Raportul special Erori la nivelul 
cheltuielilor pentru 
dezvoltare rurală: care 
sunt cauzele și cum sunt 
ele remediate?RO 2014  nr. 23
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ

CURTEA DE CONTURI EUROPEANĂ  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Numeroase alte informații despre Uniunea Europeană sunt disponibile pe internet pe serverul Europa ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2015
ISBN 978-92-872-1638-0
doi: 10.2865/470235
© Uniunea Europeană, 2015
Reproducerea textului este autorizată cu condiția menționării sursei.
Printed in Luxembourg
Erori la nivelul 
cheltuielilor pentru 
dezvoltare rurală: care 
sunt cauzele și cum sunt 
ele remediate?
[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) 
al doilea paragraf TFUE]Raportul specialRO 2014  nr. 23
02
 Cuprins
Puncte
 Glosar
I-XI Sinteză
1-5 Introducere
6 -11  Sfera și abordarea auditului
12-21  Tipuri de erori identificate și prevalența lor
12-14  Imagine generală
15-16  Măsurile de investiții
17 Ajutorul pe suprafață
18-21  Diferențe între grupuri de state membre în ceea ce privește rata de execuție financiară și rata de 
eroare
22-92  Observații
22-54  PARTEA I – Care sunt principalele cauze ale ratei de eroare constatate în legătură cu măsurile de 
investiții?
23-29  Organismele publice reprezintă o sursă semnificativă de eroare întrucât nu respectă normele privind 
achizițiile publice
30-38  Nerespectarea de către beneficiari a criteriilor de eligibilitate a avut un impact semnificativ asupra ratei de 
eroare
39-45  Indicii cu privire la posibile nereguli deliberate identificate la nivelul unor beneficiari privați
46-54  Autoritățile statelor membre ar fi putut să detecteze și să corecteze erorile care afectau măsurile de investiții
55-69  PARTEA II – Care sunt principalele cauze ale ratei de eroare constatate în legătură cu ajutorul pe 
suprafață?
56-65  Dintre măsurile legate de suprafață, ajutorul pentru agromediu este cel mai susceptibil la erori
66-69  Plățile destinate zonelor defavorizate sunt afectate de eroare într‑o mai mică măsură
03 Cuprins
70-92  PARTEA III – Planurile de acțiune ale statelor membre și noul cadru juridic al UE au potențialul de 
a remedia aceste cauze în mod eficace?
71-81  Măsura introducerii unor planuri de acțiune, inițiată de Comisie, reprezintă un pas în direcția potrivită 
pentru a remedia cauzele erorilor
82-92  Noul cadru juridic al UE ar putea avea un efect pozitiv în ceea ce privește remedierea cauzelor erorilor
93-100  Concluzii și recomandări
 Anexă — Lista măsurilor de dezvoltare rurală
 Răspunsurile Comisiei
04
 Glosar
Achiziții publice : o procedură de achiziții pe care organismele publice trebuie 
să o respecte atunci când achiziționează bunuri, lucrări și servicii a căror valoare 
depășește un anumit prag. Scopul urmărit este acela de a se obține cel mai 
bun raport calitate‑preț, prin crearea unui mediu concurențial suficient între 
furnizori, și de a se asigura atribuirea corectă, transparentă și nediscriminatorie 
a contractelor. Directivele 2004/18/CE și 2004/17/CE stabilesc cadrul juridic 
aplicabil achizițiilor publice care trebuie să fie pus în aplicare de autoritățile 
naționale.
Activitate agricolă : producția, creșterea sau cultivarea de produse agricole, 
inclusiv recoltarea, mulsul, creșterea și deținerea de animale în scopuri agricole 
sau menținerea terenurilor în bune condiții agricole și de mediu.
Agenție de plăți : organismul responsabil, în cadrul unui stat membru, de 
evaluarea, calcularea, verificarea și plata corectă a subvențiilor agricole. O parte 
din activitățile agenției de plăți pot fi desfășurate de organisme delegate.
Ajutor pe suprafață : ajutor acordat în vederea unei utilizări durabile a terenului 
agricol. Ajutorul se plătește pentru fiecare hectar eligibil declarat.
Angajament agricol : practici agricole pe care solicitantul se angajează să le 
respecte.
Autoritate de management : un organism național sau regional desemnat de 
statul membru pentru a gestiona un program de dezvoltare rurală.
Controale administrative : controale formalizate și automate, desfășurate de 
agențiile de plăți cu privire la toate cererile de finanțare, cu scopul de a verifica 
dacă acestea respectă condițiile de acordare a sprijinului. Ar trebui să se verifice 
toate elementele în cazul cărora un control prin mijloace administrative este 
posibil și adecvat.
Controale la fața locului : verificări efectuate de inspectorii agenției de plăți 
cu privire la respectarea normelor aplicabile, care includ o vizită la sediul 
solicitanților (de exemplu, inspecții la exploatații agricole pentru a se măsura 
parcelele declarate și pentru a se evalua eligibilitatea acestora). Anumite 
elemente, cum ar fi existența animalelor, pot fi verificate numai la fața locului.
Criterii de eligibilitate : reguli care, dacă nu sunt respectate, determină neplata 
sau retragerea ajutorului solicitat. Aceste reguli ar trebui să direcționeze resursele 
financiare limitate către acțiunile care au capacitatea de a îndeplini obiectivele 
programului.
Efect de balast (efect deadweight ): situația în care o operațiune subvenționată 
ar fi fost integral sau parțial realizată chiar și fără a se acorda ajutor public.
Gestiune partajată : metodă de execuție a bugetului UE în cadrul căreia 
sarcinile de execuție sunt delegate statelor membre1. În acest scop, autoritățile 
statelor membre desemnează organisme responsabile de gestiunea și controlul 
fondurilor Uniunii. Aceste organisme raportează Comisiei. În contextul 
prezentului raport, organismele respective sunt „agențiile de plăți”.1 Articolul 59 din Regulamentul 
(UE, Euratom) nr. 966/2012 al 
Parlamentului European și al 
Consiliului din 
25 octombrie 2012 privind 
normele financiare aplicabile 
bugetului general al Uniunii și 
de abrogare a Regulamentului 
(CE, Euratom) nr. 1605/2002 al 
Consiliului (JO L 298, 
26.10.2012, p. 1).
05 Glosar
Întreprinderi mici și mijlocii (IMM‑uri) : întreprinderi care au mai puțin de 
250 de angajați și a căror cifră de afaceri anuală nu depășește 50 de milioane 
de euro și/sau al căror bilanț anual total nu depășește 43 de milioane de euro2.
Măsură : un sistem de ajutor pentru punerea în aplicare a unei politici. Fiecare 
măsură stabilește norme specifice pe care proiectele sau acțiunile finanțabile 
trebuie să le respecte. Există două tipuri principale de măsuri: măsuri de investiții 
și ajutorul pe suprafață.
Măsură de investiții : sprijin acordat pentru investiții corporale sau necorporale.
Neregulă : orice încălcare a unei dispoziții de drept comunitar, ca urmare a unei 
acțiuni sau omisiuni a unui agent economic, care poate sau ar putea prejudicia 
bugetul general al Comunităților sau bugetele gestionate de acestea, fie prin 
diminuarea sau pierderea veniturilor acumulate din resurse proprii, colectate 
direct în numele Comunităților, fie prin cheltuieli nejustificate3.
Program de dezvoltare rurală : un document elaborat de un stat membru sau 
de o regiune și aprobat de Comisie, prin care se planifică și se monitorizează 
punerea în aplicare a politicii de dezvoltare rurală. Acesta poate conține până la 
46 de măsuri și submăsuri suplimentare diferite.
Rată de eroare : rata de eroare pentru fiecare operațiune neconformă se exprimă 
ca raport între suma afectată de eroare și suma totală plătită. Modul în care se 
calculează rata de eroare globală este explicat în caseta 1 .
Suprareglementare : norme inutile și/sau disproporționate, precum condiții de 
eligibilitate excesive.2 Recomandarea 2003/361/CE 
a Comisiei din 6 mai 2003 
privind definirea 
microîntreprinderilor și 
a întreprinderilor mici și 
mijlocii (JO L 124, 20.5.2003, 
p. 36).
3 Articolul 1 alineatul (2) din 
Regulamentul (CE, Euratom) 
nr. 2988/95 al Consiliului din 
18 decembrie 1995 privind 
protecția intereselor financiare 
ale Comunităților Europene 
(JO L 312, 23.12.1995, p. 1).
06
I
Uniunea Europeană și statele membre au alocat politi ‑
cii de dezvoltare rurală peste 150 de miliarde de euro 
pentru perioada de programare 2007‑2013. Bugetul 
total, executat în cadrul gestiunii partajate, a fost 
împărțit aproape în mod egal între măsurile de investi ‑
ții (care au sprijinit în special investiții în active corpo ‑
rale sau necorporale) și ajutorul pe suprafață (prin care 
fermierii au primit o compensație pentru eforturile lor 
de a desfășura anumite activități agricole).
II
Curtea estimează că rata medie de eroare înregistrată 
în ultimii trei ani de cheltuielile pentru dezvoltare 
rurală a fost de 8,2 %4. Din această rată de eroare, 
măsurile de investiții au reprezentat două treimi, iar 
ajutorul pe suprafață, o treime. În acest context, pre ‑
zentul raport special intenționează să descrie princi ‑
palele cauze ale acestei rate de eroare ridicate și să 
evalueze dacă, pe viitor, măsurile adoptate de statele 
membre și de Comisie vor remedia în mod eficace 
cauzele identificate.
III
Curtea concluzionează că acțiunile întreprinse de 
Comisie și de statele membre în scopul remedierii 
cauzelor principale ale ratei de eroare ridicate înregis ‑
trate de dezvoltarea rurală sunt parțial eficace. Această 
concluzie generală se bazează în principal pe opinia 
că, în pofida inițiativelor Comisiei, planurile de acțiune 
ale statelor membre nu au abordat în mod sistematic 
deficiențele identificate.
4 Rata de eroare cea mai probabilă raportată pentru întregul domeniu 
de politici (dezvoltare rurală, mediu, pescuit și sănătate) a fost de 
7,7 % pentru exercițiul financiar 2011, de 7,9 % pentru 2012 și de 6,7 % 
pentru 2013. Rata de eroare pentru domeniul dezvoltării rurale este 
mai ridicată decât pentru celelalte domenii care fac parte din grup 
(cifrele corespunzătoare pentru domeniul dezvoltării rurale sunt 
menționate la nota de subsol 5 de la punctul 4).IV
Cauzele erorilor au fost identificate în urma analizării 
unui eșantion de 461 de plăți selectate în mod aleato ‑
riu în cursul auditurilor privind legalitatea și regulari ‑
tatea aferente exercițiilor 2011, 2012 și 2013. Această 
primă etapă a activității de audit a fost completată de 
cunoștințele obținute din evaluarea realizată de Curte 
cu privire la sistemele de control care funcționau în 
statele membre. Într‑o a doua etapă, Curtea a exami ‑
nat planurile de acțiune a zece dintre cele 27 de state 
membre, analizând dacă ele identificau într‑adevăr 
cauzele erorilor și dacă includeau măsuri corective. 
Etapa finală a activității de audit a constat în evalu ‑
area impactului potențial exercitat asupra cauzelor 
erorilor de cadrul juridic al UE pentru perioada de 
programare 2014‑2020.
V
Nerespectarea normelor privind achizițiile publice 
a contribuit cu o optime la rata de eroare. Principalele 
neconformități erau: atribuirea directă și nejustificată 
a unui contract fără o procedură competitivă, aplicarea 
necorespunzătoare a criteriilor de selecție și de atri ‑
buire sau lipsa egalității de tratament între ofertanți. 
Aceste situații se explică în principal prin lipsa cunoș ‑
tințelor cu privire la aplicarea normelor în materie 
de achiziții, precum și prin preferința de a lucra cu 
anumiți furnizori.
VI
Încălcarea nedeliberată a criteriilor de eligibilitate de 
către beneficiari publici și privați a reprezentat un sfert 
din rata de eroare. O altă optime din rata de eroare era 
reprezentată de cazurile de presupusă încălcare deli ‑
berată a normelor de către beneficiari privați. Curtea 
a constatat că măsura de sprijinire a prelucrării produ ‑
selor agricole era cea mai susceptibilă la erori, în timp 
ce măsura de sprijinire a instalării tinerilor fermieri nu 
era afectată de erori privind eligibilitatea.Sinteză
07
 Sinteză
VII
Autoritățile de control ale statelor membre ar fi putut 
și ar fi trebuit să detecteze și să corecteze majoritatea 
erorilor care afectau măsurile de investiții (erorile atât 
de la nivelul beneficiarilor privați, cât și de la cel al 
beneficiarilor publici). Sistemele de control prezintă 
deficiențe întrucât controalele nu sunt exhaustive și 
nu se bazează pe informații suficiente.
VIII
Ajutorul pe suprafață a contribuit cu aproape o treime 
la rata de eroare, principala cauză fiind nerespectarea 
angajamentelor agricole. Această situație a fost deter ‑
minată de trei factori: insuficiența stimulentelor nece ‑
sare pentru ca fermierii să respecte normele aplicabile, 
rata scăzută a controalelor vizând angajamentele și 
rata scăzută a penalizării neconformităților. De cealaltă 
parte, plățile compensatorii destinate zonelor defavo ‑
rizate, care prezintă caracteristici similare cu măsura 
de sprijinire a instalării tinerilor fermieri, sunt afectate 
de eroare într‑o mai mică măsură.
IX
Măsura introducerii unor planuri de acțiune, inițiată de 
Comisie, reprezintă un pas în direcția potrivită pentru 
a remedia cauzele erorilor. Cu toate acestea, planurile 
de acțiune implementate de statele membre sunt în 
primul rând o reacție și nu abordează în mod sistema ‑
tic problemele care au determinat erorile în toate sta ‑
tele membre. În plus, nici la nivelul UE nu există măsuri 
care să prevină generalizarea deficiențelor. Cadrul 
juridic al UE pentru perioada de programare 2014‑2020 
poate fi un mijloc de remediere a cauzelor erorilor. 
Însă cel mai mare potențial de reducere a erorilor se 
regăsește la nivelul a două etape ale structurii actuale 
de reglementare, care în prezent se află în derulare, 
și anume: etapa examinării și a aprobării, de către 
Comisie, a programelor de dezvoltare rurală și etapa 
punerii în aplicare, de către statele membre, a cadrelor 
de reglementare naționale.X
În contextul remedierii cauzelor erorilor, una dintre 
constatările recurente ale prezentului raport a fost 
necesitatea de a se menține un echilibru adecvat între, 
pe de o parte, numărul și complexitatea normelor, 
traducând necesitatea îndeplinirii unor obiective pre ‑
definite, și, pe de altă parte, necesitatea de a garanta 
legalitatea și regularitatea cheltuielilor. În opinia Curții, 
găsirea echilibrului just între aceste două elemente 
aflate în balanță reprezintă cheia unei implementări 
reușite a politicii de dezvoltare rurală.
XI
Curtea formulează următoarele recomandări:
(a) Comisia ar trebui să își finalizeze măsurile corec ‑
tive întreprinse până în prezent, concentrându‑se 
în continuare asupra cauzelor primare ale erorilor 
înregistrate de cheltuielile de dezvoltare rurală. 
În această privință, statele membre ar trebui să 
adopte, dacă este necesar, o serie de măsuri pre ‑
ventive și corective în ceea ce privește achizițiile 
publice, eludarea deliberată a normelor și plățile 
de agromediu.
(b) Comisia ar trebui să monitorizeze îndeaproape 
punerea în aplicare a programelor de dezvoltare 
rurală și, în cadrul auditurilor sale de conformita ‑
te, să țină seama de normele aplicabile, inclusiv, 
dacă este cazul, de cele adoptate la nivel național, 
cu scopul de a reduce riscul de recurență a de ‑
ficiențelor și a erorilor apărute în perioada de 
programare 2007‑2013.
(c) Comisia și statele membre ar trebui să analizeze:
(i) măsura în care caracteristici precum o mai 
mare exactitate a sferei de aplicare, existența 
unor criterii limitate de eligibilitate și utilizarea 
unor opțiuni simplificate în materie de costuri 
s‑ar putea regăsi în concepția și implementa ‑
rea unui număr mai mare de măsuri de sprijin, 
fără a periclita obiectivele generale ale acestor 
măsuri;
Sinteză 08
(ii) modalitățile de îmbunătățire a schemei de 
sprijinire a investițiilor în prelucrarea produse ‑
lor agricole, luând în considerare următoarele 
elemente:
 — nevoia reală de ajutor public în acest 
sector și riscul efectului de balast (efectul 
deadweight );
 — categoriile de beneficiari vizați: fermieri 
care doresc să obțină o integrare verticală 
a activității lor sau societăți comerciale 
care nu au nicio activitate agricolă;
 — plafonul ridicat al ajutorului public, care 
reprezintă un stimulent pentru marile 
corporații, întrucât numai ele au acces la 
cofinanțarea necesară;
 — întregul set de condiții de eligibilitate și 
măsura în care ele pot fi eludate;
 — sporirea eforturilor pentru îmbunătățirea 
concepției și a performanței controalelor 
administrative și ale controalelor la fața 
locului;
(iii) măsura privind plățile de agromediu, astfel 
încât angajamentele să poată fi verificate, în 
măsura în care acest lucru este posibil, prin 
controale administrative efectuate de statele 
membre.
09
 Introducere
01 
Pentru perioada de programare 
2007‑2013, Uniunea Europeană (UE) 
a alocat aproximativ 100 de miliarde 
de euro pentru atingerea obiectivelor 
în materie de dezvoltare rurală. La 
rândul lor, statele membre au alocat 
55 de miliarde de euro din resursele 
proprii pentru a cofinanța politica de 
dezvoltare rurală a UE. Acest ajutor 
public este implementat în cadrul 
mecanismului de gestiune partajată (a 
se vedea figura 1 ).
02 
Statele membre au alocat aproximativ 
jumătate din bugetul pentru dezvol ‑
tare rurală pentru sprijinirea măsurilor 
de investiții . Printre aceste măsuri se 
numără modernizarea exploatațiilor 
agricole, instalarea tinerilor fermieri și 
îmbunătățirea serviciilor de bază pen ‑
tru populația din mediul rural. Cealaltă 
jumătate a fost direcționată către aju-
torul pe suprafață . Cele mai importante 
măsuri incluse în categoria ajutorului 
pe suprafață sunt plățile de agrome ‑
diu și plățile compensatorii acordate 
fermierilor din zonele cu handicapuri 
naturale, precum zonele de munte. Lis ‑
ta tuturor măsurilor împreună cu ratele 
de execuție financiară aferente este 
prezentată în anexa  la acest raport.
03 
Rapoartele anuale publicate de Curte 
începând cu anul 2011 au inclus apre ‑
cieri specifice ale domeniului de poli ‑
tici „Dezvoltare rurală, mediu, pescuit 
și sănătate”, din care cheltuielile de 
dezvoltare rurală reprezintă aproxima ‑
tiv 90 %. Această apreciere specifică 
are la bază rezultatele obținute în 
urma testelor efectuate de Curte cu 
privire la legalitatea și regularitatea 
operațiunilor și la eficacitatea sisteme ‑
lor de control.04 
În ceea ce privește numai domeniul 
dezvoltării rurale, Curtea estimează, 
pe baza unui eșantion reprezentativ 
de operațiuni, că rata medie de eroare 
înregistrată în ultimii trei ani de cheltu ‑
ielile aferente acestui domeniu este de 
8,2 % (a se vedea și punctul 8)5. Case -
ta 1  prezintă modul în care cazurile de 
neconformități identificate în legătură 
cu diferite operațiuni sunt cuantificate 
în scopul calculării ratei de eroare.
05 
Nivelul considerabil al neconformității 
cu normele aplicabile, reflectat de rata 
ridicată de eroare6, indică faptul că 
sumele în cauză nu au fost cheltuite în 
conformitate cu normele. Acest lucru 
poate afecta în mod negativ îndeplini ‑
rea obiectivelor politicii de dezvoltare 
rurală (ameliorarea competitivității 
agriculturii și a silviculturii, ameliorarea 
calității mediului și a spațiului rural, 
îmbunătățirea calității vieții în mediul 
rural și încurajarea diversificării activi ‑
tății economice).5 Valoarea de 8,2 % reprezintă 
media celor trei ani, cu o limită 
inferioară de 6,1 % și o limită 
superioară de 10,3 %. Media 
a fost calculată pe baza ratelor 
de 8,4 % pentru 2011, de 8,3 % 
pentru 2012 și de 7,9 % 
pentru 2013.
6 Pragul de semnificație stabilit 
de Curte este de 2 % din 
cheltuielile auditate, ceea ce 
înseamnă că, în opinia 
auditorilor, erorile totale 
situate sub acest prag sunt, 
probabil, nesemnificative. Cu 
alte cuvinte, nu există 
probabilitatea ca ele să îi 
influențeze pe utilizatorii 
informațiilor financiare.
10 Introducere Figura 1Implementarea politicii de dezvoltare rurală a UE în cadrul gestiunii partajate
Cadrul de reglementare:
Pe baza reglementărilor stabilite la nivelul 
UE, statele membre elaborează programe de dezvoltare rurală la nivel naţional sau 
regional, în care deﬁnesc o strategie și 
propun măsuri pe care doresc să le aplice 
pentru a răspunde nevoilor identiﬁcate. 
Fondurile sunt direcţionate folosind 
criteriile de eligibilitate și/sau de selecţie 
deﬁnite în dispoziţiile de punere în aplicare 
adoptate de statele membre.
Execuţia bugetului:
Pe baza contractelor de ﬁnanţare semnate 
cu statele membre, beneﬁciarii implementează proiectele și prezintă cereri de plată pentru a primi un ajutor public care corespunde unui anumit procent din costurile eligibile suportate.
Statele membre veriﬁcă dacă proiectele 
au fost implementate în mod corespun-zător și dacă cererile de plată sunt corecte și transferă ajutorul public către beneﬁciari (inclusiv coﬁnanţarea din 
partea UE).
Statele membre transmit Comisiei 
declaraţii de cheltuieli în ﬁecare 
trimestru, pentru a solicita partea din 
ajutorul public pe care o acordă UE. După 
anumite veriﬁcări, Comisia rambursează 
statelor membre contravaloarea coﬁnanţării UE plătită de acestea.Etapa cererii de plată (statele membre plătesc beneﬁciarilor ajutorul 
public după ce au efectuat veriﬁcări)
(cereri de plată) 
Statele membre solicită 
Comisiei plata co/f_inan/uni021Bării 
acordate de UEBene/f_iciarii prezintă 
cereri de plată Bene/f_iciarii pun în 
practică proiectele 
aprobateStatele membre 
organizează cereri de 
propuneriPropusă de statele 
membre și aprobată 
de ComisiePropusă de Comisie și 
aprobată de Consiliu
Comisia plătește statelor membre coﬁnanţarea acordată de UE(declaraţii de cheltuieli)Etapa implementării (beneﬁciarii derulează proiectul/angajamentul)
(contracte încheiate cu terţi/practici agricole)Etapa cererii de ﬁnanţare (alocarea ﬁnanţării către beneﬁciari)
(contracte semnate între beneﬁciari și statele membre)Norme și proceduri detaliate la nivelul statelor membre
(legislaţie naţională sau regională, proceduri, documente de orientare)Programare strategică la nivelul statelor membre
(planuri strategice naţionale, programe de dezvoltare rurală)Politica de dezvoltare rurală deﬁnită la nivelul UE
(orientări strategice ale UE, regulamente ale Consiliului)
11 Introducere
Calcularea ratei de eroare
Conform definiției Curții, erorile sunt operațiunile (sau părți ale acestora) care nu au fost efectuate în confor ‑
mitate cu obiectivele aprobate de buget și de cadrul legal, nu au fost calculate în mod corect și/sau nu sunt 
conforme cu normele și reglementările relevante.
Pentru a evalua dacă a survenit o eroare, Curtea urmărește să răspundă la următoarea întrebare: „Dacă proce ‑
durile aplicabile ar fi fost respectate întocmai, contractantul selectat sau suma plătită ar fi diferit(ă)?”.
Dacă răspunsul la întrebarea de mai sus este afirmativ și dacă se poate cuantifica ce parte din suma auditată 
a fost afectată de eroare, atunci se calculează valoarea monetară a erorii după cum urmează:
 οîn cazul măsurilor de investiții, suma afectată de eroare este reprezentată de valoarea elementului de cost 
considerat neeligibil;
 οîn cazul achizițiilor publice, se consideră că nerespectarea cerințelor procedurale stabilite de legislația 
privind achizițiile publice, nerespectare care subminează obiectivul unei concurențe loiale și al atribuirii 
contractului către ofertantul cel mai calificat, afectează valoarea globală a plății aferente contactului;
 οîn cazul ajutorului pe suprafață, sistemul de reducere aplicat de statul membru este utilizat pentru 
a cuantifica încălcările unui anumit angajament aplicabil fermierului7. Suma afectată de eroare include și 
discrepanțele existente la nivelul parcelelor agricole, discrepanțe evidențiate de măsurători realizate cu 
dispozitive GPS.
Rata de eroare pentru fiecare operațiune neconformă se exprimă ca raport între suma afectată de eroare și 
suma totală plătită. Ulterior, aceste rate de eroare sunt extrapolate la suma aferentă întregii populații auditate.
7 Legislația UE impune statelor membre obligația de a aplica reduceri în cazul în care beneficiarii declară o suprafață mai mare decât cea reală sau 
un număr de animale mai mare decât cel real sau nu își respectă angajamentele.Caseta 1
12
 Sfera şi abordarea auditului
06 
Prezentul raport descrie principale ‑
le cauze ale ratei de eroare ridicate 
înregistrate de domeniul dezvoltării 
rurale. De asemenea, analizează dacă 
măsurile luate de statele membre și de 
Comisie ar putea, pe viitor, să remedie ‑
ze în mod eficace cauzele identificate. 
Raportul include informații puse la 
dispoziția auditorilor până la sfârșitul 
lunii septembrie 2014, când activitatea 
de audit a fost finalizată.
07 
Întrebarea generală de audit a fost:
În ce măsură reușesc Comisia și sta ‑
tele membre să remedieze în mod 
eficace principalele cauze ale ratei 
de eroare ridicate înregistrate de 
domeniul dezvoltării rurale?
Întrebările detaliate la care auditul 
a urmărit să răspundă au fost:
 — Care sunt principalele cauze ale ra ‑
tei de eroare constatate în legătură 
cu măsurile de investiții?
 — Care sunt principalele cauze ale ra ‑
tei de eroare constatate în legătură 
cu ajutorul pe suprafață?
 — Planurile de acțiune ale statelor 
membre și noul cadru juridic al UE 
au potențialul de a remedia aceste 
cauze în mod eficace?08 
Pentru a răspunde la primele două 
întrebări secundare, Curtea a analizat 
rezultatele raportate pentru eșanti ‑
onul de operațiuni selectate în mod 
aleatoriu în cursul auditurilor privind 
legalitatea și regularitatea aferente 
exercițiilor 2011, 2012 și 2013. Faptul 
că s‑au luat în considerare rezultatele 
pentru trei exerciții în loc de un exerci ‑
țiu a permis realizarea unei analize mai 
detaliate a tipurilor de erori. Analiza 
a inclus examinarea a 4618 de operați ‑
uni, dintre care 160 aveau un impact 
asupra ratei de eroare. Identificarea 
cauzelor erorilor s‑a bazat totodată și 
pe cunoștințele obținute din evaluarea 
realizată de Curte cu privire la siste ‑
mele de control care au funcționat în 
statele membre în perioada 2011‑2013.
09 
În răspunsul furnizat la Raportul 
anual pe 2012, Comisia a indicat că se 
implementaseră planuri de acțiune cu ‑
prinzătoare pentru fiecare dintre cele 
27 de state membre, cu scopul de a se 
identifica cauzele erorilor și de a se 
stabili măsuri de remediere corespun ‑
zătoare. Curtea a selectat zece dintre 
aceste planuri de acțiune9 și a analizat 
dacă ele vizau deficiențele identifica ‑
te de Curte, de Comisie și de statele 
membre. Acest exercițiu, bazat parțial 
pe activitatea desfășurată în vederea 
raportului anual, a inclus și interviuri 
cu funcționari din cadrul Comisiei res ‑
ponsabili de statele membre în cauză.8 Dintre cele 482 de operațiuni 
menționate în Rapoartele 
anuale privind exercițiile 2011, 
2012 și 2013, 21 de operațiuni 
au fost excluse pentru că 
reprezentau plăți pentru 
închiderea perioadelor de 
programare anterioare sau 
plăți efectuate în cadrul 
programului de asistență 
pentru preaderare.
9 Bulgaria, Danemarca, 
Germania 
(Berlin‑Brandenburg), Spania, 
Franța, Italia (Lombardia), 
Letonia, Ungaria, Portugalia și 
România.
13 Sfera şi abordarea auditului
10 
Regulamentele UE pentru noua 
perioadă de programare 2014‑2020 
privind dezvoltarea rurală fuseseră 
deja aprobate la momentul adoptării 
acestui raport. Prin urmare, auditorii 
au putut evalua măsura în care modi ‑
ficările introduse de noul cadru juridic 
puteau să aibă un impact semnificativ 
asupra cauzelor erorilor. Cadrele de 
reglementare ale statelor membre 
pentru noua perioadă de programare 
se aflau încă în curs de elaborare și, în 
consecință, nu au fost incluse în sfera 
acestui raport.
11 
Raportul are ca obiect conformitatea 
implementării politicii de dezvoltare 
rurală cu normele și reglementările 
aplicabile și se referă numai în mod 
tangențial la aspectele legate de 
performanță – economie, eficacitate 
și eficiență. Aceste elemente asociate 
bunei gestiuni financiare sunt acoperi ‑
te pe larg de alte rapoarte speciale ale 
Curții.
14
 Tipuri de erori identificate și 
prevalența lor
Imagine generală
12 
Această secțiune conține o analiză 
a eșantionului de 461 de plăți exami ‑
nate și a celor 160 de plăți pe care se 
bazează rata medie de eroare de 8,2 %.
13 
Figura 2  arată că eșantionul era împăr ‑
țit aproape în mod egal între cele două 
tipuri principale de măsuri. Ea arată, 
de asemenea, că măsurile de investiții 
au contribuit la rata de eroare într‑o 
proporție mai mare (două treimi) decât 
ajutorul pe suprafață (aproximativ 
o treime).14 
După cum se arată în figura 1 , ca‑
drul de reglementare cuprinde două 
niveluri: nivelul UE, care stabilește 
cerințele și condițiile generale, și nive ‑
lul statelor membre. Statele membre 
pun în aplicare cerințele stabilite prin 
regulamentele UE și definesc condiții 
suplimentare în funcție de obiectivele 
propriilor politici. În ceea ce privește 
tipul legislației încălcate, Curtea a con ‑
statat că numai 1,3 puncte procentuale 
din rata de eroare erau reprezentate 
de nerespectarea dispozițiilor cu 
efect direct ale regulamentelor UE. 
Cea mai mare parte din rata de eroare 
(6,9 puncte procentuale) era determi ‑
nată de încălcări ale condițiilor stabili ‑
te la nivelul statelor membre.Figura 2Ponderea ajutorului pe suprafață și cea a măsurilor de 
investiții în cadrul eșantionului și în cadrul ratei de eroare
2475,7 %2142,5 %
eșantion rata de eroareAjutor pe suprafaţă
Măsuri de investiţii
15 Tipuri de erori identificate și prevalența lor
Măsurile de investiții
15 
Figura 3  prezintă o defalcare a diferi ‑
telor tipuri de beneficiari ai măsurilor 
de investiții și arată că organismele 
publice au contribuit cu un sfert la rata 
de eroare de 8,2 %. În ceea ce privește 
beneficiarii privați, aceștia se împart 
în două categorii principale: fermierii 
și beneficiarii fără activități agricole. 
Aceștia din urmă reprezintă o cincime 
din eșantion, însă au contribuit cu 
o treime la rata de eroare înregistrată 
de proiectele de investiții.16 
În cazul măsurilor de investiții, cele 
mai comune erori identificate au fost 
încălcarea condițiilor de eligibilitate, 
indicii de posibile nereguli deliberate 
constatate la anumiți beneficiari pri ‑
vați și nerespectarea normelor privind 
achizițiile publice și private (a se vedea 
figura 4 ). În mod obișnuit, proiectele 
de investiții constau într‑un număr 
limitat de elemente de cost individuale 
cu valoare ridicată, ceea ce înseamnă 
că, atunci când anumite elemente de 
cost sunt considerate neeligibile, ele 
au ca rezultat o rată de eroare relativ 
ridicată ca procent din plata totală. 
De asemenea, dacă proiectele sau 
beneficiarii sunt neeligibili, acest lucru 
se traduce printr‑o rată de eroare de 
100 % care se aplică plății auditate.Figura 3Ponderea diferitelor tipuri de beneficiari ai măsurilor de 
investiții în cadrul eșantionului și în cadrul ratei de eroare
106
1,6 %46
1,8 %95 2,3 %
eșantion rata de eroareOrganisme publice
Beneﬁciari privaţi (exclusiv fermieri)
Fermieri
16 Tipuri de erori identificate și prevalența lor Figura 4 Figura 5Defalcarea procentului de 5,7 % reprezentând contribuția măsurilor de investiții la 
rata de eroare
Defalcarea procentului de 2,5 % reprezentând contribuția ajutorului pe suprafață la 
rata de eroareSuspiciuni de nereguli
deliberate 1,1 %Achiziţii private 0,6 %Plafon ajutor depășit 0,5 %Altele 0,5 %
Achiziţii publice 1,1 %
Criterii de eligibilitate –
beneﬁciari publici 0,9 %
Criterii de eligibilitate –
beneﬁciari privaţi 1 %
Angajamente agricole 0,9 %
Criterii de eligibilitate 0,9 %Altele 0,4 %
Diferenţe de suprafaţă 0,3 %Ajutorul pe suprafață
17 
În cazul plăților pe suprafață, majorita ‑
tea neregulilor identificate au implicat 
nerespectarea angajamentelor de 
agromediu (obligații privind gestio ‑
narea terenurilor sau a exploatațiilor), 
neeligibilitatea unor parcele agricole și declararea unor suprafețe mai mari 
decât cele reale (a se vedea figura 5 ). 
În general, erorile se limitează la o par ‑
te a exploatației și, în consecință, rata 
de eroare per plată este mai scăzută în 
comparație cu măsurile de investiții, în 
cazul cărora încălcarea condițiilor de 
eligibilitate afectează un procent mai 
ridicat din plată.
17 Tipuri de erori identificate și prevalența lor
Diferențe între grupuri de 
state membre în ceea ce 
privește rata de execuție 
financiară și rata de 
eroare
18 
Bugetul pentru dezvoltare rurală 
pentru perioada 2007‑2013 (a se 
vedea punctul 1) este împărțit anual 
în alocări pentru fiecare stat membru. 
În conformitate cu Regulamentul (CE) 
nr. 1290/2005 al Consiliului10, Comisia 
are obligația de a dezangaja orice 
parte dintr‑un angajament anual care 
nu a fost utilizată până la sfârșitul celui 
de al doilea exercițiu care urmează 
exercițiului în care s‑a efectuat angaja ‑
mentul (cunoscută sub denumirea de 
„regula  n+2”). Prin această regulă se 
urmărește accelerarea implementării 
programelor.
19 
Curtea a realizat o comparație între 
ratele de execuție financiară ale sta ‑
telor membre (plățile reale cumulate 
raportate la plan) și ratele de eroare 
înregistrate de acestea. Pentru a obține 
informații reprezentative din punct 
de vedere statistic, cele 27 de state 
membre care implementaseră progra ‑
me de dezvoltare rurală în perioada 
2007‑2013 au fost împărțite în trei 
grupuri de câte nouă state membre, 
în ordine descendentă a ratelor lor 
de execuție financiară valabile la data 
de 15 octombrie 2013. Informațiile 
disponibile nu permit prezentarea 
rezultatelor pentru fiecare stat mem ‑
bru în parte. Cele trei grupuri includ 
următoarele state membre:
 — cea mai ridicată rată de execuție 
financiară: Belgia, Republica Cehă, 
Estonia, Irlanda, Letonia, Luxem ‑
burg, Austria, Slovacia și Finlanda; — rată medie de execuție financiară: 
Germana, Franța, Lituania, Țările de 
Jos, Polonia, Portugalia, Slovenia, 
Suedia și Regatul Unit;
 — cea mai scăzută rată de execuție 
financiară: Bulgaria, Danemarca, 
Grecia, Spania, Italia, Cipru, Unga ‑
ria, Malta și România.
20 
Figura 6  prezintă cifrele agregate 
valabile de la începutul perioadei de 
programare (2007) până la sfârșitul 
exercițiului financiar 201311. Ele indică 
o puternică corelație negativă între ra ‑
tele de execuție financiară și ratele de 
eroare pentru cele trei grupuri de state 
membre. Aceeași analiză a fost reali ‑
zată pentru date diferite, precum și 
separat, pentru măsurile de investiții și 
pentru ajutorul pe suprafață, obținân ‑
du‑se rezultate similare. Totuși, ajuto ‑
rul pe suprafață se bazează de cele mai 
multe ori pe contracte multianuale, 
astfel că ratele de execuție financiară 
și ratele de eroare sunt relativ stabile. 
Corelația este mai pronunțată în cazul 
măsurilor de investiții, care au înregis ‑
trat rate de execuție mai scăzute și rate 
de eroare mai ridicate.
21 
Sfera acestui audit nu a inclus o analiză 
detaliată a corelației dintre rata de exe ‑
cuție financiară și rata de eroare.10 Articolul 29 din Regulamentul 
(CE) nr. 1290/2005 al 
Consiliului din 21 iunie 2005 
privind finanțarea politicii 
agricole comune (JO L 209, 
11.8.2005, p. 1).
11 Cheltuielile de dezvoltare 
rurală pentru care s‑au 
efectuat plăți în perioada 
1 iulie‑15 octombrie sunt 
declarate de către statele 
membre Comisiei până la data 
de 10 noiembrie. După 
acceptarea lor, contribuția din 
partea UE este plătită în luna 
decembrie. Prin urmare, acest 
audit include cheltuieli 
efectuate până cel târziu la 
data de 15 octombrie 2013.
18 Tipuri de erori identificate și prevalența lor Figura 6Comparație între ratele de execuție financiară și ratele de eroare înregistrate de cele 
trei grupuri de câte nouă state membre
83,0 %
72,3 %
57,5 %
3,6 %8,6 %10,0 %
0 %2 %4 %6 %8 %10 %12 %
0 %10 %20 %30 %40 %50 %60 %70 %80 %90 %
Rata de eroare
9 state membre cu 
rată de execuţie 
ﬁnanciară medie9 state membre cu cea 
mai ridicată rată de 
execuţie ﬁnanciară9 state membre cu cea 
mai scăzută rată de 
execuţie ﬁnanciară
19
 Observații
12 Directiva 2004/18/CE 
a Parlamentului European și 
a Consiliului din 
31 martie 2004 privind 
coordonarea procedurilor de 
atribuire a contractelor de 
achiziții publice de lucrări, de 
bunuri și de servicii (JO L 134, 
30.4.2004, p. 114).
13 Regulamentul (UE) nr. 65/2011 
al Comisiei din 
27 ianuarie 2011 de stabilire 
a normelor de punere în 
aplicare a Regulamentului (CE) 
nr. 1698/2005 al Consiliului în 
ceea ce privește punerea în 
aplicare a procedurilor de 
control și a ecocondiționalității 
în cazul măsurilor de sprijin 
pentru dezvoltare rurală 
(JO L 25, 28.1.2011, p. 8).PARTEA I – Care sunt 
principalele cauze ale 
ratei de eroare constatate 
în legătură cu măsurile de 
investiții?
22 
Această secțiune examinează cauzele 
erorilor înregistrate în cazul măsurilor 
de investiții, care au reprezentat două 
treimi din rata de eroare (a se vedea 
figura 2 ). Curtea a constatat că prin ‑
cipalele elemente care au determinat 
rata de eroare erau tipul beneficiarului 
și tipul măsurii. Unele măsuri erau mai 
susceptibile la erori, altele erau afec ‑
tate de eroare doar într‑o foarte mică 
măsură.
Organismele publice repre ‑
zintă o sursă semnificativă de 
eroare întrucât nu respectă 
normele privind achizițiile 
publice
23 
Ameliorarea calității vieții în mediul 
rural, ameliorarea și dezvoltarea 
infrastructurii rurale și reconstituirea 
potențialului forestier sunt principalele 
obiective vizate prin ajutorul acordat 
organismelor publice pentru măsuri de 
dezvoltare rurală. Măsurile destinate să 
sprijine aceste obiective reprezentau 
aproape un sfert din totalul cheltuieli ‑
lor pentru investiții. În plus, autoritățile 
de management pot utiliza ca „asis ‑
tență tehnică” până la 4 % din bugetul 
total aferent dezvoltării rurale pentru 
a finanța activitățile de concepere, 
gestionare, monitorizare, evaluare, in ‑
formare și control desfășurate în cadrul 
programelor de dezvoltare rurală.24 
Majoritatea organismelor publice au ‑
ditate erau municipalități sau asociații 
între mai multe municipalități. Curtea 
a auditat și administrații centrale, 
regionale și locale (inclusiv agenții de 
plăți), precum și alte organizații pu ‑
blice, cum ar fi consorții din domeniul 
irigațiilor.
25 
Directiva 2004/18/CE12 prevede că 
statele membre trebuie să impună 
organismelor publice obligația de 
a desfășura proceduri de achiziții pu ‑
blice competitive atunci când atribuie 
contracte. De asemenea, directiva 
stipulează că excepțiile sunt permise 
numai în situații justificate (de exem ‑
plu, din motive de maximă urgență ca 
urmare a unor evenimente imprevi ‑
zibile). Regulamentul (UE) nr. 65/2011 
al Comisiei13 prevede că proiectele de 
investiții trebuie să respecte normele 
naționale aplicabile privind achizițiile 
publice.
26 
Erorile survenite la nivelul procedurilor 
de achiziții publice reprezintă o optime 
din rata medie de eroare înregistrată 
de domeniul dezvoltării rurale. Aceas ‑
tă cifră include numai cazurile în care 
selecția ofertantului câștigător a fost 
influențată de încălcări grave ale nor ‑
melor privind achizițiile publice.
20 Observații
27 
Dintre numeroasele norme aplicabile, 
numai trei categorii de încălcări grave 
ale normelor privind achizițiile au 
determinat acest impact semnifica ‑
tiv asupra ratei de eroare (a se vedea 
tabelul 1 ).28 
Curtea a identificat două motive prin ‑
cipale care ar putea explica încălcările 
normelor privind achizițiile publice. În 
primul rând, proiectele de infrastructu ‑
ră rurală sunt implementate de obicei 
de municipalități mici, care de cele mai 
multe ori au o experiență limitată în 
organizarea de proceduri de achiziții 
publice și care nu dispun de personal 
instruit și experimentat. În plus, autori ‑
tățile naționale nu furnizează orientări 
detaliate în cursul unei proceduri de 
achiziții.Tabelul 1Încălcare a unei norme privind achizițiile publice Exemplu
Atribuirea directă și nejustificată a unui contract, în lipsa unei 
proceduri competitiveO municipalitate din Țările de Jos, în calitate de beneficiar al unui proiect de investiții, 
a fost de acord să organizeze o procedură de achiziții și a delegat implementarea 
proiectului unei fundații. Procedura de achiziții a fost stabilită prin acordul încheiat cu 
fundația, în care se indica faptul că ar trebui să se organizeze o procedură competitivă 
care să fie publicată pe un anumit site internet specializat.
Cu toate acestea, după trei săptămâni de la semnarea acordului, conducerea fundației 
a decis să organizeze o procedură de atribuire directă, fără a publica procedura pe 
site‑ul respectiv.
Aplicarea necorespunzătoare a criteriilor de selecție și de atribuireÎn Germania (Brandenburg‑Berlin), o municipalitate a organizat o procedură competi ‑
tivă pentru a selecta un furnizor de internet în bandă largă.
În cursul evaluării ofertelor, municipalitatea a folosit alte criterii de atribuire decât 
cele publicate în anunțul de participare. Ulterior, a existat o procedură negociată la 
care numai doi ofertanți au avut permisiunea să participe. La sfârșitul procedurii, 
municipalitatea nu a ales oferta cea mai avantajoasă din punct de vedere economic.
Absența egalității de tratament între ofertanțiÎn România, o municipalitate rurală a obținut sprijin pentru un proiect de investiții 
care includea o rețea de alimentare cu apă, un sistem de canalizare, modernizarea 
drumurilor locale și un centru destinat comunității.
Șapte ofertanți au depus oferte pentru contractul de lucrări publice. Beneficiarul 
a respins cinci dintre aceștia pe motiv că nu îndeplineau cerințele. Curtea a constatat 
că nici ofertantul câștigător nu îndeplinea două dintre cerințe, care reprezentau 
motivele respingerii celorlalți ofertanți.
21 Observații
14 Articolul 71 din Regulamentul 
(CE) nr. 1698/2005 al 
Consiliului din 20 septembrie 
2005 privind sprijinul pentru 
dezvoltare rurală acordat din 
Fondul european agricol 
pentru dezvoltare rurală 
(FEADR) (JO L 277, 21.10.2005, 
p. 1).29 
În al doilea rând, erorile sunt determi ‑
nate și de unii beneficiari care preferă 
să lucreze cu anumiți contractanți și, 
prin urmare, atribuie contracte în mod 
direct, fără să publice un anunț de par ‑
ticipare sau fără să solicite oferte de la 
alți potențiali ofertanți. În 80 % dintre 
aceste cazuri, ofertantul câștigător era 
cel care furnizase anterior bunuri sau 
servicii similare beneficiarului (a se 
vedea caseta 2 ). Agențiile de plăți nu 
au ridicat niciodată obiecții cu privire 
la acest lucru, deși principiile de bază 
ale unei proceduri de achiziții (transpa ‑
rența, obiectivitatea, nediscriminarea 
și prezentarea adecvată a informațiilor) 
nu erau respectate.
Contracte atribuite în mod direct unor furnizori existenți
În Suedia, un organism administrativ regional a implementat un proiect în cadrul măsurii privind infrastruc ‑
tura legată de dezvoltarea și adaptarea agriculturii și a silviculturii. Proiectul auditat era o continuare a unui 
proiect anterior.
Legislația suedeză în materie de achiziții publice permite atribuirea directă a unui contract numai în circum ‑
stanțe excepționale sau în cazul în care valoarea contractului se situează sub un anumit prag. În acest ultim 
caz, autoritatea contractantă trebuie să obțină cel puțin trei oferte.
Beneficiarul nu a respectat normele în cauză și a atribuit trei contracte în mod direct, după ce obținuse 
o singură ofertă pentru fiecare dintre contracte, ofertă care provenea de la societăți care furnizaseră aceleași 
servicii pentru proiectul anterior.Caseta 2
Nerespectarea de către bene ‑
ficiari a criteriilor de eligibili ‑
tate a avut un impact semni ‑
ficativ asupra ratei de eroare
30 
După cum se stipulează în Regulamen ‑
tul Consiliului privind sprijinul pentru 
dezvoltare rurală14, cheltuielile sunt 
eligibile numai dacă au fost efectuate 
în conformitate cu normele privind 
eligibilitatea și cu criteriile de selec ‑
ție stabilite la nivel național. Statele 
membre trebuie să stabilească aceste 
norme și criterii astfel încât să direc ‑
ționeze resursele financiare limitate 
către zone, proiecte și beneficiari care 
contribuie în cea mai mare măsură la 
obiectivele programului.31 
Cazurile de încălcare a criteriilor de 
eligibilitate au reprezentat un sfert din 
rata de eroare înregistrată de dome ‑
niul dezvoltării rurale, fiind distribuite 
în mod egal între organismele private 
și cele publice. Curtea a identificat 
o gamă variată de încălcări ale crite ‑
riilor de eligibilitate, ceea ce reflectă 
multitudinea măsurilor de investiții și 
numărul mare al normelor și al crite ‑
riilor de implementare care se aplică 
acestor măsuri în statele membre.
22 Observații
32 
Încălcarea criteriilor de eligibilitate 
poate avea loc la nivelul beneficiarului, 
al proiectului sau al elementelor de 
cost individuale. Aceste cazuri sunt 
ilustrate prin exemple în tabelul 2 .Tabelul 2Nivelul la care a avut loc încălcarea Exemplu
BeneficiarÎn Spania, pentru a beneficia de ajutor pentru investiții în instalații de prelucrare a produselor 
agricole, întreprinderile trebuie să aibă mai puțin de 750 de angajați și o cifră de afaceri mai 
mică de 200 de milioane de euro. La evaluarea conformității cu aceste plafoane, trebuie să se 
ia în considerare și cifrele referitoare la întreprinderile care dețin pachetul de control (până la 
ultimul proprietar efectiv).
Un beneficiar a prezentat un proiect de extindere a instalațiilor sale de producție. În cererea de 
finanțare, acesta a inclus date referitoare numai la jumătate dintre societățile care alcătuiau 
grupul. Pe baza acestor informații incomplete, beneficiarul a declarat că respecta plafoanele 
privind numărul angajaților și cifra de afaceri totală.
Curtea a recalculat indicatorii incluzând datele referitoare la toate întreprinderile din grup și 
a constatat că se încălcaseră ambele plafoane. Prin urmare, beneficiarul era neeligibil.
ProiectÎn Polonia, mai mulți fermieri au obținut ajutor pentru crearea unui grup de producători care 
urma să achiziționeze produse agricole de la membrii săi pentru a le vinde, ulterior, unor terți 
(cu scopul de a obține prețuri mai bune decât cele pe care le‑ar fi obținut fermierii în mod 
individual).
Una dintre condițiile pentru obținerea ajutorului respectiv era ca grupul de producători să 
vândă produsele unor terți.
Curtea a constatat că singurul client al grupului de producători era o altă întreprindere deținută 
de aceiași fermieri. Prin urmare, proiectul auditat nu era eligibil.
Elemente de cost individualeÎn Portugalia, un beneficiar a prezentat un proiect privind plantarea de măslini. Pe lângă 
alte condiții, eligibilitatea cheltuielilor depindea și de faptul de a fi suportate numai după 
depunerea cererii de finanțare [condiție necesară pentru a se evita efectul de balast (efectul 
deadweight ) și pentru a se asigura că ajutorul era acordat unor fermieri care aveau într‑adevăr 
nevoie de el].
La momentul examinării cererii de plată, Curtea a identificat elemente de cost (reprezentând 
peste 10 % din suma declarată) care fuseseră suportate înaintea depunerii cererii de finanțare. 
În consecință, aceste elemente de cheltuieli nu erau eligibile.
33 
Statele membre au pus în aplicare 
cerințele UE și obiectivele propriilor 
politici prin intermediul unei legis ‑
lații naționale și regionale care, în 
mod obișnuit, includea programe de 
dezvoltare rurală, reglementări de 
implementare, manuale de proceduri 
și ghiduri pentru solicitanți. Rezultatul a fost un număr semnificativ de norme 
și cerințe aplicabile. Curtea conside ‑
ră însă că aceste norme sunt adesea 
necesare pentru a se asigura, pe de 
o parte, utilizarea fondurilor publice în 
conformitate cu obiectivele de politică 
și, pe de altă parte, respectarea princi ‑
piilor bunei gestiuni financiare.
23 Observații
34 
În opinia Curții, în cazul proiectelor 
auditate, complexitatea normelor nu 
avea un caracter redundant și acestea 
nu impuneau obligații nejustificate 
beneficiarilor și statelor membre. Deși 
s‑au identificat câteva exemple de 
suprareglementare, ele aveau numai 
un impact marginal asupra ratei de 
eroare.
35 
Există riscul ca statele membre să eli ‑
mine anumite norme eficace în scopul 
prevenirii erorilor. Dar normele eficace 
sunt importante pentru îndeplinirea 
obiectivelor de politică și Curtea con ‑
sideră că procesul de simplificare nu ar 
trebui să împiedice respectarea prin ‑
cipiilor bunei gestiuni financiare. De 
exemplu (a se vedea caseta 3 ), norma 
descrisă în caseta de mai jos, aplicabilă 
în Portugalia, era o modalitate eficace 
prin care se excludeau investițiile care 
oricum s‑ar fi efectuat, chiar și fără 
acordarea unui ajutor public. Dacă in ‑
vestițiile oricum s‑ar fi efectuat, atunci 
ajutorul public nu ar fi fost necesar. De 
fapt, în mai multe rapoarte speciale, 
Curtea a criticat faptul că cheltuielile 
suportate înaintea depunerii cererii de 
finanțare sunt considerate eligibile și 
a formulat recomandarea ca acestea 
să fie considerate eligibile numai dacă 
sunt suportate după aprobarea finan ‑
țării. Prin urmare, în cazul respectiv, 
soluția pentru prevenirea erorilor nu 
ar fi fost ca statul membru să elimine 
o normă eficace, ci ca acesta să verifice 
mai bine cererile de plată.Măsura de sprijinire a instalării 
tinerilor fermieri nu era 
afectată de erori privind 
eligibilitatea
36 
Eșantionul de 461 de proiecte auditate 
a inclus 20 de proiecte implementate 
în cadrul măsurii „Instalarea tinerilor 
fermieri”. Acest tip de sprijin este acor ‑
dat persoanelor cu vârsta de cel mult 
40 de ani care devin pentru prima dată 
proprietare ale unei ferme. Sprijinul se 
acordă sub forma unei plăți forfetare 
în valoare maximă de 70 000 de euro și 
urmărește în primul rând să îi sprijine 
pe acești fermieri la instalarea și dez ‑
voltarea fermelor lor. Beneficiarii pot 
utiliza acest ajutor pentru a achiziționa 
teren, clădiri, echipament și animale, 
precum și pentru a acoperi cerințele în 
materie de capital circulant.
Exemplu de eliminare a unui criteriu eficace de eligibilitate
În Portugalia, la începutul perioadei de programare, în 2007, investițiile efectuate înaintea depunerii cererii 
de finanțare erau considerate neeligibile. Eșantionul de proiecte auditate a inclus două cazuri în care această 
regulă nu fusese respectată în ceea ce privește anumite elemente de cost, astfel încât cheltuielile respective 
au devenit neeligibile.
Normele naționale au fost modificate în 2011 și, în prezent, cheltuielile suportate înaintea depunerii cererii de 
finanțare sunt eligibile.Caseta 3
24 Observații
37 
Pe lângă cerințele de eligibilitate de 
bază (vârsta de cel mult 40 de ani și 
înființarea unei ferme pentru prima 
dată), regulamentul Consiliului15 sta‑
bilește încă două condiții, și anume: 
beneficiarii trebuie să dețină compe ‑
tențe și calificări profesionale suficien ‑
te și să prezinte un plan de dezvoltare. 
Statele membre au stabilit un număr 
limitat de cerințe detaliate, aplicabile și 
în cazul celor 20 de proiecte auditate. 
De exemplu, fermierii aveau obligația 
de a dobândi competențe și calificări 
profesionale adecvate prin activități 
de formare în termen de trei ani și de 
a elabora și a urma un plan de dezvol ‑
tare simplificat, care să descrie situația 
inițială a exploatației agricole, precum 
și obiectivele de etapă și țintele speci ‑
fice pentru dezvoltarea activităților.
38 
Deși s‑au identificat câteva deficiențe 
de procedură și câteva elemente care 
au suscitat preocupări în legătură cu 
buna gestiune financiară, Curtea nu 
a găsit nicio eroare privind legalitatea 
și regularitatea în ceea ce privește 
modul în care tinerii fermieri elabora ‑
seră și derulaseră proiectele. În opinia 
Curții, această situație se datorează 
numărului redus de cerințe detaliate, 
exactității sferei de aplicare a măsurii 
și utilizării plăților sub formă de sume 
forfetare. Desigur, schemele de acest 
tip trebuie să prezinte și un bun raport 
costuri‑beneficii și să demonstreze 
o bună gestiune financiară, dar aceste 
aspecte nu intră în sfera prezentului 
raport. Exemplul ilustrează însă că rela ‑
tiva simplitate a unei scheme exercită 
cu adevărat un impact asupra nivelului 
de nereguli.Indicii cu privire la posi ‑
bile nereguli deliberate 
identificate la nivelul unor 
beneficiari privați
39 
Regulamentul (UE) nr. 65/2011 al 
Comisiei prevede că, în cazul în care se 
constată că un beneficiar prezintă în 
mod deliberat o declarație falsă, ope ‑
rațiunea în cauză trebuie să fie exclusă 
de la acordarea sprijinului și toate 
sumele deja plătite pentru operațiunea 
respectivă trebuie să se recupereze16.
40 
Cazurile de fraudă pot consta în unul 
sau mai multe dintre următoarele 
elemente17:
 — folosirea sau prezentarea unor 
declarații sau documente inexacte 
sau incomplete care au ca efect 
perceperea necuvenită a unor 
fonduri care provin din bugetul 
general al UE sau din bugetele 
gestionate de UE sau în numele 
acesteia;
 — necomunicarea unei informații 
solicitate având același efect;
 — deturnarea unor fonduri spre alte 
scopuri decât cele pentru care au 
fost acordate inițial.
41 
În 6 din 152 de proiecte private de 
investiții auditate (4 %), Curtea a găsit 
indicii cu privire la posibile nereguli 
comise în mod deliberat de anumiți 
beneficiari. Aceste cazuri reprezintă 
o optime din rata medie de eroare 
înregistrată de domeniul dezvoltării 
rurale.15 Articolul 22 din Regulamentul 
(CE) nr. 1698/2005 al 
Consiliului.
16 Articolul 4 alineatul (8) și 
articolul 30 alineatul (2) din 
Regulamentul (UE) nr. 65/2011 
al Comisiei.
17 Frauda, așa cum este aplicată 
în dreptul UE, este definită la 
articolul 1 din Actul Consiliului 
din 26 iulie 1995 de elaborare 
a Convenției privind 
protejarea intereselor 
financiare ale Comunităților 
Europene.
25 Observații
42 
Curtea raportează către OLAF toate 
cazurile în care există indicii cu privire 
la nereguli deliberate, pentru ca aces ‑
tea să fie analizate și să se ia măsurile 
corespunzătoare. Caseta 4  prezintă un 
exemplu în acest sens.
Măsura de sprijinire 
a investițiilor în instalații 
de prelucrare a produselor 
agroalimentare suscită cele mai 
multe preocupări
43 
Măsura de dezvoltare rurală „Creșterea 
valorii adăugate a produselor agrico ‑
le și forestiere” a avut cea mai mare 
contribuție la rata de eroare aferentă 
investițiilor private. Această măsură 
este destinată întreprinderilor mici și 
mijlocii (IMM‑uri) și finanțează investiții 
în instalații de prelucrare a produselor 
primare. Printre aceste instalații se nu ‑
mără unitățile vitivinicole, unitățile de 
morărit, unitățile de prelucrare a fruc ‑
telor și legumelor și liniile de ambalare.44 
Dintre cele 19 proiecte auditate în ca ‑
drul acestei măsuri, 10 erau afectate de 
eroare (trei fiind raportate către OLAF). 
Principalele deficiențe observate au 
fost nerespectarea criteriului privind 
IMM‑urile și nerespectarea proceduri ‑
lor corespunzătoare în materie de achi ‑
ziții private. Ajutorul public acordat 
pentru această măsură este de obicei 
de ordinul a câteva milioane de euro 
per proiect, ceea ce reprezintă un 
stimulent puternic pentru solicitanți 
de a eluda normele în scopul primirii 
ajutorului.
Exemplu de indicii cu privire la o neregulă deliberată
Un beneficiar a solicitat ajutor pentru o măsură de investiții în cazul căreia normele aplicabile stipulau că 
echipamentele achiziționate de ocazie nu sunt eligibile. La momentul prezentării cererii de plată, benefici ‑
arul a declarat că echipamentul care făcea parte din proiect fusese achiziționat ca echipament nou de la un 
concesionar.
În cursul vizitei la fața locului, auditorii Curții au găsit probe care demonstrau că, de fapt, echipamentul achizi ‑
ționat nu era nou. Ulterior, auditorii au obținut o serie de documente de la terți, care confirmau că echipamen ‑
tul achiziționat era de ocazie.
Cheltuielile aferente au fost evaluate ca fiind neeligibile, iar cazul a fost înaintat OLAF.Caseta 4
26 Observații
45 
Pe lângă cele menționate anterior, 
Curtea a raportat de curând numeroa ‑
se deficiențe în implementarea acestei 
măsuri, care au afectat grav eficiența 
și eficacitatea măsurii de a‑și atinge 
obiectivele de politică18.
Autoritățile statelor membre 
ar fi putut să detecteze și să 
corecteze erorile care afectau 
măsurile de investiții
46 
Regulamentul (UE) nr. 65/2011 al Comi ‑
siei prevede că statele membre trebuie 
să instituie un sistem de control care să 
garanteze efectuarea tuturor con ‑
troalelor necesare pentru a se verifica 
respectarea condițiilor de acordare 
a ajutorului. Regulamentul stabilește 
modul în care trebuie să se desfășoare 
aceste controale, inclusiv ce anume 
trebuie verificat, modul de selectare 
a eșantioanelor și gradul minim de 
acoperire pentru fiecare tip de sprijin.
47 
Controalele administrative trebuie să 
fie efectuate cu privire la toate cere ‑
rile de finanțare și la toate cererile de 
plată și trebuie să includă cel puțin 
o vizită la locul operațiunii finanțate 
sau la locul investiției, pentru a verifica 
realizarea acesteia. În plus, trebuie să 
se efectueze anual controale la fața 
locului pentru un eșantion de proiecte 
reprezentând cel puțin 5 % din cheltu ‑
ielile suportate.48 
Curtea consideră că statele membre 
ar fi putut și ar fi trebuit să prevină 
majoritatea erorilor înregistrate la ni ‑
velul măsurilor de investiții, motivând 
această observație prin două elemen ‑
te, prezentate în cele ce urmează.
49 
În primul rând, informațiile necesare 
pentru detectarea și corectarea ero ‑
rilor se aflau la dispoziția autorităților 
statelor membre, dar ele fie nu au 
fost utilizate, fie nu au fost solicitate 
în multe dintre cazuri. S‑au remarcat 
următoarele situații recurente:
 — informațiile erau disponibile în do ‑
cumentația justificativă prezentată 
de beneficiar (de exemplu, datele 
facturilor), dar nu au fost utilizate 
de agenția de plăți;
 — informațiile erau disponibile la 
nivelul beneficiarului (de exemplu, 
evidențe contabile), însă agenția 
de plăți nu le‑a solicitat;
 — informațiile erau disponibile la ni ‑
velul unui terț (de exemplu, struc ‑
tura acționariatului societăților 
beneficiare), însă nu a fost căutată 
de agenția de plăți.
50 
În al doilea rând, controalele efectu ‑
ate de autoritățile statelor membre 
nu erau exhaustive. În caseta 5  sunt 
prezentate exemple care ilustrează 
această situație.18 Raportul special nr. 1/2013: 
„Sprijinul acordat de UE 
pentru industria de prelucrare 
a produselor agroalimentare 
a contribuit în mod eficace și 
eficient la creșterea valorii 
adăugate a produselor 
agricole?”  
(http://eca.europa.eu ).
27 Observații
51 
Examinările realizate de Curte cu pri ‑
vire la sisteme au confirmat că nivelul 
de calitate a controalelor efectuate de 
statele membre era insuficient. În ulti ‑
mii trei ani, Curtea a evaluat calitatea 
unor elemente‑cheie ale sistemelor 
de supraveghere și de control aplica ‑
te în cazul măsurilor de investiții de 
14 agenții de plăți din 13 state mem ‑
bre19. În urma examinării, a reieșit că 
nicio agenție de plăți nu dispunea de 
sisteme eficace pentru controalele 
administrative și doar cinci agenții au 
fost evaluate ca fiind eficace în ceea 
ce privește sistemele instituite pentru 
controalele la fața locului.52 
În cazul măsurilor de investiții, majo ‑
ritatea erorilor survin în etapa inițială, 
a depunerii cererii de finanțare, și în 
etapa ulterioară, a procedurii de achi ‑
ziții. Verificarea cererilor de finanțare 
este o procedură complexă și adeseori 
de durată.Exemple ilustrând calitatea nesatisfăcătoare a controalelor efectuate de 
autoritățile statelor membre
În Polonia, un contract cofinanțat în cadrul măsurii de asistență tehnică (a se vedea punctul 23) a fost atribuit 
în mod direct, fără a se realiza procedura competitivă necesară. Curtea a constatat că nu se efectuaseră con ‑
troalele necesare, întrucât agenția de plăți nu verifica dacă proiectele de asistență tehnică respectau normele 
privind achizițiile publice.
În România, agenția de plăți a efectuat controale cu privire la cererea de plată prezentată de beneficiar pentru 
un proiect de furnizare de servicii de consultanță în domeniul agricol. Raportul de control întocmit de agenția 
de plăți indica faptul că diferența dintre suma declarată de beneficiar și suma aprobată de agenția de plăți de ‑
pășea 3 %. Agenția de plăți nu a aplicat penalitatea impusă în astfel de cazuri pentru că nu se efectuau astfel 
de controale pentru această măsură.
În Spania, costul unor lucrări de construcții desfășurate a fost justificat prin copii ale facturilor emise de con ‑
tractant și prin copii ale documentelor de plată. Aceste facturi indicau faptul că contractantul oferise o redu ‑
cere de 5 % din valoarea totală a facturilor. Evidența plăților indica, de asemenea, că beneficiarul nu plătise 
facturile integral, ci aplicând reducerea de 5 %. Deși agenția de plăți verificase facturile și evidența plăților, 
cheltuielile au fost aprobate integral, fără a se deduce reducerea de 5 % care reprezenta o cheltuială pe care 
beneficiarul nu o suportase.
În Suedia, un organism administrativ regional nu a respectat normele aplicabile în materie de achiziții (a se 
vedea caseta 2 ). Curtea a constatat că agenția de plăți delegase respectivului organism administrativ regio ‑
nal sarcina de a aproba cererile de finanțare și cererile de plată aferente proiectului auditat. În același timp, 
organismul primea ajutorul în calitate de beneficiar. Organismul administrativ regional nu verificase, în cadrul 
controalelor administrative efectuate, conformitatea cu normele naționale în materie de achiziții publice.Caseta 5
19 A se vedea anexa 4.2 la 
rapoartele anuale ale Curții 
privind exercițiile 2011, 2012 
și 2013.
28 Observații
53 
Curtea ia notă de faptul că dificultă ‑
țile întâmpinate în această etapă pot 
fi determinate parțial de unele ine ‑
ficiențe ale procedurilor utilizate de 
agențiile de plăți. În general, agențiile 
de plăți efectuează întregul set de 
verificări asupra cererilor de finanțare 
chiar dacă, la un anumit moment din 
procesul de verificare, devine clar că 
o cerere nu este eligibilă. Prin urmare, 
orice interval de timp în care verifică ‑
rile sunt continuate după momentul la 
care s‑a stabilit neeligibilitatea repre ‑
zintă o sursă de ineficiență.54 
Atunci când resursele financiare sunt 
limitate, în special la sfârșitul perioadei 
de programare, este posibil ca numai 
o mică parte din cererile de finanțare 
să poată fi finanțate (cererile care pri ‑
mesc punctajul cel mai mare conform 
criteriilor de selecție). Cu toate acestea, 
unele agenții efectuează întregul set 
de verificări asupra tuturor cererilor de 
finanțare prezentate, chiar dacă multe 
dintre proiectele eligibile nu vor primi 
finanțare deoarece nu vor avea sufici ‑
ente puncte. În acest context, agenția 
de plăți responsabilă pentru regiunea 
Sicilia din Italia utilizează o proce ‑
dură eficientă, care este descrisă în 
caseta 6 .
Exemplu de bună practică în evaluarea cererilor de finanțare
În Italia (Sicilia), cererile de finanțare sunt evaluate în două etape.
În prima etapă, se efectuează un număr limitat de verificări asupra tuturor cererilor, care sunt publicate ul ‑
terior într‑un raport de selecție preliminară. Proiectele sunt selectate în ordine descrescătoare în funcție de 
punctajul primit, până când valoarea totală a proiectelor selectate atinge valoarea bugetului alocat.
În cea de a doua etapă, se efectuează verificări complete numai asupra proiectelor care au trecut de procedu ‑
ra de selecție preliminară. În cazul în care printre acestea se identifică proiecte neeligibile, ele sunt înlocuite 
cu proiectele care au primit punctajul cel mai mare și nu au fost selectate inițial.Caseta 6
29 Observații
PARTEA II – Care sunt 
principalele cauze ale 
ratei de eroare constatate 
în legătură cu ajutorul pe 
suprafață?
55 
Această secțiune examinează cauzele 
erorilor înregistrate în ceea ce privește 
ajutorul pe suprafață. Deși bugetul 
total este împărțit în mod egal între 
măsurile de investiții și ajutorul pe 
suprafață, acesta din urmă a contribuit 
doar cu o treime la rata de eroare (a 
se vedea figura 2 ). Principalul impact 
asupra ratei de eroare l‑a avut neres ‑
pectarea angajamentelor de agrome ‑
diu, spre deosebire de ajutorul pentru 
zonele defavorizate.
Dintre măsurile legate de 
suprafață, ajutorul pentru  
agromediu este cel mai 
susceptibil la erori
56 
Plățile de agromediu sunt acordate 
fermierilor care se angajează în mod 
voluntar să respecte anumite condiții 
care contribuie la îndeplinirea obiecti ‑
velor de mediu. Plățile sunt destinate 
să acopere costurile suplimentare și 
pierderea de venit ca urmare a utiliză ‑
rii unor practici agricole ecologice în 
cursul unei perioade de cinci până la 
șapte ani. Dintre măsurile de dezvol ‑
tare rurală, ajutorul pentru agromediu 
este măsura cea mai importantă din 
punct de vedere financiar. Acesteia 
i s‑au alocat aproximativ 20 de miliarde 
de euro (o cincime din bugetul total 
pentru dezvoltare rurală pentru peri ‑
oada de programare 2007‑2013).57 
Încălcările angajamentelor de agro ‑
mediu au reprezentat o optime din 
rata de eroare totală. Erorile au fost 
cauzate în principal de nerespectarea 
unor angajamente simple (a se vedea 
caseta 7 ), care însă au împiedicat sem ‑
nificativ obținerea beneficiilor dorite 
pentru mediu.
30 Observații
Exemple de nerespectare a unor angajamente simple de agromediuCaseta 7
Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
 Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.
 Sursa:  Curtea de Conturi Europeană.În Țările de Jos, un fermier a încheiat un contract pentru 
măsura „Suprafețe de delimitare vegetale constând în 
pășuni”.
Dintre cele trei angajamente prevăzute, unul era legat de 
lucrările de dragare (în scopul protejării biodiversității, era 
interzisă acoperirea marginilor pajiștii cu noroi dragat din 
canalele de apă).
În cursul vizitei la fața locului, auditorii Curții au constatat 
că, în loc să fie împrăștiat în mod egal, noroiul excavat 
fusese depozitat pe o fâșie lată de doi metri de‑a lungul 
canalelor, pe o distanță de 4 000 de metri.
În Regatul Unit (Anglia), un fermier a primit ajutor pentru 
o pășune permanentă cu un aport foarte scăzut de resur ‑
se externe (cum ar fi îngrășămintele). Una dintre cerințe 
era evitarea pășunatului excesiv, astfel încât creșterea, 
calitatea sau diversitatea vegetației să nu fie afectată 
negativ.
Auditorii Curții au descoperit că o parte a parcelei era 
distrusă din cauza pășunatului excesiv.
În Malta, un fermier s‑a angajat să nu planteze niciun 
fel de culturi pe o fâșie de teren cu o lățime de cel puțin 
un metru de‑a lungul gardurilor și să păstreze această 
suprafață necultivată, nearată, nefertilizată și netrata ‑
tă. Acest angajament viza să contribuie la conservarea 
biodiversității.
Curtea a constatat că beneficiarul nu a respectat această 
obligație pe niciuna dintre parcelele de teren care făceau 
obiectul angajamentului asumat.
31 Observații
58 
Curtea consideră că există trei factori 
care, combinați, explică rata de eroare 
înregistrată de măsurile de agrome ‑
diu. Acești factori sunt ilustrați grafic 
în figura 7  și prezentați în mod mai 
detaliat la punctele următoare.
Respectarea angajamentelor 
nu produce un efect pozitiv 
imediat pentru fermier
59 
Fermierii sunt direct afectați de costu ‑
rile respectării angajamentelor și/sau 
de pierderea de venituri cauzată de 
producțiile mai scăzute obținute prin 
utilizarea unor tehnici mai ecologice. 
În majoritatea cazurilor, aceste efor ‑
turi nu sunt recompensate de efecte 
pozitive imediate pentru exploatații. În 
consecință, probabilitatea ca fermierii 
să respectele angajamentele este mai scăzută dacă nu există o relație directă 
imediată între angajamentele asumate 
și rezultatele activității lor agricole.
60 
Aceasta a fost situația a 13 din 17 erori 
identificate, în cazul cărora beneficiile 
aduse de măsură erau beneficii pe 
termen lung cu un impact profund 
pentru mediu (precum protejarea 
biodiversității).Figura 7Factorii care stau la baza ratei de eroare înregistrate în 
legătură cu plățile de agromediu
Stimulente insuﬁciente 
pentru a respecta 
normele aplicabile
Rată scăzută 
de penalizareRată scăzută 
de control
32 Observații
61 
Curtea nu a considerat că lipsa cu ‑
noștințelor cu privire la angajamente 
constituia o explicație validă pentru 
cele mai multe dintre încălcările co ‑
mise de fermieri, întrucât, înainte de 
semnarea angajamentului, fermierilor 
li se prezintă lista detaliată a condițiilor 
pe care trebuie să le respecte. În plus, 
în 13 din 17 cazuri, eroarea survenise 
la nivelul unor beneficiari mari, care 
dețineau cunoștințe și resurse vaste. 
De fapt, acești fermieri dețineau peste 
50 de hectare de teren, iar activitățile 
agricole reprezentau principala lor 
sursă de venit.
Rata scăzută a controalelor 
vizând angajamentele de 
agromediu
62 
Statele membre verifică respectarea 
celor mai multe dintre angajamentele 
de agromediu numai în cursul controa ‑
lelor la fața locului, care sunt efectuate 
pe un eșantion de 5 % din numărul 
total al beneficiarilor care primesc spri ‑
jin. Acest lucru înseamnă că, în medie, 
există probabilitatea ca un fermier să 
fie verificat o dată la 20 de ani. În plus, 
nu toate angajamentele pot fi verifi ‑
cate în orice moment al anului, astfel 
încât sfera controalelor și probabili ‑
tatea de a detecta neconformități se reduc. Această rată scăzută a controa ‑
lelor vizând angajamentele este un 
alt factor care a contribuit la rata de 
eroare constatată.
63 
Dintre cele 17 cazuri de erori identifi ‑
cate, Curtea a descoperit opt situații în 
care verificarea angajamentelor s‑ar fi 
putut realiza prin controale administra ‑
tive în loc de controale la fața locului (a 
se vedea caseta 8 ). Această schimbare 
a procedurii le‑ar fi permis autorități ‑
lor statelor membre să detecteze și să 
corecteze erorile în cursul controalelor 
administrative, întrucât aceste con ‑
troale se efectuează asupra tuturor 
beneficiarilor. O astfel de practică ar 
fi foarte adecvată pentru controalele 
realizate pe baza documentelor justi ‑
ficative precum registrele de activitate 
ținute de fermier (fertilizare, pășunatul 
animalelor, cositul ierbii) și certificatele 
emise de terți.
Exemplu de angajament de agromediu care ar fi putut să fie verificat prin controale 
administrative
În Estonia, unul dintre angajamentele din cadrul măsurii era ca fermierul să preleveze cel puțin o probă de sol 
pentru fiecare cinci hectare de teren deținut și să o trimită unui laborator acreditat pentru a fi analizată din 
punctul de vedere al acidității solului și al conținutului de fosfor și potasiu. Normele prevedeau că rezultatele 
analizelor de laborator trebuiau să fie păstrate de fermier și puse la dispoziția inspectorilor în cursul vizitelor la 
fața locului.
La momentul vizitei la fața locului efectuate de auditorii Curții, fermierul a prezentat rezultatele analizelor 
de laborator pentru cele nouă probe de sol prelevate. La recalculare, ținând cont de suprafața parcelelor, s‑a 
stabilit că fermierul ar fi trebuit să preleveze 13 probe, și nu nouă. Această nerespectare a angajamentelor ar fi 
putut să fie detectată prin controale administrative.Caseta 8
33 Observații
Sistemul de reduceri și 
penalități nu are un efect 
disuasiv puternic
64 
Statele membre aplică un sistem pro ‑
porțional de reduceri și penalități care, 
în funcție de gravitatea, amploarea și 
gradul de permanență ale încălcării, 
determină de obicei reducerea parțială 
a plății efectuate. De exemplu, în cazul 
descris în caseta 8 , s‑a aplicat o re ‑
ducere de 5 % pentru nerespectarea 
angajamentului. Fermierii nu riscă să 
piardă propriii bani ca urmare a necon ‑
formității, ci riscă numai să returneze 
ceea ce li s‑a plătit deja. În cazuri extre ‑
me, când fermierii nu respectă niciunul 
dintre angajamentele asumate, iar 
agenția de plăți decide să recupereze 
cuantumul total al plății efectuate, 
fermierii s‑ar găsi în aceeași situație în 
care s‑ar fi găsit dacă nu și‑ar fi asumat 
niciun angajament.65 
În acest context, frecvența erorilor (17 
din cele 121 de plăți auditate) indică și 
faptul că sistemul de reducere a plăți ‑
lor în caz de neconformitate are doar 
un efect disuasiv limitat asupra fermie ‑
rilor (a se vedea caseta 9 ).
Plățile destinate zonelor 
defavorizate sunt afectate 
de eroare într‑o mai mică 
măsură
66 
Plățile acordate fermierilor din zonele 
montane sau din alte zone afectate 
de handicapuri naturale (cunoscute 
sub denumirea comună de „zone 
defavorizate”) compensează eforturile 
fermierilor care continuă să desfășoare 
activități agricole în zonele respective. 
Aceste măsuri de dezvoltare rurală ur ‑
măresc utilizarea durabilă a terenurilor 
agricole și, astfel, contribuie la amelio ‑
rarea mediului și a spațiului rural.
Consecințele financiare limitate ale unei neconformități
În Regatul Unit, un fermier și‑a asumat un angajament privind plantarea de vegetație de șes pe o pășune 
acidă. În cadrul acestei măsuri existau numai două angajamente: reducerea densității efectivului de animale 
(numărul de animale care pășunează pe un hectar) și interzicerea pășunatului între lunile octombrie și martie.
Auditorii Curții au efectuat o vizită la exploatația fermierului în luna octombrie și au constatat că animalele 
încă pășunau pe parcelele respective. Consecința financiară pentru fermier a fost reducerea cu 3 % a plății.Caseta 9
34 Observații
67 
Impactul celor 78 de plăți auditate 
destinate zonelor defavorizate asu ‑
pra ratei de eroare globale ar fi fost 
neglijabil dacă nu ar fi existat două 
cazuri în care s‑au constatat erori 
generate de nerespectarea condițiilor 
de eligibilitate suplimentare impuse de 
statele membre în cauză (a se vedea 
caseta 10 ). Această situație ilustrează 
dilema legată de condițiile de eligibi ‑
litate: pe de o parte, ele sunt necesare 
pentru a se asigura cheltuirea cores ‑
punzătoare a fondurilor, dar, pe de altă 
parte, ele ar putea să crească riscul de 
eroare.
68 
Această rată de eroare relativ scăzută 
se datorează caracteristicilor principale 
ale măsurilor vizate, și anume:
 — existența unui număr mic de 
condiții de eligibilitate detalia ‑
te: terenul trebuie să se situeze 
într‑o zonă desemnată, definită 
de statele membre și aprobată de 
Comisie, și trebuie să fie păstrat 
în condiții agricole și de mediu 
corespunzătoare; — plățile se acordă sub formă de 
sumă forfetară la hectar și sunt 
degresive. Acest lucru înseamnă 
că exploatațiile mai mari vor primi 
plăți mai mici pentru suprafețele 
care depășesc un anumit prag și 
că, în cazul acestor ferme, posibile ‑
le diferențe la nivelul suprafețelor 
au doar un impact limitat.
69 
Curtea observă că aceste caracteristici 
(existența unui număr mic de cerințe 
detaliate, exactitatea sferei de aplica ‑
re a măsurii și utilizarea plăților sub 
formă de sume forfetare) explică și 
rata de eroare scăzută înregistrată de 
măsura de investiții „Instalarea tinerilor 
fermieri”.
Condiții de eligibilitate suplimentare impuse de statele membre în ceea ce privește 
plățile pentru zonele defavorizate
În Italia și în Portugalia, eligibilitatea pășunilor din zonele montane era condiționată de deținerea de către 
beneficiar a unui număr minim de animale. În cursul vizitelor la fața locului, auditorii Curții au constatat că fer ‑
mierii în cauză nu dețineau numărul necesar de animale și că, în consecință, pășunile nu erau eligibile pentru 
sprijin.
Aceste două cazuri au contribuit cel mai mult la rata de eroare care afecta plățile pentru zonele defavorizate.Caseta 10
35 Observații
PARTEA III – Planurile de 
acțiune ale statelor 
membre și noul cadru 
juridic al UE au 
potențialul de a remedia 
aceste cauze în mod 
eficace?
70 
Comisia și statele membre au luat mă ‑
suri pentru a remedia cauzele erorilor 
în domeniul dezvoltării rurale. Această 
secțiune examinează dacă cele două 
măsuri principale adoptate – planurile 
de acțiune și cadrul juridic al UE – au 
potențialul de a fi eficace.
Măsura introducerii unor 
planuri de acțiune, inițiată 
de Comisie, reprezintă un pas 
în direcția potrivită pentru 
a remedia cauzele erorilor
71 
Cheltuielile de dezvoltare rurală sunt 
executate în cadrul gestiunii partajate 
între statele membre și Comisie20. În 
conformitate cu principiul subsidiarită ‑
ții, statele membre sunt responsabile 
de implementarea programelor de 
dezvoltare rurală la nivelul teritorial 
corespunzător, respectând propriile 
mecanisme instituționale. Comisia 
este responsabilă de supravegherea 
statelor membre, prin care se asigură 
că acestea își îndeplinesc obligațiile.
72 
În cazul în care, în cursul implementă ‑
rii, nivelul de eroare se menține ridicat, 
Comisia21 trebuie să identifice deficien ‑
țele din cadrul sistemelor de control, 
să analizeze costurile și beneficiile 
unor posibile măsuri corective și să 
ia sau să propună măsuri adecvate. 
Atunci când deficiențele determină 
formularea unei rezerve în declarația 
de asigurare a directorului general, 
Comisia are obligația de a analiza informațiile incluse în raportul anual 
de activitate și de a prezenta un plan 
de acțiune. Această situație s‑a repetat 
în cazul cheltuielilor de dezvoltare 
rurală începând cu 2011.
73 
În acest context, în efortul de a reduce 
rata de eroare înregistrată la nivelul 
cheltuielilor de dezvoltare rurală, 
Comisia a invitat toate statele membre 
să elaboreze un plan de acțiune pe trei 
niveluri, vizând să identifice cauzele 
erorilor, să pună în aplicare măsuri 
corective specifice în vederea reducerii 
erorilor constatate și să consolide ‑
ze măsurile preventive necesare, în 
vederea reducerii riscului de producere 
a unor erori.
Planurile de acțiune nu sunt 
încă un instrument complet 
dezvoltat pentru remedierea 
cauzelor erorilor
74 
Sfera de aplicare și calitatea planuri ‑
lor de acțiune varia considerabil de 
la un stat membru la altul. Curtea 
a constatat că două planuri de acțiu ‑
ne – Germania (Berlin‑Brandenburg) și 
Ungaria – erau relativ sumare, inclu ‑
zând un număr redus de măsuri și 
având un potențial limitat de reușită în 
ceea ce privește remedierea cauzelor 
erorilor, în timp ce alte două planuri de 
acțiune – Italia (Lombardia) și Româ ‑
nia – aveau un nivel calitativ relativ 
corespunzător și conțineau numeroase 
măsuri, prezentând un potențial de re ‑
ușită ridicat în ceea ce privește remedi ‑
erea cauzelor erorilor. Această variație 
a gradului de potențială eficacitate 
a planurilor de acțiune era determinată 
de trei deficiențe principale, după cum 
se explică în cele ce urmează.20 Regulamentul (CE) 
nr. 1290/2005 al Consiliului.
21 Regulamentul (UE, Euratom) 
nr. 966/2012.
36 Observații
75 
În primul rând, statele membre nu 
și‑au asumat responsabilitatea de 
a identifica erorile și de a propune 
măsuri corective. Planurile de acțiune 
sunt supuse unei proceduri oficiale 
de monitorizare și urmărire. Dacă nu 
implementează măsurile propuse, 
statele membre pot face obiectul unor 
corecții financiare ori al întreruperii, 
suspendării sau reducerii plăților. 
Planurile de acțiune au fost elaborate 
în cadrul unui proces iterativ, cea de 
a patra actualizare a lor aflându‑se în derulare la momentul finalizării acti ‑
vității de audit. Comisia a comunicat 
inițial o listă neexhaustivă a cauzelor 
erorilor. Statele membre nu au abordat 
însă toate aceste cauze și, în cazul uno ‑
ra dintre cauzele abordate, măsurile 
propuse prezintă un potențial limitat 
de remediere a cauzelor erorilor (a se 
vedea caseta 11 ). Ulterior, planurile de 
acțiune au fost ameliorate treptat, ca 
răspuns la solicitările Comisiei.
Exemplu de măsură propusă pentru a reduce rata de eroare
Sistemul de reduceri și penalități era una dintre potențialele cauze ale erorilor înregistrate în legătură cu ajuto ‑
rul pe suprafață. Ea a fost identificată de Comisie și abordată de statele membre. Sistemul nu era considerat 
a fi proporțional (în unele cazuri, statele membre aplicau o reducere de 100 % a plății, chiar dacă se încălcase 
numai un angajament dintr‑un set de angajamente).
Curtea este de acord că prin modificările aduse sistemului de reduceri și penalități ar trebui să se garanteze 
faptul că sistemul reflectă în mod adecvat nivelul de neîndeplinire a obiectivelor de mediu urmărite.
Însă, deși reducerea penalităților aplicate va reduce rata de eroare, ea nu va remedia încălcările care au 
determinat această rată de eroare, și nici impactul lor potențial negativ asupra mediului. De fapt, penalitățile 
trebuie să aibă un puternic efect disuasiv asupra fermierilor, împiedicându‑i să își încalce obligațiile. În cazul 
prezentat în caseta 9  nu s‑a obținut acest efect.Caseta 11
22 Comisia realizează audituri de 
conformitate în statele 
membre pentru a verifica dacă 
plata cheltuielilor a fost 
efectuată în conformitate cu 
normele aplicabile. Auditurile 
se încheie cu sau fără corecții 
financiare, în funcție de erorile 
constatate. Durata medie 
a procedurii de conformitate 
în cazul auditurilor încheiate 
în 2013 a fost de 36 de luni.76 
În al doilea rând, patru dintre cele 
zece planuri de acțiune examinate nu 
au introdus în mod sistematic măsuri 
pentru a da curs constatărilor de audit 
formulate de Comisie și de Curte. 
Statele membre nu au ținut seama de 
toate deficiențele raportate de audito ‑
rii Comisiei la încheierea procedurilor 
de audit de conformitate. Prin urmare, 
este probabil ca unele dintre cauzele 
erorilor să nu fie remediate în perioada 
următoare22.
37 Observații
Exemple de bune practici în conceperea de măsuri concrete bine direcționate
În Bulgaria, fermierii primesc de la agenția de plăți mesaje SMS prin care sunt informați în legătură cu calenda ‑
rul angajamentelor (perioadele în care anumite practici sunt interzise).
În Italia (Lombardia), fermierii primesc notificări scrise cu privire la diferențele dintre suprafața declarată în 
campania anterioară și suprafața rezultată în urma reactualizării sistemului de identificare a parcelelor de 
teren (sistemul informatic prin care se identifică locația și suprafața parcelelor agricole).
În România, agenția de plăți a obținut acces deplin și gratuit la Registrul Comerțului, care furnizează informații 
necesare pentru verificarea statutului IMM‑urilor.Caseta 1277 
În al treilea rând, cele mai multe dintre 
măsurile propuse erau concepute 
urmând o serie de direcții generale. 
Majoritatea statelor membre pro ‑
pun soluții de ordin general, precum 
actualizarea manualelor de procedură 
sau organizarea de cursuri de formare. 
De exemplu, în legătură cu achiziții ‑
le publice, o soluție propusă în mod 
repetat era instruirea inspectorilor și 
a beneficiarilor cu privire la normele 
aplicabile în materie de achiziții pu ‑
blice. Planurile de acțiune nu analizau 
însă care dintre aspectele normelor era 
cel mai probabil să fie încălcate și din 
ce motiv. În acest context, există riscul 
ca eficacitatea măsurilor propuse să fie 
subminată.
78 
Curtea a identificat însă și exemple 
de bune practici în ceea ce privește 
conceperea unor răspunsuri adecvate 
la problemele identificate (a se vedea 
caseta 12 ). De două ori pe an, Comisia 
organizează seminare la care participă 
reprezentanți ai tuturor statelor mem ‑
bre, această oportunitate fiind folosită pentru a se discuta stadiul implemen ‑
tării planurilor de acțiune, pentru a se 
face schimb de experiență și pentru 
a se disemina bune practici.
Prevenirea deficiențelor 
generalizate la nivelul UE 
nu beneficiază de suficientă 
atenție
79 
Planurile de acțiune abordează defi ‑
ciențele identificate în mod specific 
în fiecare stat membru, fără a include 
măsuri de prevenire a deficiențelor 
detectate în alte state membre. Comi ‑
sia nu a solicitat statelor membre să 
abordeze în mod sistematic cele mai 
grave deficiențe generalizate la nivelul 
UE, cum ar fi nerespectarea normelor 
privind achizițiile publice, neregulile 
deliberate și insuficiența controalelor 
administrative efectuate în legătură cu 
angajamentele de agromediu.
38 Observații
80 
Curtea a examinat zece planuri de ac ‑
țiune pentru a verifica dacă includeau 
măsuri de remediere a deficiențelor 
generalizate și a constatat că nu aceas ‑
ta era situația. Trei state membre nu 
incluseseră nicio măsură în domeniul 
achizițiilor publice, cinci state incluse ‑
seră măsuri la modul general și numai 
două state (Letonia și România) con ‑
cepuseră liste de verificare detaliate. 
Curtea a constatat că situațiile de încăl ‑
care a angajamentelor de agromediu 
puteau să fie detectate prin controale 
administrative (a se vedea punctul 63). 
Cu toate acestea, un singur stat mem ‑
bru (Spania) inclusese această măsură 
în planul său de acțiune, dar numai 
pentru șapte dintre cele 17 regiuni. 
Detectarea neregulilor deliberate era 
inclusă într‑un singur plan de acțiune 
(România).
81 
În acest context, planurile de acțiune 
reprezintă un pas în direcția corectă, 
dar sunt în primul rând un răspuns. 
Faptul că statele membre nu au abor ‑
dat probleme constatate la nivelul 
întregii UE, considerând că ele nu li 
se aplică, reduce eficacitatea acestor 
planuri pe viitor.
Noul cadru juridic al UE ar 
putea avea un efect pozitiv în 
ceea ce privește remedierea 
cauzelor erorilor
82 
Dezvoltarea rurală în perioada de 
programare 2014‑2020 va fi pusă în 
aplicare în cadrul politicii agricole co ‑
mune reformate, care a fost instituită 
printr‑un set de patru regulamente de 
bază23 împreună cu actele delegate și 
actele de punere în aplicare aferente24.83 
Îndeplinindu‑și rolul statutar, Curtea 
a emis Avizul nr. 1/2012 referitor la 
o serie de propuneri de regulamen ‑
te privind politica agricolă comună 
pentru perioada 2014‑202025. În timp 
ce respectivul aviz exprimă mai multe 
puncte de vedere referitor la politica 
agricolă comună formulate în principal 
din perspectiva bunei gestiuni financi ‑
are, acest raport special abordează nu ‑
mai impactul potențial al noii legislații 
asupra cauzelor erorilor înregistrate în 
ceea ce privește legalitatea și regulari ‑
tatea la nivelul dezvoltării rurale.
Noul pachet legislativ conține 
anumite elemente care ar putea 
remedia cauzele erorilor
84 
Noul cadrul juridic introduce con ‑
ceptul de „condiționalitate ex ante ”, 
care înseamnă un factor critic concret 
predefinit cu exactitate, care reprezin ‑
tă o condiție prealabilă și are o legătu ‑
ră directă și reală și un impact direct 
asupra îndeplinirii eficace și eficiente 
a unui obiectiv specific26. Achizițiile pu ‑
blice sunt una dintre condiționalitățile 
ex ante  generale stipulate de legislație, 
care prevede obligativitatea existenței 
unor mecanisme adecvate pentru pu ‑
nerea în aplicare eficace a normelor UE 
în materie de achiziții publice, pentru 
a se asigura transparența procedurilor 
de atribuire a contractelor, precum și 
formarea profesională și difuzarea in ‑
formațiilor pentru personalul implicat. 
Curtea salută atenția care se acordă 
respectării normelor aplicabile în ma ‑
terie de achiziții publice, identificată 
ca fiind una dintre sursele principale 
ale erorilor înregistrate în perioada de 
programare 2007‑2013.23 http://ec.europa.eu/
agriculture/cap‑post ‑2013/
legislation/index_en.htm
24 http://ec.europa.eu/
agriculture/cap‑post ‑2013/
implementation/
index_en.htm
25 http://www.eca.europa.eu/
Lists/ECADocuments/
OP12_01/OP12_01_ro.PDF
26 Articolul 2 punctul 33 din 
Regulamentul (UE) 
nr. 1303/2013 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
17 decembrie 2013 de stabilire 
a unor dispoziții comune 
privind Fondul european de 
dezvoltare regională, Fondul 
social european, Fondul de 
coeziune, Fondul european 
agricol pentru dezvoltare 
rurală și Fondul european 
pentru pescuit și afaceri 
maritime, precum și de 
stabilire a unor dispoziții 
generale privind Fondul 
european de dezvoltare 
regională, Fondul social 
european, Fondul de coeziune 
și Fondul european pentru 
pescuit și afaceri maritime și 
de abrogare a Regulamentului 
(CE) nr. 1083/2006 al 
Consiliului (JO L 347, 
20.12.2013, p. 320).
39 Observații
85 
Deși era deja acoperită de principiile 
generale de control aplicabile perioa ‑
dei de programare 2007‑2013, posi ‑
bilitatea de a verifica și de a controla 
măsurile27 este evidențiată în noua 
legislație. În conformitate cu noile 
norme, statele membre trebuie să se 
asigure că toate măsurile de dezvoltare 
rurală pot fi verificate și controlate, 
atât ex ante , înainte de a fi implemen ‑
tate efectiv, cât și ulterior, în cursul 
implementării. Curtea consideră că 
această abordare are potențialul de 
a reduce rata de eroare în două mo ‑
duri: pe de o parte, prin faptul că facili ‑
tează definirea mai precisă a criteriilor 
de eligibilitate și a altor angajamente, 
astfel încât acestea să fie mai bine înțe ‑
lese și respectate de către beneficiari 
și, pe de altă parte, prin faptul că va 
permite o mai bună concepere a pro ‑
cedurilor de control, asigurându‑se 
astfel verificarea efectivă a criteriilor 
respective.
86 
Metodele de stabilire și de rambursare 
a costurilor suportate de beneficiari 
sunt de asemenea îmbunătățite în 
noua legislație. Astfel, în afară de me ‑
toda obișnuită de rambursare pe baza 
costurilor eligibile suportate și plătite 
efectiv de beneficiari, noul cadru juri ‑
dic promovează metodele alternative, 
precum costurile standard, sumele 
forfetare și plățile pe bază de rate 
forfetare, acordându‑le același grad de 
importanță ca și rambursării costurilor. 
Curtea consideră că utilizarea acestor 
metode bazate pe costuri simplificate 
poate fi benefică pentru toate părțile 
implicate, întrucât poate reduce for ‑
malitățile administrative și poate limita 
sfera erorilor care apar la întocmirea și 
verificarea cererilor de plată pe baza 
facturilor și a documentelor de plată.87 
Agențiile de plăți acreditate vor trebui 
să îndeplinească criterii suplimentare 
în ceea ce privește frauda. Cerința ca 
verificările să includă elementele nece ‑
sare în vederea prevenirii și a detectării 
cazurilor de fraudă este menținută 
și se adaugă două dispoziții noi care 
evidențiază rolul agențiilor de plăți în 
această privință: activitățile de formare 
a personalului ar trebui să includă acți ‑
uni de sensibilizare cu privire la fraudă, 
iar activitățile de monitorizare ar trebui 
să includă și procedurile de prevenire 
și detectare a fraudei. Aceste modifi ‑
cări pot contribui la creșterea eficaci ‑
tății cu care agențiile de plăți previn și 
detectează cazurile de fraudă.
88 
Regula „ n+2” aplicabilă în perioada 
de programare 2007‑2013 (a se vedea 
punctul 18) a devenit mai relaxată 
și s‑a transformat în regula „ n+3”28. 
Astfel, statele membre au la dispoziție 
încă un an pentru cheltuirea bugetu ‑
lui alocat. Această dispoziție ar putea 
reduce dezechilibrul care există între 
presiunea exercitată asupra statelor 
membre de a cheltui bugetul și nece ‑
sitatea de a se asigura o cheltuire co ‑
rectă și conformă cu principiile bunei 
gestiuni financiare.
89 
Ca regulă generală, beneficiarii in ‑
vestițiilor în activități de prelucrare 
a produselor agroalimentare trebuiau 
să fie întreprinderi mici și mijlocii (a se 
vedea punctul 43). Noul cadru juridic 
elimină acest criteriu de eligibilitate, 
care era una dintre principalele cauze 
ale erorilor constatate pentru acest tip 
de investiție. Această măsură poate 
avea un efect pozitiv, asupra reducerii 
ratei de eroare, dar și un efect negativ, 
asupra eficacității politicii (a se vedea 
punctul 35).27 Articolul 62 din Regulamentul 
(UE) nr. 1305/2013 al 
Parlamentului European și al 
Consiliului din 17 decembrie 
2013 privind sprijinul pentru 
dezvoltare rurală acordat din 
Fondul european agricol 
pentru dezvoltare rurală 
(FEADR) și de abrogare 
a Regulamentului (CE) 
nr. 1698/2005 al Consiliului 
(JO L 347, 20.12.2013, p. 487).
28 Articolul 38 alineatul (1) din 
Regulamentul (UE) 
nr. 1306/2013 al Parlamentului 
European și al Consiliului din 
17 decembrie 2013 privind 
finanțarea, gestionarea și 
monitorizarea politicii agricole 
comune și de abrogare 
a Regulamentelor (CEE) 
nr. 352/78, (CE) nr. 165/94, (CE) 
nr. 2799/98, (CE) nr. 814/2000, 
(CE) nr. 1290/2005 și (CE) 
nr. 485/2008 ale Consiliului 
(JO L 347, 20.12.2013, p. 549).
40 Observații
90 
În perioada de programare 2007‑201329, 
în cazul în care exista o diferență mai 
mare de 3 % între suma care figura 
în cererea de plată a beneficiarului 
și suma declarată eligibilă de către 
agenția de plăți, se aplica o penalitate 
egală cu valoarea diferenței dintre cele 
două sume. Acest sistem fusese creat 
pentru a‑i descuraja pe beneficiari să 
declare cheltuieli care nu erau eligibile. 
În noul cadru juridic30, pragul începând 
de la care se pot aplica penalități a fost 
ridicat la 10 %. Această modificare 
ar putea diminua efectul disuasiv al 
dispoziției, conducând la creșterea 
cheltuielilor neeligibile incluse în cere ‑
rile de plată.
Dispozițiile direct aplicabile 
ale regulamentelor UE nu 
constituiau principala sursă de 
eroare
91 
După cum se arată mai sus, noul cadru 
juridic al UE poate contribui la reduce ‑
rea ratei de eroare. Este necesar să se 
acorde mai departe o atenție suficien ‑
tă în următoarele etape ale procesului 
de reglementare, de la nivelul statelor 
membre, întrucât majoritatea erorilor 
apar în cadrul punerii în aplicare a dis ‑
pozițiilor specifice ale legislației state ‑
lor membre (a se vedea punctul 14).
92 
Având în vedere că legislația statelor 
membre nu era încă adoptată (a se 
vedea punctul 10), nu s‑a putut analiza 
efectul potențial al modificării norme ‑
lor asupra ratei de eroare.29 Articolul 30 alineatul (1) din 
Regulamentul (UE) nr. 65/2011 
al Comisiei.
30 Articolul 63 alineatul (1) din 
Regulamentul de punere în 
aplicare (UE) nr. 809/2014 al 
Comisiei din 17 iulie 2014 de 
stabilire a normelor de 
aplicare a Regulamentului (UE) 
nr. 1306/2013 al Parlamentului 
European și al Consiliului în 
ceea ce privește sistemul 
integrat de administrare și 
control, măsurile de 
dezvoltare rurală și 
ecocondiționalitatea (JO L 227, 
31.7.2014, p. 69).
41
 Concluzii și recomandări
93 
Curtea concluzionează că acțiunile 
întreprinse de Comisie și de statele 
membre în scopul remedierii principa ‑
lelor cauze ale ratei de eroare ridicate 
înregistrate de dezvoltarea rurală 
sunt parțial eficace. Această concluzie 
generală se bazează în principal pe 
opinia că, în pofida inițiativelor Comi ‑
siei, planurile de acțiune ale statelor 
membre nu au abordat în mod siste ‑
matic deficiențele identificate.
94 
Pentru a identifica cauzele erorilor în ‑
registrate de cheltuielile de dezvoltare 
rurală, Curtea a analizat un eșantion 
de operațiuni selectate în mod ale ‑
atoriu în cursul auditurilor privind 
legalitatea și regularitatea aferente 
exercițiilor 2011, 2012 și 2013. Rezul ‑
tatele au indicat faptul că, în pofida 
unei repartizări egale a cheltuielilor, 
măsurile de investiții reprezentau două 
treimi din rata de eroare, iar ajutorul 
pe suprafață, restul de o treime (a se 
vedea punctele 12‑21).
95 
În cazul măsurilor de investiții, cauze ‑
le erorilor pot fi identificate la două 
niveluri (a se vedea punctele 22‑54), și 
anume:
 — la nivel de beneficiar, principalele 
surse ale neconformităților erau 
legate de achizițiile publice, de 
criteriile de eligibilitate aplicabile 
beneficiarilor publici și privați și 
de cazurile de suspiciuni de fraudă 
identificate la nivelul unor benefi ‑
ciari privați; — la nivel de agenție de plăți, Curtea 
concluzionează că majoritatea 
erorilor ar fi putut și ar fi trebuit să 
fie prevenite în cursul controalelor 
administrative și al controalelor la 
fața locului.
96 
În ceea ce privește ajutorul pe supra ‑
față, rata de eroare este explicată de 
trei factori: insuficiența stimulentelor 
necesare pentru ca fermierii să res ‑
pecte angajamentele agricole, rata 
scăzută a controalelor vizând aceste 
angajamente și efectul disuasiv slab 
al sistemului de penalități (a se vedea 
punctele 55‑69).
97 
Ca răspuns la rata de eroare ridicată 
constatată pentru domeniul dezvol ‑
tării rurale, Comisia a solicitat state ‑
lor membre să elaboreze planuri de 
acțiune cu scopul de a preveni și de 
a corecta cauzele erorilor. Deși aceasta 
este o măsură pozitivă, planurile de 
acțiune sunt în primul rând o reacție și 
nu abordează în mod sistematic pro ‑
blemele care au determinat erorile în 
toate statele membre. Mai ales, lipsesc 
măsurile destinate să prevină deficien ‑
țele care sunt generalizate la nivelul UE 
(a se vedea punctele 70‑81).
42 Concluzii și recomandări
Recomandarea 1
Comisia ar trebui să își finalizeze 
măsurile corective întreprinse până în 
prezent, concentrându‑se în continua ‑
re asupra cauzelor primare ale erorilor 
înregistrate de cheltuielile de dezvol ‑
tare rurală. În această privință, statele 
membre ar trebui să adopte, dacă este 
necesar, următoarele măsuri preventi ‑
ve și corective:
Achiziții publice
• În contextul aplicării conceptului 
de condiționalitate ex ante  (a se 
vedea punctul 84), statele membre 
ar trebui să elaboreze și să pună 
la dispoziția beneficiarilor ghiduri 
detaliate privind modul de aplicare 
a normelor în materie de achiziții 
publice. În acest proces ar trebui să 
fie implicate și autoritățile națio ‑
nale cu expertiză în monitorizarea 
conformității cu normele privind 
achizițiile publice. Atenția ar trebui 
să se concentreze asupra principa ‑
lelor trei tipuri de neconformități: 
atribuirea directă și nejustificată 
a unui contract fără o procedură 
competitivă adecvată, aplicarea 
necorespunzătoare a criteriilor de 
selecție și de atribuire și lipsa ega ‑
lității de tratament între ofertanți.
Eludarea deliberată a  normelor
• Pornind de la criteriile specifice de 
eligibilitate și de selecție folosite în 
cadrul programelor lor de dez ‑
voltare rurală, statele membre ar 
trebui să elaboreze documente de 
orientare care să îi ajute pe inspec ‑
tori să identifice elemente care ar 
putea semnala cazuri de suspiciuni 
de fraudă.Plăți de agromediu
• Statele membre ar trebui să 
extindă sfera de aplicare a con ‑
troalelor administrative pe care le 
efectuează, astfel încât acestea să 
includă și angajamentele care pot 
fi verificate pe baza documentelor 
justificative, angajamente care, în 
prezent, sunt verificate numai în 
cursul controalelor la fața locului 
care se realizează pe un eșantion 
de 5 % selectat. În plus, sistemul 
de reduceri și penalități ar trebui 
să fie conceput astfel încât să aibă 
un efect disuasiv real asupra celor 
care ar putea încălca normele.
98 
Cadrul juridic al UE pentru perioada 
2014‑2020 care a fost adoptat poate 
fi un mijloc de remediere a cauzelor 
erorilor. Însă cel mai mare potențial de 
reducere a erorilor se regăsește la ni ‑
velul a două etape aflate în prezent în 
derulare, și anume: etapa examinării și 
aprobării de către Comisie a programe ‑
lor de dezvoltare rurală și etapa pune ‑
rii în aplicare de către statele membre 
a cadrelor de reglementare naționale 
(a se vedea punctele 82‑92).
Recomandarea 2
Comisia ar trebui să monitorizeze 
îndeaproape punerea în aplicare 
a programelor de dezvoltare rurală și, 
în cadrul auditurilor sale de conformi ‑
tate, să țină seama de normele aplica ‑
bile, inclusiv, dacă este cazul, de cele 
adoptate la nivel național, cu scopul de 
a reduce riscul de recurență a deficien ‑
țelor și erorilor apărute în perioada de 
programare 2007‑2013.
43 Concluzii și recomandări
99 
Curtea a identificat o măsură de 
investiții (sprijinirea instalării tinerilor 
fermieri, a se vedea punctele 36‑38) și 
două măsuri legate de suprafață (plăți ‑
le destinate zonelor defavorizate, a se 
vedea punctele 66‑69) în cazul cărora 
ratele de eroare erau scăzute. Aceste 
trei măsuri au trei caracteristici prin ‑
cipale: exactitatea sferei de aplicare, 
existența unui număr mic de cerințe 
și utilizarea plăților forfetare. Curtea 
a identificat că cea mai susceptibilă la 
erori era o altă măsură, care sprijinea 
investițiile în prelucrarea produselor 
agricole. Mai mult de jumătate dintre 
proiectele auditate înregistraseră erori, 
iar o treime din aceste erori aveau la 
bază cazuri de suspiciuni de fraudă. 
Curtea criticase eficacitatea acestei 
măsuri într‑un raport special anterior.
Recomandarea 3
Comisia și statele membre ar trebui să 
analizeze:
• măsura în care caracteristici pre ‑
cum o mai mare exactitate a sferei 
de aplicare, existența unor criterii 
limitate de eligibilitate și utiliza ‑
rea unor opțiuni simplificate în 
materie de costuri s‑ar putea regăsi 
în concepția și implementarea 
unui număr mai mare de măsuri de 
sprijin, fără a periclita obiectivele 
generale ale acestor măsuri;• modalitățile de îmbunătățire 
a schemei de sprijinire a investi ‑
țiilor în prelucrarea produselor 
agricole, luând în considerare 
următoarele elemente:
— nevoia reală de autor public în 
acest sector și riscul efectului 
de balast (efectul deadweight );
— categoriile de beneficiari 
vizate: fermieri care doresc să 
obțină o integrare verticală 
a activității lor sau societăți 
comerciale care nu au nicio 
activitate agricolă;
— plafonul ridicat al ajutorului 
public, care reprezintă un sti ‑
mulent pentru marile corpora ‑
ții, întrucât numai ele au acces 
la cofinanțarea necesară;
— întregul set de condiții de eli ‑
gibilitate și măsura în care ele 
pot fi eludate;
— sporirea eforturilor pentru 
îmbunătățirea concepției și 
a performanței controalelor 
administrative și ale controale ‑
lor la fața locului;
• măsura privind plățile de agrome ‑
diu, astfel încât angajamentele să 
poată fi verificate, în măsura în 
care acest lucru este posibil, prin 
controale administrative efectuate 
de statele membre.
44 Concluzii și recomandări
100  
În contextul reducerii cauzelor erorilor, 
una dintre constatările recurente ale 
prezentului raport (a se vedea punc ‑
tele 33‑35, 38, 67, 88‑90, caseta 3  și 
caseta 11 ) a fost necesitatea de a se 
menține un echilibru adecvat între, 
pe de o parte, numărul și complexita ‑
tea normelor, traducând necesitatea 
îndeplinirii unor obiective predefinite, și, pe de altă parte, necesitatea de 
a garanta legalitatea și regularitatea 
cheltuielilor. În opinia Curții, găsirea 
echilibrului just între aceste două ele ‑
mente aflate în balanță reprezintă che ‑
ia unei implementări reușite a politicii 
de dezvoltare rurală.
Prezentul raport a fost adoptat de Camera I, condusă de doamna 
Rasa BUDBERGYTĖ, membră a Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa 
din 17 decembrie 2014.
 Pentru Curtea de Conturi
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Președinte
45
 Anexă
Lista măsurilor de dezvoltare rurală
Măsuri de investiții
Măsura Cheltuieli1 (în euro) Operațiuni auditate
Modernizarea exploatațiilor agricole 8 204 333 653 53
Servicii de bază pentru economie și pentru populația rurală 1 965 164 204 24
Instalarea tinerilor fermieri 2 096 198 537 20
Renovarea și dezvoltarea satelor 2 300 229 913 20
Creșterea valorii adăugate a produselor agricole și forestiere 2 990 722 693 19
Punerea în aplicare a strategiilor de dezvoltare locală. Calitatea vieții/diversificare 1 707 595 920 17
Infrastructuri aferente evoluției și adaptării sectorului agricol și forestier 2 355 539 793 15
Pensionare anticipată 2 051 938 167 13
Înființarea și dezvoltarea întreprinderilor 881 435 718 9
Conservarea și punerea în valoare a patrimoniului rural 682 545 431 8
Reconstituirea potențialului forestier și adoptarea unor măsuri de prevenire 963 189 776 5
Asistență tehnică 763 706 346 4
Diversificarea spre activități neagricole 714 070  708 4
Formare profesională și acțiuni de informare 518 543  051 4
Promovarea activităților turistice 482 748 900 4
Reconstituirea potențialului de producție agricolă afectat de catastrofe naturale și punerea în 
aplicare a  unor măsuri de prevenire corespunzătoare348 644 877 4
Cooperarea în vederea dezvoltării de noi produse, procedee și tehnologii în sectorul agricol și 
alimentar și în sectorul forestier113 588 163 4
Funcționarea grupului de acțiune locală, dobândirea de competențe și acțiuni de animare pe 
teritoriu545 795 172 3
Exploatații aflate în curs de restructurare ca urmare a unei reforme a unei organizări comune 
a pieței146 941 744 3
Punerea în aplicare a strategiilor de dezvoltare locală. Competitivitate 145 665 094 3
Prima împădurire a terenurilor agricole (costuri de instalare) 1 226 065 54522
Investiții neproductive legate de păduri 379 677 940 2
Agricultura de semisubzistență 609 703  070 1
Investiții neproductive legate de angajamente de agromediu sau de rețeaua Natura 2000 315 192 539 1
Grupuri de producători 152 989 100 1
Utilizarea serviciilor de consiliere 89 316 108 1
Participarea fermierilor la sisteme de calitate alimentară 65 390 549 1
Înființarea serviciilor de gestionare, de înlocuire și de consiliere 24 853 320 1
1 Sumele cumulate plătite statelor membre de la începutul perioadei de programare (2007) până la sfârșitul exercițiului financiar 2013 
(15 octombrie 2013), astfel cum au fost înregistrate în baza de date comună a Comisiei privind fondurile structurale.
2 În cadrul măsurii „prima împădurire a terenurilor agricole” se finanțează costurile de instalare (investiții realizate pentru pregătirea terenului și 
pentru plantare) și ajutorul pe suprafață (întreținere și plăți compensatorii). În declarația de cheltuieli transmisă Comisiei nu se face nicio distincție 
între acestea.Anexă 
46 Anexă
Măsuri de investiții
Măsura Cheltuieli1 (în euro) Operațiuni auditate
Furnizarea de servicii de consiliere și consultanță pentru fermieri în Bulgaria și în România 7 136 945 1
Ameliorarea valorii economice a  pădurilor 211 138 607 0
Prima împădurire a  terenurilor neagricole (costuri de instalare) 111 889  830 0
Dobândirea de competențe, animarea și punerea în aplicare a unei strategii de dezvoltare locală 73 558 357 0
Activități de informare și de promovare 66 792  678 0
Respectarea standardelor bazate pe legislația Uniunii 59 547 670 0
Formare și informare 58 573 586 0
Punerea în aplicare a proiectelor de cooperare 46 980  838 0
Punerea în aplicare a  strategiilor de dezvoltare locală. Gestionarea mediului/terenurilor 21 311 569 0
Prima instalare a sistemelor agroforestiere pe terenuri agricole 536 880 0
Total 33 499 252 991 247
Ajutorul pe suprafață
Măsura Cheltuieli (în  euro) Operațiuni auditate
Plăți de agromediu 18 616 040 063 121
Plăți destinate fermierilor din zonele montane care urmăresc să compenseze handicapurile naturale 6 267 068 345 43
Plăți destinate fermierilor din alte zone decât cele montane care urmăresc să compenseze 
handicapurile naturale6 357 074 251 35
Plăți pentru bunăstarea animalelor 409 206 501 8
Prima împădurire a terenurilor agricole (plăți anuale timp de cinci ani pentru costuri de întreținere 
sau timp de 15 ani pentru compensarea pierderii de venituri)1 226 065 54526
Plăți Natura 2000 și plăți legate de punerea în aplicare a Directivei 2000/60/CE 165 985 883 1
Plăți pentru silvomediu 40 496 635 0
Plăți Natura 2000 33 193  755 0
Suplimentări ale plăților directe pentru Bulgaria și România 436 997  683 0
Total 33 552 128 661 214
1 Sumele cumulate plătite statelor membre de la începutul perioadei de programare (2007) până la sfârșitul exercițiului financiar 2013 
(15 octombrie 2013), astfel cum au fost înregistrate în baza de date comună a Comisiei privind fondurile structurale.
2 În cadrul măsurii „prima împădurire a terenurilor agricole” se finanțează costurile de instalare (investiții realizate pentru pregătirea terenului și 
pentru plantare) și ajutorul pe suprafață (întreținere și plăți compensatorii). În declarația de cheltuieli transmisă Comisiei nu se face nicio distincție 
între acestea.Anexă
47
III
Începând din 2012, Comisia a abordat problema ratei 
ridicate de eroare prin solicitarea de planuri naționale 
de acțiune de la statele membre și prin monitorizarea 
punerii în aplicare a acestora. Pe baza experienței 
acumulate și a recomandărilor formulate de Curtea de 
Conturi, aceste planuri de acțiune au fost îmbunătățite 
de‑a lungul timpului.
Rezultatele preconizate ale tuturor acțiunilor nu vor 
fi întotdeauna evidente pe termen scurt, mai ales în 
ceea ce privește măsurile puse în aplicare prin angaja ‑
mente multianuale. Cu toate acestea, primele rezultate 
ale eforturilor comune în vederea reducerii ratelor de 
eroare prin punerea în aplicare a planurilor de acțiune 
pot fi deja observate, acestea constând într‑o rată de 
eroare mai scăzută în cazul dezvoltării rurale în 2013.
Comisia va monitoriza în continuare punerea în apli ‑
care a planurilor de acțiune, atât din perspectiva audi ‑
tului, cât și din perspectivă operațională, prin interme ‑
diul unor reuniuni bilaterale, comitete de monitorizare 
și reuniuni anuale de revizuire.
V
În cadrul propriilor audituri, Comisia a constatat, la 
rândul său, deficiențe în ceea ce privește achizițiile 
publice. Au fost deja realizate în această privință 
corecții financiare importante.
Achizițiile publice constituie unul dintre elementele 
centrale ale planurilor de acțiune pentru dezvoltarea 
rurală.
Cu toate acestea, ar trebui remarcat faptul că neres ‑
pectarea normelor în materie de achiziții publice 
nu înseamnă neapărat că cheltuielile în cauză sunt 
neeligibile în proporție de 100 %. Cu toate acestea, 
proiectul ca atare își poate atinge obiectivul și poate 
furniza o valoare adăugată reală.Sinteză
II
Comisia salută raportul Curții cu privire la analiza 
cauzelor primare ale erorilor, care sintetizează rezul ‑
tatele ultimilor trei ani de exercițiu de declarație de 
asigurare și confirmă în linii mari principalele concluzii 
deja formulate de Comisie în Documentul de lucru al 
serviciilor Comisiei privind evaluarea cauzelor primare 
constatate în ceea ce privește punerea în aplicare 
a politicii de dezvoltare rurală și privind măsurile 
corective, prezentat Parlamentului European și Consi ‑
liului în iunie 20131.
Curtea semnalează o rată medie de eroare de 8,2 % 
în ceea ce privește dezvoltarea rurală în perioada 
2011 ‑2013. Cu toate acestea, Comisia remarcă o ușoară 
scădere a ratei de eroare în cazul FEADR (de la 8,4 % în 
2011 la 7,9 % în 2013).
Această rată de eroare este mai ridicată decât ratele 
individuale publicate anual de CCE în capitolul 4 al 
raportului anual. Motivul acestei diferențe este că 
prezenta analiză se referă la 461 de operațiuni din 
532 în total pentru cei trei ani (care includ sănătatea, 
mediul și politicile în domeniul pescuitului). Cele 71 de 
operațiuni care nu sunt vizate de acest raport au o rată 
medie de eroare mai scăzută. Comisia observă, de 
asemenea, că, după ce stabilește un eșantion, Curtea 
calculează anual rata de eroare la nivel de politici (dez ‑
voltare rurală, mediu, pescuit și sănătate).
Dezvoltarea rurală reprezintă 90 % din cheltuielile 
pentru politici și este în general mai predispusă la 
erori decât alte domenii din cadrul acestui grup de 
politici. Complexitatea anumitor cerințe de eligibilitate 
pentru măsurile de dezvoltare rurală a contribuit într‑o 
măsură semnificativă la nivelul ridicat al ratelor de 
eroare.
1 SWD(2013) 244 din 27.6.2013.Răspunsurile  
Comisiei
Răspunsurile Comisiei 48
VIII
În ceea ce privește stimulentele limitate pentru 
beneficiari pentru ca aceștia să respecte angajamente 
în materie de agricultură, schemele de agromediu 
reflectă angajamentele voluntare ale agricultorilor 
de a asigura beneficii de mediu și bunuri publice care 
depășesc cerințele obligatorii. Caracterul compensa ‑
toriu al plăților de agromediu (care acoperă costurile 
suportate și pierderile de venit) nu implică avantaje 
economice imediate pentru agricultori, deși acestea 
nu sunt excluse pe termen mai lung.
Referitor la rata de control „scăzută” în ceea ce pri ‑
vește angajamentele, în conformitate cu legislația în 
vigoare, în cazul în care controalele la fața locului pun 
în evidență o neconformitate semnificativă, statul 
membru este obligat să mărească procentul benefi ‑
ciarilor care urmează să fie controlați la fața locului. 
Aplicarea corectă a acestei cerințe este verificată în 
cadrul auditurilor de conformitate ale Comisiei.
Rata de control al angajamentelor în materie de 
agricultură este stabilită la 100 % pentru controalele 
administrative și la 5 % pentru controalele la fața locu ‑
lui. Costurile gestionării și ale controalelor publicate 
în raportul anual de activitate pentru 2013 se ridică 
la 4 miliarde EUR pentru politica agricolă comună în 
totalitate. Prin urmare, ar trebui să se acorde o atenție 
sporită îmbunătățirii eficacității controalelor, și nu 
măririi numărului acestora.
În ceea ce privește sancțiunile, Comisia consideră că, 
deși sancțiunile pentru nerespectarea conformității 
trebuie să fie proporționale, acestea trebuie să rămână 
un instrument disuasiv.Pentru perioada 2014 ‑2020, Comisia a prezentat deja 
orientări pentru cei care lucrează în domeniu privind 
evitarea erorilor comune în proiectele fondurilor struc ‑
turale și de investiții europene. Aceste orientări au fost 
prezentate autorităților de management și agențiilor 
de plăți la seminarul privind rata de eroare, care s‑a 
desfășurat în octombrie 2014.
VI
În cadrul procedurilor de audit de conformitate sunt 
urmărite deficiențele considerabile în ceea ce privește 
măsura de sprijinire a prelucrării produselor agricole.
Referitor la încălcările săvârșite cu intenție, Comisia 
pune în aplicare o strategie antifraudă, organizând 
seminare dedicate acestei teme în mai multe state 
membre.
Comisia împărtășește această concluzie.
Comisia va continua să ofere statelor membre reco ‑
mandări și orientări, precum și să disemineze cele 
mai bune practici pentru îmbunătățirea sistemului de 
control, în scopul evitării erorilor.
În plus, agențiile de plăți trebuie să respecte criteriile 
de acreditare prevăzute în anexa I la Regulamentul 
907/2014 (pentru perioada de programare 2014 ‑2020) 
înainte de efectuarea oricărei plăți. Serviciile Comisiei 
verifică acreditarea prin audituri ex post .
Răspunsurile Comisiei 49
De asemenea, Comisia a prezentat deja statelor 
membre orientări specifice privind achizițiile publice și 
măsurile de agromediu și de combatere a schimbărilor 
climatice, inclusiv privind dubla finanțare.
Eludarea intenționată a normelor este abordată în 
strategia antifraudă și în cadrul seminarelor organizate 
în mai multe state membre.
XI (b)
Comisia acceptă această recomandare. În prezent, 
Comisia evaluează posibilitatea de a se controla și 
verifica noile programe și va aborda orice deficiență 
în cadrul comitetelor de monitorizare și al reuniunilor 
anuale de revizuire cu autoritățile de management.
În plus, constatările auditurilor vor fi urmărite îndea ‑
proape, cu scopul de a se detecta și de a se corecta 
orice sursă de erori care pot fi atribuite normelor 
naționale de punere în aplicare, solicitându‑se efectu ‑
area, cât mai repede posibil, de modificări, dacă este 
necesar.
Învățămintele desprinse din punerea în aplicare a pro ‑
gramelor și a normelor naționale vor fi diseminate prin 
intermediul Rețelei europene pentru dezvoltare rurală 
și al unor seminare dedicate ratelor de eroare.
XI (c)
Comisia acceptă parțial recomandarea, deoarece nu 
poate emite judecăți în avans asupra domeniului de 
aplicare și asupra rezultatului unor astfel de analize 
sau alegeri ale politicilor viitoare de către legiuitori 
pentru următoarea perioadă de programare.IX
Instituirea planurilor de acțiune a fost concepută ca 
un proces de prevenire având la bază documentul de 
lucru al serviciilor Comisiei (2013) 244, care pornește 
de la autoevaluarea realizată de către statele membre 
cu privire la cauzele primare care au avut un impact 
asupra ratelor de eroare. Acest proces a încorporat 
treptat perspectiva reactivității, fiind luate în conside ‑
rare în mod sistematic constatările auditurilor și fiind 
propuse acțiuni corective specifice. Această dublă 
perspectivă (a prevenirii și a reactivității) este în conti ‑
nuare o parte a exercițiului. Ultima actualizare a pla ‑
nurilor de acțiune arată că aproape 50 % dintre acțiuni 
au fost demarate în urma unor constatări concrete 
de audit ale Curții sau ale Comisiei, în timp ce cealaltă 
jumătate a avut la bază autoevaluarea realizată de 
statele membre.
În plus, evaluarea ex ante  privind posibilitatea de 
a verifica și de a controla toate măsurile incluse în 
programele de dezvoltare rurală pentru perioada 
2014 ‑2020 abordează, de asemenea, riscul ratei de 
eroare dintr‑o perspectivă a prevenirii.
X
Comisia împărtășește opinia potrivit căreia este 
important să se găsească un echilibru corespunzător 
între numărul și complexitatea reglementărilor, pe de 
o parte, și garantarea, în același timp, a legalității și 
regularității cheltuielilor.
XI (a)
Comisia acceptă recomandarea. Problemele specifice 
ridicate de către Curte nu ar trebui să fie abordate 
în planurile de acțiune decât în cazul în care au fost 
identificate deficiențe. Comisia recunoaște importanța 
unor orientări referitoare la cele trei cauze primare ale 
erorilor, precum și a diseminării celor mai bune prac ‑
tici. Acest aspect va fi abordat prin intermediul Rețelei 
europene pentru dezvoltare rurală și al unor seminare.
Răspunsurile Comisiei 50
Această rată de eroare este mai ridicată decât ratele 
individuale publicate anual de CCE în capitolul 4 al 
raportului anual. Motivul acestei diferențe este că 
prezenta analiză se referă la 461 de operațiuni dintr‑un 
total de 532 pentru cei trei ani (care includ sănătatea, 
mediul și politicile în domeniul pescuitului). Cele 71 de 
operațiuni care nu sunt vizate de acest raport au un 
indice mediu de eroare mai scăzut. Comisia observă, 
de asemenea, că, după ce stabilește un eșantion, 
Curtea calculează anual rata de eroare la nivel de poli ‑
tici (dezvoltare rurală, mediu, pescuit și sănătate).
Dezvoltarea rurală reprezintă 90 % din cheltuielile 
pentru politici și este în general mai predispusă la 
erori decât alte domenii din cadrul acestui grup de 
politici. Complexitatea anumitor cerințe de eligibilitate 
pentru măsurile de dezvoltare rurală a contribuit într‑o 
măsură semnificativă la nivelul ridicat al ratelor de 
eroare.
05
Ratele de eroare constatate nu conduc neapărat la 
concluzia că obiectivele politice nu sunt atinse, lucru 
care ar putea fi stabilit numai prin evaluarea execuției 
operațiunilor sprijinite. Pentru se a îndeplini obiec ‑
tivele politicii de dezvoltare rurală este inevitabilă 
existența unui anumit grad de complexitate în ceea ce 
privește punerea în aplicare a politicii, ținând seama 
de obiectivele ambițioase ale dezvoltării rurale. Având 
în vedere cele de mai sus, trebuie să se admită că va 
fi foarte dificil să se ajungă la o rată de eroare de 2 % 
sau mai scăzută fără o utilizare excesivă a resurselor 
pentru control, la un cost prohibitiv.În 2017 Comisia va pregăti un raport strategic privind 
fondul, care va rezuma rapoartele anuale privind pro ‑
gresele realizate prezentate de către statele membre 
(articolul 53 din Regulamentul 1303/2013). În plus, 
Comisia și statele membre vor evalua performanța 
programelor de dezvoltare rurală în timpul procesului 
de revizuire prevăzut la articolul 21 din Regulamen ‑
tul 1303/2013. Având în vedere acestea, precum și alte 
dovezi (de exemplu, constatările auditurilor), Comisia 
va evalua elaborarea politicilor și eventuala necesitate 
de a face propuneri pentru următoarea perioadă de 
programare.
La sfârșitul perioadei de programare Comisia va realiza 
o analiză detaliată privind necesitatea menținerii 
fiecărei măsuri de ajutor, înainte de a face o propunere 
pentru următoarea perioadă de programare, astfel 
cum s‑a procedat pentru perioada în curs.
Comisia este de acord că verificările administrative ar 
trebui să fie utilizate atunci când este posibil, deși se 
observă că, în majoritatea cazurilor, acest lucru nu este 
fezabil pentru operațiunile de agromediu.
Introducere
01
UE a alocat 96 de miliarde EUR și se preconizează 
o contribuție de 55 de miliarde EUR din partea statelor 
membre.
04
Curtea semnalează o rată medie de eroare de 8,2 % 
în ceea ce privește dezvoltarea rurală în perioada 
2011 ‑2013. Cu toate acestea, Comisia remarcă o ușoară 
scădere a ratei de eroare în cazul FEADR (de la 8,4 % în 
2011 la 7,9 % în 2013).
Răspunsurile Comisiei 51
Achizițiile publice constituie unul dintre elementele 
centrale ale planurilor de acțiune pentru dezvoltarea 
rurală.
Cu toate acestea, ar trebui remarcat faptul că neres ‑
pectarea normelor în materie de achiziții publice nu 
înseamnă neapărat că 100 % din cheltuielile în cauză 
sunt neeligibile. Cu toate acestea, proiectul ca atare 
își poate atinge obiectivul și poate furniza o valoare 
adăugată reală.
Mai mult, la 19 decembrie 2013, Comisia a adoptat noi 
orientări pentru stabilirea corecțiilor financiare care 
trebuie făcute pentru cheltuielile finanțate în cadrul 
gestiunii partajate, ca urmare a nerespectării regulilor 
privind achizițiile publice2. În conformitate cu aceste 
orientări, nerespectarea normelor în materie de achi ‑
ziții publice trebuie să fie evaluată pe baza principiului 
proporționalității.
Un document de orientare cu privire la cele mai 
comune tipuri de nereguli în gestionarea fondurilor 
structurale și de investiții europene a fost deja prezen ‑
tat statelor membre (în cadrul celui de al 4 ‑lea seminar 
privind rata de eroare, desfășurat în octombrie 2014).
27
În ceea ce privește tabelul 1:
România:  eroarea raportată a fost detectată de CCE 
în cadrul DAS 2012. Planul de acțiune privind rata 
de eroare în RO include măsuri menite să remedieze 
deficiențe constatate în ceea ce privește procedurile 
de achiziții publice.
Țările de Jos : normele în materie de achiziții publice 
au fost retrase retroactiv de către provincie în 2012, 
cu efect de la 1 ianuarie 2010. Totuși, acestea nu ar fi 
trebuit aplicate în acest caz. Comisia urmărește acest 
aspect împreună cu statul membru.
Germania (Brandenburg -Berlin) : Întrucât ultimele 
angajamente pentru comunicațiile în bandă largă au 
putut fi realizate în 2012, nu ar mai putea fi pusă în 
aplicare nicio acțiune preventivă și corectivă supli ‑
mentară. Pentru perioada 2014 ‑2020 nu mai este pre ‑
văzută asistență pentru comunicațiile în bandă largă.
2 Decizia C(2013) 9527 a Comisiei.Tipuri de erori identificate și prevalența lor
12
În ceea ce privește tipurile de erori indicate de Curte, 
ar trebui remarcat faptul că, în cadrul propriilor 
audituri ale măsurilor de investiții și ale schemelor de 
ajutoare pe suprafețe, Comisia a constatat deficiențe 
similare celor detectate de Curtea de Conturi. Au fost 
impuse corecții financiare statelor membre în cauză 
(sau sunt în curs de desfășurare proceduri de verificare 
a conformității, cu scopul de a se efectua astfel de 
corecții) pentru a proteja bugetul UE. În plus, în cazul 
în care s‑au constatat deficiențe, statelor membre în 
cauză li s‑a cerut să ia măsuri de remediere.
14
Politica de dezvoltare rurală este pusă în aplicare 
prin intermediul unui program de dezvoltare rurală 
național sau regional. Majoritatea erorilor sunt legate 
de condițiile specifice stabilite în programe și în alte 
norme de drept intern. Acestea sunt necesare pentru 
punerea în aplicare a politicii, dar provocarea cu care 
se confruntă statele membre este de a limita aceste 
norme naționale la strictul necesar pentru atingerea 
obiectivelor de politică.
Pentru perioada de programare 2014 ‑2020, toate 
programele de dezvoltare rurală trebuie să includă 
o evaluare ex ante  a posibilității de a verifica și de 
a controla măsurile, efectuată în comun de autoritatea 
de management și de agenția de plăți.
Observații
26
În cadrul propriilor audituri, Comisia a constatat, la 
rândul său, deficiențe în ceea ce privește procedurile 
de achiziții publice. Au fost deja aplicate în această 
privință corecții financiare.
Răspunsurile Comisiei 52
40
Comisia ar dori să sublinieze faptul că cheltuielile pen ‑
tru dezvoltare rurală frauduloase detectate și rapor ‑
tate de statele membre se ridică la 0,11 %3.
43
În cadrul propriilor audituri, Comisia a identificat, la 
rândul său, deficiențe în ceea ce privește verifica ‑
rea criteriului privind întreprinderile mici și mijlocii 
(IMM ‑uri) și nerespectarea unor proceduri adecvate în 
materie de achiziții private. Atunci când s‑au constatat 
deficiențe, au fost impuse corecții financiare nete sta ‑
telor membre în cauză (sau sunt în curs de desfășurare 
proceduri de verificare a conformității cu scopul de 
a se aplica astfel de corecții), pentru a proteja bugetul 
UE. În plus, statelor membre în cauză li s‑a cerut să ia 
măsuri de remediere.
În cadrul juridic actual pentru 2014 ‑2020 nu există 
limite pentru mărimea întreprinderii care să condi ‑
ționeze posibilitatea ca aceasta să devină beneficiar 
al sprijinului prin investiții în active corporale. Statele 
membre pot orienta sprijinul către anumiți benefici ‑
ari în urma concluziilor analizei SWOT și ale evaluării 
nevoilor. Aceste cerințe suplimentare vor trebui să fie 
controlabile și verificabile.
46
Dispoziții similare vor fi aplicabile în cursul perioadei 
2014 ‑2020.
48
Comisia împărtășește opinia potrivit căreia autoritățile 
naționale ar fi putut detecta multe dintre erorile con ‑
statate de Curte. Conform normelor politicii agricole 
comune, statele membre dispun de toate instrumen ‑
tele necesare pentru a atenua majoritatea riscurilor de 
producere a erorilor.
Comisia va continua să ofere statelor membre reco ‑
mandări și orientări, precum și să disemineze cele 
mai bune practici pentru îmbunătățirea sistemului de 
control, în scopul evitării erorilor.
3  Raport al Comisiei către Parlamentul European și Consiliu: 
Protejarea intereselor financiare ale Uniunii Europene  – 
Combaterea fraudei – Raportul anual pe 2013, COM(2014) 474 
final.Caseta 2
În planul său de acțiune privind rata de eroare, Suedia 
a inclus „achizițiile publice” ca o cauză profundă a ero ‑
rilor și a prevăzut acțiuni corective și preventive.
32
Deficiențele enumerate în tabelul 2 sunt abordate în 
respectivele planuri de acțiune care urmăresc îmbună ‑
tățirea sistemului de control administrativ.
35
Comisia împărtășește opinia potrivit căreia simplifica ‑
rea nu ar trebui să afecteze principiile bunei gestiuni 
financiare.
Noul cadru juridic pentru politica agricolă comună 
pentru perioada 2014 ‑2020 conține elemente de sim ‑
plificare ce nu au un impact negativ asupra gestiunii 
financiare (de exemplu, plata unor sume forfetare, 
costuri standard). Articolul 60 din Regulamentul 
1305/2013 stabilește că sunt eligibile numai cheltuie ‑
lile de investiții care au fost efectuate după depunerea 
cererii de sprijin.
Caseta 3
Deficiențele sunt abordate în planurile de acțiune 
aferente, care urmăresc îmbunătățirea sistemului de 
control administrativ.
Acest lucru nu mai este posibil în temeiul noului cadru 
juridic. A se vedea răspunsul la punctul 35.
38
Plata unei sume forfetare, la fel ca în cazul sprijinu ‑
lui acordat tinerilor fermieri, poate să nu răspundă 
obiectivelor de politică ale altor măsuri. Prin urmare, 
simplificarea implementării trebuie să asigure un echi ‑
libru adecvat cu realizarea obiectivelor de politică și 
un echilibru financiar solid. Beneficiul pentru reduce ‑
rea ratei de eroare nu ar trebui să fie singurul element 
care să fie luat în considerare.
Răspunsurile Comisiei 53
62
Referitor la rata de control „scăzută” în ceea ce pri ‑
vește angajamentele de agromediu, în conformitate 
cu legislația în vigoare, în cazul în care controalele 
la fața locului constată o neconformitate semnifica ‑
tivă, în contextul unei anumite scheme de ajutor sau 
măsuri de sprijin sau într‑o regiune ori într‑o parte 
a unei regiuni, statul membru este obligat să mărească 
procentul beneficiarilor care urmează să fie controlați 
la fața locului.
În funcție de statul membru și de măsura individuală, 
rata reală de control la fața locului ar putea fi mai mare 
de 5 %. Aplicarea corectă a acesteia este verificată 
în cursul auditurilor de conformitate efectuate de 
Comisie.
Toate criteriile de eligibilitate, angajamentele și alte 
obligații trebuie verificate în timpul controlului la fața 
locului. În cazul în care oricare dintre aceste chestiuni 
nu poate fi verificată în timpul controlului la fața locu ‑
lui, se organizează o a doua vizită.
63
În conformitate cu actele legislative aplicabile, con ‑
troalele administrative acoperă toate elementele pen ‑
tru care este posibil și necesar un control prin mijloace 
administrative (care include respectarea angajamente ‑
lor de agromediu).
Pe parcursul auditurilor sale de conformitate, Comisia 
verifică, de asemenea, dacă controalele ar putea fi rea ‑
lizate în cadrul unei proceduri administrative, în plus 
față de controlul la fața locului. După caz, sunt emise 
recomandări pentru statele membre și sunt aplicate 
corecții financiare.
În plus, un nou cadru juridic pentru politica agricolă 
comună pentru 2014 ‑2020 conține dispoziții prin care 
se solicită statelor membre să se asigure că toate 
măsurile de dezvoltare rurală pe care intenționează 
să le implementeze pot fi verificate și controlate. În 
programul de dezvoltare rurală trebuie să fie inclusă 
o evaluare ex ante  a posibilității de a verifica și de 
a controla măsurile.Caseta 5
Deficiențele sunt abordate în planurile de acțiune 
aferente, care urmăresc îmbunătățirea sistemului de 
control administrativ.
51
Pe parcursul auditurilor sale, Comisia a identificat și 
deficiențe în ceea ce privește desfășurarea controa ‑
lelor administrative. Statelor membre în cauză li s‑a 
cerut să ia măsuri de remediere și au fost aplicate 
corecții financiare, atunci când a fost cazul.
57
În cadrul propriilor audituri, Comisia a constatat, la 
rândul său, deficiențe în ceea ce privește verificarea 
angajamentelor de agromediu și statelor membre în 
cauză li s‑a cerut să ia măsuri de remediere. În plus, au 
fost impuse corecții financiare pentru statele membre 
vizate, după caz.
Caseta 7
Deficiențele din Malta se datorează în mare măsură 
faptului că beneficiarii măsurii de sprijin pentru agro ‑
mediu nu respectă angajamentele. Administrația mal ‑
teză a întreprins multe acțiuni de informare specifice și 
a oferit cursuri de formare individuale pentru anumiți 
beneficiari.
59
Schemele de agromediu reflectă angajamentele 
voluntare asumate de agricultori pentru a asigura 
avantaje de mediu și bunuri publice ecologice care 
depășesc cerințele obligatorii. Caracterul compensa ‑
toriu al plăților de agromediu (care acoperă costurile 
suportate și pierderile de venit) nu implică avantaje 
economice imediate pentru agricultori, deși acestea 
nu sunt excluse pe termen mai lung.
Răspunsurile Comisiei 54
Comisia va monitoriza în continuare punerea în apli ‑
care a planurilor de acțiune, atât din perspectiva audi ‑
tului, cât și din perspectivă operațională, prin interme ‑
diul unor reuniuni bilaterale, comitete de monitorizare 
și reuniuni anuale de revizuire.
75
Competențele Comisiei au fost consolidate prin 
noul Regulament (UE) nr. 1306/2013 privind politica 
agricolă comună. Articolul 41 alineatul (2) prevede 
că plățile intermediare către statul membru pot fi 
suspendate sau reduse atunci când se constată că 
elemente esențiale ale sistemului național de control 
nu sunt eficace sau că măsurile de remediere necesare 
nu au fost puse în aplicare. Articolul 36 alineatul (7) 
prevede întreruperea plăților intermediare, ca un prim 
instrument rapid și de reacție, în cazul în care există 
temeri cu privire la legalitatea și regularitatea plăților.
În plus, pentru a evita corecțiile financiare, fiecare 
agenție de plăți pentru care au fost formulate rezerve 
în raportul anual de activitate al DG AGRI va trebui să 
acționeze cu promptitudine.
Comisia consideră că, deși sancțiunile pentru neres ‑
pectarea conformității trebuie să fie proporționale, 
acestea trebuie să rămână un instrument disuasiv.
76
Constatările de audit au fost urmărite în mod mai sis ‑
tematic în cele mai recente actualizări ale planurilor de 
acțiune (septembrie 2014). Statele membre au trebuit 
să țină cont într‑o măsură mult mai mare de constată ‑
rile de audit ale Curții și ale Comisiei. Într‑adevăr, 46 % 
din acțiunile prezentate de statele membre au fost 
întreprinse în urma unor constatări de audit concrete, 
50 % din acestea provenind din rapoartele Curții.
Ar trebui remarcat, de asemenea, faptul că toate 
cazurile concrete raportate de către Curte sunt moni ‑
torizate de către Comisie, inclusiv prin proceduri de 
verificare a conformității, dacă este cazul.64
Comisia consideră că, deși sancțiunile pentru neres ‑
pectarea conformității trebuie să fie proporționale, 
acestea trebuie să rămână un instrument disuasiv.
În temeiul noului cadru juridic, repetarea neregulii 
trebuie, de asemenea, luată în considerare atunci când 
se calculează reducerea. Este la latitudinea statelor 
membre să stabilească aplicarea concretă a criteriilor 
prevăzute în textele legislative, precum și a ratelor și 
valorilor exacte aferente acestora.
65
În cazul unor situații grave de neconformitate cu anga ‑
jamentele, beneficiarul este exclus de la acordarea de 
sprijin în cursul anului constatării și al următorului an.
Caseta 10 
Aceste deficiențe sunt acoperite în respectivele pla ‑
nuri de acțiune care urmăresc îmbunătățirea sistemu ‑
lui de control administrativ.
74
Începând din 2012, Comisia a abordat problema ratei 
ridicate de eroare prin solicitarea de planuri naționale 
de acțiune de la statele membre și prin monitorizarea 
punerii în aplicare a acestora. Pe baza experienței 
acumulate și a recomandărilor formulate de Curtea de 
Conturi, aceste planuri de acțiune au fost îmbunătățite 
de‑a lungul timpului.
Rezultatele preconizate ale tuturor acțiunilor nu sunt 
întotdeauna evidente pe termen scurt, mai ales în 
ceea ce privește măsurile puse în aplicare prin angaja ‑
mente multianuale. Cu toate acestea, primele rezul ‑
tate ale eforturilor comune ale Comisiei și ale statelor 
membre în vederea reducerii ratelor de eroare prin 
punerea în aplicare a planurilor de acțiune pot fi deja 
observate, acestea constând într‑o rată de eroare mai 
scăzută în cazul dezvoltării rurale în 2013.
Răspunsurile Comisiei 55
80
Deficiențele evidențiate prin constatările de audit sunt 
monitorizate de către Comisie, iar statelor membre li 
se cere în mod sistematic să le abordeze în planurile 
de acțiune.
81
Faptul că statele membre au efectuat o evaluare ex 
ante  a posibilității de a verifica și de a controla măsu ‑
rile (preventiv), împreună cu o monitorizare mai atentă 
a constatărilor de audit, va permite o îmbunătățire 
a eficacității planurilor de acțiune, așa cum reiese din 
actualizarea din octombrie 2014.
90
Modificarea menționată de Curte a fost introdusă 
deoarece costul aplicării de sancțiuni administrative 
pentru sume mici ar putea fi disproporționat în raport 
cu beneficiile, afectând în mod negativ, prin urmare, 
buna gestiune financiară.
91
Comisia este pe deplin conștientă de importanța 
etapelor ulterioare ale procesului de reglementare. 
În acest sens, responsabilitățile statelor membre au 
fost consolidate prin impunerea unei evaluări ex ante  
a posibilității de a verifica și de a controla măsurile 
programate, care să fie realizată atât de către autorită ‑
țile de management, cât și de către agențiile de plăți. 
Mai mult, Comisia dispune în prezent de instrumente 
de prevenire consolidate, precum suspendările și 
întreruperile, care ar trebui să aibă un efect disuasiv 
asupra erorilor.
Astfel cum a fost confirmat de Curte în prezentul 
raport special, suprareglementarea (norme naționale/
regionale suplimentare și nejustificate) are numai un 
impact marginal asupra ratei de eroare.77
În cadrul celei de a treia actualizări a planurilor de 
acțiune, care a avut loc în septembrie 2014, statelor 
membre li s‑a cerut să furnizeze indicatorii de monito ‑
rizare și cele mai recente rezultate cunoscute, pentru 
a se îmbunătăți eficiența acțiunilor.
78
Cele patru întruniri ale comitetului mixt pentru dez ‑
voltare rurală și fonduri agricole dedicate exclusiv rate ‑
lor de eroare (seminarele) organizate până în prezent 
au constituit un proces sistematic prin care s‑a realizat 
un schimb de practici bune și inovatoare. În plus, ar 
trebui remarcat că, în afara cadrului seminarelor și 
activităților Rețelei europene pentru dezvoltare rurală, 
se realizează un schimb de bune practici și în cadrul 
reuniunilor formale ale Comitetului privind dezvol ‑
tarea rurală, precum și cu ocazia celor trei reuniuni 
anuale ale directorilor agențiilor de plăți din toate 
statele membre.
Începând cu anul 2015, Rețeaua europeană pentru 
dezvoltare rurală (ENRD) va fi un alt mijloc prin care 
se vor disemina cele mai bune practici în perioada 
2014 ‑2020. Rețeaua europeană pentru dezvoltare 
rurală va organiza evenimente specifice, va face 
schimb de informații relevante și va implica părțile 
interesate în inițiative de sensibilizare.
79
Comisia asigură schimburi periodice cu statele 
membre privind aspectele legate de rata de eroare și 
a oferit un set cuprinzător de documente de orien ‑
tare privind măsurile de dezvoltare rurală și alte teme 
orizontale relevante (de exemplu, opțiunile în materie 
de costuri simplificate, normele privind achizițiile 
publice).
În special, documentul de lucru al serviciilor Comisiei 
SWD(2013) 244 privind ratele de eroare în domeniul 
dezvoltării rurale a inclus un set comun de cauze 
primare care ar putea fi în cele din urmă relevante în 
toate statele membre, care ar trebui în ultimă instanță 
să le identifice pe cele care le sunt aplicabile, stabilind 
măsurile adecvate de atenuare.
Răspunsurile Comisiei 56
95 – A doua liniuță
Comisia împărtășește această concluzie.
Comisia va continua să ofere statelor membre reco ‑
mandări și orientări și să disemineze totodată cele 
mai bune practici pentru îmbunătățirea sistemului de 
control, în scopul evitării erorilor.
În plus, agențiile de plăți trebuie să respecte criteriile 
de acreditare prevăzute în anexa I la Regulamentul 
907/2014 (pentru perioada de programare 2014 ‑2020) 
înainte de efectuarea oricărei plăți. Serviciile Comisiei 
verifică acreditarea prin audituri ex post.
96
În ceea ce privește stimulentele limitate pentru 
beneficiari pentru ca aceștia să respecte angajamente 
în materie de agricultură, schemele de agromediu 
reflectă angajamentele voluntare ale agricultorilor 
de a asigura beneficii de mediu și bunuri publice care 
depășesc cerințele obligatorii. Caracterul compensa ‑
toriu al plăților de agromediu (care acoperă costurile 
suportate și pierderile de venit) nu implică avantaje 
economice imediate pentru agricultori, deși acestea 
nu sunt excluse pe termen mai lung.
În ceea ce privește rata de control „scăzută” în ceea ce 
privește angajamentele, în conformitate cu legislația 
în vigoare, în cazul în care controalele la fața locului 
constată o neconformitate semnificativă, statul mem ‑
bru este obligat să mărească procentul beneficiarilor 
care urmează să fie controlați la fața locului. Aplicarea 
corectă a acestei cerințe este verificată în cadrul audi ‑
turilor de conformitate ale Comisiei.
Rata de control al angajamentelor în materie de 
agricultură este stabilită la 100 % pentru controalele 
administrative și la 5 % pentru controalele la fața locu ‑
lui. Costurile gestionării și ale controalelor publicate 
în raportul anual de activitate pentru 2013 se ridică 
la 4 miliarde EUR pentru politica agricolă comună în 
totalitate. Prin urmare, ar trebui să se acorde o atenție 
sporită îmbunătățirii eficacității controalelor, și nu 
măririi numărului acestora.Concluzii și recomandări
93
Începând din 2012, Comisia a abordat problema ratei 
ridicate de eroare prin solicitarea de planuri naționale 
de acțiune de la statele membre și prin monitorizarea 
punerii în aplicare a acestora. Pe baza experienței 
acumulate și a recomandărilor formulate de Curtea de 
Conturi, aceste planuri de acțiune au fost îmbunătățite 
de‑a lungul timpului.
Rezultatele preconizate ale tuturor acțiunilor nu vor 
fi întotdeauna evidente pe termen scurt, mai ales în 
ceea ce privește măsurile puse în aplicare prin angaja ‑
mente multianuale. Cu toate acestea, primele rezul ‑
tate ale eforturilor comune ale Comisiei și ale statelor 
membre în vederea reducerii ratelor de eroare prin 
punerea în aplicare a planurilor de acțiune pot fi deja 
observate, acestea constând într‑o rată de eroare mai 
scăzută în cazul dezvoltării rurale în 2013.
Comisia va monitoriza în continuare punerea în apli ‑
care a planurilor de acțiune, atât din perspectiva audi ‑
tului, cât și din perspectivă operațională, prin interme ‑
diul unor reuniuni bilaterale, comitete de monitorizare 
și reuniuni anuale de revizuire.
95 – Prima liniuță
În cadrul propriilor audituri, Comisia a constatat, la 
rândul său, deficiențe în ceea ce privește aceste ches ‑
tiuni. Au fost deja realizate în această privință corecții 
financiare importante.
Achizițiile publice și nerespectarea angajamentelor 
constituie elemente centrale ale planurilor de acțiune 
pentru dezvoltare rurală.
Cu toate acestea, ar trebui remarcat faptul că neres ‑
pectarea normelor în materie de achiziții publice 
nu înseamnă neapărat că cheltuielile în cauză sunt 
neeligibile în proporție de 100 %. Cu toate acestea, 
proiectul ca atare își poate atinge obiectivul și poate 
furniza o valoare adăugată reală.
Răspunsurile Comisiei 57
Eludarea intenționată a normelor este abordată în 
strategia antifraudă și în cadrul seminarelor organizate 
în mai multe state membre.
Recomandarea 1 – Achiziții publice
Prezenta recomandare se adresează statelor membre.
Cu toate acestea, Comisia ar dori să sublinieze că 
a prezentat deja orientări pentru perioada 2014 ‑2020, 
destinate celor care lucrează în domeniu, privind 
evitarea erorilor comune în proiectele fondurilor struc ‑
turale și de investiții europene. Aceste orientări au fost 
prezentate autorităților de management și agențiilor 
de plăți la seminarul privind rata de eroare care s‑a 
desfășurat în octombrie 2014.
Recomandarea 1 – Eludarea deliberată 
a normelor
Comisia este de acord cu această recomandare, care se 
adresează statelor membre.
Recomandarea 1 – Plăți de agromediu
Comisia este de acord cu această recomandare care 
se adresează statelor membre și ar dori să sublinieze 
că în cadrul auditurilor sale de conformitate se verifică 
sistematic dacă ar putea fi efectuate controale admi ‑
nistrative, în plus față de cele la fața locului. Dacă este 
cazul, sunt formulate recomandări destinate statelor 
membre de a extinde domeniul de aplicare al controa ‑
lelor administrative și se aplică corecții financiare.
În plus, cadrul juridic pentru politica agricolă comună 
pentru perioada 2014 ‑2020 conține dispoziții prin 
care se solicită statelor membre să se asigure că toate 
măsurile de dezvoltare rurală care urmează a fi imple ‑
mentate pot fi verificate și controlate.
Toate programele de dezvoltare rurală trebuie să 
includă o evaluare ex ante  a posibilității de a verifica și 
de a controla măsurile, inclusiv măsurile de agromediu 
și de combatere a schimbărilor climatice, precum și 
operațiuni și angajamente concrete. În cazul în care 
aceste controale nu sunt satisfăcătoare, programul de 
dezvoltare rurală trebuie să fie modificat în mod cores ‑
punzător (articolul 62 din Regulamentul 1305/2013). 
În plus, se prevede reducerea completă a sprijinului în 
cazul unei nerespectări grave a angajamentelor sau al 
încălcării criteriilor de eligibilitate, precum și exclude ‑
rea beneficiarului de la acordarea ajutorului în cursul 
anului constatării și al anului următor.În ceea ce privește sancțiunile, Comisia consideră că, 
deși sancțiunile pentru nerespectarea conformității 
trebuie să fie proporționale, acestea trebuie să rămână 
un instrument disuasiv.
97
Instituirea planurilor de acțiune a fost concepută ca 
un proces de prevenire, care are la bază documentul 
SWD(2013) 244 și care pornește de la autoevaluarea 
realizată de către statele membre cu privire la cauzele 
primare care au avut un impact asupra ratelor de 
eroare. Acest proces a încorporat treptat perspectiva 
reactivității, fiind luate în considerare în mod siste ‑
matic constatările auditurilor și fiind propuse acțiuni 
corective specifice. Această dublă perspectivă (a 
prevenirii și a reactivității) este încă parte a exercițiu ‑
lui. Ultima actualizare a planurilor de acțiune arată 
că aproape 50 % dintre acțiuni au fost demarate în 
urma unor constatări concrete de audit ale Curții sau 
ale Comisiei, în timp ce cealaltă jumătate a avut drept 
bază autoevaluarea realizată de statele membre.
În plus, evaluarea ex ante  privind posibilitatea de 
a verifica și de a controla toate măsurile incluse în 
programele de dezvoltare rurală pentru perioada 
2014 ‑2020 abordează, de asemenea, riscul ratei de 
eroare dintr‑o perspectivă a prevenirii.
Recomandarea 1
Comisia acceptă recomandarea. Problemele specifice 
ridicate de către Curte nu ar trebui să fie abordate 
în planurile de acțiune decât în cazul în care au fost 
identificate deficiențe.
Comisia recunoaște importanța unor orientări referi ‑
toare la cele trei cauze primare ale erorilor, precum și 
a diseminării celor mai bune practici. Acest aspect va 
fi abordat prin intermediul Rețelei europene pentru 
dezvoltare rurală și al unor seminare.
De asemenea, Comisia a prezentat deja statelor 
membre orientări specifice privind achizițiile publice și 
măsurile de agromediu și de combatere a schimbărilor 
climatice, inclusiv privind dubla finanțare.
Răspunsurile Comisiei 58
În 2017, Comisia va pregăti un raport strategic privind 
fondul, care va rezuma rapoartele anuale privind pro ‑
gresele realizate prezentate de către statele membre 
(articolul 53 din Regulamentul 1303/2013). În plus, 
Comisia și statele membre vor evalua performanța 
programelor de dezvoltare rurală în timpul procesului 
de revizuire prevăzut la articolul 21 din Regulamentul 
1303/2013. Având în vedere aceste dovezi, precum și 
altele (de exemplu, constatările auditului), Comisia va 
evalua elaborarea politicilor și eventuala necesitate 
de a face propuneri pentru următoarea perioadă de 
programare.
La sfârșitul perioadei de programare, Comisia va rea ‑
liza o analiză detaliată privind necesitatea menținerii 
fiecărei măsuri de ajutor, înainte de a face o propunere 
pentru următoarea perioadă de programare, astfel 
cum s‑a procedat pentru perioada în curs.
Recomandarea 3 – Ultima teză
Comisia este de acord că verificările administrative ar 
trebui să fie utilizate atunci când este posibil, deși se 
observă că, în majoritatea cazurilor, acest lucru nu este 
fezabil pentru operațiunile de agromediu.În ceea ce privește sancțiunile, Comisia împărtășește 
opinia potrivit căreia, deși sancțiunile pentru neres ‑
pectarea conformității trebuie să fie proporționale, 
acestea trebuie să rămână un instrument disuasiv.
Recomandarea 2
Comisia acceptă această recomandare. În prezent, 
Comisia evaluează posibilitatea de a se controla și 
verifica noile programe și va aborda orice deficiență 
în cadrul comitetelor de monitorizare și al reuniunilor 
anuale de revizuire cu autoritățile de management.
În plus, constatările auditurilor vor fi urmărite îndea ‑
proape, cu scopul de a detecta și de a corecta orice 
sursă de erori care pot fi atribuite normelor naționale 
de implementare, solicitându‑se efectuarea, cât mai 
repede posibil, de modificări, dacă este necesar.
Învățămintele desprinse din punerea în aplicare a pro ‑
gramelor și a normelor naționale vor fi diseminate prin 
intermediul Rețelei europene pentru dezvoltare rurală 
și al unor seminare dedicate ratelor de eroare.
Recomandarea 3
Comisia acceptă parțial recomandarea, deoarece nu 
poate emite judecăți în avans asupra domeniului de 
aplicare și asupra rezultatului unor astfel de analize 
sau alegeri ale politicilor viitoare de către legiuitori 
pentru următoarea perioadă de programare.
CUM VĂ PUTEȚI PROCURA PUBLICAȚIILE UNIUNII EUROPENE?
Publicații gratuite:
•  un singur exemplar:  
pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
•  mai multe exemplare/postere/hărți:  de la reprezentanțele Uniunii Europene (http://ec.europa.eu/represent_ro.htm),  
de la delegațiile din țările care nu sunt membre ale UE (http://eeas.europa.eu/delegations/index_ro.htm)  
sau contactând rețeaua Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_ro.htm)  
la numărul 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratuit în toată UE) (*).
(*)  Informațiile primite sunt gratuite, la fel ca și cea mai mare parte a apelurilor telefonice (unii operatori și unele cabine  
telefonice și hoteluri taxează totuși aceste apeluri).
Publicații contra cost:
• pe site-ul EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
QJ‑AB‑14‑024‑RO‑N ISSN 1977 ‑5806 Curtea estimează că rata medie de eroare 
înregistrată în ultimii trei  ani de cheltuielile 
pentru dezvoltare rurală a fost de 8,2 %. 
Autoritățile de control ale statelor membre nu au 
detectat erorile întrucât controalele nu sunt 
exhaustive și nu se bazează pe informații 
suficiente. Câteva dintre principalele cauze ale 
erorilor sunt nerespectarea normelor privind 
achizițiile publice, cazurile de presupusă 
încălcare deliberată a normelor de către 
beneficiari privați și nerespectarea 
angajamentelor agricole în legătură cu ajutorul 
pe suprafață. Acțiunile întreprinse de Comisie și 
de statele membre în scopul remedierii 
principalelor cauze ale ratei de eroare ridicate 
înregistrate de dezvoltarea rurală sunt numai 
parțial eficace. Curtea formulează o  serie de 
recomandări specifice în vederea adoptării unor 
măsuri corective și preventive destinate să 
prevină deficiențele care sunt generalizate la 
nivelul UE.
CURTEA DE
CONTURI
EUROPEANĂ