COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 7.3.2012  
SWD(2012) 23 final 
  
DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
care înso țește documentul 
Propunere de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului 
privind îmbun ătățirea decont ării instrumentelor financiare în Uniunea European ă și 
depozitarii centrali de instrumente financiare (Central Securities Depositories - CSD) și 
de modificare a Directivei 98/26/CE 
{COM(2012) 73 final} 
{SWD(2012) 22 final}  
 
RO 1   RO DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI 
REZUMATUL EVALU ĂRII IMPACTULUI 
care înso țește documentul 
Propunere de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului 
privind îmbun ătățirea decont ării instrumentelor financiare în Uniunea European ă și 
depozitarii centrali de instrumente financiare  (Central Securities Depositories - CSD) și 
de modificare a Di rectivei 98/26/CE 
Introducere 
Orice tranzac ție bursier ă sau extrabursier ă cu instrumente financiare este urmat ă de un flux de 
procese post-tranzac ționare  care duce la decontarea tranzac ției, adică livrarea instrumentelor 
financiare contra numerar. A ceste procese se realizeaz ă de obicei prin a șa-numitele 
„infrastructuri post-tranzac ționare”, printre care contrap ărțile centrale ( Central Counterparties  
- CCP) pentru compensare  și depozitarii centrali de instrumente financiare ( Central Securities 
Depositories  - CSD) pentru decontare . 
CSD-urile sunt institu ții importante din domeniul post-tranzac ționării, deoarece asigur ă, în 
general, înregistrarea, custodia și decontarea instrumentelor financiare – aceasta din urm ă prin 
gestionarea a șa-numitelor sisteme de decontare a inst rumentelor financiare. De asemenea, 
CSD-urile joac ă un rol esen țial pentru pia ța garanțiilor, în special în scopuri de politic ă 
monetară – aproape toate garan țiile eligibile pentru opera țiunile de politic ă monetară în UE, în 
special în zona euro, trec prin sisteme de deco ntare a instrumentelor fi nanciare. Sistemele de 
decontare a instrumentelor financia re din UE au decontat în 2010 opera țiuni în valoare de 
aproximativ 920 000 de miliarde EUR și dețineau, la sfâr șitul anului 2010, instrumente 
financiare însumând aproape 39 000 miliarde EUR. 
CSD-urile prezint ă, prin urmare, o importanță sistemică pentru pie țele pe care func ționează și 
sunt din ce în ce mai interconectate datorit ă creșterii volumului tranzac țiilor transfrontaliere în 
Europa; dup ă unele estim ări, tranzac țiile transfrontaliere reprezint ă aproximativ o treime din 
totalul tranzac țiilor cu instrumente financiare încheiate pe pia ța european ă. CSD-urile și 
procesele post-tranzac ționare, în general, vor deveni și mai strâns interconectate odat ă cu 
introducerea sistemului Target2 Se curities (T2S), un proiect lans at de Eurosistem pentru a 
oferi o platform ă comună pentru decontarea opera țiunilor cu instrumente financiare în Europa 
(T2S este programat s ă înceapă în 2015). 
Piața UE pentru servicii specifice CSD-urilor este foarte fragmentat ă, cu peste 30 de CSD-uri 
și două ICSD-uri (CSD-uri interna ționale - Clearstream Banking Luxemburg și Euroclear 
Bank), în compara ție cu SUA, unde întreaga pia ță a instrumentelor financiare este deservit ă 
de doar dou ă CSD-uri, DTC și FedWire. 
Mandatul politic și consultarea p ărților interesate 
Serviciile Comisiei Europene lucreaz ă pe chestiuni legate de post-tranzac ționare de peste 10 
ani. Aceast ă activitate a primit girul Parlamentului European printr-o rezolu ție din 2003 
 
RO 2   RO referitoare la o consultare lansat ă de Comisie privind compensarea și decontarea, și a fost 
prezentată într-o comunicare a Comisiei c ătre Consiliu și Parlamentul European din 2004 
privind compensarea și decontarea în UE. 
Mai recent, sprijinul politic a fost demonstrat prin urm ătoarele modalit ăți: 
• printr-o scrisoare comun ă din 8 iunie 2010, cancelarul Merkel și președintele Sarkozy l-au 
invitat pe pre ședintele Barroso s ă examineze posibilitatea de ar monizare a perioadelor de 
decontare în Europa; 
• Consiliul ECOFIN din 2 decembrie 2008 a subliniat nevoia de a înt ări siguran ța și 
soliditatea sistemelor de decontar e a instrumentelor financiare și a convenit c ă este nevoie 
de legisla ție la nivelul UE pentru a surmonta  barierele juridice legate de post-
tranzacționare, inclusiv obstacolele în calea accesului la CSD-uri. 
Necesitatea unor standarde adecvate pentru CSD-uri a fost, de asemenea, convenit ă la nivel 
internațional: 
• Încă din 2001, autorit ățile de reglementare la nive l mondial în domeniul bancar și al 
instrumentelor financiare (C PSS-IOSCO) au adoptat recomand ări privind sistemele de 
decontare. Acestea au fost adaptate de c ătre autorit ățile de reglementare europene (SEBC-
CESR) în 2009; 
• În octombrie 2010, Consiliul pentru stabilitate financiar ă a reiterat cererea de a se actualiza 
standardele în vederea consolid ării infrastructurilor de baz ă ale pieței, inclusiv a CSD-
urilor, și a solicitat revizuirea și ameliorarea standardelor existente. 
Serviciile Comisiei au desf ășurat consult ări ample cu p ărțile interesate, inclusiv autorit ățile de 
reglementare, CSD-urile și participan ții la CSD-uri. Între 13 ianuarie și 1 martie 2011 s-a 
desfășurat o consultare public ă, în urma c ăreia s-au primit 101 r ăspunsuri. 
Prezentare general ă a aspectelor 
În timp ce în interiorul frontierelor na ționale sistemele post-tranzac ționare na ționale sunt în 
general sigure și eficiente, ace stea conlucreaz ă și comunic ă mai puțin eficient și mai puțin 
sigur în afara  granițelor, ceea ce înseamn ă că un investitor se confrunt ă cu costuri mai ridicate 
și cu riscuri mai mari atunci când face investi ții transfrontaliere. De  exemplu, costurile de 
decontare transfrontalier ă sunt de pân ă la patru ori mai mari decât costurile de decontare 
internă. 
Raportul de evaluare a impactului identific ă trei aspecte cheie: riscuri  mai mari și costuri  mai 
ridicate pentru decont ările transfrontaliere și condiții de concuren ță inechitabile  pentru 
serviciile specifice CSD-urilor. Acestea sunt consecin țele mai multor factori, descri și pe scurt 
în continuare. 
Practici de pia ță diferite în ceea ce prive ște organizarea procesului de decontare 
(a) Practici diferite în ceea ce prive ște disciplina în materie de decontare 
În UE, practicile difer ă de la o pia ță la alta în ceea ce prive ște existen ța sau modul de utilizare 
a măsurilor de disciplin ă în materie de decontare, cum ar fi promovarea decont ării anticipate, 
monitorizarea cazurilor de  neexecutare a decont ării, stimulentele acordate pentru decontarea 
 
RO 3   RO la timp, penaliz ările și obligațiile de cump ărare impus ă. Acest lucru duce la un num ăr sporit 
de cazuri de  neexecutare a decont ării pentru tranzac țiile transfrontaliere și favorizeaz ă 
arbitrajul de reglementare  (în special într-o situa ție concuren țială post-T2S). 
Diferă și definițiile cazurilor de ne executare a decont ării, ceea ce afecteaz ă capacitatea unui 
participant la pia ță, a unui CSD sau a unei autorit ăți de reglementare s ă înțeleagă domeniile de 
risc, să identifice m ăsuri de diminuare și să acționeze în consecin ță, în special într-un mediu 
transfrontalier. 
Au existat ini țiative din partea sectorului pentru a arm oniza unele din aceste practici de pe 
piață, însă progresele au fost relativ lente. Recomand ările SEBC-CESR includ, de asemenea, 
anumite principii referitoare la disciplina în ma terie de decontare; cu toate acestea, pentru 
marea majoritate a m ăsurilor nu exist ă niciun plan de implementare. 
(b) Perioade de decontare diferite Decontarea celor mai multe tranzac ții cu instrumente financiare nu are loc instantaneu ci, în 
general, dup ă un anumit num ăr de zile de la data încheierii tranzac ției; în Europa, majoritatea 
instrumentelor financiare se deconteaz ă la momentul T+3 sau T+2, adic ă după trei, respectiv 
două zile de la data tranzac ției. Perioadele de decontare diferite creeaz ă o serie de probleme 
pentru tranzac țiile transfrontaliere: (a)  riscuri  operaționale suplimentare, (b) cre șterea 
costurilor  de finan țare, de exemplu pentru investitorii care achizi ționează instrumente 
financiare pe o pia ță T+2 și le vând pe o pia ță T+3, și (c) perturbări ale opera țiunilor 
corporative care determin ă modificarea nivelului capitalului social (corporate actions) , prin 
confuzia creat ă referitor la care investitori au dreptu l la dividende. Perioadele de decontare 
mai lungi creeaz ă nesiguran ță și un risc al contrap ărții mai mare pentru investitori. 
Un grup de lucru coordonat de entit ăți din sector, intitulat Armonizarea ciclurilor de decontare 
(Harmonisation of Settlement Cycles  - HSC), a fost creat în 2009, sub auspiciile serviciilor 
Comisiei, în vederea evalu ării nevoii de armonizare și a identific ării opțiunii preferate în acest 
sens. Grupul a recomandat armonizarea la T+2. 
Norme diferite pentru CSD-uri 
În UE, CSD-urile sunt reglementate la nivel na țional, iar statele membre au adoptat solu ții 
diferite în acest sens. De exemplu, unele țări nu le permit CSD-urilor s ă efectueze activit ăți 
bancare, în timp ce în alte țări CSD-urile pot oferi anumite servicii bancare, ceea ce adaug ă un 
risc suplimentar la opera țiunile CSD-urilor. 
Recomand ările SEBC-CESR ofer ă autorităților de supraveghere orient ări pentru evaluarea 
siguranței, a solidit ății și a eficien ței CSD-urilor; cu toate acestea, orient ările respective au un 
caracter general și neobligatoriu. 
Normele diferite, împreun ă cu barierele de acces de scrise mai jos, conduc la fragmentarea  
pieței post-tranzac ționare din UE. Ca urmare a acestei fragment ări, decontarea transfrontalier ă 
a tranzacțiilor se bazeaz ă pe lanțuri de deținere complexe, cu consecin țe asupra siguranței și 
eficienței acestor tranzac ții. Lipsa de eficien ță se traduce prin costuri mai mari pentru 
decontările transfrontaliere în compara ție cu decont ările la nivel na țional, precum și prin 
creșterea costurilor opera ționale și de finan țare pentru investitorii care nu sunt în m ăsură să-și 
comaseze activele în vederea maximiz ării lichidit ății. 
 
RO 4   RO Normele diferite și barierele de acces contribuie, de asemenea, la cvasimonopolurile de care 
se bucură CSD-urile na ționale, cel pu țin pentru anumite servicii și instrumente financiare, 
precum serviciile notariale pentru ac țiuni. 
Bariere în calea accesului la CSD-uri 
(a) Accesul emiten ților la CSD-uri 
Libertatea unui emitent de a- și alege CSD-ul este înc ă limitată în multe state membre, în 
special în ceea ce prive ște acțiunile. Aceste restric ții contribuie la o lipsă a concuren ței între 
CSD-uri și la fragmentarea  pieței UE, cu toate consecin țele descrise mai sus. 
(b) Accesul reciproc între CSD- uri, respectiv între CSD-uri și alte infrastructuri de pia ță. 
Într-un mediu cu un caracter tran sfrontalier din ce în ce mai pronun țat, CSD-urile și alte 
infrastructuri de pia ță (cum ar fi locurile de tranzac ționare și CCP-urile) au nevoie de acces 
reciproc pentru a concura în condi ții echitabile. Aceste drepturi de acces nu sunt garantate de 
legislația UE și nici de cea na țională. 
Asociațiile europene ale CSD-urilor, burselor și CCP-urilor au semnat  în 2006 un cod de 
conduită care stabile ște câteva principii generale în acest sens, dar pe o baz ă voluntar ă 
autoimpus ă și numai în cazul ac țiunilor. 
Dreptul UE de a ac ționa 
Acțiunea UE pare s ă respecte principiul subsidiarit ății, din urm ătoarele motive: 
• Problemele definite mai sus se refer ă în principal la chestiuni tr ansfrontaliere. Prin urmare, 
eficacitatea m ăsurilor corective puse în ap licare într-un mod autonom și necoordonat de 
către statele membre ar fi probabil foarte sc ăzută în context transfrontalier; 
• Natura sistemic ă a CSD-urilor și interconectarea lor tot mai pronun țată în Europa necesit ă 
acțiuni coordonate; 
• Anumite aspecte legate de problemel e identificate sunt acoperite de acquis -ul comunitar 
existent, în special de directiva privind contractele de garan ție financiar ă, de directiva 
privind caracterul definitiv al decont ării, de directiva privind pie țele instrumentelor 
financiare și de directiva privind cerin țele de capital (CRD). O nou ă propunere ar trebui s ă 
se încadreze perfect în ansamblul acestor m ăsuri ale UE. Acest lucru poate fi realizat cel 
mai bine printr-un efort comun. 
Obiective 
Obiectivul evalu ării impactului const ă în analizarea posibilit ății de a găsi soluții la nivelul UE 
pentru problemele prezentate mai su s. Obiectivele strategice sunt cre șterea siguran ței, a 
eficienței și asigurarea unor condi ții echitabile de concuren ță pentru serviciile transfrontaliere 
specifice CSD-urilor. De asemenea, raportul define ște obiective opera ționale concrete: 
(1) îmbunătățirea cadrului de decont are – prin (1.1) îmbun ătățirea disciplinei în materie de 
decontare transfrontalier ă și (1.2) armonizarea perioadelor de decontare; 
 
RO 5   RO (2) introducerea de norme coerente pentru CSD-uri în întreaga Europ ă – prin armonizarea 
(2.1) cadrului de acordare a licen țelor, (2.2) a normelor pruden țiale și organiza ționale 
și (2.3) a regimurilor de autorizare și de supraveghere a CSD-urilor; 
(3) eliminarea barierelor de acces la/pentru CS D-uri – atât cu privire la (3.1) accesul 
reciproc între emiten ți și CSD-uri, cât și la (3.2) accesul reciproc între CSD-uri, 
respectiv între CSD-uri și alte infrastructuri de pia ță. 
Opțiuni și instrumente de politic ă 
Evaluarea impactului prezint ă și analizeaz ă o serie de op țiuni de politic ă pentru fiecare 
obiectiv opera țional, și le compar ă cu opțiunea men ținerii situa ției actuale. 
(1.1) În ceea ce prive ște disciplina în materie de decont are, au fost luate în considerare 
următoarele op țiuni: obținerea de angajamente suplimen tare din partea sectorului, 
introducerea unor principii comune de decontare, impunerea utiliz ării unor procese standard 
de disciplin ă în materie de decontar e sau introducerea unor m ăsuri care s ă abordeze întregul 
lanț de tranzac ționare/post-tranzac ționare. A fost re ținută opțiunea de a intr oduce principii 
comune cu caracter obligatoriu la nivelul UE, deoarece promoveaz ă standardizarea și 
siguranța, permițând în acela și timp inovarea și flexibilitatea în condi țiile în care pia ța se află 
în schimbare. Aceasta este și opțiunea preferat ă de Grupul de lucru HSC. 
(1.2) În ceea ce prive ște perioadele de decontare, op țiunile examinate au fost T+1, T+2 și 
T+3. În conformitate cu concluzia grupului de lucru HSC, op țiunea T+2 pare mai avantajoas ă, 
întrucât reduce riscul contrap ărții și cerințele în materie de garan ții și încurajeaz ă o mai mare 
automatizare a proceselor; aceste beneficii sunt permanente, în timp ce costurile de punere în 
aplicare pentru participan ții la piață sunt punctuale și sunt doar u șor mai ridicate decât în 
cazul unei armoniz ări T+3. 
(2.1) În ceea ce prive ște cadrul de acordare a licen țelor, raportul compar ă recunoașterea 
reciprocă a serviciilor specifice CSD-urilor pe teritoriul UE cu o licen ță (și un pașaport) la 
nivelul UE. Licen ța (și pașaportul) la nivelul UE a fost re ținută ca fiind cea mai bun ă 
modalitate de a asigura condi ții de concuren ță echitabile și de a stimula concuren ța între CSD-
uri. Aceast ă abordare este în concordan ță cu opiniile celor mai mul ți dintre participan ții la 
consultarea public ă, deși punctele de vedere difer ă în ceea ce prive ște sfera de aplicare a 
licenței, în special dac ă o astfel de licen ță ar trebui s ă includă serviciile bancare, în cazul 
cărora CSD-urile preiau cea mai mare parte a riscului. 
Cu privire la serviciile bancare men ționate, raportul compar ă un model integrat, prin care un 
CSD furnizeaz ă anumite servicii bancare, cu condi ția respect ării unor cerin țe mai stricte 
pentru aceste servicii decât în cadrul dir ectivei CRD (de exemplu, garantarea integral ă a 
creditului), și un model segregat, prin care aceste servicii bancare sunt furnizate de o institu ție 
de credit separat ă, fără nicio limitare legat ă de domeniul de activitate, dar cu condi ția 
respectării acelora și cerințe prudențiale și pentru serviciile în cauz ă. A fost re ținut modelul 
segregat, deoarece reduce contagi unea riscului legat de activit ățile bancare la alte activit ăți de 
tip CSD, garantând astfel c ă CSD-urile au un profil de risc sc ăzut, mai adecvat în cazul unor 
astfel de infrastructuri de importan ță sistemic ă. Acest avantaj important nu pare a fi 
contrabalansat de costurile de punere în aplicare a m ăsurii, care sunt, în principal, costuri 
juridice/costuri de tranzac ție ocazionate de înfiin țarea unei entit ăți juridice separate și de 
renegocierea contractelor existente. 
 
RO 6   RO (2.2) În ceea ce prive ște introducerea de norme pruden țiale, raportul analizeaz ă două opțiuni 
principale: introducerea unor pr incipii comune în legisla ția UE, urmând ca standardele tehnice 
detaliate s ă fie elaborate de AEVMP în cooperar e cu SEBC, sau introducerea de norme 
comune detaliate în legisla ție. În conformitate cu opiniile p ărților interesate, a fost re ținută 
prima opțiune, pentru c ă permite: (a) flexibilitate în adaptarea m ăsurilor detaliate la condi țiile 
pieței, (b) o mai bun ă aliniere la standardele interna ționale, și (c) implicarea SEBC în 
stabilirea acestor m ăsuri – acest lucru prezint ă importan ță în gestionarea sarcinilor de 
reglementare pentru CSD-uri, deoarece si stemele de decontare pe care le opereaz ă acestea 
sunt supravegheate de c ătre băncile centrale. 
(2.3) În ceea ce prive ște cadrul de autorizare și de supraveghere a CSD-urilor, raportul 
analizează mai multe op țiuni: autorizarea/supraveghe rea CSD-urilor la nivel na țional, cu 
implicarea autorit ăților din alte state membre, dup ă caz, autorizarea/supravegherea la nivel 
național cu implicarea AEVMP, o combina ție a acestor dou ă opțiuni sau 
autorizarea/supravegherea de c ătre AEVMP. A fost re ținută combina ția de 
supraveghere/autorizare la nivel na țional cu implicarea autorit ăților din alte state membre și a 
AEVMP, deoarece ar permite autorit ăților să fie direct implicate în autorizarea și 
supravegherea CSD- urilor cu activit ăți transfrontaliere într-un mod flexibil, f ără a impune o 
sarcină administrativ ă nejustificat ă în cazul CSD-urilor mai mici, și asigurând, în acela și timp, 
un anumit grad de standardizare a acestei cooper ări în cazul CSD-urilor mai mari. 
(3.1) Introducerea dreptului emiten ților de a emite instrumente financiare printr-un CSD la 
alegerea lor contribuie la deschiderea pie ței permisă de licența la nivelul UE. Acest lucru este 
întărit prin obliga ția ca titlurile cotate s ă fie înregistrate prin înscriere în cont, ceea ce ar spori, 
totodată, eficiența procesului de decontare și ar facilita reducerea pe rioadelor de decontare, 
având în vedere c ă instrumentele financiare înscrise în cont sunt mult mai u șor de livrat decât 
instrumentele financiare pe supor t de hârtie. Impactul asupra pu ținelor pie țe care înc ă folosesc 
instrumente financiare pe suport de hârtie ar putea fi atenuat prin stab ilirea unei date de 
punere în aplicare care s ă le permit ă acestor pie țe să se adapteze. 
(3.2) Este totodat ă important ca o licen ță la nivelul UE s ă fie însoțită de drepturi de acces 
reciproc între CSD-uri, respectiv între CSD-uri și alte infrastructuri de pia ță. 
Multe dintre aceste op țiuni de politic ă sunt interconectate. Rezultatele combinate ar putea fi: 
• pe termen scurt, o concuren ță mai mare între CSD-uri, cu  beneficii preconizate pentru 
calitatea și tarifele serviciilor transfrontaliere. Aceasta ar putea aduce beneficii imediate 
pentru emiten ți, însă reflectarea tarifelor CSD-urilor în costuri mai mici pentru investitori 
ar putea fi compromis ă dacă, pe termen scurt, concuren ța ar avea ca rezultat o fragmentare 
mai mare; 
• pe termen mediu și lung, o mai mare consolidare a pie ței și o diminuare a fragment ării 
(lanțuri de participa ție mai scurte), cu beneficii în  materie de reducere a riscurilor și a 
costurilor asociate decont ărilor transfrontaliere. Aceasta s-ar  putea traduce prin costuri mai 
mici pentru investitori de-a lungul întregului lan ț post-tranzac ționare; 
• în ansamblu, politicile propuse ar putea facilita capacitatea emiten ților de a mobiliza 
capital și capacitatea investitorilor de a- și plasa fondurile într -un mod mai sigur și mai 
rentabil, cu beneficii mai mari pentru economie. 
 
RO 7   RO Nu este clar cum pot fi cuantificate aceste be neficii. Proiectul de document de lucru al 
serviciilor Comisiei privind serviciile post-tranzac ționare din 2006 a prezentat o serie de 
estimări bazate pe diferen țele de cost dintre tranzac țiile transfrontaliere și cele na ționale, 
respectiv dintre tranzac țiile efectuate în Europa și în SUA (calculate pe baza studiilor 
disponibile la momentul respectiv, majoritatea din perioada 2001-2004): 
• costuri post-tranzac ționare cumulate cu 2 – 5 miliarde EUR mai mari pentru investitori; 
• aproximativ 700 de milioane EUR reduceri suplimentare ale costurilor în urma consolid ării 
pieței. 
Aceste cifre ofer ă o imagine asupra magnitudinii, dar supraestimeaz ă probabil beneficiile 
potențiale ale adopt ării de măsuri legislative în prezent, deoarece diferen ța dintre costurile 
transfrontaliere și costurile na ționale a sc ăzut și se preconizeaz ă că T2S va reduce și mai mult 
atât costurile na ționale, cât și costurile transfrontaliere. 
Având în vedere op țiunile preferate și necesitatea de a garanta aplicarea uniform ă a cadrului 
legislativ în UE, regulamentul este considerat instrumentul de politic ă cel mai potrivit, care 
permite realizarea obiectivelor urm ărite. 
Monitorizare și evaluare 
Evaluarea ex-post a tuturor politicilor este o prioritate pentru Co misie, deoarece pia ța este în 
continuă schimbare. Evaluarea va verifica în mod concret dac ă măsurile sunt înc ă eficace și 
eficiente în raport cu obiectivele expuse mai sus. Raportu l propune un cadru de monitorizare 
și evaluare care combin ă monitorizarea periodic ă de către AEVMP, sondajele la nivelul 
sectorului și studiile externe. De asemenea, raport ul propune monitorizarea altor domenii în 
care au fost identificate probleme, dar nu se propune interven ția UE în acest moment, cum ar 
fi internalizarea decont ării în afara sistemelor de decontare desemnate și notificate.