RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 296/9

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2012/C 296/08

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„FRAISES DE NÎMES”

NR. CE: FR-PGI-0005-0809-02.06.2010

IGP ( X ) DOP ( )

1. Denumire:

„Fraises de Nîmes”

2. Statul membru sau țara terță:

Franța

3. Descrierea produsului agricol sau alimentar:

3.1. Tip de produs:

Clasa 1.6. Fructe, legume și cereale în stare proaspătă sau prelucrate

3.2. Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1:

Căpșunile „Fraises de Nîmes” se prezintă în stare proaspătă.

Fructul este întreg, nu este deformat, este lucios și curat. Fructele trebuie să aibă o concentrație minimă de zahăr de 7,5 % Brix și trebuie să aibă o culoare omogenă în momentul recoltării.

Fructul are în mod obligatoriu un peduncul și un caliciu proaspete și verzi.

Fructele comercializate sunt așezate în straturi (ordonate) indiferent de tipul de ambalaj folosit (caserolă, ladă).

„Fraises de Nîmes” sunt în mod obligatoriu comercializate în categoria Extra sau I.

Mărimea fructelor dintr-un lot este uniformă și nu poate fi mai mică de 18 mm.

Fructele „Fraises de Nîmes” provin din varietățile indicate de grupul care a depus cererea de înregistrare.

Grupul a ales până în prezent, în colaborare cu Centrul Tehnic Interprofesional pentru Fructe și Legume Balandran, 2 varietăți:

— Ciflorette;

— Gariguette.

Producătorii au obligația de a folosi stoloni certificați.

Ameliorarea plantelor și selecția varietăților trebuie să permită crearea unor noi varietăți de căpșuni cu calități gustative superioare celor ale varietăților actuale. A fost stabilită de asemenea o procedură pentru adăugarea unor noi varietăți eligibile pentru IGP „Fraises de Nîmes”.

Varietățile sunt alese pe baza următoarelor criterii:

— varietăți timpurii;

— calități gustative în special prin prisma concentrației de zahăr;

— formă alungită;

— calitatea conservării;

— rezistența la boli, în special la oidium;

— varietăți pentru care numărul de ore de frig necesare pentru ieșirea din starea de repaus vegetativ este aproximativ același (între 700 și 900 de ore).

La începutul campaniei se recoltează la fiecare două zile, apoi se recoltează zilnic.

„Fraises de Nîmes” sunt livrate cel târziu în ziua următoare recoltării.

3.3. Materii prime (numai pentru produsele prelucrate):

Nu se aplică.

3.4. Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală):

Nu se aplică.

3.5. Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:

Cultivarea și recoltarea „Fraises de Nîmes” trebuie să aibă loc în aria geografică.

3.6. Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.:

Ambalarea se face în caserole sau în lăzi și căpșunile trebuie să fie așezate întotdeauna în mod ordonat (în straturi).

Căpșunile sunt culese și așezate imediat în ambalaj (caserolă sau ladă de 2 kg cu IGP „Fraises de Nîmes”) la marginea câmpului pentru a se limita manipularea lor.

Ambalarea fructelor constă în verificarea greutății ambalajelor, etichetarea, așezarea fructelor și evidențierea trasabilității.

Căpșunile trebuie să fie condiționate și ambalate în aria geografică definită, pentru a se limita manipularea acestui produs fragil, manipulare ce ar dăuna calității și conservării sale.

Producătorul realizează și ambalarea, această practică permițând o manipulare minimă a căpșunilor.

3.7. Norme specifice privind etichetarea:

Etichetele lipite pe ambalaje prezintă în mod obligatoriu:

— mențiunile minime prevăzute de lege pentru etichetare;

— denumirea indicației geografice protejate: „Fraises de Nîmes”;

— o inscripție cu numele și adresa organismului de certificare (Qualité-France), precedate de mențiunea „Certifié par:” („Certificat de:”).

Logoul IGP al Uniunii Europene este obligatoriu pe caserole și lăzi.

4. Delimitarea concisă a ariei geografice:

Aria geografică a IGP „Fraises de Nîmes” se situează în departamentul Gard din regiunea Languedoc-Roussillon.

Principala ei caracteristică o reprezintă unitatea geologică din care este constituit Plateau des Costières de Nîmes.

Aria geografică a fost delimitată pe baza unei unități geologice precise, separată de gariga de lângă Nîmes, la nord și la vest, de valea râului Vistre. Este vorba despre un platou înalt care nu este perfect orizontal, situat între 20 și 147 de metri altitudine, alcătuit din coline formate dintr-un strat de galeți.

Aria este formată din 28 de comune situate în zona geografică Costières de Nîmes. Căpșunile sunt produse, condiționate și ambalate numai în această zonă.

Comunele în cauză sunt următoarele:

Aubord, Beaucaire, Beauvoisin, Bellegarde, Bernis, Bezouce, Bouillargues, Le Cailar, Caissargues, Comps, Garons, Générac, Jonquières-saint-Vincent, Ledenon, Manduel, Marguerittes, Meynes, Milhaud, Montfrin, Nîmes, Redessan, Rodilhan, Saint-Gervasy, Saint-Gilles, Sernhac, Uchaud, Vauvert și Vestric-et-Candiac.

5. Legătura cu aria geografică:

5.1. Specificitatea ariei geografice:

5.1.1. Factori pedoclimatici

Aria de producție a „Fraises de Nîmes” face parte din zona geologică și geografică situată între Meynes, Vauvert, Saint-Gilles și Beaucaire, la sud-est de Nîmes și la nord de Camargue, la joncțiunea dintre Occitania și Provența, denumită „Plateau des Costières”. Este vorba despre o unitate geologică precisă, separată de gariga de lângă Nîmes, la nord și la vest, de valea râului Vistre. Frontierele sale naturale sunt la nord-est valea râului Gardon și la est câmpia joasă a brațului Petit Rhône. Versantul său sudic coboară într-o succesiune de coline și se termină cu mlaștina Petite Carmargue.

Acest platou conține vechi aluviuni care sunt în principal reprezentate de imense sedimente de pietriș, nisip si galeți din perioada Pliocen-Cuaternar (perioada villafranchiană) aduse de fluviul Ron și de râul Durance între Avignon și Montpellier. Acest prundiș din perioada villafranchiană conține galeți într-o proporție importantă, cu o adâncime de 5 până la 10 metri, într-o matrice de tip argilă/nisip/mâl până la nisip/mâl/argilă, a cărei culoare variază de la galben-deschis până la roșu-închis, din care au dispărut elementele calcaroase cele mai moi. Noaptea, acești galeți restituie căldura soarelui pe care au înmagazinat-o în timpul zilei.

Acest tip de sol care păstrează căldura și în același timp drenează apa este favorabil culturii căpșunilor (înrădăcinare superficială, sol puțin calcaros cu tendință acidă) și favorizează maturarea timpurie a fructelor.

Clima zonei are trei caracteristici esențiale: vântul, regimul ploilor și perioadele foarte lungi de însorire. Perioadele lungi de însorire contribuie la maturarea timpurie a fructelor (mai mult de 2 500 de ore de soare pe an, adică mai mult de 250 de zile). Regimul ploilor permite absența irigării toamna-iarna (perioadă în care spațiile protejate sunt deschise) căci ploile sunt atunci abundente și apa este bine drenată datorită prezenței galeților în sol. Primăvara, perioadele de ploaie sunt intense, dar de scurtă durată și umiditatea ambiantă este diminuată rapid de prezența vântului. Astfel, vântul participă la asanarea culturii, întrucât producătorii pot să deschidă tunelurile când umiditatea este ridicată și pot să le închidă dacă este ceață.

5.1.2. Factori umani

În mod tradițional, cultivarea căpșunilor în departamentul Gard și în aria IGP avea un rol secundar, cu volume mici de producție.

De la începutul anilor șaizeci, în aria IGP „căpșunul a fost considerat ca fiind una dintre culturile susceptibile de a se adapta în această regiune în urma amenajării hidraulice”. A fost demonstrat rapid potențialul zonei în ceea ce privește cantitatea și maturarea timpurie a căpșunilor. Zonele de producție erau atunci platoul Costières, cu varietatea timpurie „Surprise des Halles” și Cévennes, cu varietatea „Madame Moutot” care se recolta mai târziu. Producția căpșunilor în departamentul Gard a atins apogeul la sfârșitul anilor 1970 cu 70 ha cultivate de către 145 de producători.

Se constată folosirea sistematică pe acest teritoriu a tunelurilor sau spațiilor protejate cu folie de plastic. Aceste tuneluri protejează căpșunile de Mistral, un vânt puternic cu efect distrugător care deteriorează frunzele și fructele căpșunilor și permit astfel accentuarea maturității timpurii a fructelor.

Producătorii au știut să controleze cultivarea în spații protejate, irigațiile și fertilizarea cu azot, pentru a obține o producție de căpșuni de calitate, culeasă la maturitate. Ei controlează condiționarea acestui fruct delicat prin intermediul ambalării în caserole la marginea câmpului.

În aria IGP se observă foarte repede o maturare timpurie sporită, mai rapidă cu aproximativ 15 zile față de cea a căpșunilor din bazinul Carpentras. Calitățile gustative ale fructelor sunt recunoscute de numeroși profesioniști (angrosiști, distribuitori, etc.), iar circuitul de distribuție este scurt pentru aceste fructe de înaltă calitate care se vând pe Coasta de Azur, la Paris, la Strasbourg, etc. Căpșunile „Fraises de Nîmes” au câștigat de curând aprecierea unor specialiști din domeniul restaurantelor din partea locului, cum sunt frații POURCEL, de la restaurantul „Jardin des sens” din Montpellier, și bucătarii-șefi Philippe FAURE-BRAC, de la Bistrot des Sommeliers din Paris, și Pierre INFANTE, de la Confrérie des Restaurateurs de Métier du Gard. O dată la doi ani are loc un eveniment destinat marelui public: festivalul „la Fraise de Nîmes fait son cinéma”. Evenimentul își propune să le dea locuitorilor din Nîmes posibilitatea de a degusta aceste fructe de primăvară în anumite locații selecționate din oraș, cum ar fi cinematografe, restaurante, patiserii, oficii pentru turism, etc.

5.2. Specificitatea produsului:

Specificitatea produsului se bazează pe maturarea timpurie a fructelor „Fraises de Nîmes”.

„Fraises de Nîmes” sunt singurele căpșuni cultivate în câmp în Franța și disponibile pe piață de la începutul lunii martie și până cel târziu la finele lunii mai, când apar primele fructe cu sâmburi.

Această caracteristică este legată în mod direct de caracteristicile solului (în special de prezența galeților), dar și de climă și de faptul că sunt cultivate în spații protejate.

Producătorii de „Fraises de Nîmes” dezvoltă o tehnică a culturii timpurii care le permite acestor fructe să apară primele pe piață dintre fructele cultivate în câmp.

Cultura se realizează parțial în spații protejate, obligația de a închide tunelurile apărând numai după 15 februarie. Într-adevăr, înainte de această dată se asigură necesarul de ore de frig pentru ieșirea din starea de repaus vegetativ (între 700 și 900 de ore). Tunelurile se închid după această dată, căci se urmărește favorizarea creșterii plantei și asigurarea unei recolte timpurii. Închiderea spațiilor protejate presupune luarea în considerare a condițiilor climatice, de exemplu reacționând, prin deschiderea parțială a tunelurilor timp de câteva ore, în vederea diminuării unei umidități prea ridicate, care ar putea conduce la apariția unor boli criptogamice ale plantelor de căpșun.

5.3. Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP):

Recoltarea timpurie, caracteristică esențială a produsului, este posibilă datorită climei și modului de cultivare dezvoltat de producători.

Producția de căpșuni a apărut în aria IGP datorită condițiilor climatice și pedologice favorabile și a continuat datorită faptului că s-a integrat deosebit de bine în calendarul producătorilor, care sunt înainte de toate arboricultori.

Combinația dintre factorii pedoclimatici, varietățile plantei și pricepere permite obținerea unei recolte timpurii:

— varietățile utilizate (Gariguette și Ciflorette sunt varietăți timpurii);

— mediul natural în care acestea sunt cultivate [un sol care conține galeți (minimum 20 % galeți în componență), care se încălzește repede și care noaptea restituie căldura pe care a înmagazinat-o în timpul zilei, soare din belșug, dar și suficient frig iarna pentru a favoriza ieșirea plantei din starea de repaus vegetativ];

— practicile agricole (cultivarea în spații protejate pentru a favoriza o pornire rapidă în vegetație datorită unui avantaj din punct de vedere termic și pentru a proteja plantele de căpșun de vânturile reci care le usucă și frâng în special frunzele), cultivarea în câmp pentru a utiliza calitățile solului (drenaj bun, încălzire înlesnită de prezența galeților).

Metoda de producție a fructelor „Fraises de Nîmes” cultivate în câmp și recoltate în spații protejate, permite obținerea unui fruct curat, lucios, cu o concentrație de zahăr de minimum 7,5 % Brix.

Cultivarea căpșunilor în această zonă reprezintă o constantă în istoria cultivării căpșunilor în departamentul Gard, iar la momentul actual aria IGP acoperă mai mult de 50 % dintre suprafețele cultivate cu căpșuni în departamentul Gard. Este o cultură perfect compatibilă cu mediul ei și completează în mod judicios, prin calendarul lucrărilor ei agricole, paleta de producție a acestei zone agricole, atunci când producătorii de căpșuni sunt și arboricultori.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini:

[Articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPFraisesDeNimesV2.pdf

(1) JO L 93, 31.3.2006, p. 12.