RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 9.9.2010 
SEC(2010) 1008 final 
  
RĂSPUNSUL COMISIEI LA CAPITOLUL 6 AL RAPORTULUI ANUAL PENTRU 
2009  
AJUTORUL EXTERN, DEZVOLTAREA ȘI EXTINDEREA  
RO 2   RO RĂSPUNSUL COMISIEI LA CAPITOLUL 6 AL RAPORTULUI ANUAL PENTRU 
2009  
AJUTORUL EXTERN, DEZVOLTAREA ȘI EXTINDEREA  
INTRODUCERE  
6.8. Cele mai multe dintre ac țiunile din cadrul IdS implic ă răspunsul la situa țiile de criz ă sau 
la situațiile de criz ă care se contureaz ă, precum și consolidarea capacit ăților pre-și post-criz ă. 
6.10. În cazurile în care medi ul politic in stabil creeaz ă un nivel de risc ridicat, se pun în 
aplicare m ăsuri de atenuare ca de exemplu misiuni de  control ex-post ce vor fi efectuate de 
către serviciile centrale sau de c ătre delega ții, pe lâng ă auditurile externe obligatorii 
organizate de c ătre beneficiari în temeiul cerin țelor contractuale. 
6.17. (a) Comisia remarc ă faptul că, în eșantionul pentru anul 2009 au fost incluse mult mai multe 
plăți finale decât în anii preceden ți. 
6.18. Comisia salut ă creșterea „frecven ței” tranzac țiilor pe care Curtea le-a apreciat ca fiind în 
totalitate „conf orme” (în propor ție de 87%) în compara ție cu cifrele pentru anii 2008 și 2007. 
6.20. Delega țiile UE sunt responsabile pe ntru marea majoritate a pl ăților din portofoliul de 
ajutor extern al Comisiei. Pentru EuropeAid, 79%  din portofoliul în curs  înscris în bugetul UE 
(angajamente restante) a fost gestionat în anul 2009 de c ătre delega ții. 
6.21. Comisia consider ă că măsurile de detectare și cele corective premerg ătoare efectu ării 
plăților finale (de exemplu, prezentarea de rapoarte,  audituri externe, verificarea cheltuielilor 
și a operațiunilor de c ătre personalul Comisiei) sunt eficient e. În plus, neregulile posibile pot 
fi corectate ex-post, prin lansarea de audituri ex-post și prin recuper ări corespunz ătoare. Cu 
toate acestea, controalele nu pot reduce în mod realist la zero riscul erorilor financiare. 
6.22. Comisia consider ă că sistemele multianuale de supraveghere și de control pentru grupul 
de politici Ajutorul extern, dezvoltarea și extinderea sunt eficiente și s-au îmbun ătățit în mod 
semnificativ de la an la an a șa după cum se reflect ă în creșterea ponderii pl ăților integral 
conforme, constatat ă de către Curte în e șantionul s ău. 
6.23. Comisia salut ă observația Curții conform c ăreia „EuropeAid a cr eat o strategie de 
control cuprinz ătoare” și că „în anul 2009, Europe Aid a continuat s ă aducă îmbunătățiri 
semnificative în proiectarea și punerea în aplicare a sistemelor sale de supraveghere și 
control” (a se vedea pun ctul 54 din Raportul anual pentru 2009 privind FED). 
6.24. Comisia salut ă confirmarea Cur ții privind îmbun ătățirile recent introduse. 
6.26. Noua propunere de revizuire a Regul amentului financiar include recunoa șterea faptului 
că evaluările în temeiul articolului 56 pot fi efectuate numai treptat, datorit ă caracterului 
specific al acestor misiuni care sunt create ad-hoc și ex nihilo . 
RO 3   RO În ceea ce prive ște listele de verificare aferente achizi țiilor pentru PESC, acestea au fost 
finalizate și sunt deja în uz. 
6.27. Comisia a luat într-adev ăr măsuri privind închiderea înc ă din anul 2009 a dosarelor 
vechi (atât pentru mecanismul de reac ție rapidă cât și pentru PESC). Aceste eforturi vor fi 
continuate de-a lungul anului 2010. 
6.28. Directorul General al DG RELEX a stabilit un plan de ac țiune pentru a da curs rezervei 
emise în RAA din 2009 și pentru îmbun ătățirea calității asigurării pentru anul 2010. 
6.29. Comisia salut ă confirmarea Cur ții privind modific ările introduse care au fost continuate 
în anul 2010. M ăsurile luate în acest an includ o metodologie îmbun ătățită pentru controalele 
la fața locului, oferirea de  formare profesional ă, precum și orientări îmbunătățite pentru 
documentarea rezultatelor controalelor ex-post. 
6.31. Comisia apreciaz ă ca fiind eficiente controalele ex-ante, atât la nivelul serviciilor 
centrale cât și al delega țiilor UE. Conform recunoa șterii Curții, Comisia și-a îmbun ătățit și 
mai mult sistemele interne și a finalizat un set de instruc țiuni. În Raportul anual pentru 2008, 
controalele ex-ante au fost evaluate ca fiind eficiente. 
6.32. În anul 2009, DG ELARG a continuat s ă asigure respectarea de c ătre autorit ățile 
naționale din Croa ția și Turcia a condi țiilor de delegare (par țială) a competen țelor de 
gestionare. A men ținut controalele ex-ante efectuate de c ătre delega ție în scopul atenu ării 
riscurilor. 
Mai mult decât atât, testele de validare a opera țiunilor efectuate de c ătre Curte nu au 
evidențiat neajunsuri importante, în afara lipsei unei piste de audit pe ntru a explica în 
întregime deciziile luate de c ătre delega ții. 
(a) Pe măsură ce tot mai multe țări se preg ătesc să solicite delegarea gestion ării, DG ELARG 
și-a actualizat nota intern ă de orientare din 2008 pentru a ține seama de lec țiile învățate în 
procesul de delegare a gestion ării în 2008 și a oferit orient ări suplimentare în 2009 tuturor 
actorilor implica ți în acest proces. În prezent, este în curs de preg ătire un document complet, 
„Orientări pentru delegarea gestion ării”, pentru solicit ările care vor fi primite în anii imediat 
următori. 
(b) Rolul șefului delega ției care aprob ă cererea pentru ob ținerea de fonduri este  specificat în 
mod explicit în notele intern e de informare emise de c ătre DG ELARG. Controalele care 
urmează a fi efectuate în c onformitate cu instruc țiunile sale ofer ă baza necesar ă pentru 
aprobarea unei cereri specifice de ob ținere de fonduri. 
6.33. Punctele ridicate de c ătre Curte se refer ă, în esență, la posibilele îmbun ătățiri ale pistei 
de audit, și nu la erori de substan ță în aplicarea regulilor. Cele mai multe dintre ele au fost 
tratate la începutul anului 2010 prin intermediul instruc țiunilor interne și notelor de 
clarificare.  
6.34. Având în vedere c ă Regulamentul financiar și Normele de aplicare au fost modificate în 
anul 2003, DG ELARG a aplicat întotdeauna o procedur ă pentru verificarea și validarea 
conturilor în conformitate cu prezentul Regulament financiar modificat. Aceast ă procedur ă a 
fost actualizat ă cu regularitate și în prezent este înlocuit ă de o politic ă întărită semnificativ 
„Politica de verificare și validare a conturilor în gestiunea descentralizat ă – Phare și 
Facilitatea de tranzi ție”, adoptat ă în iunie 2010, politica prezentând mai detaliat modul în care 
RO 4   RO corecțiile forfetare pentru punctele slabe ale sistem ului ar putea fi aplicate atunci când este 
necesar (precum verificarea și validarea conturilor program elor în cadrul gestiunii 
descentralizate extinse). 
Numai în anul 2009, DG ELARG a închis 375 de declara ții finale, adic ă un număr mult mai 
mare decât noile programe lansate. R ămân unele cazuri pentru care procedura contradictorie 
necesită timp, iar închiderea poate dura mai mul ți ani până la finalizare. 
6.38. Comisia consider ă că în ceea ce prive ște controalele ex-post pentru gestiunea 
descentralizat ă, acestea sunt pe deplin eficiente. Comisia recunoa ște că funcția de control ex-
post pentru gestiunea centralizat ă nu a fost înc ă lansată complet. 
Aceste audituri ex-post s uplimentare efectuate de c ătre o unitate orizontal ă separată și tratate 
în această secțiune au ca scop unic de a oferi ordonatoru lui de credite dele gat o asigurare în 
plus peste nivelul cerin țelor Regulamentului financiar. 
6.39. Aceast ă nouă strategie adaug ă un nivel suplimentar care s ă dea o asigurare în plus f ără 
însă a fi cerut ă de Regulamentul financiar. 
6.42. Rezultatele auditului sunt  disponibile pentru evalu ările partenerilor și sunt utilizate în 
acest scop. La acreditarea parten erilor se iau în considerare și datele ob ținute din 
monitorizarea proiectelor întreprinse și totodată, se ține seama inter alia  de aspectele 
financiare, juridice și operaționale ale partenerului  respectiv. Evaluarea și auditul au de cele 
mai multe ori ca rezultat unele recomand ări pentru îmbun ătățirea de c ătre parteneri a 
sistemelor lor de control intern. Prin urmare, multe dintre rapoart ele de audit au condus direct 
la modific ări ale statutului acordat sistemelor de c ontrol ale partenerilor. Sistemul actual de 
audit și de evaluare a partenerilor care a fost pus în aplicare de c ătre DG ECHO a condus la 
un sistem de control ce ofer ă o imagine echilibrat ă și eficientă a sistemelor de control intern 
ale partenerilor care contribuie la prevenirea erorilor și a neregulilor. 
6.43. Deși sunt pe deplin suficiente pent ru luarea unei decizii de finan țare, obiectivele 
prezentate în deciziile de finan țare pentru ajutor umanitar trebuie corelate cu informa țiile 
detaliate privind nevoile id entificate, strategia propus ă și componentele necesare ale unui 
răspuns conving ător, informa ții care se reg ăsesc în documentul just ificativ al deciziei. 
Având în vedere complexitatea situa țiilor de criz ă, multitudinea de nevoi și disponibilitatea 
altor donatori, nevo ile detaliate care trebuie satisf ăcute, precum și răspunsul specific sunt 
descrise în propunerile prezentate de c ătre partenerii DG ECHO în conformitate cu decizia de 
finanțare a Comisiei. Comisia consider ă că procedurile de selectare a unui proiect, instituite 
de către DG ECHO, reflect ă caracteristicile specifi ce ale ajutorului umanitar și oferă garanții 
ridicate în ceea ce prive ște calitatea ajutorului furnizat de c ătre partenerii ECHO. Cu toate 
acestea, Comisia admite c ă documenta ția evaluării propunerii poate fi în continuare 
îmbunătățită, simplificat ă și standardizat ă. 
6.44. Comisia salut ă concluzia general ă a Curții. 
În ceea ce prive ște Centrele de achizi ții pentru ac țiunile umanitare (HPC), Comisia salut ă 
recunoașterea utilit ății generale a acestora. 
6.45. Comisia salut ă evaluarea Cur ții și confirm ă angajamentul s ău de a continua 
îmbunătățirea procedurii sale de urm ărire. 
RO 5   RO 6.48. Comisia a efectuat un studiu pentru a identifica factorii de succes care influen țează 
calitatea rapoartelor anuale de activitate. Ca r ăspuns la factorii identifica ți, au fost puse în 
aplicare o serie de m ăsuri cu scopul de a îmbun ătăți calitatea probelor prezentate în sprijinul 
asigurării și a lizibilit ății rapoartelor. Comisia salut ă, prin urmare, evaluarea pozitiv ă a Curții 
asupra rapoartelor anuale de activitate și va continua activitatea de îmbun ătățire a acestora ca 
o sursă a probelor destinate DAS. 
6.50. Comisia salut ă concluzia Cur ții conform c ăreia Raportul anual de activitate al 
EuropeAid este „clar și informativ, în special datorit ă utilizării indicatorilor cantitativi” (a se 
vedea raportul FED, punc tul 50). Comisia consider ă că indicatorii cantitativi și calitativi 
definiți prin cele patru componente ale „asigur ării” din Raportul anual de activitate al 
EuropeAid, furnizeaz ă într-adev ăr probele necesare pentru a sus ține declara ția directorului 
general de asigurare rezonabil ă și oferă o evaluare exact ă a gestiunii financiare în cadrul 
EuropeAid în ceea ce prive ște regularitatea.  
CONCLUZII ȘI RECOMAND ĂRI 
6.52. Comisia și-a conceput propriile controale pent ru a acoperi între gul ciclu de via ță al 
proiectelor sale multianuale. Comisia consider ă că aceste sisteme de supraveghere și control 
pentru grupul de politici Aj utorul extern, dezvoltarea și extinderea sunt eficiente și s-au 
îmbunătățit în mod semnificativ de la an la an dup ă cum se reflect ă și în creșterea ponderii de 
plăți deplin conforme cu reglement ările constatat ă de către Curte în e șantionul s ău. 
Recomand ările făcute de c ătre Curte în ultimii ani au  fost puse în aplicare și multe dintre 
aceste îmbun ătățiri au fost recunoscute de Curte, el ementele semnificative ale sistemelor 
cheie de control, fiind considerate „eficiente”. 
6.53.  (a) Comisia accept ă recomandarea Cur ții și ar dori s ă precizeze c ă aceasta ia deja m ăsuri 
pentru a da curs tuturor recomand ărilor primite în ceea ce prive ște controalele ex-post în 
cadrul DG RELEX. 
(b) Comisia este de acord cu Curtea și ar dori s ă sublinieze faptul c ă s-au depus eforturi 
considerabile în 2009 pentru închiderea proiec telor vechi restante. De  fapt, 75% din toate 
contractele care țin de mecanismul de reac ție rapidă și care erau deschise la începutul anului 
2009 au fost închise pân ă la sfârșitul anului. Aceste eforturi vor continua pe tot parcursul 
anului 2010. 
(c) Întrucât tot mai multe țări se pregătesc să solicite „delegarea gestion ării”, DG ELARG și-a 
actualizat nota intern ă de orientare din anul 2008 pentru a ține seama de lec țiile învățate în 
procesul de delegare a gestion ării din 2008 și a continuat s ă ofere consiliere în 2009 tuturor 
actorilor implica ți în acest proces. 
(d) Comisia a luat deja m ăsurile necesare pentru a se asigura c ă acele controale efectuate de 
servicii în sec țiunea opera țională și în cea de finan țare și de contracte sunt documentate cât 
mai detaliat. 
(e) Calitatea datelor din CRIS este verificat ă periodic, în special înainte de extragerea 
informațiilor relevante pentru raportul anual de activitate. Instrumentul de gestiune 
informatic ă în care se introduc datele cuprinde și controale integrate pentru calitatea datelor. 
Totodată, Comisia pune un accent deosebit și pe instruirea utilizator ilor sistemului CRIS. 
RO 6   RO (g) Închiderile au reprezentat o prioritate pentru DG ELARG înc ă din anul 2007. Numai în 
2009, DG ELARG a închis 375 de declara ții finale. 
(h) Comisia lucreaz ă deja la îmbun ătățirea și armonizarea documenta ției centralizate aferente 
evaluării propunerilor. Introducerea unui raport  de evaluare standard reprezint ă una dintre 
opțiunile luate în considerare. 
(i) Deși sugestia Cur ții este util ă, prioritățile actuale și constrângerile legate de resurse nu 
permit să se dea curs acestei recomand ări în viitorul apropiat. 
6.54. Ca r ăspuns la recomand ările Curții, EuropeAid: 
- va lua în considerare metodologiile posibile pentru un indicator al impactului financiar 
estimat al erorii reziduale; 
- va evalua raportul cost-eficien ță al controalelor sale, în c ontextul revizuirii riscului de 
eroare admisibil; 
- va finaliza și va difuza un instrumentar privind gestiunea financiar ă destinat organiza țiilor 
responsabile de punerea în aplicare; 
- va continua eforturile pentru  a asigura înregistrarea corect ă și la timp a informa țiilor 
referitoare la audit; 
- va depune eforturi pentru a îmbun ătăți sistemele de tehnologie a informa țiilor care stau la 
baza activit ății de audit; 
- va îmbun ătăți proiectarea și monitorizarea criteriilor pentru pl ățile de sprijin bugetar prin 
intermediul orient ărilor revizuite și al proceselor de revizuire inter pares  (Grupul de sprijinire 
a calității); 
- va pune în aplicare un cad ru revizuit de raportare și de monitorizare a gestion ării 
finanțelor publice pentru pl ățile de sprijin bugetar. 
Situația acțiunilor întreprinse în urma Raportul ui Special Nr. 3/2006 privind ajutorul 
umanitar oferit ca r ăspuns la tsunami   
6.65. Proiectarea modelului cunoscut sub denumir ea „Cost of Observed Results” (COR) va 
începe în anul 2011, dup ă ce acesta va fi fost integrat în cadrul unui instrument informatic 
(Hope/e-tool). Dup ă testare și introducerea datelor se estimeaz ă că utilizarea acestui model va 
putea fi planificat ă să înceapă în 2012. 
6.66. Comisia a sprijinit pe deplin cererile Cur ții pentru ob ținerea din partea organiza țiilor 
ONU a elementelor justificative necesare, iar acest principiu este stipulat în mod clar în Acordul-cadru financiar și administrativ (FAFA). În cazul în care Comisia este informat ă de 
către Curte despre dificult ățile întâmpinate în aceast ă privință, ea poate contacta omologii din 
cadrul ONU pentru a g ăsi o soluție și pentru a se asigura c ă informațiile solicitate de Curte 
sunt primite de c ătre aceasta. 
6.67.  (a) În prezent, Comisia efectueaz ă evaluarea intermediar ă a planului de ac țiune aferent 
consensului, iar rezultatele finale ar trebui s ă fie disponibile pân ă la sfârșitul anului 2010. 
RO 7   RO (b) Integrarea Centrului de monitorizare și de informare în materie de protec ție civilă (MIC) 
creează deja sinergii, cum ar fi  disponibilitatea informa țiilor în timp real înc ă de la 
declanșarea catastrofelor naturale și a celor de alt ă natură, precum și o cooperare mai strâns ă 
între exper ții tehnici ai DG ECHO de pe teren și experții statelor membre deta șați pentru 
activitățile de protec ție civilă. 
(c) Comisia salut ă recunoașterea de c ătre Curte a contribu ției noilor instrumente la procesul 
de tranziție. Pentru a consolida aceste eforturi, Comisia a înfiin țat un grup interservicii pe 
probleme de tranzi ție în scopul promov ării unei viziuni comune, a unor abord ări coordonate și 
a unor pozi ții comune în materie de politici pentru „situa ții de tranzi ție”, acolo unde exist ă 
instrumente umanitare, de dezvoltare și de stabilizare. Scopul  este acela de a îmbun ătăți atât 
politicile cât și punerea în aplicare a programelor pe teren și de a contribui la dezbaterea 
politică internațională privind situa țiile de tranzi ție. 
(d) Comisia este de acord cu aceast ă declarație a Curții și dorește să prezinte primele rezultate 
până la sfârșitul anului 2011. 
Situația acțiunilor întreprinse în urma Raportului  Special Nr. 6/2006 privind aspectele 
legate de mediul înconjur ător în cooperarea pentru dezvoltare a Comisiei   
6.71. Întârzierea în preg ătirea strategiei a fost cauzat ă de modificarea priorit ăților, astfel 
strategia de mediu nu mai era emis ă ca o comunicare distinct ă, ci sub form ă de anexă la o 
comunicare mai ampl ă care reunea toate aspectele transversale (nu numai cele legate de 
mediu), programat ă a fi adoptat ă până la sfârșitul anului 2008. Aceast ă abordare a fost 
propusă cu scopul de a reduce num ărul de comunic ări ale Comisiei. Îns ă, această nouă 
abordare a fost în cele din urm ă abandonat ă din cauza dificult ăților întâmpinate în gruparea 
într-un singur document a unor  tematici diferite, precum și ca urmare a recunoa șterii 
necesității de a avea o abordare axat ă mai mult pe problemele de mediu. O reuniune cu statele 
membre ( și societatea civil ă) a avut loc în luna septembrie 2009 pentru a începe preg ătirea în 
comun a noii strategii. 
6.72. Principalii indicatori cantita tivi privind strategia existent ă de integrare a aspectelor 
legate de mediu au fost pu și în aplicare - a șa cum a solicitat Curtea - și au făcut obiectul 
monitoriz ării încă din anul 2006. Ace ști indicatori se refer ă la aplicarea unor instrumente, cum 
ar fi profilurile de mediu în preg ătirea strategiilor na ționale și regionale, la evalu ările de 
mediu legate de programe și proiecte, precum și la num ărul de programe de formare 
profesional ă oferite și la num ărul de persoane instruite. În ceea ce prive ște indicatorii 
calitativi necesari pentru a evalua integrarea aspectelor legate de mediu în formularea 
proiectului respectiv, ace știa au fost defini ți și aplicați mai întâi într-un program pilot, 
evaluarea ex-post fiind efectuat ă în anul 2009. 
6.73. În contextul politicii de personal a Comisiei de „cre ștere zero” și după cum a recunoscut 
și Curtea, EuropeAid a pus accentul mai degrab ă pe consolidarea competen țelor personalului 
nespecializat și nu pe efectuarea unei revizuiri speciale a capacit ății interne. Aceast ă abordare 
a fost aplicat ă în mod constant în perioada de referin ță. 
6.74. Revizuirea ex-post - care a fost un exerci țiu pilot - se înscria în dinamica de 
îmbunătățire continu ă la nivelul etapei de formulare a proiectului. 
6.75. Formarea în domeniul integr ării aspectelor de mediu este obligatorie în prezent pentru 
întreg personalul operativ din sediile EuropeAid care pleac ă în delega ții. Acesta a fost unul 
dintre cele mai frecventate cursuri de formare profesional ă din 2009, cu peste 400 de 
RO 8   RO participan ți. Începând cu anul 2005, se desf ășoară un program amplu de seminarii de formare 
profesional ă, care cuprinde aproximativ 50 de se minarii regionale organizate în țările 
beneficiare ale cooper ării cât și un număr mult mai mare de seminarii la sediile centrale. 
6.76. Evaluarea integr ării aspectelor de mediu în cooperar ea pentru dezvoltare este planificat ă 
pentru anul 2011. În prezent, este în curs de dezvoltare o baz ă de date central ă pentru 
evaluările proiectelor indivi duale, care va fi opera țională în anul 2011. În anii 2005 și 2009, 
pentru America Latin ă s-au efectuat rapoarte de evalua re pentru monitorizarea orientat ă spre 
rezultate (ROM) cu accent pe proiectele de mediu. Evalu ările la nivel de țară ale cooper ării cu 
CE au tratat aspectele de mediu, ca parte a chestiunilor transversale. 
6.77. EuropeAid și-a îmbun ătățit capacitatea de a identifica și de a urm ări cheltuielile privind 
proiectele de mediu, îns ă calcularea sumelor exacte alocate obiectivelor de mediu în cadrul 
unor acțiuni care vizeaz ă în principal alte obiective de politic ă este o sarcin ă foarte complex ă. 
Au loc discu ții cu OCDE/CAD pentru a identifica modul în care datele calitative care au la 
bază reperele Rio pot fi transformate cel mai bine în date financiare. 
6.78. Calitatea profilurilor de mediu ale țărilor (CEP) și influen ța acestora asupra 
documentelor de strategie de țară (CSP) variaz ă într-adev ăr în continuare; unele CEP sunt 
actualizate pe baza orient ărilor de integrare a asp ectelor privind mediul și pentru a trata mai 
bine aspectele legate de schimb ările climatice, în timp ce orient ările pentru revizuirea 
intermediar ă, au determinat, de asemenea, acordarea unei aten ții mai mari problemelor legate 
de mediu și de schimb ările climatice în cadrul CEP, în special în țările care fac obiectul 
Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare. 
6.79. Noile orient ări pentru sprijin bugetar vor fi emise în anul 2011 și vor include noi 
orientări privind aspectele transversale. Totu și, fără a aduce atingere includerii unor indicatori 
specifici de mediu, dialogul pol itic cu privire la problemele de mediu are loc în multe țări 
participante în contextul Cadrului  comun al donatori lor care urmeaz ă operațiunilor de sprijin 
bugetar general. Evalu ările strategice de mediu presupun lu area în considerar e a contextului 
local și angajamentul țărilor partenere pentru a fi eficiente și, prin urmare, nu pot fi impuse. 
6.81. EuropeAid a elaborat note de informare și documente de orientare care, printre alte 
aspecte, fac trimitere la sprijinirea gestion ării resurselor naturale la nivel de comunitate. O 
serie de programe CE au promovat ini țiative de gestionare a resurselor naturale la nivel local. 
Programul tematic pentru mediu și gestionarea durabil ă a resurselor naturale, inclusiv energia, 
face o trimitere specific ă la colaborarea cu comunit ățile locale, aceast ă component ă fiind 
preluată în cererile de propuneri  prin care se solicit ă ca pre-propunerile s ă țină seama de 
„garantarea propriet ății și a drepturilor comunit ăților locale, inclusiv a popula țiilor indigene”, 
în contextul guvernan ței în domeniul forestier. 
6.84. EuropeAid a dezvoltat o serie de note de informare pentru a promova dezvoltarea 
durabilă, cu accent pe abord ările la nivel de comunitate. În  plus, Programul tematic pentru 
mediu face o trimitere specific ă la colaborarea cu comunit ățile locale și această component ă a 
fost preluat ă printre alte aspecte, în cererile de propuneri prin care prin care se solicit ă ca pre-
propunerile s ă țină seama de „garantarea propriet ății și a drepturilor comunit ăților locale, 
inclusiv a popula țiilor indigene” în contextul guvernan ței în domeniul forestier. 
6.85. Studiul CE cu privire la abord ările sectoriale din domeniul protec ției mediului și a 
resurselor naturale a fost finalizat, în strâns ă cooperare cu o serie de agen ții UE pentru 
dezvoltare, iar în prezent, sunt în curs de desf ășurare câteva programe de sprijin a politicilor 
RO 9   RO sectoriale ale CE din acest domeniu. Aceasta marcheaz ă în mod evident o evolu ție în raport 
cu trecutul. Înfiin țarea fondurilor fiduciare ale UE poate deveni posibil ă acum în temeiul 
propunerii de revizuire a Re gulamentului financiar, și s-au încheiat acorduri de transfer pentru 
a permite statelor membre UE s ă realizeze contribu ții la Alian ța mondial ă împotriva 
schimbărilor climatice gestionat ă de către CE (GCCA). Mecanismele inovatoare de finan țare 
pentru mediu includ, de asem enea, stabilirea de partener iate public-privat, precum și corelarea 
împrumuturilor și a finanțărilor nerambursabile. 
6.86. Comisia a recurs în continuare  la expertiza Statelor membre și a companiilor private în 
punerea în aplicare a strategiei sale de mediu. 
6.87. Comisia salut ă recunoa șterea progreselor semnificative înregistrate în integrarea 
aspectelor legate de mediu în po rtofoliul de ajutoare externe al  Comisiei. Revizuirea ex-post - 
care a reprezentat un exerci țiu pilot - se înscria în dinamica de îmbun ătățire continu ă. Acest 
proces a inclus reexaminarea procedurilor de revizuire inter pares  (Grupul de sprijinire a 
calității), introducerea unor indica ții mai clare cu privire la a bordarea aspectel or legate de 
mediu în etapa de preg ătire a propunerilor de proiecte.  
6.88. Comisia și statele membre ale UE lucreaz ă împreun ă pentru a elabora la începutul 
anului 2011 un prim proiect de stra tegie de mediu, urmând ca acesta s ă fie adoptat în a doua 
jumătate a anului 2011.  
Comisia inten ționează să continue activitatea cu privire la indicatori pentru a monitoriza 
eficiența unei noi strategii de mediu și pentru a evalua integrarea as pectelor legate de mediu în 
cadrul opera țiunilor sale. O evaluare general ă a integr ării aspectelor legate de mediu în 
cooperarea pentru dezvo ltare este planificat ă pentru anul 2011. În ca zul în care rezultatele 
evaluării sunt disponibile la timp, acestea vor fi integrate în proiectul noii strategii a UE. 
Noile orient ări pentru sprijin bugetar sunt pl anificate tot pentru anul 2011 și vor include noi 
îndrumări privind aspectele transversale. În desf ășurarea acestei activit ăți, Comisia va 
continua s ă caute o strâns ă coordonare și armonizare cu statele membre UE, în sprijinul 
agendei privind eficacitatea ajutorului.