RO    RO RO 
RO    RO  COMISIA EUROPEAN Ă 
Bruxelles, 6.4.2011 
COM(2011) 180 final 
COMUNICARE A COMISIEI C ĂTRE CONSILIU, PARL AMENTUL EUROPEAN, 
COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN ȘI COMITETUL 
REGIUNILOR 
Conferin ța mondial ă pentru radiocomunica ții a UIT din 2012 - abordarea strategic ă a 
Uniunii Europene 
(CMR-12) 
(Text cu relevan ță pentru SEE)  
RO 2   RO CUPRINS 
1. Dimensiunea european ă și mondial ă a politicii în domeniul  spectrului de frecven țe 
radio.......................................................................................................................... .... 3 
2. Preg ătirea CMR-12 la nivel european.......................................................................... 4 
3. orient ări strategice propuse pentru CMR-12................................................................ 5 
4. Unitatea de ac țiune a statelor membre și a UE........................................................... 11 
5. Concluzie................................................................................................................... . 11 
RO 3   RO 1. DIMENSIUNEA EUROPEAN Ă șI MONDIAL Ă A POLITICII ÎN DOMENIUL SPECTRULUI DE 
FRECVEN țE RADIO  
Scopul prezentei comunic ări este de a informa Parlamentul European și Consiliul cu privire la 
punctele de pe ordinea de  zi a viitoarei Conferin țe mondiale pentru radiocomunica ții 
(CMR-12) care sunt relevante pentru politicile europene. De  asemenea, comunicarea propune 
obiectivele strategice comune care trebuie urm ărite. 
O politic ă strategic ă și coerentă în domeniul spectrului de frecven țe radio reprezint ă un 
instrument important care st ă la baza societ ății informa ționale moderne și care faciliteaz ă 
realizarea a numeroase obiective strategice. Prin  urmare, conform Agendei digitale pentru 
Europa1, una dintre ini țiativele emblematice ale stra tegiei Europa 2020, o politic ă coordonat ă 
în domeniul spectrului constituie un element princi pal pentru realizarea obiectivelor noastre în 
materie de cre ștere economic ă și inovare, scopul fiind acela de a oferi întregii Europe acces la 
servicii rapide de band ă largă. 
Recunoscând importan ța spectrului de frecven țe radio, Parlamentul European și Consiliul au 
adoptat Directiva 2002/21/CE din 7 martie 20 02 privind un cadru de reglementare comun 
pentru re țelele și serviciile de comunica ții electronice2 (denumit ă în continuare 
„directiva-cadru”) în care îns ărcinează Comisia s ă propună un program de politic ă în 
domeniul spectrului de frecven țe radio pentru a stabili cadrul de  dezvoltare a acestei politici3 
în cadrul Uniunii Europene. În plus, având în vedere noua dispozi ție4 care prevede obliga ția 
de a respecta reglement ările privind radiocomunica țiile ale UIT (Uniunea Interna ţională a 
Telecomunica ţiilor), este clar c ă, pentru a- și promova interesele, UE trebuie s ă mențină o 
strânsă coordonare în cadrul forurilor interna ționale care abordeaz ă spectrul de frecven țe 
radio. 
Conferința mondial ă pentru radiocomunica ții constituie cadrul n ecesar pentru adaptarea 
reglement ărilor privind radiocomunica țiile, care codific ă aspectele transfrontaliere ale 
utilizării spectrului de frecven țe radio, stabilind utiliz ările care trebuie adaptate în vederea 
unei coexisten țe la nivel transfrontalier. Toat e statele membre ale UE sunt și membre ale UIT 
și joacă un rol activ în adaptarea reglement ărilor privind radiocomunica țiile. Uniunea 
European ă are statut de „membru sectorial”, la fel ca organiza țiile din sectorul industrial. 
Următoarea conferin ță se va desf ășura la Geneva, în perioada 23 ianuarie - 17 februarie 2012.  
Pentru fiecare dintre conferin țele precedente, Comisia a prezentat Parlamentului European și 
Consiliului o comunicare5 în care stabilea interesele stra tegice ale UE legate de anumite 
puncte de pe ordinea de zi. 
Bazându-se pe lucr ările pregătitoare care au durat mai mul ți ani, CMR-12 se va încheia cu 
adoptarea modific ărilor aduse reglement ărilor UIT privind radiocomunica țiile. Fiecare CMR 
poate, în caz de necesitate, s ă examineze numai un mic subset din aceste reglement ări, 
stabilind benzile de frecven țe care urmeaz ă să fie discutate și domeniul de aplicare al 
                                                 
1 COM(2010) 245, „O Agend ă digitală pentru Europa”. 
2 JO L 108, 24.4.2002, modificat ă prin Directiva 2009/140/CE, JO L337, 18.12.2009. 
3 Ibid, articolul 8a alineatul (3). 
4 Ibid, articolul 9 alineatul (1). 
5 În leg ătură cu ultima CMR, a se vedea COM(2007) 371, Conferin ța mondial ă pentru radiocomunica ții a 
UIT, 2007. 
RO 4   RO rezultatelor posibile. În cadrul fiec ărei conferin țe, se stabilesc punctele de pe ordinea de zi a 
conferinței următoare. Pentru Agenda digital ă pentru Europa sunt importante mai multe astfel 
de puncte, cum ar fi punctul 1.17, pr ivind dividendul di gital, punctele 1.2 și 1.19 privind un 
sistem de reglementare mai deschis la inovare și punctul 1.5 privind colectarea electronic ă a 
știrilor, dar mai exist ă și alte puncte relevante. Documentul  final va fi semnat de statele 
membre ale UE, care vor prezenta și o declara ție comun ă de includere în actele finale ale 
CMR, în care afirm ă că vor aplica reglement ările revizuite privind radiocomunica țiile ale UIT 
adoptate la conferin ță, în conformitate cu obliga țiile care le revin în temeiul Tratatului privind 
Uniunea European ă și al Tratatului privind Func ționarea Uniunii Europene. 
Având în vedere acest context, este necesar s ă se reduc ă decalajul dintre politica UE în 
domeniul spectrului de frecven țe radio, tot mai strategic ă și mai legat ă de evoluția politicilor, 
și negocierile de ordin tehnic și normativ din cadrul CMR. În acest scop, trebuie s ă se 
înțeleagă foarte bine faptul c ă pozițiile tehnice ale partenerilor no ștri de negocieri pot s ă 
reflecte obiective de politic ă, interese legate de politica industrial ă și alte interese. Uniunea 
European ă are tot interesul s ă contribuie la crearea unui sist em de reglementare interna țional 
adaptiv și deschis la inovare.  
2. PREGĂTIREA CMR-12  LA NIVEL EUROPEAN  
Statele membre ale UE negociaz ă în cadrul UIT în calitate de membri independen ți ai 
organizației. În practic ă, înainte de a negocia cu restul țărilor pe baza unei unor pozi ții 
europene comune („propuneri europe ne comune”), statele membre opteaz ă pentru elaborarea 
în comun a pozi țiilor lor tehnice în cadrul CEPT ( Conférence Européenne des Postes et 
Télécommunications6). Deși CEPT are capacitatea de a elabora în mod detaliat pozi țiile 
europene de negociere neces are în cadrul unei conferin țe cu caracter tehnic și de reglementare 
cum este CMR, trebuie reamintit faptul c ă statele membre sunt ținute să-și respecte obliga țiile 
care le revin în temeiul tratatelor UE și al acquis -ului.  
Prin urmare, elaborarea pozi țiilor tehnice în cadrul CEPT trebuie completat ă ținând seama de 
interesele generale ale UE în cadrul ne gocierilor. Pentru a sprijini acest lucru și în 
conformitate cu dispozi țiile directivei-cadru, Co misia a solicitat Grupului  pentru politica în 
domeniul spectrului de frecven ţe radio ( Radio Spectrum Policy Group  - RSPG), un organism 
consultativ la nivel înal t format din reprezentan ți ai statelor membre, s ă emită un aviz prin 
care să informeze Comisia în leg ătură cu interesele strategice europene aflate în joc în cadrul 
acestei conferin țe. RSPG a adoptat avizul la 10 febr uarie 2011. În plus, la 10 iunie 2010 s-a 
desfășurat la Bruxelles un atelier de lucru7, organizat în comun de CEPT și de Comisie, la 
care au participat un num ăr mare de p ărți interesate.  
Statele membre trebuie s ă elaboreze ac țiuni comune și să coopereze îndeaproape pe toat ă 
durata procesului de negociere pentru a garanta adoptarea de decizii care s ă sprijine politicile 
și inițiativele Uniunii.  
                                                 
6 CEPT este o asocia ție a 48 de administra ții din domeniul po ștei și al telecomunica țiilor, care se ocup ă 
mai ales de aspecte legate de spectrul de frecven țe radio. 
7 http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/radio_spectrum/manage/intl/wrc/
index_en.htm#ws_wrc12. 
RO 5   RO În acest scop, Comisia va sprijini coordonarea abord ărilor strategice pe baza aprob ării 
obiectivelor strategice ale UE de c ătre Parlamentul European și Consiliu înaintea CMR-12 și 
va monitoriza implicarea Europei în acest proces. 
3. ORIENTĂRI STRATEGICE PROPUSE PENTRU CMR-12 
Pe ordinea de zi se afl ă 25 de puncte mai mult sau mai pu țin importante, acoperind o gam ă 
variată de aspecte, de la cerin țele de coordonare transfrontalier ă cu privire la dividendul 
digital (1.17) și spectrul de frecven țe radio pentru dezvoltarea programului Galileo (1.4 și 
1.8), până la un proiect de construire a unor baloan e pentru comunicarea la mare altitudine 
(1.20). Scopul prezent ării de mai jos este de a grupa punctele de pe ordinea de zi și de a face 
legătura între acestea și obiectivele strategice relevante ale UE, ținând seama de avizul RSPG.  
PUNCTELE DE PE ORDINEA DE ZI șI IMPORTAN țA LOR PENTRU POLITICILE UE 
Punctul 1.17 Dividendul digital / Politic ă: piața internă  
Acest punct se refer ă la coordonarea transfrontalier ă a utilizării spectrului de frecven țe radio 
în partea superioar ă a dividendului digital (790–862 MHz) . Acest lucru este important în 
special acolo unde spectrul nu este utilizat pentru  radiodifuziune terestr ă de nicio parte a 
frontierei, deoarece radiodifuziunea digital ă beneficiaz ă deja de protec ție în temeiul acordului 
Geneva-06 al UIT. În UE, aceast ă bandă de frecven țe a fost armonizat ă din punct de vedere 
tehnic pentru a permite furnizarea de servicii wireless  în bandă largă și va fi crucial ă pentru 
efortul de lansare a acestor serv icii într-un mod eficient din punct de vedere al costurilor. 
Armonizarea intr ă în vigoare din mome ntul în care un stat membru decide s ă întrerupă 
radiodifuziunea de mare putere în aceast ă bandă de frecven țe. Propunerea privind un program 
de politic ă în domeniul spectrului de frecven țe radio8 conține o propunere separat ă privind o 
dată comună de finalizare a acestui proces. Eficacitatea utiliz ării unei p ărți a dividendului 
digital de-a lungul frontierei de est a UE este limitat ă de utilizarea, de cealalt ă parte a 
frontierei, a unui sistem de naviga ție aeriană învechit în aceea și bandă de frecven ță. Durata de 
viață a sistemului respectiv se apropie de sfâr șit, iar UE ar trebui s ă asigure coexisten ța 
echitabilă între utiliz ările viitoare din ambele p ărți ale frontierei, permi țând utilizarea integral ă 
a benzii de 790–862 MHz pentru serviciile wireless  de bandă largă în întreaga UE. 
Obiectivul strategic al UE  
UE trebuie s ă sprijine dispozi țiile de reglementare care permit coexisten ța echilibrat ă dintre 
serviciile wireless  în bandă largă și utilizarea tot mai restrâns ă a sistemelor de radionaviga ție 
aeriană la frontiera sa estic ă, cu scopul de a permite benzii largi wireless  să acopere în mod 
eficace întregul teritoriu al UE. Trebuie s ă rămână în vigoare toate obliga țiile privind 
protejarea radiodifuziunii digita le în temeiul acordului GE-06 și să nu mai fie ad ăugate 
obligații suplimentare în cadrul conferin ței. 
Punctele 1.4/1.18 Galileo / Politic ă: rețele transeuropene  
Galileo, sistemului de navigare prin satelit, este ini țiativa european ă de realizare a unui sistem 
global de navigare prin satelit de ultim ă generație, care s ă ofere servicii de pozi ționare, 
navigare și cronometrare globale, garantate și de înaltă precizie. Acest sistem va sta la baza 
                                                 
8 Procedura legislativ ă ordinară este în curs de desf ășurare. 
RO 6   RO infrastructurilor critice și a unor servicii publice importante, cum ar fi cel de c ăutare și 
salvare, precum și a unor aplica ții comerciale și a receptorilor de semnale de naviga ție prin 
satelit pentru consumatori. 
Galileo va folosi spectrul de frecven țe radio în diverse benzi; dou ă puncte de pe ordinea de zi 
sunt relevante în aces t sens. Punctul 1.18, vizeaz ă crearea, pornind de  la diversele aloc ări 
primare și secundare existente la nivel regional, a unei aloc ări primare armonizate la nivel 
global în banda de 2 483,5–2 500 MHz, destinat ă utilizării de către sistemele de navigare prin 
satelit. Studiile au demonstrat c ă sisteme precum Galileo pot s ă partajeze banda de frecven țe 
și, în acela și timp, să protejeze sistemele radar existente, inclusiv pe cele sensibile, care fac 
obiectul dispozi ției de reglementare „f ără interferen țe prejudiciabile, f ără protecție”. Pentru 
banda de 5 000–5 030 MHz deja alocat ă pentru sistemele de navigare prin satelit și utilizată 
de legătura ascendent ă a misiunii sistemului Galileo, a se  vedea punctul 1.4 de pe ordinea de 
zi, prezentat mai jos.  
Obiectivul strategic al UE 
Galileo este un proiect european important și UE trebuie s ă protejeze frecven țele necesare 
funcționării acestuia împotriva interferen țelor cauzate de alte serv icii radio. De asemenea, UE 
trebuie s ă sprijine banda suplimentar ă de 2 483,5–2 500 MHz în vederea îmbun ătățirii 
serviciilor în viitor. 
Punctele 1.4/1.7 SESAR (Programul de cercet are privind managementul traficului 
aerian în cerul unic european) / Politic ă: politica în domeniul transporturilor, politica 
spațială 
Traficul aerian din Europa este printre cele ma i dense din lume. Programul de cercetare al UE 
privind managementul traficului aerian  în cerul unic eur opean (SESAR) vizeaz ă dezvoltarea 
unui sistem ultraperformant de manage ment al traficul ui aerian, capabil s ă garanteze siguran ța 
si fluiditatea transportului aerian din întreaga lume în urm ătorii 30 de ani. În ceea ce prive ște 
spectrul de frecven țe radio, obiectivul UE este de a permite introducerea f ără probleme a 
sistemelor avute în vedere în cadrul pr ogramului. În prezent, proiectul se afl ă în faza de 
dezvoltare, și se preconizeaz ă că va începe s ă fie implementat în perioada 2014-2020.  
Punctul 1.4 de pe ordinea de zi vizeaz ă introducerea unor sisteme de comunicare mai moderne 
în domeniul siguran ței aeriene. Acest punc t va aborda dispozi țiile de reglementare necesare 
pentru utilizarea benzii de 960–1164 MHz în sectorul avia ției . Aceste dispozi ții sunt destinate 
să sprijine introducerea, în domeniul manage mentului traficului aerian, de aplica ții cu o 
capacitate mare de stocare de date și care să sprijine transferul informa țiilor critice din punct 
de vedere al siguran ței. Compatibilitatea între aceste sisteme propuse pe ntru operare în banda 
de frecven țe de 960-1 164 MHz și sistemele standardizate de OACI (Organiza ția Aviației 
Civile Interna ționale) va trebui s ă fie asigurat ă prin standardele OACI. Atât sistemele acestea, 
cât și sistemele GSM și UMTS ( și alte sisteme de band ă largă preconizate) care func ționează 
pe frecven țe mai mici de 960 MHz necesit ă protecție adecvat ă. Limitele reglementare impuse 
utilizării în sectorul avia ției ar trebui s ă asigure și protecția receptorilor de navigare prin 
satelit care func ționează în banda de 1 164-1 215 MHz, destina ți aplicațiilor privind siguran ța 
vieții de către GPS, Galileo și sistemul rusesc GLONASS.  
Sectorul avia ției elaboreaz ă în prezent un sistem wireless  de rețele locale în intervalul 
5 091 - 5 150 MHz pentru aplica țiile de suprafa ță de pe aeroporturi, aflat în curs de 
standardizare în cadrul diverselor foruri interna ționale și sprijinit în cadrul SESAR; termenul 
RO 7   RO de finalizare a acestui sistem este anul 2013. Noua alocare în banda de 5 000 – 5 030 MHz 
propusă pentru sectorul avia ției ar urma s ă fie inclus ă în această activitate. 
Cu toate acestea, nu trebuie avut ă în vedere o alocare în ba nda de 5 000–5 010 MHz pentru 
utilizarea în sectorul avia ției decât dac ă cerințele pentru astfel de sisteme nu pot fi îndeplinite 
în banda de 5 091–5 150 MHz și cu condi ția să nu existe interferen țe prejudiciabile cu Galileo 
în banda de 5 000–5 030 MH z (în special cu leg ătura ascendent ă critică a sistemului Galileo) 
și cu serviciul de radioastronomie din ba nda de 4 990–5 000 MHz. Pentru a salvgarda 
semnalele destinate v iitoarelor receptoare Galileo, nu trebuie propus ă nicio alocare nou ă în 
banda de 5 010–5 030 MHz pentru sectorul avia ției, în cazurile în care studiile au demonstrat 
imposibilitatea compatibilit ății.  
Punctul 1.7 de pe or dinea de zi vizeaz ă utilizarea actual ă și cea planificat ă a serviciilor prin 
satelit, mai ales necesitatea partaj ării benzii de 1 525–1 559/1 626,5–1 660,5 MHz în mod 
transparent și echitabil, astfel încât s ă se asigure disponibilitatea pe termen lung a serviciilor 
aeronautice prin satelit. 
Obiectivul strategic al UE 
În cadrul CMR-12, UE trebuie s ă protejeze capacitatea Eu ropei de a dezvolta și de a 
implementa cel mai bun sistem posibil în mod eficace și transparent. Acela și obiectiv trebuie 
să ghideze politica UE în temeiul punctului 1.7 de pe ordinea de zi referitor la utilizarea 
serviciilor prin satelit în cadrul SESAR și să garanteze c ă sectorul serviciilor prin satelit al 
SESAR își poate îndeplini scopul.  
Punctele 1.7/1.13/1.25/7 Sateli ți de comunicare / Politic ă: piața internă, politica spa țială 
Societățile europene sunt lideri mond iali în furnizarea de seric ii de comunicare prin satelit: 
radiodifuziunea, serviciile fixe și mobile prin satelit; împreun ă, toate acestea joac ă un rol 
important în furnizarea de servicii  în multe sectoare din economia și societatea noastr ă. Va 
trebui men ținută capacitatea acestora de a îndeplini neîntrerupt aceast ă funcție, asigurându-se 
totodată utilizarea eficient ă a spectrului.  
Obiectivul strategic al UE  
UE trebuie s ă se împotriveasc ă oricărei împărțiri a benzii de 21,4–22 GHz și a sloturilor 
orbitale conexe în aloc ări naționale pentru statele membre ale UIT, ceea ce ar limita 
posibilitatea utiliz ării acesteia. Dup ă cum s-a afirmat mai sus, UE trebuie s ă apere o pozi ție 
care vizeaz ă să asigure serviciilor mobile prin  satelit disponibilitatea frecven țelor necesare 
pentru furnizarea de servicii de manage ment al traficului aerian în Europa.  
Punctul 1.3 Sistemele aeronautice f ără echipaj (UAS)  
Deși aplicațiile militare sunt mai bine cunoscute, UI T este preocupat de  utilizarea UAS în 
spațiul aerian nesegregat, adic ă acolo unde sisteme aeronautice cu și fără echipaj pot opera în 
același timp. UAS pot oferi func ții importante în materie de protec ție civilă/publică: pot juca 
un rol esen țial în sectoare precum combaterea incendiilor, monitorizarea activit ăților agricole, 
serviciile de paz ă a frontierei și serviciile de paz ă de coastă, dar pot s ă contribuie totodat ă la 
eforturile de asisten ță umanitar ă din întreaga lume (identif icarea fluxurilor de migra ție în 
timpul secetelor și inundațiilor). Întrucât, pentru a putea îndeplini aceste func ții, UAS trebuie 
să împartă spațiul aerian cu aeronavele conven ționale, este important ca acestea s ă poată 
opera în condi ții de siguran ță și cu deplina respectare a normelor de management al traficului 
RO 8   RO aerian. Cu toate acestea, exist ă temeri legate de faptul c ă o parte a spectrului de frecven țe avut 
în vedere pentru componenta terestr ă a UAS ar putea împiedica implementarea ubicu ă a 
viitoarelor receptoare Galileo în banda de 5 010–5 030 MHz, sau, și mai grav, s ă interfereze 
cu legătura ascendent ă critică a sistemului Galileo în banda de 5 000–5 010 MHz.  
Obiectivul strategic al UE 
UE trebuie s ă sprijine identificarea spectrului de frecven țe necesar pentru operarea în condi ții 
de siguran ță a UAS în spa țiul aerian nesegregat. Prin urmare , din perspectiva UE, este de 
preferat ca op țiunile UAS în materie de spectru s ă se limiteze la intervalul de 5 000–
5 030 MHz.  
Punctul 1.2 Flexibilitatea  sistemului interna țional de reglementare / Politic ă: piața 
internă; punctul 1.19 Sisteme radio digitale și cognitive / Politic ă: piața internă 
Deciziile adoptate în  cadrul CMR pot avea un impact  pe termen foarte lung. Dac ă sistemul 
internațional de reglementare devine prea rigid, acest lucru poate influen ța negativ capacitatea 
Europei de a intr oduce servicii noi și inovatoare și sisteme de autorizare flexibile, cum ar fi 
utilizarea partajat ă. UE ocup ă un loc de frunte în ceea ce prive ște modernizarea gestion ării 
spectrului de frecven țe radio; prin urmare este important s ă se elaboreze, în m ăsura 
posibilităților, reglement ări UIT durabile prin introducerea unui  element de flexibilitate. De 
exemplu, ar putea fi autorizat ă combinarea re țelelor fixe și mobile în sistemele celulare.  
Sistemele radio digitale, care rezult ă din capacitatea unui emi țător radio de a- și modifica 
caracteristicile de semnal  prin intermediul unui soft, trebuie s ă respecte normele aplicabile 
serviciului și benzii în care opereaz ă. Pare recunoscut faptul c ă gestionarea acestor servicii nu 
necesită nicio dispozi ție de reglementare la nivel global. Sistemele radio cognitive (care 
identifică spectrul liber, alocat altor utiliz ări, și utilizeaz ă tehnologie radio digital ă pentru a 
folosi în mod oportun aces t spectru nealocat) sunt mai complexe, iar poten țiala lor utilizare a 
generat preocup ări legate de gradul de fiabilit ate al acestora în ceea ce prive ște cauzarea de 
interferen țe. Deși este important s ă se permit ă implementarea acestor tehnologii, introducerea 
sistemelor radio c ognitive nu trebuie s ă împiedice în mod inoportu n utilizarea spectrului 
primar. Reglement ările privind radiocomunica țiile nu par a fi un instrument adecvat pentru 
abordarea acestor probleme.  
Obiectivul strategic al UE aplicabil ambelor puncte 
UE trebuie s ă-și păstreze capacitatea de a m oderniza gestionarea spectr ului la nivel european 
și să încurajeze UIT s ă adopte abord ări mai flexibile. În ceea ce prive ște sistemele radio 
digitale și cognitive, nu pare a fi necesar ă nicio modificare a reglement ărilor privind 
radiocomunica țiile. 
Punctul 1.22 Emisii ale dispozitivelor cu raz ă mică de acțiune / Politic ă: piața internă 
În Uniunea European ă sunt armonizate multe benzi de frecven țe pentru dispozitive cu raz ă 
mică de acțiune (echipamente radio care transmit pe o distan ță de ordinul metrilor mai 
degrabă decât al kilometrilor). Exist ă o mare varietate de astfel  de dispozitive, de la 
telecomenzi pentru automobile la echipamente medicale sofisticate. Cumulate, acestea sunt foarte importante pentru economia și societatea UE. Prin defini ție, dispozitivele respective 
dispun numai de un poten țial limitat de interferen ță transfrontalier ă, iar reglement ările privind 
RO 9   RO radiocomunica țiile nu constituie un instrument adecvat pentru reglementarea problemelor de 
interferen ță care ar putea ap ărea din cauza importurilor de dispozitive nereglementate.  
Obiectivul strategic al UE 
UE trebuie s ă se opună introducerii, în cadrul reglement ărilor privind radiocomunica țiile, a 
unor constrângeri suplimentare cu privire la dispozitivele cu raz ă mică de acțiune, având în 
vedere implica țiile transfrontaliere limitate și faptul că legislația UE ofer ă un grad suficient de 
flexibilitate pentru definirea parametrilor apli cabili dispozitivelor respective. UE trebuie s ă 
încurajeze utilizarea benzii în mod similar de c ătre alți membri ai UIT din afara UE pentru a 
spori actualele economii de scar ă. 
Punctele de pe ordinea de zi care sunt importante pentru cercetarea științifică și pentru 
combaterea schimb ărilor climatice  
O serie de puncte de pe ordinea de zi prezint ă interes pentru politicile UE în materie de 
cercetare și de combatere a schimb ărilor climatice, in clusiv punctul 1.6 pr ivind serviciile 
pasive în banda de 275–3 000 GHz, punctul 1.11 privind cercetarea spa țială în banda de 
22,55–23,15 GHz, punctul 1.12 privind serv iciul de cercetare spa țială în banda de 37 GHz, 
punctul 1.16 privind detectarea fulg erelor, punctul 1.24 privind sateli ții meteorologici și 
punctul 1.15 privind radarele oceanografice în banda de 3–50 MHz.  
Spectrul de frecven țe avut în vedere la punctul 1.6 se situeaz ă deasupra celui utilizat în 
scopuri de comunicare și este considerat, în general, ca fiind destinat cercet ării științifice. 
Serviciile pasive despre care este vorba la punctele 1.6 și 1.24 pot fi utilizate de exemplu 
pentru observarea p ământului, care joac ă un rol major în cadrul eforturilor noastre de 
combatere a schimb ărilor climatice și de garantare a securit ății cetățenilor, în special în cadrul 
proiectului GMES al UE. Ele sunt de obicei foarte sensibile la alte utiliz ări și pot necesita o 
protecție special ă împotriva interferen țelor cauzate de utiliz ările respective. De și mai puțin 
sensibile, serviciile men ționate la celelalte puncte de pe ordinea de zi vor necesita o protec ție 
adecvată împotriva interferen țelor cauzate de al ți utilizatori. 
CMR-12 poate servi și la o mai mare sensibilizare a partenerilor no ștri de negocieri fa ță de 
aceste necesit ăți, astfel încât ace știa să înțeleagă mai bine faptul c ă serviciile relevante, 
importante de asemenea pentru meteorologie și pentru previzionarea dezastrelor și atenuarea 
efectelor acestora, pot fi profitabile și pentru zone din afara UE. 
Obiectivul strategic al UE 
UE trebuie s ă promoveze noile aloc ări necesare și să protejeze serviciile științifice în benzile 
corespunz ătoare. În special, trebuie protejate se rviciile care contribuie la combaterea 
schimbărilor climatice și la garantarea securit ății cetățenilor. 
Punctul 1.5 Gama de frecven țe pentru transmisia în microunde de știri, emisiuni și 
reportaje ( Electronic News Gathering ) 
Disponibilitatea spectrului pentru transmiterea știrilor acolo unde și atunci când este necesar 
reprezintă, în sine, un obiectiv foarte important. Aceast ă cerință variază foarte mult în timp și 
spațiu, iar Comisia sus ține opinia exprimat ă de RSPG c ă o recomandare a UIT-R con ținând o 
listă a gamelor de frecven țe posibile va oferi îndrum ări fabrican ților, conferind totodat ă 
RO 10   RO gestionarilor spectrului flexibilitatea necesar ă pentru a pune spectrul la dispozi ție în cel mai 
scurt timp posibil și că nu este necesar ă nicio alocare prin intermediul CMR. 
Obiectivul strategic al UE 
UE trebuie s ă susțină ideea că reglement ările în domeniul radiocomunica țiilor referitoare la 
acest punct nu trebuie modificate, dar și să sprijine eforturile UIT-R de a stabili lista gamelor 
de frecven țe prin intermediul unei recomand ări a UIT-R, favorizând astfel o armonizare 
de-facto. 
În ceea ce prive ște punctele urm ătoare, rezultatele vor avea un impact neglijabil asupra 
obiectivelor strategice globale. 
Punctul 1.9 Serviciul maritim mobil și punctul 1.10 Nave și porturi echipate cu sisteme 
de siguran ță 
Aceste dou ă puncte vizeaz ă modificarea dispozi țiilor privind canalele radioelectrice pentru 
serviciile maritime existente cu scopul de a permite introducerea no ilor tehnologii digitale. 
Este vorba despre o actualizare a sistemului interna țional de reglementare pentru a ține seama 
de evoluțiile aflate deja în curs. 
Punctul 1.23 Servicii pentru radioamatori și punctul 1.20 Sta ții aflate pe platforme de 
mare altitudine  
Aceste aspecte nu prezint ă interes pentru UE. 
Punctul 1.21 Radare în banda de 15,4–15,7 GHz  
Este vorba despre o band ă de frecven țe adiacent ă unor importante serv icii radioastronomice și 
orice modificare a utiliz ării acesteia va trebui examinat ă cu atenție. O serie de studii pe 
această temă se află în derulare în vederea conferin ței.  
Punctul 8.2 Ordinea de zi a urm ătoarei CMR  
Cu ocazia fiec ărei conferin țe mondiale privind radiocomunica țiile se stabile ște ordinea de zi a 
conferinței următoare. Acest lucru va fi foarte important  pentru politica UE, în special pentru 
politica în domeniul benzii la rgi. UE are tot interesul s ă sprijine ini țiativele din cadrul 
viitoarelor CMR, care sunt direct legate de anumite cerin țe ale politicilor Uniunii Europene. 
În vederea preg ătirii CMR-15, Comisia va colabora cu toate p ărțile interesate relevante pentru 
a identifica, în cadrul politi cilor respective, necesit ățile specifice în materie de frecven țe radio 
care trebuie sus ținute cu prilejul conferin ței. 
În opinia Comisiei, un punct de pe ordinea de zi care se refer ă la banda larg ă wireless  nu 
trebuie limitat la o anumit ă bandă de frecven țe. În ceea ce prive ște CMR-15, abordarea UE 
trebuie să se bazeze pe o evaluare atent ă a gradului de eficien ță în utilizarea de c ătre sectorul 
serviciilor wireless  de bandă largă a numărului substan țial de frecven țe puse la dispozi ție prin 
legislația UE, precum și pe valoarea societal ă și/sau economic ă pe care o reprezint ă serviciile 
furnizate în prezent în benzile respective, având în vedere fiind spectrul de frecven țe care le 
este alocat. În acest context, importan ța inventarului avut în vedere  în cadrul programului de 
politică în domeniul spectrului de frecven țe radio rezid ă în faptul c ă va clarifica utiliz ările, 
inclusiv cele din afara serviciilor de comunica ții electronice.  
RO 11   RO Obiectivul strategic al UE 
Ordinea de zi a urm ătoarei CMR-15, care va fi stabilit ă în 2012, trebuie s ă abordeze posibilele 
necesități în materie de spectru care ar putea ap ărea ca urmare a unor politici importante ale 
UE. În special, aceasta trebuie s ă cuprindă un punct care s ă răspundă eventualelor limit ări ale 
capacității de furnizare a benzii largi wireless , în conformitate cu obi ectivele Agendei digitale 
pentru Europa. 
4. UNITATEA DE AC țIUNE A STATELOR MEMBRE șI A UE 
Spectrul are o dimensiune strâns legat ă de politicile UE, întrucât influen țează atât piața 
internă în general, cât și sectoare precum cercetarea, transporturile, combaterea schimb ărilor 
climatice sau re țelele transeuropene, care fac obiectul unei competen țe partajate sau 
concurente. În toate acestea sectoare pot ap ărea însă situații în care Uniunea are o competen ță 
exclusivă, în special atunci când sunt în jo c norme comune. O astfel de situa ție ar putea fi 
cazul de fa ță, din cauza efectului obligatoriu al reglement ărilor privind radiocomunica țiile. În 
cazul CMR-12, acest lucru s-ar  putea aplica la cel pu țin două puncte de pe ordinea de zi, și 
anume punctul 1.17 privind dividendul digital și punctul 1.22 privind dispozitivele cu raz ă 
mică de acțiune, întrucât benzile de frecven țe în cauză fac obiectul legisla ției UE în vigoare, 
iar modific ările aduse reglement ărilor privind radiocomunica țiile ar putea aduce atingere în 
mod direct domeniului de aplic are a acestora. Dincolo de aceasta și la un nivel mai general, 
este necesar ă o abordare coordonat ă pentru a asigur a unitatea, coeren ța și eficacitatea ac țiunii 
Uniunii și a statelor sale membre în ceea ce prive ște totalitatea aspectelor și a punctelor de pe 
ordinea de zi, în cazul în  care ar fi posibil s ă se aducă atingere domeniului de competen țe al 
UE. 
Din acest punct de vedere, este necesar s ă se garanteze c ă, pe durata CMR-12, statele 
membre, ac ționând dac ă este necesar în num ele UE, vor promova și vor susține obiective 
strategice stabilite de co mun acord. În acest scop și având în vedere actualul statut al UE în 
cadrul UIT, o solu ție ar fi ca statul membru care asigur ă președinția Consiliului s ă coordoneze 
punctele relevante de pe ordinea de zi a conferin ței în strâns ă colaborare cu Comisia și ca 
reprezentatul s ău să vorbeasc ă, dacă este necesar, în numele UE. Acest fapt nu ar aduce 
atingere posibilit ății Comisiei de a adresa Consiliului, dac ă este necesar, o propunere de 
stabilire a pozi ției care urmeaz ă să fie adoptat ă în numele UE, în conformitate cu articolul 218 
alineatul (9) din TFUE. 
Ulterior s-ar putea avea în ve dere reexaminarea statutului și a rolului Uniunii Europene în 
cadrul UIT. Acest aspect ar putea fi abordat în carul urm ătoarei conferin țe plenipoten țiare a 
UIT, planificat ă pentru 2014. 
5. CONCLUZIE  
Parlamentul European și Consiliul sunt invitate s ă aprobe obiectivele strategice comune ale 
UE identificate în prezenta comunicare și care urmeaz ă ă fie realizate în cadrul Conferin ței 
mondiale pentru radiocomunica ții din 2012.