Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Testul UE pentru tineret”

(aviz din proprie inițiativă)

(2022/C 486/07)

Raportoare: doamna Katrīna LEITĀNE

Decizia Adunării Plenare 24.2.2022 Temei juridic Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură Aviz din proprie inițiativă Secțiunea competentă Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie Data adoptării în secțiune 6.9.2022 Data adoptării în sesiunea plenară 21.9.2022 Sesiunea plenară nr. 572 Rezultatul votului (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) 158/0/5

1. Concluzii și recomandări

1.1. Participarea politică este baza oricărei democrații funcționale. Principalul atu al UE pentru tinerii europeni este respectul pentru democrație, drepturile omului și statul de drept ( 1 ) . Este esențial să se garanteze că tinerii au un cuvânt de spus în ceea ce privește deciziile care le afectează viitorul, deoarece chiar și un efect indirect poate avea totuși un impact puternic asupra tinerilor și a generațiilor viitoare. Politicile care nu vizează în mod direct tinerii sau care nu sunt considerate ca făcând parte din domeniul tradițional al politicii pentru tineret pot avea totuși un impact puternic asupra vieții tinerilor. Este important să se ofere mecanisme eficiente, care să completeze mecanismele participative existente, să fie aliniate la principiile democratice și adaptate nevoilor tinerilor. Acest lucru poate contribui la un proces mai bun și mai eficace de elaborare a politicilor.

1.2. În opinia CESE, educația este una dintre cele mai eficace modalități de a ajunge la tineri și de a-i informa cu privire la toate formele posibile de participare și la valorile pe care le reprezintă proiectul european. Programele existente de sprijinire a educației formale și nonformale, precum Erasmus+ și Corpul european de solidaritate, au reușit să îmbunătățească viziunea tinerilor despre participarea democratică și valorile și principiile Uniunii Europene.

1.3. CESE subliniază că există o nevoie explicită de a-i include pe tineri în procesul de elaborare a politicilor prin asigurarea participării lor semnificative, în modul cel mai potrivit pentru această categorie de vârstă, urmată de monitorizare, evaluare și de evaluarea impactului, pentru a se garanta că opiniile tinerilor au fost luate în considerare la luarea deciziilor politice. Implicarea pe parcursul procesului de elaborare a politicilor creează încredere în rândul tinerelor generații și dincolo de acestea și permite ca ele să fie percepute ca relevante și semnificative în cursul procesului respectiv. Aceste procese ar trebui să includă comunicarea vizibilă și transparentă a rezultatelor implicării acestei categorii de vârstă. Este vorba de un aspect esențial pentru a consolida încrederea între tineri și în procesul de elaborare a politicilor ( 2 ) . În plus, incluziunea socială și implicarea unor grupuri cu nevoi diferite este foarte importantă.

1.4. CESE este de acord că organizațiile societății civile pot juca un rol esențial în implicarea tinerilor în provocările societale și, prin urmare, în participarea lor la procesul de elaborare a politicilor și la procesul democratic. Astfel de organizații pot servi drept punți și rețele de sprijin pentru a-i ajuta pe tineri să colaboreze cu organismele publice oficiale și pentru a le permite tinerilor să devină cetățeni activi. CESE sprijină inițierea de acțiuni de către aceste organizații și de către tinerii cetățeni și solicită măsuri care să le permită să facă acest lucru.

1.5. CESE încurajează instituțiile UE și statele membre să pună în aplicare măsuri și mecanisme care să garanteze că perspectiva tineretului este luată în considerare în fiecare domeniu de politică, creând totodată posibilități pentru ca tinerii să ofere contribuții substanțiale și bazate pe expertiză cu privire la provocările cu care se confruntă. Aceste structuri ar trebui, de asemenea, să includă mecanisme de acțiune ulterioară și monitorizare transparente și vizibile și să completeze instrumentele existente menite să asigure participarea tinerilor, fără să aibă ca efect diminuarea finanțării. Ar trebui puse la dispoziție resurse adecvate pentru participarea semnificativă a tineretului la procesul de elaborare a politicilor.

1.6. Participarea tinerilor la procesele de elaborare a politicilor și de luare a deciziilor poate sprijini o mai bună reglementare și îmbunătățirea politicilor prin cartografierea și înțelegerea tendințelor actuale și viitoare care au un impact asupra vieții tinerilor și a generațiilor viitoare. Acest lucru poate, de asemenea, să ușureze munca autorului unei propuneri, întrucât el poate primi contribuții calitative care să vină în completarea datelor secundare.

1.7. CESE dorește să sublinieze că, deși Testul UE pentru tineret se bazează pe obiectivele-cheie ale Strategiei UE ( 3 ) pentru tineret și ale Anului European al Tineretului, ambele subliniază importanța integrării aspectelor legate de tineret în procesul de elaborare a politicilor, ceea ce necesită o abordare transsectorială. Aceasta este, de asemenea, una dintre măsurile prevăzute în Raportul privind rezultatul final ( 4 ) al Conferinței privind viitorul Europei, care a fost aprobat de toate părțile cu drept de vot în plenul Conferinței și de cetățeni. Pentru a se asigura un impact de lungă durată și o moștenire dincolo de Anul European al Tineretului, tinerii trebuie să fie capacitați, astfel încât să poată da tonul schimbărilor și să construiască un viitor mai bun.

1.8. CESE ia notă de trimiterea la Testul UE pentru tineret cuprinsă în Comunicarea Comisiei Europene pe tema rezultatelor Conferinței privind viitorul Europei ( 5 ) . Cu toate acestea, subliniază că propunerea Comisiei nu este în conformitate cu obiectivele și mijloacele propunerii inițiale și nu include stabilirea de contacte semnificative cu organizațiile de tineret și cu experții în politici privind tineretul și nici integrarea aspectelor legate de tineret în toate politicile și nu ia în considerare impactul pe termen lung al politicilor asupra generațiilor viitoare. CESE consideră că un Test al UE pentru tineret ar trebui să facă parte din setul de instrumente pentru o mai bună legiferare ca instrument separat, deoarece generațiile viitoare și tinerii merită o atenție deosebită.

1.9. CESE solicită o cooperare mai strânsă între instituții în vederea alinierii inițiativelor de succes existente, cum ar fi Dialogul UE cu tinerii, „Europa ta, părerea ta!” și Evenimentul tineretului european, solicitând totodată ca acestea să fie conectate la inițiative viitoare, cum ar fi Testul UE pentru tineret, în conformitate cu Strategia UE pentru tineret. În plus, CESE prezintă o listă de propuneri privind participarea tinerilor în cadrul CESE și își propune să introducă în activitatea sa conceptul Testului UE pentru tineret.

2. Observații generale

2.1. Rolul tinerilor în construirea proiectului european

2.1.1. Europa are nevoie de toți tinerii săi ” și că „ Uniunea noastră trebuie să aibă un suflet și o viziune cu care tinerii să se poată identifica ” ( 6 ). Tinerii sunt motorul proiectului european, iar creativitatea, energia și entuziasmul lor reprezintă forța motrice pentru durabilitatea acestuia. Anul acesta, 2022, a fost desemnat Anul European al Tineretului, președinta Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, afirmând că „” și că „

2.1.2. Anul European al Tineretului ar trebui să aducă o schimbare de paradigmă în ceea ce privește modul în care îi includem pe tineri în politici și în procesul decizional ”. Justificarea subiacentă este de a oferi tinerilor acces la o participare semnificativă și de a capacita tineretul Proiectul UE nu poate fi realizat în mod eficient și adecvat în mediul democratic actual fără a recunoaște discursul privind participarea politică a tineretului ( 7 ) în cadrul tradițiilor democratice și al contextelor geopolitice. Vicepreședintele pentru promovarea modului nostru de viață european, Margaritis Schinas, a declarat că „”. Justificarea subiacentă este de a oferi tinerilor acces la o participare semnificativă și de a capacita tineretul ( 8 ) în acest sens.

2.1.3. Eurobarometru Potrivit sondajelor ( 9 ) , mai puțin de jumătate (47 %) dintre europeni au încredere în UE și doar 44 % au o imagine pozitivă despre ea. Viitorul proiectului european depinde în mare măsură de cât de strâns legați sunt tinerii de valorile Europei și de dorința lor de a îmbrățișa o identitate europeană. Implicarea activă a tinerilor în procesele politice și decizionale este esențială, întrucât viitorul lor va fi determinat de deciziile de astăzi. Prin urmare, ar trebui introduse instrumente participative pentru a garanta că vocile tinerilor sunt luate în considerare. Participarea la viața civilă și democratică trebuie consolidată la toate nivelurile pentru a asigura prosperitatea viitoare a Europei, recunoscând că maturitatea democratică influențează ( 10 ) modelele de participare politică în rândul tinerilor din UE.

2.1.4. Inițiativa UE de a convoca o Conferință privind viitorul Europei a acționat ca stimulent pentru promovarea dialogului participativ cu cetățenii din întreaga Uniune. Îmbunătățirea eficacității mecanismelor existente de participare a tineretului și dezvoltarea unora noi sunt considerate a fi calea de urmat. Așa cum s-a sugerat în rezultatele finale ale Conferinței privind viitorul Europei, aceasta ar putea include un „Test pentru tineret” ( 11 ) al legislației, cu o evaluare a impactului și un mecanism de consultare care să implice reprezentanți ai tinerilor ( 12 )

2.1.5. Testul pentru tineret joacă rolul de metodă de analiză prospectivă strategică pentru elaborarea politicilor. Analiza prospectivă strategică este un concept valoros pe care Comisia Europeană își propune să îl utilizeze în cadrul procesului de elaborare a politicilor. Întrucât acest concept se bazează pe principii precum scrutarea perspectivelor, evaluarea megatendințelor, elaborarea de scenarii și conturarea unor viziuni, este inevitabilă luarea în considerare în acest cadru a perspectivei tineretului și a tinerelor generații. Deși procesul de analiză prospectivă recunoaște că viitorul nu este predeterminat, el colectează informații cu privire la scenariile posibile și vizează o bună pregătire pentru provocările emergente. Dialogul intergenerațional poate include instrumente valoroase care garantează că politicile elaborate iau în considerare aceste tendințe și scenarii viitoare. Efectuarea unei analize care să ia în considerare perspectiva tinerilor și cea a tinerelor generații poate și ar trebui să contribuie la politici mai bune și mai adaptate, care să poată răspunde provocărilor cu care se vor confrunta generațiile viitoare.

2.1.6. Pentru a crea politici mai bune, adaptate provocărilor viitoare, ele trebuie să recunoască și să protejeze drepturile tinerilor și ale generațiilor viitoare, asigurându-se că nu există niciun impact negativ asupra niciunei generații și niciunui grup social specific. În prezent, anumite grupuri sunt adesea ignorate sau considerate ca făcând parte din altele, ceea ce nu reflectă realitatea. Prin urmare, politicile nu abordează în mod corespunzător provocările și contribuie la erodarea încrederii și la lipsa de implicare în relații cu instituțiile oficiale.

2.2. Necesitatea unei participări semnificative a tineretului

2.2.1. Implicarea semnificativă se referă la partajarea puterii, la capacitatea de a lua decizii, cu implicarea altor părți interesate, în condiții transparente, cunoscute de toți actorii implicați. Procesele de responsabilizare bine concepute generează încrederea tuturor părților interesate în procesele politice participative, iar responsabilitățile explicite ale diferiților actori ar trebui comunicate tuturor părților interesate.

2.2.2. Încrederea tinerilor în instituțiile publice a stagnat de la criza financiară globală de la sfârșitul anilor 2000 ( 13 ) și până în prezent, iar percepția lor în ceea ce privește influența lor politică și reprezentarea lor în luarea deciziilor rămâne neschimbată. Participarea tineretului la viața democratică poate lua diverse forme. Cu toate acestea, votul la alegerile locale, naționale sau europene este considerat a fi cel mai eficace mod de a-și face auzită vocea de către factorii de decizie (39 %) ( 14 ) , în timp ce proporția tinerilor care au încredere în acest tip de participare democratică este încă foarte scăzută. În același timp, pentru cei care tind să stea departe de politică, acest lucru se datorează lipsei de implicare semnificativă și de încredere și sentimentului că nu are rost să participe, din moment ce contribuția lor nu este luată în considerare. Una dintre principalele bariere din calea participării tinerilor este convingerea că factorii de decizie „nu ascultă persoane ca mine” ( 15 ) . Prin urmare, promovarea încrederii și consolidarea dialogului dintre tineri și instituțiile publice sunt esențiale pentru a asigura pregătirea și reziliența societăților pentru a face față șocurilor viitoare ( 16 )

2.2.3. Majoritatea (70 %) ( 17 ) dintre tineri consideră că nu au prea multe sau nimic de spus cu privire la deciziile, legile și politicile importante care afectează UE în ansamblul său. Un procent de 24,8 % ( 18 ) dintre tineri consideră că nu au nicio influență asupra temelor care ajung să fie supuse dezbaterilor publice sau politice, iar un alt procent de 40,8 % afirmă că nu au multă influență. În plus, două treimi dintre respondenți consideră că o mai mare sensibilizare în rândul politicienilor cu privire la preocupările tinerilor i-ar ajuta pe aceștia din urmă să influențeze mai mult politicile publice, în timp ce peste 50 % dintre ei consideră că un rol mai puternic al organizațiilor de tineret în politică ar fi și ea utilă în acest sens.

2.2.4. Tinerii și-au schimbat modurile de participare, preferând în prezent forme de implicare politică neinstituționalizate și, în special, neelectorale ( 19 ) . Cercetările au arătat din ce în ce mai clar că acest lucru este legat de scăderea gradului de încredere în organismele publice și de nemulțumirea cu privire la modul în care funcționează democrația reprezentativă. Participarea politică neconvențională a tinerilor a devenit din ce în ce mai fluidă, individualizată și personalizată, ei preferând să se implice în chestiuni și subiecte unice, precum și în activism direct și proteste în sensul unor „opțiuni individuale legate de stilul de viață” ( 20 ) . În general, tinerii sunt foarte motivați din punct de vedere politic. Atunci când au analizat chestiunea participării tinerilor, experții privind participarea politică și-au îndreptat atenția de la dorința tinerilor de a participa sau nu la locul și modul în care aleg să își exprime opiniile politice ( 21 ) . Având în vedere gama largă de modalități prin care tinerii încearcă în prezent să influențeze politicile și viața politică, există o nevoie clară de a lua în considerare natura neconvențională a participării politice, procesul decizional participativ și îmbunătățirea comunicării și a mecanismelor de transparență într-un cadru instituțional democratic. Procesul de elaborare a politicilor în cadrul organismelor publice ar trebui adaptat și conceput în consecință, astfel încât să se asigure informarea și implicarea tuturor grupurilor de tineri atunci când se iau decizii în materie de politici. Mecanismele participative ar trebui, de fapt, să fie favorabile incluziunii, iar informațiile cu privire la ele ar trebui să fie comunicate în așa fel încât să ajungă la un public divers și la cei la care se ajunge greu, de obicei.

2.2.5. Organizațiile conduse de tineri au dezvoltat expertiză și cunoștințe despre o gamă largă de teme legate de problemele cu care se confruntă tinerii. Includerea lor în procesul de elaborare a politicilor va duce la norme și reglementări mai coerente și mai adaptate. Un argument în plus este și numărul tot mai mare de tineri care se alătură acestor organizații ( 22 )

2.2.6. Stabilirea unor contacte semnificative cu tinerii este esențială. Participarea tineretului trebuie îmbunătățită, abordându-se în special: lipsa reprezentării democratice a tineretului și lipsa unei perspective a tineretului în afara domeniului tradițional al politicii de tineret. Tinerii doresc să fie incluși în modelarea politicilor care le influențează viața. Justiția intergenerațională ( 23 ) este modul prin care inegalitatea dintre generații în societățile în curs de îmbătrânire poate fi remediată.

2.2.7. Instrumentele existente pentru evaluarea impactului asupra tineretului, precum Instrumentul nr. 31 din cadrul setului de instrumente pentru o mai bună legiferare, nu prevăd integrarea aspectelor legate de tineret și includerea organizațiilor de tineret și a tinerilor care dețin expertiza relevantă, care să poată oferi o evaluare sistematică a problemelor din perspectiva tineretului. În plus, potrivit publicațiilor disponibile, astfel de instrumente sunt puse în aplicare mai puțin frecvent decât ar necesita relevanța și semnificația propunerilor.

3. Observații specifice

3.1. Testul UE pentru tineret

3.1.1. Propunerea se bazează pe trei piloni: consultare, evaluare a impactului și măsuri de atenuare ( 24 ) . Ea oferă un cadru pentru îmbunătățirea eficacității și a eficienței politicilor, bazat pe consolidarea participării tinerilor și pe integrarea aspectelor legate de tineret în procesul de elaborare a politicilor, ținând seama în același timp de grupurile vulnerabile de tineri, cum ar fi tinerii cu handicap, tinerii NEET ( 25 ) , tinerii care trăiesc în zone îndepărtate etc. Prin diferitele componente ale Testului UE pentru tineret, ea oferă o structură coerentă pentru elaborarea unor politici de înaltă calitate și mai bune care să abordeze problemele cu care se pot confrunta generațiile viitoare.

3.1.2. Primul pas al Testului UE pentru tineret este de a determina relevanța și impactul oricăror proiecte de propuneri politice viitoare pentru tineri și generațiile viitoare. Cu ajutorul acestor informații, se va analiza necesitatea de a efectua un test complet pentru tineret cu privire la politica viitoare respectivă. Prin intermediul unui instrument de tip listă de verificare, evaluatorii stabilesc dacă proiectul de propunere este într-adevăr relevant pentru tineri, precum și impactul direct și indirect al propunerii asupra tinerilor și a generațiilor viitoare. În cazul în care răspunsul este pozitiv, testul pentru tineret trece la etapele de consultare completă, de evaluare a impactului și de măsuri de atenuare. Indicatorii listei de verificare ar urma să fie dezvoltați pe baza nevoilor și ideilor tinerilor, pentru a se garanta că propunerile relevante sunt analizate din perspectiva tinerilor.

3.1.3. În cadrul etapei următoare, se așteaptă ca evaluatorii respectivi să consulte în mod semnificativ părțile interesate legate de tineret, pentru a garanta că se asigură o expertiză sistematică, pentru o analiză aprofundată. Pe baza acestor contacte, evaluatorii vor încerca să identifice preocupările tinerilor cu privire la impactul potențial al proiectului de politică care face obiectul testării. Această componentă participativă trebuie să fie transparentă și să ofere posibilitatea ca o gamă largă de reprezentanți ai tinerilor, organizații conduse de tineri și tineri cu expertiză relevantă să își poată aduce contribuția. Astfel, se poate asigura o abordare sistematică a aspectelor vizate de proiectele de propuneri de politici. Includerea organizațiilor de tineret, a reprezentanților tinerilor și a tinerilor cu expertiză relevantă poate oferi un fundal foarte divers și unic pentru evaluarea impactului. Prin stabilirea de contacte semnificative, evaluatorii pot primi o imagine de ansamblu cuprinzătoare, bazată pe cunoștințele și expertiza globale pe care acești tineri le-au dobândit. Utilizând această contribuție, evaluarea impactului poate fi suficient de detaliată pentru a identifica provocările și aspectele în care politicile ar putea provoca perturbări.

3.1.4. Pe baza datelor disponibile care urmează să fie colectate în cursul întregului proces și a rezultatelor consultărilor, evaluatorii sunt în măsură să elaboreze evaluarea impactului în funcție de temele menționate în lista de verificare și, de asemenea, să furnizeze analize prospective pentru generațiile viitoare.

3.1.5. În cazul identificării unui impact negativ, evaluatorul ar trebui să propună măsuri de atenuare care să se concentreze în principal asupra grupurilor care trăiesc în situații vulnerabile și asupra tinerilor defavorizați. Se recomandă ca în timpul consultării, evaluatorii să includă întrebări cu privire la posibile măsuri de atenuare care ar putea fi incluse în analiză. În anii următori, se recomandă efectuarea unei evaluări pentru a monitoriza impactul politicilor și modul în care măsurile de atenuare au abordat efectele negative.

3.1.6. Testul UE pentru tineret nu ar trebui să înlocuiască stabilirea de contacte semnificative cu tinerii, în general, și ar trebui să completeze mecanismele participative existente.

3.1.7. Propunerea a fost rezultatul unei serii de discuții cu cele mai mari rețele de tineret din Europa, fiind, de asemenea, menționată în mod specific în mai multe recomandări ale Dialogului UE cu tinerii, formulate după instituirea acestuia (și a predecesorului său, Dialogul structurat cu tinerii). Tinerii și-au exprimat clar dorința de a avea la dispoziție o procedură transparentă de elaborare a politicilor, care să le permită să contribuie la elaborare și la monitorizarea rezultatelor.

3.1.8. Propunerea se inspiră, de asemenea, din Testul IMM, care este un exemplu de instrument adecvat de evaluare a impactului la nivelul UE, bazat pe trei piloni – consultare, analiza impactului și măsuri de atenuare ( 26 ) . În plus, la fel ca Testul IMM, Testul UE pentru tineret este menit, de asemenea, să facă parte din setul de instrumente pentru o mai bună legiferare, ca instrument separat, pentru a sublinia rolul tinerilor în viitorul Europei, în conformitate cu comunicarea președintei Comisiei Europene.

3.1.9. Propunerea se bazează pe exemple de instrumente de evaluare a impactului asupra tineretului deja existente în mai multe state membre, precum Austria, Germania, Franța, Flandra (Belgia) și în afara UE, de exemplu în Noua Zeelandă și Canada.

3.1.10. În forma propusă, evaluarea impactului oferă o soluție pentru a garanta că impactul politicilor ține seama de nevoile și așteptările tinerilor și se face simțit dincolo de domeniul tradițional al politicii de tineret. Doar o mică parte din propunerile Comisiei Europene sunt analizate din perspectiva tineretului. Cu toate acestea, o parte semnificativă a acestor propuneri afectează, în mod direct și indirect, calitatea vieții tinerilor.

3.1.11. Se propune includerea Testului UE pentru tineret în evaluările de impact privind o mai bună legiferare, puse la dispoziția publicului, și publicarea lui pe Portalul european pentru tineret. Ar trebui însă să se exploreze în continuare soluția cu cel mai mare impact. Cu toate acestea, Direcția Generală Comunicare este încurajată să promoveze în mod activ Testul UE pentru tineret pentru a-i asigura vizibilitatea, în timp ce Secretariatul General ar trebui să sprijine adoptarea sa în diferite direcții generale. Testul UE pentru tineret ar putea fi, de asemenea, publicat de instituțiile care decid să îl pună în aplicare, inclusiv pe site-ul CESE. Prin publicarea evaluării și a versiunii finale a propunerii, părțile interesate din domeniul tineretului implicate în consultare vor putea vedea cum a fost luată în considerare contribuția lor.

3.1.12. Testul UE pentru tineret este propus ca structură care poate fi pusă în aplicare la nivel local, regional și național, împreună cu instituțiile Uniunii Europene.

3.1.13. Testul UE pentru tineret poate îmbunătăți politicile, dar trebuie, de asemenea, să se bazeze pe mecanisme participative semnificative, deoarece utilizarea cunoștințelor comunității reprezintă o modalitate de a asigura eficiența și de a aduce îmbunătățiri.

3.2. Participarea tineretului în cadrul CESE

3.2.1. CESE recunoaște importanța implicării tineretului în modelarea viitorului Europei ( 27 ) și, prin urmare, desfășoară mai multe inițiative de succes, precum „Europa ta, părerea ta!”, mesele rotunde pentru implicarea tinerilor în domeniul climei și al durabilității și Summitul UE al tineretului pe tema schimbărilor climatice, organizat în comun de CESE și de Parlamentul European. Ca urmare a avizului NAT/788 ( 28 ) , CESE a inclus, pentru prima dată în 2021, un delegat pentru tineret în delegația sa oficială la reuniunea COP la CCONUSC, cu ocazia COP 26. În plus, în contextul Anului european al tineretului, Premiul CESE pentru societatea civilă 2022 va recompensa inițiativele eficace, inovatoare și creative care vizează crearea unui viitor mai bun pentru și împreună cu tinerii europeni.

3.2.2. CESE va depune eforturi pentru a amplifica vocile tinerilor și ale organizațiilor de tineret prin mecanisme participative mai structurate, mai semnificative și mai specifice pentru tineret, în vederea consolidării implicării interne a tinerilor și a organizațiilor de tineret în activitatea CESE. În consecință, CESE ar trebui să ia următoarele măsuri: — introducerea unor mecanisme de coordonare transparente și transversale pentru a integra perspectivele tineretului în lucrările CESE și în legislație; — eventuala desemnare a unor tineri experți cu expertiză relevantă cu privire la principalele avize; — în contextul Anului European al Tineretului, desemnarea tineretului ca subiect comun pentru runda de toamnă a avizelor din proprie inițiativă; — organizarea de dezbateri tematice cu organizațiile europene de tineret și cu organizațiile de la nivel local pentru a corela în mod mai eficace perspectivele naționale și cele europene; — teme legate de tineret ar putea fi selectate anual pentru studiile CESE (29); — toate avizele CESE ar trebui, de asemenea, să ia în considerare întotdeauna perspectiva intergenerațională (astfel cum se întâmplă în ceea ce privește perspectiva de gen); — dezvoltarea unor relații dinamice cu alte instituții ale UE pentru a cartografia mecanismele participative ale tineretului și pentru a consolida activitățile de sensibilizare cu tineretul și organizațiile de tineret de la nivel național, regional și local; — adoptarea rezoluției privind implicarea tineretului în cadrul CESE, elaborată de Grupul de coordonare pentru Anul European al Tineretului; — crearea unei rubrici privind „implicarea tineretului” pe site-ul CESE pentru a evidenția activitățile anterioare, actuale și viitoare legate de tineret, inclusiv avize, audieri publice, manifestări etc.; — posibilitatea instituirii în cadrul CESE a unei structuri permanente pentru a garanta că activitatea privind implicarea tineretului în cadrul CESE și cu celelalte instituții va continua și după 2022.

3.2.3. CESE va analiza și va lua în considerare în continuare posibile modalități de aplicare a conceptului Testului UE pentru tineret în activitatea sa, pentru a elabora o abordare coerentă privind implicarea tinerilor în cadrul CESE.

3.2.4. CESE invită Comisia Europeană să răspundă la acest aviz din proprie inițiativă și la propunerea privind Testul UE pentru tineret și să colaboreze pentru a explora împreună idei cu privire la punerea în aplicare.

Bruxelles, 21 septembrie 2022. Președinta Comitetului Economic și Social European Christa SCHWENG

(1) Cercetare documentară „European Youth in 2021” (Tineretul european în 2021).

(2) Influencing and understanding political participation patterns of young people (Influențarea și înțelegerea modelelor de participare politică a tinerilor), Parlamentul European, 2021.

(3) Rezoluția Consiliului European privind Strategia Uniunii Europene pentru tineret pe perioada 2019-2027

(4) Conferința privind viitorul Europei, Raport privind rezultatul final, mai 2022.

(5) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX%3A52022DC0404&qid=1660827033223

(6) https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/ro/speech_21_4701

(7) Deželan, T., Moxon, D., Influencing and understanding political participation patterns of young people: The European perspective (Influențarea și înțelegerea modelelor de participare politică a tinerilor: perspectiva europeană), studiu, 2021.

(8) Barta, O., Boldt, G., Lavizzari, A. (2021), Meaningful youth political participation in Europe: concepts, patterns and policy implications (Participarea politică semnificativă a tineretului: concepte, modele și implicații politice), studiu de cercetare.

(9) Eurobarometru 96 – Iarna 2021-2022.

(10) Kitanova, M., Youth political participation in the EU: evidence from a cross-national analysis” (Participarea politică a tineretului în UE: date colectate printr-o analiză transnațională), Journal of Youth Studies, Vol. 23, No. 7, 2020 (articol primit în 2018).

(11) https://www.youthforum.org/files/YFJ_EU_Youth_Test.pdf

(12) Raport privind rezultatul final al Conferinței privind viitorul Europei

(13) „Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice. Fit for all generations? Highlights” (Guvernanța pusă în serviciul tineretului, încrederii și justiției intergeneraționale – politici adecvate pentru toate generațiile? Puncte principale).

(14) „Flash Eurobarometer on Youth and Democracy” (Eurobarometrul Flash privind tinerii și democrația), realizat între 22 februarie și 4 martie 2022.

(15) „European Parliament youth survey Report” (Raportul Parlamentului European privind sondajul referitor la tineri), (Parlamentul European, septembrie 2021).

(16) „Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice. Fit for all generations? Highlights” (Guvernanța pusă în serviciul tineretului, încrederii și justiției intergeneraționale – politici adecvate pentru toate generațiile? Puncte principale).

(17) „European Parliament youth survey Report” (Raportul Parlamentului European privind sondajul referitor la tineri), (Parlamentul European, septembrie 2021).

(18) Youth Survey Report(în cadrul trioului de președinții Germania-Portugalia-Slovenia, ianuarie 2022).

(19) „Youth Survey Report” (Raport privind sondajul referitor la tineri) (în cadrul trioului de președinții Germania-Portugalia-Slovenia, ianuarie 2022).

(20) „Youth Survey Report” (Raport privind sondajul referitor la tineri) (în cadrul trioului de președinții Germania-Portugalia-Slovenia, ianuarie 2022).

(21) Deželan, T., Moxon, D., „Influencing and understanding political participation patterns of young people: The European perspective” (Influențarea și înțelegerea modelelor de participare politică a tinerilor: perspectiva europeană), studiu, 2021.

(22) Eurobarometru privind Anul European al Tineretului: Tinerii europeni sunt tot mai militanți, Comisia Europeană, 2022.

(23) „Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice. Fit for all generations? Highlights” (Guvernanța pentru tineret, încredere și justiție între generații este potrivită pentru toate generațiile? Puncte principale).

(24) https://www.youthforum.org/files/Concept-Note_final.pdf și https://www.youthforum.org/files/YFJ_EU_Youth_Test.pdf

(25) JO C 152, 6.4.2022, p. 27.

(26) Setul de instrumente pentru o mai bună legiferare – Testul IMM

(27) SOC/706 Anul European al Tineretului, JO C 152, 6.4.2022, p. 122 și SOC/589 O nouă strategie a UE pentru tineret, JO C 62, 15.2.2019, p. 142.

(28) JO C 429, 11.12.2020, p. 44.

(29) Există un studiu în curs al CESE privind implicarea structurată a tineretului: cartografierea bunelor practici de la nivel local, național, european și internațional pentru a dezvolta mecanismele necesare și adecvate pentru a garanta că vocile tinerilor vor fi auzite.