RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 288/120

Avizul Comitetului Economic şi Social European privind „Comunicarea comună a Comisiei Europene și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate către Parlamentul European și Consiliu Către o strategie a UE pentru relațiile culturale internaționale”

[JOIN(2016) 29 final]

(2017/C 288/17)

Raportor: Luca JAHIER

Sesizare Comisia Europeană, 23.9.2016 Temei juridic Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene Secțiunea competentă Secţiunea pentru relaţii externe Data adoptării în secțiune 2.5.2017 Data adoptării în sesiunea plenară 31.5.2017 Sesiunea plenară nr. 526 Rezultatul votului (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) 165/0/0

1. Concluzii și recomandări

1.1 Cultura joacă un rol important în actualul mediu politic global, în care respectarea drepturilor omului, toleranța, cooperarea și solidaritatea reciprocă sunt din nou în pericol. Prin urmare, CESE salută comunicarea comună, care dezvăluie o înțelegere clară a impactului culturii, constituie un inventar impresionant al programelor existente la nivelul UE și la nivel național și evidențiază domeniile potențiale de acțiune în sfera schimburilor culturale internaționale.

1.2 În prezent, CESE solicită să se facă un pas înainte, de la formularea „către o strategie a UE” spre adoptarea și punerea în aplicare ulterioară a unei strategii și a unui plan de acțiune clare. Planul de acțiune ar trebui să răspundă unui număr de patru necesități structurale: să furnizeze claritate guvernanței la nivelul UE, să vizeze coordonarea și oferirea de sprijin subsidiar la nivelul statelor membre, să clarifice aspectele financiare și să promoveze rețele de actori culturali interconectați, reprezentând o societate civilă înfloritoare din punct de vedere cultural.

1.3 Pentru a se putea recunoaște pe deplin importanța culturii pentru durabilitate, CESE solicită recunoașterea culturii ca al patrulea pilon al dezvoltării durabile, care are un statut egal cu pilonii economic, social și de mediu.

1.4 CESE salută ideea de a recunoaște cultura drept un element fundamental pentru pace și stabilitate. Prin urmare, cultura are o importanță crucială pentru consolidarea obiectivului principal al Uniunii Europene, care este „să promoveze pacea, valorile sale și bunăstarea popoarelor sale” (articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană). Prin urmare, CESE solicită UE să se sprijine pe experiența Europei pentru a-și ocupa locul de lider global în punerea în aplicare, protejarea și promovarea păcii la nivel mondial.

1.4.1 Această poziție ar putea fi promovată, de exemplu, prin elaborarea de inițiative experimentale, cum este noua inițiativă „Porumbelul alb”, care se bazează pe rolul jucat de UE în procesul de pace din Irlanda de Nord, adăugând strategiilor de soluționare a conflictelor o componentă culturală și de consolidare a păcii foarte necesară.

1.4.2 Promovarea culturii ca pilon al păcii și stabilității se corelează cu atragerea atenției asupra libertății de expresie artistică ca drept al omului și cu sprijinirea inițiativelor globale care protejează drepturile artiștilor, precum și cu dezvoltarea suplimentară a acestor inițiative la nivel european.

1.4.3 CESE este conștient de posibila utilizare abuzivă și manipulare a culturii, pentru a alimenta o agendă politică autoritară, populistă sau denaturată în alt fel. Schimburile UE permit exprimarea opiniilor mai multor părți interesate și abordări multiple, în absența elementului de control tipic propagandei. O cultură bazată pe extraordinara bogăție a diversității va combate în mod necesar tendințele populiste și propaganda culturală condusă de stat, va construi punți între popoare și va crea oportunități pentru o cooperare și schimburi mai strânse.

1.5 CESE subliniază importanța societății civile ca protagonist într-o societate durabilă și în elaborarea tuturor inițiativelor din domeniul culturii. Prin urmare, UE ar trebui să investească în sprijinirea dezvoltării unei societăți civile structurate în domeniul cultural.

1.5.1 CESE subliniază interesul programelor care explorează legăturile dintre cultură și strategiile de dezvoltare economică, socială și politică, aducând cultura de la marginile sferei politice în centrul acesteia.

1.5.2 CESE încurajează dezvoltarea programelor de studiu și schimb în domeniul culturii, în sens larg, prin adaptarea modelului de succes al programului ERASMUS+.

1.5.3 CESE salută apelul la crearea unui forum al societății civile în domeniul cultural, care să includă toate părțile interesate relevante. CESE se angajează să sprijine acest tip de consultare și de dialog structurat în anii care vor veni.

1.6 CESE recunoaște importanța culturii și a industriilor creative, ca factor esențial al creșterii economice, al creării de locuri de muncă și al dezvoltării durabile. Comunicarea pune în lumină o serie de aspecte și de programe pe care CESE le sprijină în totalitate. Prin urmare, Comitetul încurajează investițiile corespunzătoare în acest domeniu.

1.6.1 Dezvoltarea competențelor în domeniul culturii și al industriilor creative reprezintă baza pentru valorificarea acestui potențial.

1.6.2 CESE sprijină dezvoltarea unui sistem de „capitale ale culturii” la scară internațională, în cooperare cu Consiliul Europei și cu UNESCO, precum și consolidarea schimburilor pe teme culturale în cadrul rețelelor de orașe existente.

1.7 Comitetul subliniază că perspectiva culturală ar trebui să constituie o componentă esențială a tuturor viitoarelor acorduri internaționale, de exemplu în noul parteneriat cu țările ACP după 2020.

1.8 CESE consideră că dinamica pozitivă a Anului European al Patrimoniului Cultural 2018 ar trebui utilizată pentru a încuraja adoptarea și punerea în aplicare ulterioară a unui plan de acțiune pentru cultură în relațiile internaționale.

2. Prezentare generală a comunicării comune a Comisiei și a Înaltului Reprezentant

2.1 Comunicarea comună descrie abordări privind o strategie a UE pentru relațiile culturale internaționale, în cadrul consolidării rolului UE ca actor global.

2.2 Comunicarea propune trei piloni pentru această strategie: 1. principii directoare pentru acțiunea UE; 2. trei axe principale pentru această acțiune; și 3. o propunere de abordare strategică în materie de diplomație culturală.

2.3 Principiile directoare propuse evidențiază necesitatea de promovare a diversității culturale și de respectare a drepturilor omului, ca elemente esențiale pentru democrație, stabilitate și dezvoltare durabilă, inclusiv dreptul la libertatea de opinie și de exprimare artistică, precum și nevoia de a merge dincolo de simpla promovare a diversității culturilor europene, subliniind reciprocitatea și, implicit, respectul reciproc și dialogul intercultural. De asemenea, comunicarea pune în lumină necesitatea garantării complementarității și a subsidiarității în ceea ce privește eforturile depuse în prezent de statele membre. Comunicarea încurajează o abordare transversală, care trece dincolo de artă în sensul strict al termenului și include politici și activități în domeniile dialogului intercultural, turismului, educației, cercetării și industriilor creative. În sfârșit, comunicarea precizează necesitatea de a evita duplicarea, luând în considerare cadrele de cooperare și instrumentele de finanțare existente, adică programele tematice specifice și cadrele geografice pentru cooperare deja propuse de UE.

2.4 Cele trei direcții de acțiune propuse pentru promovarea cooperării culturale cu țările partenere sunt: (a) susținerea culturii ca motor al dezvoltării sociale și economice durabile; (b) promovarea culturii și a dialogului intercultural pentru relații intercomunitare pașnice; și (c) consolidarea cooperării privind patrimoniul cultural.

2.5 În ceea ce privește prima direcție de acțiune – susținerea culturii ca motor al dezvoltării sociale și economice –, se sugerează sprijinirea țărilor terțe în elaborarea de politici culturale, consolidarea industriilor culturale și creative și susținerea rolului autorităților locale în țările partenere.

2.6 Dezvoltarea politicilor culturale poate fi sprijinită prin aprofundarea dialogurilor politice și prin consolidarea sistemelor de guvernanță, inclusiv prin schimburi specifice de experiență.

2.7 Se subliniază rolul industriilor culturale și creative în promovarea creșterii inteligente, durabile și favorabile incluziunii, arătându-se că cultura reprezintă 1,5 %- 3,7 % din PIB în țările cu venituri mici și medii (indicatorii UNESCO privind cultura în slujba dezvoltării). Prin urmare, comunicarea propune schimbul de cunoștințe pentru dezvoltarea în continuare a acestui sector, consolidarea platformelor și clusterelor creative și dezvoltarea competențelor relevante, precum și pentru construirea unui cadru de reglementare solid pentru a sprijini IMM-urile și cooperarea teritorială.

2.8 Se subliniază importanța susținerii culturii pentru dezvoltarea urbană, fiind evidențiat impactul acesteia în ceea ce privește creșterea și coeziunea socială; de asemenea, se menționează necesitatea de a face spațiul public accesibil pentru toți, dar și impactul programelor audiovizuale și al arhitecturii.

2.9 În ceea ce privește cea de-a doua direcție de acțiune propusă în comunicare – promovarea culturii și a dialogului intercultural pentru relații intercomunitare pașnice –, se sugerează sprijinirea cooperării, a dialogului și a mobilității operatorilor culturali și a operelor artiștilor.

2.10 Se menționează capacitatea dialogului intercultural de a consolida pacea, cultura fiind instrumentul atât de prevenire a conflictelor, cât și de reconciliere în societățile aflate în situații post-conflictuale, și se enumeră diverse instrumente existente.

2.11 Cea de-a treia direcție de acțiune propusă în comunicare este consolidarea cooperării în domeniul patrimoniului cultural, ca expresie importantă a diversității culturale și instrument pentru promovarea turismului și a creșterii economice. Prin urmare, sunt formulate propuneri de sprijinire a cercetării privind patrimoniul cultural, combaterea traficului și contribuția la eforturile internaționale sub egida UNESCO, pentru protecția siturilor aparținând patrimoniului cultural.

2.12 În cadrul celui de-al treilea pilon, comunicarea propune o abordare strategică la nivelul UE a diplomației culturale, încurajând cooperarea între toate părțile interesate, pentru a garanta complementaritatea și sinergia: autoritățile publice la toate nivelurile, organizațiile culturale locale și societatea civilă, Comisia și Înaltul său Reprezentant, statele membre și institutele lor culturale. Sunt prezentate diverse cadre pentru cooperarea consolidată.

2.13 Totodată, comunicarea subliniază importanța schimburilor interculturale de studenți, cercetători și absolvenți, prin intermediul programelor de schimb existente și al celor care urmează să capete amploare.

3. Observații generale privind comunicarea

3.1 CESE salută comunicarea comună propusă de Comisia Europeană și de Înaltul Reprezentant. În contextul actual, în care fragmentarea socială și tendințele populiste câștigă teren, cultura are un rol din ce în ce mai însemnat pentru consolidarea legăturilor în cadrul societății civile, promovarea înțelegerii reciproce, încurajarea diversității și a schimburilor și contracararea punctelor de vedere simpliste.

3.2 Comunicarea dezvăluie o înțelegere clară a impactului culturii, constituie un inventar impresionant al măsurilor existente la nivelul UE și la nivel național și evidențiază diversele domenii potențiale de acțiune în sfera schimburilor culturale și a diplomației.

3.3 Cu toate acestea, în prezent, Comitetul subliniază necesitatea de a duce strategia cu un pas înainte. Un plan de acțiune trebuie să definească precis punctele focale și țările relevante din punct de vedere strategic, permițând o abordare focalizată și o evaluare coerentă a primei etape a strategiei, cu luarea în considerare a Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare (ICD) pentru perioada 2014-2020. Ar trebui pus accentul pe relevanța strategiei în ceea ce priveşte cooperarea cu țările învecinate și cu cele implicate în procesul de aderare la UE.

3.4 Cultura în relațiile externe nu poate fi considerată neutră și independentă de contextul politic al țărilor implicate. O serie de exemple, atât din trecut, cât și din prezent demonstrează posibila utilizare abuzivă și manipulare a culturii, pentru a alimenta o agendă politică autoritară, populistă sau denaturată în alt fel. Prin urmare, deși cultura în schimburile din cadrul UE servește în mod cert unei agende, este important să subliniem că, spre deosebire de propagandă, schimburile în cadrul Uniunii permit exprimarea părerilor de către numeroase părți interesate, precum și abordări pluraliste. Așadar, UE lasă de o parte elementul de control caracteristic propagandei. În acest sens, o cultură bazată pe extraordinara bogăție a diversității va combate în mod necesar tendințele populiste și propaganda culturală condusă de stat, va construi punți între popoare, va doborî zidurile care se ridică din ce în ce mai des, va corecta prejudecățile în creștere și va crea oportunități pentru o cooperare și schimburi mai strânse.

3.5 Educația culturală bazată pe procese creative și pe punerea în valoare a diversității, inclusiv a schimburilor interculturale, poate spori și mai mult gradul de conștientizare și de opoziție a oamenilor față de folosirea culturii într-un sens populist.

3.6 De asemenea, Comitetul subliniază că, având în vedere mulțimea departamentelor administrative și a părților interesate implicate, trebuie înființată o structură clară de guvernanță, care să orienteze cooperarea, pentru a elabora propuneri și pentru a obține rezultate clare. Totuși, această structură ar trebui să dea dovadă de flexibilitate, pentru a nu crea o sarcină administrativă suplimentară. Ar trebui numit un administrator principal al fondurilor disponibile.

3.7 Deși cultura ar trebui să aibă o valoare de sine stătătoare, CESE subliniază și necesitatea de a o integra în domeniile învecinate, permițându-i să promoveze obiectivele și acțiunile convenite și recunoscând importanța sa pentru proiectul european. Cu toate acestea, în prezent, cultura este omisă din planurile de acțiune existente, inclusiv din programul de lucru al Comisiei pentru 2017. Cultura trebuie să se facă din ce în ce mai simțită în prioritățile și activitățile Comisiei Europene, primele acțiuni concrete trebuind a fi incluse în programul de lucru al Comisiei Europene pentru 2018.

3.8 Cultura reprezintă un element fundamental în consolidarea rolului UE ca actor global, inclusiv în domeniile de importanță majoră menționate direct, în special în Strategia UE pentru Siria, Strategia globală a UE și Strategia comună UE-Africa.

3.9 Având în vedere importanța culturii și a industriilor creative, CESE sugerează să fie adoptate dispoziții pentru a garanta că aspectele care țin de domeniile respective vor fi luate în considerare în toate viitoarele negocieri la nivel internațional, începând cu următorul mandat de negociere pentru noul parteneriat cu țările ACP după 2020. Acesta va presupune şi negocieri comerciale, în cursul cărora UE ar trebui să ia măsurile necesare pentru a sprijini, proteja și promova activitățile culturale europene (1).

3.10 CESE ar trebui să includă tema culturii în preocupările organelor permanente pe care le administrează, precum și în activitățile sale curente.

3.11 CESE salută recunoașterea importanței culturii pentru dezvoltarea societăților noastre și impactul său asupra problemelor majore de politică. Cu toate acestea, CESE subliniază că artele și cultura nu ar trebui reduse numai la valoarea lor strategică și materială, ele trebuind să se bucure de recunoaștere şi pentru valoarea lor intrinsecă, de repere ale umanității noastre comune.

3.12 „Drepturile culturale” sunt menționate pe scurt, dar strategia ar trebui să reflecteze asupra acestui principiu al valorilor europene, văzut ca fundament al înțelegerii, precum și al schimburilor și dezvoltării culturale. Strategia ar putea, de asemenea, să țină seama de activitatea importantă desfășurată de raportorul special în domeniul drepturilor culturale (OHCHR) (2).

3.13 Deși comunicarea afirmă că oamenii comunică adesea dincolo de frontiere folosind instrumentele digitale și că cererea de schimburi și cooperare internațională a crescut în pas cu revoluția digitală, nu se acordă suficientă atenție implicațiilor și potențialului pe care această tranziție la era digitală le are pentru relațiile culturale internaționale. Prin urmare, este esențial ca impactul acestei tranziții să fie analizat și luat în considerare în abordare, mai ales din perspectiva efectelor asupra schimburilor interculturale dintre oameni, examinând atât potențialul său, cât și riscul de părtinire și dezinformare. În acest sens, schimburile culturale le permit oamenilor să își descopere noi domenii de interes și încurajează accesul la informațiile și la resursele disponibile online.

3.14 Menționarea instrumentelor digitale ca motor al acestei intensificări a schimburilor este discutabilă, întrucât schimbările economice și provocările sociale pot fi considerate forța dominantă care determină progresul mișcărilor globale.

3.15 În lumina evenimentelor actuale, CESE sugerează includerea dialogului interreligios în comunicare, ca element al dialogului intercultural, ca și pe cel cu organizațiile filosofice și neconfesionale, în conformitate cu preambulul Tratatului privind Uniunea Europeană – care menționează ca sursă de inspirație „moștenirea culturală, religioasă și umanistă a Europei” – și cu articolul 17 din TFUE. Acest dialog ar putea fi promovat prin inițiative experimentale, oferind, de exemplu, studenților și cercetătorilor de la universitățile teologice și școlile religioase posibilitatea de a studia în cadrul programului ERASMUS+.

3.16 Comunicarea menționează impactul culturii asupra dezvoltării durabile, ca subsecțiune a creșterii economice echilibrate și favorabile incluziunii (3). CESE regretă că acest aspect nu este accentuat mai mult, având în vedere intențiile de a transforma cultura într-un pilon de sine stătător, în sprijinul durabilității. În ultimii ani, un număr din ce în ce mai mare de organizații (4) au acceptat această concepție, subliniind faptul că cultura trebuie considerată la fel de importantă ca și alte dimensiuni ale dezvoltării, precum economia, incluziunea socială și mediul. CESE sprijină activ această abordare. Ea conduce la a considera cultura drept componentă-cheie a construirii unor comunități favorabile incluziunii.

3.17 CESE subliniază poziția centrală pe care procesele de creare în comun o au în dezvoltarea și schimburile artistice, acest aspect nefiind menționat în comunicare. Procesele de creare în comun nu numai că încurajează schimburile și învățarea de pe poziții egale, ci pot determina și acțiuni inovatoare, care să continue dezvoltarea și creșterea artistică, și chiar dezvoltarea economică și socială.

3.18 Comitetul subliniază că schimbul și dialogul cultural ar trebui să se bazeze pe date obiective, permițând o cât mai bună adaptare a relațiilor culturale și artistice cu o țară sau regiune anume. Acest lucru necesită studierea practicilor culturale, precum și a punctelor forte și a provocărilor, în țările partenere și în relațiile cu acestea. O inițiativă interesantă este Compendiul de politici și tendințe culturale în Europa, elaborat de Consiliul Europei.

3.19 În plus, abordările necesare pe termen lung impun o monitorizare și o revizuire continuă, pentru a asigura rezultate și beneficii reciproce în urma schimburilor și interacțiunilor culturale.

3.20 În etapa de concepere a programelor care promovează schimburi culturale, ar trebui să se țină seama de nevoile de finanțare pentru traducere și interpretare în cadrul schimburilor.

3.21 CESE subliniază necesitatea ca, atunci când sunt concepute noi programe, acestea să fie prezentate atât pe teritoriul UE, cât și țărilor partenere și cetățenilor acestora, explicând abordarea, promovând inițiativele și furnizând informații despre oportunitățile de finanțare. Pentru a susține acest demers, ar putea fi dezvoltate diferitele canale existente (Euronews, premiile culturale).

3.22 De asemenea, Comitetul subliniază că ar trebui luat în considerare rolul structurilor subnaționale, al regiunilor și al orașelor, astfel cum s-a subliniat în avizul adoptat de Comitetul European al Regiunilor în sesiunea din 7 și 8 februarie 2017.

3.23 Comitetul subliniază importanța fundamentală a promovării unui schimb deschis și a soluționării litigiilor dintre state privind deținerea de artefacte care aparțin unui patrimoniu cultural național.

3.24 Deși salută comunicarea și așteaptă cu interes ca propunerile să se concretizeze în acţiuni specifice, CESE dorește să facă precizări suplimentare cu privire la domeniile asupra cărora nu s-a pus suficient accentul în comunicare: (a) cultura ca pilon al păcii și stabilității, (b) cultura și societatea civilă; și (c) cultura și industriile creative pentru creșterea și dezvoltarea durabilă.

3.25 Având în vedere importanța și vizibilitatea Anului European al Patrimoniului Cultural care se apropie, CESE sugerează ca acest cadru și această dinamică pozitivă să fie utilizate pentru a elabora și a lansa în 2018 Planul de acțiune pentru cultură în relațiile externe.

4. Cultura ca pilon al păcii, stabilității și securităţii

4.1 CESE salută recunoașterea culturii drept un pilon esențial al păcii și stabilității. Prin urmare, cultura are o importanță crucială pentru consolidarea obiectivului principal al Uniunii Europene, care este „să promoveze pacea, valorile sale și bunăstarea popoarelor sale” (articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană).

4.2 Uniunea Europeană trebuie să își ocupe locul cuvenit în calitate de lider mondial în înfăptuirea, protejarea și promovarea păcii la nivel mondial. Modelul care i-a adus Premiul Nobel, care, după cele două războaie mondiale, a dus la cea mai lungă perioadă de pace și prosperitate în Europa, este o dovadă a capacității sale de a fi un exemplu pentru întreaga lume în acest domeniu. Experiența UE în ceea ce privește drepturile omului și democrația, egalitatea, toleranța, înțelegerea și respectul reciproc este fără egal în arena internațională. Deviza UE, „Unită în diversitate”, a căpătat mai multă însemnătate, având în vedere provocările globale din lumea de azi, decât în orice alt moment al istoriei sale de șaizeci de ani.

4.3 CESE subliniază importanța schimburilor în materie de prevenire și soluționare a conflictelor, dar și de reconciliere în situații post-conflictuale. Cultura și artele configurează un spațiu care permite schimburi libere și clădirea încrederii reciproce. Deși cultura este menționată în situații pre și post-conflictuale, acest lucru trebuie să capete o pondere sporită, mai ales având în vedere că operatorii culturali din țările terțe posedă și ei o experiență bogată în această privință, facilitându-se astfel reflecții reciproc avantajoase. Respectul pentru drepturile omului în materie de cultură ar trebui inclus în acordurile de pace, acest lucru urmând să asigure inclusiv respectarea drepturilor minorităților culturale în zonele în care au avut loc conflicte (5).

4.4 Rolul UE în procesul de pace din Irlanda de Nord prezintă interes ca posibil punct de plecare al unei strategii de asigurare a păcii la nivel mondial. De exemplu, rolul jucat de UE în procesul de pace din Irlanda de Nord prin programul său original, PEACE, ar putea inspira o nouă inițiativă „Porumbelul alb” (6). Având o acoperire globală, inițiativa ar putea asocia orice parte interesată, garantând o contribuție locală a societății civile și politice. Inițiativa ar putea fi pusă în legătură cu activitatea noului Corp european de solidaritate și ar putea imita modelul ERASMUS+, dar fără a se adresa exclusiv tinerilor. Ea s-ar putea, de asemenea, împleti cu toate măsurile UE în domeniul apărării, securității și diplomației, adăugând strategiilor de soluționare a conflictelor o componentă culturală și de consolidare a păcii, foarte necesară. Astfel, inițiativa ar promova dialogul intercultural, respectul reciproc, toleranța și înțelegerea, prin cultură, educație și mass-media.

4.5 CESE atrage atenția asupra rolului societăţii civile organizate, al fundațiilor politice și al autorităților locale în procesul de înfăptuire a păcii și de reconciliere. Experiența lor trebuie valorificată, iar perspectivele lor trebuie preluate și promovate.

4.6 Comitetul subliniază că, pentru a promova pacea și stabilitatea, inițiativele și schimburile culturale trebuie elaborate în cooperare cu actorii locali, și că trebuie depuse eforturi pentru sensibilizarea cetățenilor din teritoriu, depășind zonele cărora li se adresează de obicei programele culturale și artistice.

4.7 La nivel interguvernamental, inițiativele Consiliului Europei sunt lăudabile. Cooperarea cu această organizație ar putea fi consolidată, pentru a fructifica experiența sa în țările care fac parte din ea și se învecinează cu UE. De exemplu, CESE atrage atenția asupra cadrului de indicatori privind cultura și democrația, precum și asupra inițiativei „Youth Peace Camp”, care permite tinerilor și organizațiilor de tineret din regiunile afectate de conflicte să se angajeze în dialog și în activități de atenuare a conflictelor, plecând de la educația în privința drepturilor omului și de la învățarea interculturală. Acest program ar putea reprezenta un model de dialog cultural între tineri.

4.8 De asemenea, CESE atrage atenția asupra impactului culturii asupra problemelor de siguranță și securitate în spațiile urbane, astfel cum se menționează în studiul său recent pe tema „Cultura, orașele și identitatea în Europa”, și recomandă promovarea schimburilor de experiențe pozitive în acest domeniu (7).

4.9 Este nevoie de o mai bună înțelegere a rolului pe care prezența sau absența culturii îl joacă în radicalizarea tinerilor. Impactul activităților și patrimoniului cultural asupra stabilității și coeziunii sociale trebuie subliniat, iar folosirea abuzivă a culturii și a patrimoniului ca mijloace de promovare a unei agende radicale sau naționaliste trebuie împiedicată.

4.10 Promovarea culturii ca pilon al păcii și stabilității trebuie să meargă mână în mână cu evidențierea libertății de expresie artistică ca drept al omului. Inițiative la nivel mondial de sprijinire a artiștilor persecutați au fost lansate la nivelul organizațiilor societății civile (de exemplu, Freemuse și Observatorul libertății de creație artistică). Dezvoltarea și conectarea lor la rețelele prezente în peisajul european al organizațiilor societății civile ar trebui promovate.

5. Cultură și societate civilă

5.1 CESE subliniază necesitatea dezvoltării unei societăți civile active, pentru a promova creșterea participativă și favorabilă incluziunii și dezvoltarea culturală. Activitățile societății civile ar trebui consolidate prin intermediul dialogurilor şi schimburilor culturale și al activităților de consolidare a capacităților (8). Dezvoltarea capacității administrative a organizațiilor societății civile reprezintă un element esențial pentru garantarea creațiilor comune și a schimburilor de la egal la egal.

5.2 Prin urmare, CESE este de acord cu obiectivul de consolidare a sprijinului acordat organizațiilor societății civile active în domeniul cultural din țările partenere. Necesitatea de a integra operatorii culturali este evidențiată în mod corect, iar CESE dorește să sublinieze importanța acestui efort nu numai pentru dialogul intercultural, ci și pentru diversitatea culturală și pentru drepturile culturale.

5.3 CESE mai dorește să evidențieze și necesitatea de a implica organizațiile și fundațiile neguvernamentale, atât din Europa, cât și din țările partenere, în calitatea lor de actori și de deținători de resurse valoroase pentru un schimb și un dialog de succes. Ca atare, programele operatorilor naționali ar trebui utilizate, iar punctele forte ar trebui reunite pentru a se învăța din ele (de exemplu, activitățile Fundației Robert Bosch în relații internaționale și proiectele Interarts, cum ar fi proiectul „Comunități de practică pentru valoarea publică a culturii în țările din sudul Mediteranei – SouthMed CV”, finanțat prin programul EUROMED al DG NEAR și care vizează aducerea culturii de la marginile sferei publice în centrul ei, explorând legăturile sale potențiale cu strategiile de dezvoltare economică, socială și politică).

5.4 Comitetul atrage atenția asupra faptului că schimburile (inter)culturale nu trebuie să se limiteze la artiști și la părțile interesate din domeniul cultural, ci să includă și o dimensiune puternică de sensibilizare și de participare a tuturor cetățenilor. În pofida eforturilor, schimburile culturale și artistice tind să se adreseze unui număr redus de persoane, care aparțin adesea unor medii sociale, culturale și educaționale similare. Prin urmare, includerea explicită a schimburilor în inițiativele culturale participative și dezvoltarea educației artistice ar trebui să fie o caracteristică a programelor culturale. Numai în acest fel va putea fi valorificat potențialul artelor și al culturii de a promova stabilitatea, pacea și dezvoltarea durabilă.

5.5 CESE apreciază foarte mult programul ERASMUS+ și importanța sa pentru schimburi și pentru înțelegerea și învățarea reciprocă. La nivelul UE, nu există inițiative similare pentru operatorii culturali și pentru cetățenii activi în domeniul culturii și artelor. Ar trebui avută în vedere elaborarea unui program specific de schimburi și mobilitate pentru arte și cultură în sens larg.

5.6 În prezent există multe programe de schimburi și de vizite de studiu pentru artiști și pentru operatorii culturali, finanțate pe bază bilaterală, prin intermediul institutelor culturale naționale. Trebuie examinată posibilitatea creșterii sinergiei între aceste programe, inclusiv în cazul inițiativelor neguvernamentale, ca de pildă Fondul Roberto Cimetta.

5.7 Cooperarea și mobilitatea internațională trebuie văzute ca un avantaj pentru dezvoltarea identității culturale, într-o perioadă în care transformările demografice, sociale și economice trădează și ele o reducere a distanțelor dintre țări și în interiorul acestora. Aceste transformări au un impact asupra proceselor culturale și oferă un potențial crescând pentru activităţile culturale transfrontaliere în rețea. Dacă este susținută în mod adecvat, această mobilitate, dincolo de impactul său pozitiv asupra schimburilor economice, poate contribui la dezvoltarea identității culturale, promovând astfel consolidarea păcii și coeziunea socială. Mobilitatea trebuie să fie atent contrabalansată printr-un sprijin care să asigure dezvoltarea de structuri solide, menite să ofere un viitor inițiativelor culturale și creative.

5.8 CESE evidenţiază capacitatea rețelelor culturale de a promova schimbul între profesioniștii din domeniul culturii, de a structura peisajul cultural și de a dezvolta o societate civilă activă din punct de vedere cultural. Prin urmare, CESE sugerează încurajarea schimburilor cu rețelele culturale europene, printr-o linie de finanțare din cadrul programului „Europa creativă”. Ar putea fi promovate legăturile cu rețelele existente la nivel internațional, precum și dezvoltarea de rețele în diferite regiuni.

5.9 De asemenea, CESE subliniază avantajele pe care le prezintă celelalte componente ale actualului program „Europa creativă” și încurajează analizarea tuturor opțiunilor de finanțare din perspectiva potențialului lor în materie de schimburi culturale la nivel internațional.

5.10 CESE salută apelul la crearea unui forum al societății civile, care să includă toate părțile interesate relevante și să joace un rol-cheie în dezvoltarea planului de acțiune pentru relații culturale internaționale, menționat mai sus. Acesta ar putea lua forma unui forum anual, bazat pe schimburi și dezbateri orizontale, cu reuniuni-satelit în diferite regiuni geografice, pe teritoriul UE și în afara ei.

5.11 CESE se angajează să sprijine, în anii care vor veni, acest tip de consultare și de dialog structurat cu actorii relevanţi din domeniul relaţiilor externe. CESE va reflecta în continuare cu privire la modul în care rolul și metodele sale de lucru vor putea furniza o contribuție specifică și structurată la îmbunătăţirea evoluției planului de acțiune menționat.

6. Cultura și industriile creative pentru creșterea și dezvoltarea durabilă

6.1 Cultura ar trebui să fie pe deplin recunoscută drept al patrulea pilon al dezvoltării durabile. Acest lucru ar permite reconcilierea viziunilor despre cultură care se află în conflict, şi care privesc cultura fie ca pe un instrument de creștere economică, fie ca având o valoare intrinsecă, care nu ar trebui să depindă de prioritățile economice.

6.2 CESE subliniază importanța durabilității și a măsurilor alternative de creștere, cum ar fi o mai mare bunăstare în cadrul societăților.

6.3 Comunicarea pune în lumină o serie de aspecte importante care vizează contribuția domeniului culturii și industriilor creative – reprezentat în cea mai mare parte de IMM-uri (9) – la dezvoltarea durabilă, creșterea economică și crearea de locuri de muncă, aspecte cu care CESE este întru totul de acord. Astfel cum subliniază comunicarea, comerțul mondial cu produse creative a crescut de peste două ori între 2004 și 2013 (10), industriile culturale și creative reprezentând aproximativ 3 % din PIB-ul mondial și peste 30 milioane de locuri de muncă (11).

6.4 Trebuie subliniată necesitatea de a investi în dezvoltarea competențelor relevante, pentru a stimula potențialul de creștere în sectorul creativ. Piețele locale ar trebui să beneficieze de sprijin. Programele de mobilitate ce vizează dezvoltarea competențelor nu ar trebui să accentueze fenomenul exodului creierelor în detrimentul țărilor partenere.

6.5 Experiența capitalelor culturale europene a demonstrat impactul dezvoltării culturale asupra dezvoltării economice și sociale în zonele urbane. Ar putea fi elaborate acțiuni constând în schimburi și în consolidarea capacităților, în colaborare cu alte țări, privind provocările și strategiile care au condus la această creștere.

6.6 Și alte regiuni și organizații transnaționale au preluat conceptul capitalelor culturale, ca model de bune practici (de exemplu, desemnarea capitalelor culturale islamice de către ISESCO, Organizația Islamică pentru Educație, Știință și Cultură). Ar trebui analizate posibilitățile de cooperare și sinergie, pentru a maximiza învățarea și beneficiile reciproce. În cadrul acestui program ar putea să se preconizeze desemnarea unei capitale internaționale a culturii sau inițiative de înfrățire între orașe.

6.7 Un alt exemplu de legături între locuri și orașe este inițiativa „Itinerarii culturale” a Consiliului Europei. Programul ar putea fi analizat și dezvoltat la nivel internațional, consolidând potențialul acestuia de a spori turismul cultural și înțelegerea rădăcinilor culturale internaționale comune.

6.8 CESE subliniază necesitatea de a încuraja și a facilita colaborarea și cooperarea în rețea între orașele din Europa și din afara ei. Multe orașe europene au experiență în elaborarea de politici culturale și în interacțiunea acestora cu alte domenii ale dezvoltării durabile (de exemplu creșterea economică, crearea de locuri de muncă, incluziunea socială, educația creativă, turismul cultural etc.). Acest fapt reprezintă un avantaj pentru colaborarea pe termen lung dintre Europa și țările din sudul globului, iar UE ar putea juca un rol și în facilitarea colaborării și a cooperării în rețea între orașele de pe teritoriul și din afara Europei. În acest sens, există deja inițiative relevante, care pot aduce contribuții adecvate pentru o colaborare pe termen lung, printre acestea numărându-se programele „Pilot Cities” și „Leading Cities”.

6.9 Existența rețelelor de orașe care întreprind acțiuni în domeniul culturii, cum ar fi Eurocities, Mercociudades, Africities, rețeaua UNESCO Creative Cities, Les Arts et la Ville, Australia's Cultural Development Network sau Creative City Network of Canada ar trebui și ea considerată un atu prețios în această privință.

6.10 CESE regretă absența unei perspective de gen în măsurile propuse, ce vizează o strategie comună. Deși egalitatea de gen constituie coloana vertebrală a valorilor noastre europene, studiile arată că există dezechilibre sub acest aspect în ceea ce privește acordarea de vizibilitate și de poziții-cheie artiștilor. În mod similar, UNESCO a constatat existența unor denaturări în materie de beneficii obținute de pe urma turismului cultural și a măsurilor de dezvoltare culturală. Prin urmare, CESE insistă ca această dimensiune să fie luată în considerare.

Bruxelles, 31 mai 2017. Președintele Comitetului Economic și Social European Georges DASSIS

(1) În acest sens, CESE își reafirmă sprijinul în favoarea excepției culturale, așa cum a subliniat în Avizul CESE pe tema „Sectoarele culturale și creative – un avantaj al Europei în concurența mondială” (JO C 13, 15.1.2016, p. 83).

(2) Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (OHCHR) exprimă angajamentul întregii lumi față de respectarea idealurilor universale ale demnităţii umane.

(3) A se vedea Rezoluția 70/214 pe tema „Cultura și dezvoltarea durabilă”, adoptată de Adunarea Generală a ONU la 22 decembrie 2015.

(4) A se vedea activitățile întreprinse de Agenda 21 pentru cultură și de Culture Action Europe în contextul campaniei „Viitorul pe care îl dorim include cultura”, care se concentrează pe rolul culturii în atingerea obiectivelor de dezvoltare durabilă.

(5) A se vedea, de asemenea, Information presented by the Northern Ireland Human Rights Commission to the United Nations on The Derry/Londonderry Report on Upholding the Human Right to Culture in Post-Conflict Societies (Informații prezentate Organizației Națiunilor Unite de către Comisia pentru drepturile omului din Irlanda de Nord pe tema raportului Derry/Londonderry privind apărarea drepturilor omului la cultură în societățile post-conflictuale) (UNGA A/HRC/25/NI/5, 27 februarie 2014).

(6) Avizul CESE pe tema „Rolul Uniunii Europene în consolidarea păcii în relațiile externe: cele mai bune practici și perspective”, (JO C 68, 6.3.2012, p. 21).

(7) „Cultura, orașele și identitatea în Europa”, studiu comandat de CESE: http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-europe-culture-cities-study.

Concluziile conferinței A Hope for Europe: Culture, Cities and New Narratives (O speranță pentru Europa: cultură, orașe și noi perspective), organizată de Grupul „Activități diverse” al CESE, Bruxelles, 20 și 21 iunie 2016: http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-europe-culture-cities-conclusions.

(8) Avizul CESE privind Anul european al dialogului intercultural (JO C 185, 8.8.2006, p. 42).

(9) Eurostat 2013: Indicatori-cheie bazați pe mărimea întreprinderilor din anumite sectoare culturale, UE-28.

(10) „Globalizarea schimburilor culturale: O schimbare în consumul cultural – Fluxurile internaționale de bunuri și servicii culturale 2004-2013”, Institutul UNESCO pentru Statistică (IUS), 2016.

(11) „Timpuri culturale”, raport al CISAC și al UNESCO, 2015.