multilateral 
încheiat între un număr de membri ai 
Organizației Mondiale a Comerțului6, 
acord care reglementează achizițiile de 
bunuri și servicii de către autoritățile 
publice și care se bazează pe principi ‑
ile deschiderii, transparenței și nedis ‑
criminării. Figura 3  ilustrează structura 
de guvernanță a achizițiilor publice.05 
În cadrul UE, achizițiile publice sunt 
reglementate de directivele UE pri ‑
vind achizițiile publice, care stabilesc 
norme și proceduri comune ce trebuie 
respectate de autoritățile publice în 
cazul achizițiilor de valoare ridicată7. 
Normele în cauză au menirea de a ga ‑
ranta că toate societățile existente din 
cadrul pieței unice au posibilitatea de 
a concura pentru contracte de achiziții 
publice. Aceste norme valabile la nive ‑
lul întregii UE se aplică indiferent dacă 
fondurile provin de la bugetele nați ‑
onale sau dacă sunt implicate fonduri 
ale UE. Directivele UE în materie sunt 
aplicabile, de asemenea, în Spațiul 
Economic European.Figura 3Guvernanța în domeniul achizițiilor publice
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană. La nivelul statelor membre:
     -   naţionale
     -   regionale     -   norme speciﬁce diferitelor fonduri  Uniunea Europeană  Organizaţia Mondială a Comerţului
Legislaţie și norme în materie 
de achiziţii publiceDirectivele privind 
achiziţiile publiceAcordul privind 
achiziţiile publice6 La începutul anului 2015, 
existau 15 părți la Acordul 
privind achizițiile publice, 
cuprinzând 43 de membri ai 
OMC. Alți 28 de membri ai 
OMC participau în calitate de 
observatori la Comitetul 
pentru Acordul privind 
achizițiile publice. Dintre 
aceștia, 10 membri sunt în curs 
de aderare la acord.
7 Directiva 2004/18/CE 
a Parlamentului European și 
a Consiliului din 
31 martie 2004 privind 
coordonarea procedurilor de 
atribuire a contractelor de 
achiziții publice de lucrări, de 
bunuri și de servicii (JO L 134, 
30.4.2004, p. 114) și Directiva 
2004/17/CE a Parlamentului 
European și a Consiliului din 
31 martie 2004 de coordonare 
a procedurilor de atribuire 
a contractelor de achiziții în 
sectoarele apei, energiei, 
transporturilor și serviciilor 
poștale (JO L 134, 30.4.2004, 
p. 1). Aceste directive vor fi 
înlocuite de directive revizuite, 
la care se adaugă o nouă 
directivă privind atribuirea 
contractelor de concesiune, 
care au fost publicate la 
17 aprilie 2014 și care trebuie 
puse în aplicare până la 
18 aprilie 2017 (punctul 0). 
Contractele din domeniul 
apărării și al serviciilor de 
interes general fac obiectul 
altor norme.
13 Introducere
06 
Ca în cazul tuturor directivelor, direc ‑
tivele UE privind achizițiile publice 
trebuie să fie transpuse, altfel spus, 
ele trebuie introduse de către statele 
membre în dreptul lor național. Aceste 
directive stabilesc standarde minime și 
contribuie la crearea unor condiții de 
concurență echitabile, oferind totodată 
statelor membre posibilitatea de a răs ‑
punde particularităților și necesităților 
naționale și de a ține seama de acestea. 
Statele membre pot alege să adopte 
acte legislative mai detaliate sau mai 
stricte în anumite privințe. De aseme ‑
nea, statele membre dispun de o marjă 
de manevră considerabilă în ceea ce 
privește mecanismele administrative 
care trebuie să fie create pentru a se 
asigura conformitatea cu normele UE.
07 
Nu toate achizițiile intră sub incidența 
directivelor UE privind achizițiile publi ‑
ce. Aceste directive prevăd praguri va ‑
lorice minime8 sub care contractele fac 
obiectul doar al normelor naționale. 
Totuși, în toate cazurile, procedurile de 
achiziții trebuie să respecte principiile 
instituite în tratat (a se vedea figura 2 ).
08 
Procedurile de achiziții care intră sub 
incidența directivelor UE trebuie să 
fie publicate online în baza de date 
Tenders Electronic Daily  (TED). Pentru a măsura gradul de utilizare la nivelul 
întregii UE a procedurilor de achiziții 
publice, se poate utiliza ca indicator 
ponderea în produsul intern brut (PIB) 
a valorii reprezentate de procedurile 
de achiziții care au făcut obiectul pu ‑
blicării în TED. În 2012, valoarea totală 
a procedurilor de achiziții care au fost 
publicate în TED a fost de 3,1 % din 
PIB‑ul UE9. În anumite state membre, 
gradul în care se recurge la proceduri 
de achiziții organizate pentru valori 
mai mari decât pragurile stabilite se 
situează sub această medie de 3,1 %, 
înregistrându‑se rate mult inferioare 
acesteia, de exemplu, cazul Germaniei 
(1,1 %), al Austriei (1,5 %), al Irlandei 
(1,5 %) și al Luxemburgului (1,6 %). 
Comisia a luat legătura cu autoritățile 
din Germania pentru a stabili care sunt 
motivele care explică această situație10.
Politica de coeziune și 
achizițiile publice
09 
Pentru perioada de programare 2007 ‑
2013, au fost alocate domeniului politi ‑
cii de coeziune 349 de miliarde de euro 
prin intermediul Fondului european de 
dezvoltare regională (FEDR), al Fon ‑
dului de coeziune și al Fondului social 
european (FSE); pentru perioada de 
programare 2014 ‑2020, au fost alocate 
367 de miliarde de euro11.
8 Pragurile utilizate cel mai 
frecvent între 1 ianuarie 2014 
și 31 decembrie 2015 sunt: 
5 186 000 de euro pentru 
contracte de lucrări și 
134 000 de euro pentru 
contracte publice de servicii și 
de bunuri. Există, de 
asemenea, alte praguri, care 
sunt aplicabile pentru utilități 
și pentru autoritățile 
contractante regionale sau 
locale.
9 A se vedea documentul Public 
Procurement Indicators 2012 – 
Economic analysis and 
e-Procurement  (Indicatorii pe 
2012 privind achizițiile publice 
— Analiză economică și 
achiziții publice electronice), 
publicat de DG Markt la 
12 noiembrie 2014.
10 Recomandarea Consiliului din 
8 iulie 2014 privind Programul 
național de reformă al 
Germaniei pentru 2014 și care 
include un aviz al Consiliului 
privind Programul de 
stabilitate al Germaniei pentru 
2014 (JO C 247, 29.7.204, p. 20).
11 Credite de angajament la 
prețuri curente alocate pentru 
coeziunea economică, socială 
și teritorială. Sursă:  Multiannual 
financial framework 2014-2020 
and EU budget 2014  (Cadrul 
financiar multianual 2014 ‑2020 
și bugetul UE pe 2014), 
Comisia Europeană.
Sursa: Curtea de Conturi Europeană.
14 Introducere Figura 4Organisme care joacă un rol în politica de coeziune și în domeniul achizițiilor publice
COMISIA
EUROPEANĂ
STATELE
MEMBRE
NIVELUL
PROIECTELORDG Politica Regională DG GROWCadrul aplicabil politicii de coeziuneCadrul juridic aplicabil
achiziţiilor publice (AP)
FEDR și Fondul
de coeziune
Puse în
aplicare prinDG Ocuparea forţei
de muncă
FSEDirectivele UE
privind AP
xxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxAtribuiri de contracte,
lucrări, bunuri și serviciiMonitorizareapunerii în aplicare
AplicareInformaţiiprivind erorilelegate de APInformaţii
privind erorile
legate de APMonitorizarea și auditul respectării normelor în materie de AP
Monitorizarea și auditul respectării normelor în materie de APMonitorizarea 
și auditul 
respectării 
normelor în 
materie de AP
Monitorizarea 
și auditul 
respectării 
normelor în 
materie de APAutorităţile de management, de certiﬁcare 
și de auditOrganisme naţionale 
de management și 
de control
Beneﬁciar, de exemplu, minister, 
societăţi de drept publicNorme în materie de 
AP naţionale/ 
regionale/ speciﬁce 
unui anumit fond
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
15 Introducere
10 
Responsabilitatea pentru cheltuielile 
UE din cadrul politicii de coeziune este 
partajată între Comisie și statele mem ‑
bre (a se vedea figura 4  și anexa I ). 
O parte semnificativă din aceste fon ‑
duri, în special în cazul celor provenite 
de la FEDR și de la Fondul de coeziune, 
sunt cheltuite prin intermediul achi ‑
zițiilor publice. Aproape jumătate din 
totalitatea operațiunilor auditate de 
Curte în legătură cu cele trei fonduri 
menționate implicau una sau mai mul ‑
te achiziții publice.
11 
Statele membre dispun de propriile 
cadre de gestiune și de control public 
pe care le‑au instituit pentru a ges ‑
tiona cheltuielile publice atât de la 
bugetele naționale, cât și de la bugetul 
UE. Aceste cadre implică o gamă largă 
de autorități publice, inclusiv instituții 
supreme de audit.Cum funcționează 
procedurile de achiziții 
publice?
12 
După elaborarea inițială a proiectului 
și evaluarea nevoilor, procedurile de 
achiziții publice presupun trei faze 
principale, fiecare cuprinzând etape 
specifice (a se vedea figura 5 ).Figura 5Principalele faze ale procedurilor de achiziții publice
Activităţi 
pregătitoareRaport ﬁnal de predare
Soluţionarea 
eventualelor problemeActe adiţionale la 
contract etc.Plăţi către contractant
Gestionarea 
contractelorSemnarea contractului și notiﬁcarea atribuirii contractului
Deschiderea, analiza și evaluarea 
ofertelorPublicarea anunţului de participare
Speciﬁcarea criteriilor de selecţie/atribuireElaborarea documentaţiei 
de atribuire
Alegerea tipului de procedurăIdentiﬁcarea nevoilor Pregătirea proiectuluiDesfășurarea procedurii de 
achiziţii publiceFaza prealabilă
a procedurii de achiziţii
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
16 Introducere
13 
Etapele detaliate cuprinse în cadrul 
fiecărei faze depind de procedura de 
achiziție publică în cauză care este 
aplicată (în caseta 1  figurează descri ‑
erea principalelor tipuri de proceduri). 
Criteriile pe baza cărora pot fi atribuite 
contractele sunt fie exclusiv prețul, fie 
oferta cea mai avantajoasă din punct 
de vedere economic. Majoritatea con ‑
tractelor (70 %) sunt atribuite pe baza 
acestui al doilea criteriu12.
Principalele șase tipuri de proceduri de achiziții publice conform directivelor din 
2014
Procedura deschisă.  Cel mai frecvent utilizată, reprezentând 51 % din totalul contractelor atribuite. Ofertele 
trebuie să fie depuse până la o anumită dată și toate ofertele admisibile sunt evaluate13.
Procedura restrânsă.  Furnizorii interesați sunt invitați mai întâi să prezinte calificările pe care le au, apoi se 
realizează o preselecție și numai furnizorii selectați pe lista scurtă sunt invitați să participe la procedură.
Dialogul competitiv.  Utilizat în cazul achizițiilor cu un grad mare de complexitate. Procedura implică un 
dialog între autoritatea contractantă și furnizorii potențiali, având ca scop identificarea și definirea structurii 
juridice și/sau financiare celei mai potrivite pentru proiect, astfel încât să se răspundă necesităților și obiecti ‑
velor autorității contractante.
Procedura competitivă cu negociere.  După publicarea anunțului de participare și o evaluare preliminară, 
autoritatea contractantă invită doar un număr de operatori economici selectați să depună o ofertă inițială. 
Autoritatea contractantă negociază apoi ofertele inițiale și toate ofertele ulterioare depuse de ofertanți, cu 
excepția ofertei finale, în vederea îmbunătățirii conținutului acestora.
Procedura de negociere fără publicare  poate fi utilizată numai într‑un număr redus de cazuri predefinite. 
Autoritatea contractantă se angajează într‑o negociere a contractului cu unul sau cu mai mulți furnizori.
Parteneriatul pentru inovare.  Autoritatea contractantă selectează o serie de furnizori după ce a efectuat pu ‑
blicitatea corespunzătoare contractului și apelează la procedura de negociere pentru a‑i invita pe acești fur ‑
nizori să propună idei pentru dezvoltarea unor lucrări, a unor produse sau a unor servicii inovatoare destinate 
să răspundă unei nevoi care nu este satisfăcută de niciun „produs” adecvat deja existent pe piață. Autoritatea 
contractantă poate atribui un astfel de parteneriat mai multor furnizori.
13 A se vaedea Evaluarea anuală pe 2013 privind punerea în aplicare a procedurilor de achiziții publice, publicată de DG Piața Internă și Servicii la 
1 august 2014.Caseta 112 Public Procurement in Europe, 
Cost and effectiveness  
(Achizițiile publice în Europa 
— costuri și eficacitate), un 
studiu privind reglementările 
în materie de proceduri de 
achiziții, elaborat pentru 
Comisia Europeană de către 
PwC, London Economics și 
Ecorys, martie 2011, p. 5.
17
 Sfera și abordarea auditului
14 
Curtea a examinat dacă statele mem ‑
bre și Comisia iau măsuri adecvate și 
eficace pentru a remedia problema 
erorilor legate de achiziții publice în 
domeniul coeziunii și a încercat să 
furnizeze răspunsul la următoarele 
întrebări:
(a) Au analizat Comisia și statele 
membre problema erorilor legate 
de achiziții publice în domeniul 
politicii de coeziune?
(b) Au luat Comisia și statele membre 
măsuri adecvate pentru a remedia 
problema și au fost aceste măsuri 
eficace?
15 
Auditul a acoperit rezultatele obținute 
în urma auditurilor efectuate de Curte 
în perioada 2009 ‑2013 în vederea 
elaborării declarației sale de asigurare 
și a luat în considerare acțiunile între ‑
prinse de Comisie și de statele membre 
în perioada 2009 ‑2014 pentru a soluți ‑
ona problema nerespectării normelor 
în materie de achiziții publice.16 
Rezultatele auditului s‑au fondat pe:
(a) analiza documentației relevante 
a Comisiei;
(b) discuții cu reprezentanți ai 
Comisiei;
(c) un sondaj realizat în rândul 
a 115 autorități de audit din 27 de 
state membre (excluzând Croația), 
responsabile de programe opera ‑
ționale din cadrul FEDR, al FSE și 
al Fondului de coeziune. 69 dintre 
aceste autorități au răspuns la son ‑
daj. Principalul obiectiv al acestuia 
a fost de a se colecta informații 
privind cadrul aplicabil achizițiilor 
publice, erorile detectate legate de 
achiziții publice și măsurile preven ‑
tive și corective adoptate la nivel 
național;
(d) vizite efectuate în patru state 
membre (Republica Cehă, Spania, 
Italia și Regatul Unit) în care fusese 
detectat un număr ridicat de 
erori legate de achizițiile publice 
în urma auditurilor efectuate de 
Curte în perioada 2009 ‑2013 în 
vederea elaborării declarației sale 
de asigurare;
(e) o vizită efectuată în Cipru, care s‑a 
concentrat pe utilizarea achizițiilor 
publice electronice;
(f) un scurt chestionar trimis celor 
28 de instituții supreme de audit 
din cadrul Uniunii Europene, la 
care au răspuns 18 dintre acestea.
17 
Auditul a urmărit, acolo unde era 
posibil, să identifice bunele practici 
care ar putea fi partajate între statele 
membre.
18
 Observații
18 
Observațiile sunt structurate în două 
secțiuni:
(a) prima secțiune prezintă sinteza 
constatărilor legate de achiziții 
formulate de Curte în urma audi ‑
turilor efectuate cu privire la FEDR, 
la Fondul de coeziune și la FSE în 
perioada 2009 ‑2013 și examinează 
dacă statele membre și Comisia se 
pot sprijini pe o  bază analitică so -
lidă  pentru înțelegerea problemei 
erorilor legate de achiziții publice;
(b) cea de a doua secțiune descrie 
acțiunile întreprinse  în ultima 
perioadă atât de Comisie, cât și 
de statele membre și evaluează, 
în măsura posibilului, eficacitatea 
acestora.Comisia și statele membre 
procedează doar într‑o 
măsură foarte limitată la 
o analiză sistematică 
a erorilor legate de 
achiziții publice
Nerespectarea normelor în 
materie de achiziții publice 
este în continuare o sursă 
importantă de eroare 
în domeniul politicii de 
coeziune
Ce constituie o eroare?
19 
Producerea unei erori are loc atunci 
când nu au fost respectate normele UE 
și/sau naționale în materie de achiziții 
publice. În sensul prezentului raport, 
se pot distinge trei tipuri de eroare, așa 
cum se arată în tabelul 1 .Tabelul 1Tipologia erorilor la care se face referire în prezentul raport, însoțită de exemple1
Tip de eroare Descriere Exemple
GravăO încălcare gravă a normelor, având drept rezultat 
restrângerea concurenței și/sau atribuirea contrac -
telor unor ofertanți care nu prezentaseră neapărat 
cea mai bună ofertăa.  atribuire directă - atribuirea contractelor fără să se fi recurs la 
o procedură de achiziții publice în condițiile în care era obligatorie 
organizarea unei astfel de proceduri;
b.  atribuirea de lucrări sau servicii suplimentare semnificative și/sau 
previzibile fără să se fi recurs la o procedură de achiziții publice 
în condițiile în care era obligatorie organizarea unei astfel de 
proceduri;
c.  criterii de selecție/de atribuire ilegale sau aplicarea incorectă 
a criteriilor, cu consecința că este afectat rezultatul procedurii.
SemnificativăO încălcare semnificativă a normelor, considerân -
du-se totuși că aceste contracte au fost atribuite 
ofertanților care au prezentat cea mai bună ofertă.a.  criterii de selecție/de atribuire ilegale sau aplicarea incorectă 
a criteriilor, dar care nu afectează rezultatul procedurii;
b.  nu sunt publicate toate criteriile de selecție/de atribuire în docu -
mentația de atribuire;
c. limitarea concurenței pretextând o urgență nejustificată.
MinorăErori mai puțin grave și, adesea, formale, care nu 
au avut un impact negativ asupra nivelului de 
concurențăa.  publicarea anunțului de atribuire a contractului mai târziu decât 
era prevăzut sau chiar deloc;
b.  nerespectarea obligației de a publica un astfel de anunț în Jurnalul 
Oficial al Uniunii Europene .
1  Erorile descrise aici drept grave sunt denumite, în contextul declarației de asigurare a Curții, erori „cuantificabile”. Aceste erori sunt luate în 
calcul la estimarea ratei de eroare de către Curte. A se vedea anexa 1.1 la Raportul anual pe 2013 al Curții (JO C 398, 12.11.2014).
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
19 Observații
Erorile detectate de Curte în 
urma auditurilor efectuate în 
perioada 2009 ‑2013 în vederea 
întocmirii declarației sale de 
asigurare
20 
În perioada 2009 ‑2013, Curtea a exa ‑
minat, în cadrul activității sale pen ‑
tru întocmirea declarației anuale de 
asigurare, peste 1 400 de operațiuni14 
cofinanțate de la bugetul UE prin inter ‑
mediul FEDR, al Fondului de coeziune 
și al FSE. Această activitate de exami ‑
nare a inclus verificarea procedurilor 
de achiziții publice pentru aproape 
700 de proiecte. Au fost detectate erori 
legate de achiziții publice în aproxima ‑
tiv 40 % din ansamblul acestor proiec ‑
te, totalizând un număr de aproape 
590 de erori. În figura 6  este prezenta ‑
tă distribuția acestor erori în funcție de 
gravitatea lor.21 
Erorile grave au reprezentat 48 % 
din rata de eroare estimată de Curte 
pentru FEDR și Fondul de coeziune și 
16 % din rata estimată pentru FSE în 
perioada 2009 ‑2013. Ponderea cea mai 
mare de erori grave , de 70 %, a fost 
detectată în cadrul FEDR. Acest lucru 
se explică, în parte, prin faptul că pro ‑
gramele din cadrul FEDR și al Fondului 
de coeziune implică, în general, pro ‑
iecte de infrastructură de dimensiuni 
mai mari, în cadrul cărora contractele 
fac adesea obiectul unor proceduri de 
achiziții publice15. Anexa II  oferă detalii 
succinte privind modul în care erorile 
sunt repartizate între cele trei fonduri: 
FEDR, Fondul de coeziune și FSE.Figura 6Distribuția erorilor constatate în urma auditurilor efectuate de Curte în 
perioada 2009 ‑2013 în domeniul politicii de coeziune în vederea declarației de 
asigurare, în funcție de gravitatea acestora
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.14 În general, o operațiune este 
legată de un singur proiect. 
Dar, în anumite cazuri, pot 
exista mai multe operațiuni 
legate de un singur proiect.
15 Proiectele cofinanțate de FSE 
presupun adesea furnizarea 
de servicii, cum ar fi 
învățământ și formare 
profesională, care nu intră pe 
deplin sub incidența directivei 
[anexa II B la 
Directiva 2004/18/CE, 
modificată prin anexa VII la 
Regulamentul (CE) 
nr. 213/2008 al Comisiei din 
28 noiembrie 2007 de 
modificare a Regulamentului 
(CE) nr. 2195/2002 al 
Parlamentului European și al 
Consiliului privind Vocabularul 
comun privind achizițiile 
publice (CPV) și a Directivelor 
2004/17/CE și 2004/18/CE ale 
Parlamentului European și ale 
Consiliului în ceea ce privește 
procedurile de achiziții 
publice, în ceea ce privește 
revizuirea CPV (JO L 74, 
15.3.2008, p. 1)].
Erori minore (22 %)
Erori semniﬁcative (49 %)Erori grave (29 %)
20 Observații
22 
Au fost detectate erori de‑a lungul 
întregului proces de achiziții publice, 
ponderea cea mai mare a erorilor gra ‑
ve fiind detectată însă în faza prealabi ‑
lă a procedurilor de achiziții:
(a) În faza prealabilă a procedurilor 
de achiziții , cea mai mare parte 
a erorilor detectate, respectiv 71 
(82 %) din 87, erau erori grave . 
Autoritățile contractante fie au 
eludat complet organizarea unor 
proceduri de achiziții publice prin 
atribuirea directă a contractelor în 
condițiile în care se impunea des ‑
fășurarea unei astfel de proceduri, 
fie au fracționat contractul în con ‑
tracte de valoare mai mică pentru 
a se evita depășirea pragurilor sau 
au recurs la o procedură incorectă. Un număr mare dintre contractele 
care au fost atribuite în mod direct 
în acest fel aveau ca obiect mai 
curând furnizarea de servicii decât 
lucrări (a se vedea exemplul din 
caseta 2 ).
(b) În faza de desfășurare a procedu -
rii de achiziții , cea mai mare parte 
a erorilor grave  au fost detectate 
la nivelul specificării și al aplicării 
criteriilor de selecție/de atribuire. 
Erorile legate de obligațiile în ma ‑
terie de publicitate și de transpa ‑
rență erau cele mai numeroase ca 
pondere din numărul total de erori 
(186 din 587 de erori), o treime din 
erorile din această categorie fiind 
erori semnificative  (a se vedea 
exemplul din caseta 3 ).
Exemplu de eroare gravă, în care procedura de achiziții publice era complet 
absentă
În cazul unui proiect finanțat prin FEDR în Polonia , care avea drept obiectiv construirea unei șosele de centură 
pentru un oraș de mari dimensiuni, autoritatea contractantă a decis să atribuie un contract privind asigurarea 
dirigenției de șantier16 de către arhitect prin intermediul unei proceduri de negociere cu un singur operator 
economic. Ar fi trebuit să se recurgă la procedura deschisă sau la procedura restrânsă, care permit concurența 
între mai mulți ofertanți. Valoarea contractului era de aproximativ 300 000 de euro.
16 Dirigenția de șantier este activitatea prin care se asigură execuția exactă a proiectului, respectarea regulilor și a normelor arhitecturale, 
tehnologice, stilistice și de construcție și elaborarea documentației tehnice pentru execuția proiectului.
Exemplu de eroare semnificativă, în care nu au fost respectate obligațiile în materie 
de publicitate și de transparență
În Republica Cehă , în cazul unui proiect de construcție a unei 
autostrăzi pentru care s‑au primit aproximativ 87 de milioane de 
euro din partea Fondului de coeziune, autoritatea contractantă 
nu a precizat în anunțul de participare cerințele minime privind 
competența tehnică. Prin urmare, obligațiile în materie de publi ‑
citate și de transparență nu au fost respectate.
© Direcția Drumuri și autostrăzi din Republica Cehă.Caseta 2 Caseta 3

21 Observații
(c) În faza de gestionare a contracte -
lor, 31 (42 %) dintre cele 74 de erori 
detectate erau grave  și implicau 
modificarea sau suplimentarea 
obiectului contractelor fără a se 
recurge la o procedură de achizi ‑
ții publice, în condițiile în care se 
impunea desfășurarea unei astfel 
de proceduri (a se vedea exemplul 
din caseta 4 ).
23 
Anexa III  oferă informații suplimen ‑
tare privind repartizarea erorilor între 
faza prealabilă a procesului de achiziții 
publice, faza de desfășurare a acestuia 
și faza gestionării contractelor.
24 
Raportul special al Curții cu privire la 
cauzele erorilor în domeniul dezvoltă ‑
rii rurale prezintă o imagine similară. 
Un număr semnificativ de erori legate 
de achiziții publice erau cauzate de 
utilizarea nejustificată a atribuirii direc ‑
te, de aplicarea incorectă a criteriilor 
de selecție și de atribuire, precum și 
de lipsa egalității de tratament între 
ofertanți17.
Exemplu de eroare gravă legată de modificări aduse obiectului contractului
În Spania , un contract de construcție a unei stații de epurare a apelor uzate, pentru care s‑au primit aproxima ‑
tiv 33 de milioane de euro din partea FEDR, a fost inițial licitat și atribuit în mod corect. Ulterior, mai mult de 
jumătate din lucrările contractate au fost înlocuite cu alte lucrări care implicau tehnologii, materiale și cantități 
diferite. Deși scopul proiectului și prețul total nu s‑au modificat, lucrările care au fost în cele din urmă exe ‑
cutate au fost substanțial diferite față de cele pentru care s‑a organizat inițial procedura de achiziții publice. 
În consecință, mai mult de jumătate din lucrările finale nu au mai fost atribuite prin procedura de achiziții 
publice.Caseta 417 Raportul special nr. 23/2014: 
„Erori la nivelul cheltuielilor 
pentru dezvoltare rurală: care 
sunt cauzele și cum sunt ele 
remediate?” ( http://eca.
europa.eu ).
22 Observații
Diverse cauze pot explica 
producerea erorilor legate de 
achiziții publice
Complexitatea, insuficiența 
capacității administrative și 
planificarea deficitară
25 
Un anumit grad de complexitate este 
inerent oricărui sistem de achiziții pu ‑
blice. Totuși, gradul actual de comple -
xitate  a cadrului juridic și administrativ 
este perceput ca fiind o problemă. În 
opinia a 90 % din cele 69 de autorități 
de audit care au participat la sondajul 
desfășurat în vederea acestui audit (a 
se vedea punctul 16), cadrul juridic aplicabil în țara lor pentru atribui ‑
rea contractelor de achiziții publice 
este mai complex decât este necesar. 
Respondenții la sondaj au afirmat că 
erorile sunt cauzate în principal de 
volumul mare de acte legislative și/sau 
de orientări, de dificultatea aplicării în 
practică a acestora, precum și de lipsa 
cunoștințelor și a experienței în ceea 
ce privește desfășurarea procedurilor 
de achiziții publice. Aproape jumătate 
din respondenți au declarat că princi ‑
palul domeniu de la nivelul procesului 
de achiziții publice care ar avea nevoie 
de îmbunătățiri ar putea fi simplifica ‑
rea procedurilor. Caseta 5  ilustrează 
o astfel de situație într‑unul dintre 
statele membre vizitate în scopul 
auditului.
Problema complexității și a volumului mare de acte legislative: situația observată 
într‑unul dintre statele membre
În Italia , cadrul legislativ în materie de achiziții publice era considerat a fi complex de către autoritățile care 
au fost contactate în scopul efectuării acestui audit, motivele invocate fiind amploarea și caracterul detaliat 
al legislației, precum și complexitatea procedurilor stabilite atât pentru autoritățile contractante, cât și pentru 
societățile ofertante implicate. În plus, principala lege italiană în materie de achiziții publice a fost modificată 
în repetate rânduri, fapt care îi complică aplicarea. Potrivit autorității italiene de combatere a corupției, princi ‑
palele modificări aduse începând cu 2009 actelor legislative de bază privind achizițiile publice sunt cuprinse 
în 22 de acte legislative. La volumul deja mare de acte legislative în materie de achiziții publice se adaugă alte 
norme în materie care sunt specifice diferitelor fonduri  – de exemplu, hotărârea Ministerului Ocupării Forței 
de Muncă de stabilire a unor dispoziții suplimentare referitoare la atribuirea contractelor de achiziții publice 
cu valori inferioare pragurilor pentru proiectele cofinanțate de FSE. În luna iunie 2014, a fost înființat un grup 
de lucru format din reprezentanți italieni și ai Comisiei, cu scopul de a sprijini simplificarea în contextul tran ‑
spunerii în legislația națională a directivelor UE din 2014.Caseta 5
26 
Insuficiența capacității administrative  
se referă atât la necunoașterea norme ‑
lor, cât și la lipsa de expertiză tehnică 
privind lucrările sau serviciile specifice 
care fac obiectul achiziției. Această 
problemă se manifestă nu doar la 
nivelul autorităților contractante, ci 
și la nivelul autorităților responsabile 
de monitorizarea acestor proceduri. 
Experiența dobândită de Curte în 
urma examinării erorilor din dome ‑
niul achizițiilor publice sugerează că problemele de nerespectare a norme ‑
lor sunt legate de punerea în aplicare 
deficitară a normelor existente18. Gre ‑
șelile de natură formală pot duce, de 
asemenea, la erori. Caseta 6  prezintă 
un exemplu în acest sens dintr‑unul 
din statele membre vizitate în scopul 
auditului.18 A se vedea Avizul nr. 4/2011 al 
Curții referitor la Cartea verde 
a Comisiei privind 
modernizarea politicii în 
domeniul achizițiilor publice 
(JO C 195, 2.7.2011, p. 1), precum 
și recenta analiză panoramică 
intitulată „Utilizarea optimă 
a fondurilor UE: o analiză 
panoramică a riscurilor pentru 
gestiunea financiară 
a bugetului UE”, punctul 30 și 
fișa informativă individuală 
privind achizițiile, punctul 16 
(http://eca.europa.eu ).
23 Observații
27 
Planificarea deficitară  a proiectelor 
și a procedurilor de achiziții publice 
constituie, în egală măsură, o cauză de 
eroare, în special în cazul erorilor care 
se produc în faza de gestionare a con ‑
tractelor în legătură cu modificarea 
sau suplimentarea acestor contracte.
Directivele UE nu sunt 
întotdeauna transpuse corect 
de către statele membre
28 
Fiecare stat membru are obligația de 
a transpune în legislația națională di ‑
rectivele UE privind achizițiile publice. În cazul în care consideră că transpu ‑
nerea nu este conformă cu directivele 
sau că principiile fundamentale nu 
sunt respectate, Comisia poate iniția 
o procedură de constatare a neîndepli ‑
nirii obligațiilor19 și, în ultimă instanță, 
poate introduce o acțiune în acest sens 
la Curtea de Justiție a Uniunii Euro ‑
pene. Comisia a inițiat 74 de astfel de 
proceduri în perioada 2009 ‑2013, din ‑
tre care, până la sfârșitul anului 2014, 
8 au fost deferite Curții de Justiție (a 
se vedea anexa IV  pentru o analiză 
a acestor proceduri pe state membre și 
pe ani). O astfel de punere în aplicare/
transpunere incorectă poate deter ‑
mina, de asemenea, producerea unor 
erori (a se vedea exemplul prezentat în 
caseta 7 ).
Dificultăți întâmpinate în ceea ce privește capacitatea administrativă: situația 
observată într‑unul dintre statele membre
În Italia , riscul ca multe autorități contractante să nu dispună de expertiza necesară a fost exacerbat de numă ‑
rul foarte ridicat al acestor autorități. Există 40 000 de autorități contractante, această cifră putând urca chiar 
la 70 000 dacă se iau în calcul toate centrele de costuri. Pentru anumite categorii de bunuri și servicii, legislația 
italiană recentă prevede o reducere semnificativă a numărului autorităților contractante, concentrând în acest 
fel expertiza din domeniul achizițiilor publice în cadrul unui număr mai mic de autorități contractante.
Exemplu de erori cauzate de transpunerea incorectă a directivelor în legislația 
națională
În Spania , transpunerea incorectă a directivelor din 2004 în legislația spaniolă a determinat producerea frec ‑
ventă a unor erori legate de modificările aduse contractelor. Autoritățile spaniole au decis așadar că costurile 
aferente modificărilor aduse contractelor nu mai erau eligibile pentru cofinanțare din partea UE. Abia în 2012, 
în urma modificării legislației, anumite modificări aduse contractelor au fost din nou considerate a fi eligibile 
de către autoritățile spaniole, în anumite circumstanțe definite.Caseta 6 Caseta 719 În conformitate cu 
articolul 258 din Tratatul 
privind funcționarea Uniunii 
Europene, care definește 
încălcarea obligațiilor ca fiind 
neîndeplinirea de către un stat 
membru a unei obligații care îi 
revine în temeiul tratatului.
24 Observații
Există uneori inconsecvențe în 
interpretarea legislației
29 
Erorile pot proveni, de asemenea, din 
diferențe de interpretare a dispozițiilor 
juridice. De exemplu:
(a) în Republica Cehă, autoritățile au 
semnalat faptul că diferențele de 
interpretare a aceleiași chestiuni 
între diverse organisme – de exem ‑
plu, autoritățile de management, 
autoritățile de audit, autoritatea 
supremă de audit, oficiile pentru 
achiziții publice, Comisia Euro ‑
peană – au condus la constatări 
de audit diferite și la incertitudine 
juridică;
(b) În Italia, autoritățile contractante 
au interpretări diferite în ceea ce 
privește ce anume constituie un 
eveniment neprevăzut care ar 
putea justifica modificarea unui 
contract fără a se recurge la orga ‑
nizarea unei proceduri de achi ‑
ziții publice. În consecință, unele 
autorități naționale consideră că 
anumite modificări aduse con ‑
tractelor respectă reglementările naționale, în timp ce autoritățile de 
audit și Comisia consideră aceleași 
modificări ca fiind nereglementare. 
Erorile legate de astfel de cazuri 
reprezintă una dintre principa ‑
lele cauze ale corecțiilor finan ‑
ciare care sunt aplicate în Italia: 
în perioada 2010 ‑2012, valoarea 
totală a acestor corecții se ridica la 
aproximativ 8 milioane de euro. La 
momentul auditului, Italia depu ‑
nea eforturi pentru soluționarea 
acestei probleme în cadrul planului 
său național de acțiune privind 
achizițiile publice (a se vedea 
punctul 65).
Cadrul de reglementare este 
uneori complicat de statele 
membre prin adăugarea unor 
reglementări suplimentare
30 
Unele state membre instituie, la nivel 
național, reglementări care sunt mai 
stricte decât directivele UE în ceea ce 
privește anumite aspecte ale achiziții ‑
lor publice (a se vedea caseta 8 ).
Exemplu de norme de drept intern în materie de achiziții publice care depășesc 
cerințele directivelor UE
În Republica Cehă , legislația națională stabilește o limită de 20 % pentru majorarea valorii unui contract ca 
urmare a unor circumstanțe neprevăzute, în timp ce limita stabilită în directiva UE este de 50 %. Obiectivul 
urmărit de Republica Cehă era creșterea transparenței, însă o parte dintre operatorii economici și dintre auto ‑
ritățile contractante din această țară consideră această prevedere ca fiind o complicație inutilă.Caseta 8
25 Observații
Frauda poate constitui o sursă 
de eroare în sfera achizițiilor 
publice
31 
Potrivit OCDE, achizițiile publice repre ‑
zintă activitatea publică cea mai vulne ‑
rabilă la risipă, la fraudă și la corupție 
din cauza complexității procedurilor, 
a volumului fluxurilor financiare ge ‑
nerate și a interacțiunii strânse dintre 
sectorul public și cel privat20.
32 
Statele membre au obligația, prin lege, 
de a raporta trimestrial Comisiei toate 
neregulile care implică valori ce depă ‑
șesc 10 000 de euro, indicând cazurile 
în care se suspectează existența unei 
fraude21. Oficiul European de Luptă 
Antifraudă( OLAF) colectează aceste 
informații, în numele Comisiei, prin 
intermediul Sistemului său de gestio ‑
nare a neregulilor (SGN). Informațiile 
care sunt raportate de statele membre 
cuprind toate tipurile de nereguli, inclusiv pe cele legate de achiziții 
publice. Pe baza acestor informații, 
Comisia elaborează raportul său anual 
cu privire la protejarea intereselor 
financiare ale Uniunii Europene și la 
combaterea fraudei22.
33 
În ceea ce privește politica de coezi ‑
une, în perioada 2007 ‑2013, 38 % din 
cele aproximativ 12 000 de nereguli 
raportate de statele membre către 
OLAF erau legate de achiziții publice. 
Dintre neregulile de acest tip, 2 % au 
fost raportate ca implicând fraude 
(a se vedea figura 7 ). Anumite state 
membre raportează către OLAF foarte 
puține nereguli pe care le consideră ca 
fiind de natură frauduloasă. De exem ‑
plu, între 2007 și 2013, Spania și Franța 
nu au raportat nicio neregulă legată 
de achizițiile publice care să implice 
fraude.Figura 7Nereguli raportate de statele membre prin SGN, în perioada de programare 
2007‑2013, către OLAF, care acționează în numele Comisiei
Sursa:  OLAF.
Nereguli legate
de achiziţii publice 38 %
din care de natură frauduloasă Alte nereguli 62 %
din care de natură frauduloasă20 OECD Fighting corruption in the 
public sector: integrity in 
procurement  (Combaterea 
corupției în sectorul public: 
integritatea în procedurile de 
achiziții), OCDE ( www.oecd.
org/gov/ethics/
integrityinpublicprocurement.
htm ).
21 Articolul 28 din Regulamentul 
(CE) nr. 1828/2006 al Comisiei 
din 8 decembrie 2006 de 
stabilire a normelor de punere 
în aplicare a Regulamentului 
(CE) nr. 1083/2006 al Consiliului 
de stabilire a anumitor 
dispoziții generale privind 
Fondul european de 
dezvoltare regională, Fondul 
social european și Fondul de 
coeziune și a Regulamentului 
(CE) nr. 1080/2006 al 
Parlamentului European și al 
Consiliului privind Fondul 
european de dezvoltare 
regională.
22 A se vedea documentul SWD 
(2014) 244 final din 
17 iulie 2014: Statistical 
evaluation of irregularities 
reported for 2013 Own 
Resources, Natural Resources, 
Cohesion Policy, Pre -accession 
and Direct expenditure  
(Evaluarea statistică 
a neregulilor raportate pentru 
anul 2013 cu privire la resursele 
proprii, resursele naturale, 
politica de coeziune, fondurile 
de preaderare și cheltuielile 
directe), p. 67, care însoțește 
documentul 
COM(2014) 474 final din 
17 iulie 2014, intitulat 
„Protejarea intereselor 
financiare ale Uniunii Europene 
— Combaterea fraudei 
— Raportul anual pe 2013”.
26 Observații
34 
Curtea sesizează OLAF cu privire la 
orice proiect pe care îl suspectează 
a fi afectat de fraudă. În urma acti ‑
vităților sale de audit desfășurate în 
domeniul politicii de coeziune pentru 
perioada 2009 ‑2013 în vederea elabo ‑
rării Declarației de asigurare, Curtea 
a semnalat către OLAF 17 proiecte 
în care existau suspiciuni de fraudă, 
dintre care 6 erau legate de achiziții 
publice. OLAF a deschis anchete în 
cazul a 10 dintre cele 17 proiecte, 5 din 
cele 10 cazuri fiind legate de achiziții 
publice.
Lipsa unor date coerente face 
imposibilă realizarea unei 
analize exhaustive a erorilor 
în statele membre ...
35 
Curtea a urmărit să determine, printre 
altele, dacă statele membre și Comisia 
procedaseră la o analiză solidă a na ‑
turii, a gravității și a cauzelor erorilor 
legate de achiziții publice produse în 
domeniul coeziunii. Pentru a permite 
elaborarea și punerea în aplicare de 
măsuri în vederea corectării și a pre ‑
venirii eficace a erorilor de acest gen, 
Comisia și statele membre trebuie să 
realizeze cu regularitate o astfel de 
analiză a motivelor pentru care se pro ‑
duc astfel de erori în domeniul achiziți ‑
ilor publice.36 
Datele referitoare la erorile legate 
de achiziții publice care se produc în 
statele membre sunt adeseori disper ‑
sate la nivelul mai multor instituții. În 
plus, nu se procedează la un schimb 
sistematic de astfel de date cu alte 
instituții din statele membre care, deși 
nu sunt direct implicate în gestionarea 
FEDR, a FSE și a Fondului de coeziune, 
joacă totuși un anumit rol în imple ‑
mentarea acestora, de exemplu, cu 
entitățile implicate în legislația privind 
achizițiile publice. Această situație 
contribuie la creșterea riscului ca un 
anumit stat membru să nu dispună de 
o imagine de ansamblu a tendințelor și 
a problemelor, imagine care ar putea 
să prezinte utilitate pentru elaborarea 
de măsuri preventive. Pentru a com ‑
bate acest risc, au fost create grupuri 
de lucru interservicii în Italia, Repu ‑
blica Cehă și Regatul Unit (a se vedea 
punctul 82).
37 
Respondenții la chestionarul transmis 
autorităților de audit au identificat 
probleme similare cu cele puse în 
evidență de Curte în urma analizei 
realizate de aceasta cu privire la datele 
de care dispune în ceea ce privește 
tipurile și gravitatea erorilor legate 
de achiziții publice (a se vedea punc ‑
tul 20). Totuși, statele membre au 
procedat într‑o măsură foarte limitată 
la o analiză sistematică și aprofundată 
a erorilor legate de achiziții publice, 
care să poată fi utilizată drept bază 
pentru formarea unei opinii în mate ‑
rie. Cu toate că 60 dintre cele 69 de 
autorități de audit care au răspuns la 
sondaj au afirmat că realizează o anali ‑
ză a erorilor legate de achiziții publice, 
numai 14 dintre ele au fost în măsură 
să furnizeze date structurate în ceea 
ce privește erorile de acest tip care au 
fost detectate în ultimii ani. Jumătate 
dintre acestea proveneau din Italia, 
celelalte erau din Belgia, Letonia, Litua ‑
nia, Țările de Jos și Spania.
27 Observații
38 
În cele patru state membre vizitate, 
Curtea a constatat că:
(a) autoritățile responsabile în statele 
membre de punerea în aplicare 
a politicii de coeziune rareori 
investigau cauzele subiacente ale 
erorilor;
(b) doar în Italia s‑a procedat la o ana ‑
liză care să se concentreze în mod 
specific pe erorile legate de achi ‑
ziții publice. Organismul național 
responsabil de coordonarea autori ‑
tăților de audit a efectuat o analiză 
a surselor principale ale erorilor în 
Italia, și anume, modificarea con ‑
tractelor și lucrările suplimentare.
39 
Lipsa unor date suficient de detaliate 
și coerente cu privire la natura și la 
amploarea erorilor legate de achiziții 
publice în statele membre a făcut im ‑
posibilă o analiză exhaustivă și solidă 
a cauzelor subiacente la nivel național 
și la nivelul UE.
40 
În cadrul sondajului realizat de Curte 
în rândul celor 28 de instituții supre ‑
me de audit din statele membre (a se 
vedea punctul 16), cele 18 instituții 
care au participat au trebuit să răspun ‑
dă la întrebarea dacă ele consideră că 
procedurile de achiziții publice care 
sunt finanțate doar cu fonduri naționa ‑
le sunt expuse la eroare într‑o măsură 
mai mare sau mai mică decât procedu ‑
rile cofinanțate cu fonduri UE sau dacă 
nu percep nicio diferență semnifica ‑
tivă între aceste tipuri de proceduri. 
Dintre instituțiile supreme de audit 
respondente:
(a) 13 au afirmat că nu percep „nicio 
diferență semnificativă” față de 
procedurile cofinanțate cu fonduri 
UE;(b) 2 au declarat că procedurile de 
achiziții publice care sunt finanțate 
exclusiv cu fonduri naționale sunt 
mai expuse la eroare decât proce ‑
durile de achiziții publice finanțate, 
cel puțin în parte, cu fonduri UE;
(c) 3 au afirmat că se află în imposibi ‑
litatea de a formula observații în 
acest sens, deoarece nu au compa ‑
rat constatările cu privire la erori 
sau nu dispun de niciun indiciu 
fiabil cu privire la riscul de eroare, 
dat fiind că auditurile pe care le 
efectuează vizează în principal 
finanțarea de la bugetul național 
a contractelor de achiziții publice.
... însă există semne, în 
statele membre vizitate, că 
datele încep să fie colectate 
într‑un mod mai sistematic
41 
Dintre cele patru state membre vizitate 
în cadrul acestui audit:
(a) trei state – Italia, Republica Cehă 
și Spania – au creat baze de date 
în cursul ultimilor ani (a se vedea 
caseta 9 ). Aceste baze de date 
ar putea facilita realizarea unor 
analize mai cuprinzătoare și mai 
regulate, favorizând astfel înțele ‑
gerea erorilor legate de achiziții 
publice, astfel de informații putând 
fi utilizate în scopul conceperii 
unor măsuri corespunzătoare 
pentru a soluționa problemele din 
domeniu (a se vedea punctul 89);
(b) într‑unul dintre state (Regatul 
Unit), nu exista încă o astfel de 
bază de date. Autoritatea de ma ‑
nagement pentru FEDR din Anglia 
a prevăzut, pentru perioada de 
programare 2014 ‑2020, introduce ‑
rea în sistemul său de informații de 
gestiune a unor informații detali ‑
ate cu privire la erorile legate de 
achiziții publice.
28 Observații
Utilizarea în statele membre a unor baze de date structurate privind erorile legate 
de achiziții publice
În Italia , organismul responsabil de coordonarea autorităților de audit pentru FEDR și pentru FSE și‑a comple ‑
tat baza de date generală de audit cu indicații privind toate tipurile de eroare care afectează achizițiile publi ‑
ce. Baza de date conține toate erorile de acest tip care au fost depistate din anul 2010. Pentru fiecare tip de 
eroare și pentru fiecare autoritate de audit, se indică numărul erorilor detectate, însoțit de eventualele corecții 
financiare aplicate în legătură cu acestea. Curtea de Conturi a Italiei utilizează, în egală măsură, baza sa de 
date privind neregulile ca instrument de evaluare a riscurilor în domeniul achizițiilor publice.
În Republica Cehă , autoritatea de audit înregistrează, din 2013, constatările pe care le formulează cu privire la 
achizițiile publice într‑o bază de date structurată, de care se servește pentru a efectua analize și pentru a face 
schimb de rezultate cu alte instituții.
În Spania , baza de date a autorității de audit conține, încă din primii ani ai perioadei de programare 2007 ‑2013, 
detalii cu privire la erorile legate de achiziții publice care au fost depistate de aceasta. Totuși, până la mo ‑
mentul auditului, baza de date în cauză nu fusese încă exploatată în scopul analizării în profunzime a naturii 
acestor erori.Caseta 9
Comisia încă nu procedează 
la o analiză exhaustivă și 
sistematică a erorilor legate 
de achiziții publice
42 
Printre aspectele examinate de Curte 
se numără colectarea de date de către 
Comisie și crearea de către aceasta 
a unor baze de date în vederea facili ‑
tării analizei erorilor legate de achiziții 
publice.
43 
DG Piață Internă, Industrie, Antrepre ‑
noriat și IMM‑uri (DG GROW) monito ‑
rizează, servindu‑se de baza de date 
TED, o serie de indicatori‑cheie privind 
gradul în care se utilizează achizițiile 
publice în statele membre, cum ar 
fi ponderea din PIB care face obiec ‑
tul procedurilor de achiziții publice 
sau fondurile publice de la bugetele 
naționale care sunt cheltuite cu aju ‑
torul procedurilor de achiziții publice 
organizate conform normelor UE (a se 
vedea punctul 8).44 
DG Politica Regională și Urbană și 
DG Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri 
Sociale și Incluziune primesc informa ‑
ții în legătură cu erorile ce afectează 
achizițiile publice în cadrul cheltuie ‑
lilor aferente politicii de coeziune din 
următoarele patru surse principale:
(a) rapoartele anuale de control trans ‑
mise Comisiei de către autoritățile 
de audit ale statelor membre23. 
Informațiile privind erorile legate 
de achiziții publice nu sunt însă 
furnizate într‑o formă care să per ‑
mită Comisiei să realizeze o analiză 
exhaustivă cu privire la aceste erori;
(b) propriile audituri efectuate de 
Comisie, în care sunt analizate na ‑
tura, gravitatea și cauzele erorilor 
legate de achiziții publice în cadrul 
proiectelor cofinanțate de FEDR/
Fondul de coeziune și FSE;
(c) reuniunile bilaterale cu autoritățile 
naționale, în special autoritățile de 
audit, și
(d) auditurile efectuate de Curte în 
cadrul activităților sale în vederea 
elaborării declarației de asigurare 
anuale.23 A se vedea Raportul special 
nr. 16/2013: „Examinarea 
„auditului unic” ( single audit ) și 
a gradului de încredere 
acordat de Comisie 
activităților desfășurate de 
autoritățile de audit naționale 
în domeniul coeziunii” ( http://
eca.europa.eu ).
29 Observații
45 
Până în prezent, Comisia a efectuat 
o singură analiză orizontală a ero ‑
rilor legate de achiziții publice, în 
mai 201124. Această analiză, realizată de 
către DG Politica Regională și Urbană, 
s‑a sprijinit pe auditurile desfășurate 
chiar de Comisie, precum și pe cele 
efectuate de Curte și a reliefat tendin ‑
țele generale în materie de erori care 
au fost detectate în cadrul FEDR și al 
Fondului de coeziune – FSE nu a fost 
inclus – în perioada 2007 ‑2010. După 
această perioadă, nici DG Politica 
Regională și Urbană, nici DG Ocupa ‑
rea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și 
Incluziune nu au mai efectuat o astfel 
de analiză.
46 
Deși are la dispoziție un anumit volum 
de date cu privire la erorile legate 
de achiziții publice din ansamblul 
domeniului politicii de coeziune, 
Comisia nu a dezvoltat încă o bază de 
date cuprinzătoare și fiabilă care să 
conțină totalitatea erorilor legate de 
achiziții publice. DG Politica Regio ‑
nală și Urbană dispunea de o bază de 
date care regrupa informații detaliate 
referitoare la majoritatea constatărilor 
de audit formulate cu privire la FEDR 
și la Fondul de coeziune, inclusiv în 
ceea ce privește achizițiile publice. Nu 
erau acoperite însă decât exercițiile 
2010  și 2011.
47 
În opinia Direcției Generale Ocuparea 
Forței de Muncă, Afaceri Sociale și 
Incluziune, având în vedere impactul 
scăzut al erorilor legate de achiziții pu ‑
blice din cadrul FSE, în comparație cu 
FEDR și cu Fondul de coeziune, crearea 
unei baze de date dedicate pentru 
aceste erori nu se justifică (a se vedea, 
de asemenea, punctul 21). Prin urmare, 
această direcție nu a efectuat nicio 
analiză orizontală pe această temă și 
nu intenționează să creeze o bază de 
date privind erorile legate de achiziții 
publice pentru FSE.48 
O bază de date care să repertorieze 
neregulile, inclusiv pe cele survenite 
în domeniul achizițiilor publice, ar fi 
un atu valoros pentru Comisie, punân ‑
du‑i la dispoziție informații esențiale 
privind natura, amploarea și cauzele 
erorilor și permițându‑i să își direcți ‑
oneze mai bine sau să își adapteze în 
funcție de necesități măsurile pe care 
le adoptă. OLAF dispune, din 2008, de 
o bază de dată ce poartă numele de 
Sistemul de gestionare a neregulilor 
(SGN). Statele membre comunică către 
OLAF, prin intermediul acestui sistem, 
informații referitoare la nereguli (a se 
vedea punctul 33). Informațiile cuprin ‑
se în SGN cu privire la erorile legate de 
achiziții publice nu permit însă reali ‑
zarea unei analize pertinente a naturii, 
a amplorii și a cauzelor subiacente 
erorilor. Atunci când și‑a elaborat ra ‑
poartele din 2011, Comisia nu a apelat 
la acest sistem pentru a analiza erorile 
legate de achiziții publice din statele 
membre. Până în prezent, datele care 
au fost raportate de statele membre 
prin SGN nu au fost utilizate niciodată 
de Comisie în scopul analizei erorilor 
legate de achiziții publice.24 Working Document prepared by 
DG Regional Policy on the main 
audit findings regarding 
application of public 
procurement rules in Member 
States found in projects 
co-financed by ERDF and the 
Cohesion Fund under cohesion 
policy  (Document de lucru 
pregătit de DG Politica 
Regională privind principalele 
constatări de audit referitoare 
la aplicarea normelor în 
materie de achiziții publice în 
statele membre formulate cu 
privire la proiectele 
cofinanțate de FEDR și de 
Fondul de coeziune în cadrul 
politicii de coeziune), 
(CC/2011/08 EN), document 
care nu este făcut public. 
Rezultatele acestei analize au 
fost utilizate din nou în 
documentul de lucru al 
serviciilor Comisiei intitulat 
Analysis of errors in cohesion 
policy for the years 2006-2009 – 
actions taken by the 
Commission and the way 
forward  (Analiza erorilor din 
cadrul politicii de coeziune 
pentru perioada 2006 ‑2009 – 
Acțiunile întreprinse de 
Comisie și calea de urmat), 
SEC(2011)1179, publicat la  
5 octombrie 2011.
30 Observații
Comisia și statele membre 
au început să întreprindă 
anumite acțiuni pentru 
a remedia această 
problemă, dar mai este 
o cale lungă de parcurs 
până la soluționarea ei
49 
Curtea a încercat să determine dacă 
statele membre și Comisia au luat 
măsurile necesare pentru a remedia 
problema erorile legate de achiziții pu ‑
blice în domeniul politicii de coeziune. 
Aceste măsuri puteau fi fie de natură 
în general preventivă (măsuri menite 
să împiedice, în principal, produce ‑
rea erorilor), fie de natură corectivă 
(măsuri al căror scop este să limiteze 
impactul erorilor detectate asupra 
bugetului UE). În categoria măsurilor 
preventive pertinente în acest context, 
s‑ar putea include măsurile legislative, 
și anume, adoptarea de prevederi le ‑
gislative și punerea lor în aplicare, sau 
măsuri care sunt legate de sistemele 
de gestiune și de control, cum ar fi 
măsuri de consolidare a capacității ad ‑
ministrative, care nu comportă niciun 
element legislativ.
50 
În cadrul acestei secțiuni a raportului, 
sunt identificate și, în măsura posi ‑
bilului, evaluate acțiunile întreprinse 
de către Comisie și în cele patru state 
membre vizitate în cursul auditului.Acțiunile întreprinse de 
Comisie din 2010 au început 
să abordeze problema 
globală
51 
Curtea a început să semnaleze, încă 
din 2006, în rapoartele și avizele sale, 
anumite probleme pe care le‑a consta ‑
tat în legătură cu gradul de respectare 
a normelor UE și naționale în materie 
de achiziții publice în cadrul politicii de 
coeziune25. Bazându‑se pe experiența 
dobândită din activitățile sale din anii 
anteriori26, Comisia a început, în cursul 
anilor 2010 și 2011, să întreprindă acți ‑
uni specifice destinate să soluționeze 
problema globală.
52 
În figura 8  se prezintă modul în care 
au evoluat, din 2010, acțiunile între ‑
prinse de Comisie.25 A se vedea, de exemplu, 
Raportul anual al Curții de 
Conturi referitor la execuția 
bugetului privind exercițiul 
financiar 2006 (JO C 273, 
15.11.2007), Raportul anual al 
Curții de Conturi referitor la 
execuția bugetului privind 
exercițiul financiar 2009 
(JO C 303, 9.11.2010) și 
punctul 6 din Avizul nr. 1/2010: 
„Îmbunătățirea gestiunii 
financiare a bugetului Uniunii 
Europene: riscuri și provocări” 
(http://eca.europa.eu ).
26 Activitățile efectuate de 
Comisie, înainte de 2010, cu 
privire la problema erorilor 
legate de achiziții publice din 
domeniul coeziunii au inclus 
acțiuni corective ad‑hoc 
(printre care și corecții 
financiare) care au fost aplicate 
anumitor state membre, 
precum și publicarea unor 
orientări în atenția statelor 
membre cu privire la aplicarea 
corecțiilor financiare în cazul 
erorilor legate de achiziții 
publice.
31 Observații Figura 8
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.2014
 Intră în vigoare Regulamentul privind fondurile ESI pentru perioada 2014-2020, conţinând condiţionalitatea 
ex ante referitoare la achiziţiile publice, termenul-limită pentru punerea în aplicare ﬁind sfârșitul anului 2016.
 Sunt adoptate noile directive privind achiziţiile publice, care trebuie să ﬁe transpuse în legislaţia naţională 
până la 18 aprilie 2016.
 Directorii din cadrul DG Politica Regională și Urbană validează planul de acţiune intern elaborat de grupul de 
lucru intern.
 Comisia publică orientări privind modalităţile prin care se pot evita erorile legate de achiziţii publice.
 DG Piaţă Internă, Industrie, Antreprenoriat și IMM-uri își concentrează resursele pe un număr mic de state 
membre pentru a le ajuta să își amelioreze gestionarea achiziţiilor publice. 
 Continuă aplicarea de către Comisie a corecţiilor ﬁnanciare și ale întreruperilor de plăţi în domeniul 
politicii de coeziune.
 Este implementat instrumentul informatic de extragere de date ARACHNE, care a fost dezvoltat
de Comisie.2012/2013
 Condiţionalitatea ex ante privind achiziţiile publice este inclusă în Regulamentul privind fondurile ESI 
adoptat pentru perioada 2014-2020.
 DG Politica Regională și Urbană înﬁinţează o echipă internă cu rolul de a oferi sprijin statelor membre în 
legătură cu capacitatea lor administrativă.
 DG Piaţa Internă și Servicii lansează o abordare axată pe luarea de măsuri în ceea ce privește sistemele de 
achiziţii publice din statele membre, abordare care să vină în completarea procedurilor de constatare a 
neîndeplinirii obligaţiilor.
 Grupul de lucru intern din cadrul Comisiei elaborează un plan structurat pe 12 puncte asociat unei serii de 
acţiuni.
 Continuă aplicarea de către Comisie a corecţiilor ﬁnanciare și ale întreruperilor de plăţi în domeniul 
politicii de coeziune.
 Decizia Comisiei privind orientările pentru corecţiile ﬁnanciare care trebuie să ﬁe aplicate de Comisie pentru 
cheltuielile ﬁnanţate de Uniune în cadrul gestiunii partajate în cazul nerespectării normelor în materie de achiziţii publice.2010/2011
 Comisia demarează elaborarea directivelor revizuite privind achiziţiile publice.
 DG Politica Regională și Urbană redactează un document de lucru în care sunt analizate erorile legate de 
achiziţii publice survenite în statele membre în domeniul FEDR și al Fondului de coeziune.
 Continuă aplicarea de către Comisie a corecţiilor ﬁnanciare și ale întreruperilor de plăţi în domeniul 
politicii de coeziune.
 Propunerea Comisiei de regulament pentru perioada 2014-2020 include o condi/uni021Bionalitate ex ante privind 
achiziţiile publice.Acțiunile întreprinse de Comisie: principalele evoluții din ultimii ani
32 Observații
53 
În 2010, în cadrul activităților sale de 
pregătire a propunerilor de noi direc ‑
tive privind achizițiile publice, Comisia 
a efectuat o evaluare cuprinzătoare 
a impactului și a eficacității achizițiilor 
publice din UE27 și a lansat o consulta ‑
re publică28. Curtea a publicat un aviz 
reprezentând contribuția sa la dezba ‑
terea lansată cu privire la revizuirea 
directivelor29 (a se vedea, de aseme ‑
nea, punctul 67).
54 
În ceea ce privește domeniul specific al 
politicii de coeziune, în 2011, Comisia:
(a) a publicat o propunere de regula ‑
ment privind fondurile structurale 
și de investiții europene (fondurile 
ESI) pentru perioada 2014 ‑2020, 
care includea, printre altele, o con ‑
diționalitate ex ante  referitoare la 
cadrele naționale privind achizițiile 
publice în vigoare în statele mem ‑
bre (a se vedea punctul 62)30;
(b) a finalizat un document de lucru în 
care erau analizate erorile legate 
de achiziții publice și erau identifi ‑
cate anumite acțiuni care puteau fi 
întreprinse (a se vedea punctul 45). 
Acest document nu conținea un 
plan de acțiune;
(c) a recurs în măsură mai mare la 
corecții financiare și la întreruperi 
de plăți;
(d) a organizat seminare de formare în 
patru state membre.În 2013, Comisia a pus în 
aplicare un plan de acțiune 
privind achizițiile publice
55 
La începutul anului 2013, DG Politica 
Regională și Urbană a creat o unitate 
internă cu atribuții specifice, descrisă 
drept „centru de competențe — capa ‑
citate administrativă”, al cărei obiectiv 
era creșterea absorbției de fonduri 
provenite de la fondurile structurale 
ale UE, prin consolidarea capacității 
administrative a statelor membre. Una 
dintre sarcinile ce intrau în domeniul 
de competență al acestei unități con ‑
sta în soluționarea problemelor legate 
de capacitate, astfel încât să se facă 
posibilă aplicarea eficace a proceduri ‑
lor de achiziții publice.
56 
În aproximativ aceeași perioadă, 
Comisia a înființat un grup de lucru 
tehnic intern responsabil de îmbună ‑
tățirea procedurilor de achiziții publice 
legate de gestionarea fondurilor ESI, 
grup care s‑a reunit pentru prima dată 
în septembrie 201331. În luna ianua ‑
rie 2014, un plan de acțiune elaborat 
de grup a fost adoptat în cursul unei 
reuniuni ordinare a conducerii superi ‑
oare a DG Politica Regională și Urbană. 
Planul cuprinde o listă de 12 acțiuni 
fără caracter legislativ care ar trebui 
puse în aplicare de Comisie, vizând 
consolidarea capacității administrative 
în statele membre. Planul încorpora 
un număr de acțiuni deja aflate în curs 
de punere în aplicare de către Comisie, 
alături de o serie de idei pentru noi 
acțiuni pe care le‑ar putea lansa Comi ‑
sia. În tabelul 2  sunt enumerate aceste 
acțiuni și este indicat care era statutul 
fiecăreia la sfârșitul anului 2014.27 Care a acoperit, în principal, 
costul și eficacitatea 
procedurilor de achiziții 
publice, problemele legate de 
achizițiile transfrontaliere, 
accesul IMM‑urilor la piețele 
de achiziții publice și utilizarea 
strategică a achizițiilor publice 
în Europa.
28 Pe baza documentului 
COM(2011) 15 final din 
27 ianuarie 2011: „Cartea verde 
privind modernizarea politicii 
UE în domeniul achizițiilor 
publice — Către o piață 
europeană a achizițiilor 
publice mai performantă”.
29 Avizul nr. 4/2011.
30 COM(2011) 615 final din 
6 octombrie 2011: „Propunere 
de regulament al 
Parlamentului European și al 
Consiliului de stabilire a unor 
dispoziții comune privind 
Fondul european de 
dezvoltare regională, Fondul 
social european, Fondul de 
coeziune, Fondul european 
agricol pentru dezvoltare 
rurală și Fondul european 
pentru pescuit și afaceri 
maritime, care fac obiectul 
cadrului strategic comun, 
precum și de stabilire a unor 
dispoziții generale privind 
Fondul european de 
dezvoltare regională, Fondul 
social european și Fondul de 
coeziune și de abrogare 
a Regulamentului (CE) 
nr. 1083/2006 al Consiliului”. 
Un regulament bazat pe 
această propunere a fost 
adoptat de către Parlament și 
Consiliu în 2013 [Regulamentul 
(UE) nr. 1303/2013].
31 Din grupul de lucru tehnic au 
făcut parte funcționari din 
cadrul principalelor trei direcții 
generale implicate (DG Politica 
Regională și Urbană, 
DG Ocuparea Forței de Muncă, 
Afaceri Sociale și Incluziune, 
DG Piața Internă și Servicii), 
precum și reprezentanți ai BEI, 
ai DG Agricultură și Dezvoltare 
Rurală și ai DG Afaceri 
Maritime și Pescuit. Grupul era 
prezidat de un reprezentant al 
DG Politica Regională și 
Urbană, de obicei de către 
șeful de unitate responsabil de 
acest centru de competențe. 
Grupul de lucru a continuat să 
se reunească și, până la 
momentul redactării 
prezentului raport, s‑a reunit 
în total de 10 ori.
33 Observații Tabelul 2Plan de acțiune intern al Comisiei în materie de achiziții publice, adoptat de 
directorii din cadrul DG Politica Regională și Urbană în ianuarie 2014
Acțiuni Descriere Stadiul la sfârșitul anului  2014Pe termen scurt1Bilanțul/analiza performanței actuale a statelor membre în materie de 
consolidare a capacităților, inclusiv evaluarea reușitelor și a exemplelor 
pozitive.Procedura de achiziții publice pentru serviciile unui expert 
a fost lansată.
2Compilarea și analiza probelor și a indicatorilor privind performanța în 
domeniul achizițiilor publice, destinate să servească drept date de pornire 
pentru negocierile cu privire la condiționalitatea ex ante .Au fost colectate informații în cursul negocierilor cu privire 
la condiționalitatea ex ante  și a fost elaborată grila de 
evaluare prin care se indică îndeplinirea condiționalității 
ex ante  de către statele membre.
3Elaborarea și difuzarea orientărilor practice privind modul de evitare 
a erorilor comune.Nota de orientare a fost redactată.
4Planuri de acțiune specifice unei anumite țări în cazul statelor membre în 
care au fost identificate deficiențe.DG GROW
cooperează cu patru state membre.
5Cursuri de formare/orientări privind modul de elaborare a planurilor de 
acțiune și de urmărire a punerii lor în aplicare.Trebuie să fie corelată cu acțiunea nr.1.Pe termen mediu6Pregătire în vederea noilor directive privind achizițiile publice prin oferirea 
de cursuri de formare pentru autoritățile de management, inclusiv zece 
ateliere pe tema combaterii corupției. Au fost oferite prezentări punctuale de către DG Piața 
Internă și Servicii în statele membre.
7 Inițiativa în materie de transparență în cadrul luptei împotriva corupției.Contractul privind o primă fază -pilot este în curs de 
semnare.
8Evaluarea practicilor curente și a nevoilor în materie de formare și de 
calificări profesionale în domeniul achizițiilor publice pentru persoanele cu 
responsabilități în gestionarea fondurilor.Elaborarea este în curs de desfășurare pe plan intern.
9Sprijin direcționat acordat anumitor state membre cu scopul de a le ajuta să 
învețe prin practică, prin înfrățire sau prin consilierea de către experți.În faza pilot, în curs de lansare.
10Studiu privind modul în care achizițiile publice pot fi utilizate ca instrument 
strategic, de exemplu achizițiile publice electronice.Nelansat încă.Pe termen lung11Sistemele de control al calității în domeniul achizițiilor publice (evaluarea 
experienței și a oportunității de elaborare a unor standarde la nivelul UE 
pentru fondurile ESI).Nelansate încă.
12Ghid privind orientările (evaluarea motivelor pentru care anumite orientări 
nu conduc la îmbunătățirea performanței).Nelansat încă.
Sursa:  Comisia Europeană, Curtea de Conturi Europeană.
34 Observații
57 
Planul de acțiune a reprezentat o pri ‑
mă tentativă de a regrupa într‑o ma ‑
nieră coerentă acțiunile fără caracter 
legislativ. 8 dintre cele 12 acțiuni din 
plan nu fuseseră încă pe deplin puse în 
aplicare până la sfârșitul anului 2014, 
fie deoarece se aflau în etapa pregă ‑
titoare, fie pentru că nu fuseseră încă 
demarate. Trei dintre aceste acțiuni 
fuseseră pe deplin puse în aplicare:
(a) compilarea și analiza probelor și 
a indicatorilor privind performanța 
în domeniul achizițiilor publice, 
destinate să servească drept date 
de pornire pentru negocierile cu 
privire la condiționalitatea ex ante  
(acțiunea nr. 2);
(b) nota de orientare privind modul de 
evitare a erorilor comune în cadrul 
proiectelor finanțate prin fonduri 
ESI (acțiunea nr. 3), care oferă indi ‑
cații complete părților responsabi ‑
le de punerea în practică a acestor 
proiecte, și
(c) cursuri de formare pe tema comba ‑
terii corupției acordate autorități ‑
lor de management din zece state 
membre în cadrul activităților de 
pregătire în vederea noilor di ‑
rective privind achizițiile publice 
(acțiunea nr. 6).58 
Înființarea grupului de lucru și elabora ‑
rea planului de acțiune sunt semne ale 
unei coordonări mai bune în interiorul 
Comisiei. Cu toate acestea,
(a) planul de acțiune a fost adoptat 
doar de către unul dintre serviciile 
Comisiei (DG Politica Regională și 
Urbană) și nu și de celelalte direcții 
generale implicate în grupul de 
lucru. În plus, el nu a fost publicat 
de Comisie, astfel încât nivelul 
de transparență și de adeziune la 
acest plan și răspunderea pentru 
acesta au fost limitate;
(b) grupul de lucru este format din 
personal tehnic, cu responsabilități 
de execuție, din cadrul Comisiei.
59 
Având în vedere că majoritatea acțiuni ‑
lor nu au fost încă puse pe deplin în 
aplicare, impactul planului de acțiune 
nu poate fi evaluat în acest stadiu.
60 
Cele descrise anterior demonstrează că 
au fost abordate anumite aspecte fără 
caracter legislativ și lasă să se întreva ‑
dă unele progrese înregistrate în ma ‑
terie. Însă ele sugerează, de asemenea, 
că Comisia nu a demonstrat încă un rol 
coordonat și asumat la nivel înalt cu 
privire la această chestiune.
35 Observații
Aplicată corect, noua 
legislație are potențialul de 
a contribui la soluționarea 
problemei erorilor legate de 
achiziții publice
Regulamentul privind fondurile 
ESI pentru perioada 2014 ‑2020 
și condiționalitatea ex ante
61 
Noul cadru juridic privind fondurile 
structurale și de investiții europene 
pentru perioada 2014 ‑2020 introduce 
conceptul condiționalităților ex ante . 
Acestea sunt cerințe – bazate pe criterii 
predefinite – care sunt considerate a fi condiții prealabile necesare pentru uti ‑
lizarea eficace și eficientă a sprijinului 
acordat de Uniune în baza acordurilor 
de parteneriat. Sistemul aplicabil achi ‑
zițiilor publice dintr‑un stat membru 
este unul dintre domeniile pentru care 
s‑au introdus astfel de condiții (a se 
vedea figura 9 ). Statele membre au 
fost invitate să efectueze o autoeva ‑
luare cu privire îndeplinirea sau nu 
a condițiilor și la modul în care acestea 
sunt îndeplinite32. O sinteză a acestor 
condiții este inclusă în acordurile de 
parteneriat pe care le‑au prezentat în 
2014. În cazul în care consideră că un 
stat membru nu a îndeplinit, până la 
31 decembrie 2016, condițiile prevă ‑
zute în acord, Comisia poate suspenda 
plățile către statul membru respectiv33.Figura 9Criteriile pentru condiționalitatea ex ante  legată de achizițiile publice
Măsuri de asigurare a capacităţii administra-
tive pentru transpunerea și punerea în 
aplicare a normelor Uniunii din domeniul 
achiziţiilor publiceMăsuri de formare profesională și de difuzare 
a informaţiilor pentru personalul implicat în 
implementarea fondurilor ESI Măsuri de asigurare a unor proceduri 
transparente de atribuire a contractelor 
Condiţionalitate ex ante: Existenţa unor 
măsuri de aplicare eﬁcace a dreptului Uniunii 
din domeniul achiziţiilor publice în ceea ce 
privește fondurile ESI Măsuri pentru aplicarea eﬁcace a normelor 
Uniunii din domeniul achiziţiilor publice prin 
intermediul unor mecanisme adecvate 
Sursa:  Anexa XI la Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.32 Articolul 2 alineatul (33), 
articolul 19 și anexa XI la 
Regulamentul (UE) 
nr. 1303/2013 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
17 decembrie 2013 de stabilire 
a unor dispoziții comune 
privind Fondul european de 
dezvoltare regională, Fondul 
social european, Fondul de 
coeziune, Fondul european 
agricol pentru dezvoltare 
rurală și Fondul european 
pentru pescuit și afaceri 
maritime, precum și de 
stabilire a unor dispoziții 
generale privind Fondul 
european de dezvoltare 
regională, Fondul social 
european, Fondul de coeziune 
și Fondul european pentru 
pescuit și afaceri maritime și 
de abrogare a Regulamentului 
(CE) nr. 1083/2006 al 
Consiliului (JO L 347, 
20.12.2013, p. 320).
33 Articolul 19 din Regulamentul 
(UE) nr. 1303/2013.
36 Observații
62 
Potrivit Comisiei, introducerea condi ‑
ționalității ex ante  are potențialul de 
a reduce erorile și de a aduce îmbu ‑
nătățiri la nivelul achizițiilor publice, 
întrucât aceasta va stimula statele 
membre să creeze un cadru juridic și 
administrativ solid pentru achizițiile 
publice. Eficacitatea acestui instru ‑
ment potențial puternic depinde însă 
de îndeplinirea acestor condiții de 
către statele membre până la sfârșitul 
anului 2016 și, în cazul în care acest lu ‑
cru nu se va întâmpla, de identificarea 
și evaluarea situației de nerespectare 
de către Comisie și de suspendarea în 
consecință a plăților.
63 
La analizarea necesității de a suspenda 
plățile către statele membre, Comisia 
se poate confrunta cu existența unor 
tensiuni în statele membre, care tre ‑
buie să aleagă între două obiective: pe 
de o parte, îmbunătățirea sistemelor 
de achiziții publice, și, pe de altă parte, 
promovarea absorbției de către statele 
membre a fondurilor UE34.
64 
La începutul anului 2015, 1235 dintre 
cele 28 de state membre încă nu înde ‑
plineau condițiile referitoare la achizi ‑
țiile publice. Printre acestea se numără 
două dintre cele patru state membre 
vizitate în cadrul acestui audit (Italia 
și Republica Cehă), ambele elaborând 
planuri de acțiune în acest sens.65 
Introducerea condiționalității ex ante  
referitoare la achizițiile publice a faci ‑
litat eforturile DG GROW de a coopera 
cu statele membre care se confruntă 
în mod special cu probleme în dome ‑
niul achizițiilor publice. Acest lucru se 
datorează faptului că statele membre 
sunt conștiente că este necesar să 
îndeplinească condiționalitatea ex ante  
și s‑au arătat așadar deschise să pri ‑
mească asistență din partea DG GROW. 
DG GROW a selectat o serie de state 
membre – în număr de patru până 
la momentul auditului36 – utilizând 
o abordare focalizată, bazată pe o ana ‑
liză a riscurilor și pe o serie de criterii, 
și ținând seama de resursele de perso ‑
nal ale Comisiei (a se vedea caseta 10 ). 
Aceasta din urmă a indicat că, în cazul 
statelor membre care nu îndeplineau 
condiționalitatea ex ante , prioritatea 
până la sfârșitul anului 2016 este mai 
curând de a încerca să pună în aplicare 
în mod eficace planurile de acțiune 
agreate decât să recurgă la acțiuni 
corective și, eventual, la proceduri de 
constatare a neîndeplinirii obligațiilor.
66 
Ulterior, DG GROW oferă sprijin prin ‑
tr‑o serie de măsuri, de exemplu, prin 
crearea unor grupuri de lucru respon ‑
sabile de elaborarea unei strategii 
cuprinzătoare în materie de achiziții 
publice. Coordonarea acțiunilor de 
acest tip întreprinse de diferitele servi ‑
cii din cadrul Comisiei este importantă 
având în vedere potențialele tensiuni 
menționate anterior (punctul 63).34 Aceste tensiuni au fost deja 
evidențiate de Curte anterior. 
A se vedea punctul 5.23 din 
Raportul anual pe 2011 al 
Curții (JO C 344, 12.11.2012) și 
punctul 5 litera (a) din analiza 
panoramică intitulată 
„Utilizarea optimă a fondurilor 
UE: o analiză panoramică 
a riscurilor pentru gestiunea 
financiară a bugetului UE”, 
publicată la 25 noiembrie 2014 
(http://eca.europa.eu ).
35 Bulgaria, Republica Cehă, 
Grecia, Croația, Italia, Letonia, 
Ungaria, Malta, Polonia, 
România, Slovenia și Slovacia.
36 Bulgaria, Grecia, Italia și 
România.
37 Observații
Noile directive privind 
achizițiile publice trebuie să 
fie puse în aplicare până în 
aprilie 2016
67 
Noul pachet legislativ a fost publicat la 
28 martie 2014 și este alcătuit din trei 
directive: 2014/24/UE37 și 2014/25/UE38, 
care abrogă sau modifică directivele 
precedente, precum și 2014/23/UE39, 
care introduce norme cuprinzătoare 
referitoare la concesiuni. Cu câteva 
excepții, termenul pentru punerea în 
aplicare de către statele membre este 
18 aprilie 2016. Cu toate acestea, di ‑
rectivele sunt deja relevante în ceea ce 
privește interpretarea dispozițiilor.68 
Noile directive privind achizițiile pu ‑
blice vizează să asigure funcționarea 
eficace a pieței interne, să crească efi ‑
ciența cheltuielilor publice, să faciliteze 
participarea întreprinderilor mici și mij ‑
locii și să permită o mai bună sprijinire 
a obiectivelor societale comune prin 
intermediul achizițiilor publice.Criteriile utilizate de DG GROW pentru selectarea statelor membre
 οrata ridicată a erorilor legate de achiziții publice în contextul utilizării de fonduri UE;
 οneîndeplinirea condiționalității ex ante  referitoare la achizițiile publice;
 οineficacitate sistemică la nivelul achizițiilor publice;
 οreclamații primite de Comisie cu privire la cazuri de presupusă încălcare a legislației UE;
 οproceduri introduse de constatare a neîndeplinirii obligațiilor sau inițierea fazei prealabile a acestor 
proceduri;
 οrata litigiilor în materie și
 οdorința statelor membre respective de a iniția un parteneriat cu Comisia.Caseta 10
37 Directiva 2014/24/UE 
a Parlamentului European și 
a Consiliului din 
26 februarie 2014 privind 
achizițiile publice și de 
abrogare a Directivei 2004/18/
CE (JO L 94, 28.3.2014, p. 65).
38 Directiva 2014/25/UE 
a Parlamentului European și 
a Consiliului din 
26 februarie 2014 privind 
achizițiile efectuate de 
entitățile care își desfășoară 
activitatea în sectoarele apei, 
energiei, transporturilor și 
serviciilor poștale și de 
abrogare a Directivei 2004/17/
CΕ (JO L 94, 28.3.2014, p. 243).
39 Directiva 2014/23/UE 
a Parlamentului European și 
a Consiliului din 
26 februarie 2014 privind 
atribuirea contractelor de 
concesiune (JO L 94, 28.3.2014, 
p. 1).
38 Observații
69 
Comisia a indicat că, în special, noile 
cerințe în materie de monitorizare și 
de raportare de către statele membre 
către Comisie ar trebui să contribuie la 
reducerea erorilor cauzate de aplica ‑
rea incorectă a normelor în materie 
de achiziții publice40. Prin codificarea 
jurisprudenței existente, noile directive 
privind achizițiile publice oferă o mai 
mare securitate juridică și fac achizițiile 
publice mai accesibile pentru părțile 
interesante. Ele au astfel potențialul 
de a contribui la prevenirea anumitor erori, de exemplu, prin autorizarea 
luării în considerare a experienței și 
a calificărilor personalului drept criterii 
de atribuire și prin definirea conflictu ‑
lui de interese. În alte cazuri, modifică ‑
rile aduse cadrului juridic pot antrena 
apariția unor tipuri noi de erori. În 
caseta 11  este prezentată o analiză 
a anumitor modificări aduse în ceea ce 
privește contractele de achiziții publice 
de lucrări și de servicii și potențialul lor 
de a remedia problema erorilor legate 
de achiziții publice în domeniul politi ‑
cii de coeziune41.
Analiză privind o serie de modificări introduse în noua directivă privind achizițiile 
publice de lucrări și servicii
Introducerea unei noi proceduri, parteneriatul pentru inovare,  în plus față de procedura competitivă cu 
negociere, deja existentă (a se vedea caseta 1 ). Noua abordare, care oferă o flexibilitate mai mare autorităților 
contractante, ar putea antrena scăderea numărului de erori procedurale în acele cazuri în care organizarea 
de proceduri deschise și restrânse nu era adecvată. În schimb, se pot întâmpina dificultăți mai mari în ceea 
ce privește aplicarea principiilor transparenței, nediscriminării și egalității de tratament, precum și în ceea ce 
privește auditarea acestei aplicări.
Posibilitatea de a utiliza aspecte sociale și de mediu drept criterii de atribuire.  Autoritățile din statele mem ‑
bre vizitate în scopul acestui audit și‑au exprimat îngrijorarea cu privire la riscul ca, odată acordată posibili ‑
tatea de a se include criterii de atribuire și condiții de executare a contractelor corelate cu anumite aspecte 
sociale și de mediu, noua legislație să introducă noi elemente de complexitate. Realizarea de achiziții publice 
bazându‑se pe astfel de aspecte ar putea pune probleme autorităților contractante din punctul de vedere al 
asigurării unui proces transparent și nediscriminatoriu. Este posibil să treacă o anumită perioadă de timp până 
se va acumula experiența necesară pentru a se putea identifica în cadrul sistemelor din statele membre criterii 
de atribuire și condiții de executare a contractelor care să fie adecvate și conforme cu legislația.
Nou evantai de instrumente juridice care abordează problema modificării contractelor.  Se introduce 
o flexibilitate mai mare, prin aceea că se permite, în anumite circumstanțe, modificarea contractelor fără a se 
apela la organizarea unei noi proceduri de achiziții. Este probabil că se va diminua ponderea erorilor survenite 
ca urmare a modificărilor aduse contractelor. Totuși, aceste instrumente nu vor aduce o soluție pentru erorile 
cauzate de pregătirea deficitară a proiectelor care se soldează ulterior cu necesitatea modificării contractelor.
Definirea precisă a valorii maxime pentru lucrările de referință.  Grație faptului că cifra de afaceri anuală 
minimă cerută de autoritățile contractante din partea participanților nu are voie să depășească de două ori va ‑
loarea estimată a contractului, cu excepția cazurilor bine justificate, este posibil să se reducă numărul de erori 
comise de autoritățile contractante din cauza specificării unor criterii de selecție care contravin legislației.
Introducerea unui nou regim aplicabil anumitor servicii, cum ar fi educația, sănătatea și serviciile sociale,  
în cazul în care valoarea contractului este mai mare de 750 000 de euro. Statele membre vor avea libertatea de 
a defini normele naționale în cadrul acestui regim, sub rezerva respectării principiilor generale ale tratatelor 
UE și a prevederilor directivei, în special a celor privind transparența. În funcție de cum sunt definite normele 
la nivel național de către statele membre și de complexitatea lor, este posibil ca erorile legate de serviciile de 
educație și de formare cofinanțate prin FSE să devină mai numeroase.Caseta 1140 Notă de presă a Comisiei 
Europene ( http://europa.eu/
rapid/
press‑release_MEMO ‑14‑
20_fr.htm?locale=fr ).
41 Avizul nr. 4/2011 al Curții de 
Conturi Europene.
39 Observații
70 
Doar 40 % din autoritățile de audit 
care au răspuns la sondaj au considerat 
că noile directive ar putea contribui la 
reducerea erorilor, în special în ceea ce 
privește alegerea procedurii de achizi ‑
ții publice, publicarea acesteia, defini ‑
rea criteriilor de selecție sau evaluarea 
ofertelor (a se vedea analiza erorilor de 
la punctul 22).
71 
DG GROW a acordat deja consiliere cu 
privire la modalitățile de transpunere 
a noilor directive în legislația națională, 
în principal prin participarea la reuni ‑
uni, dar și prin organizarea de sesiuni 
tematice specifice destinate experților 
naționali.
72 
În ansamblu, impactul acestor ele ‑
mente din noul pachet legislativ sub 
forma diminuării incidenței neregulilor 
va depinde de modul în care ele vor fi 
puse în aplicare în statele membre.
Noi obligații în materie de 
raportare
73 
Noile directive introduc cerințe noi în 
materie de monitorizare și de rapor ‑
tare. Printre aceste noi obligații se 
numără următoarele42:(a) Fiecare stat membru are obligația 
de a transmite Comisiei, până în 
luna aprilie 2017 și, ulterior, la fie ‑
care trei ani43, un raport de moni ‑
torizare care include:
(i)  informații privind cele mai 
frecvente surse de aplicare 
greșită sau de insecuritate 
juridică și
(ii) informații privind preveni ‑
rea, detectarea și raportarea 
adecvată a cazurilor de fraudă, 
corupție, conflict de interese și 
alte nereguli grave în achiziții ‑
le publice.
(b) Pe baza rapoartelor primite de la 
statele membre, Comisia publică 
periodic un raport privind punerea 
în aplicare și cele mai bune prac ‑
tici privind politicile naționale de 
achiziții publice în cadrul pieței 
interne.
74 
Dacă sunt corect aplicate, aceste noi 
obligații impuse statelor membre în 
materie de monitorizare și de raporta ‑
re ar putea permite Comisiei să dispu ‑
nă de informații mult mai bune privind 
modul în care sunt puse în practică 
normele UE referitoare la achizițiile 
publice.42 Articolele 83 ‑85 din 
Directiva 2014/24/UE.
43 Primul dintre aceste rapoarte 
de monitorizare trebuie 
transmis până în aprilie 2017.
40 Observații
Statele membre pun 
accentul pe controalele de 
nivel primar și abia recent 
au început să ia măsuri 
preventive
Acțiunile corective întreprinse 
de statele membre și/sau de 
Comisie
75 
Erorile legate de achiziții publice care 
se produc la nivelul beneficiarilor ar 
putea și ar trebui să fie detectate și 
corectate de către autoritățile statelor 
membre înainte ca acestea să trans ‑
mită Comisiei declarațiile de cheltuieli 
în vederea rambursării. Este vorba de 
așa‑zisele „controale de nivel primar”, 
care constau în:
(a) verificările efectuate de autorită ‑
țile de management ale statelor 
membre cu privire la cererile de 
rambursare ale beneficiarilor și în
(b) verificările efectuate de autoritățile 
de certificare ale statelor membre, 
inclusiv cu privire la informați ‑
ile raportate de autoritățile de 
management.
76 
Așa cum a mai observat anterior 
Curtea44, precum și Comisia în urma 
propriilor sale audituri, controalele de 
nivel primar efectuate de statele mem ‑
bre nu sunt încă suficient de eficace. 
Rezultatul este că statele membre 
transmit Comisiei solicitări de rambur ‑
sare de la bugetul UE a unor cheltuieli 
aferente unor proiecte care sunt afec ‑
tate de erori legate de achiziții publice.77 
Atunci când Comisia detectează erori 
legate de achiziții publice după ce 
i‑a fost deja prezentată o declarație 
de cheltuieli în vederea rambursării, 
aceasta poate în acest caz:
(a) să impună corecții financiare cu 
privire la fiecare proiect vizat sau
(b) în cazul în care consideră că ar 
fi imposibilă verificarea tuturor 
contractelor în cauză, să impună 
o corecție forfetară la nivelul pro ‑
gramului operațional (sau al uneia 
sau mai multor axe prioritare).
78 
Pentru a asigura o abordare consec ‑
ventă în ceea ce privește astfel de 
corecții financiare, Comisia a elaborat 
orientări care permit determinarea 
cuantumului corecțiilor financiare care 
trebuie aplicate în cazul nerespec ‑
tării normelor în materie de achiziții 
publice45. Începând cu 2013, aceasta 
a fost codificată ca decizie a Comisiei 
și are, prin urmare, caracter obligatoriu 
pentru toate serviciile Comisiei care au 
responsabilități legate de gestiunea 
partajată.
79 
În cazul în care consideră că sistemele 
de gestiune și de control din state ‑
le membre sunt deficitare, Comisia 
întrerupe termenele pentru plăți, 
pentru a se asigura că statele membre 
iau măsurile de remediere necesare în 
vederea îmbunătățirii acestor sisteme. 
Pe durata acestor întreruperi, nu se 
efectuează nicio plată de la bugetul UE 
către programul operațional respectiv. 
Sistemele de gestiune și de control 
instituite în materie de achiziții publice 
intră și ele sub incidența acestei măsuri 
(a se vedea exemplele din caseta 12  și 
din caseta 13 ).44 Rapoartele anuale ale Curții 
referitoare la execuția 
bugetului pentru exercițiile 
financiare 2012 și 2013.
45 Nota Comitetului de 
coordonare a fondurilor 
(COCOF) 07/0037/03: 
Guidelines for determining 
financial corrections to be made 
to expenditure co -financed by 
the Structural Funds or the 
Cohesion Fund for 
non -compliance with the rules 
on public procurement  
(Orientările pentru stabilirea 
corecțiilor financiare care 
trebuie aplicate cheltuielilor 
cofinanțate din fondurile 
structurale sau din Fondul de 
coeziune, ca urmare 
a nerespectării normelor 
privind achizițiile publice), 
29.11. 20 07;  
Decizia C(2013) 9527 final 
a Comisiei din 
19 decembrie 2013 privind 
instituirea și aprobarea 
orientărilor pentru stabilirea 
corecțiilor financiare pe care 
Comisia trebuie să le aplice, în 
cazul nerespectării normelor 
în materie de achiziții publice, 
asupra cheltuielilor finanțate 
de Uniune în cadrul gestiunii 
partajate.
41 Observații
80 
Cu excepția cazului în care sunt impu ‑
se printr‑o decizie a Comisiei, efectul 
disuasiv al corecțiilor financiare poate 
fi unul limitat în perioada rămasă până 
la închiderea perioadei de progra ‑
mare 2007 ‑2013, respectiv anul 2017. 
Motivul este faptul că, în conformitate 
cu reglementările, statele membre au 
dreptul de a înlocui cheltuielile pentru 
care au fost impuse corecții cu alte 
cheltuieli care sunt eligibile. În acest 
fel, cuantumul total al fondurilor care 
au fost primite de statele membre 
a fost, în realitate, doar rareori redus. 
Pentru perioada 2014 ‑2020, reguli ‑
le s‑au modificat: statele membre 
ar putea suferi pierderea fondurilor 
aferente în cazul în care s‑ar constata 
ulterior că acele cheltuieli care au fost 
declarate ca fiind conforme cu legile și 
reglementările de către autoritatea de 
management, autoritatea de certifica ‑
re și autoritatea de audit sunt de fapt 
afectate de eroare46.Au început să fie luate măsuri 
preventive în statele membre, 
dar doar recent
81 
În cele patru state membre vizitate 
în scopul acestui audit, majoritatea 
măsurilor preventive au început să 
fie implementate abia spre sfârșitul 
perioadei de programare 2007 ‑2013, în 
principal în 2013 și 2014.Exemplu de întrerupere a plăților
În urma unui audit efectuat de către autoritatea de audit din Spania în 2011, s‑a detectat că procedurile de 
atribuire a contractelor aplicate la nivelul organizației responsabile de administrarea aeroporturilor și a he ‑
liporturilor nu respectau normele în materie de achiziții publice. În consecință, Comisia a întrerupt plățile 
aferente proiectelor implementate de către această organizație. În 2014, autoritatea de audit din Spania, în 
urma unui audit cu privire la punerea în aplicare a procedurilor ameliorate, a certificat faptul că procedurile de 
achiziții publice aplicate la nivelul organizației respective au înregistrat îmbunătățiri și erau puse în aplicare 
în mod eficace. Comisia a pus capăt întreruperii plăților. A fost aplicată o corecție financiară forfetară pentru 
toate cheltuielile declarate de organizația în cauză și suspectate a fi fost afectate de probleme de acest tip în 
intervalul de timp scurs.
Exemplu de plan de acțiune
În Republica Cehă , date fiind deficiențele grave constatate la nivelul sistemelor de gestiune și de control, 
a fost elaborat un plan de acțiune, la solicitarea Comisiei, și au fost aduse mai multe îmbunătățiri. De exemplu, 
sistemele au fost actualizate astfel încât acele cheltuieli care au fost identificate de către autoritatea de audit, 
Comisie sau Curte ca fiind neconforme cu reglementările ca urmare a prezenței unor erori legate de achiziții 
publice sunt excluse automat din declarația de cheltuieli transmisă Comisiei în vederea rambursării.Caseta 12 Caseta 13
46 A se vedea articolul 143 din 
Regulamentul (UE) 
nr. 1303/2013.
42 Observații
82 
În trei dintre aceste state mem ‑
bre – Regatul Unit, Italia și Republica 
Cehă – au fost create recent grupuri 
de lucru interservicii pentru tratarea 
problemelor din domeniul achizițiilor 
publice în cadrul politicii de coeziune. 
Aceste grupuri de lucru regrupează 
autorități de management, autorități 
de audit, organisme responsabile de implementare, servicii juridice sau alte 
departamente implicate în achiziții pu ‑
blice și sunt utile pentru schimbul de 
experiență, pentru identificarea unei 
abordări consecvente în gestionarea 
achizițiilor publice și pentru definirea 
unor acțiuni adecvate. În caseta 14  
sunt prezentate detalii privind o rețea 
care a fost creată în Regatul Unit.
Exemplu privind un grup de lucru interservicii pe probleme legate de achiziții 
publice creat într‑un stat membru
În Regatul Unit , autoritatea de management pentru FEDR din Anglia a constituit, în 2013, o rețea internă cu ro ‑
lul de a examina neregulile legate de achiziții publice descoperite și de a oferi răspunsuri la diversele întrebări 
pe această tematică. Din această rețea fac parte juriști din cadrul autorității de management, funcționari res ‑
ponsabili de implementarea programului, un organism intermediar și, cu rol consultativ, autoritatea de audit.
Rețeaua:
 οreexaminează și republică cerințele naționale în materie de achiziții și orientările în legătură cu acestea;
 οorganizează periodic videoconferințe pentru a dezbate studii de caz și orientări etc.;
 οefectuează examinări ale sistemelor și ale auditurilor de proiecte și efectuează alte verificări legate de 
achizițiile publice.Caseta 14
Instrumentele informatice 
ar putea contribui la 
soluționarea problemelor din 
domeniul achizițiilor publice, 
cu condiția să fie pe deplin 
implementate
83 
Potențialul de transformare pe care 
îl are tehnologia informației poate 
contribui la prevenirea și detectarea 
erorilor din domeniul achizițiilor publi ‑
ce. Atât Comisia, cât și statele membre 
se află într‑un proces de dezvoltare 
a unor soluții informatice, cum ar fi:(a) achizițiile publice electronice;
(b) colectarea de date și crearea unor 
baze de date pentru facilitarea 
analizei erorilor și
(c) instrumente de extragere a datelor 
pentru a identifica tiparele de co ‑
mitere a fraudelor și a neregulilor.
43 Observații
Achizițiile publice electronice
84 
În acest context, achizițiile publice 
electronice se referă la utilizarea 
mijloacelor electronice de comunicare 
și de procesare a tranzacțiilor de către 
organizațiile din sectorul public pentru 
achiziționarea de bunuri și servicii 
sau pentru atribuirea contractelor de 
lucrări publice47. Achizițiile publice 
electronice implică introducerea unor 
procese electronice care să sprijine di ‑
versele etape ale procedurii de achizi ‑
ție – publicarea anunțurilor, furnizarea 
documentației, depunerea ofertelor, 
evaluarea, atribuirea48, comanda, 
facturarea și plata49. În 2014, Comisia 
a estimat că, în medie, aproximativ 
10 % din achizițiile publice din UE se 
desfășoară pe cale electronică50.
85 
Achizițiile publice electronice au 
potențialul:
(a) de a intensifica concurența și de 
a ameliora raportul costuri‑be ‑
neficii, prin sporirea accesului la 
procedurile de achiziții publice în 
cadrul pieței unice, inclusiv pentru 
IMM‑uri;(b) de a îmbunătăți eficiența gestionă ‑
rii achizițiilor publice prin creșterea 
participării la procedurile de achi ‑
ziții și prin automatizarea procedu ‑
rilor esențiale, ceea ce ar permite 
reducerea costurilor atât pentru 
ofertanți, cât și pentru autoritățile 
contractante, și
(c) de a contribui la detectarea și 
prevenirea neregulilor, a corupției 
și a fraudei51.
86 
Caseta 15  prezintă informații cu privire 
la punerea în aplicare a achizițiilor 
publice electronice în statele membre 
vizitate în scopul auditului.
87 
În afară de sprijinul acordat unui 
număr de proiecte‑pilot în domeniul 
achizițiilor publice electronice, Comisia 
a încorporat în planul său de acțiune 
pe 2013 o acțiune vizând creșterea 
utilizării achizițiilor publice electronice 
(a se vedea tabelul 2 ). Cu toate aces ‑
tea, acțiunea respectivă nu fusese încă 
demarată până la momentul efectuării 
auditului.
Exemple care ilustrează nivelul de punere în aplicare a achizițiilor publice 
electronice
 οîn Italia , sistemul include un catalog virtual de produse repertoriate de societățile înregistrate;
 οîn Republica Cehă , este în curs de dezvoltare o bază de date a costurilor unitare, care va servi ofertanților 
drept punct de referință în scopul creșterii transparenței și al ofertării unor prețuri echitabile, și
 οîn Spania , în anumite circumstanțe, este posibilă depunerea electronică a ofertelor.Caseta 1547 COM(2010) 571 final din 18 
octombrie 2010: „Carte verde 
privind extinderea utilizării 
achizițiilor publice electronice 
în UE”.
48 În sensul noilor directive 
privind achizițiile publice, 
„niciun element al procesului 
de achiziții publice, după 
atribuirea contractului, nu ar 
trebui să cadă sub incidența 
obligației de a utiliza mijloace 
electronice de comunicare, 
inclusiv comunicarea internă în 
cadrul autorității contractante”.
49 Directivele 2014/24/UE și 
2014/25/UE prevăd obligația 
statelor membre de a se 
asigura că toate comunicările și 
schimburile de informații 
acoperite de aceste directive 
sunt efectuate prin mijloace 
electronice de comunicare. 
Este vorba aici de publicarea 
anunțurilor, punerea la 
dispoziție a documentației de 
atribuire și depunerea 
electronică. Aceste obligații 
urmează să intre în vigoare 
între 2016 și 2018.
50 SWD(2014) 262 final din 
1 august 2014: „Evaluarea 
anuală pe 2013 privind 
punerea în aplicare 
a procedurilor de achiziții 
publice”.
51 A se vedea, de exemplu, 
documentul Identifying and 
reducing corruption in public 
procurement in the EU  
(Identificarea și reducerea 
corupției în domeniul 
achizițiilor publice în UE), 
studiu elaborat pentru Comisia 
Europeană (OLAF) de către 
PwC și ECORYS, cu sprijinul 
Universității din Utrecht, 
30 iunie 2013 ( http://ec.europa.
eu/anti_fraud/documents/
anti‑fraud‑policy/
research‑and‑studies/
identifying_reducing_
corruption_in_public_
procurement_en.pdf ).
44 Observații
88 
În cadrul auditului, a fost efectuată 
o vizită și în Cipru, cu scopul de a se 
examina sistemul de achiziții publice 
electronice implementat în acest stat 
membru (a se vedea caseta 16 ).
Achizițiile publice electronice în Cipru
Lansate în 2010, achizițiile publice electronice în Cipru se prezintă sub forma unui instrument găzduit pe inter ‑
net, a cărui utilizare se află în continuă creștere în cadrul administrației publice. Până la sfârșitul anului 2014, 
501 dintre cele aproximativ 700 de autorități contractante se înregistraseră în vederea utilizării achizițiilor pu ‑
blice electronice. Utilizarea unora dintre funcții rămâne facultativă pentru autoritățile contractante și pentru 
operatorii economici. Cea mai mare parte a autorităților contractante recurg la acest sistem pentru a da pu ‑
blicității procedurile de achiziții. Dintre entitățile înregistrate până la sfârșitul anului 2014, 21 % sunt societăți 
străine. În 2014, a fost înființat un serviciu de asistență tehnică bilingv destinat tuturor utilizatorilor sistemului. 
Autoritățile cipriote prevăd o punere în aplicare completă a strategiei privind achizițiile publice electronice 
până la 30 iunie 2016, sesiuni de formare urmând să fie oferite începând cu luna martie 2015.Caseta 16
Doar recent a început să se 
recurgă la soluții informatice 
în ceea ce privește bazele de 
date privind erorile legate de 
achiziții publice
89 
Așa cum s‑a explicat anterior, pentru 
a se putea obține o bună înțelegere 
a modului în care evoluează proble ‑
mele din domeniul achizițiilor publice, 
este necesar să se dispună de date 
complete prezentate sub o formă care 
să permită realizarea unor analize. Uti ‑
lizarea de către statele membre a unor 
baze de date existente sau nou create 
în scopul analizării erorilor legate de 
achiziții publice reprezintă o evolu ‑
ție recentă (a se vedea punctul 41). 
Totodată, Comisia încă nu a dezvoltat 
o bază de date în care să fie înregistra ‑
te neregulile, inclusiv cele survenite în 
domeniul achizițiilor publice.Instrumentele de extragere de 
date – exemplul instrumentului 
ARACHNE de alertă cu privire la 
fraude
90 
În 2009, Comisia a demarat dezvoltarea 
unui instrument informatic de alertare 
cu privire la fraude, denumit ARACH ‑
NE. Acesta a devenit funcțional în 2013. 
Comisia este proprietara instrumentu ‑
lui și îi asigură funcționarea.
91 
Instrumentul a fost conceput pentru 
a deține informații esențiale despre 
proiectele finanțate în cadrul FEDR, 
al Fondului de coeziune și al FSE, de 
exemplu date cu privire la societăți și 
la proiecte, astfel încât să poată fi ana ‑
lizate relațiile și legăturile dintre diferiți 
actori economici implicați în astfel de 
proiecte. Acest instrument găzduit 
pe internet furnizează, de asemenea, 
linkuri către alte baze de date publice 
externe. Utilizatorii instrumentului au 
acces la indicatori care semnalează 
eventuale riscuri de fraudă în legătură 
cu anumite întreprinderi.
45 Observații
92 
Comisia invită autoritățile de manage ‑
ment și autoritățile de audit din toate 
cele 28 de state membre să introducă 
date și să utilizeze acest instrument, cu 
titlu gratuit.
93 
În februarie 2015, 17 dintre cele 28 de 
state membre fie utilizau instrumentul, 
fie își exprimaseră intenția de a‑l utiliza 
în viitor (a se vedea, de asemenea, 
figura 10 ).94 
Un sistem de acest tip nu poate însă 
funcționa în mod satisfăcător decât 
dacă un număr suficient de mare de 
autorități din statele membre introduc 
date detaliate și de bună calitate. Până 
la sfârșitul anului 2014, 14 state mem ‑
bre furnizaseră astfel de date pentru 
cel puțin un program operațional. 
Pentru ca instrumentul să constituie 
un sistem eficace de alertă privind fra ‑
udele la scara întregii Uniuni Europene, 
ar trebui ca și celelalte state membre 
să furnizeze date.Figura 10ARACHNE: stadiul implementării în statele membre în luna februarie 2015
Politica regională și politica 
de ocupare o forței de muncă1 stat nu utilizează ARACHNE (DE)4 state sunt în curs de a-și crea/ 
finaliza dosarul (ES, FR, CY, MT)*3 state urmează să utilizeze în curând ARACHNE  (DK, HU, SK)
  6 state nu făcuseră încă obiectul vizitelor (EE, IE, LT, LU, FI, UK) 4 state sunt angajate într-o fază de „reflecție” (NL, AT, SI, SE)    * cel puțin un program (BE, BG, CZ, GR, IT, LV, HR, PL, PT, RO)*10 state utilizau ARACHNE  17 state sunt în prezent implicate în ARACHNE: ARACHNE - Stadiul implementării în statele membre 
Sursa:  Comisia Europeană.
46
 Concluzii și recomandări
95 
Politica UE în materie de achiziții pu ‑
blice reprezintă un instrument esențial 
pentru instituirea pieței unice și pentru 
realizarea unei creșteri inteligente, 
durabile și favorabile incluziunii, în 
conformitate cu Strategia Europa 2020, 
asigurând totodată o utilizare cât mai 
eficientă a fondurilor publice.
96 
În perioada 2009 ‑2013, erorile lega ‑
te de achiziții publice au contribuit 
în mod semnificativ la rata globală 
de eroare estimată de Curte în acest 
domeniu de politică, în primul rând 
la ratele de eroare aferente Fondului 
european de dezvoltare regională și 
Fondului de coeziune. Erorile grave au 
avut drept rezultat o concurență insufi ‑
cientă sau complet inexistentă și/sau 
atribuirea contractelor unor ofertanți 
care nu prezentaseră neapărat cea mai 
bună ofertă.
97 
Cauzele erorilor sunt multiple. Comple ‑
xitatea cadrului juridic și administrativ 
este percepută ca fiind o problemă, 
precum și volumul mare de acte legis ‑
lative și/sau de orientări și dificultatea 
aplicării în practică a acestora. Insufi ‑
ciența capacității administrative, din 
punctul de vedere atât al necunoaște ‑
rii normelor, cât și al lipsei de expertiză 
tehnică privind lucrările sau serviciile 
specifice care fac obiectul achiziției, 
constituie o altă cauză de eroare. Plani ‑
ficarea deficitară a proiectelor de către 
autoritățile contractante și greșelile 
de natură formală se află și ele la sursa 
erorilor.98 
În cadrul prezentului raport special, 
Curtea a evaluat dacă statele mem ‑
bre și Comisia iau măsuri adecvate și 
eficace pentru a remedia problema 
erorilor legate de achizițiile publice din 
domeniul coeziunii. Potrivit constată ‑
rilor Curții, atât Comisia, cât și statele 
membre au început să soluționeze 
această problemă, dar mai trebuie 
depuse eforturi în ceea ce privește 
analizarea problemei și punerea în 
aplicare a acțiunilor.
Comisia și statele membre 
procedează doar într‑o măsură 
foarte limitată la o analiză 
sistematică a erorilor legate de 
achiziții publice
99 
Lipsa unor date coerente a făcut impo ‑
sibilă realizarea unei analize exhaustive 
a erorilor atât la nivelul statelor mem ‑
bre, cât și la nivelul Comisiei. Există 
însă semne, în cele patru state membre 
vizitate în scopul auditului, că încep să 
fie colectate într‑un mod mai siste ‑
matic date privind erorile legate de 
achiziții publice sau că există planuri 
în acest sens (a se vedea punctul 41). 
Totuși, analiza erorilor rămâne limitată 
(a se vedea punctele 35 ‑39). Comisia 
nu a dezvoltat încă o bază de date 
cuprinzătoare și fiabilă în care să fie 
înregistrate toate neregulile detectate, 
inclusiv cele care survin în domeniul 
achizițiilor publice. O singură analiză 
a fost realizată de Comisie cu privire la 
erorile legate de achiziții publice în ca ‑
drul FEDR și al Fondului de coeziune, și 
anume în 2011 (a se vedea punctul 45).
47 Concluzii și recomandări
Recomandarea 1
(a) Comisia ar trebui să creeze o bază 
de date care să repertorieze nere ‑
gulile detectate, capabilă să ofere 
o bază pentru o analiză pertinentă 
a erorilor legate de achiziții publi ‑
ce. Aceasta ar trebui să analizeze, 
de manieră exhaustivă, frecvența, 
gravitatea și cauzele erorilor legate 
de achiziții publice survenite în 
domeniul politicii de coeziune, 
pe baza unor date adecvate, atât 
provenite din propriile sale baze 
de date, cât și furnizate de statele 
membre. Această analiză ar trebui 
să fie făcută publică de Comisie în 
cadrul raportului privind achizițiile 
publice prevăzut de noile directive.
(b) Autoritățile competente ale state ‑
lor membre ar trebui să își creeze 
propriile baze de date cu privire la 
neregulile din domeniul politicii de 
coeziune, inclusiv cele care survin 
în domeniul achizițiilor publice, 
și ar trebui să realizeze analize pe 
baza acestora. De asemenea, aces ‑
te autorități ar trebui să coopereze 
cu Comisia pentru a furniza astfel 
de date în forma adecvată și la 
momentul oportun, astfel încât să 
se faciliteze activitatea Comisiei.
Comisia și statele membre au 
început să întreprindă anumite 
acțiuni pentru a remedia 
această problemă, dar mai este 
o cale lungă de parcurs până la 
soluționarea ei
100  
Cu toate că nu s‑a realizat nicio analiză 
exhaustivă a problemei, Comisia și sta ‑
tele membre au început să întreprindă 
anumite acțiuni pentru soluționarea ei. Acțiunile, atât legislative, cât și fără ca ‑
racter legislativ, întreprinse de Comisie 
din 2010 au început să abordeze pro ‑
blema globală. În 2014 a fost adoptat 
un nou pachet legislativ privind achi ‑
zițiile publice, care trebuie să fie pus 
în aplicare de statele membre până 
în luna aprilie 2016 (a se vedea punc ‑
tele 67 ‑74). Acesta introduce obligații 
noi în materie de raportare care vor 
trebuie să fie respectate de Comisie și 
statele membre. În ansamblu, impac ‑
tul noului pachet legislativ sub forma 
diminuării incidenței neregulilor va 
depinde de modul în care acesta va fi 
pus în aplicare în statele membre. Noul 
cadru juridic privind fondurile struc ‑
turale și de investiții europene pentru 
perioada 2014 ‑2020 introduce condiți ‑
onalități ex ante  legate de sistemele de 
achiziții publice ale statelor membre. 
Aceste condiții prealabile au poten ‑
țialul de a contribui la remedierea 
problemelor (a se vedea punctele 61 ‑
65). Statele membre au fost invitate 
să efectueze o autoevaluare cu privire 
la îndeplinirea sau nu a condițiilor și 
la modul în care acestea sunt îndepli ‑
nite. O sinteză a acestor condiții este 
inclusă în acordurile de parteneriat pe 
care le‑au prezentat statele membre în 
2014. La începutul anului 2015, un nu ‑
măr semnificativ dintre acestea încă nu 
îndeplineau aceste condiții (a se vedea 
punctele 61 ‑65).
Recomandarea 2
În cazul în care condiționalitatea 
ex ante  referitoare la achizițiile publice 
nu este îndeplinită până la sfârșitul 
anului 2016, Comisia ar trebui să facă 
uz de competențele sale în consecin ‑
ță și să suspende plățile către statele 
membre în cauză, până la remedierea 
deficiențelor.
48 Concluzii și recomandări
101  
În 2013, Comisia a înființat un grup 
de lucru tehnic intern și a elaborat un 
plan de acțiune intern, demersuri care 
semnalează o îmbunătățire la nivelul 
coordonării în interiorul Comisiei. 
Majoritatea acțiunilor nu au fost încă 
puse în aplicare pe deplin. În plus, 
planul de acțiune a fost adoptat doar 
de către o parte din serviciile Comi ‑
siei și nu au fost publicat (a se vedea 
punctele 56 ‑60).
Recomandarea 3
Comisia ar trebui să actualizeze și să 
publice planul său de acțiune intern 
privind achizițiile publice. Aceasta ar 
trebui să raporteze anual cu privire la 
progresele înregistrate și ar trebui, în 
acest sens, să îmbunătățească coor ‑
donarea dintre serviciile sale care se 
ocupă de aspecte legate de achiziții 
publice.
102  
Problemele legate de achiziții publi ‑
ce constituie în continuare o sursă 
importantă de eroare și mai sunt multe 
de făcut în ceea ce privește analizarea 
problemei și punerea în aplicare a ac ‑
țiunilor. Lucrul de care este nevoie în 
prezent este ca punerea lor în aplicare 
să fie eficace. Cu toate acestea, deși 
grupul de lucru tehnic intern reprezin ‑
tă o evoluție pozitivă, el a fost creat la 
un nivel ierarhic inferior al serviciilor 
Comisiei, aceasta nedând încă dovadă 
de o acțiune coordonată și asumată la 
nivel înalt cu privire la această chestiu ‑
ne (a se vedea punctele 55 ‑60).Recomandarea 4
Comisia ar trebui să înființeze un grup 
la nivel înalt care să își asume rolul de 
lider în soluționarea problemei erorilor 
legate de achiziții publice, astfel încât 
să se evite riscul unei implementări 
lipsite de consecvență a acțiunilor în 
cadrul diverselor servicii ale Comisiei. 
Grupul respectiv ar trebui să pledeze 
în favoarea aducerii de îmbunătățiri în 
domeniul achizițiilor publice, inclusiv, 
atunci când este necesar, în favoarea 
simplificării acestui domeniu.
103  
Erorile legate de achiziții publice care 
se produc la nivelul beneficiarilor ar 
putea și ar trebui să fie detectate și 
corectate de către autoritățile statelor 
membre înainte ca acestea să trans ‑
mită Comisiei declarațiile de cheltuieli 
în vederea rambursării. Așa cum a mai 
observat anterior Curtea, precum și 
Comisia în urma propriilor sale audi ‑
turi, controalele de nivel primar efectu ‑
ate de statele membre nu sunt încă 
suficient de eficace. Rezultatul este 
că statele membre transmit Comisiei 
solicitări de rambursare de la buge ‑
tul UE a unor cheltuieli aferente unor 
proiecte care sunt afectate de erori 
legate de achiziții publice (a se vedea 
punctul 76).
104  
În perioada de programare 2007 ‑2013, 
Comisia a recurs în măsură mai mare 
decât anterior la corecții financiare. 
Cu toate acestea, cu excepția cazului 
în care sunt impuse printr‑o decizie 
a Comisiei, efectul disuasiv al aces ‑
tor corecții poate fi unul limitat în 
perioada rămasă până la închiderea 
49 Concluzii și recomandări
perioadei de programare 2007 ‑2013, 
respectiv anul 2017. Motivul este faptul 
că, în conformitate cu reglementările, 
statele membre au dreptul de a în ‑
locui cheltuielile pentru care au fost 
impuse corecții cu alte cheltuieli care 
sunt eligibile. În acest fel, cuantumul 
total al fondurilor care au fost primite 
de statele membre a fost, în realitate, 
doar rareori redus. Pentru perioada 
2014 ‑2020, regulile s‑au modificat: sta ‑
tele membre s‑ar putea confrunta cu 
corecții nete în cazul în care s‑ar con ‑
stata ulterior că acele cheltuieli care 
au fost declarate ca fiind conforme cu 
legile și reglementările de către auto ‑
ritatea de management, autoritatea de 
certificare și autoritatea de audit sunt 
de fapt afectate de eroare (a se vedea 
punctele 75 ‑80).
Recomandarea 5
Comisia ar trebui să impună corecții 
financiare ori de câte ori constată că 
nu sunt suficient de eficace controale ‑
le de nivel primar ale statelor membre 
și, atunci când este necesar, să inițieze 
proceduri de constatare a neîndepli ‑
nirii obligațiilor în cazul nerespectării 
directivelor privind achizițiile publice.105  
Pe lângă o bază de date a Comisiei care 
este necesară în scopul facilitării ana ‑
lizei erorilor legate de achiziții publice 
(a se vedea recomandarea 1), există și 
alte tipuri de instrumente informatice, 
cum ar fi achizițiile publice electronice 
și instrumentele de extragere de date, 
care ar putea să consolideze benefici ‑
ile pe care le aduc achizițiile publice 
și să contribuie la rezolvarea proble ‑
melor. La momentul auditului, gradul 
de implementare a instrumentelor de 
acest tip varia de la un stat membru la 
altul, situație care limita posibilitatea 
valorificării pe deplin a avantajelor lor 
potențiale (a se vedea punctele 83 ‑94).
Recomandarea 6
(a) Comisia ar trebui să exploateze 
mai mult posibilitățile oferite de 
evoluțiile din domeniul tehno ‑
logiei informațiilor, inclusiv prin 
promovarea achizițiilor publice 
electronice și a instrumentelor de 
extragere de date și prin disemina ‑
rea bunelor practici.
(b) Statele membre ar trebui să 
exploateze mai mult posibilită ‑
țile oferite de achizițiile publice 
electronice și de instrumentele de 
extragere de date.
Prezentul raport a fost adoptat de Curtea de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa 
din 16 iulie 2015.
 Pentru Curtea de Conturi
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Președinte

50
 Anexe Anexa IRolul Comisiei și al statelor membre în domeniul achiziții ‑
lor publice și al politicii de coeziune
La nivelul Comisiei Europene:
(a) DG Politica Regională și Urbană  supervizează implementarea FEDR și 
a Fondului de coeziune, inclusiv negocierea și aprobarea programelor 
operaționale. Această direcție generală monitorizează și auditează im ‑
plementarea programelor operaționale, inclusiv respectarea normelor în 
materie de achiziții publice. DG Politica Regională și Urbană, precum și 
DG Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune publică, de 
asemenea, orientări, dintre care o parte sunt elaborate în cooperare cu 
statele membre. Printre orientările publicate se numără cele referitoare la 
corecțiile financiare care se aplică în cazul nerespectării normelor în mate ‑
rie de achiziții publice1;
(b) DG Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune  supervizează 
implementarea FSE de manieră similară cu modul în care DG Politica Regi ‑
onală și Urbană asigură implementarea FEDR și a Fondului de coeziune (a 
se vedea litera anterioară);
(c) DG Piață Internă, Industrie, Antreprenoriat și IMM -uri  (fosta DG Piața 
Internă și Servicii) este responsabilă de elaborarea legislației în domeniul 
achizițiilor publice și de supravegherea punerii sale în aplicare. Monitori ‑
zează și sprijină statele membre în acest proces de punere în aplicare, lu ‑
ând măsuri de impunere a respectării legislației atunci când este necesar.
(d) DG Buget  este responsabilă de gestionarea cadrului de reglementare bu ‑
getară și formulează propuneri și pune în aplicare cadrul de reglementare 
necesar pentru întocmirea, execuția și controlul bugetului UE.
La nivelul statelor membre:
(a) Autoritățile de management  sunt responsabile de gestionarea și de 
implementarea programelor operaționale. Ele pot delega implementarea 
programelor către organismele responsabile de implementare. Autorita ‑
tea de management sau organismele sale responsabile de implementare 
efectuează verificări cu privire la procedurile de achiziții publice în cadrul 
controalelor lor de gestiune;
(b) Autoritățile de certificare  efectuează verificările finale cu privire la 
declarațiile de cheltuieli înainte de prezentarea acestora către Comisie în 
vederea rambursării.
(c) Autoritățile de audit  efectuează audituri ex post  cu privire la sisteme și la 
eșantioane de proiecte individuale, după care prezintă rapoartele aferente 
către Comisie. Auditurile realizate de aceste autorități acoperă aspecte 
legate de sistemele de gestiune instituite pentru achizițiile publice și de 
diversele controale efectuate cu privire la proiecte individuale.1 Orientarea elaborată de 
COCOF (comitet instituit 
pentru coordonarea 
fondurilor) (COCOF 07/0037/03: 
Orientările pentru stabilirea 
corecțiilor financiare care 
trebuie aplicate cheltuielilor 
cofinanțate din fondurile 
structurale sau din Fondul de 
coeziune, ca urmare 
a nerespectării normelor 
privind achizițiile publice, 
29.11. 20 07).  
Decizia C(2013) 9527 final 
a Comisiei din 
19 decembrie 2013 privind 
instituirea și aprobarea 
orientărilor pentru stabilirea 
corecțiilor financiare pe care 
Comisia trebuie să le aplice, în 
cazul nerespectării normelor 
în materie de achiziții publice, 
asupra cheltuielilor finanțate 
de Uniune în cadrul gestiunii 
partajate.
51 Anexe Anexa IIAnaliza erorilor detectate de Curte în perioada 2009 ‑2013, pe fonduri
Operațiuni 
pe care 
s‑au 
efectuat 
testeProiecte în 
cazul cărora 
s‑au verificat 
proceduri 
de achiziții 
publiceProiecte în ca ‑
zul cărora a fost 
detectată cel 
puțin o eroare 
legată achiziții 
publiceNumărul total al 
erorilor Grave Semnificative Minore
Număr %
FEDR 657 378 170 382 60 117 185 80
Fondul de 
coeziune156 145 68 125 21 26 74 25
FSE 607 171 42 80 19 25 29 26
Total 1 420 694 280 587 100  % 168 288 131
52 Anexe Anexa IIIDescrierea și analiza erorilor în diferitele faze ale procedurilor de achiziții
Descrierea eroriiNumărul de erori
detectate de Curte, în perioada 2009 ‑2013
Grave Semnificative Minore Total
Faza prealabilăFracționarea în mod artificial a lucrărilor sau a serviciilor în 
contracte de valori mai mici în scopul evitării pragurilor23 3 0 26
Atribuirea directă și nejustificată a unui contract 21 2 0 23
Utilizarea unei proceduri de achiziții necorespunzătoare 27 10 1 38
Faza prealabilă: subtotal 71 15 1 87
Faza de 
desfășurare a  pro ‑
cedurii de achizițiiProbleme legate de cerințele în materie de publicitate și de trans -
parență, precum și probleme la nivelul caietului de sarcini11 64 111 186
Specificarea unor criterii de selecție și de atribuire care contravin 
legislației și aplicarea incorectă a acestor criterii 33 128 6 167
Deficiențe de ordin procedural, inclusiv lipsa unei documentații 
adecvate22 39 12 73
Faza de desfășurare a procedurii de achiziții: subtotal 66 230 130 426
Faza de gestionare 
a contractelorModificarea sau extinderea obiectului contractelor fără a se apela 
la o procedură de achiziții publice31 42 1 74
TOTAL 168 288 131 587
29 % 49 % 22 % 100  %
53 Anexe Anexa IVProceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în legătură cu achizițiile publice 
inițiate de Comisie în perioada 2009 ‑2013
2009 2010 2011 2012 2013 TotalÎnaintate Curții 
de Justiție a Uniu ‑
nii Europene1
Belgia 1 1  
Bulgaria 2     2  
Republica Cehă    
Danemarca        
Germania 4 1 1 1 7 1
Estonia        
Irlanda    
Grecia 8 6 4   18 3
Spania 2 1 3  
Franța        
Italia 1 1 5 2 9  
Cipru 1     1  
Letonia  1 1 2  
Lituania        
Luxemburg    
Ungaria 2 2   1 5 2
Malta 2 1 3  
Țările de Jos 1 3    4 1
Austria  1 1 2  
Polonia   2 1  3 1
Portugalia 1 1 2  
România 2 1  1  4  
Slovenia  1 1  
Slovacia 1     1  
Finlanda    
Suedia 1    1 2  
Regatul Unit 3 1    4  
Total 32 18 14 7 3 74 8
1  Hotărârile în cauzele împotriva Germaniei și a Țărilor de Jos au fost pronunțate în 2012. Cele două cauze împotriva Spaniei și cele două împotri ‑
va Ungariei au fost retrase de la Curtea de Justiție. Una dintre cauzele introduse împotriva Greciei și cauza împotriva Poloniei sunt pendinte.
54
Analiza Comisiei privind erorile legate de achizițiile 
publice se reflectă, de asemenea, în decizia Comisiei 
din 19 decembrie 2013 [C(2013) 9527 final] privind 
instituirea orientărilor pentru stabilirea corecțiilor 
financiare în cazul nerespectării normelor în materie 
de achiziții publice. Orientările respective reprezintă 
o actualizare a orientărilor existente începând din 
noiembrie 20073.
Pentru perioada de programare 2014 ‑2020, Comisia 
adoptă o abordare proactivă în sprijinirea statelor 
membre, prin orientări, monitorizare și sprijin (de 
exemplu, prin intermediul asistenței tehnice), să 
își pună în aplicare planurile naționale de acțiune 
pentru condiționalitățile ex ante neîndeplinite până 
la sfârșitul anului 2016. Prin această abordare pre ‑
ventivă, Comisia dorește să reducă riscul de posibilă 
suspendare a plăților pentru programele operațio ‑
nale (PO) după 2016, însă nu va renunța la utilizarea 
instrumentului de suspendare dacă obiectivele și 
etapele principale ale planului de acțiune nu sunt în 
mod evident îndeplinite.
VIII (a) (i)
Comisia acceptă această recomandare.
Comisia va examina posibilitatea de a îmbună ‑
tăți funcționalitățile sistemului său de gestionare 
a neregulilor (SGN) pentru a răspunde cererilor 
funcționale ale Curții. În prezent, se examinează 
posibilitatea interoperabilității între SGN și CED/
ABAC și alte baze de date ale Comisiei.
De asemenea, în ceea ce privește erorile detectate 
de auditurile proprii, serviciile Comisiei au înce ‑
put să utilizeze un instrument informatic comun 
de audit pentru Fondul european de dezvoltare 
regională (FEDR), Fondul de coeziune (FC) și Fondul 
social european (FSE), numit „GPARA” (gestionarea 
proceselor, activităților și resurselor de audit).
2 Document de lucru al serviciilor Comisiei „Analysis of errors in 
cohesion policy for the years 2006-2009”  („Analiza erorilor în cadrul 
politicii de coeziune pentru perioada 2006 ‑2009”) [SEC(2011) 1179 
din 5 octombrie 2011] și
3 Ref. COCOF 07/0037/03 ‑EN din 29.11.2007 aplicabile Fondului 
european de dezvoltare regională, Fondului de coeziune și 
Fondului social european; Ref. EFFC/24/2008 din 1.4.2008 aplicabile 
Fondului european pentru pescuit; și „SOLID/2011/31 REV” din 
11.1.2012, și anume orientările privind corecțiile financiare care 
trebuie aplicate pentru nereguli în aplicarea reglementărilor 
Uniunii privind achizițiile publice în cadrul contractelor cofinanțate 
din cele patru fonduri ale programului general „Solidaritatea și 
gestionarea fluxurilor de migrație” pe parcursul perioadei de 
programare 2007 ‑2013.Rezumat
V
Comisia abordează de mult timp problema erorilor 
legate de achizițiile publice în domeniul politicii de 
coeziune, însă în prezent o abordează într‑un mod 
mai coordonat, în cadrul planului de acțiune privind 
achizițiile publice (a se vedea observația Curții de la 
punctul 56).
Erorile în sectorul achizițiilor publice au fost abor ‑
date încă din perioadele de programare anterioare. 
Constatările de audit au contribuit la redactarea pri ‑
melor orientări privind corecțiile financiare, emise 
în 2007. De asemenea, Comisia analizează deja, 
într‑un mod cuprinzător, erorile legate de achizițiile 
publice din domeniul politicii de coeziune. Analiza 
se efectuează în fiecare an prin evaluarea aprofun ‑
dată a rapoartelor anuale de control transmise de 
autoritățile naționale de audit și prin constatările 
propriului audit (în cadrul anchetei de audit intitu ‑
late „Rezolvarea problemelor legate de lipsa asigu ‑
rărilor privind funcționarea sistemelor” ( Bridging the 
assurance gap ), jumătate din constatările de audit se 
referă la achizițiile publice). Evaluarea este inclusă 
în rapoartele anuale de activitate ale direcțiilor 
generale în cauză.
Răspuns comun al Comisiei la 
secțiunile VI și VII
Comisia a luat măsuri pentru a rezolva problemele 
legate de achizițiile publice încă dinainte de 2010. 
Planurile de acțiune pentru monitorizarea consta ‑
tărilor privind achizițiile publice au fost lansate 
încă din 2006 în diverse state membre. În plus față 
de analiza orizontală efectuată cu privire la erorile 
legate de achizițiile publice și prezentată în mai 
2011 de Comitetul consultativ pentru contractele de 
achiziții publice1, în octombrie 2011 Comisia a publi ‑
cat, de asemenea, un document de lucru al servicii ‑
lor Comisiei, „Analiza erorilor din cadrul politicii de 
coeziune pentru anii 2006  2009  – Acțiunile între ‑
prinse de Comisie și calea de urmat”2.
1 Working Document prepared by DG Regional Policy on the main 
audit findings regarding application of public procurement rules 
in Member States found in projects co -financed by ERDF and the 
Cohesion Fund under cohesion policy  („Document de lucru întocmit 
de DG Politică Regională privind principalele constatări de audit 
referitoare la aplicarea normelor în materie de achiziții publice în 
statele membre formulate cu privire la proiectele cofinanțate de 
FEDR și de Fondul de coeziune în cadrul politicii de coeziune”) 
(CC /2011/08 EN).Răspunsul  
Comisiei
Răspunsul Comisiei 55
VIII (c)
Comisia acceptă această recomandare, pe care 
o pune deja în aplicare printr‑o mai bună coordo ‑
nare între serviciile sale la nivelul directorilor încă 
din vara anului 2014.
Comisia intenționează să solicite un sprijin mai 
amplu pentru planul de acțiune privind achizițiile 
publice în cadrul serviciilor Comisiei. Se preconi ‑
zează, de asemenea, aprobarea acestuia la un nivel 
ierarhic superior.
VIII (d)
Comisia acceptă această recomandare, care este pusă 
în aplicare parțial și sprijină inițiativele care conduc 
la îmbunătățirea procedurilor de achiziții publice.
Se preconizează stabilirea de contacte periodice 
între comisarii europeni relevanți responsabili 
de fondurile structurale și de investiții europene 
(fondurile ESI) și piața internă, într‑un format care 
urmează să fie stabilit. Grupul respectiv ar putea 
invita părți interesate externe experimentate, 
ori de câte ori acest lucru este considerat util. De 
asemenea, Comisia sprijină ideea de a asigura rolul 
de lider la nivel înalt și ia act de faptul că directorii 
DG Politică Regională și Urbană (DG REGIO) și DG 
GROW se întâlnesc periodic începând din iulie 2014. 
La acest nivel, au fost deja invitate părți interesate 
externe experimentate.
VIII (e)
Comisia acceptă recomandarea și consideră că ia 
deja măsurile recomandate. A se vedea, de aseme ‑
nea, răspunsul Comisiei la punctul VIII litera (b) de 
mai sus.
Comisia va continua să impună corecții financiare 
atunci când constată că eficiența controalelor de 
prim nivel efectuate de statele membre nu sunt 
suficient de eficiente. În cazul în care sunt depis ‑
tate deficiențe grave, sunt puse în aplicare măsuri 
preventive și corective, cum ar fi planuri de acțiune, 
întreruperi și corecții financiare pentru a asigura 
legalitatea și regularitatea cheltuielilor trecute și 
viitoare declarate Comisiei. Plățile nu sunt reluate 
până nu sunt îmbunătățite sistemele și nu se efec ‑
tuează o supraveghere atentă după punerea în apli ‑
care a măsurilor de remediere pentru a se asigura că 
sistemele de gestiune și control al programelor nu 
se deteriorează din nou.În fine, Comisia are în vedere adoptarea de măsuri 
suplimentare pentru îmbunătățirea analizei datelor 
privind achizițiile publice, în special promovarea 
colectării unor astfel de date și elaborarea unui 
instrument de analiză a datelor pentru detectarea 
din timp a anomaliilor reale și potențiale legate de 
achizițiile publice și pentru o mai bună înțelegere 
a cauzelor acestora (dincolo de domeniul politicii de 
coeziune).
VIII (a) (ii)
Comisia acceptă recomandarea și subliniază faptul 
că aceasta se adresează statelor membre.
SGN oferă deja statelor membre o bază de date care 
poate fi utilizată nu numai pentru a se conforma 
obligațiilor de raportare a neregulilor, astfel cum 
sunt definite în diferitele reglementări sectoriale, 
ci și pentru a efectua analize care vor fi utilizate la 
nivel național.
VIII (b)
Comisia acceptă această recomandare. Directorii 
generali ai celor patru direcții generale privind fon ‑
durile structurale și de investiții europene (DG‑urile 
ESIF) se întrunesc deja cu regularitate în cadrul 
așa‑numitului „Comitet pentru suspendarea con ‑
diționalității ex‑ante” la care este asociată Direcția 
Generală Piață Internă, Industrie, Antreprenoriat și 
IMM‑uri (DG GROW)4. Se va continua aplicarea, în 
mod strict și sistematic, a unei abordări preventive 
(cu punerea în aplicare a planurilor naționale de 
acțiune pentru neîndeplinirea condiționalității ex 
ante), dar și corective (cu suspendarea plăților).
4 Comitetul coordonează și întocmește recomandări referitoare 
la decizii de suspendare, inclusiv pregătirea proiectelor de decizii 
de suspendare, de punere în aplicare a articolului 19 alineatul (5) 
și a articolului 142 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul (UE) 
nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire 
a unor norme comune privind FEDR, FSE, Fondul de coeziune, 
FEADR și FEPAM și a unor dispoziții generale privind FEDR, FSE, 
Fondul de coeziune și FEPAM și a articolului 41 din Regulamentul 
(UE) nr. 1306/2013 („Regulamentul orizontal” PAC) și furnizează 
directorilor generali din cele patru direcții generale ale fondurilor 
ESI recomandări privind aspectele legate de acest domeniu.
Răspunsul Comisiei 56
Observații
24
Comisia face trimitere la răspunsurile sale la rapor ‑
tul special menționat de Curte.
25
În orice sistem de achiziții publice este necesar un 
anumit nivel de complexitate pentru a se reduce la 
minimum comportamentul arbitrar al autorităților 
contractante și pentru a se respecta principiile ega ‑
lității de tratament, nediscriminării și transparenței.
Comisia menționează, de asemenea, situații în care 
legislația națională depășește obligațiile stabilite în 
directive.
Răspuns comun al Comisiei la punctele 
26 și 27
Comisia a elaborat o serie de măsuri pentru 
a aborda problema lipsei de capacitate administra ‑
tivă. Două exemple de măsuri din cadrul planului 
de acțiune privind achizițiile publice (menționat la 
punctul 56 din raport) abordează această problemă 
în mod concret. În 2015, Comisia a finalizat o serie 
de orientări privind evitarea celor mai comune erori 
în materie de achiziții publice, subliniind necesi ‑
tatea unei bune planificări. De asemenea, în 2015, 
Comisia a realizat un studiu de evaluare privind 
capacitatea administrativă, sistemele și practicile la 
nivelul UE pentru a asigura conformitatea și calita ‑
tea achizițiilor publice care implică fonduri ESI. Stu ‑
diul respectiv oferă recomandări specifice pentru 
îmbunătățirea capacității administrative în fiecare 
stat membru.
29 (a)
Comisia remarcă faptul că există un grup de lucru la 
nivel național în Republica Cehă care include Biroul 
pentru achiziții publice, Ministerul Dezvoltării Regi ‑
onale (în capacitatea acestora de coordonare) și alte 
organisme relevante cu scopul de a armoniza inter ‑
pretarea normelor în materie de achiziții publice.Pentru încălcări persistente ale normelor prevăzute 
în directivele privind achizițiile publice, Comisia va 
continua să inițieze proceduri privind încălcarea 
dreptului UE, dacă este necesar.
VIII (f)
Comisia acceptă recomandarea.
Întrucât procedurile electronice de achiziții publice, 
în special, îmbunătățesc transparența, facilitează 
ofertele transfrontaliere și accesul IMM‑urilor și 
simplifică procedurile administrative, directivele din 
2014 stabilesc o serie de obligații privind achizițiile 
publice electronice. Transpunerea corectă și rapidă 
a dispozițiilor respective reprezintă o prioritate 
pentru Comisie.
În ceea ce privește instrumentele de extragere 
a datelor, Comisia ia măsurile recomandate. Comisia 
promovează activ utilizarea lor de către autoritățile 
naționale responsabile a ARACHNE, un instrument 
preventiv de evaluare a riscurilor pe care l‑a dez ‑
voltat aceasta. ARACHNE poate aduce îmbunătă ‑
țiri semnificative în ceea ce privește prevenirea și 
detectarea diferitelor riscuri legate, de exemplu, de 
procedurile de achiziții publice, conflictele de inte ‑
rese, concentrarea granturilor la anumiți operatori. 
De asemenea, acesta poate contribui la identifi ‑
carea semnalelor de alertă privind suspiciunile de 
fraudă. Comisia are cunoștință de existența altor 
instrumente comparabile de extragere a datelor și 
încurajează utilizarea acestora.
VIII (g)
Comisia acceptă recomandarea și subliniază faptul 
că aceasta se adresează statelor membre.
Introducere
10
Comisia subliniază că, în cadrul gestiunii partajate, 
punerea în aplicare a cadrului de reglementare pri ‑
vind achizițiile publice intră în sfera de competență 
a statelor membre. De asemenea, statele membre 
sunt responsabile pentru modul în care directivele 
privind achizițiile publice sunt transpuse în ordinea 
juridică națională.
Răspunsul Comisiei 57
Punctul de pornire necesar pentru a se aborda defi ‑
ciențele aferente este inventarul și analiza erorilor 
legate de achiziții publice.
39
Pe baza analizei sale din 20115, Comisia a întreprins 
acțiuni specifice pentru a atenua riscurile respective 
și pentru a sprijini statele membre; în special, autori ‑
tăților de management li s‑au furnizat cursuri de for ‑
mare și orientări suplimentare cu privire la riscurile 
identificate și au fost puse în aplicare în continuare 
măsurile referitoare la punerea în aplicare în timp util 
a corecțiilor financiare, la procedurile de întrerupere 
și de suspendare și la efectuarea de audituri vizând 
domeniile care prezintă cele mai mari riscuri. Aceste 
acțiuni au fost reunite în cadrul unui plan de acți ‑
une privind achizițiile publice instituit în 2013 între 
toate DG‑urile ESIF, DG GROW și Banca Europeană 
de Investiții (BEI) pentru a se îmbunătăți punerea în 
aplicare a normelor în materie de achiziții publice.
44 (a)
Scopul informațiilor furnizate în rapoartele anuale 
de control este utilizarea acestora pentru procesul 
de asigurare pentru fiecare program operațional în 
parte, nu pentru efectuarea unei analize a erorilor 
legate de achiziții publice.
A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la 
punctul 39.
44 (c)
Problemele legate de achizițiile publice sunt discu ‑
tate în cadrul reuniunilor bilaterale cu autoritățile 
de audit, atunci când acestea sunt relevante pentru 
statul membru/programele în cauză.
5 Document de lucru al serviciilor Comisiei „ Analysis of errors in 
the Cohesion Policy for the years 2006-2009 ” („Analiza erorilor în 
cadrul politicii de coeziune pentru perioada 2006 ‑2009”) [SEC(2011) 
1179 din 5 octombrie 2011]  și „Working Document prepared by DG 
Regional Policy on the main audit findings regarding application 
of public procurement rules in Member States found in projects 
co-financed by ERDF and the Cohesion Fund under cohesion policy ” 
(„Documentul de lucru întocmit de DG Politiăa regională privind 
principalele constatări de audit referitoare la aplicarea normelor în 
materie de achiziții publice în statele membre, formulate cu privire 
la proiectele cofinanțate de FEDR și de Fondul de coeziune în 
cadrul politicii de coeziune”) (CC/2011/08 EN).32
Neregulile raportate de statele membre Comisiei 
Europene prin intermediul sistemului de gestionare 
a neregulilor (SGN) nu sunt utilizate în mod exclusiv 
pentru întocmirea raportului anual privind protecția 
intereselor financiare ale UE și lupta împotriva frau ‑
dei, ci sunt analizate, de asemenea, pentru închide ‑
rea perioadei de programare 2000 ‑2006 și în cadrul 
reuniunilor anuale de coordonare cu autoritățile de 
audit.
Datele raportate sunt utilizate, de asemenea, în 
scopul analizei riscurilor, și anume: de către auditorii 
Comisiei pentru pregătirea misiunilor și de către 
Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF). De 
asemenea, acestea sunt transmise, la cerere, Curții 
de Conturi.
33
OLAF primește, în numele Comisiei, neregulile 
raportate de statele membre prin intermediul SGN. 
Comisia subliniază că modalitatea de a clasifica 
neregulile comunicate nu este statică și definitivă. 
Momentul în care cazurile sunt clasificate de statele 
membre variază din cauza legislației și practicilor 
naționale și a politicilor naționale. În anumite cazuri, 
s‑a constatat o anumită reticență în a clasifica cu 
mult timp înainte un caz drept „fraudă”, din cauza 
eventualelor consecințe legate de răspundere juri ‑
dică prevăzute de legislația națională.
Prin urmare, se poate întâmpla ca o anumită nere ‑
gulă care nu a fost clasificat inițial ca „suspiciune de 
fraudă” să își schimbe statutul ca urmare a actuali ‑
zărilor ulterioare privind cazul și a evoluțiilor proce ‑
durilor relevante. În mod similar, un caz care a fost 
clasificat inițial ca „suspiciune de fraudă” poate fi 
actualizat ca o simplă „neregulă”, de exemplu în 
urma unei hotărâri a instanțelor judecătorești sau 
a organelor de anchetă și a autorităților.
35
A se vedea răspunsul comun la punctele 26 și 27.
38 (b)
Problemele legate de achiziții publice reprezintă, 
într‑adevăr, o prioritate pe ordinea de zi în Italia, 
întrucât acestea constituie sursa predominantă de 
corecții financiare efectuate pentru FEDR.
Răspunsul Comisiei 58
Sistemul nu a fost conceput pentru a furniza, prin 
intermediul unor câmpuri structurate în întregime, 
informațiile menționate de Curte.
A se vedea răspunsul Comisiei la punctele 32 și 46.
49
Comisia abordează această problemă de mult timp, 
însă în prezent o abordează într‑un mod mai coor ‑
donat, în cadrul planului de acțiune privind achiziți ‑
ile publice.
Comisia reamintește documentele menționate la 
punctul 39 (orientări privind evitarea erorilor și stu ‑
diul de evaluare privind capacitatea administrativă).
51
Analiza Comisiei privind erorile legate de achi ‑
zițiile publice se reflectă în Decizia Comisiei din 
19 decembrie 2013 [C(2013) 9527 final] privind 
instituirea și aprobarea orientărilor pentru stabili ‑
rea corecțiilor financiare care trebuie efectuate de 
Comisie pentru cheltuielile finanțate de Uniune în 
cadrul gestiunii partajate, pentru nerespectarea 
normelor în materie de achiziții publice. Orientările 
menționate reprezintă o actualizare a orientărilor 
existente din 2007.
57
Până la sfârșitul lunii iunie 2015, punerea în aplicare 
a planului de acțiune privind achizițiile publice 
a continuat să înregistreze progrese. Dintre cele 12 
acțiuni, trei sunt finalizate [astfel cum a declarat 
Curtea la literele (a) ‑(c) de mai jos], șapte acțiuni 
sunt în curs de aplicare, iar două acțiuni au fost pla ‑
nificate pe termen lung și nu au fost încă demarate.
Acțiunile care nu au fost încă demarate sunt acțiu ‑
nile pe termen lung nr. 11 (Sisteme de gestionare 
a calității în domeniul achizițiilor publice) și nr. 12 
(ghid privind orientările) din tabelul 2 .46
Serviciile Comisiei au elaborat un instrument informa ‑
tic denumit „MAPAR” ( Management of Audit Processes, 
Activities and Resources  ‑ Gestionarea proceselor, 
activităților și resurselor de audit), utilizat în prezent. 
Una dintre funcțiile acestui instrument comun pentru 
FEDR, FC și FSE constă în introducerea și clasificarea 
constatărilor în funcție de tipologia erorii și în cadrul 
unei categorii (de exemplu, achiziții publice) prin 
identificarea subcategoriei (absența unui efect stimu ‑
lativ, schemă care nu a fost notificată etc.).
Atât DG REGIO, cât și DG EMPL vor utiliza MAPAR 
pentru a monitoriza toate constatările de audit 
într‑o manieră orizontală și vor actualiza periodic un 
tabel cu punctajul de risc pentru o mai bună gesti ‑
onare a fondurilor. Acest lucru se aplică, de aseme ‑
nea, tuturor problemelor legate de auditul privind 
achizițiile publice identificate de Comisie.
În plus, baza de date SGN este stabilită ca instru ‑
ment pentru ca statele membre să raporteze nere ‑
gulile constatate, inclusiv cele legate de achizițiile 
publice. Baza de date este accesibilă tuturor servicii ‑
lor relevante ale Comisiei.
47
În 2012, în contextul unui audit tematic privind 
verificările de gestiune, EMPL a identificat cazurile 
specifice de încălcare a normelor în materie de achi ‑
ziții publice care nu au fost detectate de controalele 
efectuate la nivel național. Raportul și concluziile 
acestuia au fost discutate în mai multe rânduri cu 
autoritățile naționale.
A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la 
punctul 46.
48
SGN a fost conceput pentru raportarea la Comisie, 
de către statele membre, a neregulilor (de natură 
frauduloasă și nefrauduloasă, inclusiv neregulile 
legate de achizițiile publice).
În ceea ce privește neregulile legate de achizițiile 
publice, pe lângă câmpurile structurate, informați ‑
ile suplimentare sunt disponibile prin intermediul 
sistemului SGN în câmpurile libere. Cu toate aces ‑
tea, posibilitatea de utilizare a datelor depinde de 
calitatea și de nivelul de detaliere a informațiilor 
transmise de autoritățile naționale.
Răspunsul Comisiei 59
61
În contextul condițiilor ex ante și al acordurilor de 
parteneriat adoptate în 2014, au fost adoptate 12 
planuri de acțiune pentru perioada de programare 
2014 ‑20206, care trebuie să fie evaluate până în 
2016.
Comisia adoptă o abordare proactivă în sprijinirea 
statelor membre, prin orientări, monitorizare și spri ‑
jin (de exemplu, prin intermediul asistenței tehnice), 
pentru punerea în aplicare a planurilor naționale 
de acțiune pentru condițiile ex ante neîndeplinite 
până la sfârșitul anului 2016. Prin această abordare 
preventivă, Comisia dorește să reducă riscul unei 
posibile suspendări a plăților pentru programele 
operaționale după 2016, dar nu va renunța la utiliza ‑
rea instrumentului de suspendare dacă obiectivele 
și etapele principale ale planului de acțiune nu sunt 
îndeplinite în mod clar.
63
Comisia face trimitere la răspunsul său menționat 
la punctele 60 și 61 și subliniază că buna punere în 
aplicare a cadrului comun aplicabil și/sau a cadrului 
legislativ și de programare specific are prioritate 
față de absorbție.
71
De asemenea, DG GROW a răspuns la întrebările 
specifice adresate de autoritățile naționale și a creat 
un instrument informatic, WIKI, în care întrebările 
și răspunsurile sunt încărcate și puse la dispoziția 
tuturor autorităților naționale.
74
Comisia intenționează să furnizeze orientări pri ‑
vind redactarea raportului de monitorizare pentru 
statele membre, în funcție de nevoile de informare 
ale Comisiei.
76
Insuficienta eficacitate a verificărilor de gestiune 
privind controalele de prim nivel reprezintă un 
motiv serios de preocupare pentru Comisie (a se 
vedea raportul anual de activitate pe 2014 al DG 
REGIO, pagina 50).
6 Pentru BG, CZ, EL, IT, MT, LV, PL, HU, HR, SI, SK și RO.58 (a)
Comisia intenționează să adopte un plan de acțiune 
privind achizițiile publice la un nivel mai general 
și, eventual, mai înalt al părților interesate decât 
anterior.
58 (b)
Grupul de lucru a fost instituit ca subgrup al Gru ‑
pului interservicii pentru consolidarea capacității 
fondurilor în statele membre mai slabe, instituit la 
nivelul directorilor generali. Grupul interservicii în 
cauză raportează Secretariatului General.
Comisia consideră că o problemă tehnică necesită 
o monitorizare tehnică sub supravegherea perso ‑
nalului de conducere, care este implicat activ în 
Grupul de lucru privind achizițiile publice, după caz.
Directorii DG REGIO și DG GROW se întâlnesc peri ‑
odic începând din iulie 2014 și au discutat opțiunea 
unor reuniuni periodice la nivel foarte înalt (direc ‑
tori generali și comisari).
60
În ultimii ani, fiecare comisar se referă la aspecte 
legate de achizițiile publice și solicită statelor mem ‑
bre să își îmbunătățească sistemele. Acest punct de 
vedere a fost susținut în ultimii șase ani de comisarii 
însărcinați cu politica regională în timpul audierilor 
pentru descărcarea de gestiune. De asemenea, în 
rapoartele anuale de activitate respective, fiecare 
direcție generală raportează măsurile luate pentru 
a soluționa problemele legate de achizițiile publice 
și, în mod similar, invită statele membre să își îmbu ‑
nătățească sistemul.
Comisia consideră că toate activitățile de achiziții 
publice sunt inițiate și monitorizate îndeaproape 
la nivelul ierarhic superior al serviciilor în cauză ale 
Comisiei (DG‑urile ESIF și DG GROW).
Răspunsul Comisiei 60
 — Comisia sprijină proiectul pilot e‑licitație al 
eSENS, care permite interoperabilitatea trans ‑
frontalieră. Un operator economic va putea 
utiliza un singur program pentru a comunica cu 
mai multe sisteme de e‑licitație de la nivel eu ‑
ropean. De asemenea, Comisia a început să utili ‑
zeze mecanismul „Conectarea Europei” (MCE) 
pentru a acoperi alte aspecte ale digitalizării 
achizițiilor publice, inclusiv facturarea electroni ‑
că și simplificarea;
 — fondurile UE sunt utilizate fie prin FEDR/FC sau 
FSE, pentru sprijinirea statelor membre să își 
dezvolte capacitățile administrative și de in ‑
frastructură (inclusiv dezvoltarea unei platforme 
electronice de achiziții publice) necesare pentru 
trecerea deplină la achiziții publice electronice.
89
A se vedea răspunsurile Comisiei la punctele 26, 27 
și 46.
91
ARACHNE a fost conceput pentru a sprijini statele 
membre în ceea ce privește verificările de gestiune 
și ca instrument de alertă cu privire la fraudă. Acesta 
include o serie de indicatori de risc privind achiziți ‑
ile publice, cum ar fi: intervalul de timp între publi ‑
carea anunțului de participare la licitație și data 
semnării contractului; numărul de oferte excluse/
numărul de oferte primite; numărul de ofertanți 
valabili; numărul de contracte achiziționate prin 
procedură negociată, restrânsă sau prin atribuire 
directă/costul total al proiectului; numărul de acte 
adiționale la contracte, comparativ cu media pe sec ‑
tor; corecție financiară pentru procedura de achiziții 
aplicată în trecut în ceea ce privește beneficiarul.
În al doilea rând, ARACHNE identifică implicarea 
beneficiarilor, a contractanților și a subcontrac ‑
tanților în diverse proiecte și programe, precum și 
legăturile dintre entitățile implicate în punerea în 
aplicare a unui proiect.În 2014 și în 2015 s‑a discutat cu statele membre un 
document intitulat „Orientări privind verificările de 
gestiune”, iar în iulie 2015 acesta va publicat. Docu ‑
mentul include o secțiune dedicată verificărilor 
achizițiilor publice. Acesta nu face parte din planul 
de acțiune privind achizițiile publice, întrucât se 
referă la verificări de gestiune de toate tipurile.
80
Ca urmare a dispozițiilor juridice din perioada 
de programare 2007 ‑2013, regulamentul permite 
înlocuirea cheltuielilor neconforme cu cheltuieli 
eligibile, în cazul în care noile cheltuieli au făcut 
obiectul unor controale efectuate de autoritățile 
de gestionare și de audit. Cu toate acestea, astfel 
de corecții financiare pot conduce la pierderi de 
fonduri pentru statul membru la închiderea progra ‑
melor, atunci când nu mai este posibilă înlocuirea 
cheltuielilor în absența unei cereri ulterioare de 
plată.
Pentru perioada 2014 ‑2020, în conformitate cu 
articolul 145 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, 
corecția financiară va presupune o reducere netă 
a asistenței, de asemenea, în cazul în care există 
o deficiență gravă în funcționarea eficace a sisteme ‑
lor, care nu este detectată și raportată de autorita ‑
tea de audit înainte de a fi constatată de Comisie 
sau de Curtea de Conturi.
87
În urma comunicării sale privind achizițiile publice 
integral electronice pentru modernizarea admi ‑
nistrației publice [COM(2013) 453], Comisia a inițiat 
o serie de acțiuni pentru a sprijini adoptarea proce ‑
durilor electronice de achiziții publice:
 — la nivel politic, obiectivele pentru adoptarea 
achizițiilor publice electronice sunt incluse în 
pachetul politic global care vizează finalizarea 
pieței interne digitale [COM(2015) 192];
 — Comisia a început lucrările de pregătire a Fo ‑
rumului multilateral privind achizițiile publice 
electronice (EXEP), care are drept obiectiv 
schimbul, difuzarea și clarificarea celor mai 
bune practici în domeniile guvernanței, regle ‑
mentării și interoperabilității;
Răspunsul Comisiei 61
În ceea ce privește dezvoltarea unei baze de date 
cuprinzătoare și solide care cuprinde toate neregu ‑
lile, Comisia face trimitere la răspunsul formulat la 
punctele 32, 46 și 48, iar în ceea ce privește docu ‑
mentele pregătite, la răspunsul comun al Comisiei 
menționat la punctele 26 și 27.
Recomandarea 1 (a)
Comisia acceptă recomandarea.
Comisia va examina posibilitatea de a îmbună ‑
tăți funcționalitățile sistemului său de gestionare 
a neregulilor (SGN) pentru a răspunde cererilor 
funcționale ale Curții. În prezent, se examinează 
posibilitatea interoperabilității dintre SGN și CED/
ABAC și alte baze de date ale Comisiei.
De asemenea, în ceea ce privește erorile detectate 
de auditurile proprii, serviciile Comisiei au înce ‑
put să utilizeze un instrument informatic comun 
de audit pentru Fondul european de dezvoltare 
regională (FEDR), Fondul de coeziune (FC) și Fondul 
social european (FSE), numit „MAPAR” (Gestionarea 
proceselor, activităților și resurselor de audit).
În fine, Comisia are în vedere măsuri suplimentare 
în scopul de a îmbunătăți analiza datelor privind 
achizițiile publice, în special promovarea colectării 
de astfel de date și dezvoltarea unui instrument 
de analiză a datelor pentru detectarea din timp 
a anomaliilor reale și potențiale legate de achizițiile 
publice și o mai bună înțelegere a cauzelor acestora 
(dincolo de domeniul politicii de coeziune).
Recomandarea 1 (b)
Comisia acceptă această recomandare și subliniază 
faptul că aceasta se adresează statelor membre.
SGN oferă deja statelor membre o bază de date care 
poate fi utilizată nu numai pentru a se conforma 
obligațiilor de raportare a neregulilor, astfel cum 
sunt definite în diferitele reglementări sectoriale, 
ci și pentru a efectua analizele care trebuie să fie 
utilizate în scopuri naționale.94
Ar trebui remarcat faptul că regulamentul privind 
perioada de programare 2007 ‑2013 nu conține 
nicio obligație pentru statele membre de a pune în 
aplicare, de exemplu, strategii antifraudă. Pentru 
perioada de programare 2007 ‑2013, utilizatorii au 
convenit în principal să utilizeze ARACHNE pentru 
a testa sistemul. Prin urmare, mai multe state mem ‑
bre au hotărât să trimită date numai pentru o parte 
dintre programele operaționale care intră în com ‑
petența acestora. Până la jumătatea anului 2015, 
alte patru state membre au transmis date pentru cel 
puțin un program operațional.
Comisia anticipează o creștere suplimentară 
a numărului de utilizatori pentru perioada 2014 ‑
2020. Pentru această perioadă, ARACHNE poate con ‑
stitui un element eficient pentru atenuarea riscului 
de fraudă.
Concluzii și recomandări
97
A se vedea răspunsul comun al Comisiei la punctele 
26 și 27.
98
Erorile privind achizițiile publice sunt abordate de 
către Comisie din perioadele de programare ante ‑
rioare. Constatările de audit au contribuit la redac ‑
tarea primelor orientări privind corecțiile financiare 
emise în 2007.
În prezent, Comisia abordează această problemă 
într‑un mod mai bine coordonat și exhaustiv, 
în cadrul planului de acțiune privind achizițiile 
publice.
99
Comisia a adoptat măsuri adecvate și planuri de 
acțiuni corective în statele membre individuale 
atunci când auditurile au identificat probleme. Ana ‑
liza efectuată a contribuit la actualizarea din 2013 
a orientărilor pentru stabilirea corecțiilor financiare 
care trebuie aplicate în cazul nerespectării normelor 
în materie de achiziții publice.
Răspunsul Comisiei 62
101
Măsurile din cadrul planului de acțiune privind 
achizițiile publice au fost în mare parte discutate, 
modificate și aprobate de către reprezentanți ai 
tuturor direcțiilor generale privind fondurile ESI, DG 
GROW și BEI. Acestea au fost elaborate în cooperare 
în cadrul grupului de lucru privind îmbunătățirea 
procedurilor de achiziții publice. Grupul de lucru 
a fost instituit ca subgrup al Grupului interservicii 
pentru consolidarea capacității fondurilor în statele 
membre instituit la nivelul directorilor generali. 
Grupul interservicii în cauză raportează Secretaria ‑
tului General.
Punerea în aplicare a planului de acțiune privind 
achizițiile publice a înregistrat progrese (a se vedea 
răspunsul Comisiei la punctul 57). De asemenea, 
Comisia intenționează să aprobe planul de acțiune 
privind achizițiile publice la un nivel mai general 
și, eventual, ierarhic superior comparativ cu cel 
anterior.
Recomandarea 3
Comisia acceptă această recomandare și o pune 
deja în aplicare, printr‑o mai bună coordonare între 
serviciile sale la nivel de directori încă din vara 
anului 2014.
De asemenea, Comisia intenționează să sprijine 
aprobarea mai amplă a plănui de acțiune privind 
achizițiile publice, în cadrul serviciilor Comisiei. Se 
preconizează, de asemenea, că acesta va fi aprobat 
la un nivel ierarhic superior, astfel cum se descrie în 
răspunsul Comisiei la recomandarea 2.
102
A se vedea răspunsurile Comisiei la punctele 100 și 
101.
7 Comitetul va coordona și va întocmi recomandări pentru 
decizii de suspendare, inclusiv pregătirea proiectelor de decizii 
de suspendare, de punere în aplicare a articolului 19 alineatul (5) 
și a articolului 142 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul (UE) 
nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire 
a unor norme comune privind FEDR, FSE, Fondul de coeziune, 
FEADR și FEPAM și a unor dispoziții generale privind FEDR, FSE, 
Fondul de coeziune și FEPAM și a articolului 41 din Regulamentul 
(UE) nr. 1306/2013 („Regulamentul orizontal” PAC) și furnizează 
directorilor generali din cele patru direcții generale ale fondurilor 
ESI recomandări privind aspectele legate de acest subiect.100
Comisia a luat măsuri pentru a aborda problemele 
legate de achizițiile publice încă înainte de 2010. 
Încă din 2006 au fost demarate în diferite state 
membre planuri de acțiune pentru a monitoriza 
constatările privind achiziții publice. În plus față 
de analiza orizontală efectuată cu privire la erorile 
legate de achizițiile publice și prezentată în mai 
2011 Comitetului consultativ privind contractele de 
achiziții publice, în octombrie 2011 Comisia a publi ‑
cat, de asemenea, un document de lucru al servicii ‑
lor Comisiei: „Analiza erorilor din cadrul politicii de 
coeziune pentru anii 2006 ‑2009  – Acțiunile între ‑
prinse de Comisie și calea de urmat”.
Analiza Comisiei privind erorile legate de achizițiile 
publice se reflectă, de asemenea, în decizia Comisiei 
din 19 decembrie 2013 [C(2013) 9527 final] privind 
instituirea orientărilor pentru stabilirea corecțiilor 
financiare în cazul nerespectării normelor în materie 
de achiziții publice. Orientările menționate repre ‑
zintă o actualizare a orientărilor existente începând 
din noiembrie 2007.
Pentru perioada de programare 2014 ‑2020, Comisia 
adoptă o abordare proactivă în sprijinirea statelor 
membre, prin orientări, monitorizare și sprijin (de 
exemplu, prin intermediul asistenței tehnice), să 
își pună în aplicare planurile naționale de acțiune 
pentru condițiile ex ante neîndeplinite până la sfâr ‑
șitul anului 2016. Prin această abordare preventivă, 
Comisia dorește să reducă riscul de unei eventuale 
suspendări a plăților pentru programele operațio ‑
nale (PO) după 2016, însă nu va renunța la utilizarea 
instrumentului de suspendare dacă obiectivele și 
etapele principale ale planului de acțiune nu sunt în 
mod evident îndeplinite.
Recomandarea 2
Comisia acceptă această recomandare. Direc ‑
torii generali ai direcțiilor generale privind cele 
patru fonduri structurale și de investiții europene 
(DG‑urile ESIF) se întrunesc deja cu regularitate în 
cadrul comitetului pentru suspendarea condiții ‑
lor ex‑ante la care este asociată DG GROW7. Se va 
continua aplicarea, în mod strict și sistematic, a unei 
abordări preventive (cu punerea în aplicare a unor 
planuri naționale de acțiune pentru neîndeplinirea 
condițiilor ex ante), dar și corective (cu suspendarea 
plăților).
Răspunsul Comisiei 63
104
În conformitate cu dispozițiile juridice din perioada 
de programare 2007 ‑2013, regulamentul permite 
înlocuirea cheltuielilor neconforme cu cheltuieli 
eligibile, în cazul în care noile cheltuieli au făcut 
obiectul unor controale efectuate de autoritățile 
de management și de audit. Cu toate acestea, astfel 
de corecții financiare pot conduce la pierderi de 
fonduri pentru statul membru la închiderea progra ‑
melor, atunci când nu mai este posibilă înlocuirea 
cheltuielilor în absența unei cereri ulterioare de 
plată.
Pentru perioada 2014 ‑2020, în conformitate cu 
articolul 145 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, 
corecția financiară va presupune o reducere netă 
a asistenței, de asemenea, în cazul în care există 
o deficiență gravă în funcționarea eficace a sisteme ‑
lor care nu este detectată și raportată de autoritatea 
de audit înainte de a fi constatată de Comisie sau de 
Curtea de Conturi Europeană.
Recomandarea 5
Comisia acceptă această recomandare și consideră 
că ia deja măsurile recomandate. A se vedea, de 
asemenea, răspunsul Comisiei la recomandarea 2.
Comisia va continua să impună corecții financi ‑
are atunci când constată că eficiența controalelor 
de prim nivel efectuate de statele membre este 
insuficientă. În cazul în care sunt depistate defici ‑
ențe grave, se pun în aplicare măsuri preventive și 
corective, cum ar fi planuri de acțiune, întreruperi 
și corecții financiare pentru a asigura legalitatea 
și regularitatea cheltuielilor trecute și viitoare 
declarate Comisiei. Plățile sunt reluate doar atunci 
când sistemele sunt îmbunătățite și se efectuează 
o supraveghere atentă după punerea în aplicare 
a măsurilor de remediere pentru a se asigura că 
sistemele de gestiune și control nu se deteriorează 
din nou.
Pentru încălcări persistente ale normelor prevăzute 
de directivele privind achizițiile publice, Comisia 
va continua să inițieze proceduri privind încălcarea 
dreptului UE, dacă este necesar.Recomandarea 4
Comisia acceptă această recomandare, care este 
pusă în aplicare parțial și sprijină inițiativele care 
conduc la îmbunătățiri ale procedurilor de achiziții 
publice.
Se preconizează stabilirea de contacte periodice 
între comisarii europeni relevanți care sunt respon ‑
sabili de fondurile structurale și de investiții euro ‑
pene (fondurile ESI) și piața internă, într‑un format 
care urmează să fie stabilit. Acest grup ar putea 
invita părți interesate externe, ori de câte ori acest 
lucru este considerat util. De asemenea, Comisia 
sprijină ideea de a asigura rolul de lider la nivel 
înalt și ia act de faptul că directorii DG REGIO și DG 
GROW se întâlnesc periodic începând din iulie 2014. 
În acest cadru, au fost deja invitate părți interesate 
externe cu experiență în domeniu.
103
Insuficienta eficacitate a verificărilor de gestiune 
privind controalele de prin nivel reprezintă un 
motiv serios de preocupare pentru Comisie. În 
cadrul rolului său de supraveghere, Comisia efec ‑
tuează începând din 2010 audituri specifice privind 
verificările de gestiune a programelor cu risc ridicat, 
în cazul cărora a constatat că un nivel semnificativ 
de erori care rezultă din astfel de riscuri ar putea 
să rămână nedetectate sau să nu fie detectate în 
timp util de către autoritatea de audit a programu ‑
lui. Astfel de audituri conduc, dacă este cazul, la 
elaborarea de planuri de acțiune pentru remedierea 
deficiențelor identificate. Auditurile contribuie la 
îmbunătățiri ale sistemelor de gestiune și control 
pentru programele care fac obiectul unor rezerve, 
garantând legalitatea și regularitatea cheltuielilor 
trecute și viitoare declarate Comisiei.
În 2014 și 2015 s‑a dezbătut cu statele membre un 
document intitulat „Orientări privind verificările de 
gestiune”, iar în iulie 2015 acesta va publicat. Docu ‑
mentul include o secțiune dedicată verificărilor 
achizițiilor publice. Acesta nu face parte din planul 
de acțiune privind achizițiile publice, întrucât se 
referă la verificări de gestiune de toate tipurile.
Răspunsul Comisiei 64
105
Comisia sprijină achizițiile publice electronice, de 
exemplu proiectul pilot e‑licitație al eSENS privind 
interoperabilitatea transfrontalieră.
Pentru perioada de programare 2007 ‑2013, statele 
membre nu au nicio obligație de a pune în aplicare 
strategii antifraudă prin intermediul instrumentelor 
de extragere de date precum ARACHNE (a se vedea 
răspunsul Comisiei la punctul 94). Comisia antici ‑
pează o creștere suplimentară a numărului de uti ‑
lizatori pentru perioada 2014 ‑2020. Pentru această 
perioadă, ARACHNE poate constitui un element 
eficient pentru atenuarea riscului de fraudă.
Recomandarea 6 (a)
Comisia acceptă recomandarea. Având în vedere că 
procedurile electronice de achiziții publice, în spe ‑
cial, îmbunătățesc transparența, facilitează ofertele 
transfrontaliere și accesul IMM‑urilor și simplifică 
procedurile administrative, directivele din 2014 sta ‑
bilesc o serie de obligații privind achizițiile publice 
electronice, iar transpunerea corectă și rapidă 
a acestora reprezintă o prioritate pentru Comisie.
În ceea ce privește instrumentele de extragere 
a datelor, Comisia ia măsurile recomandate. Comisia 
promovează activ utilizarea de către autoritățile 
naționale responsabile a ARACHNE, un instrument 
preventiv pe care l‑a creat pentru evaluarea riscuri ‑
lor. ARACHNE poate aduce îmbunătățiri semnifica ‑
tive în ceea ce privește verificările de gestiune, dar 
și în ceea ce privește prevenirea și depistarea dife ‑
ritelor riscuri legate, de exemplu, de procedurile de 
achiziții publice, conflictele de interese, concentra ‑
rea granturilor la anumiți operatori. De asemenea, 
acesta poate contribui la identificarea semnalelor 
de alertă privind suspiciunile de fraudă. Comisia are 
cunoștință de existența altor instrumente compara ‑
bile de extragere a datelor și sprijină utilizarea lor.
Recomandarea 6 (b)
Comisia acceptă recomandarea și subliniază faptul 
că aceasta se adresează statelor membre.
CUM VĂ PUTE/uni021AI PROCURA PUBLICA/uni021AIILE UNIUNII EUROPENE?
Publica/uni021Bii gratuite:
  un singur exemplar:  
pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  mai multe exemplare/postere/hăr/uni021Bi:  
de la reprezentan/uni021Bele Uniunii Europene (http://ec.europa.eu/represent_ro.htm),  
de la delega/uni021Biile din /uni021Bările care nu sunt membre ale UE (http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm)  
sau contactând re/uni021Beaua Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm)  
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).
(*)  Informa/uni021Biile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine  
telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).
Publica/uni021Bii contra cost:
 pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Nerespectarea normelor în materie de achiziții publice 
constituie o sursă importantă și constantă de erori în cadrul 
cheltuielilor UE privind politica de coeziune. Erorile grave au 
avut drept rezultat o concurență insuficientă sau complet 
inexistentă și/sau atribuirea contractelor unor ofertanți care 
nu prezentaseră neapărat cea mai bună ofertă. Potrivit 
constatărilor noastre, atât Comisia, cât și statele membre au 
început să soluționeze această problemă, dar mai este o cale 
lungă de parcurs, iar eforturile ar trebui intensificate.
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ