COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 24.5.2011 
SEC(2011) 613 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
Care înso ţeşte documentul 
Propunere de  
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUOPEAN ȘI AL CONSILIULUI 
privind atribuirea unor sarcini legate de protec ția drepturilor de proprietate 
intelectual ă, printre care și reunirea reprezentan ților sectorului public și privat în 
cadrul Observatorului european al contrafacerii şi al pirateriei, Oficiului pentru 
armonizare în cadrul pie ței interne (m ărci, desene și modele industriale) 
{COM(2011) 288 final} 
{SEC(2011) 612 final}  
 
RO 1   RO REZUMATUL  EVALUĂRII  IMPACTULUI 
Evaluarea impactului înso țește propunerea de Regulament al Parlamentului European și al 
Consiliului privind atribuirea Observatorului european al contrafacerii şi al pirateriei Oficiului 
pentru armonizare în cadrul Pie ței Interne (m ărci, desene și modele industriale).  
1. CONTEXT  
Bunăstarea economic ă a UE se bazeaz ă pe un proces sus ținut de creativitate și inovare. În 
acest spirit, Strategia Europa 20201 subliniaz ă nevoia de a consolida activitatea de cercetare a 
UE și de a promova inovarea la nivelul tuturor statelor membre, asigurând transformarea 
ideilor inovatoare în produse și servicii noi care s ă genereze cre ștere și locuri de munc ă de 
calitate. Drepturile de proprietate intelectual ă (DPI) reprezint ă o component ă vitală a 
activităților comerciale, care contribuie la garantar ea unor beneficii corecte pentru cei care 
creează și inovează. 
Protecția DPI, garantat ă printre altele de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene – 
articolul 17 alineatul (2) – serve ște nu doar intereselor titularilor de drepturi, ci și celor ale 
pieței în general. De exemplu, DPI faciliteaz ă intrarea firmelor noi pe pia ță, permițându-le să 
atragă capital de risc. Mai mult, DPI ofer ă consumatorilor care achizi ționează anumite 
produse protec ție împotriva dezinform ării. 
Cu toate acestea, în ultimii zece ani, num ărul încălcărilor DPI a crescut semnificativ. În 2009, 
OCDE a estimat c ă, la nivel interna țional, comer țul cu mărfuri contraf ăcute și piratate 
reprezenta, în 2007, 250 de miliarde USD, mai mult decât suma PIB-urilor a 150 de 
economii2. Cifrele date publicit ății de autorit ățile vamale din UE reflect ă o creștere clară a 
activității vamale și a numărului de cazuri înregistrate, de la 26 704 în 2005 la 43 572 în 2009, 
însemnând o multiplicare de circa 60 % în cinci ani. 
Există diverse alte studii publicate de firme din domeniu și de organiza ții internaționale care 
confirmă creșterea constant ă a comer țului cu m ărfuri contraf ăcute și piratate și care 
concluzioneaz ă că acest tip de comer ț:  
– reduce semnificativ investi țiile în inova ție și distruge locurile de munc ă3; 
– amenință sănătatea și siguranța consumatorilor europeni4; 
– creează probleme grave pentru IMM-urile europene5, 
                                                 
1 Comunicarea Comisiei Europa 2020 din 3 martie 2010, COM(2010) 2020. 
2 OCDE, „Magnitude of counterfeiting and piracy of tangible products” – edi ția actualizat ă din noiembrie 
2009, http://www.oecd.org/document/23/0,3343. 
3 TERA Consultants,  „Building a Digital Economy”, martie 2010   
http://www.iccwbo.org/bascap/id35360/index.html. 
4 Comisia European ă, Direcția General ă Impozitare și Uniune Vamal ă, „Report on EU Customs 
enforcement of intellectual property rights – 2009”,  
http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/custom s_controls/counterfeit_piracy/statistics/index_en.h
tm. 
5 Technopolis (2007), „Effects of counterfeiting on EU SMEs”,  
http://ec.europa.eu/enterprise/ent erprise_policy/industry/doc/Counte rfeiting_Main%20Report_Final.pdf 
 
RO 2   RO – cauzează pierderi de venituri fis cale generate de reducerea vânz ărilor declarate6; 
– reprezintă o atracție pentru crima organizat ă7.  
Un studiu recent realizat în  2010 la solicitarea Internati onal Chamber of Commerce arat ă că în 
2008 în UE s-au pierdut 10 miliarde EUR și peste 185 000 de locuri de munc ă din cauza 
pirateriei8. 
În aceste condi ții, dacă nu se întreprind ac țiuni mai coordonate și mai sustenabile de 
combatere a înc ălcării DPI, UE se confrunt ă cu o tendin ță destructiv ă, care va avea un impact 
real asupra redres ării economice, a bun ăstării și a locurilor de munc ă. Această tendință 
presupune și o creștere a volumului de produse car e le pot provoca probleme grave 
consumatorilor, cum ar fi medicamen tele, alimentele, produsele cosmetice și produsele 
electrocasnice falsificate. Rezultatele unui studiu eu robarometru efectuat în 20099 au arătat că 
unul din cinci cet ățeni ai UE a cump ărat fără să vrea, cel pu țin o dată, un produs contraf ăcut.  
Un bun control al respect ării DPI necesit ă un cadru legal corespunz ător și o serie de m ăsuri 
care să garanteze aplicarea eficace a regulilor. În  prezent, controlul eficient al respect ării DPI 
este prejudiciat de urm ătoarele neajunsuri: 
– Absența unor date fiabile și obiective din lipsa unei metodologii convenite de comun 
acord și a unor instrumente practice de colectare și analiză a datelor care s ă permită 
identificarea tendin țelor și a amenin țărilor specifice contrafacerii și pirateriei; 
– Coordonarea și schimburile insuficiente dintre autorit ățile responsabile din statele 
membre cu privire la bunele practici, precum și schimburile de informa ții în timp real 
insuficiente dintre p ărțile interesate cu priv ire la produsele contraf ăcute, la tendin țele 
și amenințările specifice; 
– Schimburile insuficiente pe marginea strategiilor de succes din sectorul privat; 
– Cunoștințele limitate ale persoanelor implicate în procesul de aplicare a legisla ției; 
– Utilizarea insuficient ă a tehnologiilor în combaterea contrafacerii; 
– Informarea insuficient ă a consumatorilor cu privire la efectele și pericolele 
contrafacerii și pirateriei; precum și 
– Lipsa în țările terțe a competen țelor și a structurilor necesare combaterii contrafacerii 
și pirateriei. 
În absența unor măsuri de remediere a acestor neajunsuri, exist ă toate condi țiile ca num ărul 
încălcărilor DPI s ă crească. 
                                                 
6 Frontier Economics, (May 2009), „The impact of counterfeiting on Governments and Consumers”: 
http://www.iccwbo.org/uploadedFiles/BASCAP/P ages/Impact%20of%20Counterfeiting%20on%20Gov
ernments%20and%20Consumers%20-%0Final%20doc.pdf. 
7 UNICRI, „Counterfeiting: a global spread”, 2008 , http://counterfeiting.unicri.it/report2008.php. 
8 http://www.iccwbo.org/bascap/id35360/index.html. 
9 Disponibil la adresa: http://ec.europa.eu/public_opinion/. 
 
RO 3   RO La nivelul UE, principala ini țiativă în aceast ă direcție este Observatorul european al 
contrafacerii şi al pirateriei („Observator ul”), administrat de Direc ția General ă Piață Internă și 
Servicii a Comisiei (DG MARKT). Func țiile Observatorului au fost descrise de c ătre Comisie 
în Comunicarea sa din 2009 privind o mai bun ă protejare a drepturilor de proprietate 
intelectual ă pe piața internă10; ele se refer ă la îmbun ătățirea colect ării datelor, schimbul de 
bune practici în sectorul public și în cel privat și sensibilizarea publicului. 
În martie 2010, printr-o rezolu ție a Consiliului s-a ad ăugat o nou ă sarcină, și anume aceea de 
a analiza necesitatea organiz ări unor programe de formare la ni velul UE, destinate persoanelor 
implicate în activit ăți de combatere a contrafacerii și pirateriei11. În septembrie 2010, 
Parlamentul European a invitat Observatorul, prin intermediul unei rezolu ții, să își extindă și 
mai mult activitatea12. În fine, un studiu publicat la solicitarea Direc ției Generale Comer ț a 
Comisiei a recomandat ca Observatorul s ă devină un punct unic de contac t în cadrul Comisiei 
Europene, precum și o sursă internațională de bune practici13.  
În ultimii doi ani s-a stabilit cadrul institu țional al Observatorului. Cu  toate acestea, din cauza 
lipsei de finan țare, de resurse umane, de capacit ăți informatice, de spa țiu pentru reuniuni și de 
expertiză, el nu dispune de infrastructura corespunz ătoare pentru a desf ășura activit ățile 
operaționale necesare. În aceste condi ții, evaluarea impactului î și propune s ă identifice solu ții 
pentru desf ășurarea activit ăților necesare spre a asigura ameliorarea aplic ării legisla ției în 
materie de DPI la nivelul UE. 
2. SUBSIDIARITATE  
Multe dintre sarcinile atribuite Observatorului sunt de natur ă transfrontalier ă și se bazeaz ă pe 
cooperare și pe coordonare. Pentru ca ele s ă poată fi îndeplinite, sunt necesare angajamentul și 
implicarea tuturor celor 27 de state memb re. Ca atare, cel mai bine ar fi s ă se elaboreze 
instrumente și structuri la nivelul UE, astfel încât toate statele membre s ă poată beneficia de 
rezultatele ob ținute. 
Pe lângă aceasta, în rela ția cu țările terțe, trebuie s ă existe o coordonare între serviciile 
Comisiei și alte agen ții ale UE și internaționale, așadar o ini țiativă la nivelul Uniunii ar fi cea 
mai potrivit ă soluție de perspectiv ă. 
3. OBIECTIVE  
Obiectivul general este s ă se asigure într-un mod mai eficient respectarea DPI, cu scopul de a 
se evita producerea de pagube majore asupra economiei, s ănătății și siguranței cetățenilor 
europeni ca urmare a contrafacerii și pirateriei.  
Obiectivele specifice sunt: o mai bun ă informare și sensibilizare a autorit ăților publice și a 
părților interesate din sectorul privat cu privire la anvergura, impactul și tendințele 
contrafacerii și pirateriei, precum și la tehnicile care pot fi u tilizate pentru combaterea 
                                                 
10 COM(2009) 467. 
11 Rezolu ția Consiliului din 1 martie 2010 privind respect area drepturilor de proprietate intelectual ă pe 
piața internă (JO C 56, 6.3.2010, p. 1). 
12 Parlamentul European, Rezolu ția din 22 septembrie 2010, 2009/2178(INI). 
13 ADE, „Evaluation of the Intellectual Property Ri ghts Enforcement Strategy in Third Countries,” 
noiembrie 2010,  http://trade.ec.europa.eu/doclib/cfm/doc lib_section.cfm?sec=180&langId=en. 
 
RO 4   RO fenomenului și pentru îmbun ătățirea cooper ării de zi cu zi; informarea consumatorilor în 
legătură cu impactul și pericolele contrafacerii și pirateriei, ajutându-i în acela și timp să se 
ferească de tenta ția de a cump ăra produse falsificate; precum și ameliorarea coordon ării 
acțiunilor îndreptate c ătre țări terțe. 
Obiectivele opera ționale vizeaz ă dotarea Observatorului cu infrastructura necesar ă (în materie 
de resurse umane, finan țare, capacit ăți informatice și spațiu pentru reuniuni, expertiz ă și 
independen ță față de interese private) , pentru ca acesta s ă-și poată îndeplini sarcinile cu 
eficacitate, cât mai repede posibil și cu costuri minime pentru bugetul UE. 
Aceste obiective sunt în concordan ță cu politicile și strategiile existente ale UE, printre care și 
Strategia Europa 202014. Ele sunt, de asemenea, compatibile cu principalele priorit ăți și 
propuneri ale Comisiei legate de  strategia DPI pentru Europa15. 
4. OPțIUNI DE POLITIC Ă șI ANALIZA IMPACTULUI ACESTORA  
Pe baza scenariului primar (Observato rul este administrat de DG MARKT f ără resurse 
suplimentare, dar beneficiind de sprijin pe termen scurt prin intermediul unui memorandum 
de înțelegere convenit cu Oficiul pe ntru Armonizare în cadrul pie ței interne - OAPI), au fost 
analizate trei op țiuni: 
Opțiunea 1:  Observatorul r ămâne în administrarea DG MARKT, dar beneficiaz ă de resurse 
suplimentare: 
– Sub-opțiunea 1a – se suplimenteaz ă resursele umane și bugetare ale DG MARKT. 
– Sub-opțiunea 1b – Administrarea Obse rvatorului se externalizeaz ă către un 
contractant din afar ă. 
Opțiunea 2:  Activitățile sunt desf ășurate de c ătre un organism privat sau în cadrul unui 
parteneriat public-privat: 
– Sub-opțiunea 2a – O ini țiativă la nivelul întreprinderilor, finan țată de părți interesate 
din sectorul privat. 
– Sub-opțiunea 2b – O ini țiativă la nivelul întreprinderilor, finan țată prin intermediul 
unui grant/program al Comisiei. 
– Sub-opțiunea 2c – Un parteneriat public-privat (PPP). 
Opțiunea 3:  Observatorul este încredin țat unei agen ții a UE: 
– Sub-opțiunea 3a – Sarcinile aferente Obse rvatorului sunt atribuite unei agen ții a UE 
nou create. 
– Sub-opțiunea 3b – Sarcinile aferente Observ atorului sunt at ribuite unei agen ții a UE 
existente. 
                                                 
14 COM(2010) 2020. 
15 COM(2008) 465. 
 
RO 5   RO Indiferent de op țiunea aleas ă, Comisia î și va menține controlul politic asupra politicilor care 
vizează asigurarea respect ării DPI în UE, aceasta fiind una di ntre sarcinile sale principale. 
4.1. Scenariul primar: Observatorul es te administrat de DG MAKT f ără resurse 
suplimentare 
Dacă nu se iau m ăsurile necesare, Observatorul nu va putea s ă își continue eficient activitatea 
și ca urmare nu î și va îndeplini obiectivele. Av ând în vedere nevoia de a p ăstra dinamica 
actuală și de a dezvolta activit ățile Observatorului pe termen scurt, Comisia încheie un 
memorandum de în țelegere cu OAPI, Oficiul european pentru m ărci, desene și modele 
industriale. În cadrul ac estuia, OAPI se angajeaz ă să ofere sprijin print r-o serie de activit ăți 
care se desf ășoară deja cu titlul de „activit ăți accesorii” la func țiile sale principale de 
înregistrare și care se limiteaz ă la aspecte legate de drepturile aferente m ărcilor, desenelor și 
modelelor industriale, în conformitate  cu mandatul OAPI. Memorandumul de în țelegere are 
un caracter temporar și nu va fi probabil prelungit dup ă sfârșitul anului 2011 dac ă se va fi luat 
decizia de a aborda problemele actuale ale ob servatorului prin alte mijloace decât prin 
încredințarea atribu țiilor legate de acesta c ătre OAPI, cu titlu cvasi-permanent.  
4.2. Opțiunea 1: Suplimentarea resurselor DG MARKT 
În cadrul opțiunii 1a , DG MARKT ar administra în contin uare Observatorul, dar ar beneficia 
de o suplimentare a personalului și a bugetului. Cu toat e acestea, în eventualitatea în care, 
potrivit acestei op țiuni, Observatorul ar r ămâne în grija Comisiei, OAPI nu ar fi obligat s ă 
ofere în continuare asisten ță pe termen lung.  
În evaluarea impactului, se estimeaz ă că Observatorul ar necesita o echip ă operațională 
constând din 25 de persoane în ritm normal de func ționare. Având în vedere angajamentul 
Comisiei de a nu solicita pos turi noi în perioada 2009-201316, o astfel de cre ștere la nivel de 
personal nu pare realist ă.  
În cadrul opțiunii 1b , DG MARKT ar ac ționa în calitate de autoritate contractant ă față de 
unul sau mai mul ți contractan ți externi și ar coordona func ționarea general ă a observatorului. 
Există însă un risc real ca p ărțile interesate din sectorul privat și autoritățile publice s ă nu fie 
pregătite să divulge date pe care le consider ă confiden țiale unui contractant extern. În plus, 
această opțiune presupune un impact considerabil pentru bugetul UE. Se estimeaz ă că pentru 
desfășurarea activit ăților Observatorului sunt necesari între șapte și zece contractan ți diferiți, 
având competen țe specifice. Contractele ar  trebui administrate de Comisie, ceea ce ar însemna 
costuri totale cuprinse între 4,83 milioane și 5,97 milioane EUR pe an în primii doi ani și între 
5,26 milioane și 6,18 milioane EUR pe an în anii urm ători, în func ție de configura ția 
sistemelor IT care urmeaz ă să fie puse la punct. 
4.3. Opțiunea 2: Activit ățile sunt desf ășurate de c ătre un organism extern sau în 
cadrul unui parteneriat public-privat 
În cazul în care activit ățile se desf ășoară prin intermediul unei ini țiative la nivelul 
întreprinderilor (opțiunea 2a) , ar apărea acelea și constrângeri ca în cazul op țiunii 1b. În plus, 
nu există informații potrivit c ărora sectorul privat ar fi capabil și dispus s ă asigure pe termen 
lung finan țarea unei astfel de ini țiative. 
                                                 
16 SEC (2007) 530. 
 
RO 6   RO În cadrul opțiunii 2b , activitățile ar putea fi finan țate printr-un grant din partea Comisiei. Pe 
de altă parte, îns ă, dezavantajele subliniate în cazul op țiunii 1b ar fi în mare parte acelea și. În 
plus, pe baza unor costuri contractuale indicative, aceast ă metodă de finanțare ar presupune 
împovărarea bugetului UE cu costuri cuprinse între de 4,85 milioane EUR și 5,99 milioane 
EUR pe an, în func ție de configura ția sistemelor IT care urmeaz ă să fie puse la punct, în 
primii doi ani, și cu costuri cuprinse între 5,25 milioane EUR și 6,17 milioane EUR pe an, 
începând cu anul al treilea. 
Opțiunea 2c (parteneriat public-privat)  evită o serie de dezavantaje, deoarece  un contract de 
tip PPP ar stabili nivelul de influen ță al fiecărui partener și ar asigura continuitatea finan țării. 
Costurile anuale pentru buge tul UE, pe baza unei particip ări egale a Comisiei și a sectorului 
privat, sunt estimate la 2,41 milioane EUR – 2,98 milioane EUR pe an în primii doi ani și la 
2,61 milioane EUR – 3,07 milioane EUR pe an începând cu anul al treilea. 
4.4. Opțiunea 3: Activit ățile observatorului sunt încredin țate unei agen ții a UE 
În cadrul opțiunii 3a , s-ar înfiin ța o agenție a UE specializat ă care ar îndeplini sarcinile 
Observatorului. 
Agențiile UE au structuri administrative bine definite și dispun de resurse umane și financiare 
sustenabile, fiind prin urmare  bine dotate pentru a desf ășura activit ăți ca cele care intr ă în 
sarcina Observatorului. Totu și, volumul de personal necesar Observatorului nu ar justifica 
crearea unei noi agen ții, având în vedere cheltuielile de regie considerabile. Astfel, costul 
estimat al acestei op țiuni este cuprins între 4,33 milioane EUR și 5,33 milioane EUR pe an 
pentru primii doi ani și între 5,5 milioane EUR și 6,28 milioane EUR pe an începând cu anul 
al treilea. De asemenea, Comisia s-a angajat în 2008 s ă nu mai propun ă pentru moment 
crearea de noi agen ții17. 
În plus, pentru înfiin țarea și darea în func țiune a unei noi agen ții ar fi nevoie de câ țiva ani. 
Acest lucru ar afecta semnificativ activit ățile Observatorului. 
Conform opțiunii 3b , Observatorul ar fi condus de o agen ție a UE existent ă. Acest lucru i-ar 
permite s ă devină repede opera țional și să beneficieze de structurile administrative existente 
(resurse umane și financiare, IT). 
Oficiul pentru armonizare în cadrul pie ței interne (OAPI) este agen ția UE care se ocup ă de 
drepturile aferente m ărcilor, desenelor și modelelor industriale și, ca atare, ar putea s ă 
găzduiască Observatorul. Oficiul de ține deja expertiz ă în domeniul aplic ării legisla ției, 
datorită seminarelor și activităților de formare profesional ă desfășurate, și are în plan noi 
proiecte în domeniu, printre care și un sistem informatic pentru m ărcile, desenele și modelele 
industriale înregistrate.  
Sinergia dintre sarcinile Observatorului și cele pe care le îndepline ște deja OAPI ar reduce 
semnificativ volumul de personal necesa r. Astfel, costul estimat al acestei op țiuni este cuprins 
între 3,3 milioane EUR și 4,3 milioane EUR pe an pentru primii doi ani și între 4,74 milioane 
EUR și 5,52 milioane EUR pe an începând cu anul al treilea. 
În fine, aceste sume ar putea fi finan țate din veniturile pe  care le genereaz ă OAPI din tarifele 
aplicate. Ca urmare, aceste costuri nu ar trebui ac operite din bugetul UE, care ar fi chiar scutit 
                                                 
17 COM(2008) 135. 
 
RO 7   RO de costurile activit ăților desfășurate în prezent în cadrul Observatorului. Pentru bugetul UE, 
economiile se cifreaz ă la aproximativ 40 000 EUR. 
 
RO 8   RO 5. COMPARAREA OP țIUNILOR  
Tabelul 1: Compararea op țiunilor  
Eficacitate (atingerea obiectivelor) Eficien ță Evaluare 
 
opțiuni Finanța
re sustena
bilă Structură 
stabilă Resurse 
umane Capacitate  IT
 Independență față 
de 
interese 
private Timp necesar  Costuri totale  Implicații 
asupra bugetului UEEvaluare 
globală 
Opțiunea 0 
(scenariul 
primar) 0 0 0 0 0 0 0 0 0 
Opțiunea 1b + + + + 0 - între 4,83 
milioane 
EUR și 6,18 
milioane 
EUR / an  între 4,83 
milioane 
EUR și 
6,18 
milioane 
EUR / an  + 
Opțiunea 2b + - + + - -- între 4,89 
milioane 
EUR și 6,21 
milioane 
EUR / an  între 4,85 
milioane 
EUR și 
6,17 
milioane 
EUR / an  - 
Opțiunea 2c + + + + 0 -- între 4,89 
milioane 
EUR și 6,21 
milioane 
EUR / an  între 2,41 
milioane 
EUR și 
3,07 
milioane 
EUR / an  + 
Opțiunea 3a ++ ++ ++ + ++ -- între 4,37 
milioane 
EUR și 6,32 
milioane 
EUR / an  între 4,33 
milioane 
EUR și 
6,28 
milioane 
EUR / an  + 
Opțiunea 3b 
(în ceea ce 
privește 
OAPI) ++ ++ ++ ++ ++ - între 3,3 
milioane 
EUR și 5,52 
milioane 
EUR / an  - 0,04 
milioane 
EUR / an  ++ 
Gradul de eficacitate și eficiență: ++ foarte pozitiv, + pozitiv, 0 neutru, - negativ, -- foarte negativ, 
N/A nu se aplic ă. 
După cum s-a explicat anterior, op țiunea 1a (mai mult persona l în DG MARKT) nu este 
fezabilă în situația dată. Opțiunile 1b (externalizare pe baz ă comercial ă), 2a și 2b (activit ăți 
desfășurate în cadrul unei ini țiative la nivel întreprinderilor)  sunt fezabile , dar nu reprezint ă 
soluții potrivite, mai ales din perspectiva colect ării informa țiilor cu caracter confiden țial, care 
 
RO 9   RO ar putea pune probleme importante. Aces te dezavantaje ar putea fi evitate par țial în cadrul 
opțiunii 2c (PPP), care îns ă ar genera costuri anuale cuprinse între 2,41 milioane EUR și 3,07 
milioane EUR pentru bugetul UE.  
Opțiunea 3a (o nou ă agenție a UE) ofer ă soluții care permit realizarea obiectivelor. Cu toate 
acestea, op țiunea ar genera costuri substan țiale pentru bugetul UE și ar întârzia considerabil 
proiectul. 
Opțiunea 3b (atribuirea sarcinilor unei agen ții a UE existente, de preferin ță OAPI) ar permite 
Observatorului s ă aibă acces la expertiz ă, resurse și finanțare și să devină rapid opera țional. În 
termeni bugetari, aceast ă opțiune ar oferi o solu ție rentabil ă și ar permite acoperirea costurilor 
din resurse financiare extrabugetare. 
Pe baza compara ției de mai sus, op țiunea preferat ă este 3b. 
6. MONITORIZARE șI EVALUARE  
La cinci ani de la intrarea în vigoare a regulamentului prin care se încredin țează OAPI sarcini 
legate de Observator, Comisia va pub lica un raport în care va analiza dac ă au fost realizate 
obiectivele propuse și dacă se impun noi m ăsuri sau abord ări diferite.