Articolul 140 alineatul (1) a patra liniuță din TFUE impune „caracterul durabil al convergenței atinse de statul membru care face obiectul unei derogări și al participării sale la mecanismul cursului de schimb, care se reflectă în nivelul ratelor dobânzilor pe termen lung“. Articolul 4 din Protocolul privind criteriile de convergență prevede, de asemenea, că: „criteriul de convergență al ratelor dobânzilor [...], în cursul unei perioade de un an înaintea examinării, înseamnă că un stat membru a avut o rată a dobânzii nominală medie pe termen lung care nu poate depăși cu mai mult de două puncte procentuale pe aceea a cel mult trei state membre care au înregistrat cele mai bune rezultate în domeniul stabilității prețurilor. Ratele dobânzilor sunt calculate pe baza obligațiunilor de stat pe termen lung sau a unor titluri comparabile, ținând seama de diferențele dintre definițiile naționale“.

Criteriul de convergență care se referă la situația finanțelor publice este definit la articolul 140 alineatul (1) a doua liniuță din TFUE ca reprezentând „caracterul solid al finanțelor publice; acesta rezultă dintr-o situație bugetară care nu cunoaște deficit public excesiv în înțelesul articolului 126 alineatul (6)”. În plus, articolul 2 din Protocolul privind criteriile de convergență prevede că acest criteriu înseamnă că „în momentul examinării, un stat membru nu face obiectul unei decizii a Consiliului menționată la articolul 126 alineatul (6) din tratatul menționat, privind existența unui deficit excesiv în statul membru respectiv”. În cadrul consolidării generale a guvernanței economice în UEM, în 2011 a fost îmbunătățită legislația secundară referitoare la finanțele publice, inclusiv prin noile regulamente de modificare a Pactului de stabilitate și de creștere.

Articolul 1 din Protocolul privind criteriile de convergență prevede că „criteriul stabilității prețurilor [...] înseamnă că un stat membru are o stabilitate durabilă a nivelului prețurilor și o rată medie a inflației, în cursul unei perioade de un an înaintea examinării, care nu poate depăși cu mai mult de 1,5 % rata inflației a cel mult trei state membre care au înregistrat cele mai bune rezultate în domeniul stabilității prețurilor. Inflația se calculează cu ajutorul indicelui prețurilor de consum pe o bază comparabilă, ținând seama de diferențele dintre definițiile naționale”. Cerința de durabilitate presupune că rezultatele satisfăcătoare în materie de inflație trebuie să poată fi atribuite în mod esențial evoluției costurilor de producție și altor factori care influențează evoluția prețurilor într-un mod structural, mai degrabă decât influenței unor factori temporari. Prin urmare, analiza convergenței cuprinde o evaluare a factorilor care au o influență asupra perspectivelor inflației și este completată de o trimitere la cele mai recente previziuni privind inflația publicate de serviciile Comisiei. Referitor la acest fapt, raportul estimează, de asemenea, probabilitatea ca țara să atingă valoarea de referință în lunile următoare.

Republica Cehă îndeplinește criteriul privind stabilitatea prețurilor. Rata medie a inflației în Republica Cehă pe perioada de 12 luni care s-a încheiat în aprilie 2016 a fost de 0,4 %, sub valoarea de referință de 0,7 %. Se estimează că în lunile următoare va rămâne sub valoarea de referință.

Legislația din Republica Cehă – în special legea nr. 6/1993 a Consiliului Național Ceh privind Česká národní banka (denumită în continuare „legea privind ČNB”) – nu este pe deplin compatibilă cu obligația de conformitate prevăzută la articolul 131 din TFUE. Incompatibilitățile se referă la independența băncii centrale și la integrarea băncii centrale în SEBC în momentul adoptării monedei euro în ceea ce privește obiectivele ČNB și misiunile SEBC prevăzute la articolul 127 alineatul (2) din TFUE și la articolul 3 din statutul SEBC/BCE. În plus, legea privind ČNB cuprinde, de asemenea, unele imperfecțiuni legate de interzicerea finanțărilor monetare și de misiunile SEBC.

Bulgaria îndeplinește criteriul de convergență a ratelor dobânzii pe termen lung. În cele 12 luni care au precedat luna aprilie 2016, rata medie a dobânzii pe termen lung în Bulgaria a fost de 2,5 %, sub valoarea de referință de 4,0 %. Ratele dobânzilor pe termen lung în Bulgaria au scăzut de la aproximativ 3,5 % la începutul anului 2014 la aproximativ 2,5 % la începutul anului 2015. Spreadurile randamentelor în raport cu obligațiunile de referință pe termen lung din zona euro au crescut semnificativ în a doua jumătate a anului 2014, parțial din cauza problemelor bancare ale Bulgariei, dar au scăzut apoi în 2015. Spreadul față de obligațiunea germană de referință a crescut din nou, la aproximativ 230 de puncte de bază, la începutul anului 2016.

Bulgaria îndeplinește criteriul privind stabilitatea prețurilor. Rata medie a inflației în Bulgaria pe perioada de 12 luni care s-a încheiat în luna aprilie 2016 a fost de -1,0 %, cu mult sub valoarea de referință de 0,7 %. Se estimează că în lunile următoare va rămâne cu mult sub valoarea de referință.

Inflația anuală IAPC în Ungaria în ultimii doi ani reflectă principalele tendințe de pe plan mondial și a fost determinată în mare parte de scăderea prețurilor la petrol. Ea s-a menținut în jurul valorii zero în 2014 și a atins o valoare minimă de -1,4 % la începutul anului 2015, deoarece cererea internă nu a generat nicio presiune inflaționistă în contextul unei rate a inflației preconizate foarte reduse. Inflația IAPC a crescut la 1 % până la sfârșitul anului 2015, parțial din cauza prețurilor la alimentele neprelucrate. La începutul anului 2016, inflația a scăzut din nou, în principal datorită reducerii TVA la anumite produse din carne și unei alte scăderi a prețului la petrol. În aprilie 2016, inflația anuală IAPC se situa la 0,3 %.

Ungaria îndeplinește criteriul privind stabilitatea prețurilor. Rata medie a inflației în Ungaria pe perioada de 12 luni care s-a încheiat în luna aprilie 2016 a fost de 0,4 %, sub valoarea de referință de 0,7 %. Se estimează că în lunile următoare va rămâne sub valoarea de referință.

Legislația din Ungaria - în special Legea privind Banca Națională a Ungariei (Magyar Nemzeti Bank - MNB) - nu este pe deplin compatibilă cu obligația de conformitate prevăzută la articolul 131 din TFUE. Incompatibilitățile vizează, în special, independența MNB, interzicerea finanțărilor monetare și integrarea băncii centrale în SEBC în momentul adoptării monedei euro, în ceea ce privește misiunile SEBC prevăzute la articolul 127 alineatul (2) din TFUE și la articolul 3 din statutul SEBC/BCE. În plus, Legea privind MNB cuprinde, de asemenea, imperfecțiuni suplimentare legate de integrarea MNB în SEBC.

Croația îndeplinește criteriul de convergență a ratelor dobânzii pe termen lung. În cele 12 luni care au precedat luna aprilie 2016, rata medie a dobânzii pe termen lung în Croația a fost de 3,7 %, sub valoarea de referință de 4 %. Ratele dobânzii pe termen lung în Croația au scăzut de la peste 5 % la începutul anului 2014 la aproximativ 3 % în al doilea trimestru al anului 2015, dar au crescut din nou până la aproximativ 3,9 % în a doua jumătate a anului 2015. Spreadul față de obligațiunea germană de referință se situa la aproximativ 350 de puncte de bază la începutul anului 2016.

Conform previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2016, se așteaptă ca inflația anuală IAPC să rămână negativă pe parcursul întregului an 2016, în principal ca urmare a scăderii prețurilor la energie. Se preconizează că va deveni pozitivă în 2017, pe măsură ce impactul negativ al scăderii prețurilor la energie se estompează, în timp ce continuarea expansiunii economice ar trebui să sprijine creșterea prețurilor de consum. Așadar, se estimează că inflația anuală IAPC va fi, în medie, de -0,6 % în 2016 și de 0,7 % în 2017. Nivelul prețurilor din Croația (aproximativ 65 % din media zonei euro în 2014) indică un potențial de convergență și mai mare a nivelului prețurilor pe termen lung.

Croația îndeplinește criteriul privind stabilitatea prețurilor. Rata medie a inflației în Croația pe perioada de 12 luni care s-a încheiat în luna aprilie 2016 a fost de -0,4 %, sub valoarea de referință de 0,7 %. Se așteaptă ca în lunile următoare să scadă mult sub valoarea de referință.

au fost examinați și alți factori, inclusiv evoluția balanței de plăți și integrarea piețelor. balanța externă a republicii cehe a rămas în surplus în ultimii doi ani, crescând de la sub 1 % din pib în 2014 la peste 3 % din pib în 2015. economia Cehiei este foarte bine integrată cu zona euro datorită schimburilor comerciale și investițiilor. pe baza indicatorilor selectați privind mediul de afaceri, notele obținute de republica cehă în clasamentele internaționale s-au îmbunătățit în ultimii ani, apropiindu-se de media zonei euro. sectorul financiar din Cehia este foarte bine integrat în sectorul financiar al UE, în special prin intermediul unui nivel ridicat al capitalului străin în firmele de intermediere financiară.

Republica Cehă îndeplinește criteriul de convergență a ratelor dobânzii pe termen lung. Rata medie a dobânzii pe termen lung în Republica Cehă pe perioada de 12 luni care s-a încheiat în luna aprilie 2016 a fost de 0,6 %, cu mult sub valoarea de referință de 4 %. Ratele dobânzii pe termen lung în Republica Cehă au urmat o tendință descendentă de la începutul anului 2014 până în aprilie 2015, scăzând de la peste 2,4 % până la sub 0,3 %. Ratele dobânzii pe termen lung au crescut la peste 1 % în iunie 2015, dar au scăzut apoi din nou, în mod treptat, în a doua jumătate a anului 2015. Spreadul față de obligațiunea germană de referință a oscilat în jurul a aproximativ 25 de puncte de bază la începutul anului 2016.

Republica Cehă nu îndeplinește criteriul cursului de schimb. Coroana cehă nu participă la MSC II. Republica Cehă aplică un regim de flotare a cursului de schimb, care permite băncii centrale să intervină pe piața valutară. La 7 noiembrie 2013, ČNB a anunțat că va interveni pe piața valutară pentru a deprecia coroana cehă, astfel încât cursul de schimb să fie de peste 27 CZK/EUR. Ca urmare, coroana cehă s-a depreciat rapid de la sub 26 CZK/EUR până la peste 27 CZK/EUR. Coroana cehă a fost tranzacționată în medie la circa 27,5 CZK/EUR pe parcursul anului 2014 și în prima jumătate a anului 2015, pe fondul unei volatilități scăzute. Ea s-a consolidat aproape de 27 CZK/EUR la mijlocul anului 2015 și a rămas apoi, în a doua jumătate a anului 2015 și la începutul anului 2016, aproape de limita inferioară stabilită de ČNB. În cei doi ani care au precedat această evaluare, coroana cehă s-a apreciat cu aproximativ 1,6 % în raport cu euro.

Polonia îndeplinește criteriul de convergență a ratelor dobânzii pe termen lung. Pe perioada de 12 luni care s-a încheiat în luna aprilie 2016, rata medie a dobânzii pe termen lung a fost de 2,9 %, sub valoarea de referință de 4,0 %. Rata dobânzii a scăzut de la peste 4 % la începutul anului 2014 la aproximativ 3 % la începutul anului 2015. Ulterior, ea a scăzut la 2,7 % în 2015, pe măsură ce încrederea pieței s-a ameliorat, și a crescut ușor la începutul anului 2016. Drept urmare, spreadurile ratelor dobânzii pe termen lung în raport cu obligațiunea germană de referință s-au situat în jurul valorii de 280 de puncte de bază la începutul anului 2016.

Polonia îndeplinește criteriul privind finanțele publice. Polonia nu face obiectul unei decizii a Consiliului privind existența unui deficit excesiv. Deficitul public a scăzut de la 4,0 % din PIB în 2013 la 3,3 % în 2014, datorită măsurilor de consolidare bugetară. Ponderea deficitului în PIB s-a îmbunătățit, fiind de 2,6 % în 2015 și, conform previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2016, se preconizează că va rămâne la 2,6 % din PIB în 2016 și că va crește la 3,1 % în 2017, în ipoteza menținerii politicilor actuale. Se preconizează că ponderea datoriei publice în PIB va crește de la 51,3 % în 2015 la 52,7 % în 2017. Pe baza evaluării de către Comisie a programului de convergență pentru 2016, există un risc ridicat ca Polonia să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere, deoarece există riscul să devieze semnificativ de la ajustarea recomandată atât în 2016, cât și, în cazul menținerii politicilor actuale, în 2017. Prin urmare, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru asigurarea conformității în 2016 și în 2017. Polonia este singura țară din UE care nu are în prezent și nici nu intenționează să instituie un Consiliu bugetar independent.

Polonia îndeplinește criteriul privind stabilitatea prețurilor. Rata medie a inflației în Polonia pe perioada de 12 luni care s-a încheiat în luna aprilie 2016 a fost de -0,5 %, sub valoarea de referință de 0,7 %. Se estimează că în lunile următoare va rămâne sub valoarea de referință.

Legislația din Polonia - în special Legea privind Narodowy Bank Polski (NBP) și Constituția Republicii Polone - nu este pe deplin compatibilă cu obligația de conformitate prevăzută la articolul 131 din TFUE. Incompatibilitățile vizează independența băncii centrale, interzicerea finanțărilor monetare și integrarea băncii centrale în SEBC în momentul adoptării monedei euro. În plus, Legea privind NBP cuprinde, de asemenea, imperfecțiuni în ceea ce privește independența băncii centrale și integrarea băncii centrale în SEBC în momentul adoptării monedei euro.

Ungaria îndeplinește criteriul de convergență a ratelor dobânzii pe termen lung. Pe perioada de 12 luni care s-a încheiat în luna aprilie 2016, rata medie a dobânzii pe termen lung a fost de 3,4 %, sub valoarea de referință de 4,0 %. Media lunară a ratei dobânzii pe termen lung a scăzut de la aproximativ 6 % în 2014 la aproape 3 % până la începutul anului 2015, datorită îmbunătățirii încrederii pieței în contextul unei căutări globale de randament. Ratele dobânzii pe termen lung au crescut temporar la aproape 3,9 % la mijlocul anului 2015, împreună cu creșterea productivității în SUA și în zona euro, iar apoi au fluctuat în jurul valorii de 3,3 % începând din toamna anului 2015. Spreadurile pe termen lung față de obligațiunea germană de referință se situau la aproximativ 290 puncte de bază în aprilie 2016.

Având în vedere evaluarea sa privind compatibilitatea juridică și privind îndeplinirea criteriilor de convergență și luând în considerare factorii relevanți suplimentari, Comisia consideră că România nu îndeplinește condițiile pentru adoptarea monedei euro.

Legislația din România - în special Legea nr. 312 privind Statutul Băncii Naționale a României (legea BNR) - nu este pe deplin compatibilă cu obligațiile prevăzute la articolul 131 din TFUE. Incompatibilitățile vizează independența băncii centrale, interzicerea finanțărilor monetare și integrarea băncii centrale în SEBC în momentul adoptării monedei euro. În plus, legea BNR conține imperfecțiuni legate de independența băncii centrale și de integrarea băncii centrale în SEBC la momentul adoptării monedei euro, în ceea ce privește obiectivele BNR și misiunile SEBC prevăzute la articolul 127 alineatul (2) din TFUE și la articolul 3 din statutul SEBC/BCE.

România îndeplinește criteriul privind stabilitatea prețurilor. Rata medie a inflației în România în perioada de 12 luni care s-a încheiat în luna aprilie 2016 a fost de -1,3 %, cu mult sub valoarea de referință de 0,7 %. Se estimează că în lunile următoare va rămâne cu mult sub valoarea de referință.

Inflația anuală IAPC s-a aflat pe o traiectorie descendentă în ultimii doi ani, determinată în principal de reducerile succesive ale TVA-ului și de prețurile scăzute la petrol pe plan mondial, deși presiunile implicite asupra prețurilor s-au intensificat, pe fondul unei puternice cereri interne stimulate prin măsuri de relansare bugetară și o creștere semnificativă a salariilor. Inflația a fluctuat între 1 % și 2 % în cea mai mare parte a anului 2014 și s-a mutat într-o zonă negativă în iunie 2015 (-0,9 %), ca urmare a reducerii TVA-ului la anumite produse alimentare, de la 24 % la 9 %. Rata anuală a inflației IAPC a rămas negativă de atunci. Inflația IAPC a fost încă o dată trasă în jos prin reducerea cotei standard de TVA cu 4 puncte procentuale începând din luna ianuarie 2016 și se situa la -2,6 % în aprilie 2016.

Previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2016 estimează că inflația anuală IAPC se va situa la o valoare medie de -0,6 % în 2016 și va crește la 2,5 % în 2017, după ce impactul tranzitoriu al reducerii cotei TVA-ului la produsele alimentare se va estompa, deviația PIB (output gap) va dispărea și vor apărea presiuni interne. Riscurile de evoluție pozitivă sunt legate în principal de creșterea mai mare decât se prevăzuse a presiunilor asupra prețurilor pe piața internă și de accelerarea creșterii salariilor. Nivelul relativ scăzut al prețurilor în România (aproximativ 52 % din media zonei euro în 2014) indică un potențial semnificativ de convergență și mai mare a nivelului prețurilor pe termen lung.

România îndeplinește criteriul privind finanțele publice. România nu face obiectul unei decizii a Consiliului privind existența unui deficit excesiv. Deficitul public a scăzut de la 2,1 % din PIB în 2013 la 0,9 % în 2014, în principal datorită controlului cheltuielilor și unei mai bune colectări a taxelor. Ponderea deficitului în PIB a reprezentat 0,7 % în 2015 și, conform previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2016, se preconizează că se va deteriora până la 2,8 % din PIB în 2016 și la 3,4 % în 2017, în ipoteza menținerii politicilor actuale. Se estimează că ponderea datoriei publice va crește de la 38,4 % din PIB în 2015 la 40,1 % din PIB în 2017. Pe baza evaluării de către Comisie a programului de convergență pentru 2016, există un risc ridicat ca România să nu respecte dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere, deoarece există riscul să devieze semnificativ atât în 2016, cât și, în cazul menținerii politicilor actuale, în 2017. Prin urmare, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru asigurarea conformității în 2016 și în 2017. România a adoptat un set cuprinzător de dispoziții legate de cadrul bugetar, dar efectul lor de disciplinare este diminuat de ineficiența punerii în aplicare.

România nu îndeplinește criteriul cursului de schimb. Leul românesc nu participă la MCS II. România aplică un regim de flotare a cursului de schimb, care permite băncii centrale să intervină pe piața valutară. Cursul de schimb al leului în raport cu euro indică o fluctuație relativ limitată în perioada cuprinsă între primăvara anului 2014 și începutul anului 2016, fiind sprijinit de programul de asistență financiară UE-FMI până la sfârșitul anului 2015. Leul a fost tranzacționat predominant în intervalul 4,4-4,5 RON/EUR în cursul perioadei de evaluare. El a început să slăbească puțin în ultima parte a anului 2014, în principal din cauza creșterii aversiunii față de riscuri la nivel mondial, dar s-a întărit ușor la începutul anului 2015, profitând de o relaxare suplimentară a politicii monetare în zona euro. S-a depreciat din nou la sfârșitul anului 2015 din cauza incertitudinilor politice interne, dar și-a revenit la începutul anului 2016. În comparație cu aprilie 2014, cursul de schimb al leului în raport cu euro a rămas practic nemodiﬁcat în aprilie 2016.

România îndeplinește criteriul de convergență a ratelor dobânzii pe termen lung. În cele 12 luni care au precedat luna aprilie 2016, rata medie a dobânzii pe termen lung în România a fost de 3,6 %, sub valoarea de referință de 4,0 %. Ratele dobânzii pe termen lung au scăzut treptat de la peste 5 % în primăvara anului 2014 la sub 4 % la finalul anului 2014 și au scăzut temporar sub 3 % în februarie 2015. Ele au crescut din nou spre jumătatea anului 2015, atingând 4 % și fluctuând apoi în jurul valorii de 3,5 %. Drept urmare, spreadurile ratelor dobânzii pe termen lung față de obligațiunea germană de referință au scăzut de la peste 500 de puncte de bază la sfârșitul anului 2012 la aproximativ 330 de puncte de bază în aprilie 2016.

Au fost examinați și alți factori, inclusiv evoluția balanței de plăți și integrarea piețelor. Balanța externă a României a fost în excedent începând din 2013, reflectând în special reducerea deficitului balanței comerciale. România a beneficiat de programe de asistență financiară internațională în perioada 2009-2015. Primul program de asistență financiară al UE-FMI, pe o perioadă de doi ani, a fost urmat de alte două programe, aprobate în 2011 și în 2013. Spre deosebire de primul program, acestea au fost considerate o măsură preventivă și nu s-a solicitat nicio finanțare. Economia României este bine integrată cu zona euro datorită schimburilor comerciale și investițiilor. Pe baza indicatorilor selectați privind mediul de afaceri, România înregistrează rezultate mai slabe decât majoritatea statelor membre din zona euro. Sectorul financiar din România este bine integrat în sistemul financiar al UE, după cum o confirmă procentul mare de bănci deținute de investitori străini.

8.SUEDIA

Având în vedere evaluarea sa privind compatibilitatea juridică și privind îndeplinirea criteriilor de convergență și luând în considerare factorii relevanți suplimentari, Comisia consideră că Suedia nu îndeplinește condițiile pentru adoptarea monedei euro.

Legislația din Suedia - în special Legea privind Sveriges Riksbank, instrumentul Guvernului și Legea privind politica de schimb valutar - nu este pe deplin compatibilă cu obligația de conformitate prevăzută la articolul 131 din TFUE. Există imperfecțiuni și incompatibilități în ceea ce privește independența băncii centrale, interzicerea finanțărilor monetare și integrarea băncii centrale în SEBC în momentul adoptării monedei euro.

Suedia nu îndeplinește criteriul privind stabilitatea prețurilor. Rata medie a inflației în Suedia în perioada de 12 luni care s-a încheiat în luna aprilie 2016 a fost de 0,9 %, peste valoarea de referință de 0,7 %. Se estimează că în lunile următoare va reveni sub valoarea de referință.

Rata medie a inflației în Suedia a atins 0,7 % în 2015, crescând față de rata de 0,2 % din 2014, în principal din cauza deprecierii coroanei, majorării impozitelor, precum și extinderii cererii interne susținute de o politică monetară flexibilă. În aprilie 2016, inflația anuală IAPC se situa la 1,0 %.

Probabil că inflația IAPC va crește moderat în cursul anului 2016, ca urmare a puternicei creșteri economice actuale, în timp ce prețurile scăzute la petrol și la produsele de bază au un efect de frânare. Nu se prevăd presiuni deosebite de creștere din partea vreunei componente IAPC, iar evoluția salariilor ar trebui să rămână moderată. În consecință, previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2016 proiectează o inflație medie anuală de 0,9 % în 2016 și de 1,2 % în 2017. Nivelul prețurilor de consum din Suedia în raport cu zona euro a crescut treptat de când Suedia a aderat la UE în 1995, atingând 124 % în 2014.

Suedia îndeplinește criteriul privind finanțele publice. Suedia nu face obiectul unei decizii a Consiliului privind existența unui deficit excesiv. Soldul administrațiilor publice s-a îmbunătățit, trecând de la 1,6 % din PIB în 2014 la 0,0 % din PIB în 2015, reflectând în principal o creștere puternică a veniturilor fiscale, susținută de dinamismul consumului intern și de creșterea impozitelor. Conform previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2016, se preconizează că deficitul public va atinge 0,4 % din PIB în 2016 și 0,7 % în 2017. În 2015, ponderea datoriei publice brute a ajuns la 43,4 % din PIB și se estimează că va crește treptat în următorii ani, și anume la 41,3 % din PIB în 2016 și la 40,1 % din PIB în 2017. Pe baza evaluării de către Comisie a programului de convergență pentru 2016, se preconizează că Suedia va respecta dispozițiile Pactului de stabilitate și de creștere. Suedia se bucură de un puternic cadru bugetar național, lucru care reiese și din istoricul său extins de soliditate bugetară.