RO    RO  COMISIA COMUNIT ĂŢILOR EUROPENE 
Bruxelles, 30.5.2007 
COM(2007) 280 final 
  
RAPORT ANUAL  
CĂTRE AUTORITATEA CARE ACORD Ă DESCĂRCAREA DE GESTIUNE 
  
PRIVIND LUCR ĂRILE DE AUDIT INTERN REALIZATE ÎN ANUL 2006 
   
(prezentat ă de Comisie) 
  
{SEC(2007) 708} 
 
RO 2   RO CUPRINS 
1. Introducere ................................................................................................................. .. 3 
2. Mediu de lucru şi plan de audit.................................................................................... 3 
2.1. Mediu de lucru ............................................................................................................ .3  
2.2. Evolu ţii ale procesului de audit intern ......................................................................... 4 
2.3. Aplicarea planului de audit al IAS............................................................................... 5 2.4. Acceptarea recomand ărilor şi opiniilor structurilor auditate şi ale actorilor implica ţi7  
3. Constat ări ..................................................................................................................... 7 
3.1. Evalu ările privind calitatea ale tuturor IAC................................................................. 7 
3.2. Guvernare, planificare şi organizare ............................................................................ 8 
3.3. Gestionarea fondurilor UE ........................................................................................... 9 3.4. Gestionarea resurselor umane .................................................................................... 10 3.5. ABAC...................................................................................................................... ... 11 
3.6. Urm ărire ..................................................................................................................... 11 
4. Concluzii ................................................................................................................... . 11 
 
 
RO 3   RO 1. I NTRODUCERE  
Prezentul raport informeaz ă Autoritatea care acord ă descărcarea de gestiune cu privire la 
misiunile desf ăşurate de Serviciul de Audit Intern al Comisiei (IAS) în anul 2006, în 
conformitate cu articolul 86 alineatul (4) al Re gulamentului financiar (R F). Acesta are la baz ă 
raportul IAS, în conformitate cu articolul 86 a lineatul (3) al RF privind principalele constat ări 
ale misiunilor de audit şi, în conformitate cu standardele profesionale, privind chestiunile 
legate de expunerile la  riscuri semnificative şi de control, precum şi chestiunile legate de 
guvernarea corporativ ă. Prezentul raport are la baz ă misiunile de audit şi de consultan ţă ale 
IAS desf ăşurate în anul 2006. De asemenea, acesta  are ca punct de plecare activitatea 
Structurilor de Audit Intern (IAC) din cadrul DG, prin rapoartele bianuale ale IAS privind 
activitatea IAC. Raportul nu se refer ă la activitatea de a udit a IAS pentru agen ţiile 
Comunităţii, cu excep ţia cifrelor privind punerea în ap licare a programului de activitate1. 
Reacţiile Comisiei la constat ările şi concluziile auditorului intern sunt cuprinse în raportul de 
sinteză asupra rapoartelor anuale de activitate ale Directorilor Generali. În acest raport de 
sinteză, adoptat în mod simultan, Comisia adopt ă o pozi ţie privind chestiunile 
interdisciplinare evocate de auditorul intern, de Curtea de Conturi European ă şi de Autoritatea 
care acord ă descărcarea de gestiune sau id entificate de Comitetul de monitorizare a auditurilor 
(CMA) şi de Directorul General pentru Buget în raportul s ău general. Aceasta înseamn ă că 
anumite opinii sau considerente din prezentul raport nu sunt neap ărat împărtăşite în totalitate 
de Comisie. Aceast ă diferenţă de opinii reflect ă procesul normal de dialog între institu ţie şi 
auditorul s ău intern. 
2. M EDIU DE LUCRU ŞI PLAN DE AUDIT  
2.1. Mediu de lucru 
Un plan de ac ţiune corespunz ător foii de parcurs stabilite pent ru realizarea unui cadru integrat 
de control intern a fost prezentat în ianua rie 2006, cu o serie de 16 propuneri specifice. 
Comisia şi-a îmbun ătăţit nivelul de responsabilitate , de exemplu prin declara ţiile individuale 
de asigurare şi prin rezervele formulat e de Directorii Generali şi, pe aceast ă bază, Comisia a 
utilizat pentru prima dat ă şi raportul de sintez ă pentru a- şi asuma în mod explicit 
responsabilitatea politic ă pentru gestionare. 
Contabilul Comisiei a prezentat Cur ţii de Conturi Europene (ECA) situa ţiile financiare 
aferente exerci ţiului financiar 2005, primele preg ătite în totalitate  pe baza contabilit ăţii de 
angajamente în conformitate cu standardele de contabilitate accepta te la nivel interna ţional. 
Curtea a remarcat faptul c ă au fost realizate progrese importante. Realizarea unei depline 
conformit ăţi cu toate standardele de contabilitate în întreaga Co misie este un proces a c ărui 
finalizare cere timp. Transferul activelor ABAC c ătre SAP şi includerea contractelor ABAC 
în fluxul de lucru ABAC sunt înc ă în etapa de studii preliminare. Activit ăţile principale în 
curs ţin de aplicarea progresiv ă a noului sistem de contabilitate atât pentru Fondul European 
de Dezvoltare, cât şi în cadrul agen ţiilor, în cadrul Comitetului Economic şi Social European, 
al Comitetului Regiunilor şi al delega ţiilor Comisiei. 
                                                 
1 Totu şi, în unele cazuri, misiunile de audit ale agen ţiei au avut ca rezultat recomand ări care priveau 
Comisia şi sunt luate în considerare în  statisticile prezentate în sec ţiunea 2.4. 
 
RO 4   RO Semnarea conturilor de c ătre contabil a fost integrat ă în Regulamentul financiar modificat2, 
care a intrat în vigoare la 1 mai 2007, incluz ând posibilitatea de a verifica informa ţiile primite. 
Înfiinţarea agen ţiilor executive, incluzând, în anumite cazuri, func ţiile acestora de audit intern, 
continuă, iar capacitatea unei astfel de agen ţii de a prelua atribu ţiile de aplicare a unui 
program al DG-mam ă a fost auditat ă de IAC. O aten ţie special ă ar trebui acordat ă predării 
atribuţiilor DG c ătre agenţiile executive ale acestora într-o manier ă clară şi organizat ă. 
Comisia şi-a consolidat gestionarea continuit ăţii operaţiunilor şi a emis o comunicare-cadru 
privind preg ătirile pentru orice disfunc ţionalităţi majore care i-ar afecta activit ăţile, 
personalul, sediile, informa ţiile şi alte active pentru a se asigura c ă instituţia poate s ă continue 
să funcţioneze atât cât este posibil. 
Comisia a organizat pentru prima oar ă o zi dedicat ă eticii sub forma unei sesiuni de instruire 
cu durată de o zi, organizat ă în patru ateliere de lu cru care au generat discu ţii animate şi o 
bună participare din partea personalului. Ob iectivul fixat a fost acela de a cre şte nivelul de 
conştientizare a angaja ţilor cu privire la chestiunile legate de etic ă şi de a ini ţia discuţii pe 
teme de etic ă şi integritate în cadrul diferitelor DG şi servicii. 
În timp ce aceste realiz ări sunt realmente încurajatoare, Comisia înc ă coopereaz ă pentru 
executarea a aproximativ 80% din bugetul UE cu statele membre. Prin urmare, succesul de ansamblu al eforturilor de a crea un cadru integrat de  control depinde în mare m ăsură de 
determinarea şi capacitatea statelor membre de a aplica sisteme de control eficiente şi eficace 
capabile s ă reducă riscurile la un nivel acceptabil şi să furnizeze declara ţii de asigurare asupra 
acestor sisteme. 
2.2. Evolu ţii ale procesului de audit intern 
În 2006, IAS a realizat , pentru prima oar ă, o evaluare priv ind calitatea tuturor celor 32 de IAC 
ale Comisiei. Aceasta a deschis calea unei planific ări strategice coordonate a misiunilor de 
audit (la care particip ă majoritatea IAC) şi a unor c ărţi de audit revizuite (la care s-a început 
deja lucrul). 
Cooperarea dintre IAS şi IAC s-a îmbun ătăţit şi mai mult pe parcursul anului 2006, printre 
altele prin noi misiuni comune de audit. Coordon area planurilor de audit, eforturile comune de 
instruire şi cooperarea în misiunile de a udit ABAC sunt exemple de rela ţii de lucru cu ECA.  
Au fost elaborate şi aplicate noi şabloane pentru rapoartele de urm ărire şi de audit, pentru a 
permite auditorilor s ă producă rapoarte de audit concentrat e pe un anumit subiect.  
Au fost realizate preg ătiri pentru introducerea unei noi versiuni internet, mai u şor de folosit, a 
Sistemului de Management al  Auditului (SMA), programat ă pentru primul trimestru al anului 
2007. 
În contextul propunerilor de simplif icare, eforturile de identifi care a chestiunilo r relevante vor 
fi accelerate în anul 2007. 
                                                 
2 Regulamentul (CE, EURATOM) nr. 1995/2006 al C onsiliului din 13 decembrie 2006 de modificare a 
Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului 
general al Comunit ăţilor Europene, (JO L 390, 30.12.2006, p. 1.). 
 
RO 5   RO 2.3. Aplicarea planului de audit al IAS 
Planul de audit pe 2006 al IAS a fost aprobat de Comitetul de monitorizare a misiunilor de 
audit (CMA) din cadrul Comisiei  Europene la 5 decembrie 2005 şi perfecţionat pe tot 
parcursul anului. Într-un efort de evitare a supr apunerilor cu misiunile de audit efectuate de 
ECA, majoritatea misiunilor de audit ABAC ale IAS din DG opera ţionale şi auditul privind 
dezvoltarea rural ă au fost anulate şi înlocuite cu angajamente noi, în special de urm ărire, de 
activităţi privind planul de auditare strategic ă 2007-2009 şi resurse crescute pentru analizele 
privind calitatea IAC. 
Calendarul de lucru a fost aplicat în propor ţie de 88%: în 2006 au fost finalizate 69 de 
rapoarte ale Comisiei (23 rapoart e de audit, 8 rapoarte de urm ărire şi 38 rapoarte de evaluare), 
precum şi 8 misiuni de audit ale agen ţiilor. În anex ă sunt ataşate rezumatele misiunilor de 
audit şi ale evalu ărilor Comisiei. 
Lista misiunilor de audit şi a evaluărilor finalizate ale Comisiei: 
DG/Serviciu  
Angajament 
 Emis la  
Evaluări, sisteme administrative şi alte sisteme de suport  
32 IAC 32 evalu ări privind calitatea IAC şi un raport de 
evaluare 12 octombrie  
ADMIN Gestionarea resurselor umane I 7 aprilie  
ADMIN Gestionarea resurselor umane II 27 octombrie  
COMM Urm ărirea auditului aprofundat din 2003  24 octombrie 
DIGIT Centrul de date – opera ţiuni şi securitate  8 decembrie 
EPSO Procesul de selec ţie condus de EPSO 7 aprilie  
OPOCE Urm ărirea auditului aprofundat din 2004  18 decembrie 
PMO Regularitatea gestiunii financiare, punerea în aplicare a 
circuitelor financiare  8 decembrie  
SCIC Gestiune financiar ă şi achiziţii 22 septembrie  
Politici interne  
ADMIN, SG, BUDG, 
SANCO, TREN, COMP Ciclul SPP/ABM în cadrul Co misiei  27 noiembrie  
COMP Eficien ţa şi eficacitatea ciclului SPP/ABM  20 iulie  
SANCO Eficien ţa şi eficacitatea ciclului SPP/ABM  7 aprilie  
TREN Eficien ţa şi eficacitatea ciclului SPP/ABM – alocarea 
resurselor 10 aprilie 
SG, MARKT, ENTR, 
ENV, TREN Raport de evaluare: Monitorizarea procesului de 
aplicare a legisla ţiei comunitare 22 decembrie 
ENTR Monitorizarea procesul ui de aplicare a legisla ţiei 
comunitare 5 decembrie  
MARKT Monitorizarea procesul ui de aplicare a legisla ţiei 
comunitare 7 noiembrie  
TREN Evaluarea monitoriz ării procesului de aplicare a 14 decembrie  
 
RO 6   RO legislaţiei comunitare  
JLS Managementul proiectelor mari de tehnologia 
informaţiei 8 iunie  
MARKT Tehnologia informa ţiei la nivel local 10 noiembrie  
SANCO Gestionarea tehnologiei informa ţiei 8 decembrie  
TAXUD Sisteme mari de tehnologia informa ţiei 24 ianuarie  
COMM Managementul contractelor 11 octombrie  
EAC Aplicarea ABAC 30 iunie  
ENTR* Gestiune financiar ă a reţelei IRC  6 aprilie  
ENV Urm ărirea auditului aprofundat  9 februarie  
INFSO Urm ărirea auditului aprofundat din 2004  7 decembrie  
JRC Raportul intermediar de urm ărire a rezultatelor 
auditului  9 februarie  
RTD Controale ex-post  21 decembrie 
Măsuri structurale şi Politica agricol ă comună 
AGRI,EMPL,FISH,REGIO Raport de evaluare Fondu rile structurale (Articolul 38) 8 martie  
REGIO ERDF 21 februarie  
FISH Urm ărirea auditului aprofundat din 2004  18 decembrie 
REGIO Corec ţii financiare pentru Fondul de Coeziune 22 noiembrie  
Politici externe  
AIDCO Raportul intermediar de urm ărire a rezultatelor 
auditului  22 februarie  
AIDCO, ECHO Aplicarea acordului cadru cu agen ţiile ONU, combinat ă 
cu monitorizarea ECHO şi sistemul de raportare al 
direcţiei – auditarea dep ăşirilor pe 2005  28 iulie 
ELARG Activit ăţi de control ex-post  20 decembrie 
RELEX** Activit ăţi de control ex-post 22 decembrie 
RELEX Not ă de urmărire  31 octombrie 
*Audit comun cu DG ENTR, ** Audit comun cu DG RELEX 
 
RO 7   RO 2.4. Acceptarea recomand ărilor şi opiniilor de c ătre structurile auditate şi actorii 
implicaţi 
În 2006, rata de acceptare a recomand ărilor misiunilor de audit de c ătre structurile auditate a 
fost de 89,4%, cu un procent de 7,9% respinse şi 2,7% în a şteptare3. 
Audit efectuat de Co misie (exclusiv evalu ările privind calitatea IAC) 
Recomand ări Acceptate Respinse În aşteptare * % Total 
Critice  11 1 0 2.9 12 
Foarte 
importante  182 6 8 48.3 196 
Importante 162 25 3 46.8 190 
De dorit 8 0 0 2.0 8 
% 89.4 7.9 2.7   
Total 363 32 11  406 
* Luate în considerare în cont extul unei decizii a Comisiei 
În ce prive şte evaluările privind calitatea IAC, au  fost emise 241 de recomand ări, dintre care 
228 au fost acceptate şi 13 respinse. 
Feedback-ul celor audita ţi privind sfera de interes a auditului şi modul de desf ăşurare a 
auditului a generat un r ezultat mediu de 1,95 (fa ţă de rezultatul anului an terior de 1,82) pe o 
scară de la 1 (cel mai înalt) la 4 (cel mai sc ăzut). Un studiu recent al actorilor implica ţi, 
realizat la sfâr şitul lui 2006, arat ă că 75% dintre ace ştia au considerat c ă IAS are o strategie 
clară de audit (comparati v cu rezultatul ante rior de 79%), 86% c ă auditurile au fost realizate 
cu onestitate, obiectivitate şi în mod echitabil (în sc ădere de la 93%) şi 61% (anterior 63%) c ă 
recomand ările IAS sunt utile. În total, 80% (în cre ştere de la 71%) au considerat c ă misiunea 
IAS este bine în ţeleasă. 
3. C ONSTAT ĂRI 
3.1. Evalu ările privind calitatea ale tuturor IAC  
Această evaluare privind calitatea IAC a luat  forma unor rapoarte de validare de c ătre IAS a 
32 de autoevalu ări ale IAC şi a raportului de evaluare rezulta t din acestea. Obiectivul a fost 
acela de a evalua conformitatea IAC cu Standardele de practic ă profesional ă pentru auditul 
intern şi Codul de etic ă al Institutului Auditorilor In terni (IAI). S-a considerat c ă 11 din cele 
32 IAC func ţionează în conformitate atât cu standardele de atribu ţii, cât şi cu cele de 
performan ţă, 17 demonstreaz ă o conformitate par ţială, iar 30 respect ă Codul de etic ă. Aceasta 
arată în  m od clar c ă efortul de a cre şte profesionalismul şi conformitatea cu standardele de 
audit trebuie men ţinut. 
                                                 
3 Doar audit efectuat de Comisie, exclusiv evalu ările privind calitatea IAC. 
 
RO 8   RO Această evaluare a generat discu ţii şi reflecţii asupra rolului şi organizării auditului intern în 
cadrul Comisiei. Dat fiind c ă aproximativ 120 de auditori lucreaz ă în cadrul IAC şi circa 60 
pentru IAS, rezult ă o nevoie clar ă de a defini în comun universul auditului, evaluarea 
riscurilor aferente şi planificarea coordonat ă a misiunilor de audit. F ără a aduce atingere 
vreunei decizii ulterioare a Comisiei, unele  propuneri ale IAS legate de independen ţa IAC şi 
de posibilitatea ca un director al IAC s ă se adreseze unei p ărţi alta decât DG sunt examinate 
actualmente împreun ă cu IAC. CMA va evalua punerea în  aplicare a propunerilor IAS în iulie 
2007. 
3.2. Guvernare, planificare şi organizare 
Monitorizarea procesului de aplicare a legisla ţiei comunitare 
Aplicarea corect ă şi la timp a legisla ţiei comunitare relev ă în principal din responsabilitatea 
statelor membre, dar, în calitatea sa de „gardian  al Tratatului”, Comisi a are o responsabilitate 
de monitorizare a acesteia. Pentru a îmbun ătăţi monitorizarea aplic ării legisla ţiei comunitare, 
IAS a propus un plan de transpunere a directiv elor CE bazat pe evaluarea riscurilor, o 
abordare mai sistematic ă a verificării măsurilor de aplicare la nivelul statelor membre, criterii 
de prioritizare pentru plângeri şi cazurile de înc ălcare a legisla ţiei şi intervale maxime de 
adresare a celor mai importante astfel de  cazuri. O comunicare a Comisiei privind 
monitorizarea legisla ţiei CE este în curs de preg ătire şi va fi probabil adoptat ă până la sfârşitul 
lui 2007. 
Aplicarea procesului SPP/ABM 
Deşi s-a constatat c ă DG auditate func ţionează din punct de vedere form al în conformitate cu 
regulile Comisiei privind SPP/ABM şi cu Standardele aferente de control intern ale Comisiei, 
IAS consider ă totuşi că sunt necesare progrese în direc ţia eficacit ăţii şi eficienţei ciclului 
SPP/ABM astfel încât DG s ă poată trece de la etapa conformit ăţii formale la proprietate real ă 
şi să impună beneficiile acestui ciclu în mana gementul intern. Unele recomand ări ale IAS au 
fost deja puse în aplicare, de exemplu necesitatea unei planific ări strategice multianuale şi 
luarea în considerare a activit ăţilor principale în locul concentr ării exclusiv pe noile ini ţiative 
ale CMA. IAS a mai recomandat o procedur ă de selecţie. Ca răspuns la cererea adresat ă de 
Parlamentul European, Comisia a preg ătit o evaluare a nevoilor sale de personal pe termen 
mediu şi un raport detaliat privind pe rsonalul necesar pentru func ţiile de suport şi coordonare. 
Au fost înregistrate progrese, de asemenea, în ce prive şte integrarea gestion ării riscurilor în 
procesul de creare a pol iticilor. Alte recomand ări, cum ar fi dezvoltarea unei strategii menite 
să sprijine ciclul SPP/ABM cu el emente de tehnologia informa ţiei şi monitorizarea complet ă a 
alocării resurselor umane, nu au fost înc ă luate în considerare. 
Gestionarea tehnologiei informa ţiei/Sisteme informatice  
IAS a auditat centrul de date şi gestionarea tehnologiei informa ţiei a Comisiei în cadrul a 
patru DG operative, iar analiza riscurilor a fost confirmat ă de cinci (din totalul de 
douăsprezece) recomand ări vitale rezultate. 
 
RO 9   RO Două recomand ări de importan ţă vitală priveau securitatea fizic ă în clădirile JMO şi BECH 
din Luxemburg. O alt ă recomandare foarte important ă a fost aceea de a stabili un plan 
cuprinzător de recuperare în caz de dezastru care s ă acopere toate sistemele de informa ţii 
vitale adăpostite în centrul de date. Aceasta este legat ă de faptul c ă DG ar putea s ă nu fie 
suficient de bine preg ătite pentru a asigura continuitatea opera ţiunilor pe care le desf ăşoară, 
deoarece nu au fost disponibile informa ţii fiabile privind sistemele lor vitale. 
S-a constatat c ă Sistemul de Informa ţii Schengen (SIS II) a avut de suferit în urma unui 
management de proiect necorespunz ător, în special în ceea ce prive şte insuficienta 
monitorizare a performan ţei contractorilor, datorat ă unui personal insuficient specializat şi 
unei utiliz ări neoptimizate a personalului existent, ceea ce a condus la situa ţia în care Comisia 
s-a bazat în bun ă măsură pe calitatea şi fiabilitatea contractan ţilor. 
Este necesar, de asemenea, s ă fie luate m ăsuri care s ă asigure conformitatea deplin ă a DG cu 
Regulamentul (CE) nr. 45/2001 privind protec ţia datelor cu caracter personal şi că 
responsabilul cu s ecuritatea informa ţiilor locale efectueaz ă suficiente controale şi acţionează 
în mod independent. 
Audituri legate de tehnologia informa ţiei au fost desf ăşurate de asemenea de c ătre trei IAC. 
Chestiunile identificate la ni vel local au inclus nevoia unui proces comprehensiv de 
planificare a aplica ţiilor informatice, definirea rolu lui proprietarului de proiect şi nevoia de a 
avea un inventar local complet al sistemelor informatice. 
3.3. Gestionarea fondurilor UE 
Fondurile structurale 
Obiectivul a fost acela de a determina dac ă Comisia a pus în practic ă un sistem de verificare a 
conformit ăţii sistemelor de control prezentate de st atele membre cu standardele cerute, de a 
evalua controalele stabilite la ni velul DG, inclusiv evaluarea cooper ării cu statele membre şi 
de a aprecia controalele ex-pos t efectuate de DG ale fondurilor structurale. IAS a recomandat 
ca cerinţele de raportare pentru  autorizarea responsabil ilor prin subdelegare s ă fie definite cu 
mai mare precizie. DG ale fondur ilor structurale ar trebui s ă stabileasc ă o strategie de audit 
comună, plecând de la activit ăţile de coordonare desf ăşurate deja. O coordonare sporit ă cu 
statele membre, inclusiv prin „c ontracte de încredere”, o mai bun ă conformitate cu 
standardele minime de audit şi o opinie a auditorului clar ă şi precisă ar îmbun ătăţi procesul de 
asigurare. Principalele rezultate ale auditului ar trebui eviden ţiate cu claritate în rapoartele 
anuale de activitate ale DG pentru a o ob ţine o imagine mai complet ă a nivelului şi tipului de 
asigurare oferit gestion ării şi sistemelor de control puse în practic ă de statele membre. 
IAS consider ă că procedura privind m ăsurile corective financiare pe ntru fondul de coeziune ar 
trebui semnificativ ameliorat ă în scopul reducerii duratei sale totale. Pentru a evita riscul 
neconformit ăţii cu Regulamentul financiar şi cu alte norme, interpretarea principiului 
„reducerii nete” şi aplicarea criteriului de corec ţie al „tarifului uniform” ar trebui clarificate. 
Raportarea financiar ă ar trebui de asemenea consolidat ă, în special în ceea ce prive şte 
previziunile privind veniturile. 
 
RO 10   RO FAFA (Acordul-cadru financiar şi administrativ cu Organiza ţia Naţiunilor Unite) 
Obiectivul auditului a fost acela de a evalua conformitatea cu FAFA şi capacitatea de a ob ţine 
asigurări cu privire la utilizarea fondurilor UE. IAS a id entificat un risc potrivit c ăruia 
fondurile UE nu ar fi fost utilizate în scopurile c ărora le-au fost destinate, în special deoarece 
raportarea costurilor indirecte nu era suficient de transparent ă. Auditarea a demonstrat 
utilitatea FAFA, care a furnizat un  cadru de cooperare de referin ţă între parteneri foarte 
diverşi de ambele p ărţi ale parteneriatu lui UE/ONU, cadru de care era acut ă nevoie. CMA a 
invitat IAS s ă evalueze pertinen ţa riscurilor reziduale determin ate în special de costurile 
indirecte, asociate cu controalele de ansamblu ale finan ţării CE/ONU în cadrul FAFA şi al 
sistemului de control financiar al ONU. 
Controale ex-post ale activit ăţilor de cercetare  
Aceste audituri au fost efectuate pentru a se eval ua conformitatea, eficien ţa şi eficacitatea 
controalelor ex-post asupra activit ăţilor de cercetare, care influen ţează o declara ţie de 
asigurare pozitiv ă. În conformitate cu  raportul anual al EC A, IAS a descoperit c ă activităţile 
de control ex-post au fost nesatisf ăcătoare şi că este necesar ă planificarea coordonat ă şi în 
funcţie de riscuri a controalelor ex-post. IAS a recomandat ca obiectivele controalelor ex-post 
şi ale strategiei de baz ă să fie definite mai clar, iar rezultatele s ă fie mai bine documentate în 
rapoartele anuale de activitate ale DG. Ar trebui garantat ă o acoperire suficient ă a 
programelor şi a beneficiarilor auditabili. Cerin ţele Regulamentului financiar ar trebui 
respectate în ceea ce prive şte previziunile privind veniturile în func ţie de crean ţe în urma 
controalelor ex-post. Amploa rea controalelor ex-post este  în mod clar insuficient ă în raport cu 
obiectivele controlului, ceea ce  a condus la inserarea unei r ezerve în raportul anual de 
activitate. 
3.4. Gestionarea resurselor umane 
Aceste evalu ări au avut ca obiect planificarea, recrutarea, mobilitatea, sub-performan ţa, 
absenteismul şi sistemul de controale interne din cadrul procesului de selec ţie a personalului 
permanent. IAS a pus în eviden ţă nevoia ca DG ADMIN s ă joace un rol mai pregnant de 
coordonare şi monitorizare, în vederea asigur ării aplicării consecvente a politicilor de 
gestionare a resurselor umane în interiorul  Comisiei. IAS a prop us, de asemenea, ca 
gestionarea resurselor umane s ă devină parte integrant ă a procesului de planificare 
strategică/gestionare al Comisiei pentru a se îmbun ătăţi adecvarea disponibilului de resurse 
umane la nevoile DG şi pentru a se dezvolta o viziune pe termen lung a unei gestion ării 
eficace a resurselor umane. 
Propunerile IAS au inclus concep erea unor indicatori de înc ărcare, stabilirea unor ţinte privind 
nivelurile posturilor vacante şi durata total ă a recrutării, realizarea unei mai bune gestion ări a 
mobilităţii impuse, reconsiderarea raportu lui dintre personalul permanent şi cel temporar şi 
asigurarea unei mai bune gestion ări a sub-performan ţei prin ameliorarea abilit ăţilor de resurse 
umane ale managerilor. Introducerea unei serii de activit ăţi de control şi monitorizare în 
cadrul procesului de recrutare ar  putea facilita organizarea unui num ăr adecvat de competi ţii 
în domeniile corespunz ătoare şi creşterea num ărului de aplican ţi acceptaţi recrutaţi în final. 
IAS a constatat, de asemenea, absen ţa unei strategii de resurse umane pe termen lung sau 
nevoia unei planific ări mai bune a aloc ării resurselor umane în auditurile legate de procesul 
SPP/ABM. 
 
RO 11   RO Gestionarea resurselor umane a constituit, de asemenea, subiectul misiunilor de audit a dou ă 
IAC în 2006, în ale c ăror recomand ări planificarea strategic ă şi alocarea eficient ă a resurselor 
deţineau un loc proeminent. Alte recomand ări foarte importante dintr-o serie de alte rapoarte 
de audit realizate de alte IAC erau de asemenea legate de chestiuni ce ţin de domeniul 
resurselor umane. 
3.5. ABAC 
Aplicarea sistemului de contabilitat e de angajamente (ABAC) reprezint ă o provocare major ă 
pentru Comisie. În 2006, atât IAS, cât şi ECA, au inclus misiuni de audit ABAC în diferite 
DG în planul lor de audit. Dat fiind c ă una dintre principalele obliga ţii ale ECA, în calitatea sa 
de auditor extern, este aceea de a- şi formula opinia cu privire la situa ţiile financiare 
consolidate, IAS a hot ărât să anuleze misiunile de audit ABAC planificate într-o serie de DG 
acoperite de ECA şi, în strâns ă colaborare cu ECA, s ă efectueze un audit asupra punerii în 
aplicare a contabilit ăţii de angajamente în cadrul DG EAC,  care acoperea procesul de tranzi ţie 
către contabilitatea de angajamente, precum şi încheierea conturilor aferente sfâr şitului 
exerciţiului financiar 2005 în DG EAC. 
Rezultatele auditului IAS au ar ătat că sistemele de control cont abil ale DG EAC par a nu reu şi 
să asigure furnizarea de date contabile complete, corecte şi fiabile. Prin urmare, intr ările 
contabile de la sfâr şitul exerci ţiului financiar raportate de DG EAC nu au oferit o imagine 
reală şi corectă a situaţiei şi performan ţei financiare a DG EAC. Opinia IAS s-a bazat în 
principal pe absen ţa unei documenta ţii adecvate privind procedur ile de închidere de la 
sfârşitul exerci ţiului, absen ţa unei armoniz ări complete dintre sistemele locale şi sistemele de 
contabilitate centrale, precum şi pe erorile contabile semnifi cative survenite în calculele 
angajamentelor, având un impact serios asupra balan ţei contabile. 
3.6. Urm ărire 
Pe măsură ce produc ţia de misiuni de audit a continuat, urm ărirea a devenit o chestiune din ce 
în ce mai important ă şi face acum obiectul unei abord ări sistematice şi al unor rapoarte 
separate. Raportul de la sfâr şitul anului 2006 al IAS, emis în februarie 2007, a concluzionat 
că, deşi numărul de recomand ări nerezolvate scade, exist ă încă întârzieri semnificative: 50% 
dintre recomand ările vitale şi foarte importante nerezolvate sunt restante cu peste şase luni. 
Aşadar exist ă încă puncte slabe semnificative în  aplicarea planurilor de ac ţiune de c ătre 
direcţie. 
În două cazuri, IAS a concluzionat c ă nivelul aplic ării recomand ărilor în a şteptare nu este 
suficient pentru a efectua un audit de urm ărire complet. Ar trebui urm ărite de asemenea 
recomand ările înregistrate în rapoartele anuale din trecut ale IAS. Exemple de recomand ări 
care nu au fost suficient urm ărite în 2006 includ propunerile privind guvernan ţa IT şi 
consolidarea infrastructurii de tehnologia informa ţiei. 
4. C ONCLUZII  
Pe baza misiunilor de audit şi evaluărilor, precum şi a activit ăţilor aferente, efectuate în anul 
2006 în cadrul Comisiei, auditorul intern al Comisiei trage urm ătoarele concluzii (pozi ţia 
Comisiei este afirmat ă în raportul de sintez ă privind rapoartele anuale de activitate ale 
Directorilor Generali). 
 
RO 12   RO Concluzia 1 a IAS: Continuarea  eforturilor de ameliorare 
Misiunile de audit ale IAS au constatat îmbun ătăţiri evidente ale sistemelor de control intern 
din multe domenii. Comisia a luat m ăsuri importante în direc ţia îmbunătăţirii mediului de 
control, de exemplu Comunicarea privind ge stionarea de continuitate, ziua dedicat ă eticii şi 
accentul pe legisla ţia CE aşa cum a demonstrat-o grupul la nivel înalt. Totu şi, există încă 
puncte slabe majore şi sunt necesare eforturi suplimentare, a şa cum arat ă numărul de 
recomand ări vitale ale IAS (dou ăsprezece) şi numărul de misiuni de a udit cu opinii adverse 
din partea IAS (nou ă). Domeniile în care se impun îmbun ătăţiri includ contro alele ex-post, 
tehnologia informa ţiei (clădiri, securitatea date lor, personal adecvat şi planificare 
corespunz ătoare a proiectelor de IT şi a continuit ăţii serviciului), aplicarea de noi standarde 
contabile şi a managementului contractelor4 (supravegherea utiliz ării contractelor-cadru, 
monitorizarea subcontract ării şi rolurile multiple ale unui singur furnizor de servicii). 
Concluzia 2 a IAS: Urm ărirea, o chestiune recurent ă 
Cultura urm ăririi propus ă în raportul pe 2005 nu a fost înc ă deplin încet ăţenită, după cum 
arată rapoartele de evaluare privind urm ărirea. Eforturi suplimentare trebuie depuse în 
continuare în cadrul Comisiei pentru a se asigura urm ărirea adecvat ă, sistematic ă şi rapidă a 
recomand ărilor misiunilor de audi t. Punerea în practic ă a recomand ărilor formulate în urma 
misiunilor de audit interne şi externe este vital ă pentru a se atinge ob iectivul strategic al 
Comisiei de a ob ţine o declara ţie de asigurare pozitiv ă. 
Concluzia 3 a IAS: Strategia integrat ă de resurse umane  
Nu numai evalu ările asupra gestion ării resurselor umane, dar şi misiunile de audit privind 
procesul SPP/ABM, monitorizarea pr ocesului de aplicare a legisla ţiei comunitare şi 
gestionarea sistemelor informatice au ar ătat că o strategie pe termen lung pentru gestionarea 
resurselor umane reprezint ă un factor de succes important şi că o alocare inadecvat ă a 
resurselor umane poate avea  un impact negativ substan ţial asupra func ţionării şi reputaţiei 
Comisiei. DG ADMIN, în calitatea sa de serviciu  central responsabil cu gestionarea resurselor 
umane, împreun ă cu structurile des centralizate de resurse umane din cadrul DG şi al 
serviciilor, ar trebui s ă dezvolte o strategie în întregime aliniat ă la procesul de planificare 
strategică. 
Concluzia 4 a IAS: Îmbun ătăţirea eficien ţei şi solidităţii arhitecturii auditului intern 
Comisia are un sistem de a udit intern organizat pe dou ă nivele: IAC şi IAS, reflectând 
îndeaproape arhitectura guvernan ţei Comisiei. Evaluarea privi nd calitatea a concluzionat c ă 
marea majoritate a IAC func ţionează în conformitate par ţială sau totală cu standardele. Totu şi, 
eforturile de cre ştere a profesionalismului ar trebui s ă continue, iar procesul recent introdus de 
planificare coordonat ă ar trebui integrat corespunz ător pentru a îmbun ătăţi şi pe mai departe 
eficienţa de ansamblu a misiunilor de a udit intern din cadrul Comisiei. F ără a aduce atingere 
unei decizii viitoare a Comisiei, unele ches tiuni, cum ar fi consolidarea independen ţei IAC, 
dându-li-se posibilitatea de a in tensifica abordarea unor chestiu ni la nivel corporativ în 
interiorul Comisiei, au fost  discutate în mod deschis şi sunt în continuare în a şteptare; aceste 
aspecte vor fi reevaluate de  CMA în cursul anului 2007. 
                                                 
4 O serie de rapoarte IAC au f ăcut referire, de asemenea, la manageme ntul eficient al contractelor în 
procedurile de licita ţie publică. 
 
RO 13   RO Concluzia 5 a IAS: Declara ţia anuală privind guvernan ţa 
O serie de chestiuni legate de guvernare au fost atacate în misiunile de audit finalizate în 2006 
(SPP/ABM, monitorizarea proces ului de aplicare a legisla ţiei comunitare etc.), precum şi în 
analizele privind calitatea IAC;  chestiunile privind guvernarea au fost, de asemenea, în aten ţia 
conferinţei IAS din 2006. Comisia a pus baze solide pentru sistemul s ău de guvernare. În 
vederea atingerea maturit ăţii depline şi pentru a face cunoscute actorilor implica ţi arhitectura 
guvernării, dar şi ultimele sale evolu ţii, Comisia ar trebui s ă îşi descrie politicile şi practicile 
proprii de guvernare, prefer abil în raportul de sintez ă care rezum ă rapoartele anuale de 
activitate ale DG, s ă le pună la dispozi ţie pe site-ul s ău web şi să asigure actualizarea lor în 
mod regulat5. O astfel de descriere ar putea include explica ţii privind sistemul  de gestionare a 
riscurilor, planificarea strategic ă, codul de etic ă, rolul contabilului Comisiei, sistemelor de 
control intern, de audit intern şi CMA. În acest mod, Comisia ar putea s ă sporeasc ă 
credibilitatea şi încrederea de care se bucur ă din partea actorilor implica ţi şi a cetăţenilor UE. 
                                                 
5 Directiva 2006/46/CE (JO L 224, 16.8.2006, p.1) prevede obliga ţia companiilor ale c ăror titluri de 
valoare sunt acceptate spre tranzac ţionare pe o pia ţă reglementat ă şi care au sediul social în Comunitate 
să publice o declara ţie anuală de guvernare corporativ ă ca secţiune specific ă şi clar identificabil ă din 
raportul lor anual de activitate.