DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI REZUMATUL RAPORTULUI DE EVALUARE A IMPACTULUI PRIVIND RELAȚIILE COMERCIALE ÎNTRE UE ȘI JAPONIA care însoțește documentul Recomandare de decizie a Consiliului de autorizare a deschiderii negocierilor privind un acord de liber schimb între Uniunea Europeană și Japonia /* SWD/2012/0210 final */





DOCUMENT DE LUCRU AL SERVICIILOR COMISIEI REZUMATUL RAPORTULUI DE EVALUARE A IMPACTULUI PRIVIND RELAȚIILE COMERCIALE ÎNTRE UE ȘI JAPONIA care însoțește documentul Recomandare de decizie a Consiliului de autorizare a deschiderii negocierilor privind un acord de liber schimb între Uniunea Europeană și Japonia Prezentul document este un document de lucru al serviciilor Comisiei Europene, cu scop informativ. El nu reprezintă poziția oficială a Comisiei cu privire la tema prezentată și nici nu anticipează o astfel de poziție. 1. Definirea problemei În ce constă problema? Comerțul între UE și Japonia, doi actori economici foarte importanți la nivel global, a fost în declin timp de mai mulți ani. În perioada 2006-2010, exporturile UE către Japonia au scăzut cu 0,6% pe an, în timp ce exporturile mondiale ale UE au crescut cu 3,8%. Pe parcursul aceleiași perioade, exporturile din Japonia către UE au scăzut cu 3,2% pe an, în timp ce exporturile mondiale din Japonia au crescut cu 3,1%. Această subperformanță înregistrată de relațiile bilaterale comerciale și de investiții dintre cele două mari economii dezvoltate conduce la pierderi în materie de competitivitate, productivitate și bunăstare, atât la nivel bilateral, cât și în contextul economic mondial, la o reducere a posibilităților de alegere și la prețuri mai ridicate pentru consumatori, la sprijinirea insuficientă a ocupării forței de muncă și la reducerea salariilor. Studiile economice și consultarea publică indică faptul că relațiile bilaterale comerciale și de investiții dintre UE și Japonia nu sunt exploatate la adevăratul lor potențial. Principalele motive constau într-o combinație de măsuri tarifare și netarifare, acestea din urmă reprezentând principala preocupare a exportatorilor UE și a investitorilor în Japonia. Care sunt părțile cele mai afectate? Sunt afectate negativ economiile din UE și Japonia, precum și întreprinderile, lucrătorii și consumatorii din UE și Japonia, cele mai afectate sectoare ale UE fiind cele care ar avea cel mai probabil de câștigat din înlăturarea măsurilor netarifare, și anume sectorul agroalimentar, sectorul automobilelor, sectorul farmaceutic și sectorul dispozitivelor medicale. De ce este necesară intervenția publică? Fără negocierea unor răspunsuri la problemele care afectează comerțul și investițiile, situația riscă să se înrăutățească. Ținând seama de acest aspect, în cadrul reuniunii la nivel înalt dintre Japonia și UE, care a avut loc la 28 mai 2011, liderii participanți au convenit să inițieze procesul de negocieri paralele pentru: · un acord de liber schimb aprofundat și cuprinzător (ALS)/Acord de parteneriat economic (APE), care să abordeze toate chestiunile de interes comun pentru ambele părți, inclusiv tarifele, măsurile netarifare, serviciile, investițiile, drepturile de proprietate intelectuală, concurența și achizițiile publice și · un acord obligatoriu, care să vizeze într-o manieră cuprinzătoare cooperarea politică, internațională și în alte sectoare și care să se întemeieze pe angajamentul comun al părților față de valori și principii fundamentale. Liderii prezenți la reuniune au hotărât, de asemenea, să lanseze, cât mai curând, un exercițiu în vederea stabilirii domeniului de aplicare și a nivelului de ambiție ale celor două negocieri. Cauzele problemei Potențialul relațiilor comerciale și de investiții dintre UE și Japonia este afectat sau limitat de o serie de factori, unii dintre aceștia putând fi abordați prin intermediul unor reforme interne sau în domeniul comerțului, inclusiv prin negocieri comerciale, iar alții (cum ar fi distanța geografică, problemele de comunicare și preferințele consumatorilor) fiind mai puțin susceptibili de a fi îmbunătățiți prin astfel de măsuri. Negocierile ar putea conduce la modificarea măsurilor tarifare și netarifare, precum și a caracteristicilor discriminatorii sau oneroase ale cadrului de reglementare, care afectează comerțul cu bunuri și servicii, investițiile și achizițiile publice. Atât UE, cât și Japonia practică tarife reduse în cazul bunurilor. Cu toate acestea, tarifele practicate de Japonia rămân ridicate în sectorul agricol și al produselor alimentare procesate, precum și în materie de băuturi, UE fiind un mare exportator la scară mondială în toate aceste sectoare. În medie, tarifele japoneze aplicate altor exporturi importante ale UE sunt, în general, scăzute. Tarifele UE pentru principalele exporturi japoneze sunt mai ridicate. Exporturile japoneze către UE aparțin, în mare măsură, câtorva sectoare de producție, cum ar fi sectorul autovehiculelor, al produselor electronice și al mașinilor. Având în vedere concurența dintre Japonia și Coreea în sectoare exportatoare similare și, în special, odată cu intrarea în vigoare a acordului de liber schimb (ALS) între UE și Coreea, interesele ofensive ale Japoniei se concentrează, așadar, asupra eliminării tarifelor. Consultarea publică și studiile subliniază faptul că măsurile netarifare reprezintă obstacole majore în calea exporturilor UE către Japonia. Unele părți ale pieței japoneze, de exemplu, anumite produse agricole și anumite echipamente de transport și produse aeronautice, sunt aproape complet închise pentru exporturile UE. Măsurile netarifare în vigoare afectează cel mai mult șapte sectoare economice care constituie cea mai mare parte din exporturile UE către Japonia: sectorul produselor chimice (inclusiv al produselor farmaceutice), sectorul automobilelor, sectorul dispozitivelor medicale, sectorul produselor alimentare procesate, sectorul echipamentelor de transport, sectorul telecomunicațiilor și sectorul serviciilor financiare. Lipsa de transparență în domeniul achizițiilor publice și problemele referitoare la DPI, au fost, de asemenea, identificate printre barierele netarifare importante care fac ca piața japoneză să devină efectiv inaccesibilă pentru întreprinderile din UE. 2. Analiza subsidiarității Politica comercială și negocierea acordurilor comerciale internaționale sunt domenii care țin de competența exclusivă a UE: articolul 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). Prin urmare, principiul subsidiarității nu se aplică în acest caz. De asemenea, propunerea îndeplinește criteriul privind proporționalitatea: chiar și cele mai ambițioase opțiuni nu se extind dincolo de respectarea obiectivelor politice declarate. 3. Obiective Obiectivul general al politicii UE în ceea ce privește relațiile economice și comerciale constă în: · continuarea consolidării și dezvoltării comerțului bilateral, · eliminarea restricțiilor existente privind comerțul și investițiile străine și · reducerea barierelor vamale și de altă natură. . Prin urmare, obiectivele generale ale politicii comerciale europene includ: · o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, prin extinderea comerțului; · crearea de locuri de muncă și de oportunități pe piața muncii și creșterea nivelului de bunăstare; · prețuri de consum mai reduse și alte beneficii pentru consumatori; · o mai bună competitivitate pe piețele mondiale. În ceea ce privește viitoarele relații economice și comerciale dintre UE și Japonia, obiectivele politice specifice ale UE sunt următoarele: · creșterea volumului de schimburi comerciale bilaterale cu bunuri și servicii prin reducerea barierelor; · creșterea fluxurilor de investiții între UE și Japonia prin reducerea barierelor; · obținerea unui acces echilibrat la piețele de achiziții publice ale ambelor părți. Obiectivele specifice din cadrul fiecăreia dintre aceste patru teme se traduc în obiective operaționale mai detaliate în raportul principal. 4. Opțiuni politice În vederea îndeplinirii acestor obiective, au fost examinate diferite scenarii politice. Printre acestea se numără următoarele: (a) prelungirea cadrului actual al planului de acțiune 2001 care include dialoguri economice și programe de cooperare comercială bilaterale, cum ar fi dialogul privind reforma de reglementare, dialogul la nivel înalt privind comerțul și alte dialoguri sectoriale bilaterale (de exemplu, dialogul privind politica industrială, dialogul privind serviciile financiare, dialogul bilateral privind proprietatea industrială), îmbunătățindu-se eventual funcționarea și eficiența acestora. (b) un acord de liber schimb (ALS) între UE și Japonia cu eliminarea tarifelor, liberalizarea comerțului cu servicii și liberalizarea și facilitarea fluxurilor de investiții atât în sectorul serviciilor, cât și în celelalte sectoare, precum și reducerea costurilor măsurilor netarifare. În cadrul acestei opțiuni, analiza ia în considerare patru scenarii posibile diferite propunând diferite grade de liberalizare a comerțului: două scenarii prudente și două ambițioase, cu un scenariu simetric și un scenariu asimetric în fiecare caz. Scenariile prudente și ambițioase privind reducerea costurilor măsurilor netarifare au scopul de a prezenta o gamă de rezultate posibile. Reducerea de 20% oferă un minimum net inferior față de rezultatele obținute în urma negocierilor din cadrul ALS UE-Coreea, în timp ce reducerea costurilor cu 50% evaluează posibilitatea unui rezultat foarte ambițios în ceea ce privește măsurile netarifare[1]. Rezultatele din cadrul gamei prezentate sunt tot timpul pozitive, variind numai nivelul câștigului total. Scenariile simetrice și asimetrice oferă o viziune cât mai completă a ambițiilor și a obiectivelor ambelor părți. Scenariile simetrice oferă o viziune a parității totale. Scenariile asimetrice recunosc că, în timp ce una dintre principalele priorități ale UE este reducerea sarcinilor impuse de măsurile netarifare, principala prioritate japoneză este legată de tarifele UE în sectoare-cheie pentru Japonia. Ar putea fi necesar un anumit grad de asimetrie pentru a atinge un echilibru acceptabil în ceea ce privește rezultatul eventual al negocierilor. În scenariile asimetrice analizate, se presupune că valoarea reducerii costului măsurilor netarifare pentru bunuri ar echivala în UE cu o treime din cea din Japonia. Scenariile ambițioase au în vedere un acord în conformitate cu noua generație de acorduri comerciale pe care UE le negociază în prezent cu partenerii săi comerciali, precum Canada. Față de acordurile de liber schimb japoneze, acordurile comerciale recente ale UE au tendința de a merge mai departe în ceea ce privește domeniul de aplicare și nivelul de ambiție. Un acord de liber schimb (ALS) cuprinzător între UE și Japonia ar trebui să acopere numeroase aspecte legate de accesul pe piață, de interes pentru ambele părți, printre care se numără tarifele, măsurile netarifare care afectează comerțul cu bunuri (inclusiv aspecte care privesc barierele tehnice în calea comerțului și măsurile sanitare și fitosanitare) și comerțul cu servicii, un acces mai larg pe piață al serviciilor, investițiile și achizițiile publice, precum și protecția investițiilor, concurența și drepturile de proprietate intelectuală. Un acord de liber schimb (ALS) cuprinzător între UE și Japonia a fost opțiunea aleasă de UE și Japonia prin decizia lor din cadrul reuniunii la nivel înalt din 28 mai 2011 de a începe procesul de negociere pentru ALS, cu condiția creării unor condiții propice pentru acest lucru. Este probabil ca atât UE, cât și Japonia să încheie o serie de acorduri de liber schimb cu țări terțe în următorii ani. Au fost luate în considerare acordurile pe care UE le negociază în prezent cu alți parteneri comerciali (Canada, India Mercosur și țările ASEAN, ) sau pe care le-a încheiat recent (de exemplu, ALS UE-Coreea) . Diferitele scenarii sunt analizate în ipoteza că Agenda de dezvoltare de la Doha din cadrul Organizației Mondiale a Comerțului va fi încheiată cu succes. Cu toate acestea, în scopul efectuării unei comparații, datele disponibile privind liberalizarea comerțului bilateral fără impactul unei viitoare Agende de dezvoltare de la Doha, au fost, de asemenea, incluse și examinate. 5. Evaluarea impactului Opțiunea (a), continuarea unor acorduri similare cu cele în vigoare în prezent, având în vedere rezultatele extrem de limitate obținute până în prezent pe parcursul mai multor ani, nu este susceptibilă de a produce vreo creștere substanțială a volumelor bilaterale comerciale și de investiții. Prin urmare, nu ar putea fi preconizate beneficii importante nici pentru PIB-ul UE, nici pentru PIB-ul Japoniei. Opțiunea (b), un ALS cuprinzător, prezintă beneficii importante pentru PIB-ul UE până în 2020: o majorare de 0,75% în cazul unui scenariu prudent, simetric sau de 0,34% pentru scenariul prudent, asimetric; și o majorare de 1,9% în cazul unui scenariu ambițios, simetric sau de 0,8% în cazul unui scenariu ambițios, asimetric[2]. Pentru Japonia, creșterea PIB-ului este estimată la 0,27% în ambele scenarii prudente și la 0,7% în ambele scenarii ambițioase. Atât în scenariile prudente, cât și în cele ambițioase, se estimează că exporturile UE la nivel mondial vor crește în aceleași sectoare, înregistrându-se creșteri importante în sectorul produselor alimentare procesate, al mașinilor electrice și al serviciilor comerciale. În cadrul scenariilor ambițioase, importurile UE la nivel mondial sunt așteptate să crească în mod substanțial în sectorul produselor alimentare procesate, al transportului aerian și al serviciilor financiare și comerciale și să scadă în sectorul mașinilor electrice. Industria autovehiculelor ar înregistra o creștere atât la nivelul exporturilor mondiale ale UE [de 6,73% în scenariul asimetric], cât și la nivelul importurilor [de 2,6% în scenariul asimetric]. Pentru Japonia, exporturile mondiale ar crește în special în sectorul mașinilor electrice, al autovehiculelor, al altor mașini, al altor echipamente de transport și în alte sectoare prelucrătoare. Japonia ar înregistra o creștere substanțială a importurilor mondiale în sectorul produselor alimentare procesate, al produselor chimice, al echipamentelor de transport, al autovehiculelor, al metalelor și al serviciilor comerciale. Se poate preconiza faptul că IMM-urile din UE vor avea de câștigat de pe urma unui acord de liber schimb între UE și Japonia, întrucât costurile de conformitate legislativă sunt mai apăsătoare pentru ele și deoarece IMM-urile predomină în sectoare care, probabil, vor înregistra beneficii, cum ar fi sectorul produselor alimentare procesate. În ceea ce privește mediul înconjurător, este probabil ca efectele negative asupra deșeurilor, biodiversității și resurselor naturale să fie, într-o anumită măsură, atenuate ca urmare a intensificării comerțului cu bunuri și servicii durabile din punct de vedere ecologic. În ceea ce privește emisiile globale, se așteaptă ca orice creștere înregistrată în urma unui ALS să fie de aproape zero [1,5 milioane de tone de CO2]. Intensificarea comerțului între UE și Japonia ar duce la o creștere a cererii de forță de muncă, precum și la creșterea nivelului de bunăstare al celor două părți: cu cât liberalizarea este mai mare, cu atât mai mult va crește nivelul de bunăstare. Ocuparea forței de muncă în UE se estimează că va crește considerabil, de exemplu în sectorul mașinilor electrice, cu pierderi limitate în sectorul autovehiculelor [între -0,40% în cazul unui ALS prudent, asimetric și ‑0,10% în cazul unui ALS ambițios asimetric). Având în vedere faptul că este vorba de două democrații foarte dezvoltate, nu se estimează că un ALS între UE și Japonia va avea un impact direct asupra drepturilor omului. UE și Japonia, precum și țările terțe vor avea de câștigat de pe urma efectelor simplificării determinate de reducerea măsurilor netarifare în ambele țări care va antrena reducerea costurilor administrative în cazul tranzacțiilor cu UE sau Japonia. 6. Compararea opțiunilor Opțiunea (a), menținerea situației actuale, nu permite atingerea obiectivelor operaționale prezentate anterior. Potrivit estimărilor, continuarea programelor de cooperare economică bilaterală, cum ar fi dialogul privind reforma de reglementare și continuarea cooperării în domenii în care au fost deja semnate acorduri nu vor produce rezultate semnificative. Eficacitatea acestei opțiuni în ceea ce privește realizarea obiectivelor operaționale poate fi considerată nulă sau chiar potențial negativă. Opțiunea (b), cu diversele sale scenarii, impune negocierea unui ALS la scară completă, cu diferite grade de liberalizare a comerțului și reduceri în materie de costuri comerciale, toate acestea având drept rezultat beneficii considerabile atât în UE, cât și în Japonia. Printre aceste beneficii se numără creșterea PIB-ului, creșterea exporturilor, creșterea globală a ocupării forței de muncă, creșterea salariilor atât pentru personalul semicalificat, cât și pentru personalul calificat, precum și creșterea competitivității și îmbunătățirea poziției UE și a Japoniei față de alți concurenți de pe scena mondială. În tabelul din anexa 1 se compară principalele rezultate ale diferitelor opțiuni de ALS. 7. Monitorizare și evaluare În tabelul din anexa 2 se rezumă indicatorii principali propuși pentru monitorizarea progresului în vederea realizării obiectivelor generale, specifice și operaționale declarate. ANEXA 1 Criteriu || Opțiuni politice A || B1 || B2 || B3 || B4 Creștere economică mai rapidă și mai durabilă || 0 || + || + || + || + Îmbunătățirea oportunităților de pe piața muncii și a nivelului de bunăstare și beneficii pentru consumatori || 0 || + || + || ++ || ++ Îmbunătățirea competitivității Europei pe piețele mondiale || 0 || + || + || ++ || +++ Creșterea volumului de schimburi comerciale bilaterale cu bunuri prin reducerea barierelor || 0 || + || + || ++ || +++ Creșterea volumului de schimburi comerciale bilaterale cu servicii prin reducerea barierelor || 0 || + || + || ++ || +++ Creșterea fluxurilor de investiții între UE și Japonia prin reducerea barierelor || 0 || + || + || ++ || ++ Accesul la piața de achiziții publice din Japonia comparabil cu cel oferit de UE || 0 || + || + || ++ || ++ Eficacitatea (globală) || 0/- || + || + || ++ || +++ Eficiența (timpul și resursele cheltuite în raport cu eficacitatea estimată) || 0/- || + || + || ++ || ++ Coerența cu obiectivele politice generale ale UE (de exemplu, obiectivele descrise în strategia UE 2020) || 0 || + || + || ++ || ++ Capacitatea de a profita de efectele de sinergie (de exemplu, schimbul de expertiză) || 0 || + || + || ++ || ++ Câștiguri înregistrate în urma efectelor simplificării (de exemplu, prin reducerea măsurilor netarifare) || 0 || + || + || ++ || ++ ANEXA 2 Obiective generale || Indicatori Creștere economică || - variația procentuală a PIB-ului - variația în termeni absoluți a venitului național Crearea de oportunități de angajare și creșterea nivelului de bunăstare || - variația procentuală a ocupării forței de muncă mai mult și mai puțin calificată - variația procentuală a salariilor lucrătorilor mai mult și mai puțin calificați Îmbunătățirea competitivității relative a UE || poziționarea statelor membre ale UE în clasamente care măsoară competitivitatea globală, cum ar fi „Raportul privind competitivitatea globală” al Forumului economic mondial Obiective specifice || Intensificarea schimburilor comerciale bilaterale cu bunuri || - variația procentuală relativă și absolută a valorii exporturilor și importurilor bilaterale de bunuri per sector Intensificarea schimburilor comerciale bilaterale cu servicii || - variația procentuală relativă și absolută a valorii exporturilor și importurilor bilaterale de servicii per sector Creșterea investițiilor bilaterale || - variația procentuală relativă și absolută a fluxurilor de investiții bilaterale Creșterea accesului pe piață, în special pentru UE, în sectorul achizițiilor publice || creșterea numărului de oferte adjudecate întreprinderilor din UE Obiective operaționale || Eliminarea tarifelor la produsele industriale și produsele agricole || listele tarifare ale Japoniei Reducerea măsurilor netarifare referitoare la comerțul cu bunuri || - convergența standardelor/reglementărilor tehnice - anexe specifice - modificarea regulamentelor/legilor - creșterea transparenței/disponibilității informațiilor - anchete în întreprinderi Reducerea măsurilor netarifare și creșterea accesului pe piață în comerțul cu servicii || - convergența standardelor/reglementărilor tehnice - modificarea regulamentelor/legilor - lista de angajamente și anexe specifice - creșterea transparenței/disponibilității informațiilor - anchete în întreprinderi Reducerea măsurilor netarifare referitoare la investițiile străine directe || - convergența standardelor/reglementărilor tehnice - lista de angajamente și anexe specifice - modificarea regulamentelor/legilor - creșterea transparenței/disponibilității informațiilor - anchete în întreprinderi Reducerea măsurilor netarifare și creșterea accesului pe piața japoneză de achiziții publice || - convergența standardelor/reglementărilor tehnice - modificarea regulamentelor/legilor - creșterea transparenței/disponibilității informațiilor - lista de angajamente și anexe specifice - anchete în întreprinderi [1] Având în vedere faptul că există o serie de motive legitime pentru reglementările naționale, este nerealist să se presupună că toate măsurile netarifare pot fi eliminate sau că orice divergențe normative pot fi aliniate. Prin urmare, o reducere a costurilor cu 50% poate fi considerată ambițioasă. [2] NB. În scenariul asimetric, se prevede că valoarea reducerii costului măsurilor netarifare pentru bunurile din UE va reprezenta o treime din reducerea obținută din partea japonezilor.