Raportul special Fondul pentru frontierele 
externe a promovat 
solidaritatea financiară, 
dar necesită o mai bună 
măsurare a rezultatelor 
și trebuie să genereze 
o valoare adăugată 
europeană suplimentarăRO 2014  nr. 15
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ
CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa (http://europa.eu).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2014
ISBN 978-92-9207-057-1
doi:10.2865/98856
© Uniunea Europeană, 2014
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Autorizația necesară pentru utilizarea sau reproducerea fotografiei 2 trebuie solicitată direct titularului drepturilor de autor.
Printed in Luxembourg
RO 2014  nr. 15
Raportul special Fondul pentru frontierele 
externe a promovat 
solidaritatea financiară, 
dar necesită o mai bună 
măsurare a rezultatelor 
și trebuie să genereze 
o valoare adăugată 
europeană suplimentară
[în conformitate cu articolul 287 alineatul (4)  
al doilea paragraf din TFUE]
02
 Cuprins
Puncte
 Glosar
I-VI Sinteză
1-19  Introducere
1-10 Fondul pentru frontierele externe
11-13 FFE în context
14-19 Roluri și responsabilități
20-24 Sfera și abordarea auditului
25-74 Observații
26-29 FFE a contribuit la gestionarea frontierelor externe, dar rezultatul general  
nu a putut fi măsurat, iar gradul scăzut de implementare în unele  
state membre limitează impactul
26-28 Programele și proiectele erau orientate către prioritățile FFE, dar rezultatul  
general nu a putut fi măsurat
29 Grad scăzut de implementare în unele state membre
30-47 Deși FFE a promovat solidaritatea financiară, valoarea adăugată  
europeană suplimentară a fost limitată
32-34 Un sistem parțial ineficace de consolidare a priorităților specifice
35-40 Sprijin limitat pentru cooperarea operațională dintre statele membre
41-44 Mecanismul FFE de abordare a vulnerabilităților specifice de la punctele  
de frontieră strategice și mecanismul de urgență erau parțial eficace
45-47 Sprijin pentru proiecte care ar fi fost oricum finanțate la nivel național, pentru  
proiecte care nu dispuneau de o evaluare corespunzătoare a necesităților  
sau pentru proiecte care conțineau costuri neeligibile semnificative 
03 Cuprins
48-65 Deficiențe strategice și operaționale în programarea și implementarea  
FFE la nivelul statelor membre și al Comisiei
49-51 Programe neintegrate în strategiile naționale pentru controlul la frontiere și vize ...
52-55 ... fără obiective SMART și fără indicatori măsurabili
56-57 Cerințe de programare anuală care duc la o sarcină administrativă excesivă  
și la dificultăți de implementare
58-60 Procedurile de selecție a proiectelor din unele state membre nu au asigurat  
îndeplinirea necesităților lor reale
61-65 Procedurile de achiziții inadecvate din statele membre au pus în pericol  
buna gestiune financiară
66-74 Carențele în monitorizarea efectuată de autoritățile responsabile  
și deficiențele grave din evaluările ex post  realizate de Comisie  
și de statele membre nu permit o evaluare adecvată a realizărilor  
generale ale fondului
67-70 Lipsa unei monitorizări și a unei raportări adecvate a proiectelor de către statele membre
71-74 Întârzieri și deficiențe grave în evaluările ex post , atât la nivelul statelor membre,  
cât și la nivelul Comisiei
75-83 Concluzii și recomandări
76-78 FFE a contribuit la gestionarea frontierelor externe, dar rezultatul general nu a putut  
fi măsurat din cauza lipsei unor obiective SMART și a unor deficiențe grave în evaluare
79-80 FFE a promovat solidaritatea financiară, dar valoarea adăugată europeană suplimentară  
a fost limitată
81 Deficiențe strategice în programarea FFE 
82-83 Deficiențe în implementarea FFE
 Anexă – Proiectele auditate
 Răspunsurile Comisiei
04
 Glosar
Acquis-ul Schengen : setul comun de norme Schengen care trebuie aplicat de statele din spațiul Schengen, 
incluzând controlul frontierelor terestre, maritime și aeriene (aeroporturi), eliberarea de vize, cooperarea 
polițienească și protecția datelor cu caracter personal.
Acțiuni comunitare : proiecte cofinanțate de FFE (Fondul pentru frontierele externe) care sprijină cooperarea 
între statele membre. Temele proiectelor sunt definite în programul de lucru anual și în cererile de propuneri ale 
Comisiei. Acțiunile comunitare sunt gestionate direct de Comisie și sunt puse în aplicare de statele membre.
Acțiuni de urgență : proiecte cofinanțate de FFE pentru a sprijini statele membre în situații de urgență temeinic 
justificate care necesită o acțiune imediată la frontierele externe. Acțiunile de urgență sunt gestionate direct de 
Comisie și sunt puse în aplicare de statele membre.
Acțiuni specifice : bazate pe un program de lucru anual și gestionate direct de Comisie, acțiunile specifice ar 
trebui să contribuie la dezvoltarea sistemului european de gestionare integrată a frontierelor prin soluționarea 
vulnerabilităților de la punctele de frontieră strategice identificate în cadrul unei analize de risc a Frontex.
Catalogul Schengen privind controlul frontierelor externe, returnarea și readmisia : a fost elaborat de Consiliul 
Uniunii Europene și conține recomandări și bune practici destinate să ajute atât statele din spațiul Schengen, cât și 
statele care urmează să adere la acesta să aplice în mod corect acquis-ul Schengen.
CSUE : Centrul Satelitar al Uniunii Europene este o agenție a UE din domeniul apărării și securității care sprijină 
procesul decizional al Uniunii Europene prin punerea la dispoziție de analize ale imaginilor satelitare și ale altor 
date.
DG Afaceri Interne : Direcția Generală (DG) a Comisiei Europene responsabilă de domeniul de politică cunoscut sub 
denumirea de „Afaceri Interne” (DG HOME).
EMSA : Agenția Europeană pentru Siguranță Maritimă sprijină Comisia Europeană și statele membre la elaborarea 
și punerea în aplicare a legislației UE privind siguranța maritimă, poluarea de către nave și securitatea maritimă. 
De asemenea, agenției i-au fost conferite sarcini operaționale în domeniul intervențiilor în cazul poluării cu 
hidrocarburi, al monitorizării navelor și al identificării și urmăririi navelor la mare distanță.
eu-LISA : Agenția Europeană pentru Gestionarea Operațională a Sistemelor Informatice la Scară Largă în Spațiul de 
Libertate, Securitate și Justiție.
EUROSUR : Sistemul european de supraveghere a frontierelor pune la dispoziție o platformă pentru schimb de 
informații și pentru cooperare între autoritățile de control la frontiere din statele membre, precum și cu Frontex.
Evaluările Schengen : verificări efectuate de Consiliu, care controlează dacă acquis-ul Schengen este aplicat în mod 
corect. Ca urmare a adoptării Regulamentului (UE) nr. 1053/2013 al Consiliului din 7 octombrie 2013 de instituire 
a unui mecanism de evaluare și monitorizare în vederea verificării aplicării acquis-ului Schengen, Comisia va prelua 
de acum înainte rolul principal.
05 Glosar
Fondul pentru securitate internă – Instrumentul de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize : acest 
instrument a fost creat pentru perioada 2014-2020 și include FFE.
Frontex : Agenția Europeană pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale 
Uniunii Europene. Frontex coordonează operațiunile statelor membre în zonele de frontieră supuse unei presiuni 
semnificative din cauza migrației, efectuează analiza riscurilor și sprijină formarea poliției de frontieră.
Obiective SMART : obiectivele SMART sunt specifice, măsurabile, realizabile, relevante și încadrate în timp.
Program anual : un program de lucru al unui stat membru, prin care acesta își pune în aplicare programul său 
multianual.
Programul SOLID : programul general „Solidaritatea și gestionarea fluxurilor migratorii” pentru perioada 2007-2013 
constă în patru fonduri (Fondul european de integrare a resortisanților țărilor terțe, Fondul european pentru refugiați, 
Fondul european de returnare și Fondul pentru frontierele externe). În prezentul raport, termenul „fond” desemnează 
Fondul pentru frontierele externe.
Sistemul de gestionare și de control : set de proceduri și mecanisme practice pentru implementarea de către 
statele membre a fondurilor SOLID.
Sistemul de informații privind vizele (VIS) : un sistem informatic de mari dimensiuni care permite statelor din 
spațiul Schengen să facă schimb de date privind vizele.
Sistemul de Informații Schengen (SIS II) : un sistem informatic de mari dimensiuni folosit de poliția de frontieră, 
precum și de autoritățile de poliție, autoritățile vamale, autoritățile judiciare și autoritățile competente în materie 
de vize la nivelul întregului spațiu Schengen pentru schimbul de date, precum informații privind persoane care ar 
putea fi implicate în infracțiuni grave sau care sunt suspectate de a nu avea dreptul de a intra sau de a rezida în UE.
Spațiul Schengen : un spațiu alcătuit din 26 de țări europene care au eliminat controalele asupra pașapoartelor și 
a imigrației la frontierele lor comune. Acesta cuprinde 22 de state membre ale UE și patru țări membre ale Asociației 
Europene a Liberului Schimb (AELS).
Valoare adăugată europeană : valoarea pe care FFE o generează în plus față de valoarea care ar fi fost altfel 
generată de statele membre acționând singure. Aceasta include solidaritatea financiară, principiu potrivit căruia 
statele membre care suportă, în beneficiul UE, o povară financiară mai mare primesc fonduri mai importante. 
Valoarea adăugată europeană este generată și prin sprijinirea unor priorități specifice ale UE, a cooperării dintre 
statele membre ori prin direcționarea sprijinului către problemele cele mai urgente, cu alte cuvinte către zonele de 
frontieră cele mai amenințate.
06
 Sinteză
I
Fondul pentru frontierele externe (FFE) este principalul 
instrument financiar al UE pentru sprijinirea gestionării 
frontierelor externe, ridicându-se la suma de 1,9 miliarde 
de euro pentru perioada 2007-2013. Obiectivul general 
al FFE este de a ajuta statele care fac parte în prezent 
din spațiul Schengen și statele care se vor alătura aces -
tui spațiu în viitor să asigure controale uniforme, eficace 
și eficiente la frontierele lor externe comune.
II
Auditul efectuat de Curtea de Conturi Europeană s-a 
axat pe procesele legate de eficacitatea FFE, de valoa -
rea sa adăugată europeană și de realizarea obiecti -
velor programelor și a proiectelor. Au fost examinate 
proiectarea, programarea și implementarea, precum și 
monitorizarea și evaluarea.
III
Auditul a arătat că FFE a contribuit la gestionarea 
frontierelor externe și a promovat solidaritatea finan -
ciară. Cu toate acestea, valoarea adăugată europeană 
suplimentară a fost limitată, iar rezultatul general 
nu a putut fi măsurat din cauza carențelor monitori -
zării efectuate de autoritățile responsabile și a unor 
deficiențe grave care afectau evaluările ex post  reali -
zate de Comisie și de statele membre.
IV
Programele statelor membre nu erau integrate în 
strategii naționale pentru controlul la frontiere și 
eliberarea de vize și nu dispuneau de obiective SMART 
și de indicatori măsurabili. Procedurile de selecție 
a proiectelor nu au asigurat îndeplinirea necesităților 
reale ale statelor membre, iar procedurile de achiziții 
inadecvate din statele membre au pus în pericol buna 
gestiune financiară.
V
În urma auditului, au fost identificate deficiențe grave 
în gestionarea fondului în state membre cheie (Grecia, 
Spania, Italia și, pentru primii ani ai finanțării, Malta). 
Gradul scăzut de implementare din unele țări a limitat 
eficacitatea fondului. Aceste deficiențe au creat riscul 
ca gestionarea frontierelor să nu fie consolidată în 
mod adecvat acolo unde este cea mai mare nevoie de 
o astfel de consolidare.VI
Curtea de Conturi Europeană și-a axat recomandările 
pe patru domenii:
(a) Asigurarea disponibilității informațiilor privind 
rezultatele generale  
Statele membre ar trebui să stabilească valori-țin-  
tă măsurabile pentru indicatori de realizare, 
indicatori de rezultat și, dacă este posibil, pen -
tru indicatori de impact, iar indicatorii ar trebui 
înregistrați de la începutul programului, folosindu-
se sisteme informatice adecvate. Comisia ar trebui 
să se asigure că rapoartele sale de evaluare oferă 
părților interesate o analiză documentată a datelor 
subiacente, disponibilă în timp util.
(b) Creșterea valorii adăugate europene a  fondului  
Comisia ar trebui să furnizeze Frontex, în timp util, 
informații relevante și complete privind imple -
mentarea FFE, a Fondului pentru securitate internă 
și a instrumentelor aferente. Înregistrarea activelor 
cofinanțate în baza de dotări a Frontex ar trebui 
să devină obligatorie pentru acele active care pot 
fi utile pentru Frontex. În plus, statele membre 
și Comisia ar trebui să se concentreze într-o mai 
mare măsură asupra creării de centre comune de 
primire a cererilor și asupra altor forme de coope -
rare consulară, mai degrabă decât asupra renovă -
rii, a adaptării sau a dotării consulatelor.
(c) Integrarea FFE în cadrul unei strategii naționale 
pentru gestionarea frontierelor  
Statele membre ar trebui să elaboreze strategii 
naționale globale pentru gestionarea frontiere -
lor, bazate pe o analiză a riscurilor după modelul 
comun de analiză integrată a riscurilor, iar aceasta 
ar trebui să fie o condiție ex ante  pentru obținerea 
de sprijin prin Fondul pentru securitate internă sau 
prin instrumentele aferente.
(d) Consolidarea implementării fondului  
Capacitatea administrativă, inclusiv în ceea ce 
privește achizițiile, ar trebui consolidată, în special 
în statele membre cheie.
07
 Introducere
Fondul pentru frontierele 
externe
01 
Fondul pentru frontierele externe (FFE) 
este principalul instrument financiar al 
Uniunii Europene (UE) pentru spriji -
nirea gestionării frontierelor externe, 
ridicându-se la suma de 1,9 miliarde 
de euro pentru perioada 2007-20131. 
Obiectivul său general este de a ajuta 
statele care fac parte în prezent din 
spațiul Schengen și statele care se 
vor alătura acestui spațiu în viitor să 
asigure controale uniforme, eficace și 
eficiente la frontierele externe ale sta -
telor membre ale Uniunii Europene.
02 
În cadrul spațiului Schengen, controa -
lele interne au fost eliminate, având 
drept consecință faptul că securitatea 
frontierelor externe ale oricărui stat 
participant le afectează pe toate cele -
lalte. Din cauza situațiilor geografice 
diferite ale țărilor, responsabilitățile 
pentru controlul la frontiere variază 
în mod considerabil. Obiectivul FFE 
este de a crea o solidaritate financiară 
între statele membre2, sprijinindu-le pe 
cele pentru care controlul frontierelor 
externe ale UE reprezintă o sarcină 
considerabilă.
03 
În prezent, 28 de state membre imple -
mentează FFE (a se vedea figura 1 ). Cu 
excepția Regatului Unit, a Irlandei și 
a Croației, toate statele membre ale UE 
participă la FFE3.04 
Obiectivul general al FFE este de 
a sprijini:
(a) o organizare eficientă a controale -
lor la frontiere;
(b) o gestionare eficientă a fluxu -
rilor de persoane de la frontie -
rele externe, în conformitate cu 
acquis-ul Schengen și cu principiul 
tratamentului respectuos și al 
demnității;
(c) o aplicare uniformă a legislației UE 
relevante și
(d) îmbunătățirea serviciilor consu -
lare ale statelor membre în țările 
terțe, în ceea ce privește fluxurile 
de resortisanți ai unor țări terțe 
către teritoriul statelor membre și 
cooperarea dintre statele membre 
în acest sens.
05 
Contribuția FFE la gestionarea frontie -
relor externe urmează să se concretize -
ze prin accentul pus pe cinci priorități 
(figura 2 ). Acestea au fost definite de 
Comisie în „orientările strategice”4. 
Statele membre trebuie să abordeze 
cel puțin trei dintre ele în programele 
lor multianuale privind FFE. În cadrul 
fiecăreia dintre cele cinci priorități, 
Comisia a identificat o serie de do -
menii de importanță specială pentru 
UE („priorități specifice”) pentru care 
statele membre pot primi o rată mai 
mare de cofinanțare din FFE (a se ve -
dea punctul 9).1 Decizia nr. 574/2007/CE 
a Parlamentului European și 
a Consiliului din 23 mai 2007 
de instituire a Fondului pentru 
Frontierele Externe pentru 
perioada 2007-2013, ca parte 
a Programului general 
Solidaritatea și gestionarea 
fluxurilor migratorii (JO L 144, 
6.6.2007, p. 22).
2 Pe baza practicii consacrate în 
acest domeniu, termenul 
„state membre” din prezentul 
raport desemnează țările care 
participă la FFE, indiferent 
dacă sunt state membre ale 
UE sau state asociate.
3 Bulgaria și România participă 
din 2010, la fel ca trei state 
asociate (Norvegia, Islanda și 
Elveția). Liechtenstein 
contribuie la fond din 2012, 
dar a renunțat la dreptul său 
de a participa deoarece nu are 
frontiere externe și nici 
consulate.
4 Decizia 2007/599/CE a Comisiei 
din 27 august 2007 de punere 
în aplicare a Deciziei 
nr. 574/2007/CE în ceea ce 
privește adoptarea orientărilor 
strategice pentru perioada 
2007-2013 (JO L 233, 5.9.2007, 
p. 3).
08 Introducere
Țări care participă la FFE
State participante la FFE din 2007
State participante la FFE din 2010, viitoare state din spaţiul Schengen
State participante la FFE din 2010,  care fac parte din spaţiul Schengen, dar care nu sunt state membre ale UE
State care contribuie la FFE, dar care nu participă, din 2012
State care nu participă la FFEPortugaliaSpaniaFranţa
ItaliaLuxemburgBelgiaŢările de Jos
România
Bulgaria
CipruElveţia
CroaţiaGermaniaPolonia
AustriaLiechtenstein
Ungaria
GreciaRepublica Cehă
Slovacia
SloveniaEstonia
Letonia
Lituania
Irlanda Regatul
UnitIslanda
Finlanda
SuediaNorvegia
MaltaFigura 1
Sursa : Curtea de Conturi Europeană.
09 Introducere
Prioritățile și prioritățile specifice din cadrul FFE
Priorită/uni021Bi Priorită/uni021Bi speci/f_ice
 • modernizarea sistemelor de comunicaţii naţionale pentru a asigura
 interoperabilitatea acestora cu cele ale altor state membre
• achiziţionarea/modernizarea echipamentelor interoperabile, având în vedere
 rezultatele analizei integrate comune a riscurilor
• achiziţionarea/modernizarea echipamentelor pentru a contribui
 la operaţiuni Frontex
• înﬁinţarea/modernizarea unui centru naţional de coordonare care
 să coordoneze toate autorităţile naţionale care îndeplinesc sarcini de control
 al frontierelor externe
• înﬁinţarea/modernizarea unui sistem unic naţional de supraveghere
 a frontierelor externe
• achiziţionarea/modernizarea de echipamente de detectare, identiﬁcare
 și intervenţie la frontiere, cu condiţia ca nevoile să ﬁ fost clar identiﬁcate la nivel european
• promovarea cooperării în domeniul vizelor între serviciile consulare din statele
 membre și dintre statele membre 
• dezvoltarea și înﬁinţarea de reprezentanţe limitate, de locaţii comune sau
 de centre comune de primire a cererilor pentru vize, atât în stadiul iniţial,
 cât și pentru procesarea ulterioară a acestora
• investiţii aferente Sistemului de Informaţii Schengen (SIS)
• investiţii aferente Sistemului de informaţii privind vizele (VIS)
• implementarea, la nivel naţional, a unui trunchi comun al planului
 de învăţământ pentru formarea poliţiștilor de frontieră
• ameliorarea calităţii datelor naţionale introduse în modelul comun de analiză
 integrată a riscurilor 
 
 
  
 
 
 
 
 
 Prioritatea 1
Sprijin pentru realizarea treptată, în viitor, 
a sistemului comun de gestionare integrată 
a frontierelor, în ceea ce privește efectuarea 
controalelor asupra persoanelor și supravegherea 
frontierelor externe
Prioritatea 2
Dezvoltarea și implementarea componentelor 
naţionale ale unui sistem european de supraveghere 
a frontierelor externe și ale unei reţele europene 
permanente de patrulare la frontierele maritime 
meridionale ale UE
Prioritatea 3
Eliberarea de vize și combaterea imigraţiei ilegale prin 
intensiﬁcarea serviciilor consulare și a altor servicii ale 
statelor membre din ţările terţe
Prioritatea 4
Crearea de sisteme IT necesare pentru punerea în 
aplicare a legislaţiei UE privind frontierele și vizele
Prioritatea 5
Aplicarea eﬁcace și eﬁcientă a instrumentelor juridice 
relevante ale UE în domeniul frontierelor externe 
și al vizelorFigura 2
Sursa : Pe baza Deciziei 2007/599/CE a Comisiei.
10 Introducere
06 
Defalcarea cheltuielilor pe prioritate 
pentru perioada 2007-2010 este pre -
zentată în figura 3 . Pe baza planurilor 
statelor membre pentru 2011-2013, 
se preconizează că finanțarea alocată 
pentru prioritatea 1 va crește la 37 %, 
în timp ce fondurile alocate pentru 
prioritatea 2 vor scădea la 36 %, iar 
celelalte priorități vor rămâne stabile.07 
Măsurile finanțate de FFE includ 
investiții în infrastructură la punctele 
de trecere a frontierei, achiziționarea 
de echipamente pentru intervenții 
la frontiere (precum vehicule, 
ambarcațiuni și aeronave), inițiative 
de cooperare în domeniul serviciilor 
consulare, investiții în Sistemul de 
Informații Schengen (SIS) și în Sistemul 
de informații privind vizele (VIS), cur -
suri de formare a personalului, proiec -
te-pilot și studii.Figura 3Programele anuale de cheltuieli din cadrul FFE (2007-2010), pentru fiecare prioritate1
Componentele na/uni021Bionale ale unui sistem
european de supraveghere a frontierelorexterne (prioritatea/uni00A02); 229 de milioane de euro; 42 %Realizarea treptată a sistemului comun de gestionareintegrată a frontierelor (prioritatea/uni00A01); 160 de milioane de euro; 29 % Vizele /uni0219i combaterea imigra/uni021Biei ilegale (prioritatea/uni00A03);
20 de milioane de euro; 4 %
Sisteme IT în domeniul frontierelor externe
/uni0219i al vizelor (prioritatea/uni00A04);
104 milioane de euro; 19 %
Aplicarea e/f_icace /uni0219i e/f_icientă a acquis-ului CE
în domeniul frontierelor externe /uni0219i al vizelelor
(prioritatea/uni00A05); 33 de milioane de euro; 6 %
1 Datele cele mai recente disponibile privind cheltuielile finale vizează programul anual pentru 2010. Din cauza perioadei de eligibilitate 
de 2,5 ani, fondurile pentru acest program anual au putut fi cheltuite până la sfârșitul lunii iunie 2012. Ulterior, ele au trebuit să fie verificate de 
statele membre și de Comisie. Nu au fost încă finalizate rapoartele privind ultimele programele anuale.
Sursa : Comisia Europeană.
11 Introducere
08 
7,3 % din fondurile din cadrul FFE au 
fost rezervate pentru acțiuni comuni -
tare, care sprijină în special cooperarea 
între statele membre, pentru acțiuni 
de urgență (ca parte a acțiunilor comu -
nitare) și pentru acțiuni specifice care 
vizează vulnerabilitățile de la punctele 
de frontieră strategice.
09 
Contribuția de bază a FFE este de 50 % 
din costul total al acțiunilor sau 
de 75 % pentru acțiuni în țări benefi -
ciare ale Fondului de coeziune ori în 
zone de „prioritate specifică”, ridicân -
du-se la 80 % pentru acțiuni specifice 
și la 90 % pentru acțiuni comunitare și 
acțiuni de urgență.10 
Tabelul 1  prezintă fondurile alocate 
pentru programele naționale, defal -
cate pe stat membru, și pentru acțiuni 
comunitare, acțiuni de urgență și 
acțiuni specifice. Proporția celor mai 
mari beneficiari ai FFE este ilustrată în 
figura 4 .Figura 4Proporția care revine statelor membre din fondurile 
alocate prin FFE
Grecia, 13 %
Fran/uni021Ba, 7 %
Slovenia, 3 %Finlanda, 3 %Ungaria, 4 %România, 4 %Polonia, 4 %
Malta, 4 %Germania, 5 %Italia, 16 %
Altele (sub 3/uni00A0%), 19 %Spania, 18 %
Sursa : Comisia Europeană.
12 Introducere Tabelul 1Fondurile alocate din FFE în perioada 2007–2013
Fondurile alocate în perioada 2007-2013 în euro Proporția din total
Spania 289 394 768 17,92  %
Italia 250 178 433 15,49 %
Grecia 207 816 755 12,87 %
Franța 116 220 276 7, 2 0  %
Germania 76 099 991 4,71 %
Polonia 71 787 665 4,45 %
Malta 70 441 716 4,36 %
România159 467 068 3,68 %
Ungaria 59 295 401 3,67 %
Finlanda 51 264 631 3,18 %
Slovenia 49 532 286 3,07 %
Bulgaria138 131 686 2,36 %
Țările de Jos 38 035 209 2,36 %
Lituania231 674 480 1,96 %
Cipru 30 017 404 1,86 %
Estonia 27 129 191 1,68 %
Portugalia 23 948 902 1,48 %
Belgia 19 944 180 1,24 %
Elveția117 677 832 1,09 %
Letonia 16 830 844 1,04 %
Republica Cehă 15 853 542 0,98 %
Austria 13 875 936 0,86 %
Norvegia111 479 299 0,71 %
Suedia 10 887 663 0,67 %
Slovacia 8 675 910 0,54 %
Danemarca 7 874 409 0,49 %
Luxemburg 598 220 0,04 %
Islanda1444 240 0,03 %
Total 1 614 577 936 100,00 %
Acțiuni comunitare/Acțiuni de urgență 91 214 322
Acțiuni specifice 45 000 000
Regimul special de tranzit din Lituania2108 000 000
Asistență tehnică din partea Comisiei 2 794 774
Total FFE 1 861 587 032
1 Bulgaria, România, Norvegia, Islanda și Elveția participă la FFE din 2010.
2 Fondurile alocate indicate pentru Lituania nu includ Regimul special de tranzit. Acesta privește taxele care nu au fost percepute și costurile 
suplimentare suportate în legătură cu trecerea cetățenilor din Federația Rusă către și din regiunea Kaliningrad și se ridică la 15 milioane de euro 
anual pentru perioada 2007-2010 și la 16 milioane de euro pentru 2011-2013.
Sursa : Comisia Europeană.
13 Introducere
FFE în context
11 
Majoritatea cheltuielilor aferente 
gestionării frontierelor externe sunt 
finanțate la nivel național5. Statele 
membre sunt responsabile pentru 
gestionarea frontierelor externe, prin 
aplicarea normelor comune consa -
crate în acquis-ul Schengen. Agenția Europeană pentru Gestionarea Coo -
perării Operative la Frontierele Exter -
ne ale Statelor Membre ale Uniunii 
Europene (Frontex) coordonează 
cooperarea dintre statele membre și 
pune la dispoziție analize ale riscurilor 
și cursuri de formare. Astfel, FFE este 
o piesă din sistemul complex al gestio-  
nării frontierelor externe (a se vedea 
figura 5 ).5 Nu sunt disponibile informații 
complete și fiabile privind 
cheltuielile naționale ale 
statelor membre pentru 
gestionarea frontierelor 
externe.Figura 5Părți interesate și influențe în domeniul gestionării frontierelor și al vizelor
Acţiunile statelor membre
ﬁnanţate la nivel naţionalCONTROLUL LA FRONTIERE ȘI VIZELE
Acţiunile statelor care
nu sunt membre ale UE
Evaluările Schengen ale Consiliului/ComisieiFactori externi:
Conﬂicte internaţionale
Dezastre de mediu
Crize economice
Returnare
Cooperarea UE cu state
care nu sunt membre ale UEAcţiunile statelor membre
ﬁnanţate de FFE
Acţiunile statelor membre
ﬁnanţate de fonduri
internaţionale
State membre FRONTEX  
care colaborează
Alte agenţii ale UE:
EU-LISA, CSUE, EMSA
Integrare Azil
Sursa : Curtea de Conturi Europeană.
14 Introducere
12 
FFE face parte din programul general 
„Solidaritatea și gestionarea fluxurilor 
migratorii pentru perioada 2007-2013” 
(programul SOLID) gestionat de DG 
Afaceri Interne. Programul SOLID este 
conceput pentru a îmbunătăți gestio -
narea fluxurilor migratorii la nivelul UE 
și pentru a contribui la partajarea sarci -
nii financiare rezultate din gestionarea 
integrată a frontierelor externe comu -
ne și din punerea în aplicare a unor po -
litici comune privind imigrația și azilul6.
13 
Factorii externi, precum revoltele 
recente din Africa de Nord, alături 
de crizele politice și economice în 
desfășurare din alte părți ale lumii, 
au avut ca rezultat fluxuri migratorii 
masive care au supus unei presiuni 
considerabile frontierele externe ale 
UE. Operațiunile de căutare și salvare 
nu se numără printre prioritățile FFE; 
totuși, în cursul misiunilor desfășurate 
de patrulele de supraveghere a fron -
tierelor, echipamente cofinanțate de 
FFE pot fi (și au fost) utilizate în acțiuni 
desfășurate pe mare pentru a salva 
vieți omenești.Roluri și responsabilități
14 
FFE este implementat în special prin 
mecanismul gestiunii partajate7. 
În conformitate cu acest principiu, 
statele membre sunt responsabile 
pentru implementarea (operațională 
și financiară) a acțiunilor finanțate, în 
timp ce Comisia rămâne responsabilă 
pentru execuția bugetară generală. 
Comisia adoptă orientări strategice 
care stabilesc cadrul de programare al 
UE. Fiecare stat membru participant 
pregătește un program multianual 
care aplică aceste orientări strategice 
pe baza propriilor nevoi.
15 
Programul multianual este implemen -
tat prin programe anuale. Ambele sunt 
supuse spre aprobare Comisiei. Statele 
membre prezintă rapoarte finale după 
finalizarea fiecărui program anual.
16 
Comisia trebuie, de asemenea, să se 
asigure că statele membre au instituit 
sisteme de gestionare și de control 
adecvate, că proiectele finanțate 
beneficiază de activități de informare, 
publicitate și monitorizare corespunză -
toare și că acțiunile sunt consecvente 
cu alte politici și inițiative relevante ale 
Uniunii și le sunt complementare.6 Alte elemente ale programului 
SOLID sunt Fondul european 
pentru refugiați și Fondul 
european de integrare 
a resortisanților țărilor terțe. 
Aceste două fonduri fac 
obiectul Raportului special al 
Curții nr. 22/2012 – „Fondul 
european de integrare și 
Fondul european pentru 
refugiați contribuie în mod 
eficace la integrarea 
resortisanților țărilor terțe?” 
(http://eca.europa.eu).
7 7,3 % din finanțare este 
gestionată direct de Comisie. 
Componentele FFE gestionate 
direct includ acțiunile 
comunitare (inclusiv acțiunile 
de urgență) și acțiunile 
specifice.
15 Introducere
17 
Comisia monitorizează implementarea 
de către statele membre prin verificări 
documentare ale descrierilor siste -
melor de gestionare și de control și 
ale rapoartelor intermediare și finale, 
precum și prin vizite de audit și de 
monitorizare.
18 
La nivelul statelor membre, sistemul 
de gestionare și de control include8:
(a) autoritatea responsabilă, care se 
ocup de gestionarea și de punerea 
în aplicare a programului multia -
nual. În special, aceasta prezintă 
Comisiei programele multianuale 
și anuale, selectează operațiuni și 
verifică eligibilitatea cheltuielilor 
declarate de beneficiarii finali9;
(b) autoritatea de audit, care efec -
tuează audituri pentru a verifica 
funcționarea sistemelor de gestio -
nare și de control10;
(c) autoritatea de certificare, care 
certifică faptul că cheltuielile de -
clarate sunt conforme cu normele 
aplicabile11.
19 
Cofinanțarea națională poate face 
obiectul unor activități de control și 
audit la nivel național, în funcție de 
procedurile administrative ale statului 
membru în cauză.8 În raportul special nr. 22/2012 
al Curții de Conturi Europene, 
se arată că structura compusă 
din trei autorități a dus la 
o sarcină administrativă 
disproporționat de mare. 
Pentru fondurile destinate 
domeniului justiției și 
afacerilor interne în perioada 
2014-2020, Comisia a propus 
eliminarea autorității de 
certificare.
9 Articolele 28 și 29 din Decizia 
nr. 574/2007/CE.
10 Articolul 32 din Decizia 
nr. 574/2007/CE.
11 Articolul 31 din Decizia 
nr. 574/2007/CE.
16
 Sfera și abordarea  
auditului
20 
Pentru a se răspunde la principala 
întrebare de audit, s-a urmărit să se 
evalueze dacă FFE a contribuit în mod 
eficace la gestionarea frontierelor 
externe. În acest sens, Curtea a căutat 
să obțină răspunsuri la următoarele 
întrebări secundare:
(a) Programele și proiectele au spriji -
nit în mod eficace prioritățile FFE 
privind gestionarea frontierelor 
externe?
(b) FFE a asigurat solidaritatea financi -
ară între statele membre, a abordat 
prioritățile specifice ale fondului și 
a generat astfel o valoare adăugată 
europeană?
(c) Procedurile de programare și im -
plementare ale FFE au contribuit la 
eficacitatea fondului?
(d) Statele membre și Comisia folosesc 
în mod adecvat monitorizarea și 
evaluarea pentru a îmbunătăți 
eficacitatea FFE?
21 
Auditul a acoperit:
(a) componentele de gestiune  
partajată din cadrul FFE gestionate 
și implementate de statele  
membre și
(b) acțiunile comunitare (inclusiv 
acțiuni de urgență) și acțiunile 
specifice gestionate direct de 
Comisie și implementate de statele 
membre.22 
Auditul s-a axat pe procesele legate 
de eficacitatea FFE, de valoarea sa 
adăugată europeană și de realizarea 
obiectivelor proiectelor și progra -
melor. Au fost examinate proiecta -
rea, programarea și implementarea, 
precum și monitorizarea și evaluarea 
măsurilor finanțate de FFE. Auditul nu 
a inclus o analiză detaliată a sistemelor 
de gestionare și de control din statele 
membre12 și nu a măsurat direct im -
pactul obținut prin măsuri finanțate de 
FFE, ci și-a fundamentat evaluarea pe 
date rezultate în urma monitorizării și 
a evaluării, furnizate de statele mem -
bre și de Comisie.
23 
Auditul a avut la bază:
(a) o verificare documentară a ra -
poartelor finale privind progra -
mele multianuale și anuale (care 
acoperă programe din 2007-2010) 
și a contribuțiilor celor cinci state 
membre selectate13 la evaluări, 
a rapoartelor Comisiei privind 
alocarea resurselor, a raportului 
intermediar al Comisiei privind 
rezultatele obținute și a proiectului 
său de evaluare ex post , precum 
și a documentelor Consiliului și 
a studiilor și documentelor Frontex 
selectate;
(b) interviuri și colectarea de 
informații la fața locului la nivelul 
Comisiei, al autorităților respon -
sabile și al beneficiarilor finali din 
cele cinci state membre selectate. 
Au fost realizate interviuri, de 
asemenea, cu alte părți interesate, 
precum Consiliul în cazul evaluări -
lor Schengen14, Frontex și Agenția 
pentru Drepturi Fundamentale 
a UE;12 Sistemul de gestionare și de 
control pentru fondurile 
SOLID face obiectul Raportului 
special nr. 22/2012.
13 Grecia, Spania, Italia, Malta și 
Polonia. Selecția statelor 
membre s-a bazat pe 
cuantumul fondurilor alocate 
din FFE, pe o evaluare 
a riscurilor bazată pe 
informații din activități de 
audit ale Comisiei și din 
rapoarte de monitorizare, 
precum și pe informații 
furnizate de Frontex și pe 
nevoia unui echilibru între 
zonele de risc principale de la 
frontierele externe 
mediteraneene și estice, 
întrucât aproximativ 60 % din 
FFE este destinat frontierelor 
sudice (Marea Mediterană și 
Insulele Canare din Spania), iar 
aproximativ 25 %, frontierelor 
estice. Împreună, statele 
membre selectate reprezintă 
55 % din totalul fondurilor 
alocate din FFE.
14 Evaluările Schengen sunt 
verificări ale aplicării corecte 
a normelor Schengen de către 
statele care fac parte sau care 
vor face parte din spațiul 
Schengen. Evaluările 
Schengen au fost realizate de 
Consiliu ca proces 
interguvernamental. În urma 
adoptării Regulamentului (UE) 
nr. 1053/2013 al Consiliului din 
7 octombrie 2013 de instituire 
a unui mecanism de evaluare 
și monitorizare în vederea 
verificării aplicării acquis-ului 
Schengen și de abrogare 
a Deciziei Comitetului executiv 
din 16 septembrie 1998 de 
instituire a Comitetului 
permanent pentru evaluarea 
și punerea în aplicare 
a Acordului Schengen 
(JO L 295, 6.11.2013, p. 27), 
Comisia va prelua rolul 
principal.
17 Sfera și abordarea auditului 
(c) vizite la fața locului pentru 31 de 
proiecte finalizate în statele 
membre selectate, pe baza unui 
eșantion (nealeatoriu) selectat 
pe baza raționamentului pro -
fesional (a se vedea anexa ), 
care acoperă programe anuale 
pentru 2007-2010;
(d) o verificare documentară a șapte 
proiecte finalizate15 gestionate 
direct de Comisie și incluse într-un 
eșantion (nealeatoriu) selectat pe 
baza raționamentului profesional, 
care acoperă programe de lucru 
anuale pentru 2007-2011 (a se 
vedea anexa );
(e) un audit separat16 care a avut loc în 
unul dintre statele membre selec -
tate (Spania) și care a abordat FFE.24 
Auditul a fost efectuat în contextul 
propunerilor Comisiei pentru perioada 
de finanțare 2014-2020, care includ cre -
area Fondului pentru securitate internă 
ca succesor al FFE17 în vederea acordă -
rii de sprijin financiar pentru gestio -
narea frontierelor externe și a vizelor. 
Propunerile vor implica schimbări de 
conținut și la nivelul sistemelor de ges -
tionare și de control. După caz, aceste 
propuneri au fost luate în considerare 
în prezentul audit.15 Trei proiecte de acțiuni de 
urgență, două alte proiecte de 
acțiuni comunitare, două 
proiecte de acțiuni specifice.
16 În cadrul Declarației de 
asigurare a Curții de Conturi 
Europene pentru 
exercițiul 2013.
17 Regulamentul (UE) 
nr. 515/2014 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
16 aprilie 2014 de instituire, în 
cadrul Fondului pentru 
securitate internă, 
a instrumentului de sprijin 
financiar pentru frontiere 
externe și vize și de abrogare 
a Deciziei nr. 574/2007/CE 
(JO L 150, 20.5.2014, p. 143).
18
 Observații
25 
Curtea de Conturi Europeană își prezin -
tă principalele constatări ale auditului 
în patru secțiuni. Prima secțiune arată 
că FFE a contribuit la gestionarea 
frontierelor externe, dar că rezultatul 
general nu a putut fi măsurat. A doua 
secțiune se axează pe modul în care 
FFE a promovat solidaritatea financiară 
și pe valoarea sa adăugată europeană. 
Programarea și implementarea sunt 
discutate în a treia secțiune. În final, 
monitorizarea și evaluarea sunt tratate 
în a patra secțiune.
FFE a contribuit la gestio -
narea frontierelor 
externe, dar rezultatul 
general nu a putut fi 
măsurat, iar gradul scăzut 
de implementare în unele 
state membre limitează 
impactul
Programele și proiectele erau 
orientate către prioritățile 
FFE, dar rezultatul general 
nu a putut fi măsurat
26 
Programele multianuale și programele 
anuale din cele cinci state membre se -
lectate erau în general în concordanță 
cu cele cinci priorități ale FFE și au 
contribuit la acestea ( figura 2 ). Cu toa -
te acestea, având în vedere carențele 
în materie de monitorizare din aceste 
state membre și deficiențele grave din 
evaluările ex post  realizate de Comi -
sie și de statele membre (a se vedea 
punctele 71-73), Curtea nu a putut să 
realizeze o evaluare adecvată a realiză -
rilor generale ale fondului.27 
Majoritatea proiectelor auditate au 
sprijinit realizarea priorităților FFE. 
Dintre cele 31 de proiecte auditate la 
fața locului (a se vedea anexa ) în cele 
cinci state membre selectate, cinci 
au sprijinit numai parțial prioritățile 
FFE (deoarece includeau cheltuieli 
neeligibile în cadrul proiectelor18 
sau deoarece relevanța cheltuielilor 
respective pentru FFE nu a putut fi sta -
bilită)19. Contribuția unui alt proiect20 
la realizarea priorităților contravenea 
obiectivelor FFE21, întrucât acesta nu 
se conforma principiului tratamentului 
respectuos și al demnității (a se vedea 
punctul 60).
28 
Majoritatea proiectelor au obținut 
realizările planificate, dar nu au fost 
stabilite valori-țintă și indicatori măsu -
rabili (a se vedea punctele 52-54), iar 
rapoartele nu au demonstrat în mod 
adecvat realizările și impactul obținute 
(a se vedea figura 6  pentru exemple 
de indicatori de realizare, de rezultat și 
de impact).18 Comisia a acceptat 
o propunere pentru tichete de 
carburant, deși aceasta 
contravenea orientărilor emise 
în atenția statelor membre la 
momentul respectiv. Aceste 
orientări au fost modificate 
retroactiv în 2012.
19 Proiectele nr. 2, 9, 19, 21, 22 
(din anexă ) ale statelor 
membre.
20 Proiectul nr. 25 (al unui stat 
membru) din anexă .
21 Articolul 3 alineatul (1) litera (b) 
din Decizia nr. 574/2007/CE.
19 Observații
Grad scăzut de implementare 
în unele state membre
29 
Rata medie de implementare a pro -
gramelor naționale FFE în perioa -
da 2007-2010 a fost de 87,6 %. Cu toate 
acestea, au existat probleme într-un 
număr mic de state membre ( figura 7 ). 
În special, este cazul Greciei, unde s-a 
constatat că activitățile de planificare 
și implementare au eșuat, în măsura în 
care au fost executate numai 43 % din 
fondurile alocate prin FFE22.22 Conform rapoartelor finale 
privind programele anuale ale 
Greciei.ImpactResurse
Realizare
Rezultat• FFE /uni0219i fonduri na/uni021Bionale mobilizate pentru implementarea unei ac/uni021Biuni (proiect).
• Ceea ce se realizează direct cu fondurile alocate unei ac/uni021Biuni. De exemplu: achizi/uni021Bionarea de aeronave,
aparate de veri/f_icare a documentelor etc.
• Schimbările care rezultă din implementarea unei ac/uni021Biuni. Acestea includ rezultatele ob/uni021Binute cu ajutorul realizărilor.De exemplu: misiuni de patrulare efectuate cu o aeronavă sau documentele veri/f_icate la frontiere.
• Efecte /f_inale, de nivel înalt ale ac/uni021Biunii (pe termen lung). Acestea fac obiectul unei game vaste de altein/f_luen/uni021Be (externe). De exemplu, o aeronavă utilizată în misiuni de patrulare duce la detectarea activită/uni021Bilorde migra/uni021Bie neregulamentară; veri/f_icarea documentelor duce la o cre/uni0219tere în ceea ce prive/uni0219te detectareadocumentelor false prezentate la frontiere.Exemple de indicatori de realizare, de rezultat și de impactFigura 6
Sursa : Exemple ale Curții de Conturi Europene, bazate pe modelul Comisiei în care se folosește termenul „realizări” pentru a desemna rezultatele.
20 Observații Figura 7Rata de implementare a FFE pentru 2007-2010
30 % 40 % 50 % 60 % 70 % 80 % 90 % 100 %Grecia
Republica Cehă
Ţările de Jos
Danemarca
Bulgaria
Ungaria
Suedia
Portugalia
Slovenia
Belgia
România
Franţa
Islanda
Polonia
Finlanda
Malta
Austria
Lituania
Italia
Slovacia
Spania
Letonia
Estonia
Norvegia
Cipru
Germania
Medie
Sursa : Calcule efectuate de Comisie în cadrul evaluării ex post  atât a programelor închise, cât și a estimărilor furnizate de statele membre, în cazul 
în care programele nu erau închise. Bulgaria, Islanda, Norvegia și România au furnizat date numai pentru programele anuale din 2010.  
Danemarca și Polonia nu au furnizat date privind implementarea programelor pentru 2010. Ratele de implementare pentru Cipru și Republica 
Cehă nu erau finale. Danemarca nu a comunicat rate de implementare pentru bugetul total. Nu există date pentru Elveția și Luxemburg.  
Cifra indicată pentru Grecia se bazează pe rapoartele finale cu privire la programele sale anuale.
21 Observații
Deși FFE a promovat  
solidaritatea financiară, 
valoarea adăugată  
europeană suplimentară 
a fost limitată
30 
Curtea a urmărit să stabilească dacă 
a fost realizat obiectivul FFE de a pro -
mova solidaritatea financiară și dacă 
acest fond a generat o valoare adăuga -
tă europeană suplimentară, în special 
prin orientarea către priorități specifice 
(a se vedea figura 2 ), prin sprijinirea 
cooperării între statele membre sau 
prin direcționarea către cele mai ur -
gente probleme.
31 
Fondurile alocate din FFE au contribuit 
în mod evident la partajarea sarcinii 
financiare a statelor membre cauzată 
de introducerea gestionării integrate 
de către Uniune a frontierelor externe 
comune. Statele membre cu o sarcină 
relativă mai mare au primit un ajutor mai important prin FFE (a se vedea 
figura 4 ). Cu toate acestea, Curtea 
a constatat că valoarea adăugată 
europeană suplimentară adusă de FFE 
a fost limitată din următoarele cauze:
(a) un sistem parțial ineficace de con -
solidare a priorităților specifice;
(b) un sprijin limitat pentru coope -
rarea operațională dintre statele 
membre;
(c) mecanisme proiectate neco -
respunzător pentru abordarea 
vulnerabilităților specifice de la 
puncte de frontieră strategice și 
mecanisme numai parțial eficace 
pentru a face față situațiilor de 
urgență; și
(d) sprijinul acordat pentru programe 
și proiecte care ar fi fost oricum 
finanțate la nivel național și care 
nu dispuneau de o evaluare cores -
punzătoare a necesităților sau care 
conțineau costuri neeligibile sem -
nificative în unele dintre proiectele 
auditate.Fotografia 1Trei nave din clasa 300, utilizabile în orice condiții meteo -
rologice, cofinanțate de FFE și aparținând Gărzii de Coastă 
italiene, care își desfășoară activitatea din Lampedusa, Italia
Sursa : Curtea de Conturi Europeană.

22 Observații
Un sistem parțial ineficace 
de consolidare a priorităților 
specifice
32 
Comisia a elaborat orientări strategice 
pentru a defini priorități, completate 
cu priorități specifice de implementare 
a FFE în statele membre, care să aibă 
valoare adăugată europeană, și pentru 
a oferi stimulente pentru implemen -
tarea acestor priorități. Proiectele care 
sprijină priorități specifice precum SIS, 
VIS ( caseta 1 ), cooperarea consulară și 
EUROSUR au fost eligibile pentru rate 
mai mari de cofinanțare. Acest stimulent 
(75 % în loc de rata standard de 50 %) 
este însă ineficace în cele 15 țări benefi -
ciare ale Fondului de coeziune23 (aces -
tea reprezintă aproximativ 60 % din 
fondurile alocate din FFE), deoarece ele 
primesc oricum o cofinanțare de 75 %. 
Unele state membre (Spania și Malta) 
au confirmat că prioritățile specifice nu 
au reprezentat un factor în proiectarea 
programelor lor.
33 
În plus, trei dintre cele 12 priorități spe -
cifice nu fuseseră clar formulate de că -
tre Comisie24 sau nu aveau un caracter practic, ceea ce le limita și mai mult 
capacitatea de generare a unei valori 
adăugate europene. Începând cu pro -
gramele anuale pentru 2011, Comisia 
a încercat să orienteze finanțarea acor -
dată prin FFE către priorități specifice, 
dar, din cauza lipsei monitorizării, nu 
există dovezi că acest demers a crescut 
gradul lor de utilizare.
34 
Din cauza lipsei unui sistem de moni -
torizare a utilizării priorităților speci -
fice și a unei evaluări ex post  fiabile și 
adecvate la nivelul Comisiei, Curtea nu 
a putut determina amploarea totală 
a sprijinului pentru acțiunile cu valoare 
adăugată europeană „mare”.
Sprijin limitat pentru coo -
perarea operațională dintre 
statele membre
35 
Au fost obținute rezultate limitate în 
două domenii în care FFE trebuia să 
sprijine cooperarea între statele mem -
bre, și anume cooperarea consulară și 
operațiunile Frontex.23 Patru dintre cele cinci state 
membre selectate pentru 
auditul Curții sunt țări care 
beneficiază de Fondul de 
coeziune.
24 De exemplu, o prioritate 
specifică privind 
achiziționarea de 
echipamente prevedea că 
nevoia de astfel de 
echipamente trebuie să fie 
„clar identificată la nivel 
european”. Cu toate acestea, 
Curtea a constatat că sensul 
acestei cerințe nu era clar nici 
pentru Comisie și nici pentru 
statele membre.
Contribuția FFE la SIS II și la VIS
În ciuda lipsei unei monitorizări, Curtea a identificat dovezi ale contribuției FFE la prioritățile specifice prin 
care au fost instituite sistemele informatice SIS II și VIS. Pe parcursul vizitelor sale la fața locului la astfel de 
proiecte, Curtea a constatat că sprijinul FFE era considerat esențial pentru dezvoltarea sistemelor naționale25. 
Cu toate acestea, întârzierile și schimbările care au afectat sistemele informatice de la nivelul UE26 au avut 
un impact asupra eficienței și a eficacității FFE, întrucât au fost necesare modificări, iar echipamentele 
achiziționate nu au putut fi utilizate27.
25 Din cele 330 de milioane de euro care reprezentau costurile estimate pentru dezvoltarea sistemelor naționale, 95 de milioane de euro proveneau 
din contribuția FFE.
26 Raportul special nr. 3/2014 al Curții de Conturi Europene – „Lecții învățate în urma dezvoltării Sistemului de Informații Schengen din a doua 
generație (SIS II) de către Comisia Europeană” ( http://eca.europa.eu ).
27 De exemplu, 110 dispozitive portabile [50 de calculatoare portabile de tip PDA ( personal digital assistant ) finanțate prin programul anual 2007 și 
60 finanțate prin programul anual 2008] nu au putut fi utilizate de patrulele de poliție pentru a se conecta la SIS II, deoarece soluția de securitate 
planificată nu era fezabilă, iar SIS II nu era finalizat. În 2014, autoritățile malteze depuneau eforturi pentru a rezolva această problemă.Caseta 1
23 Observații
36 
Obiectivul FFE (din cadrul priorității 
sale nr. 3) de a finanța dezvoltarea 
cooperării consulare și, în special, 
crearea unor centre comune de primire 
a cererilor de viză, a fost realizat numai 
într-o măsură limitată, în ciuda ratelor 
de cofinanțare de 90 % disponibile în 
cadrul acțiunilor comunitare. Au fost 
finanțate numai două centre comu -
ne de primire a cererilor (a se vedea 
exemplul din  caseta 2 ) și numai un 
stat membru (Franța) a planificat un 
proiect de cooperare consulară prin 
alte forme de cooperare (precum 
locații comune sau externalizare). În 
schimb, statele membre au recurs la 
FFE pentru a renova, a adapta și a dota 
propriile consulate naționale – uneori 
din aceleași țări. Acest mod de utili -
zare a FFE nu exploatează economiile 
de scară și nu beneficiază de coope -
rarea dintre statele membre pentru 
a îmbunătăți procedurile de depunere 
a cererilor pentru vize și pentru a îm -
piedica frauda în materie de vize.
37 
Un al doilea domeniu de cooperare 
în care FFE a avut numai un impact limitat este sprijinirea operațiunilor 
coordonate de Frontex prin creșterea 
numărului de active aflate la dispoziția 
acestei agenții . Orientările strategice 
conțin o prioritate specifică destinată 
să consolideze capacitatea operativă 
a Frontex. Cu toate acestea, la fel ca în 
cazul altor priorități specifice, mecanis -
mul de stimulare a avut un efect limitat 
(a se vedea punctul 32), iar rezultatele 
sale nu au fost măsurate.
38 
Curtea a verificat dacă activele 
cofinanțate de FFE erau înregistrate în 
baza de dotări a Frontex. Acest lucru 
ar sprijini Frontex în planificarea și 
implementarea de operațiuni (comu -
ne) ( caseta 3 ). Deși numeroase active 
cofinanțate de FFE ar fi adecvate pen -
tru misiunile Frontex, nu există nicio 
obligație legală de a înregistra echipa -
mentele cofinanțate de FFE în baza de 
dotări. Curtea a constatat că, dintr-un 
eșantion de 16 aeronave și nave de 
patrulare, numai două elemente erau 
înregistrate în această bază. Aceas -
ta limitează capacitatea Frontex de 
a planifica și a implementa operațiuni 
(comune).
Centrul comun de primire a cererilor de viză „Maison Schengen” din Kinshasa, 
Republica Democratică Congo
Finanțată de două proiecte de acțiuni comunitare (în 2007 și 2009, finanțarea totală din FFE ridicându-se 
la 845 704 euro), inițiativa belgiano-portugheză a avut ca scop crearea primului centru comun de primire 
a cererilor pentru vize Schengen. Fiecare stat membru participant rămâne responsabil pentru procesarea 
administrativă. Procesele de primire a cererilor sunt însă centralizate, permițând mai multor state membre să 
pună în comun și să partajeze resurse. Această centralizare contribuie la o primire mai bună, mai eficientă și 
mai umană a solicitanților de vize, precum și la combaterea fenomenului de „visa shopping”28 și a fraudei.  
La sfârșitul anului 2013, centrul reprezenta 17 state Schengen.
28 Practica de a depune în continuare cereri pentru viză în alte state membre ale UE atunci când o primă cerere a fost respinsă.Caseta 2
24 Observații
39 
În plus, în ciuda obligației legale a Co -
misiei și a solicitărilor Frontex, Frontex 
nu a primit, până în iunie 2013, nicio 
informație din partea Comisiei cu privi -
re la implementarea fondului (cum ar fi 
activele achiziționate), ceea ce limitea -
ză și mai mult capacitatea operațională 
și de planificare a acestei agenții și 
controalele pe care ea le desfășoară 
pentru a împiedica dubla finanțare 
a costurilor operaționale.
40 
Pentru perioada 2014-2020, Comisia 
a propus stimularea a numai două 
priorități din cadrul programelor 
naționale, prin creșterea cofinanțării din partea UE la 90 % și prin furnizarea 
de fonduri suplimentare. Acțiunile 
specifice sunt eliminate. Prioritățile 
care urmează să fie stimulate sunt cele 
pentru care Curtea a constatat o valoa -
re adăugată europeană limitată, și anu -
me cooperarea consulară și contribuția 
fondului la operațiunile Frontex. Deși 
este planificată o implicare sporită 
a Frontex în gestionarea fondului, nu 
este prevăzut un schimb exhaustiv de 
informații între agenție și Comisie în 
contextul implementării de progra -
me în cadrul gestiunii partajate și al 
gestiunii directe. În plus, încă nu există 
o obligație generală de înregistrare 
a activelor finanțate de FFE în baza de 
dotări tehnice a Frontex.Exemplu de bune practici prin care active sunt puse la dispoziția operațiunilor Frontex
Cele două active din eșantionul Curții înregistrate în baza de dotări a Frontex erau aeronave ale Forțelor Arma -
te din Malta.
Deși se confruntă ea însăși cu o presiune migratorie constantă, Malta a pus la dispoziție una dintre aeronave -
le sale de supraveghere, achiziționată cu fonduri FFE, pentru o durată de 90 de ore în cadrul unei operațiuni 
comune specifice desfășurate de Frontex în Spania, în octombrie 2012.Caseta 3
Fotografia 2 – Aeronavă cu aripi fixe pentru 
patrule maritime, cofinanțată de FFE în vederea 
consolidării capacităților de control la frontieră 
ale Forțelor Armate din Malta
© Forțele Armate din Malta.
25 Observații
Mecanismul FFE de abordare 
a vulnerabilităților specifice 
de la punctele de frontieră 
strategice și mecanismul de 
urgență erau parțial eficace
41 
Un element al valorii adăugate eu -
ropene potențiale a FFE este capa -
citatea acestui fond de a fi orientat 
către cele mai urgente probleme, care 
sunt în general zonele de frontieră 
cele mai amenințate sau situații de 
urgență generală. Pentru a se evalua 
eficacitatea mecanismului FFE de 
a răspunde la situații de urgență și de 
a aborda vulnerabilitățile specifice 
de la punctele de frontieră strategice, 
Curtea a examinat fluxurile de fon -
duri relevante din cadrul FFE. Auditul a arătat că acțiunile specifice au fost 
utilizate ca simplu „supliment” pentru 
programele anuale ale statelor mem -
bre. Statele membre și Comisia nu 
au asigurat coordonarea între aceste 
componente diferite ale FFE, ceea ce 
a dus la dificultatea de a dispune de 
o imagine de ansamblu asupra proiec -
telor finanțate, a locației lor și asupra 
motivelor finanțării.
42 
În plus, Curtea a constatat că o parte 
dintre acțiunile de urgență au fost 
utilizate pentru situații care nu erau 
urgente sau au fost gestionate în mod 
deficitar (a se vedea caseta 4 ).
Sistem parțial eficace de finanțare în cazurile de urgență de la frontierele externe
Cazul 1: Acțiuni de sprijin care nu priveau situații de urgență
Acțiunile de urgență pentru 2011 au fost utilizate în integralitate pentru opt proiecte, în valoare totală de 
aproximativ 7,5 milioane de euro, pentru a sprijini statele membre în etapele lor finale de dezvoltare a SIS II, 
chiar dacă era vorba de un proiect demarat în 2001. Mai mult, într-un caz, cheltuielile fuseseră deja finanțate 
de statul membru.
Cazul 2: Exemplu de gestionare deficitară a proiectelor de sprijin în situații de urgență
Acțiunile de urgență pentru 2010 au constat în trei proiecte de sprijin pentru Italia, în valoare de aproxima -
tiv 4 milioane de euro, în vederea tratării fluxului migrator cauzat de „Primăvara arabă”. Curtea a auditat 
două dintre aceste proiecte. Un prim proiect viza finanțarea transportului intern al migranților29. Cererea de 
finanțare nu a inclus nicio referire la numărul de migranți care pot fi transportați, făcând imposibilă evaluarea 
raportului costuri-beneficii. Numărul efectiv de migranți transportați nu a fost raportat și a fost comunicat 
numai la cererea specială a Comisiei, fără să fie însoțit de informații privind obiectivele în materie de timp 
de transport sau de alte detalii care ar permite evaluarea proiectului. În plus, numai jumătate din bugetul 
proiectului a fost executat, iar în raportul final al proiectului nu a fost oferită nicio explicație pentru această 
situație. Nici celălalt proiect auditat30 nu dispunea de valori-țintă cuantificabile și nu a beneficiat de o raporta -
re adecvată.
29 Proiectul nr. 3 [Transportul intern al migranților (SHIFTS)].
30 Proiectul nr. 2 [Consolidarea mijloacelor de transport pentru patrularea zonelor din jurul punctelor de trecere a frontierei și a zonelor din 
apropierea centrelor de identificare și expulzare (RECARS)] din cadrul acțiunilor de urgență, a se vedea anexa .Caseta 4
26 Observații
43 
În cadrul FFE, o sumă de 10 milioane 
de euro era disponibilă anual pentru 
proiecte care abordau vulnerabilități 
specifice de la puncte de frontieră 
strategice. Aceste acțiuni specifice nu 
au fost incluse în propunerea Comisiei 
privind FFE, dar au fost introduse de 
către Consiliu. Procedura de selecție 
a proiectelor era îndelungată, iar 
perioada de implementare (șase luni) 
era mult prea scurtă pentru proiectele 
care implicau achiziționarea de echipa -
mente specializate, precum elicoptere. Această situație a condus la o rată de 
implementare scăzută. De exemplu, în 
ciuda nevoilor sale, Grecia nu a putut 
să implementeze nouă din 11 proiecte 
aprobate în cadrul programelor de 
acțiuni specifice pentru 2008-2010. În 
ceea ce privește cele două proiecte 
italiene de acțiuni specifice auditate 
în detaliu, Curtea a constatat că unele 
elemente au fost utilizate în afara 
zonelor de frontieră, iar altele erau 
complet în afara sferei FFE (a se vedea 
caseta 5 ).
Acțiuni specifice utilizate în afara zonei de frontieră
Curtea a examinat un proiect încadrat la acțiunile specifice din 2009 și unul din 2010. Ambele au fost imple -
mentate de Ministerul Afacerilor Interne din Italia, utilizatorul final fiind poliția.
Acțiuni specifice pentru 2009: Contract de închiriere pe șase luni pentru vehicule care urmau să fie folosite 
la frontierele maritime sudice ale Italiei
Proiectul a răspuns cererii de propuneri care specifica sfera teritorială ca fiind „frontiera maritimă a Italiei  
(Marea Mediteraneană și Marea Siciliei)”. În cererea de finanțare se menționa că proiectul „va crește eficacita -
tea activității de supraveghere din zonele portuare și de pe linia de țărm a regiunii mediteraneene centrale”.  
Cu toate acestea, toate cele 137 de autovehicule au fost livrate către „centre de identificare și expulzare” 
(C.I.E.) situate în nordul țării (Torino, Milano și Bologna) și nu erau implicate în supravegherea frontierei  
externe. Cu toate acestea, Comisia a aprobat costurile (grantul final ridicându-se la 950 688 de euro).
Acțiuni specifice pentru 2010: Patrulare la frontiere
Proiectul avea în plan achiziționarea de vehicule de poliție (cererea este inconsecventă în ceea ce privește nu -
mărul de mașini care ar trebui achiziționate și utilizarea lor) pentru patrularea la frontierele maritime din sudul 
Italiei și, în special, pe linia de țărm din sud-vest. Cu toate acestea, vehiculele au fost utilizate în apropiere de 
centrele C.I.E.31 și C.A.R.A. (centru pentru azil și refugiați). În evaluarea raportului final, Comisia a observat că 
alocarea a 22 dintre cele 43 de vehicule achiziționate în cadrul proiectului nu era conformă cu sfera teritoria -
lă a cererii de propuneri, întrucât ele au fost utilizate (ca și în cazul de mai sus) în apropiere de centre C.I.E și 
C.A.R.A. Costurile aferente (337 405 euro) au fost ulterior considerate neeligibile de către Comisie (grantul final 
ridicându-se la 560 259 de euro, dintr-o sumă aprobată de 1 192 559 de euro).
31 Centre C.I.E. și C.A.R.A există peste tot în Italia, atât în zone de coastă, cât și în partea continentală a țării.Caseta 5
27 Observații
44 
Având în vedere aceste limitări ineren -
te de concepție din legislație și proble -
mele de implementare, Comisia a luat 
decizia de a nu se realiza nicio acțiune 
specifică în 2013.
Sprijin pentru proiecte care 
ar fi fost oricum finanțate la 
nivel național, pentru pro -
iecte care nu dispuneau de 
o evaluare corespunzătoare 
a necesităților sau pentru 
proiecte care conțineau cos -
turi neeligibile semnificative
45 
Curtea a constatat că, în două dintre 
cele cinci state membre incluse în 
eșantionul Curții (Grecia și Spania), 
numeroase proiecte fuseseră deja 
finanțate sau ar fi fost oricum finanțate 
la nivel național la momentul la care 
erau incluse în programele anuale. 
Acesta a fost și cazul uneia dintre cele 
trei acțiuni de urgență auditate, pentru 
care se menționa deja în cererea de 
proiect că statul membru a rezervat 
bugetul necesar pentru a finanța în 
întregime proiectul. Deși normele 
aferente fondului permit o astfel de 
practică, aceasta crescând rata de 
implementare, înlocuirea cheltuielilor 
naționale ale unui stat membru cu 
fonduri ale UE ar periclita orice valoare 
adăugată europeană posibilă. În ca -
zurile identificate mai sus, nu a existat 
nicio valoare adăugată europeană.46 
În trei state membre incluse în 
eșantionul Curții (Grecia, Italia și Po -
lonia), valoarea adăugată europeană 
a anumitor proiecte nu a putut fi stabi -
lită din cauza lipsei unei evaluări adec -
vate a nevoilor pe care proiectele vizau 
să le abordeze. În două state membre 
(Grecia și Italia), fondul a avut o valoare 
adăugată europeană limitată, întrucât 
unele proiecte au constat mai degrabă 
în sprijin operativ, precum carburant și 
consumabile pentru echipamente, de -
cât în consolidarea capacității statelor 
membre de gestionare a frontierelor 
externe. Deși sprijinul pentru astfel de 
costuri este permis și ar putea fi justi -
ficat în situații de urgență, fondul este 
conceput să sprijine în principal conso -
lidarea capacităților32, de exemplu prin 
infrastructură sau prin achiziționarea 
de echipamente, nu să finanțeze costu -
rile de funcționare.
47 
Valoarea adăugată europeană a FFE 
este limitată și de cuantumul ridicat al 
costurilor neeligibile din cadrul unora 
dintre proiectele auditate, rezultate 
din cheltuieli care nu sunt conforme 
cu prioritățile fondului sau care privesc 
echipamente care nu funcționează sau 
nu sunt exploatate așa cum ar trebui 
sau unde ar trebui. În majoritatea cazu -
rilor constatate de Curte, aceste nere -
guli nu au fost detectate de sistemele 
naționale de gestionare și de control 
existente (pentru exemple legate de 
punctele 45-47, a se vedea caseta 6 ).32 A se vedea articolele 3 și 4 din 
Decizia nr. 574/2007/CE și nota 
Comisiei către 
Comitetul SOLID din 
18 octombrie 2010.
28 Observații
Exemple de proiecte cu valoare adăugată europeană scăzută sau necunoscută
Fonduri pentru proiecte deja finanțate
Un proiect desfășurat în Grecia, care viza achiziționarea a 75 de vehicule de poliție pentru patrulare și pentru 
transportul de pasageri, a fost inclus în cadrul unei revizuiri a programului anual pentru 2009 al Greciei, în 
martie 2011, după ce vehiculele fuseseră achiziționate și finanțate din bugetul național.
Lipsa unei evaluări a necesităților și costuri neeligibile
În Italia, Curtea a auditat un proiect (programul anual pentru 2010) de achiziționare a 355 de vehicule 
operaționale, care urmau să fie folosite de Guardia di Finanza  pentru sarcinile sale de detectare și identificare 
a imigranților la frontierele maritime. Beneficiarul final nu a putut să demonstreze pe deplin modul în care 
a fost stabilit numărul de vehicule necesare sau baza alocării lor către diferite unități. Numărul vehiculelor 
achiziționate în cadrul proiectului a crescut în primul rând din cauza fondurilor suplimentare disponibile.  
Curtea a constatat că vehiculele erau utilizate și pentru activități polițienești „obișnuite”.
Având în vedere lipsa unei evaluări a nevoilor pentru cele 355 de vehicule și faptul că Italia a achiziționat în 
total 1 084 de vehicule în cadrul programelor anuale din perioada 2007-2010, există riscul ca finanțarea din 
FFE să fie utilizată pentru proiecte care nu corespund priorităților fondului și ca nevoile urgente să nu fie 
îndeplinite.
În ceea ce privește un alt proiect italian, care a fost creat pentru extinderea software-ului și a infrastructu -
rii de cablu cu fibră optică între birourile de poliție din Italia Centrală și de Nord, Curtea a primit informații 
contradictorii din partea autorităților italiene cu privire la costurile investiției totale și la modul de calculare 
a costurilor eligibile. Ca urmare, Curtea nu a putut să stabilească în ce măsură cele 22 de milioane de euro 
declarate drept costuri eligibile (care urmau să fie cofinanțate de FFE în proporție de 50 %) în programul anual 
pentru 2007 aveau legătură cu FFE.
Probleme similare au fost constatate în Malta pentru un proiect din cadrul programului anual pentru 2007, 
proiect care însuma aproximativ 540 000 de euro și în cazul căruia statul membru nu a putut să demonstreze 
de ce anumite costuri (legate în special de lucrări de construcție) au fost imputate proiectului.Caseta 6
29 Observații
Deficiențe strategice și 
operaționale în progra -
marea și implementarea 
FFE la nivelul statelor 
membre și al Comisiei
48 
Curtea a evaluat procesele-cheie 
pentru eficacitatea fondului, și anume 
programarea și selectarea proiecte -
lor, și a constatat că programele nu 
sunt integrate în strategii naționale și 
nu dispun de obiective SMART și de 
indicatori măsurabili. Cerințele de pro -
gramare au dus la o sarcină administra -
tivă excesivă. În unele state membre, 
procedurile de selectare a proiectelor 
nu au asigurat în mod adecvat înde -
plinirea nevoilor statelor membre 
respective. În plus, auditul a identificat 
deficiențe în procedurile de achiziții, 
care periclitează gestiunea financiară. Fotografia 3Un vehicul de poliție, cofinanțat de FFE, folosit pentru 
patrulare în Grecia
Sursa : Curtea de Conturi Europeană.

30 Observații
Programe neintegrate în 
strategiile naționale pen -
tru controlul la frontiere și 
vize ...
49 
În statele membre selectate, Curtea 
a examinat dacă programul multianual 
și programele anuale aveau la bază 
o strategie națională pentru gestio -
narea frontierelor și în materie de vize 
și dacă acestea au fost coordonate cu 
fonduri naționale, cu alte fonduri ale 
UE sau cu fonduri internaționale. În 
conformitate cu a treia versiune a ca -
talogului Schengen privind controlul 
frontierelor externe, returnarea și read -
misia, printr-o astfel de strategie ar tre -
bui „să se delege în mod clar sarcini” 
și „să cuprindă evaluări ale mediului 
de lucru, ale riscurilor și amenințărilor, 
analize ale resurselor necesare, precum 
și planuri de acțiune și dezvoltare”. 
Numai atunci când există o astfel de 
evaluare completă, poate fi obținut 
un maximum de eficiență și de eficaci -
tate din partea FFE. Curtea a analizat, 
de asemenea, pe baza evaluărilor 
Schengen, dacă o astfel de strategie 
națională a fost fundamentată pe 
modelul comun de analiză integrată 
a riscurilor (CIRAM)33 care evaluează 
riscurile relative pe care le prezintă 
diferite amenințări pentru gestionarea 
frontierelor și a vizelor.
50 
În patru dintre cele cinci state membre 
din eșantionul Curții (toate, cu excepția 
Poloniei), Curtea a constatat că progra -
mul multianual și, ca urmare, progra -
mele anuale nu sunt integrate într-o 
strategie globală, din simplul motiv că 
o astfel de strategie nu există. Există numeroase documente de strategie 
individuale, dar ele se limitează adesea 
la o singură autoritate. Deși progra -
mele multianuale trebuiau să conțină 
o secțiune privind complementaritatea 
între finanțarea națională și FFE, Curtea 
a constatat că explicațiile erau incom -
plete sau nu existau. În toate cele cinci 
state membre, o analiză integrată co -
mună a riscurilor se află numai în sta -
diul de dezvoltare sau nu se folosește 
deloc. Lipsa unei imagini de ansamblu 
bazate pe o analiză a riscurilor în -
seamnă că nici Comisia și nici statele 
membre nu pot stabili în mod obiectiv 
dacă măsurile finanțate de FFE se înca -
drează în strategia generală a statelor 
membre, vizează necesități reale și de 
ce măsurile respective au fost selectate 
pentru a fi finanțate de FFE.
51 
În trei state membre (Spania, Malta 
și Polonia), Curtea a identificat probe 
potrivit cărora FFE nu a fost coordonat 
în mod adecvat cu alte fonduri ale UE34 
sau cu alte fonduri internaționale35. 
Există riscul unei pierderi de eficiență 
și de eficacitate a fondurilor implicate, 
întrucât fiecare dintre acestea ar putea 
viza acțiuni similare.
... fără obiective SMART și 
fără indicatori măsurabili
52 
Curtea a examinat dacă programele 
multianuale și anuale și proiectele 
includeau obiective SMART și indica -
tori care să fie relevanți, măsurabili și 
însoțiți de o valoare-țintă.33 Modelul de analiză a riscurilor 
elaborat de Frontex și statele 
membre, utilizat de Frontex și 
recomandat pentru utilizarea 
de către statele membre.
34 De exemplu, Fondul european 
de dezvoltare regională 
(FEDR).
35 De exemplu, sprijinul SUA 
pentru proiectele de 
gestionare a frontierelor.
31 Observații
53 
Cele cinci state membre din eșantionul 
Curții nu au inclus obiective SMART și 
indicatori măsurabili în programele lor 
multianuale și anuale sau în proiecte. 
Majoritatea descrierilor programelor și 
proiectelor nu conțin valori-țintă. 
În plus, în Grecia, au fost stabilite valori - 
țintă pentru programele anuale din 
2008, 2009 și 2010 numai după ce 
proiectele fuseseră deja implementate, 
aceste valori fiind deci redundante. 
O analiză a programelor anuale din 2012 
a indicat îmbunătățiri în ceea ce privește 
formularea indicatorilor în trei state 
membre, dar, pentru două dintre 
acestea, nu s-a înregistrat niciun progres 
în ceea ce privește stabilirea de valori-
țintă pentru indicatori.54 
Deși poate fi dificil să se stabilească 
indicatori de rezultat și de impact în 
ceea ce privește gestionarea frontie -
relor și vizele, Comisia a demonstrat în 
notele de orientare că acest lucru este 
posibil. Din cauza lipsei de indicatori 
comuni obligatorii, statele membre 
au folosit seturi diferite de indicatori, 
nu doar între programe, ci și pentru 
măsuri similare, ceea ce face imposibilă 
o evaluare adecvată. În ciuda calității 
scăzute a obiectivelor și a indicatorilor 
din programele statelor membre, Co -
misia le-a aprobat totuși, în contextul 
nevoii de a implementa fondul (a se 
vedea caseta 7 ).
Exemple de indicatori vagi și inadecvați
Un proiect a constat în achiziționarea a două nave de dimensiuni medii pentru patrulare pe mare și a fost 
finanțat prin programul anual spaniol pentru 2008. În mod similar cu alte proiecte auditate din Spania36,  
Curtea a identificat indicatori care nu erau relevanți, care nu erau înregistrați și/sau care erau stabiliți fără 
o consultare adecvată a beneficiarului final de către autoritatea responsabilă.
„Rezultatele preconizate” ale proiectului erau foarte vagi și, în mare parte, nu erau însoțite de explicații privind 
modul în care ar fi putut fi măsurate, de exemplu: „sporirea eficacității și a eficienței resurselor dedicate misiu -
nilor de patrulare pe mare”, „condiții de securitate mai bune pentru misiuni” și „un nivel mai mare de securita -
te la frontiere”. Singurul rezultat preconizat măsurabil a fost „reducerea numărului de nave care ajung ilegal în 
zonele de coastă ale Spaniei-Europei”. Cu toate acestea, dificultatea în ceea ce privește acest indicator constă 
în faptul că legătura cauzală dintre acțiune și rezultat trebuie să fie examinată cu atenție.
36 Proiectele nr. 7, 8, 9, 11 și 12 (din anexă ) ale statelor membre.Caseta 7
32 Observații
55 
Comisia a reacționat deja la unele 
deficiențe cauzate de lipsa indicato -
rilor comuni, propunând indicatori 
comuni obligatorii pentru perioada de 
finanțare 2014-2020. Statele membre 
vor trebui să elaboreze indicatori spe -
cifici programelor.
Cerințe de programare anu -
ală care duc la o sarcină 
administrativă excesivă și la 
dificultăți de implementare
56 
Deși intenția a fost de a se suprave -
ghea mai strict programele imple -
mentate de autoritățile responsabile, 
cerința de a elabora programe anuale 
în plus față de programele multianuale 
a dus la o sarcină administrativă exce -
sivă atât la nivelul statelor membre, cât 
și la nivelul Comisiei, precum și la întâr -
zieri considerabile. Depunerea inițială 
de programe de slabă calitate de către 
statele membre – care, adesea, nu res -
pectau cerințele prevăzute în temeiul 
juridic –, a cauzat întârzieri în procesul 
de aprobare a programelor anuale. 
Intervalul dintre depunerea inițială și 
versiunea finală a programelor anuale 
era în medie de șase luni și jumătate. 
Prin urmare, durata de implementare 
a proiectelor a fost adesea considerabil 
redusă.
57 
De asemenea, programele anuale afe -
rente FFE nu erau compatibile cu pro -
cedurile de achiziții îndelungate nece -
sare pentru echipamentele complexe. 
Ca urmare, proiectele au fost întârziate 
sau nu au putut fi finanțate de către 
fond. Ca o recunoaștere a dificultăților 
menționate anterior, pentru perioada 
de finanțare 2014-2020 vor fi stabilite 
numai programe multianuale.Procedurile de selecție a pro -
iectelor din unele state mem -
bre nu au asigurat îndeplini -
rea necesităților lor reale
58 
Curtea a examinat procedura folosită 
de statele membre pentru a selec -
ta proiectele. Au fost identificate 
deficiențe grave în procedurile de 
selecție a proiectelor din Italia și, nu -
mai pentru primii ani, în Malta, ceea ce 
ridică îndoieli cu privire la selectarea 
celor mai relevante proiecte.
59 
În Italia, alocarea de fonduri între 
entitățile publice și selecția ulterioară 
a proiectelor prezentau mai multe 
deficiențe. Din cauza lipsei totale 
a unei piste de audit, Curtea nu a putut 
să verifice pe ce bază a fost decisă 
alocarea între beneficiarii finali pentru 
programele anuale din 2007 și 2008. 
Pentru anii ulteriori, motivele oferite 
de autoritatea responsabilă pentru dis -
tribuirea alocării fie au indus în eroare, 
fie nu au fost aplicate și ulterior în 
contextul distribuirii resurselor. Ca ur -
mare, nu a putut fi justificată alocarea 
unor sume din ce în ce mai mari pentru 
Ministerul Afacerilor Interne – Depar -
tamentul pentru securitate publică  – 
Direcția Centrală pentru Imigrație și 
Poliția de Frontieră, organismul în care 
este găzduită autoritatea responsabilă, 
în detrimentul altor organisme, cum 
ar fi Garda de Coastă. Același minister 
a fost, de asemenea, singurul organism 
italian care a beneficiat de acțiuni de 
urgență și de acțiuni specifice în peri -
oada 2007-2012, deși alte câteva forțe 
(subordonate altor ministere) erau 
implicate în gestionarea frontierelor 
Italiei. Excluderea sau marginalizarea 
altor autorități pune în pericol îndepli -
nirea necesităților lor.
33 Observații
60 
La selectarea și finanțarea ulterioară 
a unui centru de detenție temporară 
din Grecia nu s-a ținut seama de prin -
cipiul tratamentului respectuos și al 
demnității (a se vedea caseta 8 ).
Finanțarea unui centru de detenție din Grecia
Curtea a examinat costurile de închiriere a unui centru de detenție temporară din Pagani (cunoscut și ca Unita -
tea specială Mytilini pentru migranți în situație neregulamentară), de pe insula Lesbos. Proiectul a fost imple -
mentat de autoritatea responsabilă (Ministerul Ordinii Publice și Protecției Cetățenilor).
Autoritatea responsabilă a inclus proiectul în cadrul unei revizuiri târzii a programului anual din 2008, pentru 
„cazarea migranților în hoteluri și camere”. Cu toate acestea, a fost de fapt finanțată închirierea centrului din 
Pagani din 1 ianuarie 2008 până la 30 iunie 2010, cu un cost total de 267 405 de euro.
Organizațiile pentru drepturile omului au criticat în mod repetat centrul, din cauza condițiilor precare. Inițial 
o unitate de depozitare de bunuri, centrul a fost transformat pentru a caza 300 de persoane. În 2008, în cadrul 
unității erau deținuți 720 de migranți. Condițiile au fost descrise ca fiind „abominabile” și ca reprezentând „un 
pericol pentru sănătatea personalului și a deținuților”37. În octombrie 2009, după ce a vizitat centrul, ICNUR 
a solicitat închiderea acestuia. În perioada octombrie 2009-iunie 2010, centrul a fost închis treptat.
La momentul deciziei de a finanța proiectul, condițiile inacceptabile din centru erau bine cunoscute. Cu toate 
acestea, autoritățile elene au prezentat Comisiei o descriere înșelătoare a proiectului. Pe baza analizei raportu -
lui final, Comisia intenționează în prezent să deducă cheltuielile din plata finală.
37 Raport către Guvernul Greciei privind vizita în Grecia a Comitetului European pentru Prevenirea Torturii și a Pedepselor sau Tratamentelor 
Inumane sau Degradante (CPT) în perioada 23-29 septembrie 2008 [CPT/INF(2009)20].Caseta 8
Procedurile de achiziții ina -
decvate din statele membre 
au pus în pericol buna gesti -
une financiară
61 
Curtea a auditat procedurile de 
achiziții din cadrul a 11 proiecte. În opt 
dintre acestea, procedurile nu res -
pectau dispozițiile juridice relevante sau nu au fost realizate astfel încât să 
se asigure un bun raport costuri-be -
neficii. Una dintre proceduri (Grecia), 
care viza achiziționarea unor câini de 
patrulare, a fost un eșec complet, din 
cauza unei proceduri inadecvate. Deși 
cele 40 de vehicule destinate transpor -
tului câinilor au fost livrate în mai 2012, 
s-a constatat că, în iunie 2014, animale -
le nu fuseseră încă achiziționate.
34 Observații
62 
Principala deficiență a fost faptul că 
trei state membre nu au justificat în 
mod corespunzător folosirea clauzei 
de exceptare pentru achiziții în materie 
de apărare și securitate. De exemplu, 
în cadrul programului anual din 2007, 
Spania a achiziționat, pentru 50 de 
milioane de euro, două aeronave cu 
aripi fixe pentru patrule maritime și 
pentru combaterea imigrației nere -
gulamentare. Autoritățile spaniole au 
declarat achizițiile „secret” și au folosit 
procedura negociată fără publica -
rea prealabilă a unui anunț, invitând 
numai un singur furnizor. Ar fi putut fi 
folosite proceduri mai puțin restrictive, 
fără a se compromite securitatea. În 
alte state membre, achiziții similare au 
fost realizate folosindu-se o licitație 
deschisă.
63 
Alte deficiențe în cadrul procedu -
rilor de achiziții au fost folosirea 
ulterioară a aceluiași furnizor, fără 
o concurență adecvată, și lipsa 
capacității și a cunoștințelor de la nive -
lul administrației publice.
64 
Verificarea de către autoritățile res -
ponsabile a procedurilor de achiziții în 
patru dintre cele cinci state membre 
(toate, cu excepția Poloniei) a fost 
inadecvată sau nu a existat, deși părți 
importante din FFE au fost cheltuite 
prin proceduri de achiziții.65 
Ca urmare, există riscul ca acțiuni 
cu o valoare ridicată din cadrul anu -
mitor programe ale FFE, cum ar fi 
achiziționarea de aeronave sau de 
nave, să nu poată genera un bun ra -
port costuri-beneficii.
Carențele în monitoriza -
rea efectuată de 
autoritățile responsabile 
și deficiențele grave din 
evaluările ex post  reali -
zate de Comisie și de sta -
tele membre nu permit 
o evaluare adecvată a rea -
lizărilor generale ale 
fondului
66 
Curtea a urmărit să determine dacă 
statele membre și Comisia au folosit 
monitorizarea și evaluarea pentru 
a evalua și a îmbunătăți eficacitatea 
FFE. Curtea a constatat că monito -
rizarea și evaluarea au fost limitate 
considerabil de lipsa obiectivelor 
SMART și a unor indicatori măsurabili, 
de faptul că statele membre nu au 
asigurat o monitorizare și o raportare 
adecvată și de o evaluare caracterizată 
de întârzieri și de lacune grave.
35 Observații
Lipsa unei monitorizări și 
a unei raportări adecvate 
a proiectelor de către statele 
membre
67 
În niciunul dintre statele membre din 
eșantionul Curții, autoritatea respon -
sabilă nu a realizat o monitorizare 
suficientă și/sau adecvată care să fi 
permis urmărirea implementării pro -
iectelor și identificarea abaterilor de la 
obiectivele stabilite. În cazul în care au 
existat, rapoartele de monitorizare nu conțineau informații importante, pre -
cum rezultatele obținute în raport cu 
indicatorii sau cu valorile-țintă stabilite 
sau schimbările semnificative surveni -
te în etapa de execuție a proiectului. În 
Grecia, nu a existat nicio monitorizare 
pe parcursul implementării proiecte -
lor în perioada 2007-2009, deoarece 
proiectele au fost în general introduse 
în programul anual după ce fuseseră 
realizate. Deși au fost efectuate unele 
verificări la fața locului, nu erau dispo -
nibile liste de verificare pentru a de -
monstra că au fost verificate aspectele 
calitative ale proiectelor finanțate.Fotografia 4Un post de control cofinanțat de FFE la punctul de trecere 
a frontierei El Tarajal, Ceuta, între Spania și Maroc
Sursa : Curtea de Conturi Europeană.

36 Observații
68 
În toate cele cinci state membre, atât 
la nivelul proiectelor, cât și pentru 
programele anuale, rapoartele fina -
le nu au indicat în mod satisfăcător 
indicatorii sau valorile-țintă atinse. În 
trei state membre, au existat mai multe 
inconsecvențe și erori în rapoartele 
finale, care au afectat fiabilitatea date -
lor. Spania nu a solicitat rapoarte finale 
privind proiectele înainte de pro -
gramul anual pentru 2010 și a inițiat 
monitorizarea pe parcursul implemen -
tării numai începând cu programul 
anual pentru 2009. La data auditului 
(februarie 2014), Grecia încă nu solici -
ta rapoarte finale privind proiectele, 
ceea ce limitează în mod semnificativ 
informațiile disponibile privind rezul -
tatele obținute în cadrul proiectelor. 
Autoritatea responsabilă din Italia și-a 
anunțat intenția de a introduce vizite 
de monitorizare ca urmare a auditului 
realizat de Curte.
69 
Niciunul dintre statele membre din 
eșantionul Curții nu introdusese un sis -
tem informatic adecvat de la începutul 
fondului pentru a înregistra indicatori. 
Deși trei state membre (Spania, Italia și 
Malta) au început să dezvolte, în a doua 
jumătate a perioadei de finanțare, 
un sistem informatic care sprijină 
activitățile de gestionare ale autorității 
responsabile, numai sistemul italian 
are o funcție care permite înregistra -
rea indicatorilor și a valorilor aferente. 
Orientările Comisiei nu au explicat 
beneficiile unor astfel de sisteme infor -
matice și au fost pierdute oportunități 
de schimb de bune practici.
70 
Raportarea de către statele membre 
cu privire la acțiunile comunitare și la 
acțiunile specifice este caracterizată de 
o lipsă similară de informații referi -
toare la rezultatele obținute, uneori 
neincluzând chiar informațiile cele mai 
elementare.Întârzieri și deficiențe grave 
în evaluările ex post , atât la 
nivelul statelor membre, cât 
și la nivelul Comisiei
71 
Comisia, în parteneriat cu statele 
membre, este responsabilă pentru 
evaluarea fondului cu scopul de 
a determina relevanța, eficacitatea și 
impactul acțiunilor sale. Prima dintre 
cele două evaluări ex post , acoperind 
perioada 2007-2010, trebuia să fie 
prezentată de către Comisie Parlamen -
tului European și altor instituții până 
la 31 decembrie 2012.
72 
Curtea a analizat contribuția statelor 
membre din eșantionul său la această 
evaluare și a constatat o serie de omi -
siuni, erori și inexactități în toate cele 
cinci rapoarte de evaluare naționale. 
Ca urmare, fiabilitatea raportului gene -
ral de evaluare ex post  este semnifica -
tiv redusă. O explicație parțială pentru 
volumul limitat de informații cuan -
tificate furnizate de statele membre 
constă în faptul că tipul de date care 
urmau să fie raportate a fost stabilit de 
Comisie abia în 2011. Până la acea dată, 
toate acțiunile de inclus în evaluare 
începuseră și majoritatea se termina -
seră. În consecință, statele membre nu 
au putut să adapteze indicatorii care 
urmau să fie colectați. Aceasta a con -
dus la o problemă generală în ceea ce 
privește calitatea informațiilor cantita -
tive prezentate în evaluare, precum și 
la activități ineficiente și suplimentare 
de compilare retroactivă a datelor.
37 Observații
73 
Analizând raportul de evaluare ex post  
al Comisiei, Curtea a identificat sinteze 
ale unui volum mare de informații 
calitative și cantitative care fuseseră 
colectate de la statele membre. Cu 
toate acestea, prezentarea datelor are 
un caracter descriptiv, fără să existe 
o analiză a semnificației lor. De exem -
plu, datele sunt prezentate fără nicio 
altă informație utilă privind situația 
de referință sau într-un format care 
nu oferă explicații suplimentare utile 
(de exemplu, „numărul de sisteme 
achiziționate sau modernizate”). 
În plus, evaluarea omite să trateze 
acțiunile comunitare, acțiunile de 
urgență și acțiunile specifice, ceea ce 
îi diminuează și mai mult valoarea. În 
consecință, evaluarea ex post  nu poate 
fi considerată un raport util sau fiabil 
pentru a se evalua impactul efectiv al 
Fondului pentru frontierele externe.74 
În ciuda unui termen-limită prelun -
git, numai opt dintre cele 28 de state 
membre au trimis la timp contribuția 
lor Comisiei, scurtând astfel timpul 
disponibil pentru Comisie și contrac -
tantul său extern pentru a prelucra 
datele. Au existat întârzieri și la nivelul 
Comisiei. La momentul încheierii 
activității de audit desfășurate de 
Curte (martie 2014) și la peste un an de 
la termenul-limită, raportul nu fusese 
încă adoptat de Comisie, limitându-se 
disponibilitatea informațiilor pentru 
părțile interesate din domeniul FFE.
38
 Concluzii  
și recomandări
75 
Auditul a arătat că FFE a contribuit la 
gestionarea frontierelor externe și că 
a promovat solidaritatea financiară. 
Cu toate acestea, valoarea adăugată 
europeană suplimentară generată 
de fond a fost limitată, iar rezultatul 
general nu a putut fi măsurat din 
cauza carențelor de monitorizare de 
la nivelul autorităților responsabile și 
a unor deficiențe grave din evaluările 
ex post  realizate de Comisie și de state -
le membre. Un aspect esențial este că 
auditul a identificat deficiențe grave în 
gestionarea fondului în state mem -
bre cheie, și anume în Grecia, Spania, 
Italia și, pentru primii ani ai finanțării, 
în Malta. Aceste deficiențe creează 
riscul ca gestionarea frontierelor să nu 
fie consolidată în mod adecvat acolo 
unde este cea mai mare nevoie de 
o astfel de consolidare.
FFE a contribuit la gestio -
narea frontierelor externe, 
dar rezultatul general nu 
a putut fi măsurat din cauza 
lipsei unor obiective SMART 
și a unor deficiențe grave în 
evaluare
76 
Curtea a constatat că nu poate să 
evalueze măsura în care FFE a sprijinit 
prioritățile fondului. Programele state -
lor membre nu dispuneau de obiective 
SMART și nici de indicatori măsurabili, 
lucru care, împreună cu lipsa unor 
indicatori comuni, a făcut imposibi -
lă realizarea unei evaluări adecvate 
de către Comisie. În ciuda calității 
scăzute a obiectivelor și a indicato -
rilor, Comisia a aprobat programele 
statelor membre, în contextul nevoii 
de a implementa fondul (a se vedea 
punctele 53 și 54).77 
Autoritățile responsabile nu au moni -
torizat sau au monitorizat insuficient 
realizarea rezultatelor. Rapoartele de 
monitorizare și rapoartele finale nu 
conțineau informații relevante privind 
eficacitatea și/sau informațiile nu erau 
fiabile. Niciunul dintre statele mem -
bre din eșantionul Curții nu dispunea 
de un sistem informatic de colectare 
a datelor de monitorizare încă de la 
început. Numai Italia dezvolta un astfel 
de sistem spre a fi folosit pe viitor 
(a se vedea punctul 72). Contribuțiile 
statelor membre la evaluarea ex post  și 
raportul Comisiei au suferit întârzieri și 
prezentau deficiențe grave (a se vedea 
punctul 73).
78 
Comisia a propus indicatori co -
muni obligatorii pentru perioada de 
finanțare 2014-2020, iar statele mem -
bre vor trebui să își dezvolte propriii 
indicatori specifici programelor.
Recomandarea 1
Comisia ar trebui:
— să se asigure că toți indicatorii 
care urmează să fie utilizați sunt 
relevanți, măsurabili și, dacă este 
posibil, însoțiți de o valoare-țintă;
— să se asigure că sunt colectați indi -
catori încă de la început și că sunt 
dezvoltate sisteme informatice, 
dacă acestea nu există deja;
39 Concluzii și recomandări 
— să asigure orientări clare pen -
tru statele membre, astfel încât 
acestea să dispună de o înțelegere 
comună a indicatorilor obligato -
rii, pentru a fi posibilă agregarea 
în scopuri de monitorizare și de 
evaluare;
— să prezinte la timp raportul său de 
evaluare și să pună la dispoziția 
părților interesate o analiză a date -
lor subiacente.
Recomandarea 2
Statele membre ar trebui:
— să dispună de o expertiză adecvată 
la nivel de administrație pentru 
elaborarea și aplicarea de obiective 
SMART și de indicatori măsurabili;
— să stabilească valori-țintă pentru 
indicatori de realizare, indicatori 
de rezultat și, dacă este posibil, 
pentru indicatori de impact;
— să colecteze valorile efective ale 
indicatorilor încă de la începutul 
programului, utilizând sisteme in -
formatice adecvate, și să se asigure 
că informațiile sunt fiabile;
— să aplice experiența lor dobândită 
cu sisteme informatice similare din 
domeniul fondurilor structurale.FFE a promovat solidaritatea 
financiară, dar valoarea adă -
ugată europeană suplimen -
tară a fost limitată
79 
Curtea a constatat că FFE a contribuit 
la partajarea sarcinii financiare a state -
lor membre rezultată din gestionarea 
integrată a frontierelor externe, dar că 
valoarea adăugată europeană supli -
mentară a fondului a fost limitată:
(a) în ceea ce privește cooperarea 
consulară;
(b) în ceea ce privește sprijinirea 
operațiunilor Frontex;
(c) în ceea ce privește acțiunile de 
urgență și acțiunile specifice;
(d) din cauza finanțării unor acțiuni 
care au fost sau ar fi fost oricum 
finanțate la nivel național.
Nu a fost exploatat întregul potențial 
al fondului, din cauza deficiențelor de 
proiectare a sistemului de stimulare.
80 
Pentru perioada 2014-2020, Comisia 
a propus să fie stimulate cooperarea 
consulară și contribuția fondului la 
operațiuni Frontex. Deși este planifi -
cată o implicare sporită a Frontex în 
gestionarea fondului, nu este prevăzut 
un schimb exhaustiv de informații între 
agenție și Comisie în contextul im -
plementării de programe în cadrul ges -
tiunii partajate și al gestiunii directe. În 
plus, încă nu există o obligație genera -
lă de a se înregistra în baza de dotări 
tehnice a Frontex activele finanțate de 
FFE/Fondul pentru securitate internă 
care ar prezenta utilitate pentru aceas -
tă agenție.
40 Concluzii și recomandări 
Recomandarea 3
Pentru a sprijini cooperarea consulară:
— statele membre și Comisia ar trebui 
să se concentreze într-o mai mare 
măsură asupra creării de centre 
comune de primire a cererilor 
de viză și asupra altor forme de 
cooperare consulară, mai degrabă 
decât asupra renovării, a adaptării 
sau a dotării consulatelor.
Recomandarea 4
Pentru a sprijini activitatea Frontex:
— legiuitorul ar trebui să ia în consi -
derare introducerea obligativității 
înregistrării activelor relevante 
cofinanțate de Fondul pentru 
securitate internă în baza de dotări 
tehnice a Frontex;
— Comisia ar trebui să furnizeze 
Frontex, în timp util, informații 
relevante și complete privind 
implementarea FFE/a Fondului 
pentru securitate internă în sta -
tele membre, cum ar fi programe, 
rapoarte anuale de implementare 
și evaluări, precum și informații 
privind programele și proiectele 
gestionate direct. Informațiile ar 
trebui să ia în considerare opțiunea 
de „sprijin operativ” introdusă 
odată cu noul cadru 2014-2020 și 
este necesară implementarea unui 
sistem robust pentru a se evita 
dubla finanțare a necesităților.Deficiențe strategice în pro -
gramarea FFE
81 
În urma auditului, s-a constatat că 
patru dintre cele cinci state membre 
nu programează FFE ca parte integran -
tă a strategiei lor naționale globale 
privind gestionarea frontierelor și 
a vizelor. În toate statele membre din 
eșantionul Curții, o analiză integrată 
comună a riscurilor se află numai în 
curs de dezvoltare sau nu se folosește 
deloc.
Recomandarea 5
Programele naționale aferente FFE 
ar trebui să aibă la bază o strategie 
globală privind gestionarea frontiere -
lor, iar statele membre ar trebui să își 
fundamenteze strategiile proprii pe 
o analiză a riscurilor care să utilizeze 
modelul comun de analiză integrată 
a riscurilor.
Recomandarea 6
Legiuitorul ar trebui să ia în considera -
re posibilitatea de a condiționa ex ante  
primirea sprijinului viitor prin Fondul 
pentru securitate internă de confor -
marea cu recomandările din catalogul 
Schengen referitoare la strategie și la 
analiza riscurilor.
41 Concluzii și recomandări 
Deficiențe în implementarea 
FFE
82 
În cele trei state membre care sunt 
beneficiari principali (Grecia, Spania și 
Italia), Curtea a identificat deficiențe 
recurente în ceea ce privește planifica -
rea, implementarea, monitorizarea și 
evaluarea FFE, deficiențe care afectea -
ză eficacitatea fondului.
83 
În statele membre din eșantionul 
selectat (cu excepția Poloniei), Curtea 
a identificat proceduri de achiziții 
inadecvate, care pun în pericol buna 
gestiune financiară a fondului.Recomandarea 7
Capacitatea administrativă trebuie 
să fie consolidată, de exemplu, prin 
cursuri de formare specifice asigurate 
de Comisie sau prin schimbul de bune 
practici între statele membre.
Recomandarea 8
Statele membre ar trebui să conso -
lideze capacitatea administrativă 
în ceea ce privește achizițiile și să 
achiziționeze active finanțate de  
FFE/Fondul pentru securitate internă 
prin cele mai transparente proceduri 
disponibile.
Prezentul raport a fost adoptat de Camera IV, condusă de domnul Milan Martin 
CVIKL, membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 24 iunie 2014.
 Pentru Curtea de Conturi
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Președinte

42
 Anexă AnexăProiecte auditate
Beneficiar final Denumirea proiectuluiProgramul 
anualCheltuielile 
totale finale 
din FFE 
exprimate în 
euro1
Malta
1 Poliția din Malta – Secția 
pentru imigrație din cadrul 
PolițieiConsolidarea capacității Poliției pentru imigrație în ceea ce privește 
supravegherea frontierelor și patrulele la frontiere
Acest proiect a avut ca scop consolidarea capacităților operaționale și a 
posibilităților de supraveghere ale Poliției pentru imigrație, în special în ceea 
ce privește combaterea fenomenului de imigrație ilegală, prin furnizarea 
echipamentelor necesare.2007 491 567
2 VISET Malta plc Aducerea terminalelor maritime pentru pasageri în conformitate cu cerințele din 
acquis-ul Schengen (VISET)
Scopul proiectului a fost să aducă instalațiile de gestionare a pasagerilor din 
portul Valletta în conformitate cu cerințele din acquis-ul Schengen și cu bunele 
practici.2007 540 234
3 Ministerul Afacerilor Externe Instituirea unei noi misiuni de risc înalt/cu volum mare de activitate și pregătirea 
sa pentru colectarea de date biometrice
Acest proiect a avut ca scop renovarea completă a sediului achiziționat recent 
care găzduiește noua secție consulară din Moscova. Proiectul de renovare a fost 
conceput să includă caracteristicile de securitate necesare și să permită misiunii 
să se pregătească pentru eventuala colectare de date biometrice.2007 285 335
4 Forțele Armate din Malta Achiziționarea de nave de patrulare costieră pentru Forțele Armate din Malta
Proiectul a furnizat Forțelor Armate din Malta nave înlocuitoare de patrulare 
costieră pentru a spori prezența pe mare și pentru a se asigura capacități de 
intervenție mai rapide.2008 7 200  000
5 Poliția din Malta Migrarea de la SIS1 la SIS2 și de la SIReNE1 la SIReNE2
Obiectivul general a fost să se finalizeze capitolul final al integrării Sistemului de 
Informații Schengen II cu sistemele poliției naționale.2008 2 037 810
6 Forțele Armate din Malta Consolidarea capacităților de control la frontiere ale Forțelor Armate din Malta – 
Achiziționarea unei aeronave cu aripi fixe pentru patrule maritime
Acest proiect a avut ca scop consolidarea capacităților de control la frontiere prin 
achiziționarea unei aeronave cu aripi fixe pentru patrule maritime.2009 7 269 636
1 Cifrele prezentate pentru Grecia sunt cele verificate și raportate de autoritatea responsabilă. Ele nu au fost încă aprobate de către Comisie.
43 Anexă Anexă
Beneficiar final Denumirea proiectuluiProgramul 
anualCheltuielile 
totale finale 
din FFE 
exprimate în 
euro1
Spania
7 Ministerul Afacerilor 
Interne: Direcția Generală 
Infrastructură și Materiale 
pentru SecuritateSprijin tehnic pentru Sistemul de Informații Schengen
Sprijin tehnic specializat pentru Sistemul de Informații Schengen, pentru 
corectarea, perfecționarea și evoluția acestui sistem.2010 129 129
8 Ministerul Afacerilor Interne: 
Corpul Poliției Naționale, 
parte din Direcția Generală 
Poliția Națională și Guardia 
CivilAchiziționarea de echipamente operaționale pentru controlul la frontierele 
externe
Scopul acțiunii a fost să doteze punctele de trecere a frontierei cu echipamente 
de ultimă generație (precum echipamente pentru inspecția documentelor sau 
lămpi cu UV) pentru a crește calitatea și eficiența controlului la frontiere.2007 274 885
9 Ministerul Afacerilor 
Interne: Direcția Generală 
Infrastructură și Materiale 
pentru Securitate (DGIMS)Achiziționarea a două nave de dimensiuni medii (20 de metri) pentru patrulare 
pe mare
Această achiziție a avut ca scop consolidarea capacității de supraveghere și de 
intervenție pe mare a Serviciului Maritim din cadrul Guardia Civil , cu scopul de 
a permite Serviciului Maritim să își finalizeze cu succes misiunile, în special să 
combată imigrația ilegală, facilitând acțiuni rapide în apele teritoriale. Navele de 
patrulare respective urmau să fie folosite în zona de coastă a Mării Mediterane.2008 2 143 680
10 Ministerul Afacerilor 
Interne: Direcția Generală 
Infrastructură și Materiale 
pentru Securitate (DGIMS)Lucrări de renovare și alte lucrări la filtrele de la punctul de trecere a frontierei El 
Tarajal din orașul Ceuta
Lucrări de renovare și alte lucrări pentru a se sprijini activitatea ofițerilor 
din Corpul Poliției Naționale în ceea ce privește controlul la intrarea/ieșirea 
persoanelor de pe teritoriul național.2010 36 426
11 Ministerul Afacerilor 
Interne: Direcția Generală 
Infrastructură și Materiale 
pentru Securitate (DGIMS)Lucrări de renovare, modernizare și reconstrucție în perimetrul frontalier dintre 
Spania și Maroc (Ceuta și Melilla)
Proiectul a sprijinit finanțarea echipamentelor pentru camere CCTV, a unor 
instalații pentru scurgerea apei în zona gardului de frontieră, a unor turnichete 
în Ceuta și, de asemenea, a unui turn de pază în Melilla.2010 164 386
12 Ministerul Afacerilor Interne: 
Direcția Generală a Poliției 
și Guardia Civil, domeniul 
Guardia CivilModernizarea a două aeronave pentru patrule maritime și combaterea imigrației 
neregulamentare, destinate Serviciului aerian al Guardia Civil (achiziționate în 
cadrul programului anual FFE pentru 2007)
Achiziționarea celor două aeronave a fost cofinanțată prin programul anual FFE 
pentru 2007 , valoarea totală a contractului ridicându-se la 50 de milioane de 
euro. Această achiziție a fost inclusă și în auditul Curții privind proiectul ulterior 
de modernizare.
În conformitate cu programul anual pentru 2010, „aeronavele, din cauza 
orelor de supraveghere numeroase, necesită o modernizare pentru a putea 
să efectueze activități de supraveghere (sunt necesare lucrări de modernizare 
structurală și achiziționarea de piese de schimb de bază)”.2010 6 398 873
13 Direcția Generală Servicii, 
Ministerul Afacerilor ExterneRenovarea și adaptarea consulatelor
Proiectul privește adaptarea, extinderea, reproiectarea și relocarea consulatelor 
pentru a se asigura că ele sunt dotate corespunzător, că angajații sunt în 
siguranță și că procesul de depunere a cererilor de vize este eficient.2010 835 695
1 Cifrele prezentate pentru Grecia sunt cele verificate și raportate de autoritatea responsabilă. Ele nu au fost încă aprobate de către Comisie.
44 Anexă AnexăBeneficiar final Denumirea proiectuluiProgramul 
anualCheltuielile 
totale finale 
din FFE 
exprimate în 
euro1
Polonia
14 Ministerul Afacerilor Externe Dotarea birourilor consulare cu echipamente și software pentru colectarea de 
date biometrice
Scopul proiectului a fost să se doteze birourile consulare cu echipamente și 
software pentru colectarea de date biometrice (scanere pentru amprente 
digitale, de exemplu). Proiectul a fost finanțat prin două programe anuale.2007 și 2008 389 604
15 Poliția de Frontieră din 
PoloniaAmeliorarea calificărilor personalului care desfășoară operațiuni de protecție la 
frontiere cu aeronave
Furnizarea de cursuri de formare specializate în materie de aeronave pentru 
piloții și mecanicii din cadrul Poliției de Frontieră în vederea operării anumitor 
tipuri de aeronave (elicoptere Sokol și Kania, aeroplanul Skytruck), inclusiv 
instruire cu ochelari pentru vedere nocturnă și formarea de instructori. Proiectul 
a fost finanțat prin trei programe anuale.2007-2010 803 034
16 Poliția de Frontieră din 
PoloniaDotarea polițiștilor de frontieră cu mijloace de transport specializate
Proiectul a constat în achiziționarea de vehicule pentru serviciile Poliției de 
Frontieră și a fost finanțat prin două programe anuale.2008 și 2009 3 571 588
17 Voievodatul Subcarpatia Reconstruirea clădirii destinate controlului amănunțit la intrarea în țară la 
punctul rutier de trecere a frontierei Medyka-Szegine
Extinderea clădirii destinate controlului asupra vehiculelor de la punctul de 
trecere a frontierei Medyka-Szegine cu Ucraina, creșterea numărului de spații 
de inspectare a vehiculelor de la unu la patru și furnizare de echipamente noi 
pentru inspecție.2009 645 113
18 Poliția de Frontieră din 
PoloniaExtinderea și menținerea platformei de teleinformare a Poliției de Frontieră 
pentru implementarea SIS II și a VIS
Proiectul este compus din patru proiecte secundare:
1)  Dezvoltarea și întreținerea unui sistem pentru replicarea și reproducerea 
datelor – faza 1.
2)  Modernizarea și întreținerea unui sistem pentru înregistrarea conversațiilor.
3)  Modernizarea și întreținerea unei platforme de hardware și software pentru 
sprijinirea cerințelor de sistem.
4)  Achiziționarea de unități de calculatoare pentru necesitățile Bazei de date 
centrale a Poliției de Frontieră.2010 1 078 749
1 Cifrele prezentate pentru Grecia sunt cele verificate și raportate de autoritatea responsabilă. Ele nu au fost încă aprobate de către Comisie.
45 Anexă AnexăBeneficiar final Denumirea proiectuluiProgramul 
anualCheltuielile 
totale finale 
din FFE 
exprimate în 
euro1
Italia
19 Ministerul Afacerilor Interne 
(Polizia di Stato )Consolidarea infrastructurii rețelei de transfer și extinderea procedurilor SIA și 
VISA în beneficiul birourilor pentru imigrație și al birourilor Poliției de Frontieră 
care desfășoară activități în regiunile din centrul și nordul Italiei
Acțiunea a vizat planificarea, furnizarea și implementarea unui sistem de 
telecomunicații pentru extinderea rețelei de fibră optică cu aproximativ  
2 600 km, extindere necesară pentru a se conecta birourile Poliției de Frontieră 
și secțiile Chesturii și ale Poliției, precum și consolidarea și extinderea Sistemului 
informatic de combatere a imigrației (SIA) în centrul și nordul Italiei.2007 11 023 303
20 Corpul căpităniilor porturilor 
(Garda de Coastă)Achiziționarea a patru nave de patrulare în larg
Această acțiune este o continuare a unui proiect din programul anual pentru 2007. 
Ambele proiecte vizează achiziționarea a patru nave cu autoredresare și 
insubmersibile din clasa 300 pentru toate condițiile meteorologice.
Cele patru nave de patrulare desfășoară activități în apele teritoriale din jurul 
Siciliei și al Sardiniei.2008 3 866 000
21 Ministerul Afacerilor Interne 
(Polizia di Stato )Achiziționarea de tichete pentru carburant necesare pentru sprijinirea 
activităților suplimentare de prevenire și control strâns legate de situația 
urgentă actuală în ceea ce privește imigrația din sudul Italiei
Achiziționarea de tichete pentru motorină și benzină destinate autovehiculelor 
Poliției de Frontieră. Carburantul permite autovehiculelor să efectueze activități 
suplimentare de patrulare ca reacție la fluxul de migranți dinspre Africa de Nord 
(Primăvara arabă/schimbările de regim din țări precum Libia și Tunisia).2009 572 312
22 Guardia di Finanza Achiziționarea de vehicule operaționale
Scopul proiectului a fost să se doteze Guardia di Finanza  cu autovehicule pentru 
îndeplinirea sarcinilor legate de detectarea și identificarea imigranților la 
frontierele maritime, în contextul combaterii imigrației neregulamentare.  
Au fost achiziționate 355 de vehicule.2010 3 612 768
23 Ministerul Afacerilor Interne 
(Polizia di Stato )Achiziționare unei aeronave cu aripi fixe pentru Poliția de Frontieră
Achiziționarea unei a doua aeronave (prima aeronavă a fost achiziționată în 
cadrul programului anual pentru 2009) pentru Poliția de Frontieră, cu scopul de 
a se asigura coordonarea activităților operaționale, în special în ceea ce privește 
gestionarea situațiilor de criză care pot apărea fără niciun avertisment în 
anumite locuri pe teritoriul național.2010 3 377 748
1 Cifrele prezentate pentru Grecia sunt cele verificate și raportate de autoritatea responsabilă. Ele nu au fost încă aprobate de către Comisie.
46 Anexă AnexăBeneficiar final Denumirea proiectuluiProgramul 
anualCheltuielile 
totale finale 
din FFE 
exprimate în 
euro1
Grecia
24 Ministerul Protecției 
Cetățenilor/Poliția elenăIncluderea standardului comun de formare pentru personalul poliției naționale
Proiectul a avut ca scop includerea standardului comun de formare al Frontex în 
sistemul de formare a poliției din Grecia, instruind 448 de participanți în cadrul a 
trei niveluri de cursuri. Standardul comun prevede formarea de bază și periodică 
a ofițerilor de poliție și a polițiștilor de frontieră implicați în gestionarea 
fluxurilor migratorii.2007 600  079
25 Ministerul Protecției 
CetățenilorCosturile de închiriere pentru un centru de detenție temporară pe insula Lesbos
Proiectul privea costurile de închiriere a unui centru de detenție temporară la 
Pagani, în apropiere de Mytilini, pe insula Lesbos.2008 200 554
26 Ministerul Protecției 
Cetățenilor/Poliția elenăAchiziționarea de autoturisme pentru patrulare
Proiectul are ca scop achiziționarea a 75 de vehicule (mașini de patrulare cu 
însemnele poliției și mașini fără însemne) care să fie folosite pentru patrularea 
drumurilor din apropiere de frontiere, cu scopul de a controla și a proteja 
frontierele externe împotriva intrării ilegale a imigranților.2009 1 115 807
27 Ministerul Protecției 
Cetățenilor/Poliția elenăAchiziționarea de vehicule 4x4 pentru patrulele poliției (de tip Jeep)
Prin intermediul acestui proiect, au fost achiziționate în total 69 de vehicule 
pentru patrulele poliției. Aceste vehicule vor fi utilizate pentru patrularea 
regiunilor de frontieră inaccesibile și muntoase, cu scopul de a se preveni 
pătrunderea imigranților clandestini pe teritoriul Greciei.2009 1 275 989
28 Ministerul Afacerilor Externe Sprijin pentru instalarea Sistemului de informații privind vizele
Acțiunea a avut ca obiectiv cofinanțarea implementării sistemelor informatice 
N-VIS și NET-VIS, în ceea ce privește costurile pentru proiectarea, implementarea 
și lansarea sistemelor și pentru formarea personalului. Face parte dintr-o acțiune 
multianuală care are ca scop instalarea Sistemului de informații privind vizele al 
UE (VIS) în consulatele Greciei.2009 2 984 335
29 Ministerul Protecției 
CetățenilorConstrucția și modernizarea infrastructurii frontaliere de la frontierele terestre 
externe cu Albania și Turcia pentru serviciile poliției implicate în controlul la 
frontiere
Scopul acestei acțiuni a fost îmbunătățirea infrastructurii frontaliere de la 
frontierele dintre Grecia și Albania și dintre Grecia și Turcia, prin construirea a 
două noi secții în Delvinaki și Feres.2010 2 117 706
30 Ministerul Protecției 
Cetățenilor/Poliția elenăAchiziționarea de câini polițiști de patrulare și vehicule de poliție pentru 
transportul lor
Proiectul a avut ca scop achiziționarea a aproximativ 40 de câini polițiști și a 
vehiculelor necesare pentru transportul lor, în vederea detectării migranților 
clandestini care încearcă să treacă frontierele terestre externe. Vehiculele 
prevăzute erau de tip break  cu direcție integrală, pentru a desfășura activități pe 
teren accidentat la frontieră.2010 880 268
31 Ministerul Protecției 
Cetățenilor/Poliția elenăSprijin pentru costurile operaționale legate de implementarea sistemului de 
gestionare integrată a frontierelor la frontierele terestre eleno-turce și de centre 
de primire inițială și de detenție pentru imigranții clandestini, regiunea Evros
Costuri operaționale/de exploatare ale serviciilor poliției elene, inclusiv costuri 
cu întreținerea vehiculelor/navelor de patrulare și a altor echipamente, carburant 
și piese de schimb pentru vehiculele/navele implicate în activitățile de control la 
frontieră. De asemenea, film fotografic, tipărire de fotografii, lămpi fluorescente, 
pneuri, un boiler.2010 706 011
1 Cifrele prezentate pentru Grecia sunt cele verificate și raportate de autoritatea responsabilă. Ele nu au fost încă aprobate de către Comisie.
47 Anexă AnexăAcțiuni de urgență, acțiuni comunitare și acțiuni specifice
Beneficiar final Denumirea proiectuluiProgram de 
lucru anualCheltuielile 
finale din FFE 
exprimate în 
euro
Acțiuni de urgență
1 Police Grand Ducale de 
Luxembourg , LuxemburgActualizarea LU NS.SIS II de la structura de dezvoltare la structura de producție la 
scară completă la nivelul ICD 3.0
Achiziționarea de componente hardware și de licențe de software de bază 
pentru a se actualiza structura de dezvoltare pe site-ul de back-up  în direcția 
implementării complete în producție. Această modernizare este necesară pentru 
a se îndeplini criteriile de referință de pe parcursul intrării în funcțiune a SIS II.2011 575 857
2 Ministerul Afacerilor Interne, 
Direcția Centrală Imigrație 
și Poliția de Frontieră, 
Departamentul pentru 
securitatea publică, ItaliaConsolidarea mijloacelor de transport pentru patrularea zonelor din jurul 
punctelor de trecere a frontierei și a zonelor din apropierea centrelor de 
identificare și expulzare (RECARS)
Proiectul a constat în achiziționarea a 40 de vehicule de poliție pentru a se 
asigura consolidarea mijloacelor de transport din cadrul birourilor Poliției de 
Frontieră și al birourilor pentru imigrație. Acțiunea a avut ca scop să contribuie 
la creșterea capacității de supraveghere a Poliției în sudul Italiei și în alte zone de 
pe teritoriul italian, în special în apropiere de centrul de identificare și expulzare 
(C.I.E.) din sud.2010 1 367 856
3 Ministerul Afacerilor Interne, 
Direcția Centrală Imigrație 
și Poliția de Frontieră, 
Departamentul pentru 
securitatea publică, ItaliaTransportul intern al migranților (SHIFTS)
Acțiunea a constat în organizarea transportului migranților din Lampedusa pe 
cale aeriană, rutieră sau maritimă, pentru a fi identificați și a obține asistență în 
mai multe locuri diferite dotate corespunzător.2010 1 665 247
Acțiuni comunitare
4 Serviciul public federal al 
statului belgian pentru afaceri 
externe, Cooperare pentru 
comerț exterior și dezvoltare, 
BelgiaCentrul de primire a cererilor pentru vize Schengen din Kinshasa
Scopul proiectului a fost să se creeze primul veritabil centru comun de primire 
a cererilor pentru vize Schengen. Deși fiecare stat membru participant va fi 
responsabil pentru procesarea administrativă, procesele de primire a cererilor 
sunt centralizate, permițând mai multor state membre să pună în comun și să 
partajeze resurse în Republica Democratică Congo. Partenerul Belgiei în cadrul 
proiectului a fost Portugalia (Ministerio Dos Negocios Estrangeiros).2007 395 349
5 Serviciul public federal al 
statului belgian pentru afaceri 
externe, Cooperare pentru 
comerț exterior și dezvoltare, 
BelgiaMaison Schengen din Kinshasa
Continuarea proiectului „Centrul de primire a cererilor pentru vize Schengen din 
Kinshasa” din 2007 , întrucât respectivul proiect a suferit întârzieri și nu a putut fi 
executat pe deplin în cadrul programului de lucru anual pentru 2007. La sfârșitul 
anului 2013, centrul reprezenta 17 state Schengen.2009 450 356
48 Anexă AnexăBeneficiar final Denumirea proiectuluiProgram de 
lucru anualCheltuielile 
finale din FFE 
exprimate în 
euro
Acțiuni specifice
6 Ministerul Afacerilor Interne 
al Italiei, Departamentul 
pentru securitatea publică – 
Direcția Centrală Imigrație și 
Poliția de Frontieră, ItaliaContract de închiriere pe șase luni pentru vehicule care urmează să fie livrate la 
frontierele maritime sudice ale Italiei (CAR2)
Proiectul a prevăzut închirierea a 137 de vehicule dotate corespunzător pentru 
a se asigura consolidarea mijloacelor din cadrul birourilor Poliției de Frontieră 
de la frontierele maritime, în vederea îmbunătățirii capacității de supraveghere 
a Poliției din sudul Italiei. Creșterea numărului de vehicule disponibile pentru 
patrularea liniei de coastă va permite interceptarea migranților care încearcă să 
treacă ilegal frontiera.2009 950 688
7 Ministerul Afacerilor Interne 
al Italiei, Departamentul 
pentru securitatea publică – 
Direcția Centrală Imigrație și 
Poliția de Frontieră, ItaliaPatrulare la frontiere (Bor-trol)
Se preconiza achiziționarea a 80 de vehicule de poliție pentru a se asigura 
consolidarea mijloacelor din cadrul birourilor Poliției de Frontieră de la 
frontierele maritime în vederea îmbunătățirii capacității de supraveghere 
a Poliției în sudul Italiei, în special pe linia de coastă sud-vestică, unde s-a 
înregistrat o situație deosebită. În final, au fost achiziționate 43 de vehicule.2010 560 259
49
III
Pe lângă promovarea solidarității financiare, sprijinul 
financiar esențial acordat statelor membre pentru 
punerea în aplicare a proiectelor de maximă prioritate, 
precum SIS II, VIS și EUROSUR, a demonstrat că fondul 
dispunea de o reală valoare adăugată europeană.
Cu toate acestea, problemele inițiale privind stabilirea 
indicatorilor din programele naționale și deficiențele 
din evaluarea intermediară au făcut dificilă evaluarea 
exactă a realizărilor fondului.
IV
Nu a existat nicio obligație de a integra programarea 
FFE într-o strategie națională pentru controlul frontie -
relor și pentru vize.
Beneficiarii FFE sunt aproape în exclusivitate autorități 
naționale care au competență exclusivă în domeniu; 
prin urmare, selecția beneficiarilor FFE a fost, în gene -
ral, simplu de efectuat.
Cu toate acestea, unele state membre trebuie să își 
consolideze procedurile de achiziții publice pentru a fi 
în deplină conformitate cu principiul bunei gestiuni 
financiare.
V
În ceea ce privește Spania și Grecia, unele aspecte ale 
gestionării fondului pot fi considerate ca deficiențe 
grave, în special rata scăzută de implementare în cazul 
Greciei, dar acest lucru este valabil doar pentru primii 
ani de implementare a fondului și a fost cauzat, în 
principal, de adoptarea cu întârziere a temeiului juridic 
al capacității fondului și de durata îndelungată a pro -
cedurilor de achiziții publice.
În ceea ce privește Malta și Italia, noutatea fondului 
și lipsa de experiență a autorităților responsabile pot 
explica, într-o mare măsură, problemele constatate de 
Curte.Sinteză
I
Conform considerentului 4 din Decizia privind FFE, 
acesta a fost conceput ca un „ mecanism de solidari -
tate financiară comunitară în scopul de a sprijini statele 
membre care suportă, în beneficiul Comunității, o sarcină 
financiară durabilă și grea ”.
Având în vedere această argumentație clară care stă 
la baza înființării fondului, evaluarea valorii adău -
gate europene a fondului ar trebui să fie realizată în 
primul rând în ceea ce privește capacitatea fondului 
de a spori capacitățile statelor membre, în special 
ale celor care se confruntă cu sarcini mai grele decât 
altele, de a-și îndeplini rolul și obligația de a asigura 
controale uniforme, eficace și eficiente la frontierele 
externe ale statelor membre ale Uniunii Europene și 
de a aplica acquis-ul Schengen.
Având în vedere faptul că spațiul Schengen, în sine, 
reprezintă o valoare adăugată europeană, FFE a fost 
consacrat în logica de bază a guvernanței Schengen, 
prin care fiecare stat membru în parte are obligația 
de a asigura protecția frontierelor externe ale UE. Prin 
urmare, consolidarea capacităților statelor membre în 
cauză prin investirea unor fonduri provenite din FFE 
în propriile acțiuni de control la frontiere pare a fi cea 
mai bună modalitate de a asigura gestionarea eficace 
a frontierelor externe ale UE, în special de a aborda 
presiunea specială exercitată de migrație.
În timpul procesului de luare a deciziei de instituire 
a fondului, legiuitorul a decis în mod deliberat să 
nu includă principiul adiționalității în articolul 8 din 
Decizia privind FFE, care enumeră principiile asistenței, 
în comparație cu textul propus inițial de Comisie. 
Prin urmare, contrar situației fondurilor structurale, 
principiul adiționalității nu a fost inclus în proiectul 
privind FFE, care trebuie să fie guvernat de principiul 
complementarității, al consecvenței și al conformării.Răspunsurile  
Comisiei
Răspunsurile Comisiei 50
VI (d) 
Comisia este de acord cu faptul că procedurile de 
achiziții publice ar trebui să fie consolidate în anu -
mite state membre și acordă deja o atenție deosebită 
acestui aspect.
Introducere
11
În ceea ce privește statele membre mari, Comisia este 
de acord că majoritatea cheltuielilor pot fi finanțate 
la nivel național, dar acest lucru a ar putea să fie mult 
mai puțin valabil în cazul statelor membre mici cărora 
le sunt alocate fonduri relativ mari prin FFE, fapt care 
poate avea un efect de pârghie uriaș asupra capacității 
acestora de a investi în acest domeniu.
Fondul este un instrument esențial care concretizează 
solidaritatea financiară între statele membre în gestio -
narea frontierelor externe ale spațiului Schengen.
Observații
26
Comisia recunoaște că, deși sunt disponibile informații 
parțiale, provenind din diverse surse (rapoarte finale, 
evaluări ex post ), care au permis măsurarea anumitor 
rezultate ale fondului, rezultatele globale ale fondului 
nu au putut fi măsurate până în prezent. Acest lucru 
se va realiza în contextul evaluării ex post finale. Au 
existat deficiențe privind monitorizarea și evaluarea 
primelor programe anuale în câteva state membre, 
constatându-se, în special, lipsa indicatorilor SMART. 
Acest lucru a fost legat de noutatea fondului și de lipsa 
de experiență a autorităților responsabile în cauză. 
Situația s-a îmbunătățit față de 2012.VI (a)
Comisia consideră că recomandarea referitoare la 
indicatori a fost transpusă în temeiul juridic al Fondu -
lui pentru securitate internă, cu indicatori obligatorii 
pentru perioada 2014-2020.
În ceea ce privește al doilea aspect, Comisia acceptă 
recomandarea și este încrezătoare că raportul final de 
evaluare va permite soluționarea acestuia.
VI (b) 
Comisia acceptă prima parte a recomandării 
(informații furnizate de Frontex cu privire la imple -
mentarea FFE) și consideră că aceasta a fost transpusă 
în temeiul juridic al regulamentului privind Fondul 
pentru securitate internă pentru perioada 2014-2020.
Cu toate acestea, Comisia poate fi doar parțial de 
acord cu faptul că activele cofinanțate ar trebui să fie 
înregistrate în mod sistematic în baza de dotări a Fron -
tex. Înregistrarea și punerea dotărilor la dispoziția 
Frontex este guvernată de regulamentele Frontex și 
nu de temeiul juridic al fondului. Comisia va încuraja 
utilizarea fondului pentru crearea unor centre comune 
de primire a cererilor și a altor fonduri de cooperare 
consulară, pe lângă renovarea, adaptarea și/sau dota -
rea consulatelor.
Bunurile achiziționate în cadrul acțiunilor speci -
fice „Frontiere externe și vize” ale Fondului pentru 
securitate internă și care vor corespunde nevoilor 
Frontex vor trebui să fie înregistrate în baza de dotări 
a Frontex.
VI (c) 
Comisia nu este de acord cu condiționarea sprijinului 
acordat prin Fondul pentru securitatea internă de ela -
borarea unei strategii naționale. Condiționalitatea în 
ceea ce privește acquis-ul Schengen a fost introdusă în 
temeiul juridic al Fondului pentru securitatea internă 
referitor la sprijinul operațional.
Răspunsurile Comisiei 51
30
FFE se înscrie în logica de bază a guvernanței Schen -
gen prin care obligația privind protejarea frontierelor 
externe ale UE îi revine fiecărui stat membru în parte. 
Prin urmare, consolidarea capacităților statelor mem -
bre în cauză prin investirea unor fonduri provenite 
din FFE în propriile acțiuni de control la frontiere pare 
a fi cea mai bună modalitate de a asigura gestionarea 
eficace a frontierelor externe ale UE, în special de 
a aborda presiunea specială exercitată de migrație.
Deși crearea de capacități suplimentare prin coo -
perarea dintre statele membre a fost, de asemenea, 
încurajată și sprijinită prin fond, acest aspect a fost 
considerat un element complementar.
31 (a) 
A se vedea răspunsurile la punctele 32-34. Prioritățile 
specifice au fost utilizate pe scară largă de statele 
membre, în proiectarea programelor lor, chiar și de 
statele membre care nu au avut nevoie de fond, pen -
tru a-și majora ratele de cofinanțare (țările beneficiare 
ale Fondului de coeziune).
31 (c) 
Mecanismul FFE privind sprijinul în situații de urgență 
în cadrul acțiunilor comunitare a fost în mare parte 
eficace, având în vedere situațiile și circumstanțele 
specifice în care intervențiile de urgență au fost 
activate. S-a oferit finanțare pertinentă ca răspuns la 
anumite situații de urgență majoră și pentru sprijinirea 
în mod eficace a proiectelor în statele membre care se 
confruntă cu presiuni speciale, precum Italia și Grecia, 
fapt care a contribuit la îmbunătățirea situației de pe 
teren.
Cu toate acestea, Comisia este de acord cu observația 
Curții în ceea ce privește proiectarea acțiunilor speci -
fice ale FFE.27
Dintre cele cinci proiecte identificate de Curte, 
trei (proiectele nr. 9, 21 și 22) au sprijinit pe deplin 
prioritățile FFE și au finanțat doar cheltuielile eligi -
bile. În special, achiziționarea de nave de patrulare 
(proiectul nr. 9) de către autoritățile spaniole pentru 
supravegherea frontierelor maritime externe a fost pe 
deplin eligibilă pentru finanțare din fond, deoarece 
aceste nave au fost desfășurate la frontierele maritime 
externe. Faptul că acestea nu au fost desfășurate la 
frontierele externe maritime care prezintă cele mai 
mari riscuri nu face respectiva achiziționare neeligibilă, 
proiectul fiind legat de gestionarea mijloacelor de 
supraveghere de către autoritățile spaniole în contex -
tul unei flote.
Comisia este conștientă de problemele legate de pro -
iect menționate la punctul 60 și cheltuielile neeligibile 
vor fi deduse din cheltuielile eligibile la închiderea 
programului anual.
28
S-a înregistrat o îmbunătățire efectivă în ceea ce 
privește utilizarea indicatorilor de către statele mem -
bre începând cu programele anuale pentru 2011. Pro -
blemele inițiale au fost cauzate de lipsa de experiență 
a statelor membre și dificultatea cu care s-au con -
fruntat acestea în stabilirea unor indicatori măsurabili 
în etapa de programare, în ciuda orientărilor inițiale 
furnizate de Comisie.
29
Rata globală de implementare a FFE este satisfă -
cătoare, în ciuda faptului că acesta a fost un fond 
nou. În ceea ce privește Grecia, primele programe 
anuale indică o rată de implementare relativ scă -
zută, din cauza capacității administrative limitate 
și a duratei îndelungate a procedurilor de achiziții 
publice, aspecte care au fost soluționate, de atunci, cu 
asistență din partea Comisiei, în scopul, printre altele, 
de a spori rata de absorbție a fondurilor UE; se preco -
nizează că, începând cu anul 2011, aceste eforturi vor 
avea rezultate pozitive privind implementarea.
Răspunsurile Comisiei 52
34
În conformitate cu răspunsul la punctul 32, Comisia 
monitorizează implementarea priorităților specifice, 
prin revizuirea activităților concrete finanțate în cadrul 
priorităților specifice ca parte a activităților generale 
eferente închiderii seturilor de proiecte din cadrul 
fiecărui program anual în parte, precum și ca parte 
a activităților generale de monitorizare a progra -
melor naționale (inclusiv misiunile de monitorizare), 
desfășurate de către Comisie.
Caseta 1
Ca răspuns la punctele 33-34, Comisia efectuează 
a monitorizat utilizare priorităților specifice în cadrul 
monitorizării programelor anuale implementate de 
statele membre în stadiul de analiză a proiectelor 
de program, în cursul implementării și la închiderea 
programelor.
Lansarea cu succes a VIS și SIS II în toate statele mem -
bre demonstrează rolul esențial al fondului în realiza -
rea acestor două proiecte informatice de mari dimen -
siuni. În pofida mediului dificil legat de dezvoltarea și 
lansarea ambelor sisteme, flexibilitatea oferită de FFE 
(în special prin revizuiri) a permis finanțarea adecvată 
a SIS II și VIS.
36
Inițiativele statelor membre rămân limitate și statele 
membre au preferat să finanțeze renovări și moder -
nizări ale secțiilor lor de acordare de vize în cadrul 
programelor lor anuale în vederea conformării cu 
cerințele din Codul de vize și din Regulamentul VIS, 
ceea ce este, de asemenea, esențial pentru a se asigura 
gestionarea adecvată a frontierelor externe.31 (d) 
În primii ani de implementare a fondului, anumite pro -
iecte care au fost finanțate de FFE ar fi beneficiat ori -
cum de fonduri din partea fondurilor naționale. Având 
în vedere faptul că aceasta a fost prima generație de 
fonduri în acest domeniu, acest aspect a fost aproape 
inevitabil, pentru a nu pierde alocările din primii ani. 
Eligibilitatea costurilor este evaluată la momentul 
închiderii proiectului, în conformitate cu principiile 
gestiunii partajate (nu în cadrul etapei de programare). 
În plus, Comisia efectuează audituri care duc la corecții 
financiare atunci când este cazul.
32
Orientările strategice privind FFE adoptate de Comisie 
au stabilit un cadru care să garanteze programarea 
și, ulterior, implementarea fondului, în conformitate 
cu politicile relevante ale UE și pe baza celor cinci 
priorități ale fondului.
Chiar dacă prioritățile specifice nu au furnizat un 
stimulent financiar suplimentar țărilor beneficiare 
ale politicii de coeziune, precum Malta și Spania, 
statele membre au utilizat pe scară largă prioritățile 
specifice în proiectarea programelor lor: o sumă de 
aproape 720 de milioane de euro a fost alocată în 
consecință, reprezentând 45 % din suma totală a fon -
durilor alocate din FFE pentru perioada 2007-2013, 
pentru toate statele membre.
33
Unele elemente/cerințe ale priorităților specifice 
sunt deschise interpretării; totuși, pentru majorita -
tea priorităților specifice (9 din 12), cerințele au fost 
clare și au permis implementarea efectivă a acestora 
de către statele membre pe parcursul procesului de 
programare.
În ceea ce privește reconcentrarea proiectării progra -
melor FFE pe câteva priorități strategice esențiale (VIS, 
SIS II, EUROSUR, cooperare consulară, echipamente 
de ultimă generație), deși nu au fost încă analizate 
rapoartele relevante, lansarea cu succes a VIS, SIS II 
și EUROSUR în toate statele membre a demonstrat 
contribuția FFE în acest sens.
Răspunsurile Comisiei 53
Acest lucru explică de ce legiuitorii nu au stabilit 
această condiție în decizia privind FFE. În progra -
mul privind frontierele externe și vizele pe peri -
oada 2014-2020 sprijinit de Fondul pentru securitate 
internă, obligația de înregistrare în stocul de echipa -
ment al Frontex a fost introdusă, dar numai pentru 
echipamentul achiziționat prin alocarea specifică 
de fonduri pentru echipamentele necesare pentru 
operațiunile comune ale Frontex, ceea ce constituie 
cea mai bună modalitate de a realiza un echilibru 
între impunerea unor obligații statelor membre, pe 
de o parte, și furnizarea către Frontex a unor echi -
pamente corespunzătoare pentru operațiunile sale 
comune, pe de altă parte.
39
În conformitate cu articolul 53 alineatul (3) din deci -
zia privind FFE, Comisia comunică agenției toate 
rapoartele finale aprobate  privind punerea în aplicare 
a programelor anuale. Aceste informații au fost trans -
mise către Frontex cu o oarecare întârziere, ținând 
cont de faptul că cea mai mare parte a programelor 
anuale aferente perioadei 2007-2010 au fost închise în 
perioada 2012-2013.
Cu toate acestea, acest lucru nu a limitat capacita -
tea de planificare și operațională a Frontex întrucât 
planificarea operațională anuală a Frontex se bazează 
pe informațiile furnizate de statele membre în cadrul 
discuțiilor bilaterale anuale, iar în materie de dispo -
nibilitate a activelor tehnice, respectiva planificare se 
bazează pe informațiile provenite din baza de dotări 
tehnice a Frontex.
40
În vederea intensificării eforturilor pentru schimbul 
de informații cu Agenția Frontex, în anul 2014 s-a 
constituit platforma electronică CIRCABC pentru a se 
organiza și transmite informațiile necesare și pentru 
a se crea un registru permanent privind documentele 
FFE care poate fi utilizat cu ușurință de către diferite 
servicii/unități din cadrul Frontex.
Această platformă va asigura deplina accesibilitate la 
rapoartele finale privind FFE și la alte informații rele -
vante cu privire la finanțarea de la FFE, mai ales în ceea 
ce privește proiectele finanțate în cadrul programelor 
anuale comunitare cu finanțare de la FFE în curs și în 
cadrul acțiuni specifice finanțate de la FFE.Motivele pentru care Fondul a avut un efect limitat 
asupra dezvoltării de proiecte de cooperare consulară 
au fost analizate și au fost trase învățăminte pentru 
următoarea perioadă de programare. În special, 
domeniul de aplicare al cooperării consulare a fost 
extins la alte forme de cooperare consulară în afara 
centrelor comune de primire a cererilor de viză, prevă -
zute în Codul de vize (colocare, reprezentare, externa -
lizare), oferind mai multe posibilități statelor membre. 
Acest lucru se reflectă în prezent în temeiul juridic al 
Fondului pentru securitate internă (Frontiere și vize – 
acțiuni specifice) pentru perioada 2014-2020.
37
FFE nu a fost conceput să sprijine în mod direct 
„operațiunile coordonate de Frontex ”, ci să susțină 
eforturile statelor membre de a gestiona frontierele 
externe ale Uniunii Europene și în special cele care 
sunt cel mai expuse presiunii migratoare. Operațiunile 
comune sunt finanțate de la bugetul propriu al Fron -
tex. Cu toate acestea, Comisia a propus prioritatea 
specifică 3 (1) în vederea creșterii capacității statelor 
membre de a lua parte și/sau a contribui la coope -
rarea operațională coordonată de Frontex. Aproape 
30 de milioane de euro au fost alocate programelor 
anuale ale statelor membre pe perioada 2007-2013 
(aproape 2 % din suma totală a fondurile din FFE 
alocate statelor membre), în cadrul acestei priorități 
specifice.
38
Nu toate echipamentele achiziționate de statele 
membre cu sprijinul FFE ar fi necesare, în mod siste -
matic, Frontex pentru operațiunile sale comune. În 
plus, cererea de înregistrare în stocul de echipament 
al Frontex și punerea echipamentului la dispoziție sunt 
reglementate de regulamentul de fondare al Fron -
tex, prin urmare, aspecte legate de disponibilitatea 
mijloacelor tehnice pot fi rezolvate numai în contextul 
Regulamentului Frontex.
Răspunsurile Comisiei 54
42
Deși cadrul juridic pentru acțiunile de urgență din 
cadrul acțiunilor comunitare nu este ideal, finanțarea 
acțiunilor prin acest mecanism a fost întotdeauna 
legitimă și a corespuns unei situații de urgență/criză. 
Învățămintele desprinse în perioada 2007-2013 au fost 
aplicate la Fondul pentru securitate internă pentru 
perioada 2014-2020.
Lipsa anumitor informații în cererea de grant nu 
înseamnă în mod automat că acțiunea a fost gestio-  
nată necorespunzător. Aceasta trebuie evaluată în 
lumina contextului imprevizibil în care respectiva 
acțiune este gestionată, ceea ce o face să fie diferită 
de o acțiune comunitară normală, în special în ceea ce 
privește informațiile ex ante  detaliate privind rezulta -
tele preconizate ale acțiunii finanțate care trebuie să 
fie furnizate.
Caseta 4, Cazul 1
Finanțarea etapelor de dezvoltare finale privind SIS II 
a reprezentat o urgență în unele țări, deoarece un 
eșec sau întârziere din partea unui singur membru în 
realizarea testelor SIS II, programată în a doua jumă -
tate a anului 2011, ar fi avut drept rezultat o întârziere 
la nivelul întregului proiect.
În consecință, acordarea de sprijin financiar acelor 
state membre a căror disponibilitate de a realiza 
testele în 2011 depindea de acesta, a reprezentat 
o acțiune de urgență în sensul articolului 7 litera (c) din 
temeiul juridic al FEE.
Acesta este motivul pentru care Comisia a depus 
eforturi semnificative în anul 2011 pentru a atenua 
riscul ca unele statele membre să înregistreze întârzi -
eri în ceea ce privește respectarea calendarului SIS II, 
din cauza lipsei resurselor financiare pentru a finaliza 
dezvoltarea și testarea componentelor naționale ale 
SIS II. Comisia a invitat autoritățile naționale să acorde 
o mai mare prioritate SIS II în cadrul fondurilor din 
FFE alocate la nivel național. Aceasta a organizat, de 
asemenea, o cerere de exprimare a interesului pentru 
situații de urgență în cadrul acțiunilor comunitare ale 
FFE în care o sumă suplimentară de 7,5 de milioane 
de euro a fost pusă la dispoziția a opt state membre 
care au cea mai mare nevoie de resurse suplimentare 
(țările cu alocări de la FFE foarte scăzute și/sau ale 
căror resurse de la FFE alocate au fost absorbite de alte 
priorități esențiale în domeniul frontierelor externe).Pe lângă punerea la dispoziție a documentelor afe -
rente FFE, Comisia s-a oferit, de asemenea, să prezinte 
informații mai bine orientate, în special, să furnizeze 
fișele de țară privind programele anuale pe peri -
oada 2007-2013 finanțate de la FEE pentru fiecare stat 
membru. În plus, unele fișe tematice (de exemplu, cele 
privind instruirea, Eurosur) ar putea fi, de asemenea, 
puse la dispoziție, dacă este cazul.
Comisia va transmite agenției Frontex informațiile cu 
privire la măsurile care urmează să fie finanțate prin 
gestiune centralizată comună. De asemenea, dacă se 
dorește un schimb eficace de informații, va fi necesar 
ca Frontex să împărtășească Comisiei informațiile 
colectate în cadrul discuțiilor bilaterale anuale și al 
altor discuții cu statele membre, Comisia solicitând 
astfel de informații în mai multe rânduri.
41
Acțiunile specifice au fost introduse în cursul nego -
cierilor cu privire la temeiul juridic, acestea nefiind 
incluse în propunerea inițială a Comisiei. Experiența 
a evidențiat existența unor deficiențe la nivelul 
cadrului juridic privind punerea în aplicare a acțiunilor. 
Aceste deficiențe s-au dovedit a fi dăunătoare punerii 
în aplicare în condiții optime a acestor acțiuni: un pro -
ces foarte anevoios de definire a zonelor geografice 
vizate de acțiunile specifice (cu problema transferului 
rapid al riscurilor, acestea neputând fi luate imediat 
în considerare) și perioada foarte scurtă de punere în 
aplicare.
Prin urmare, Comisia poate fi de acord cu faptul că 
acțiunile specifice nu au fost bine concepute încă de la 
început.
Acțiunile comunitare pentru finanțarea acțiunilor de 
urgență și posibilitatea revizuirii programelor anuale 
pentru abordarea situațiilor de urgență au fost utilizate 
pe deplin în cazul anumitor state membre care se con -
fruntă cu o presiune ridicată exercitată de migrație. Din 
punctul de vedere al valorii adăugate europene, acest 
lucru nu poate fi criticat, întrucât acțiunile care au fost 
finanțate au fost realizate în beneficiul tuturor statelor 
Schengen, pe secțiunile de frontiere externe al căror 
nivel de securitate a fost pus în pericol, în contextul 
presiunii ridicate exercitate de migrație. Trebuie subli -
niat faptul că statele membre afectate în mod indirect 
de criza legată de migrație au sprijinit și ele alocarea 
de fonduri suplimentare, prin finanțări în regim de 
urgență, în scopul acordării de asistență statelor mem -
bre din prima linie, cum ar fi Italia sau Grecia.
Răspunsurile Comisiei 55
Caseta 5, Acțiuni specifice pentru 2009
Deși cererea de propuneri de acțiuni specifice 
pentru 2009 a limitat sfera teritorială de aplicare 
la frontiera maritimă din Italia, în timpul punerii în 
aplicare a proiectului, beneficiarul a solicitat oficial 
extinderea geografică a proiectului la zonele afectate 
indirect de presiunea migrației în regim de urgență 
declanșată de primăvara arabă, și anume la zonele în 
care sunt situate centrele de identificare și expulzare 
(CIE) în care au fost transferați migranții. Acest proiect 
a acoperit perioada martie-august 2011, când fluxurile 
de migrație din Tunisia, în urma revoluțiilor din Tunisia 
și Libia, au atins nivelul maxim. În cererea de modifi -
care, autoritățile italiene au menționat în mod special 
necesitatea de a elibera zonele sudice de presiune 
(aproximativ 40 000 de migranți au ajuns la granița cu 
Italia ) prin transportarea migranților către alte centre 
de cazare de pe întreg teritoriul național, precum și 
de a asigura un nivel adecvat de securitate în aceste 
centre printr-o prezență crescută a vehiculelor. În 
contextul unor sosiri masive în zona selectată în cadrul 
cererii, era esențial să se transfere migranții către locuri 
unde puteau fi controlați în mod adecvat. în scopul 
de a degreva infrastructurile situate în zonele eligi -
bile. Prin urmare, această extindere acordată de către 
Comisie a rămas în sfera obiectivelor fondurilor și nu 
s-a îndepărtat, în plan geografic, de zona menționată 
în cererea de propuneri specifică, întrucât situația în 
aceste zone depindea de acțiunea în alte zone. Prin 
urmare, Comisia a luat în considerare, în mod con -
secvent, costurile eligibile și acceptate referitoare la 
zonele din afara frontierei maritime sudice, în evalua -
rea declarației de cheltuieli finale.
Caseta 5, Acțiuni specifice pentru 2010
În contextul acestui proiect, finanțarea autoturismelor 
utilizate dincolo de zonele identificate în raportul pri -
vind analiza riscurilor al Frontex nu a fost justificată. În 
consecință, costul autoturismelor desfășurate în afara 
zonelor eligibile a fost respins de către Comisie.Caseta 4, Cazul 2
Obiectivul proiectului a fost de a „asigura transportul 
pe cale aeriană, terestră și maritimă a migranților care 
au sosit în zonele de coastă din sudul Italiei în vara 
anului 2011”. La data depunerii proiectului SHIFTS, 
consecințele situației critice în țări precum Libia erau 
încă imprevizibile, nepermițând, prin urmare, să 
se întrevadă, în mod clar, evoluțiile viitoare privind 
numărul exact de migranți și de solicitanți de azil în 
Italia. În plus, a fost imposibil să se prevadă câte locuri 
suplimentare ar putea deveni disponibile în unitățile 
de preluare de pe continent, precum și locul de sosire 
al migranților și numărul lor. Progresul înregistrat 
în cazul acestui tip de acțiuni de urgență ar putea fi 
măsurat doar pe o bază ex post , din cauza dificultății 
de a stabili indicatori în contextul unor evenimente 
imprevizibile și al mediului operațional dificil. Celelalte 
proiecte auditate vizează achiziționarea de vehicule 
pentru scopuri de patrulare. Transportul migranților 
reprezintă un obiectiv secundar. Prin urmare, Comisia 
consideră că, spre deosebire de proiectul SHIFTS, în 
acest caz numărul migranților transportați nu a fost un 
indicator relevant pentru evaluarea acțiunii.
43
Au fost trase învățăminte de pe urma problemelor 
întâmpinate în punerea în aplicare a acțiunilor spe -
cifice și acest mecanism nu va mai exista în Fondul 
pentru securitate internă pentru perioada 2014-2020.
Unele acțiuni din cadrul programului pentru peri -
oada 2008-2010 au fost puse în aplicare în afara zone -
lor de frontieră menționate în cererile de propuneri. 
Cu toate acestea, în primul caz, beneficiarul a solicitat 
în mod expres o derogare, iar Comisia a acceptat soli -
citarea, întrucât derogarea era direct legată de măsuri 
de soluționare a situației din zonele de frontieră în 
cauză (a se vedea următoarea explicație din caseta 5). 
În cazul al doilea, astfel cum a remarcat Curtea 
(caseta 5, alineatul 3), Comisia a luat măsurile necesare 
pentru recuperarea costurilor autoturismelor care au 
fost utilizate în afara zonelor de frontieră eligibile în 
cadrul cererii în cauză.
Răspunsurile Comisiei 56
În acest context, Comisia consideră că valoarea adă -
ugată europeană a fondului constă, de asemenea, în 
acordarea de asistență statelor membre care se con -
fruntă cu o situație de criză din cauza creșterii presiunii 
exercitate de migrație.
47
Faptul că cheltuielile neeligibile nu sunt identificate 
de sistemele naționale de gestiune și control nu 
înseamnă neapărat că acestea sunt plătite de la fondul 
național. În cazul în care Comisia identifică deficiențe 
în sistemele naționale de gestionare și control, pot fi 
aplicate corecții financiare.
Caseta 6, Lipsa unei evaluări 
a necesităților și costuri neeligibile
Achiziționarea a 355 de vehicule a fost pe deplin 
justificată de fluxul uriaș de migranți care au încercat 
să intre pe teritoriul italian în urma Primăverii arabe 
din 2011 (62 692 de persoane identificate față de 9 573 
în 2009 și 4 406 în 2010). Aceste autoturisme au fost 
necesare nu numai pentru a monitoriza litoralul cos -
tier, dar și pentru a preveni deplasările secundare din 
regiunile de coastă către regiunile interioare și pentru 
a îndeplini toate misiunile referitoare la transportarea 
resortisanților țărilor terțe reținuți către tribunale, 
centre de detenție etc. Bineînțeles, aceste misiuni 
au presupus utilizarea de vehicule care nu s-a limitat 
strict la frontierele externe, dar care a fost pe deplin 
justificată, având în vedere contextul de urgență în 
care reținerea migranților ilegali care tocmai trecuseră 
frontierele externe nu este o chestiune de aplicare 
normală a legii, ci una de gestionare a frontierelor și 
a migrației.
Dat fiind caracterul absolut imprevizibil al „Primăve -
rii arabe”, a fost imposibil ca autoritățile italiene să 
efectueze o evaluare a nevoii privind numărul adecvat 
de autovehicule necesare pentru a face față fluxurilor 
bruște de migranți ilegali în 2011.45
În ceea ce privește programele anuale pen -
tru 2007 și 2008, trebuie subliniat că adoptarea tardivă 
a temeiului juridic al FFE și, în consecință, adoptarea 
tardivă a programelor multianuale din cadrul FFE și 
a programelor anuale pentru 2007 și 2008 nu a lăsat 
statelor membre nicio altă alternativă în afara aceleia 
de a se integra în acțiunile decise deja în cadrul pri -
melor programe anuale. În cazul unei grave subuti -
lizări a primelor programe anuale, Comisia și statele 
membre ar fi fost criticate pentru că nu utilizează 
posibilitatea oferită de fond, ceea ce ar fi adus atin -
gere reputației Fondului și ar fi pus în pericol lansarea 
sa. În plus, dacă statele membre ar fi așteptat să se 
lanseze procedura de achiziții publice necesară pentru 
achiziționarea de echipamente, fondurile disponibile 
în cadrul programelor anuale pentru 2007 și 2008 s-ar 
fi pierdut, ceea ce s-a și întâmplat în cazul Greciei.
46
Autoritățile naționale își cheltuiesc de obicei resursele 
în proiecte relevante în acest domeniu foarte sensibil 
și care, prin urmare, au o valoare adăugată europeană, 
deoarece aceste investiții servesc intereselor statelor 
membre care participă la spațiul Schengen.
Natura cheltuielilor finanțate prin fond nu limitează 
neapărat valoarea adăugată a proiectelor conexe. 
Acțiunile finanțate în Grecia și Italia au constat în 
sprijinirea instalării unor capacități de supraveghere 
suplimentare și nu în finanțarea costurilor care ar fi 
fost în mod normal suportate într-un context necarac -
terizat de o criză/o situație de urgență.
FFE s-a axat, în primii ani de implementare, pe obiec -
tivul pe termen lung de consolidare a capacităților în 
statul membru (2007-2010). Ulterior, a fost necesar ca 
Fondul să se adapteze la presiunea impusă de con -
textul caracterizat de situații de urgență, din cauza 
tulburărilor politice din regiunea din sudul Meditera -
nei, și să răspundă acestui context într-un mod eficace, 
prin consolidarea dimensiunii sale operaționale. Prin 
urmare, Comisia a decis să sprijine anumite proiecte 
care vizează consolidarea capacităților de supra -
veghere legate de situațiile de urgență din Italia și 
Grecia.
Răspunsurile Comisiei 57
51
DG Afaceri Interne s-a consultat în mod sistematic 
cu alte servicii ale Comisiei cu privire la conținutul 
programelor anuale, reducând astfel riscul de a viza 
acțiuni similare. Comisia nu are cunoștință de cazuri de 
dublă finanțare, pentru același proiect, prin interme -
diul a două instrumente financiare ale UE.
53
În ceea ce privește pregătirea primelor programe 
anuale, majoritatea autorităților responsabile nu aveau 
experiență în gestionarea fondurilor UE. Atribuția 
autorităților competente de a solicita beneficiarilor să 
se angajeze pe obiective măsurabile s-a dovedit a fi 
dificilă într-un domeniu de activitate în care răspun -
derea ar putea să nu fie la fel de dezvoltată ca în alte 
domenii, din motive de securitate publică sau de 
siguranță.
54
Deși Comisia a insistat pe lângă statele membre cu 
privire la necesitatea de a obține indicatori măsurabili 
(cel puțin indicatori de intrare), aceasta nu a blocat 
adoptarea primelor programe anuale pentru că unele 
acțiuni au fost lipsite de indicatori măsurabili, deoa -
rece acest lucru ar fi fost disproporționat și, oricum, 
nu ar fi dus la o îmbunătățire semnificativă a indicato -
rilor pentru primele programe anuale (2007 și 2008) 
care au fost adoptate împreună. Cu toate acestea, în 
cursul adoptării programelor anuale, s-au înregistrat 
progrese în legătură cu indicatorii introduși de statele 
membre cu începere din 2012. De exemplu, progra -
mele anuale inițiale spaniole conțineau foarte puțini 
indicatori cuantificați, în timp ce în programele anuale 
pentru 2012 și 2013, multe rezultate și mulți indicatori 
de impact erau cuantificate/cuantificați, prezentând 
niște obiective măsurabile.
55
Pentru următoarea perioadă de programare, statele 
membre vor trebui să prezinte, în mod obligatoriu, 
rapoarte cu privire la indicatorii comuni. În plus, indi -
catorii specifici programului vor fi definiți în conformi -
tate cu specificitățile programelor naționale. Raporta -
rea privind indicatorii va fi gestionată printr-un sistem 
informatic dezvoltat de Comisie.48
Din cauza constrângerilor de timp pentru adoptarea 
programelor, în unele dintre acestea au lipsit indica -
torii SMART. Elaborarea unor strategii naționale nu 
a fost o obligație legală, impusă statelor membre prin 
FFE, pentru a primi sprijin din partea fondului. Pentru 
un stat membru, selecția beneficiarilor ar fi putut fi 
mai bine documentată, însă acest lucru nu a afectat 
eficacitatea fondului. Comisia este conștientă de riscul 
legat de achizițiile publice și aplică corecții financiare 
în cazul în care este necesar.
49
Obligațiile/cerințele descrise de Curte nu sunt incluse 
în temeiul juridic al FFE. A treia versiune a catalogului 
Schengen nu este un instrument cu caracter obligato -
riu care ar impune statelor membre obligația de a avea 
o strategie națională pentru gestionarea frontierelor 
externe pentru a putea să primească sprijin de la FFE.
50
Statele membre sunt responsabile pentru elabora -
rea programului multianual și a programelor anuale. 
Programul multianual conține trei părți (situația 
în statul membru, analiza cerințelor și strategia de 
realizare a obiectivelor), care în majoritatea cazurilor 
au permis Comisiei să înțeleagă situația, cerințele și 
strategia statelor membre, deși calitatea a variat de la 
o țară la alta. Este de remarcat că în ultimii ani, Frontex 
a dezvoltat platforma CIRAM care nu era disponibilă la 
momentul elaborării programelor multianuale. În plus, 
dat fiind că situația privind gestionarea frontierelor 
poate suferi modificări în timp, din cauza schimbării 
rutelor de migrație ilegală, abordarea trebuie să se 
adapteze la realitate, ceea ce explică revizuirea progra -
melor multianuale și a programelor anuale, întrucât 
pe parcursul perioadei de programare au apărut nevoi 
noi și prioritățile s-au schimbat. Atunci când adoptă 
programele anuale, Comisia verifică întotdeauna com -
plementaritatea, în colaborare cu celelalte servicii care 
gestionează fondurile și nu s-au semnalate probleme 
majore în acest sens.
Răspunsurile Comisiei 58
În ceea ce privește participarea la acțiuni specifice și 
măsuri de urgență, fiecare autoritate publică relevantă 
a putut să solicite direct finanțare, fără să mai implice 
autoritatea responsabilă. Astfel, lipsa participării la 
aceste instrumente a autorităților publice italiene 
diferite de cele instituțional legate de autoritatea 
responsabilă nu ar trebui să fie considerată ca fiind un 
caz de excludere sau marginalizare, ci ca un rol mai 
proeminent al Ministerului de interne (în colaborare cu 
alte entități publice, precum Marina militară, Guardia 
di Finanza, Capitaneria di Porto, Ministerul afacerilor 
externe) în gestionarea frontierelor externe.
60
În urma evaluării de către Comisie a raportului final 
relevant de punere în aplicare, s-a constatat că acest 
proiect specific încalcă principiile de bază ale fondului. 
Prin urmare, costurile aferente vor fi deduse din plata 
finală din cadrul programului anual FFE în cauză.
În ambele etape ale implicării Comisiei în implemen -
tarea FFE, și anume adoptarea programelor naționale 
și încheierea definitivă a acestora, Comisia veghează 
în mod deosebit ca proiectele finanțate din FEE, 
implementate de statele membre, să fie conforme 
cu legislația UE, inclusiv cu respectarea drepturilor 
fundamentale.
61
Achiziția câinilor de patrulare a făcut parte inițial din 
aceeași procedură de achiziții publice ca și vehiculele 
de patrulare. Atunci când autorititățile din Grecia au 
realizat că cele două componente (câini și autovehi -
cule) nu puteau fi achiziționate împreună, acestea au 
menținut achiziționarea autovehiculelor, amânând 
achiziționarea câinilor.
62
Utilizarea clauzei de exceptare pentru achizițiile în 
domeniul apărării și securității este o opțiune viabilă, 
cu condiția să fie îndeplinite condițiile privind utiliza -
rea acestei posibilități, prevăzute de cadrul juridic.56
Programele anuale reprezintă o sarcină administrativă 
disproporționată pentru statele membre și Comisie în 
perioada 2007-2013. Cu toate acestea, Comisia a ales 
în mod deliberat această soluție, întrucât aceasta 
i-a permis, pe de o parte, să ofere un răspuns rapid 
la situațiile în schimbare de la frontierele externe, 
iar pe de altă parte i-a permis o evaluare mai bună 
a eligibilității acțiunilor, având în vedere riscurile 
inerente legate de noutatea fondului și de lipsa de 
experiență a autorităților responsabile.
57
Experiența dobândită de statele membre pe parcursul 
perioadei de programare 2007-2013 permite trecerea 
la un cadru de gestionare a programului multianual 
pentru perioada 2014-2020. După cum subliniază Cur -
tea, acest lucru va facilita punerea în aplicare a proce -
durii de achiziții publice de echipamente sofisticate și 
de mari dimensiuni, care poate fi foarte greoaie.
58
Dat fiind caracterul specific al beneficiarilor FFE (orga -
nisme publice însărcinate cu gestionarea frontierelor 
și emiterea de vize) și numărul lor relativ limitat în 
fiecare dintre statele membre, selectarea proiectelor 
pertinente trebuie centralizată în multe state membre. 
În același timp, însă, selectarea a fost adesea efec -
tuată sau aprobată cu participarea unui nivel politic 
înalt care garantează că utilizarea alocărilor de la FEE 
soluționează prioritățile cele mai relevante și nevoile 
cu care se confruntă statul membru.
59
Fondul este alocat între diferitele entități publice care 
sunt responsabile cu gestionarea frontierelor externe.
Răspunsurile Comisiei 59
65
În cazul unei verificări insuficiente a procedurilor de 
achiziții publice și/sau al utilizării inadecvate a proce -
durilor de achiziții publice, ar putea să existe riscul de 
a avea un raport preț/calitate mai scăzut, motiv pentru 
care Comisia acordă o atenție deosebită acestui aspect 
și aplică corecții financiare ori de câte ori este necesar.
66
În ceea ce privește absența indicatorilor SMART, 
Comisia recunoaște că în ciuda orientării acordate 
statelor membre, a fost cu adevărat dificil să obțină 
rezultate și indicatori de impact fiabili din motivele 
explicate la punctele 53 și 54. De asemenea, aceasta 
explică și motivul pentru care nu a fost practic posibil 
să exploateze raportările statelor membre cu privire la 
indicatorii incluși în primele programe anuale în eva -
luarea privind perioada 2007-2010, precum și faptul că 
respectiva evaluare a trebuit să se efectueze pe baza 
unui chestionar ad-hoc transmis statelor membre în 
scopul evaluării.
67
Obligațiile autorităților responsabile în ceea ce 
privește monitorizarea nu au fost respectate întot -
deauna în mod suficient. Totuși, Comisia a remarcat că 
situația s-a îmbunătățit în majoritatea statelor membre 
cu începere din anul 2010. Oricum, situația s-a amelio-  
rat prin faptul că majoritatea beneficiarilor FFE sunt 
entități publice mari care trebuie să se conformeze 
verificărilor efectuate de Ministerul de Finanțe pentru 
ca trezoreria statului/Ministerul de Finanțe să proce -
deze la efectuarea plății (verificări în raport cu echipa -
mentul livrat, verificarea respectării comenzilor etc.).
68
Majoritatea statelor membre efectuează vizite de 
monitorizare (la fața locului) chiar dacă situația diferă 
de la un stat membru la altul. În cazul Italiei, aceste 
controale la fața locului, deși efectuate ex post , au 
reprezentat 50 % din totalul alocării între 2007 și 2012, 
iar în cazul Spaniei, începând din 2010, vizitele de 
monitorizare s-au efectuat în mod regulat.Comisia a transmis periodic mesaje clare către statele 
membre cu privire la necesitatea de a se conforma 
cadrului juridic pertinent și de a documenta adecvat 
motivele pentru care beneficiarii au utilizat o proce -
dură negociată și nu o procedură de licitație deschisă 
sau restrânsă. De asemenea, Comisia aplică corecții 
specifice proiectului sau corecții financiare forfetare, 
după caz, atunci când identifică, în contextul închiderii 
programelor anuale, proceduri de achiziții publice cu 
nereguli sau lipsa sau insuficiența documentației pri -
vind justificarea alegerii procedurilor de achiziție, care 
pot dezvălui o deficiență sistemică în cadrul sistemului 
de gestionare și control. Aceste corecții financiare sunt 
calculate conform acelorași norme ca și în cazul fondu -
rilor structurale. În plus, strategia de audit ex post  va 
completa eforturile de reducere a riscului de erori rezi -
duale prezente la nivelul cheltuielilor declarate care nu 
au fost depistate la momentul închiderii.
63
Acest aspect este verificat cu regularitate de către 
Comisie în etapa de închidere, prin audituri ex post. 
Corecțiile financiare se aplică atunci când sunt depis -
tate nereguli în cadrul procedurilor de achiziții publice.
64
Comisia atrage adeseori atenția autorităților respon -
sabile cu privire la necesitatea de a verifica legalitatea 
procedurilor de achiziții publice referitoare la con -
tractele pentru care se depun declarații de cheltuieli 
aferente fondului. Astfel de verificări se încadrează în 
sfera de aplicabilitate a verificărilor privind gestiona -
rea, efectuate de autoritatea responsabilă. Autorita -
tea responsabilă este din ce în ce mai conștientă de 
importanța efortului de a se asigura că beneficiarii 
furnizează, ca documente justificative ce însoțesc 
cererea de rambursare pentru cheltuielile efectu -
ate, o justificare bine documentată și elementele de 
motivare aferente, atunci când optează pentru niște 
proceduri de achiziții publice mai puțin transparente. 
În plus, ca parte a activităților de audit, autoritatea de 
audit verifică și dacă procedurile de achiziții publice au 
fost aplicate în mod corect.
Răspunsurile Comisiei 60
73
Rapoartele de evaluare (care au fost îmbunătățite 
în urma observațiilor făcute de Curte pe parcursul 
auditului) conțin date cantitative, care oferă o imagine 
de ansamblu interesantă a activelor achiziționate 
sau dezvoltate cu ajutorul fondului. Cu toate acestea, 
Comisia recunoaște că, din cauza lipsei de timp și 
a insuficienței informațiilor disponibile, a fost dificil să 
meargă dincolo de o analiză descriptivă a rezultatelor 
obținute de statele membre, datorită fondurilor FFE, 
în decursul primilor patru ani de la implementarea 
acestuia. Acesta este motivul pentru care Comisia 
consideră că rezultatele generale ale fondului ar putea 
fi parțial măsurate.
Evaluarea ex post , care va fi efectuată în 2015, va 
include un capitol detaliat privind și acțiunile comuni -
tare și cele specifice, care să țină seama de rezultatele 
privind perioada 2007-2010.
74
Unele state membre au transmis rapoartele cu întâr -
ziere. Comisia a trebuit să efectueze verificări supli -
mentare și să transmită statelor membre solicitări de 
clarificare, ceea ce a provocat întârzieri suplimentare. 
Raportul a fost publicat pe site-ul internet al Comisiei 
în mai 2014.69
Crearea unui sistem informatic în care să se înregis -
treze indicatorii nu a fost o obligație prevăzută în 
regulamentul de bază și în normele privind implemen -
tarea FFE. Cu toate acestea, în cursul vizitelor sale de 
monitorizare, Comisia a încurajat statele membre să 
dezvolte un sistem informatizat în care să înregistreze 
datele privind proiectele și a promovat schimbul de 
bune practici în acest domeniu. De exemplu, în cadrul 
Comitetului SOLID din 11 mai 2012, un stat membru 
a prezentat celorlalte state membre un exemplu de 
bune practici în acest domeniu (gestionarea electro -
nică a fondurilor).
70
În timp ce, în unele cazuri, rapoartele primite din par -
tea statelor membre au anumite limitări în informațiile 
furnizate, în special în ceea ce privește datele cuan -
tificabile privind rezultatele și realizările în cadrul 
proiectului, această situație este ameliorată prin mai 
multe schimburi de informații cu beneficiarul până 
când se primesc informații satisfăcătoare. Modelele 
pentru cereri și pentru rapoarte finale au fost modi -
ficate pentru a soluționa această problemă în ceea 
ce privește acțiunile comunitare și acțiunile specifice 
finanțate de la FFE.
72
Au fost trase învățăminte din procesul de evaluare 
care a fost auditat de către Curte. În special, principala 
lecție învățată a fost aceea că este de preferat impli -
carea unei entități externe, care să fie responsabilă 
pentru întregul proces de evaluare. Evaluarea ex post  
2011-2013 va trebui, prin urmare, să fie realizată prin 
intermediul unui proces complet diferit. În plus, 
acțiunile gestionate direct, care nu au fost incluse în 
totalitate în domeniul de aplicare al evaluării, vor fi 
incluse în următoarea evaluare ex post .
În plus, lipsa unor indicatori comuni pe care statele 
membre să fi trebuit să îi raporteze încă de la început 
a făcut ca definirea unor astfel de indicatori să devină 
obligatorie la data examinării intermediare. Statele 
membre au trebuit să colecteze de la beneficiari date 
privind acești indicatori, ceea ce explică întârzierile. În 
ceea ce privește evaluările viitoare ale Fondului pentru 
securitate internă, în cadrul evaluării se vor utiliza indi -
catorii comuni și indicatorii specifici de program, ceea 
ce o va face mai simplă și mai eficace.
Răspunsurile Comisiei 61
Unele programe multianuale și primele programe 
anuale au fost într-adevăr aprobate fără ca acestea 
să fie dotate cu indicatori SMART solizi. Neadoptarea 
posibilă a programelor pentru acest unic motiv ar fi 
fost extrem de dăunătoare pentru statele membre în 
cauză și pentru reputația fondului (și pentru Uniunea 
Europeană) și ar fi fost considerată ca o abordare 
rigidă și pur birocratică.
77
Slovenia a dezvoltat un instrument integrat de ges -
tionare a fondului și de colectare a datelor, încă de la 
început. Alte țări au făcut acest lucru deși nu exista 
nicio obligație legală de a institui un astfel de sistem. 
Unele sisteme existau deja în unele state membre.
În ceea ce privește conținutul evaluării ex post , 
majoritatea problemelor identificate de Curte au fost 
corectate în versiunea finală.
Recomandarea 1
Comisia consideră că această recomandare a fost deja 
pusă în aplicare în temeiul juridic al noilor fonduri. Se 
vor furniza orientări suplimentare statelor membre.
Recomandarea 2
Prezenta recomandare se adresează statelor membre 
și este sprijinită de Comisie.
79
Comisia recunoaște că nu a fost bine conceput cadrul 
juridic al fondului, în măsura în care sunt vizate acțiuni 
specifice. De asemenea, Comisia recunoaște că Fon -
dul, deși oferă oportunități de finanțare a cooperării 
consulare prin acțiuni comunitare, nu a obținut rezul -
tate semnificative în această privință. Deși inițiativa 
acestor acțiuni se bazează în principal pe statele mem -
bre, acest aspect a fost luat în considerare atunci când 
s-a elaborat concepția noului Fond pentru securitate 
internă în scopul de a furniza un stimulent suplimen -
tar pentru crearea unor mecanisme de cooperare 
consulară.Concluzii și recomandări
75
Valoarea adăugată a fondului este legată de solida -
ritatea financiară instaurată de statele membre care 
se confruntă cu situații radical diferite la frontierele 
lor externe. În acest sens, fondul a creat o solidaritate 
concretă între țările cele mai expuse la presiunea 
exercitată de migrație la frontiere și cele mai puțin 
expuse. Datorită mecanismului de alocare, majorita -
tea resurselor a fost direcționată către țările cele mai 
expuse (majoritatea fiind țările sud-mediteraneene). 
În plus, valoarea adăugată europeană este reprezen -
tată și de faptul că proiectele majore pentru spațiul 
Schengen au fost sprijinite cu succes de fond (VIS, 
SIS II și EUROSUR). În ceea ce privește deficiențele 
constatate de Curte, acestea sunt cauzate în principal, 
în cazul statelor membre, de o capacitate administra -
tivă insuficientă în primii ani de implementare a fon -
dului, iar în cazul celorlalte părți interesate, de lipsa de 
experiență a autorităților responsabile și a beneficia -
rilor în gestionarea fondurilor UE mai degrabă decât 
de deficiențe persistente și sistemice. Acestea sunt, de 
asemenea, asociate cu întârzierea lansării Fondului ca 
urmare a adoptării cu întârziere a temeiului său juridic. 
În opinia Comisiei, situația din Italia și Malta nu poate 
fi calificată ca o situație care demonstrează „deficiențe 
grave” în gestionarea fondului.
76
Fondul a sprijinit prioritățile Fondului, și anume 
SIS II, VIS și EUROSUR. Lipsa indicatorilor SMART în 
cazul unor programe, din cauza lipsei de experiență 
a autorităților responsabile în gestionarea fondurilor 
UE, nu a împiedicat utilizarea fondului de către statele 
membre pentru a sprijini prioritățile Fondului. Acest 
lucru s-a realizat prin intermediul unui control atent 
al Comisiei privind conținutul programelor anuale de 
conținut și o orientare corespunzătoare (în special 
începând cu 2010) care să permită direcționarea resur -
selor programelor către prioritățile Fondului.
Răspunsurile Comisiei 62
consulare, statele membre ar trebui să dezvolte 
VIS la nivel mondial în conformitate cu graficul de 
dezvoltare.
Recomandarea 4
Prima liniuță: Deși această recomandare se adresează, 
în linii mari, organului legislativ, Comisia nu o acceptă. 
Acest fond a fost conceput în primul rând ca un meca -
nism de repartizare a sarcinii care sprijină în modul 
cel mai eficace capacitatea statelor membre de a-și 
îndeplini atribuțiile și obligațiile care le revin în ceea ce 
privește controlul frontierelor externe ale UE. În cadrul 
Fondului pentru securitate internă, echipamentele 
corespunzătoare nevoilor operaționale ale Frontex, 
care vor fi achiziționate în cadrul unei componente 
financiare specifice (acțiuni specifice) vor trebui să fie 
înregistrate în baza de dotări tehnice a Frontex.
A doua liniuță: Comisia acceptă această recomandare. 
Măsurile au fost deja puse în aplicare pentru a pune 
această cooperare/schimb de informații în practică.
Recomandarea 5
Prezenta recomandare se adresează statelor mem -
bre. Elaborarea unei strategii cuprinzătoare privind 
frontierele externe în scopul de a pregăti programul 
multianual FFE nu a fost o obligație care să decurgă 
din temeiul juridic al FFE sau din orice alt act juridic.
Recomandarea 6
Comisia nu acceptă această recomandare. Comisia 
ar dori să semnaleze, cu toate acestea, că Fondul 
pentru securitate internă (frontiere și vize) a integrat 
o condiționalitate și finanțarea sprijinului operațional 
va depinde de respectarea acquis-ului Schengen.
Recomandarea 7
Comisia acceptă această recomandare, fără a se aduce 
atingere atribuțiilor Comisiei și ale statelor membre în 
gestiunea partajată.
Recomandarea 8
Prezenta recomandare se adresează statelor membre. 
Comisia sprijină această recomandare.80
Frontex va fi asociat mai îndeaproape la punerea în 
aplicare a noului Fond pentru securitate internă. În 
conformitate cu temeiul juridic, acesta va fi consultat 
cu privire la proiectele de programe naționale ale 
statelor membre (articolul 9 alineatul 4 din regulamen -
tul FSI pentru frontiere) și la acțiunile de remediere 
a deficiențelor identificate în cadrul evaluării Schen -
gen (articolul 12). De asemenea, contribuția Frontex 
va fi crucială pentru revizuirea intermediară a alocării 
(articolul 8) și Frontex va juca un rol cheie în alocarea 
aferentă acțiunilor specifice, în special cea pentru 
echipamentele care urmează să fie puse la dispoziția 
operațiunilor sale comune. Întrucât activitatea privind 
programele naționale pentru perioada 2014-2020 
a început deja, Frontex este deja implicat în aceste 
procese. O platformă de schimb de informații electro -
nică a fost deja implementată pentru a facilita schim -
burile de documente între Comisie și de Frontex.
Înregistrarea în stocul de echipament al Frontex și 
punerea echipamentelor la dispoziția Frontex pentru 
operațiunile sale sunt reglementate de regulamentul 
privind Frontex și nu de regulamentul privind fon -
dul. Nu toate echipamentele achiziționate de statele 
membre cu sprijinul FFE ar fi necesare, în mod siste -
matic, pentru Frontex în vederea operațiunilor sale 
comune. În cadrul Fondului pentru securitate internă, 
echipamentele care corespund nevoilor Frontex 
pentru operațiunile sale vor fi achiziționate în cadrul 
acțiunilor specifice și vor fi înscrise în baza de dotări 
tehnice a Frontex.
În ceea ce privește echipamentele Frontex, a se vedea 
recomandarea 4.
Recomandarea 3 Comisia este parțial de acord cu 
această recomandare. Comisia va promova acțiunile 
de înființare a unor centre comune de depunere 
a cererilor și alte forme de cooperare consulară în plus 
față de acțiunile de renovare, amenajare și dotare 
a consulatelor. Uneori, finanțarea renovării/dotării unui 
consulat care prelucrează sute de vize pe zi ar fi mai 
potrivită decât finanțarea unei acțiuni de cooperare 
consulară care vizează câteva sute de cereri de viză 
pe an. Renovarea și dotarea posturilor consulare mari, 
astfel încât acestea să poată prelucra cererile într-un 
mod mai accesibil clienților și mai rapid, cu ajutorul 
unor echipamente de ultimă generație (IT), este la fel 
de importantă pentru proiectele de sprijinire a coope -
rării consulare. În plus, „dotarea” poate să însemne și 
echipamentele legate de VIS, care constituie o priori -
tate importantă. Indiferent de intensificarea cooperării 
CUM VĂ PUTEȚI PROCURA PUBLICAȚIILE UNIUNII EUROPENE?
Publicații gratuite:
•  un singur exemplar: 
pe site ‑ul EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  mai multe exemplare/postere/hărți: 
de la reprezentanțele Uniunii Europene ( http://ec.europa.eu/represent_ro.htm), 
de la delegațiile din țările care nu sunt membre ale UE ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm) 
sau contactând rețeaua Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm) 
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).
(*)  Informațiile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine  
telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).
Publicații contra cost:
• pe site ‑ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Abonamente:•  de la agenții de vânzări ai Oficiului pentru Publicații al Uniunii Europene  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_ro.htm).
QJ-AB-14-015-RO-C ISSN 1831-0966
Obiectivul Fondului pentru frontierele externe 
(FFE) este de a ajuta statele membre să asigure 
controale uniforme, eficace și eficiente la 
frontierele lor externe comune.
Auditul efectuat de Curtea de Conturi 
Europeană s-a axat pe eficacitatea FFE și pe 
realizarea obiectivelor acestuia.
Curtea a constatat că FFE a promovat 
solidaritatea financiară, concentrând sprijinul 
în acele state membre care suportă o povară 
financiară mai mare.
Cu toate acestea, valoarea adăugată europeană 
suplimentară generată de fond a fost limitată, 
iar rezultatul general nu a putut fi măsurat din 
cauza deficiențelor de la nivelul monitorizării 
și al evaluărilor ex post . Mai mult, în urma 
auditului, au fost identificate deficiențe grave 
în gestionarea fondului în state membre 
cheie, ceea ce antrenează riscul ca gestionarea 
frontierelor să nu fie consolidată în mod 
adecvat acolo unde este cea mai mare nevoie 
de o astfel de consolidare.
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ