-Fondurile generate de măsuri precum plafonarea veniturilor de pe piață ale anumitor producători de energie electrică și contribuția de solidaritate prevăzută în temeiul legislației Uniunii pot fi, de asemenea, utilizate, sub rezerva condițiilor aplicabile, în scopul schemelor naționale de sprijin.

-Cadrul temporar de criză pentru ajutoarele de stat permite un sprijin specific pentru fermieri și producătorii de îngrășăminte. Prin cea de a doua modificare a cadrului, care a avut loc la 28 octombrie 2022, Comisia a majorat plafoanele stabilite pentru ajutoarele în cuantumuri limitate pentru fermieri și a sporit flexibilitatea și posibilitățile de sprijin pentru întreprinderile afectate de creșterea costurilor energiei, cum ar fi producătorii de îngrășăminte, sub rezerva unor garanții. Există potențial de extindere a unui astfel de ajutor specific peste nivelul actual scăzut al ajutoarelor aprobate pentru acest sector. Autoritățile publice ar putea, de exemplu, să achiziționeze îngrășăminte și să le ofere fermierilor la prețuri mai mici.

Deși îngrășămintele rămân disponibile în UE, accesibilitatea acestora constituie o provocare pentru fermieri (o creștere cu 149 % a prețurilor de la un an la altul în septembrie 2022 pentru îngrășămintele azotoase), în special deoarece și prețurile altor factori de producție (energie) au crescut semnificativ. Prețurile ridicate ale îngrășămintelor afectează deciziile de achiziționare și plantare ale fermierilor, iar acest lucru, la rândul său, ar putea afecta recolta din sezonul următor și contribuția UE la disponibilitatea și accesibilitatea prețurilor alimentelor la nivel mondial.

Deficitul mondial de îngrășăminte este cauzat în principal de prețul ridicat al gazelor naturale, care sunt necesare pentru producția de îngrășăminte azotoase. Europa deține o industrie importantă a îngrășămintelor, dar depinde de importurile de gaze naturale, precum și de importurile de fosfați și potasă. În vara anului 2022, gazele au reprezentat până la 90 % din costul de producție variabil al producției de amoniac în UE (amoniacul este un produs intermediar pentru îngrășămintele azotoase). În august 2022, când prețurile gazelor au atins un nivel maxim, industria a închis 70 % din capacitatea sa de producție de amoniac, deoarece producția devenise neprofitabilă. Există indicii că utilizarea actuală a capacității este de 50 %. În cazul în care prețurile gazelor scad și mai mult, este de așteptat ca utilizarea capacității să crească și mai mult. Reducerea producției în UE înseamnă, de asemenea, mai puține exporturi ale Uniunii către țări din afara UE. Exporturile de produse intermediare și de îngrășăminte de azot au scăzut cu 9 %, în timp ce importurile au crescut cu 19 % în primele opt luni ale acestui an.

În plus, culoarele de solidaritate ale UE și Inițiativa privind exportul de cereale prin Marea Neagră au fost eficace la atenuarea crizei alimentare, permițând Ucrainei să continue să exporte cereale și contribuind la stabilizarea piețelor și la scăderea prețurilor la alimente. Culoarele de solidaritate UE-Ucraina au devenit o legătură comercială majoră între Ucraina, UE și restul lumii și au facilitat până în prezent exportul a peste 14 milioane de tone de produse agricole ucrainene (cereale, semințe oleaginoase și produse conexe, inclusiv îngrășăminte), contribuind astfel la atenuarea crizei alimentare mondiale. UE sprijină rolul de facilitator al ONU și al Turciei, solicitând reînnoirea Inițiativei privind exportul de cereale prin Marea Neagră după 19 noiembrie. O întrerupere a acestei scheme ar avea consecințe grave asupra securității alimentare la nivel mondial.

Cadrul temporar privind ajutoarele de stat în situații de criză (denumit în continuare „cadrul”) permite statelor membre să utilizeze flexibilitatea prevăzută de normele privind ajutoarele de stat și să sprijine, printre altele, producătorii agricoli primari, inclusiv în ceea ce privește achizițiile lor de îngrășăminte, precum și producătorii de îngrășăminte. Statele membre pot acorda ajutoare pentru a acoperi o parte din creșterea recentă a costurilor gazelor și energiei electrice pentru întreprinderi, inclusiv, de exemplu, pentru agricultura primară și producătorii de îngrășăminte, sub rezerva unor garanții.

-Agricultura de precizie, agricultura ecologică și agroecologia sunt sprijinite în cadrul planurilor sub forma angajamentelor în materie de gestionare și a investițiilor în utilaje noi, practici care necesită un grad redus de utilizare a îngrășămintelor și un acces mai larg la consiliere și formare.

-Comisia va adopta un Plan de acțiune pentru gestionarea integrată a nutrienților în primul trimestru al anului 2023, care va viza acțiuni la nivelul UE și la nivel național pentru a promova o utilizare mai eficientă a nutrienților, ținând seama de punctele de plecare ale statelor membre și de obiectivul ambițios de reducere la zero a poluării.

În ultimul an, Comisia a luat măsuri decisive pentru a asigura securitatea aprovizionării cu gaze și pentru a stabiliza piețele gazelor. La 13 octombrie 2021, Comisia a publicat orientări adresate statelor membre („setul de instrumente privind prețurile la energie”) pentru a aborda impactul imediat al creșterii prețurilor și pentru a consolida și mai mult reziliența la șocurile viitoare.

Diversificarea surselor de aprovizionare cu îngrășăminte importate și produse intermediare pentru a asigura disponibilitatea îngrășămintelor constituie o reacție pragmatică la reducerea producției în UE, în special în regiunile în care există legături adecvate cu porturile. În acest sens, acordurile de liber schimb (ALS) ale UE promovează accesul la îngrășăminte din partea principalilor parteneri comerciali. Acest lucru nu distrage atenția de la interesul strategic pe care UE îl are în ceea ce privește un sector viabil al producției de îngrășăminte în UE.

Dezvoltarea unor metode de extindere a reciclării eficiente a nutrienților din deșeurile organice (de exemplu, gunoiul de grajd, digestia anaerobă, nămolul și alte fluxuri de deșeuri organice) în bioproduse fertilizante regenerabile contribuie la obiectivele Strategiei „De la fermă la consumator”. Un element important în acest sens este separarea și colectarea deșeurilor biologice. O mai bună utilizare a deșeurilor organice la nivel local are nu numai beneficii pentru mediu, ci și beneficii economice pentru crescătorii de animale și pentru fermierii care produc culturi arabile și va reduce dependența agriculturii europene de îngrășămintele minerale din afara UE. La 26 octombrie 2022, Comisia a adoptat o revizuire a Directivei privind tratarea apelor urbane reziduale , inclusiv obligații mai stricte de recuperare a nutrienților din apele uzate, care pot fi apoi reutilizați în agricultură.

În virtutea unui plafon al veniturilor de pe piață ale anumitor producători de energie electrică și a contribuției de solidaritate, statele membre pot dispune de fonduri pe care, printre altele, le pot redirecționa prin intermediul cadrului către utilizatorii mari consumatori de energie, cum ar fi fermierii sau producătorii de îngrășăminte (până la o valoare estimată de 140 miliarde EUR), pentru a sprijini întreprinderile din industriile mari consumatoare de energie, cu condiția ca aceste fonduri să fie utilizate pentru investiții în energia din surse regenerabile, eficiența energetică sau alte tehnologii de decarbonizare. Măsurile specifice și excepționale propuse recent (SAFE – Sprijinirea energiei la prețuri abordabile) în temeiul normelor politicii de coeziune pentru perioada 2014-2020 ar permite autorităților naționale să aleagă redirecționarea a până la 40 de miliarde EUR pentru a sprijini IMM-urile, lucrătorii și gospodăriile vulnerabile să facă față creșterii prețurilor la energie. În plus, Comisia încurajează statele membre să acorde prioritate măsurilor care vizează accesibilitatea prețurilor îngrășămintelor, consolidând astfel securitatea alimentară.

Sprijinul de stat poate lua diferite forme, dincolo de măsurile de ajutor de stat. De exemplu, este posibil ca autoritățile publice să achiziționeze îngrășăminte la prețuri de piață mai competitive (având în vedere puterea lor de negociere) și să le ofere fermierilor la prețuri mai mici (în acest caz, ar exista un element de ajutor de stat), sub rezerva limitelor aplicabile ale cadrului. Statele membre ar putea, de asemenea, să se asigure că îngrășămintele sunt distribuite fermierilor într-un mod rezonabil și nediscriminatoriu, în special în cazul unei raționalizări a gazelor în caz de necesitate.

În plus, Comisia va analiza măsurile care pot contribui la creșterea competitivității îngrășămintelor verzi pe piață în timpul tranziției către o economie complet decarbonizată.

Biometanul are un potențial promițător de substituire în ceea ce privește gazele, în special acolo unde hidrogenul din surse regenerabile ar fi mai puțin competitiv. Astfel cum se indică în REPowerEU, stimularea producției durabile de biometan la 35 miliarde de metri cubi până în 2030 este o cale eficientă din punctul de vedere al costurilor pentru realizarea obiectivului ambițios al UE de a reduce importurile de gaze naturale din Rusia. Acest lucru nu numai că va furniza energie din surse regenerabile și va stimula veniturile fermierilor, ci va crea, de asemenea, un nou flux de aprovizionare cu îngrășăminte organice. Alianța industrială europeană privind biometanul a fost lansată la 28 septembrie 2022, cu obiectivul ca, până în 2030, să se producă anual și să se utilizeze 35 de miliarde de metri cubi de biometan.

Planul REPower EU din 18 mai 2022 a introdus măsuri de decarbonizare a piețelor gazelor și de promovare a gazelor din surse regenerabile, precum și a economiilor de energie, a diversificării surselor de aprovizionare cu energie și a introducerii accelerate a energiei din surse regenerabile pentru a limita impactul întreruperii aprovizionării și pentru a menține sub control prețurile energiei.

Deși nu toți fermierii sunt afectați în același mod și la aceeași scară în fiecare țară, UE îi ajută pe partenerii săi să își reducă dependența de îngrășămintele importate și de îngrășămintele minerale prin investiții în alternative, inclusiv în îngrășăminte organice, precum și în agricultura durabilă și gestionarea fertilității solului. Aceasta este o componentă-cheie a implementării căilor de transformare a sistemelor alimentare naționale conduse de fiecare țară, în urma Summitului ONU privind sistemele alimentare din 2021. În acest scop, vor fi concepute o serie de intervenții finanțate din Instrumentul IVCDCI– Europa globală, inclusiv din noul Mecanism pentru alimente și reziliență în valoare de 225 de milioane EUR pentru țările din Africa de Nord și din Orientul Mijlociu, precum și din pachetul pentru dezvoltare al sprijinului în valoare de 600 de milioane EUR anunțat recent din rezervele FED pentru țările ACP și din Mecanismul pentru alimente și reziliență. În special, UE:

-va facilita dialogul și schimbul de experiență, sprijinirea activităților de cercetare și inovare, în special în țările cu un nivel ridicat de utilizare a îngrășămintelor și/sau cu o eficiență scăzută a utilizării nutrienților;

-va colabora îndeaproape cu organizațiile de fermieri din cadrul unor lanțuri valorice agricole specifice și le va corela în mod sistematic cu organizațiile de cercetare agricolă și cu sectorul privat, bazându-se, printre altele, pe portofoliile DeSIRA și AMSC+;

-va promova abordările agroecologice, inclusiv în ceea ce privește lanțurile valorice și culturile concrete, precum și practicile agricole durabile care sunt esențiale pentru îmbunătățirea și susținerea fertilității solului (leguminoase și proteine vegetale, culturi de protecție, agrosilvicultură, policultură-șeptel etc.). De exemplu, astfel de acțiuni vor fi adoptate în Maroc, Tunisia, Egipt, Iordania, Liban și Siria în cadrul „Mecanismului regional pentru alimente și reziliență”, în valoare de 225 de milioane EUR;

-va îmbunătăți accesul la îngrășăminte și utilizarea eficientă a acestora pentru micii fermieri prin instrumente transparente și bine orientate (de exemplu, bonuri valorice electronice, scheme de coplată, utilizarea microdozelor pentru o mai mare eficiență), servicii de consiliere eficiente (calcularea bilanțurilor nutrienților, mobilizarea diferitelor surse de nutrienți) și programe îmbunătățite de subvenționare publică a factorilor de producție pentru îngrășămintele minerale și organice;

-va promova parteneriatele strategice în curs, în special cu CGIAR, cu Fondul Internațional pentru Dezvoltare Agricolă (IFAD) și cu FAO, pentru a consolida gestionarea durabilă a fertilității solului și pentru a facilita abordările agroecologice.

În paralel, UE urmărește să își consolideze în continuare asistența alimentară umanitară, care se ridică deja la peste 900 de milioane EUR până în prezent în 2022. Cu aproximativ 55 % mai mult decât anul trecut și cu aproape 80 % mai mult decât în 2020. Fondurile vor fi utilizate pentru a consolida securitatea alimentară și starea nutrițională a populațiilor vulnerabile prin modalități care ar urma să varieze în funcție de țară și de contextele regionale (asistență alimentară directă în natură/în numerar, inclusiv numerar cu scopuri multiple, nutriție).

3.3.Transparența pieței și Sistemul de informații privind piața agricolă (AMIS) al G20

UE va continua să promoveze transparența pieței pentru a asigura stabilitatea piețelor și pentru a evita perturbarea pieței și creșterea bruscă a prețurilor. Comisia salută extinderea acoperirii AMIS a G20 pentru a include piața îngrășămintelor și se angajează să furnizeze secretariatului AMIS toate datele și sprijinul necesare. În acest sens, Comisia analizează împreună cu statele membre posibilitățile de creștere a finanțării AMIS.

3.4.Facilitarea comerțului mondial cu îngrășăminte

UE va continua să pledeze împotriva măsurilor de restricționare sau de interzicere a exportului de îngrășăminte, astfel cum se reflectă în comunicarea Comisiei din 23 martie. UE va continua să colaboreze îndeaproape cu alte țări în cadrul forurilor internaționale (în special în cadrul OMC, G7, FAO) împotriva restricțiilor comerciale sau a interdicțiilor la exportul de îngrășăminte și va asigura un mediu comercial deschis, transparent și previzibil. În acest sens, UE va promova acțiuni de creștere a transparenței în ceea ce privește restricțiile la export, inclusiv în cazul îngrășămintelor, ca modalitate de punere în aplicare a angajamentelor asumate în temeiul declarației privind insecuritatea alimentară convenite în ultima conferință ministerială a OMC.

Noile rute logistice extinse create de culoarele de solidaritate UE-Ucraina au devenit coridoare esențiale pentru exporturile Ucrainei, atât în sectorul agricol, cât și în alte sectoare. Începând cu luna august, inițiativa privind exportul de cereale prin Marea Neagră, intermediată de ONU, a contribuit la relansarea transporturilor de cereale din porturile ucrainene de la Marea Neagră. Împreună, ambele inițiative au permis exportul a peste 22 de milioane de tone de cereale, semințe oleaginoase și produse conexe din Ucraina în perioada cuprinsă între lunile mai și octombrie. O parte semnificativă a acestor produse agricole a ajuns în țări partenere aflate în dificultate.

În același timp, UE a exceptat, în esență, sectorul agroalimentar și îngrășămintele de la măsurile sale restrictive împotriva Rusiei. Întrucât aceste sancțiuni nu sunt extrateritoriale, ele nu se aplică întreprinderilor din afara UE și nici persoanelor fizice care își desfășoară activitatea în întregime în afara UE. În plus, se permite ca transferul îngrășămintelor pe bază de potasă, originare sau exportate din Rusia către țări din afara UE, să fie efectuat de către operatorii din UE sau pe teritoriul UE. Finanțarea sau asistența financiară asociată cu astfel de transferuri este permisă, la fel ca și furnizarea de asigurări. În plus, sancțiunile UE conțin, de asemenea, dispoziții specifice pentru a se asigura că tranzacțiile cu produse agricole rusești, inclusiv îngrășăminte, se pot derula fără probleme. Comisia a emis orientări în acest sens, pentru a sprijini statele membre în punerea în aplicare eficace și uniformă a sancțiunilor impuse de UE, ceea ce este esențial pentru sectorul agroalimentar. În plus, Comisia continuă să colaboreze îndeaproape cu statele membre și cu organizațiile internaționale pentru a se asigura că orientările și punerea în aplicare de către autoritățile competente sunt transparente și coerente, permițând industriei să mențină lanțuri de aprovizionare funcționale în deplină conformitate cu sancțiunile UE și contribuind la disponibilitatea îngrășămintelor pentru fermieri. Sancțiunile UE au un obiectiv clar: să descurajeze războiul de agresiune purtat de Rusia în Ucraina și să răspundă la acesta. Din acest motiv, sancțiunile UE impun restricții asupra unor sectoare-cheie ale economiei pentru a împiedica finanțarea unor venituri semnificative pentru mașina de război rusă și pentru a îngheța activele persoanelor și entităților care sprijină războiul. Cu toate acestea, contrar afirmațiilor din propaganda rusă, aceste obiective nu sunt incompatibile cu securitatea alimentară.

3.5.Abordarea obținerii accesibilității prețurilor printr-un spațiu fiscal sporit

Creșterea prețurilor de import la alimente și îngrășăminte și perturbarea lanțurilor de aprovizionare pentru importatorii de alimente, precum și pierderea de venituri pentru unii exportatori de alimente, contribuie la nevoi urgente legate de balanța de plăți pentru anumite țări din afara UE. Contribuția în valoare de 100 de milioane EUR a UE la Fondul FMI pentru reducerea sărăciei și creșterea economică (PRGT) și efectul său de pârghie vor sprijini țările vulnerabile care au înregistrat o creștere a facturilor de import. FMI a lansat recent o componentă privind șocurile alimentare. UE sprijină această componentă prin contribuția sa la PRGT, deoarece ajută țările ACP (în principal țări cu venituri mici) să aibă acces la împrumuturi preferențiale pentru a atenua consecințele crizei alimentare. În plus, prin intermediul noului mecanism pentru securitate și reziliență alimentară în valoare de 225 de milioane EUR, UE va sprijini, printre altele, stabilizarea balanței de plăți în țările din vecinătatea sudică, iar acest sprijin ar trebui extins și mai mult în 2023.

3.6.Consolidarea parteneriatelor cu instituțiile financiare internaționale

UE va căuta modalități de consolidare a parteneriatelor și de dezvoltare a unor investiții inovatoare și durabile în sectorul agricol prin consolidarea cooperării cu instituțiile financiare internaționale în cadrul Global Gateway, ca parte a unui răspuns cuprinzător al Echipei Europa, inclusiv prin intermediul componentei de investiții pentru agricultură în arhitectura deschisă a Fondului european pentru dezvoltare durabilă (FEDD+). FEDD+ sprijină sistemele agricole și lanțurile valorice inteligente din punct de vedere climatic. Portofoliul BERD acoperă deja investiții semnificative în sectorul agroalimentar privat. Banca Europeană de Investiții va pune la dispoziția Fondului Internațional pentru Dezvoltarea Agricolă (FIDA) un împrumut preferențial în valoare de 500 de milioane EUR pentru a finanța investiții care stimulează producția agricolă durabilă și generează reziliență.

3.7.Comunicarea strategică și combaterea dezinformării

Comisia va intensifica comunicarea comună privind eforturile sale în materie de îngrășăminte la nivel multilateral, regional și național, inclusiv prin intermediul delegațiilor UE, pentru a aborda percepțiile și preocupările din țările partenere. În paralel, UE va continua să monitorizeze și să combată activitățile Rusiei de manipulare a informațiilor și de interferență care vizează deturnarea responsabilității pentru criza securității alimentare de la războiul său de agresiune împotriva Ucrainei, inclusiv prin canalele publice ale UE, cum ar fi EUvsDisinfo, și cu parteneri care împărtășesc aceeași viziune, precum cei din cadrul G7 și NATO.

4.Concluzie