[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |

Bruxelles, 18.11.2008

COM(2008) 759 final

Propunere de

REGULAMENT AL CONSILIULUI

de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite tuburi și țevi sudate din fier sau oțel nealiat

(prezentată de Comisie)

Propunere de

REGULAMENT AL CONSILIULUI

de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite tuburi și țevi sudate din fier sau oțel nealiat

- originare din Belarus, Republica Populară Chineză și Rusia, ca urmare a unei proceduri în temeiul articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 384/96,

- originare din Thailanda, ca urmare a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din acela și regulament,

- originare din Ucraina, ca urmare a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) și a unei reexaminări intermediare în temeiul articolului 11 alineatul (3) din același regulament,

- și de încheiere a procedurii în ceea ce privește importurile aceluiași produs originar din Bosnia și Herțegovina și din Turcia.

EXPUNERE DE MOTIVE

CONTEXTUL PROPUNERII |

Motivele și obiectivele propunerii Prezenta propunere vizează aplicarea Regulamentului (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005 (denumit în continuare „regulamentul de bază”), la importurile de anumite tuburi și țevi sudate din fier sau oțel nealiat originare din Belarus, Bosnia și Herțegovina, Republica Populară Chineză („RPC”), Rusia, Thailanda, Turcia și Ucraina. |

Context general Prezenta propunere se înscrie în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază și reprezintă rezultatul unei anchete care s-a desfășurat în conformitate cu cerințele procedurale și de fond prevăzute în regulamentul de bază. |

Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii Regulamentul (CE) nr. 1697/2002 al Consiliului din 23 septembrie 2002 de instituire a unui drept antidumping definitiv la importurile unor tuburi și țevi sudate, din fier sau oțel nealiat, originare din Thailanda, Turcia și Ucraina. |

Consecvența cu alte politici și obiective ale Uniunii Nu este cazul. |

CONSULTAREA PăRțILOR INTERESATE șI EVALUAREA IMPACTULUI |

Consultarea părților interesate |

Părțile interesate vizate de procedură au avut deja ocazia de a-și apăra interesele în timpul anchetei, în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază. |

Obținerea și utilizarea expertizei |

Nu a fost necesar să se recurgă la expertiză externă. |

Evaluarea impactului Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază. Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, dar conține o listă completă de condiții care trebuie evaluate. |

ELEMENTE JURIDICE ALE PROPUNERII |

Rezumatul acțiunii propuse (a) Anchetă antidumping în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază privind importurile de anumite tuburi și țevi sudate din fier sau oțel nealiat originare din RPC, Federația Rusă, Bosnia și Herțegovina și Belarus În 2007, Comitetul de apărare a industriei accesoriilor din oțel pentru sudarea îmbinărilor din Uniunea Europeană a depus o plângere în conformitate cu articolul 5 din regulamentul de bază, în numele producătorilor care reprezentau o proporție majoră, în acest caz peste 50%, din producția totală comunitară a produsului în cauză. Stabilindu-se că existau suficiente probe pentru a iniția o anchetă antidumping, Comisia a deschis cazul la 26.9.2007[1]. Ancheta a concluzionat că produsul în cauză făcea obiectul unui dumping, care aducea prejudicii industriei comunitare prin importurile din țările respective, cu excepția Bosniei și Herțegovinei. Ancheta a reflectat și faptul că niciun aspect privind interesul comunitar imperios nu se opunea instituirii unor măsuri antidumping definitive. Prin urmare, se propune instituirea unor taxe antidumping definitive la importurile de anumite tuburi și țevi sudate din fier sau oțel nealiat originare din Belarus, Republica Populară Chineză și Rusia și încheierea procedurii privind importurile aceluiași produs originare din Bosnia și Herțegovina. (b) Reexaminările efectuate în perspectiva expirării măsurilor antidumping în vigoare cu privire la importurile de anumite tuburi și țevi sudate din fier sau oțel nealiat originare din Turcia, Thailanda și Ucraina și reexaminarea intermediară cu privire la importurile originare din Turcia Cererea a fost prezentată de Comitetul de apărare a industriei accesoriilor din oțel pentru sudarea îmbinărilor din Uniunea Europeană, în numele producătorilor care reprezentau o proporție majoră, în acest caz peste 50% din producția totală comunitară a produsului în cauză. Stabilindu-se că existau suficiente probe pentru a iniția o reexaminare, Comisia a deschis cazul la 26.9.2007[2]. Ancheta a confirmat probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului și prejudiciului și, prin urmare, se propune menținerea măsurilor antidumping cu privire la importurile de anumite tuburi și țevi sudate din fier sau oțel nealiat originare din Thailanda și Ucraina, dar nu și cu privire la importurile provenite din Turcia. În ceea ce privește reexaminarea intermediară cu privire la Turcia, Comitetul de apărare a industriei accesoriilor din oțel pentru sudarea îmbinărilor din Uniunea Europeană a furnizat informații conform cărora, în ceea ce privește importurile de produs în cauză din Turcia, nivelul măsurii nu mai era suficient pentru a contracara dumpingul prejudiciabil, care se dovedea a fi sporit semnificativ. Pentru Turcia, reexaminarea intermediară a concluzionat că taxele stabilite în regulamentul precedent ar trebui să fie eliminate. c) Reexaminarea intermediară a măsurilor antidumping în vigoare cu privire la importurile de anumite tuburi și țevi sudate din fier sau oțel nealiat, limitată la dumpingul practicat de o societate ucraineană, Interpipe Group Cererea a fost prezentată de societatea ucraineană, Interpipe Group, care susținea că o comparație a valorii normale pe baza costurilor proprii/prețurilor de pe piața internă și a prețurilor sale de export către piața unei țări terțe comparabile cu UE ar conduce la o reducere semnificativă a dumpingului, sub nivelul măsurilor actuale. În consecință, continuarea impunerii măsurii la nivelul actual nu mai este necesară pentru a contrabalansa dumpingul. Stabilindu-se că existau suficiente probe pentru a iniția o reexaminare, Comisia a deschis cazul la 24.1.2008[3]. Ancheta a concluzionat că nivelurile taxei stabilite în regulamentul precedent ar trebui să fie ajustate. Statele membre au fost consultate în cadrul Comitetului antidumping din …. 2008. Un număr de X state membre au fost în favoarea măsurii propuse, X s-au opus, X s-au abținut și X nu au reacționat. Se propune adoptarea de către Consiliu a propunerii de regulament anexate, care ar trebui să fie publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la XX cel târziu. |

Temei juridic Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005. |

Principiul subsidiarității Propunerea intră în sfera competenței exclusive a Comunității. În consecință, principiul subsidiarității nu se aplică. |

Principiul proporționalității Propunerea respectă principiul proporționalității din următorul (următoarele) motiv(e). |

Tipul acțiunii este prezentat în regulamentul de bază mai sus menționat și nu lasă loc luării de decizii la nivel național. |

Nu sunt necesare indicații privind măsura în care sarcina financiară și administrativă care revine Comunității, guvernelor naționale, autorităților locale și regionale, operatorilor economici și cetățenilor este limitată și proporțională cu obiectivul propunerii. |

Alegerea instrumentelor |

Instrumente propuse: regulament. |

Alte mijloace nu ar fi adecvate din următorul motiv: Regulamentul de bază nu prevede opțiuni alternative. |

IMPLICAțII BUGETARE |

Propunerea nu are nicio implicație pentru bugetul Comunității. |

Propunere de

REGULAMENT AL CONSILIULUI

de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite tuburi și țevi sudate din fier sau oțel nealiat

- originare din Belarus, Republica Populară Chineză și Rusia, ca urmare a unei proceduri în temeiul articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 384/96,

- originare din Thailanda, ca urmare a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din acela și regulament,

- originare din Ucraina, ca urmare a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) și a unor reexaminări intermediare în temeiul articolului 11 alineatul (3) din același regulament,

- și de încheiere a procedurii în ceea ce privește importurile aceluiași produs originar din Bosnia și Herțegovina și din Turcia.

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene[4] („regulamentul de bază”), în special articolul 9 și articolul 11 alineatele (2) și (3),

având în vedere propunerea prezentată de Comisie după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

A. PROCEDURĂ

1. Măsurile în vigoare

(1) Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 1697/2002 a instituit taxe antidumping definitive cu privire la importurile de anumite tuburi și țevi sudate, din fier sau oțel nealiat originare inter alia din Thailanda, Turcia și Ucraina („măsurile în vigoare”)[5].

2. Ancheta prezentă

2.1. Plângerea

(2) O plângere a fost depusă la 20 august 2007 de Comitetul de apărare a industriei accesoriilor din oțel pentru sudarea îmbinărilor din Uniunea Europeană (denumit în continuare „comitetul de apărare”) în numele producătorilor care reprezintă o proporție majoră, în cazul de față peste 50%, din producția comunitară totală de anumite tuburi și țevi sudate din fier sau oțel nealiat.

(3) Plângerea conținea dovezi suficiente cu privire la dumpingul produsului menționat, originar din Belarus, Bosnia și Herțegovina, Republica Populară Chineză („RPC”) și Rusia, precum și cu privire la prejudiciile materiale rezultate din acesta, pentru a justifica, după consultarea comitetului consultativ, inițierea unei proceduri.

2.2. Cererile de reexaminare

(4) La 25 iunie 2007 a fost prezentată o cerere de reexaminare în temeiul articolului 11 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, de către Comitetul de apărare a industriei accesoriilor din oțel pentru sudarea îmbinărilor din Uniunea Europeană, reclamantul, în numele producătorilor care reprezentau o proporție majoră, în acest caz peste 50%, din producția totală comunitară de anumite tuburi și țevi sudate din fier sau oțel nealiat.

(5) Cererea conținea dovezi suficiente pentru inițierea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor antidumping aplicabile importurilor de produs menționat din Thailanda, Turcia și Ucraina; precum și a unei reexaminări intermediare, având ca obiect dumpingul și prejudiciile, cu privire la importurile din Turcia. După consultarea comitetului consultativ, Comisia a inițiat reexaminările, în temeiul articolului 11 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază.

(6) Cu privire la Turcia, cererea conținea dovezi suficiente conform cărora importurile produsului în cauză se situau în continuare la niveluri semnificativ înalte, atât în termeni absoluți cât și în ceea ce privește cota de piață. Se menționa, în plus, că volumul și prețurile produsului în cauză importat din această țară aveau, printre alte consecințe, un impact negativ asupra cotei de piață deținute și asupra nivelului prețurilor practicate de industria comunitară, având ca rezultat efecte adverse substanțiale asupra performanței generale și a situației financiare a industriei comunitare.

(7) O cerere de reexaminare intermediară parțială a fost depusă, în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, la 15 octombrie 2007, de către Interpipe Group, un exportator din Ucraina. Cererea se limita la examinarea dumpingului.

2.3. Inițierea

(8) La 26 septembrie 2007, Comisia a anunțat printr-un aviz („avizul 1”) publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene [6], inițierea unei proceduri antidumping în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază cu privire la importurile de anumite tuburi și țevi sudate din fier sau oțel nealiat originare din Belarus, Bosnia și Herțegovina, Republica Populară Chineză și Rusia („ancheta antidumping”).

(9) La aceeași dată, în temeiul articolului 11 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, Comisia a anunțat printr-un aviz („avizul 2”) publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene [7], inițierea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor pentru importurile din Thailanda, Turcia și Ucraina („reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor”) și a unei reexaminări intermediare referitoare la importurile din Turcia, cu privire la importurile de anumite tuburi și țevi sudate din fier sau oțel nealiat („reexaminarea intermediară cu privire la Turcia”).

(10) La 24 ianuarie 2008, în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, Comisia a publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene [8] un aviz de deschidere („avizul 3”) a unei reexaminări intermediare, limitată la dumpingul din partea unui exportator de anumite tuburi și țevi sudate din fier sau oțel nealiat originare din Ucraina, respectiv Interpipe Group („reexaminarea intermediară cu privire la Ucraina”).

(11) Anchetele menționate anterior au fost examinate împreună, deoarece acestea sunt în mod evident interconectate, în special în ceea ce privește determinarea prejudiciului și probabilitatea reapariției prejudiciului. În vederea unei bune administrări a acestora, anchetele au fost combinate într-un regulament unic.

3. Părțile vizate de prezenta procedură

(12) Serviciile Comisiei au înștiințat oficial reclamantul, producătorii comunitari menționați în plângere și în cerere, precum și orice alți producători comunitari cunoscuți, importatori, comercianți, producătorii-exportatori cunoscuți din Belarus, Bosnia și Herțegovina, Republica Populară Chineză, Rusia, Thailanda, Turcia și Ucraina, precum și autoritățile din țările în cauză.

(13) Părților interesate li s-a oferit oportunitatea de a-și expune opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizele de deschidere. Un anumit număr de producători-exportatori și producători comunitari reprezentați de reclamant au folosit această oportunitate și au prezentat observații spre a fi luate în considerare în timpul anchetei.

3.1. Eșantionarea

(14) Datorită numărului mare de producători-exportatori din anumite țări exportatoare, de producători și importatori comunitari implicați în anchete, s-a avut în vedere aplicarea unor tehnici de eșantionare atunci când s-au considerat relevante în procedura antidumping, la reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor și la reexaminarea intermediară cu privire la Turcia, astfel cum au fost menționate în considerentele (8) și (9) de mai sus, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

(15) Pentru a permite Comisiei să decidă dacă era necesar să recurgă la eșantionare și, după caz, să stabilească componența eșantionului, producătorii-exportatori și reprezentanții lor, producătorii comunitari și importatorii au fost invitați să se facă cunoscuți și să comunice informațiile solicitate în avizele de deschidere.

3.1.1. Eșantionarea producătorilor comunitari

(16) Cincisprezece părți, 13 reclamanți și 2 producători care susțineau cererea, au răspuns la formularul de eșantionare și, în plus, 2 societăți au cooperat prin completarea unui mini-chestionar. Gradul de cooperare a atins circa 95% din producția comunitară.

(17) În conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, a fost selectat eșantionul, după consultarea cu reclamantul, pe baza celui mai mare volum reprezentativ de vânzări. Ca rezultat al acestui exercițiu, a fost ales un eșantion de 9 societăți. Societățile eșantionate au reprezentat 67% din producția comunitară totală în timpul PA.

3.1.2. Eșantionarea importatorilor

(18) Circa 140 importatori au fost contactați pe baza informațiilor aflate la dispoziția Comisiei. Din acești 140, 16 au declarat că nu importau tuburi sudate din țările în cauză și 3 societăți au răspuns că nu mai erau active pe piața produsului în cauză. Treisprezece importatori independenți au răspuns la chestionar, dar numai doi au prezentat un răspuns complet. Importatorii independenți și cooperanți au reprezentat mai puțin de 5% din importurile totale în cauză – un grad foarte scăzut de cooperare.

3.1.3. Eșantionarea exportatorilor

(19) Astfel cum s-a menționat în avizele de deschidere, s-a luat în considerare eșantionarea pentru exportatorii/producătorii din RPC, Rusia, Turcia, Ucraina și Thailanda. Informații detaliate cu privire la eșantionarea pentru fiecare țară în cauză sunt incluse în analiza consacrată fiecărei țări, de mai jos.

4. Verificarea informațiilor primite

(20) Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare în scopul determinării dumpingului, a prejudiciilor rezultate și a interesului comunitar. Informațiile prezentate de societățile următoare au fost verificate la fața locului:

a) Producători din industria comunitară

- Jäkl Karvina, Republica Cehă (membru al Grupului ArcelorMittal)

- ArcelorMittal Poland S.A., Polonia (membru al Grupului ArcelorMittal)

- Corus Tubes UK, Regatul Unit

- Corus Tubes B.V., Țările de Jos

- Laminaciones Arregui S.L., Spania

- Ruukki Sverige AB, Suedia

Pentru restul de 3 societăți eșantionate:

- Mittal Steel Iași, România

- Arvedi Tubi Acciaio spa, Italia

- Zelezarny Veseli a.s., Republica Cehă (în acest caz, metoda de verificare a implicat o analiză detaliată și o verificare încrucișată a răspunsului, pe baza documentelor justificative furnizate).

b) Importatori independenți

- Comercial de Tubos, Spania

- Anastel Ltd, Regatul Unit

c) Producători-exportatori și producători din Republica Populară Chineză

- Jinghua Steel Pipe Group:

- Hengshui Jinghua Steel Pipe Co. Ltd.

- Tangshan Jinghua Steel Pipe Co. Ltd.

- Laiwu Jinghua Steel Pipe Co. Ltd.

- Jilin Jinghua Steel Pipe Co. Ltd.

- Guangzhou Jinghua Steel Pipe Co. Ltd.

- Chengdu Pengzhou Jinghua Steel Pipe Co Ltd.

- Zhejian Kingland Group:

- Zhejian Kingland Pipeline and Technologies Co. Ltd.

- Kingland Group Co. Ltd.

- Fubo Group:

- Shandong Fubo Group Co. Ltd.

- Zibo Fubo Steel Pipes Factory Co. Ltd.

- Weifang East Steel Pipe Co. Ltd,

- Huludao Group:

- Huludao City Steel Pipe Industrial Co. Ltd.

- Huludao Seven-Star Steel Pipe Group Co. Ltd.

- Jiangsu Guoqiang Zinc-plating Industrial Co. Ltd.

d) Producători-exportatori din Rusia

- TMK Group (societatea pe acțiuni Taganrog Metallurgical Works („Tagmet”), Taganrog)

- OMK Group (societatea pe acțiuni deschisă Vyksa Steel Works („VMZ”), Vyksa)

În fiecare din cele două grupuri, a fost verificat numai producătorul cu cel mai mare volum de exporturi către Comunitate.

Comercianți afiliați în Rusia

- CJSC Trade House TMK, Moscova, TMK Group

- Societatea pe acțiuni închisă United Metallurgical Company („UMC”), Moscova, OMK Group

- OMK Steel, LLC, Moscova, OMK Group

Importator afiliat

- TMK Sinara Handel GmbH, Köln, Germania, TMK Group

Pentru a evita orice circumvenție pe viitor, marjele de dumping au fost calculate la nivel de grup.

e) Producător-exportator din Thailanda

- Samchai Steel Industries Public Company Ltd., Samutsakorn, Thailanda

f) Producători-exportatori din Ucraina

- OJSC Interpipe Novomoskovsk Pipe Production Plant

- OJSC Interpipe Nizhnedneprovsk Tube Rolling Plant.

Comercianți/importatori afiliați, cu sediul în Ucraina:

- Interpipe Ucraina LLC

Comercianți/importatori afiliați, cu sediul în afara Ucrainei:

- Interpipe -M LLC.

- Interpipe Europe, S.A

Pentru a evita orice circumvenție pe viitor, marjele de dumping au fost calculate la nivel de grup.

g) Producător-exportator în Bosnia și Herțegovina

- Unis Fabrika cijevi a.d., Derventa

h) Operator din Belarus

- Societatea pe acțiuni Mogilev Metallurgical Works

Importator independent și proprietar al exporturilor:

- FB Stahlhandel GmbH

i) Producători-exportatori din Turcia

- Cayirova Boru Sanayi ve Ticaret AȘ[9]

- Yücel Boru ve Profil Endüstrisi AȘ

- Noksel Çelik Boru Sanayi AȘ, Ankara

- Erbosan Erciyas Boru Sanayii ve Ticaret AȘ, Kayseri

- Borusan Mannesmann Boru Sanayi ve Ticaret AȘ, Istanbul

- Toscelik Profil ve Sac Endustrisi AS, Iskenderun.

Pentru a evita orice circumvenție pe viitor, marjele de dumping au fost calculate la nivel de grup.

5. Perioada de anchetă

(21) Ancheta privind dumpingul și prejudiciile pentru ancheta antidumping s-a referit la perioada cuprinsă între 1 iulie 2006 și 30 iunie 2007 („perioada de anchetă” sau „PA”). Analizarea tendințelor în contextul analizei prejudiciilor a inclus perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2004 și sfârșitul PA („perioada luată în considerare”). Aceeași PA și aceeași perioadă luată în considerare au fost folosite și pentru reexaminarea intermediară cu privire la Turcia și pentru reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor.

(22) Perioada de anchetă pentru reexaminarea intermediară cu privire la Ucraina a acoperit întregul an calendaristic 2007 („perioada de anchetă cu privire la Interpipe” sau „PAI”).

6. Informare

(23) Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora s-a intenționat să se recomande:

- impunerea unei taxe antidumping definitive la importurile din anumite țări

- încheierea procedurii împotriva importurilor din Bosnia și Herțegovina și Turcia

(24) În conformitate cu prevederile din regulamentul de bază, li s-a acordat părților o perioadă de timp pentru a-și formula observațiile cu privire la informațiile comunicate.

(25) Comentariile orale și în scris prezentate de către părți au fost examinate și, atunci când a fost cazul, constatările definitive au fost modificate în consecință.

B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

7. Produs în cauză

(26) Produsul în cauză este reprezentat de tuburi și țevi sudate din fier sau oțel nealiat, cu secțiune circulară și cu diametrul exterior de maximum 168,3 mm, exceptând tuburile și țevile de tipul celor utilizate pentru conducte de petrol sau de gaze, tuburile și țevile de cuvelaj și de producție de tipul celor utilizate pentru extracția petrolului sau a gazelor, tuburile de precizie și tuburile și țevile, prevăzute cu accesorii, pentru transportul gazelor sau al lichidelor destinate utilizării pentru aeronavele civile, originare din Belarus, Bosnia și Herțegovina, Republica Populară Chineză, Rusia, Thailanda, Turcia și Ucraina. Acesta se încadrează în mod normal la codurile NC ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 și ex 7306 30 77.

(27) Tuburile și țevile sudate sunt folosite într-o gamă largă de aplicații, incluzând printre altele transportul de apă, abur, gaze naturale, aer și alte lichide și gaze în instalațiile sanitare, sistemele de încălzire și ventilație, unitățile de condiționare a aerului, aspersoare automate și alte aplicații similare. Destul de des, acestea sunt folosite și în construcții, ca elemente de susținere, tuburi pentru împrejmuiri, mijloace de protecție și pentru lucrări de schelărie.

(28) Principala materie primă pentru produsul în cauză sunt rulourile laminate la cald, care sunt transformate în tuburi. Tuburile și țevile sudate pot fi tratate în continuare prin acoperire sau galvanizare. Aceste tratamente suplimentare au ca scop îmbunătățirea calității produsului. Tuburile și țevile au în general extremități netede, dar pot avea și extremități teșite sau filetate, cu sau fără racorduri. Produsul în cauză este fabricat la dimensiuni numeroase și în conformitate cu diverse standarde și clasificări. Acestea sunt, într-o măsură considerabilă, interschimbabile în ceea ce privește utilizarea lor finală, și, ca urmare, există un grad semnificativ de suprapunere și de concurență între diversele tipuri de produs în cauză. Prin urmare, se concluzionează că, așa cum s-a procedat și în anchetele precedente care au vizat același produs, toate tipurile de produs în cauză ar trebui să fie considerate un singur produs în scopul anchetei.

(29) În sensul reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor, al reexaminării intermediare cu privire la Turcia și al reexaminării intermediare cu privire la Ucraina, produsul în cauză este același ca cel vizat de precedenta anchetă inițială, menționată în considerentul (1).

8. Produsul similar

(30) Produsul fabricat în Belarus, Bosnia și Herțegovina, Republica Populară Chineză, Rusia, Thailanda, Turcia și Ucraina și exportat către Comunitate este similar sub toate aspectele produsului comercializat pe piața internă a acestor țări, precum și produsului fabricat de producătorii comunitari și comercializat pe piața comunitară. Același lucru este valabil în ceea ce privește produsul fabricat și comercializat la export către Comunitate, în comparație cu produsul fabricat și comercializat în SUA, care a servit drept țară terță cu economie de piață pentru Republica Populară Chineză și Belarus. Toate aceste produse au fost, așadar, considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

C. DUMPING

1. METODOLOGIE GENERALĂ

(31) Metodologia generală stabilită mai jos a fost aplicată tuturor operatorilor exportatori, după caz. Prezentarea ulterioară a constatărilor cu privire la aspectele de dumping pentru țările în cauză descrie, în consecință, numai acele probleme care sunt specifice unei anumite țări exportatoare.

2. VALOAREA NORMALĂ

(32) În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat prima oară, pentru fiecare producător-exportator cooperant, dacă vânzările sale interne de tuburi și țevi sudate au fost reprezentative, adică dacă volumul total al acestor vânzări a reprezentat cel puțin 5% din volumul său total de vânzări la export către Comunitate.

(33) Ulterior, Comisia a identificat acele tipuri de tuburi și țevi sudate comercializate pe piața internă, care erau identice sau comparabile direct cu tipurile vândute la export către Comunitate. În ceea ce privește analiza bazată pe tipul de produs, Comisia a considerat că tipurile de produs vândute pe piața internă și exportate, care aveau origine, dimensiuni (diametru exterior), grosimea pereților, finisaj exterior și finisaj al extremităților similare, sunt comparabile în mod direct.

(34) Pentru fiecare tip vândut de producătorii-exportatori pe piețele lor interne și considerate a fi comparabile direct cu tipul de tuburi și țevi sudate vândute la export către Comunitate, s-a stabilit dacă vânzările interne au fost suficient de reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările interne de un anumit tip de tuburi și țevi sudate au fost considerate suficient de reprezentative atunci când volumul vânzărilor interne totale din acel tip, în cursul PA, a reprezentat 5% sau mai mult din volumul total al vânzărilor de tipuri comparabile de tuburi și țevi sudate exportate către Comunitate.

(35) S-a efectuat și o analiză cu privire la posibilitatea ca vânzările interne de fiecare tip de tuburi sudate să fie considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale, în temeiul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta a fost efectuată prin stabilirea, pentru fiecare producător-exportator din țara în cauză, a ponderii de vânzări profitabile către clienți independenți de pe piața internă, din fiecare tip de produs în cauză exportat pe piața internă în perioada de anchetă.

(a) Pentru acele tipuri de produse pentru care peste 80% din volumul vânzărilor pe piața internă nu se situau sub costurile unitare, adică atunci când prețul mediu de vânzare pentru tipul de produs în cauză era egal sau mai mare decât costul de producție mediu pentru tipul de produs în cauză, valoarea normală a fost calculată ca preț mediu al tuturor vânzărilor interne ale tipului de produs în cauză, indiferent dacă aceste vânzări au fost profitabile sau nu.

(b) Pentru acele tipuri de produse pentru care cel puțin 10%, dar nu mai mult de 80%, din volumul vânzărilor pe piața internă nu se situau sub costurile unitare, valoarea normală a fost calculată ca preț de vânzare mediu ponderat al acelor tranzacții care au fost făcute la sau peste costurile unitare ale tipului în cauză.

(c) Pentru acele tipuri de produse pentru care mai puțin de 10% din volum s-a vândut pe piața internă la un preț care nu situa sub costul unitar, s-a considerat că tipul de produs în cauză nu a fost vândut în cadrul operațiunilor comerciale normale și, prin urmare, valoarea normală a trebuit să fie construită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.

(36) Pentru acele tipuri de produse pentru care nu au fost efectuate vânzări interne în cadrul operațiunilor comerciale normale, s-a analizat dacă valoarea normală ar putea fi stabilită pe baza prețurilor practicate pe piața internă de alți producători, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază. Atunci când nu au fost disponibile prețuri interne fiabile ale altor producători, s-a folosit valoarea normală construită, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.

(37) Atunci când valoarea normală a fost construită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și valoarea profitului s-au bazat pe informații reale cu privire la producție și vânzări, în cadrul operațiunilor comerciale normale, de produs similar, de către producătorul-exportator în cauză, în temeiul articolului 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază.

3. PREȚUL DE EXPORT

(38) În toate cazurile în care produsul în cauză a fost exportat către clienți independenți din Comunitate, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, adică pe baza prețurilor de export efectiv plătite sau de plătit.

(39) Atunci când vânzarea la export s-a efectuat prin intermediul unui importator afiliat și tranzacția nu a fost considerată fiabilă, prețul de export a fost construit, în temeiul articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, pe baza prețului la care produsele importate au fost revândute prima dată către un cumpărător independent, ajustat corespunzător pentru toate costurile suportate între import și revânzare, precum și pe baza unei marje rezonabile pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și profituri. În această privință, au fost folosite costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale proprii importatorului afiliat. Marja de profit s-a stabilit pe baza informațiilor disponibile comunicate de importatorii independenți care au cooperat.

(40) În cazurile în care nu a existat un preț de export și în consecință, nici o revânzare a produselor importate, prețul de export a fost construit pe baza oricăror criterii rezonabile, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază.

4. COMPARAȚIA

(41) Valoarea normală și prețurile de export pentru tipuri comparabile de produs au fost comparate pe bază franco fabrică. În scopul asigurării unei comparații corecte între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod adecvat, sub formă de ajustări, de diferențele care afectau prețurile și comparabilitatea prețurilor în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Ajustări corespunzătoare au fost acordate în toate cazurile în care s-a constatat că sunt rezonabile, precise și susținute de elemente de probă verificate.

5. MARJA DE DUMPING PENTRU SOCIETĂȚILE CARE AU FĂCUT OBIECTUL ANCHETEI

(42) Ca regulă generală și în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping pentru fiecare producător-exportator s-a stabilit pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat pe tip de produs.

(43) În cazul grupurilor de societăți afiliate, s-a stabilit o marjă comună de dumping aplicabilă pentru toate societățile din grup, în conformitate cu practica standard a Comisiei, pentru a evita posibila circumvenție a măsurilor.

6. MARJA DE DUMPING REZIDUALĂ

(44) Pentru societățile necooperante, s-a determinat o marjă de dumping reziduală, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, pe baza informațiilor disponibile.

(45) Pentru a determina marja de dumping reziduală, s-a stabilit mai întâi gradul de cooperare. Gradul de cooperare a fost considerat înalt atunci când volumul exporturilor efectuate de către producătorii-exportatori cooperanți s-a situat aproape de cel furnizat de Eurostat pentru țara în cauză și atunci când nu a existat niciun motiv pentru a considera că producătorul-exportator s-a abținut de la cooperare. În astfel de cazuri, marja reziduală de dumping a fost stabilită la nivelul societății cooperante cu cea mai înaltă marjă de dumping, cu scopul de a asigura eficacitatea oricărei măsuri.

(46) În general, atunci când gradul de cooperare a fost scăzut, marja reziduală de dumping a fost stabilită la cea mai înaltă marjă existentă pentru un model reprezentativ pentru un alt producător cooperant. Această abordare a fost considerată necesară cu scopul de a evita recompensarea lipsei de cooperare.

7. BOSNIA ȘI HERȚEGOVINA

7.1. Observații generale

(47) Importurile din Bosnia și Herțegovina s-au ridicat la 33 kilotone (KT) în cursul PA și au atins o cotă de piață de circa 2,5%. Cel mai mare producător-exportator a reprezentat peste 90% din producția totală din Bosnia și Herțegovina (destinată pieței interne și exportului). Acesta a cooperat în cadrul anchetei și a răspuns la chestionar.

7.2. Valoarea normală

(48) Volumul total de vânzări interne de produs similar a fost reprezentativ, astfel cum este definit în considerentul (32). În conformitate cu metodologia generală descrisă mai sus, valoarea normală s-a bazat pe prețurile plătite sau de plătit, în cadrul operațiunilor comerciale normale, de către clienți independenți din Bosnia și Herțegovina, sau, după caz, a fost construită.

7.3. Prețul de export

(49) În toate cazurile, produsul în cauză a fost vândut către clienți independenți din Comunitate. Astfel, prețul de export s-a bazat pe prețurile plătite sau de plătit de către clienți independenți din Comunitate, în temeiul articolului 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

(50) Exportatorul a contestat valoarea costurilor de transport pretinsă de reclamant. Acesta a reușit, într-adevăr, să demonstreze în timpul anchetei la fața locului, că aceste costuri au fost mai scăzute.

7.4. Comparația

(51) Valoarea normală și prețul de export au fost comparate pe bază franco fabrică. În scopul asigurării unei comparații corecte, s-a ținut seama în mod adecvat, sub formă de ajustări, de diferențele care afectau comparabilitatea prețurilor în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. După notificare, una din părți a contestat pretinsele ajustări făcute pentru diferențele referitoare la caracteristici fizice efectuate de Comisie. Cu toate acestea, ajustările pentru caracteristici fizice nu au fost nici justificate și nici aplicate la calcularea marjei de dumping pentru unicul producător-exportator din Bosnia și Herțegovina.

7.5. Marja de dumping

(52) Comparația între media ponderată a valorii normale și media ponderată a prețului de export a evidențiat o marjă de dumping de 0,7%.

(53) Deoarece marja de dumping este de minimis , adică sub 2%, în conformitate cu articolul 9 alineatul (3) din regulamentul de bază, procedura împotriva Bosniei și Herțegovinei ar trebui să fie încheiată fără a impune măsuri. Natura și impactul importurilor din această țară sunt analizate în partea consacrată prejudiciului, printre „alți factori”.

8. REPUBLICA POPULARĂ CHINEZĂ (RPC)

8.1. Observații generale

(54) Astfel cum a raportat Eurostat (toate codurile NC), importurile chineze au crescut brusc în ultimii ani, de la 22 KT în 2004 la 111 KT în 2006 (180 KT în cursul PA). RPC este astfel de departe cel mai mare importator de pe piața comunitară, cu o cotă de piață care a crescut de la 1,8% în 2004 la peste 13,8% în cursul PA. Producătorii cooperanți au raportat volume chiar mai ridicate de 233 KT pentru exporturi. Șase societăți eșantionate au raportat 219 KT. O primă implicație a acestei discrepanțe este aceea că penetrarea pieței și cota exporturilor chineze este mult mai semnificativă decât s-a crezut inițial.

(55) Această discrepanță a cantităților raportate de Eurostat și de producătorii cooperanți ar putea să corespundă și unei declarații vamale inadecvate pentru produsul în cauză. Aceasta coincide cu afirmațiile făcute de industria comunitară, care indică faptul că produsul în cauză nu este declarat corespunzător. În ansamblu, ancheta a reflectat faptul că operatorii pot să vândă tipuri diferite de tuburi (unele aparținând produsului în cauză, altele nu) în cadrul aceleiași facturi. De aceea, nu se exclude faptul că, în funcție de cât de clar sunt specificate aceste diferențe pe factură, aceasta poate fi folosită ca o declarație incorectă de către declarant a produsului în cauză sub alte coduri decât cele asociate produsului în cauză.

8.2. Statutul de societate care funcționează în condițiile economiei de piață

(56) În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping privind importurile originare din RPC, valoarea normală trebuie să fie determinată în conformitate cu alineatele (1) - (6) din articolul menționat pentru acei producători despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.

(57) Pe scurt și doar din motive de claritate, criteriile de acordare a statutului de societate care funcționează în condițiile economiei de piață sunt rezumate mai jos:

1. Deciziile cu privire asupra prețurilor și asupra costurilor să fie adoptate ținând seama de semnalele pieței și fără intervenția statului.

2. Evidențele contabile sunt auditate independent, în conformitate cu standardele de contabilitate internaționale și aplicate în toate situațiile.

3. Nu există denaturări semnificative preluate de la sistemul anterior de economie nesupusă regulilor pieței.

4. Legislația privind falimentul și proprietatea să asigure securitatea juridică și stabilitatea.

5. Operațiunile de schimb se efectuează la cursul pieței.

(58) Ca urmare a inițierii anchetei prezente, un eșantion de șase producători/grupuri de producători chinezi („entități”) a fost selectat; toți au solicitat statutul de societate care funcționează în condițiile economiei de piață în temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază și au trimis formularul de cerere în acest sens în termenul stabilit. În baza cererilor acestora, au fost verificați la fața locului. Este o practică constantă a Comisiei să analizeze dacă un grup de societăți afiliate în ansamblu îndeplinesc condițiile pentru acordarea statutului de societate care funcționează în condițiile economiei de piață. De aceea, atunci când o filială sau o altă societate afiliată solicitantului este un producător și/sau un exportator și/sau un comerciant al produsului în cauză, societatea a fost invitată să completeze un formular separat de cerere în acest sens.

(59) Pe baza verificărilor la fața locului, la sediul celor șase entități eșantionate, s-a decis ca toate solicitările de acordare a statutului de societate care funcționează în condițiile economiei de piață ale acestora să fie respinse. Aceasta s-a datorat faptului că niciuna dintre entități nu îndeplinea criteriile 1, 2 și 3 (a se vedea analiza de mai jos). Ancheta a arătat faptul că toate entitățile îndeplinesc criteriile 4 și 5. Aceasta înseamnă că legile privind falimentul și proprietatea garantează stabilitatea și securitatea juridică și că operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursurile pieței.

Criteriul 1 – Deciziile referitoare la politica comercială se iau ca răspuns la semnalele pieței, fără intervenția semnificativă a statului, iar costurile reflectă valorile pieței

(60) În multe cazuri, documentația societăților nu a fost fiabilă. Unele societăți au prezentat versiuni diferite ale aceluiași document (de exemplu, licențe comerciale corectate, două seturi diferite de statut al societății, având acționari diferiți, statute ale societății care nu au fost semnate niciodată). Autoritățile locale nu numai că au acceptat astfel de situații, dar au și emis certificate și documente corespunzătoare, fără niciun temei. Astfel de documente care nu sunt fiabile au făcut ca statutul juridic al societăților să fie nesigur și au sugerat că influența statului nu a fost eliminată.

(61) În alte cazuri au existat ambiguități cu privire la licența comercială. Într-unul din cazuri, s-a emis o licență comercială inițial fără a specifica nici data de începere, nici data de încheiere a activității. Într-o etapă ulterioară, s-a emis o versiune care conținea numai data de încheiere. Aceasta pune sub semnul întrebării, în general, fiabilitatea documentelor prezentate.

(62) După ce au fost făcute publice constatările Comisiei, societățile au subliniat în general faptul că erau private. Cu toate acestea, contrar afirmațiilor lor, s-a stabilit interferența statului și în cazul în care nu exista proprietate de stat sau proprietatea de stat era doar parțială. Așa cum s-a demonstrat mai sus, alte elemente au condus la concluzia că exista o intervenție semnificativă din partea statului, în general.

(63) Observațiile primite nu au fost în măsură să modifice constatările Comisiei. S-a concluzionat că societățile fac obiectul unei intervenții semnificative a statului.

Criteriul 2 – Firmele dețin un set clar de înregistrări contabile auditate independent

(64) Au fost constatate câteva neregularități cu privire la practicile contabile ale societăților care au făcut obiectul anchetei. Pentru toate entitățile s-a constatat că înregistrările contabile nu erau păstrate într-o manieră coerentă.

(65) De exemplu, unele neregularități au fost stabilite cu privire la modul în care societățile și-au mărit capitalul social (creșterea capitalului nu reflecta investiția reală). În unele cazuri, valoarea capitalului societății nu a fost depozitată niciodată în numerar sau în natură. În alte cazuri, creanțele neexigibile nu erau înregistrate în conformitate cu standardele contabile internaționale. Situațiile financiare ale unor societăți nu reflectau capitalul înregistrat, așa cum era declarat în documentele societății, precum statutul societății sau licența comercială. Au fost constatate neregularități și în ceea ce privește amortizarea (unele societăți au încetat să amortizeze unele active) sau drepturile de folosire a terenurilor, care nu erau înregistrate corespunzător.

(66) Unele entități au pretins că neregularitățile din sistemele lor contabile nu ar fi trebuit să aibă un impact asupra deciziei referitoare la statutul de societate care funcționează în condițiile economiei de piață într-o asemenea măsură. În conformitate cu aceste solicitări, neregularitățile din sistemul contabil, deși numeroase, nu sunt suficiente pentru a concluziona că nu se îndeplinește criteriul 2. Cu toate acestea, presupunând că s-ar considera că se îndeplinește criteriul 2 dacă neregularitățile contabile ar putea fi calificate minore, în acest caz special, așa cum rezultă din alineatele precedente, neregularitățile nu sunt minore.

(67) S-a afirmat de asemenea, în unele cazuri, că auditarea conturilor a fost făcută de auditori externi și, în consecință, independenți. Cu toate acestea, auditorii nu au semnalat niciuna din problemele care au fost constatate în timpul anchetei și, astfel, nu au respectat standardele contabile internaționale. În consecință, entitățile în cauză nu au reușit să demonstreze faptul că dețin un set clar de înregistrări contabile de bază care să fi fost auditate independent, în conformitate cu standardele internaționale.

Criteriul 3 – Nicio distorsiune nu este reportată din sistemul fără economie de piață

(68) Au existat și neregularități în ceea ce privește contractele privind folosința terenurilor. În multe cazuri, nu s-a putut prezenta nicio dovadă a plății drepturilor de folosință a terenului care, dat fiind că este proprietate a statului, expune aceste entități la o influență semnificativă din partea statului. Unele entități nu au reușit să prezinte dovezi fiabile ale cumpărării și transferului de acțiuni. În unele cazuri, reevaluarea activelor a fost în mod clar arbitrară. Neregularitățile din procesul de privatizare au aruncat umbre de îndoială asupra tuturor transferurilor ulterioare de acțiuni și par să fie sursa de putere a autorităților locale pentru a interveni în funcționarea unora dintre societăți.

(69) Ca urmare, neregularitățile privind procesul de privatizare au încă un impact asupra situației prezente și a operațiunilor societăților, deoarece costurile de producție și valoarea activelor fac obiectul unor distorsiuni semnificative reportate din sistemul precedent fără economie de piață.

(70) S-a cerut opinia Comitetului consultativ, iar părțile direct interesate au fost informate corespunzător. Industriei comunitare i s-a oferit oportunitatea să își prezinte observațiile, însă nu s-au primit niciun fel de observații cu privire la determinarea statutului de societate care funcționează în condițiile economiei de piață.

(71) Comisia a primit observații din partea solicitanților statutului de societate care funcționează în condițiile economiei de piață. Aceste observații au fost abordate, după caz, fie în analiza de mai sus, fie printr-un răspuns individual către exportatorul în cauză. Cu toate acestea, niciuna din observațiile primite nu a fost în măsură să modifice constatările privind statutul de societate care funcționează în condițiile economiei de piață.

8.3. Tratament individual (TI)

(72) În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă la nivel de țară, după caz, pentru țările care intră sub incidența articolului menționat, cu excepția cazurilor în care societățile pot să demonstreze că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.

(73) Natura intervenției statului stabilită pentru toate societățile afectează activitatea lor în ansamblu. De aceea, nu se poate exclude că o astfel de influență ar avea impact asupra determinării prețurilor de export și a cantităților exportate, precum și asupra determinării condițiilor de vânzare și a altor aspecte conexe cu privire la activitatea de export.

(74) De asemenea, se reamintește că cele șase entități anchetate reprezentau aproape totalitatea exporturilor către Comunitate. Dată fiind această concentrare, numărul relativ scăzut de operatori pe piață și nivelul semnificativ de intervenție a statului stabilit la toate entitățile anchetate, nu se poate exclude faptul că intervenția statului va fi folosită pentru a eluda măsurile dacă se aplică niveluri diferite ale taxelor pentru exportatorii independenți.

(75) Prin urmare, societățile nu au reușit să demonstreze că îndeplinesc criteriile (b) și (e), astfel cum se prevede la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.

8.4. Determinarea valorii normale pentru toți producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat statutul de societate care funcționează în condițiile economiei de piață

8.4.1. Țară analoagă

(76) În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, pentru societățile cărora nu li s-a putut acorda statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețurilor sau a valorii construite într-o țară analogă.

(77) În avizul 1, Comisia a indicat intenția sa de a folosi SUA drept țară analoagă corespunzătoare, cu scopul de a stabili valoarea normală pentru RPC și Belarus, iar părțile interesate au fost invitate să prezinte observații. Una dintre părțile interesate a ridicat obiecții la această propunere, indicând că Turcia ar reprezenta o alegere mai adecvată și arătând că, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, după caz, se va folosi o țară terță cu economie de piață care face obiectul aceleiași anchete. S-a menționat în continuare că Turcia a fost folosită ca țară analoagă pentru Ucraina în ancheta inițială.

(78) Cu toate acestea, instituțiile și-au menținut părerea că SUA reprezintă o alegere mai adecvată de țară analogă în sensul prezentei anchete noi, având în vedere argumentele stabilite mai jos.

(79) În primul rând, instituțiile comunitare ar fi de acord, în principiu că, într-o reexaminare, ar fi logic să se ia ca punct de plecare utilizarea aceleiași țări analoge ca și în ancheta inițială (deși chiar și într-o reexaminare ar putea exista motive întemeiate pentru o schimbare). Cu toate acestea, în ceea ce privește RPC și Belarus, acest regulament nu se bazează pe o reexaminare, ci pe o nouă anchetă. Prin urmare, aceste considerente nu se aplică. În plus, astfel cum s-a explicat în alt loc din prezentul regulament, în conformitate cu raportul Organului de Apel al OMC cu privire la cazul Beef and Rice ( Mexico )[10], societățile turce în cazul cărora s-a constatat o taxă zero în cadrul anchetei inițiale nu au fost luate în considerare pentru a face obiectul prezentei proceduri. Prin urmare, instituțiile nu au o imagine completă a valorii normale pe piața turcă. În plus, se pare că există anumite denaturări pe piața din Turcia. În special, cota de piață a importurilor din Turcia a fost foarte scăzută, de 3,3%, în timp ce pătrunderea pe piață a importurilor în SUA a fost de 39%. Această cotă de piață scăzută a importurilor ar putea indica un anumit obstacol în calea concurenței internaționale de pe piața turcă, în ciuda faptului că există în jur de 15 producători cunoscuți în Turcia.

(80) Pe de altă parte, SUA este o piață importantă pentru tuburile sudate, în general, și pentru produsul în cauză, cu o dimensiune similară Comunității. Gradul de concurență pare să fie semnificativ. Se pare că există peste 15 producători interni aflați în concurență unul cu celălalt, care dețin o cotă semnificativă din vânzările interne atunci când se face comparație cu exporturile chineze către Comunitate.

(81) În plus, există importuri semnificative în SUA din țări terțe, cu toate că existau măsuri antidumping în cursul PA cu privire la importurile din mai multe țări (Taiwan, Mexic, Turcia, Thailanda, Brazilia, India și Coreea). În cursul PA, s-a estimat că importurile reprezintă peste o treime din consumul SUA și că provin, circa trei pătrimi din volumul de importuri, din țări care fac obiectul unor taxe vamale de 0% și nu fac obiectul unor taxe antidumping. De fapt, PA corespunde unei perioade în care autoritățile din SUA au anchetat exporturile chineze cu privire la așa zise practici de dumping prejudiciabil, ceea ce a condus la instituirea unor măsuri în ianuarie 2008 (modificate mai târziu, în aprilie 2008 și care variază între 69,2% și 85,55%).[11] Aceste măsuri nu au, astfel, niciun impact perceptibil asupra analizei menționate anterior, ci reflectă mai mult nivelul prețurilor din SUA în cursul PA, care ar fi eliminat sau redus artificial din cauza impactului importurilor chineze care fac obiectul unui dumping.

(82) Mai mult, procesul de producție și accesul la materii prime este comparabil în SUA și în RPC, ultima din acestea părând să nu se bucure de niciun avantaj natural perceptibil pentru producția și vânzarea produsului în cauză.

(83) Comparând pe această bază Turcia și SUA, s-a concluzionat că SUA este țara analogă adecvată pentru RPC și Belarus.

(84) Au fost trimise chestionare către toți producătorii cunoscuți din SUA. Comisia a primit un răspuns din partea unui producător important. Atât producția, cât și vânzările interne ale producătorului cooperant au fost reprezentative în vederea stabilirii valorii normale.

8.4.2. Determinarea valorii normale în țara analogă

(85) În urma alegerii SUA ca țară analogă și în temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza informațiilor primite de la producătorul cooperant din țara analogă, adică pe baza prețurilor plătite sau de plătit, în conformitate cu metodologia stabilită la considerentele (32) - (37) de mai sus.

(86) S-a constatat că vânzările interne ale producătorului de produs similar sunt reprezentative comparativ cu produsul în cauză exportat către Comunitate de către producătorii-exportatori din RPC. Mai mult, s-a considerat că vânzările sale interne au fost efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale.

8.5. Prețul de export

(87) Atunci când vânzările la export către Comunitate au fost făcute direct către clienți independenți, prețurile de export au fost stabilite pe baza prețurilor efectiv plătite sau de plătit pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

(88) Atunci când vânzările din exporturi către Comunitate au fost făcute prin intermediul unor societăți comerciale independente, prețurile de export au fost stabilite pe baza prețurilor produsului care a fost vândut la export societăților comerciale, adică unui cumpărător independent, de către producătorii în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

8.6. Comparația

(89) Valoarea normală și prețurile de export au fost comparate pe bază franco fabrică. În scopul asigurării unei comparații corecte între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod adecvat, sub formă de ajustări, de diferențele care afectau prețurile și comparabilitatea prețurilor în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Ajustări corespunzătoare cu privire la transport și asigurări, credite, comisioane și taxe bancare au fost acordate atunci când se justifica acest lucru. De asemenea, s-au făcut ajustări corespunzătoare pentru a ține seama de diferențe privind caracteristicile fizice, după caz.

8.7. Determinarea dumpingului

(90) Pentru a calcula marja națională de dumping aplicabilă tuturor exportatorilor din RPC, Comisia a stabilit mai întâi gradul de cooperare. S-a făcut o comparație între importurile totale de produs în cauză originare din RPC, calculate pe baza Eurostat și volumul exporturilor, așa cum a fost raportat în răspunsurile la chestionar, prezentate de exportatorii din RPC: Astfel cum se menționează mai sus, în considerentul (54), a existat o discrepanță între cantitatea de exporturi raportată de Eurostat și cantitatea declarată de producătorii-exportatori în răspunsurile lor la chestionare (180 KT comparativ cu 216 KT). Pe această bază, s-a apreciat că gradul de cooperare a fost foarte ridicat.

(91) Marja de dumping a fost calculată, în consecință, după cum urmează. Prețul de export a fost calculat pe baza informațiilor detaliate furnizate de exportatorii cooperanți în răspunsurile la chestionar, cu excepția unei entități, al cărei răspuns nu a fost complet și a făcut imposibilă compararea caracteristicilor fizice ale produselor. Prețul de export a fost comparat cu valoarea normală stabilită în țara analogă.

(92) Nivelul național al dumpingului a fost stabilit la 130,8% din prețul de import CIF frontieră comunitară.

9. BELARUS

9.1. Observații generale

(93) În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, Belarus nu este considerată o țară cu economie de piață. Prin urmare, valoarea normală în ceea ce privește exporturile belaruse către Comunitate a fost determinată pe baza informațiilor obținute de la un producător dintr-o țară terță cu economie de piață.

(94) În cursul PA, importurile din Belarus s-au ridicat în total la circa 29 KT și au avut, astfel, o cotă de piață de circa 2,3%. Singurul producător cunoscut belarus a cooperat la anchetă și a trimis răspuns la chestionar. Acesta lucrează în cadrul unui contract de lucru pe bază de comandă cu doi importatori din Germania și Elveția. Numai importatorul cu sediul în UE a cooperat în cadrul anchetei.

(95) În cadrul contractului de lucru pe bază de comandă, importatorul german, care este o entitate independentă de producătorul belarus, îi furnizează acestuia din urmă materii prime și suportă toate cheltuielile legate de importul lor în Belarus (cheltuieli de transport, manipulare și asigurări). Apoi plătește o taxă pentru acest serviciu și suportă cheltuielile de transport, manipulare și asigurări din Belarus către UE. Pe parcursul întregului proces de fabricație, importatorul german rămâne proprietarul produsului în cauză exportat din Belarus. Datorită faptului că în contractul de lucru pe bază de comandă nu există niciun preț de export efectiv, acesta a trebuit să fie construit.

(96) S-a făcut o comparație între importurile totale de produs în cauză originare din Belarus, calculate pe baza Eurostat (folosind codurile NC ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 și ex 7306 30 77) și volumul de exporturi, astfel cum a fost raportat în răspunsurile la chestionar prezentate de producătorul cooperant și operatorul german menționat anterior. Pe această bază, s-a stabilit că gradul de cooperare a fost scăzut, și anume 30% din exporturile totale belaruse către Comunitate.

(97) Nu au existat solicitări cu privire la un tratament individual, în temeiul articolului 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.

9.2. Valoarea normală

(98) Valoarea normală a fost stabilită pe baza prețurilor sau valorii construite pentru o țară analogă, în temeiul articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază.

9.2.1. Țară analogă

(99) Așa cum s-a menționat mai sus în partea referitoare la RPC, avizul 1 a indicat SUA ca țară analogă adecvată în scopul stabilirii valorii normale pentru Belarus, precum și pentru RPC. Motivele principale care justifică alegerea SUA, menționate mai sus în analiza pentru RPC, se aplică și pentru Belarus. Două părți s-au opus alegerii SUA ca țară analogă și au sugerat să fie aleasă Turcia în locul acesteia. Motivele principale care justifică alegerea SUA de către Comisie, în locul Turciei, au fost subliniate în considerentele (76) - (84) de mai sus.

(100) În consecință, s-a aplicat metodologia detaliată în considerentele (32) - (37) pentru a determina valoarea normală.

9.3. Prețul de export

(101) Informațiile furnizate de importatorul german se refereau numai la o parte din produsele originare din Belarus și exportate către Comunitate. Nu au fost furnizate informații cu privire la cealaltă parte, foarte substanțială, a acelor importuri. De aceea, a fost necesar să se folosească, în ceea ce privește ultima parte, cele mai bune date disponibile în temeiul articolului 18 din regulamentul de bază.

(102) Au fost analizate două surse principale de informații. Datele Eurostat nu au fost considerate a fi adecvate. În primul rând, conțineau operațiunile de lucru pe bază de comandă cu operatorul german pentru care nu exista niciun preț de export. În al doilea rând, conțineau și operațiunile de lucru pe bază de comandă cu societatea elvețiană care nu a cooperat. Ar trebui să fie subliniat și faptul că, în conformitate cu solicitările din partea anumitor părți și cu site-ul internet al Interpipe Group, societatea ucraineană care face obiectul reexaminării intermediare cu privire la Ucraina, acest grup are legătură atât cu societatea elvețiană, cât și cu societatea belarusă. În lipsa cooperării de orice fel cu societatea elvețiană, nu s-a putut stabili niciun preț de export pentru tranzacțiile efectuate de aceasta.

(103) Pe de altă parte, au fost disponibile informații detaliate în funcție de tipul de produs din tranzacțiile asociate operatorului german menționat anterior, inclusiv costurile și cheltuielile operatorului. Aceasta i-a permis autorității responsabile cu ancheta să stabilească un preț de export pentru fiecare tip de produs, astfel cum se explică mai jos. Acestea au fost considerate, în consecință, cele mai bune informații disponibile pentru Comisie.

(104) Prețul de export a fost construit pe baza prețului produsului în cauză vândut către primul client independent al importatorului german cooperant. În acest caz specific, datorită contractului de lucru pe bază de comandă, au fost necesare anumite ajustări pentru a stabili un preț de export fiabil, la nivelul frontierei comunitare. Astfel, s-au făcut ajustări pentru toate cheltuielile efectuate între granițele Comunității și primul client independent al importatorului german. Acestea au inclus costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și profitul importatorului german, precum și transportul, asigurările și taxele vamale din cadrul Comunității.

9.4. Comparația

(105) Valoarea normală și prețurile de export au fost comparate pe bază franco fabrică. În scopul asigurării unei comparații corecte între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod adecvat, sub formă de ajustări, de diferențele care afectau prețurile și comparabilitatea prețurilor în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Ajustări corespunzătoare cu privire la caracteristicile fizice, costuri de transport și asigurări și taxe vamale au fost acordate atunci când s-au considerat a fi justificate, precise și susținute de elemente de probă verificate.

9.5. Determinarea dumpingului

(106) Pe această bază s-a stabilit nivelul național al dumpingului la 92,4% din prețul de import CIF frontieră comunitară.

10. RUSIA

10.1. Observații generale

(107) Volumul importurilor ruse s-a ridicat la circa 36 KT, corespunzător unei cote de piață de 3,3% în cursul PA.

(108) Datorită numărului aparent mare de producători-exportatori, inițial s-a selectat un eșantion. În acel context, patru grupuri au fost notificate, dar s-au primit răspunsuri doar din partea a două dintre acestea la chestionarul Comisiei, prin urmare, eșantionarea nu mai era necesară.

10.2. Valoarea normală

(109) Pentru ambii producători-exportatori, vânzările interne ale produsului în cauză au fost reprezentative, astfel cum sunt definite în considerentul (32). În conformitate cu metodologia descrisă în considerentul (33) și următoarele, valoarea normală s-a bazat pe prețurile plătite sau de plătit, în cadrul operațiunilor comerciale normale, de clienți independenți din Federația Rusă.

(110) În ceea ce privește costurile de fabricație și, în special costurile cu energia, mai precis costul gazului, s-a analizat dacă prețul gazului plătit de producătorii-exportatori reflecta rezonabil costurile asociate producției și distribuției de gaz.

(111) S-a constatat că prețul intern al gazului plătit de producătorii-exportatori era circa o pătrime din prețul de export al gazului natural din Rusia. În acest sens, toate informațiile disponibile reflectă faptul că prețurile interne ale gazului în Rusia sunt prețuri reglementate, care se află cu mult sub prețurile de piață plătite pentru gazul natural pe piețele nereglementate. În consecință, deoarece costurile cu gazul nu erau reflectate în mod rezonabil în înregistrările producătorilor-exportatori, așa cum se specifică la articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, a fost necesar ca acestea să fie ajustate corespunzător. În lipsa oricăror prețuri ale gazului suficient de reprezentative, nedistorsionate, referitoare la piața internă rusă, s-a considerat adecvat să se facă ajustarea în conformitate cu articolul 2 alineatul (5), pe baza informațiilor provenite de pe alte piețe reprezentative. Prețul ajustat s-a bazat pe prețul mediu al gazului rusesc vândut la export, la granița germano-cehă (Waidhaus), ajustat pentru costurile locale de distribuție. Fiind principalul punct de vânzare al gazului rusesc către UE, care este cea mai mare piață pentru gazul rusesc și unde există, în același timp, prețuri care reflectă în mod rezonabil costurile, Waidhaus poate fi considerat drept piață reprezentativă în înțelesul articolului 2 alineatul (5) din regulamentul de bază.

(112) Pentru acele tipuri de produse pentru care s-a construit valoarea normală, astfel cum s-a menționat mai sus, construirea s-a făcut pe baza costurilor de fabricație ale tipurilor exportate după ajustarea costului gazului.

10.3. Prețul de export

(113) În acele cazuri în care exporturile către Comunitate au fost efectuate prin intermediul unui importator afiliat, localizat în Comunitate, s-a stabilit un preț de export construit, în temeiul articolului 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. În cazurile în care exporturile au fost făcute către clienți independenți din Comunitate, prin intermediul unui comerciant afiliat din Federația Rusă, prețurile de export s-au bazat pe prețurile plătite sau de plătit de către clienți independenți din Comunitate.

10.4. Comparația

(114) Au fost făcute ajustări adecvate cu privire la credite, costurile de transport și taxele auxiliare atunci când s-a constatat că acestea au fost justificate și susținute de elemente de probă verificate.

10.5. Marja de dumping

(115) Comparația dintre valoarea normală și prețul de export a arătat existența dumpingului. După notificare, ambii producători-exportatori ruși au prezentat comentarii. În primul caz, comentarii fondate, care tratau în special ajustările privind valorile normale construite au condus la o modificare minoră a marjei de dumping, care nu va avea nici un impact asupra taxei antidumping, deoarece marja de dumping revizuită se situează în continuare deasupra marjei de prejudiciu. În al doilea caz, partea interesată a semnalat o eroare materială care a condus la o dublă contabilizare a costurilor de vânzare, cheltuielilor administrative și a altor costuri generale; această eroare a fost corectată. Pe această bază, marjele de dumping (pentru fiecare grup de producători-exportatori) exprimate ca procent din prețul de import CIF frontieră comunitară, înainte de vămuire, sunt următoarele:

- TMK Group (societatea pe acțiuni deschisă Seversky Pipe Plant și societatea pe acțiuni Taganrog Metallurgical Works) – 22,7%

- OMK Group (societatea pe acțiuni deschisă Vyksa Steel Works și societatea pe acțiuni Almetjvesk Pipe Plant) – 10,1%

10.6. Concluziile referitoare la dumping cu privire la Rusia

(116) Deoarece gradul de cooperare a fost ridicat (peste 90 % din exporturile de produs în cauză din Federația Rusă către Comunitate, conform datelor furnizate de Eurostat), marja reziduală de dumping aplicabilă tuturor celorlalți exportatori din Federația Rusă a fost stabilită la același nivel ca cea stabilită pentru producătorul-exportator cooperant TMK Group, respectiv 22,7%.

D. PROBABILITATEA CONTINUĂRII ȘI/SAU REAPARIȚIEI DUMPINGULUI ÎN CONFORMITATE CU ARTICOLUL 11 ALINEATUL (2) DIN REGULAMENTUL DE BAZĂ; ADECVAREA NIVELULUI MĂSURII ÎN CEEA CE PRIVEȘTE DUMPINGUL ÎN CONFORMITATE CU ARTICOLUL 11 ALINEATUL (3) DIN REGULAMENTUL DE BAZĂ.

1. GENERALITĂȚI

(117) În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă este probabil ca dumpingul să continue sau reapară la o posibilă expirare a măsurilor în vigoare împotriva Thailandei, Turciei și Ucrainei.

(118) Mai mult, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, pentru Turcia și pentru o societate ucraineană, s-a analizat dacă circumstanțele s-au schimbat de la ancheta inițială cu privire la dumping și dacă această schimbare ar putea fi considerată ca având un caracter durabil.

2. THAILANDA

2.1. Observații preliminare

(119) Spre deosebire de ancheta inițială, nu au existat exporturi de produs în cauză din Thailanda în cursul PA conform datelor Eurostat. Unicul producător cooperant nu a declarat vânzări la export către Comunitate, iar alți operatori exportatori nu au cooperat. Statisticile privind exporturile thailandeze nu sugerează faptul că au existat exporturi thailandeze înregistrate în cursul PA care s-ar putea referi, de asemenea, în parte la produsul în cauză, ci acestea au fost, în orice caz, neglijabile din punct de vedere al volumului și, astfel, nu ar fi fost reprezentative.

(120) Nivelul de cooperare în reexaminarea actuală a fost foarte scăzut, cu un singur producător thailandez care s-a făcut cunoscut în cursul procedurii. Potrivit plângerii și după cum se confirmă prin intermediul informațiilor public disponibile, au existat totuși cel puțin doisprezece alți producători de produs în cauză în Thailanda în timpul PA. Niciunul dintre aceștia nu au cooperat în cadrul anchetei și, în consecință, nivelul de cooperare a corespuns cu mai puțin de 10% din totalul estimat de producția thailandeză de produs în cauză.

2.2. Dumpingul importurilor în perioada de anchetă

(121) Singurul producător thailandez cooperant nu a avut exporturi către Comunitate în cursul PA. Având în vedere că nu au existat exporturi de produs în cauză către Comunitate, originare din Thailanda, nu putea să existe o continuare a dumpingului. Rezultă că, în acest caz, analiza trebuie să se bazeze pe probabilitatea reapariției dumpingului în cazul abrogării măsurilor.

2.3. Dezvoltarea importurilor în cazul abrogării măsurilor

2.3.1. Observații preliminare

(122) Astfel cum se subliniază în considerentul (120), ancheta a arătat că existau cel puțin treisprezece producători de produs în cauză în Thailanda în cursul PA și numai unul dintre aceștia a cooperat la anchetă.

(123) S-a analizat în ce măsură informațiile provenite de la singurul producător thailandez cooperant ar putea să fie folosite în scopul analizării situației globale referitoare la evoluția probabilă a exporturilor din Thailanda, precum și, mai exact, pentru a servi ca un element de referință din punct de vedere al indicatorilor de prețuri interne și de export, costuri, capacități de producție și utilizarea capacității.

(124) În acest sens, au fost constatate o serie de deficiențe în legătură cu informațiile furnizate de către societatea cooperantă. În primul rând, societatea a fost în imposibilitatea de a reconcilia prețurile interne și de export cu tranzacțiile efective și cu conturile sale auditate pentru PA. Mai mult, societatea nu a putut furniza o defalcare a costurilor de producție în funcție de numărul de control al produsului („NCP”), astfel cum este definit în chestionarele trimise către părțile interesate. Producătorul a fost în măsură să furnizeze doar costul de producție ca medie a costului de producție, defalcat între tuburi negre și tuburi galvanizate pentru toate NCP-urile produse. Dovezi ale structurii costurilor NCP de la producători diferiți din alte țări vizate de anchetă, inclusiv în Comunitate, au arătat că există într-adevăr o mare variație a costurilor de producție per NCP. Acest lucru se aplică, de asemenea, la tipurile specifice de produse fabricate și vândute de către societatea thailandeză în cauză. În aceste condiții, o defalcare a costului, care nu permite o comparație per NCP nu poate fi considerată suficientă pentru a stabili valoarea normală internă.

(125) Chiar și în cazul în care astfel de informații ar putea fi obținute, ar trebui să se aibă în vedere faptul că producătorul cooperant corespundea unui procent mai mic de 10% din producția totală de produs în cauză din Thailanda, în sensul că informațiile ar fi trebuit să fie completate, în orice caz, de alte materiale statistice, pentru a evalua reprezentativitatea, în scopul evaluării la nivel național.

(126) Societatea a fost informată cu privire la intenția Comisiei de a aplica articolul 18 din regulamentul de bază și la motivele pentru care această măsură a fost considerată necesară într-o perioadă rezonabilă de timp, ținând cont de termenele limită ale anchetei. S-au primit comentarii, care au fost analizate temeinic și cărora li s-a răspuns în detaliu. Niciuna dintre explicațiile oferite de către societate nu a fost considerată satisfăcătoare, astfel încât să îi permită Comisiei să evite aplicarea celor mai bune informații disponibile pentru domeniile menționate mai sus.

(127) În consecință, informațiile privind prețurile interne și de export către alte țări pentru exportatorii thailandezi s-au bazat pe cele mai bune informații disponibile, inclusiv pe plângere și pe informații publice disponibile.

(128) În schimb, informațiile referitoare la stocuri, nivel de producție și capacitate, care au fost furnizate de către societate au putut fi verificate. Aceste informații, împreună cu cele din plângere au putut fi folosite în consecință pentru a stabili volumul și capacitatea de producție a tuturor producătorilor-exportatori din Thailanda.

(129) Având în vedere cele de mai sus, au fost luate în considerare următoarele aspecte pentru a evalua impactul probabil în cazul în care aceste măsuri ar fi abrogate.

2.3.2. Producția, capacitățile neutilizate și probabilitatea ca aceste capacități să fie direcționate către Comunitate

(130) Plângerea arată o capacitate de rezervă în Thailanda de peste 370 KT, reprezentând aproape 30% din capacitatea totală. Această capacitate de rezervă corespunde cu peste 25% din consumul total al Comunității [astfel cum este definit în considerentul (231)] și ar putea fi direcționată spre piața comunitară.

(131) Nivelul capacității de rezervă a fost chiar mai pronunțat la producătorul cooperant, care a reprezentat mai puțin de 10% din producția totală thailandeză în cursul PA. La acest producător, s-au constatat capacități de rezervă de peste 50% în cursul PA.

(132) Împreună, acești factori reflectă existența unei capacități de rezervă semnificative în Thailanda. În lipsa unor dovezi care să demonstreze că această capacitate ar putea fi absorbită printr-o creștere a vânzărilor pe piața internă, prin vânzările către alte țări terțe sau prin producția de alte produse decât produsul în cauză, se poate concluziona că în cazul expirării măsurilor, astfel de capacități de rezervă ar fi cel mai probabil direcționate către Comunitate, în special datorită atractivității Comunității ca piață de export.

(133) Având în vedere că piața comunitară este una dintre cele mai mari din lume, dimensiunea sa mare o face atractivă pentru orice producător-exportator thailandez de produs în cauză. Importanța potențială a pieței comunitare este în continuare intensificată prin faptul că SUA, care este o altă piață majoră, are măsuri în vigoare împotriva importurilor din Thailanda.

(134) Având în vedere și nivelul prețurilor relativ atractive din Comunitate, unde există canale de distribuție bine dezvoltate, se consideră că, în lipsa unor măsuri, acesta ar fi un imbold economic clar pentru o reorientare a exporturilor de pe marile piețe terțe, cum ar fi SUA, către Comunitate.

(135) În ansamblu, în aceste condiții, se consideră că orice creștere a capacității actuale de utilizare este de natură să fie orientată spre export, în special către piața comunitară.

2.3.3. Niveluri probabile ale prețului

(136) Un număr de factori reflectă probabilitatea ca prețurile thailandeze de export către Comunitate să facă obiectul unui dumping.

(137) În primul rând, exporturile către piețele majore ale unor țări terțe par să fi fost efectuate la prețuri de dumping. Acest lucru a fost confirmat de existența unor măsuri antidumping în SUA în marja a 15% pentru exporturile thailandeze de tuburi sudate. Acest lucru indică un model mai general de comportament bazat pe dumpingul către marile piețe terțe. Faptul că exporturile thailandeze către Comunitate s-au oprit după ce au fost instituite măsuri pare să consolideze ideea că producătorii-exportatori thailandezi sunt incapabili sau nu doresc să vândă la niveluri ale prețurilor care nu fac obiectul unui dumping.

(138) În plus, cu privire la produsul în cauză, care este, în general, destul de omogen, ar fi probabil ca vânzătorii thailandezi potențiali să ofere produse la prețurile practicate pentru alte importuri în Comunitate. Astfel cum s-a concluzionat în secțiunile precedente, prețurile de import din alte țări exportatoare sunt, în general, scăzute. Atunci când se consideră că există probabilitatea ca prețurile de export potențiale ale producătorilor-exportatori thailandezi să trebuiască să reflecte aceste prețuri mici și când se ia în considerare structura costurilor pentru produsul în cauză, care se bazează puternic pe prețurile pentru rulourile de oțel și pentru zinc, care au înregistrat creșteri semnificative în întreaga lume, ar fi probabil ca prețurile de export să facă obiectul unui dumping.

2.4. Concluzie

(139) În concluzie, o cantitate semnificativă de exporturi thailandeze este susceptibilă să fie vândută în Comunitate la prețuri de dumping în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

3. TURCIA (i): ASPECTE GENERALE REFERITOARE LA DUMPING ȘI LA ARTICOLUL 11 ALINEATUL (2)

3.1. Aspecte generale

(140) Reclamantul a susținut că importurile care fac obiectul unui dumping din Turcia ar fi de natură să conducă la prejudicii foarte grave pentru industria comunitară, dacă s-ar permite ca măsurile să expire. În contextul unei reexaminări intermediare (a se vedea mai jos) reclamantul a susținut că măsurile ar trebui să fie ajustate în sensul unei majorări ca urmare a presupuselor niveluri mai ridicate ale dumpingului și ale prejudiciilor.

(141) Informațiile statistice au indicat faptul că importurile din Turcia se ridică la 110 KT, reprezentând aproape 9% din consumul Comunității [astfel cum este definit la considerentul (231)]. Exista o discrepanță între valorile raportate de către Eurostat și cele raportate de societăți (138 KT). Se face trimitere la observațiile prezentate în considerentul (55).

(142) Metodologia generală utilizată pentru a calcula dumpingul [prezentată în considerentele (31) - (46) de mai sus] a fost aplicată tuturor producătorilor-exportatori din Turcia. Ea este diferită de metodologia folosită în mod excepțional în ancheta inițială pentru anumiți exportatori din cauza fluctuațiilor semnificative ale cursurilor de schimb în perioada de anchetă inițială. Din cauza acestor fluctuații, s-a considerat a fi mult mai adecvat în ancheta inițială să se facă o comparație între valoarea normală medie ponderată lunară și prețul de export mediu ponderat lunar. Cu toate acestea, aceste condiții excepționale nu au fost prezente în cadrul anchetei actuale și s-a aplicat în schimb metodologia standard, descrisă la considerentele (31) – (46) de mai sus. Astfel, în ancheta actuală, marja de dumping pentru producătorii-exportatori din Turcia a fost stabilită pe baza unei comparații a valorii normale medii ponderate cu prețul de export mediu ponderat.

(143) Următoarele societăți: Cayirova Boru Sanayi ve Ticaret AS, Istanbul, Yücel Boru ve Profil Endüstrisi AS, Istanbul, și Noksel Çelik Boru Sanayi AȘ, Ankara, ale căror marje de dumping individuale au fost egale cu zero în ancheta inițială, au făcut inițial obiectul cercetării în cadrul reexaminării și au fost incluse în eșantion. Cu toate acestea, deși articolul 9 alineatul (3) din regulamentul de bază prevede că societățile care au avut o marjă de dumping egală cu zero sau de minimis în ancheta inițială pot fi incluse într-o reexaminare, aceasta nu obligă instituțiile comunitare să includă astfel de societăți. Mai mult, după adoptarea regulamentului de bază, în cazul Mexico-Beef and Rice , organul de soluționare a litigiilor al OMC a interpretat dispozițiile relevante ale acordului antidumping ca interzicând reexaminarea unor astfel de societăți. Prin urmare, instituțiile comunitare au ajuns la concluzia că este oportun să nu se utilizeze datele colectate în cursul reexaminării cu privire la aceste trei societăți. Prin urmare, aceste societăți au fost excluse din eșantion. Mai mult decât atât, în prezentul regulament, se presupune că niciuna din aceste societăți nu este implicată în prezent în dumping.

3.2. Eșantionarea (exportatorilor) și cooperarea

(144) Au fost trimise formulare de eșantionare către 15 potențiali producători/exportatori din Turcia, iar 8 dintre aceștia au răspuns. Au fost selectate trei societăți/grupuri în eșantion, care reprezintă 41% din totalul importurilor turce în Comunitate.

3.3. Valoarea normală

(145) După cum s-a menționat mai sus, valoarea normală trebuie să fie construită sau stabilită pe baza prețurilor plătite sau de plătit, în cadrul operațiunilor comerciale normale, de către clienți independenți din Turcia. Unele dintre ajustările solicitate de producătorii-exportatori au fost respinse sau modificate.

3.3.1. Costurile creditului

(146) În urma prezentării concluziilor Comisiei, unii dintre exportatori au afirmat că costurile creditului ar trebui stabilite pe baza condițiilor de plată reale convenite între producători și clienții acestora. Aceste afirmații au fost acceptate.

3.3.2. Restituirea taxelor

(147) Anumite societăți au solicitat o ajustare pentru restituirea taxelor, pe motivul că taxele de import au fost percepute pentru materia primă folosită pentru produsul similar, atunci când acesta era destinat consumului în Turcia, dar au fost rambursate atunci când produsul a fost vândut la export către Comunitate.

(148) Într-unul din cazuri, s-a constatat că suma solicitată a fost mai mare decât valoarea taxei percepute pentru materialele încorporate fizic în produsul similar vândut pe piața internă. S-a stabilit că nivelul taxei a fost mai mic deoarece acea societate/grup de societăți a utilizat, în producția sa internă, nu doar rulouri importate cu plata unei taxe, dar și rulouri importate la o taxă de 0%, precum și rulouri achiziționate la nivel local. În consecință, ajustările au fost adaptate corespunzător.

(149) O altă societate pentru care ajustarea a fost inițial respinsă, a afirmat că aceasta ar fi trebuit aprobată, deoarece produsele lor vândute pe piața internă au făcut obiectul taxei. Această cerere a fost acceptată parțial.

(150) În acest context, industria comunitară a susținut că aceasta ar fi o subvenție care poate face obiectul unor măsuri compensatorii. Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că prezenta procedură este o anchetă antidumping. Prin urmare, această afirmație nu a fost analizată.

3.3.3. Costuri de vânzare, cheltuieli administrative și alte costuri generale

(151) Unul din exportatorii turci a solicitat costuri de vânzare, cheltuieli administrative și alte costuri generale negative pentru acea parte din vânzările sale pentru care a trebuit să fie construită valoarea normală. Aceasta s-a datorat faptului că câștigurile obținute de aceștia din schimburile valutare au fost substanțiale și mai mari decât valoarea totală a costurilor de vânzare, cheltuielilor administrative și a altor costuri generale. În acest caz, acele câștiguri financiare nu au fost luate în considerare. Numai costurile financiare referitoare la împrumuturile societăților au fost luate în considerare. Astfel, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale au fost ajustate corespunzător.

3.4. Prețul de export

(152) În toate cazurile, produsul în cauză a fost vândut către clienți independenți din Comunitate. Astfel, pentru toți exportatorii, prețul de export s-a bazat pe prețurile plătite sau de plătit de către clienții independenți din Comunitate, în temeiul articolului 2 alineatul (8) din regulamentul de bază

3.5. Comparația

(153) Valoarea normală și prețul de export au fost comparate pe bază franco fabrică. În scopul asigurării unei comparații corecte, s-a ținut seama în mod adecvat, sub formă de ajustări, de diferențele care afectau comparabilitatea prețurilor în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Ajustări corespunzătoare au fost acordate pentru rabaturi, reduceri, costuri de transport, de manipulare, de tarifare, bancare și de asigurări și costuri ale creditului, după caz, care erau susținute de elemente de probă verificate.

3.6. Dumping în cursul perioadei de anchetă

(154) Marja de dumping pentru producătorii-exportatori din Turcia a fost stabilită pe baza unei comparații a unei valori normale medii ponderate cu un preț de export mediu ponderat, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.

(155) Compararea prețurilor de export medii ponderate cu valoarea normală medie ponderată a reflectat următoarele marje de dumping:

- Erbosan Erciyas Boru Sanayii ve Ticaret AȘ, Kayseri („Erbosan”) 0,5%,

- Borusan Mannesmann Boru Sanayi ve Ticaret AȘ, Istanbul („Borusan”) -1,4%,

- Toscelik Profil ve Sac Endustrisi AS, Iskenderun („Toscelik”) 0,9%.

(156) Două societăți și-au declarat intenția de a coopera, dar nu au fost incluse în eșantion. Având în vedere că marjele de dumping stabilite pentru toate societățile din eșantion au fost de minimis iar gradul de cooperare în cadrul anchetei a fost foarte ridicat, marja de dumping aplicabilă la nivel național a fost, de asemenea, considerată a fi de minimis .

(157) Prin urmare, s-a concluzionat că nu a existat o continuare a dumpingului în cazul Turciei. Analiza ulterioară în cadrul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază se va concentra, prin urmare, doar pe probabilitatea reapariției dumpingului.

3.7. Analiza probabilității

3.7.1. Observații generale

(158) Piața UE este cu siguranță o piață foarte atractivă pentru producătorii turci. Acest lucru se datorează unui număr de factori, între care primul este dimensiunea. Dimensiunea se referă nu numai la consumul mare, ci și la faptul că cele mai multe exporturi turce către alte piețe ale unor țări terțe sunt fragmentate – cantități mici fiind transportate către mai multe destinații diferite. În acest sens, Comunitatea este mai atractivă, ca destinație unică, cu capacitate mare de absorbție.

(159) Proximitatea geografică este un alt factor important, deoarece costurile de transport pentru aceste produse nu sunt nesemnificative.

(160) Comunitatea este, de asemenea, o piață tradițională pentru exportatorii turci, care au canale de distribuție bine stabilite și o gamă largă de clienți.

3.7.2. Cota de exporturi către UE și practici tarifare

(161) În ciuda măsurilor în vigoare, exporturile din Turcia au continuat pe întreaga durată a PA. Cu toate acestea, nu s-a constatat niciun dumping în cazul societăților eșantionate. Ar trebui menționat faptul că societățile eșantionate și societățile neselectate în eșantion care au cooperat în reexaminările actuale, precum și cele în cazul cărora s-a constatat o marjă zero sau de minimis în ancheta inițială reprezintă aproximativ 90% din totalul exporturile turce către Comunitate. Pentru aceste exporturi din Turcia, piața pare să fie stabilă și nu există niciun indiciu că societățile își vor schimba politicile de preț. În afară de aceasta, cele trei societăți eșantionate, precum și cele trei societăți în cazul cărora s-a constatat o marjă de dumping zero sau de minimis în ancheta inițială sunt de departe cei mai mari operatori de pe piață și dețin o poziție dominantă în stabilirea prețurilor. Prin urmare, este probabil ca orice altă societate ar urma mai degrabă practicile lor tarifare. Astfel, este puțin probabilă reapariția dumpingului în cazul Turciei. Cu toate acestea, pentru a avea o imagine completă, factorii de mai jos au fost, de asemenea, examinați.

3.7.3. Capacități neutilizate în Turcia

(162) Ancheta a stabilit o capacitate de rezervă totală de aproximativ 143 000 de tone în PA pentru producătorii cooperanți, inclusiv societățile eșantionate și societățile care nu au făcut parte din eșantion. Această cantitate ar corespunde unei valori de aproximativ 10% din consumul comunitar total [astfel cum este definit la considerentul (231)] de tuburi sudate.

3.7.4. Capacitate posibilă de absorbție a piețelor unor țări terțe

(163) Cele mai mari piețe ale unor țări terțe pentru produsul în cauză (SUA) au în vigoare măsuri antidumping pentru exporturile turce, variind până la 14,7%. Acest lucru ar presupune că, toate celelalte condiții fiind aceleași, nu ar fi probabil ca SUA să absoarbă cantități de export suplimentare semnificative din Turcia. Cu toate acestea, faptul că exporturile către țări terțe sunt fragmentate în transporturi către numeroase destinații diferite pare să indice faptul că exportatorii turci sunt implicați în mod activ în procesul explorării noilor piețe și, prin urmare, este probabil că piețele țărilor terțe ar putea absorbi unele dintre aceste capacități. În plus, luând în considerare proporția actuală de exporturi turce către Comunitate și către țările terțe (70/30), se poate anticipa în mod rezonabil aceeași proporție în cazul în care capacitățile neutilizate în prezent ar fi vândute. Aceasta ar putea însemna, în acest caz, un import suplimentar în Comunitate de aproximativ 100 000 de tone, ceea ce ar corespunde unei cote de piață suplimentare de 7%, pe baza cifrelor privind consumul în cursul PA. Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că aceasta ar fi creșterea teoretică maximă a vânzărilor, în ipoteza că capacitatea de rezervă este utilizată într-o proporție de 100%, ceea ce se întâmplă rar într-o astfel de industrie.

3.7.5. Factori de preț

(164) Diferențele de preț între exporturile turce către Comunitate și către țările terțe nu au fost semnificative și au depins de societatea în cauză. După o analiză aprofundată care a urmat notificării, s-a stabilit că prețurile de export ale Turciei către țări terțe au fost ușor mai ridicate decât cele către Comunitate. Având în vedere că nu s-a stabilit existența unui dumping în cazul Turciei în ceea ce privește exporturile sale către Comunitate, se poate presupune că, în general, exporturile către țări terțe nu au fost efectuate la prețuri care au făcut obiectul dumpingului. De asemenea, nu există alte indicii că exportatorii turci și-ar schimba politica de preț. Niciuna din condițiile de pe piață sau situația exportatorilor, în ansamblu, nu au arătat că ar fi probabil ca aceștia să își schimbe comportamentul lor general pe piață.

(165) Având în vedere cele menționate mai sus, se concluzionează că nu există riscul reapariției dumpingului pentru importurile originare din Turcia.

4. TURCIA (ii): ASPECTE REFERITOARE LA ARTICOLUL 11 ALINEATUL (3)

(166) Reclamantul a susținut că măsurile în vigoare nu au împiedicat continuarea importurilor care fac obiectul unui dumping și că nivelul măsurilor nu a mai fost suficient pentru a compensa dumpingul prejudiciabil datorat importurilor de produs în cauză din Turcia.

4.1. Caracterul durabil al condițiilor modificate

(167) După cum s-a constatat mai sus, importurile din Turcia nu au mai continuat să fie efectuate la prețuri de dumping. Într-adevăr, toate nivelurile de dumping stabilite în prezenta anchetă sunt sub pragul de minimis . În special, acest lucru este valabil pentru trei societăți, în cazul cărora inițial s-a constatat că practică dumpingul.

(168) Așa cum s-a menționat, piața comunitară va rămâne cel mai probabil o piață atractivă pentru exportatorii din Turcia în ceea ce privește prețurile, precum și relațiile comerciale bine stabilite și de lungă durată. În același timp, producătorii turci comercializează volume semnificative pe piețele lor interne. Aceste cantități sunt vândute la prețuri competitive și relativ scăzute, în comparație cu alte piețe majore, inclusiv UE și SUA. Într-adevăr, prețurile de pe piața internă și ulterior, valorile normale erau la asemenea niveluri încât dumpingul în cazul exporturilor către Comunitate a dispărut în întregime.

(169) Ancheta nu a descoperit niciun alt element care ar sugera că este probabil ca prețul și dumpingul să se schimbe în cazul în care s-ar adopta încetarea măsurilor. Pentru societățile care au făcut obiectul unor taxe vamale de 0% de la ancheta inițială, considerațiile bazate pe raportul Mexico Beef and Rice , astfel cum s-a explicat în considerentul (143) vor continua să se aplice. În ceea ce privește celelalte societăți, prezenta anchetă a arătat într-adevăr că circumstanțele s-au schimbat, deoarece s-a constatat că acestea nu mai practică dumpingul. În plus, nu există motive imperioase care să indice faptul că aceste circumstanțe schimbate nu au un caracter durabil. În afară de aceasta, toate societățile anchetate au efectuat exporturi către țările terțe în 2006 și în cursul PA la prețuri mai ridicate decât prețurile la exportul către Comunitate. În cursul acelorași perioade, exporturile sale comunitare s-au efectuat la prețuri care depășeau prețurile vânzărilor sale interne. Aceasta indică în mod clar că circumstanțele schimbate (exporturile care nu mai fac obiectul unui dumping) au un caracter durabil.

4.2. Concluzie

(170) Prin urmare, se poate concluziona că, în cazul în care se permite expirarea măsurilor, este puțin probabil ca exporturile către Comunitate să fie efectuate la prețuri de dumping. De asemenea, condițiile schimbate față de ancheta inițială cu privire la absența dumpingului pot fi considerate, în mod rezonabil, ca având un caracter durabil.

(171) Având în vedere cele de mai sus, procedura privind importurile originare din Turcia ar trebui să fie încheiată.

5. UCRAINA (i): ASPECTE REFERITOARE LA ARTICOLUL 11 ALINEATUL (3)

5.1. Observații generale

(172) Grupul Interpipe a susținut că o comparație între valoarea normală bazată pe costurile proprii/prețurile interne și pe prețurile sale de export către piața unei țări terțe, comparabile cu UE, ar conduce la o reducere a dumpingului, cu mult sub nivelul măsurilor actuale. Prin urmare, se susține că instituirea în continuare de măsuri la nivelul actual nu mai este necesară pentru a compensa dumpingul.

(173) În timpul anchetei, societatea a fost notificată cu privire la intenția Comisiei de a aplica articolul 18 din regulamentul de bază. Aceasta s-a datorat faptului că societatea nu a furnizat informații referitoare la costul de producție pentru tipul de produs (număr de control al produsului - NCP) în formatul solicitat. Societatea a prezentat doar informații referitoare la costul de producție ca medie a tuturor tipurilor de produse, fabricate într-un anumit atelier de lucru.

(174) Analiza faptelor a evidențiat faptul că informațiile prezentate referitoare la costul de producție nu pot fi acceptate de Comisie, deoarece acestea nu ar permite o comparație corectă cu prețurile de vânzare pe piața internă, pe tip de produs.

(175) Societatea a fost informată cu privire la motivele pentru care acest lucru a fost necesar într-o perioadă rezonabilă de timp, astfel cum prevede articolul 18 alineatul (4) din regulamentul de bază. S-au primit comentarii, acestea au fost analizate și li s-a răspuns în detaliu. Niciuna din explicațiile oferite de societate nu a fost considerată satisfăcătoare, astfel încât să îi permită Comisiei să evite aplicarea celor mai bune informații disponibile în domeniul evidențiat mai jos.

(176) În urma notificării, reclamantul a susținut faptul că cazul ar trebui să fie încheiat deoarece cooperarea din partea singurului producător ucrainean a fost atât de redusă, încât Comisia a trebuit să recurgă la articolul 18 din regulamentul de bază pentru a ajusta costul de producție. Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că articolul 18 s-a aplicat în scopul de a permite Comisiei să completeze informațiile comunicate de singurul producător ucrainean cooperant prin utilizarea celor mai bune informații disponibile. În consecință, argumentul a fost respins.

5.2. Valoarea normală

(177) Comisia a analizat dacă vânzările interne ar putea fi considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale, în temeiul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. În acest scop, a fost analizat costul de producție al produsului fabricat și vândut de producătorii-exportatori cooperanți pe piața internă.

(178) OJSC Interpipe Novomoskovsk Pipe Production Plant (NMPP), care produce produsul în cauză, nu a reușit să furnizeze o defalcare a costurilor de producție („CP”) în funcție de NCP. Acest producător-exportator a furnizat doar un CP mediu al tuturor NCP fabricate în fiecare din cele două ateliere de lucru ale sale. Dovezi referitoare la structura costurilor pentru NCP de la producători diferiți din alte țări vizate de anchetă, inclusiv în Comunitate, au arătat faptul că există o mare variație a costurilor de producție pe NCP.

(179) OJSC Interpipe Nizhnedneprovsk tube rolling plant (NTRP), afiliată NMPP, a prezentat o defalcare a CP per NCP.

(180) Astfel cum s-a explicat în considerentul (173), Comisia a aplicat articolul 18 din regulamentul de bază pentru NMPP pentru a obține costul de producție în funcție de NCP. S-a luat în considerare opțiunea de a utiliza informațiile disponibile provenite din ancheta inițială dar, deoarece i s-a acordat Ucrainei statutul de economie de piață, astfel de informații nu au mai fost considerate drept cele mai bune informații disponibile. În plus, Comisia a considerat că și calitatea informațiilor raportate de industria comunitară a fost de natură să permită obținerea unor concluzii cu privire la costul de producție (CP) per numărul de control al produsului (NCP). Prin urmare, informațiile prezentate de industria comunitară cooperantă au fost considerate cele mai fiabile și cele mai bune informații disponibile din care să se obțină CP per NCP. În acest sens, concluziile anchetei au arătat că se pot calcula variațiile dintre cel mai ieftin NCP din industria comunitară și toate celelalte NCP-uri. Aceasta variație a fost apoi aplicată la CP medii raportate de NMPP. Atunci când a existat o concordanță între NCP produs de industria comunitară și același NCP produs de NTRP, s-a folosit costul NTRP.

(181) Aceeași parte și-a exprimat îndoiala în ceea ce privește faptul că Comisia a utilizat datele din cursul PA pentru a construi valoarea normală și prețul de export în PAI. Unele dintre cererile aferente au fost acceptate. Comisia a analizat media ponderată a prețurilor CIF de export către Comunitate în cursul duratei suprapuse de șase luni ale ambelor proceduri. În plus, pentru a permite o comparație echitabilă în aceeași perioadă de timp, între valorile normale medii ponderate pentru fiecare categorie de produs în cauză exportat către Comunitate în raport cu prețul de export mediu ponderat pentru fiecare categorie de produs în cauză corespunzătoare, a fost ajustat costul de producție al producătorilor cooperanți. Ajustarea a fost efectuată pentru a reflecta costul de producție pentru aceleași șase luni luate în considerare pentru a calcula prețurile CIF la exportul către Comunitate. Singurul exportator ucrainean cooperant a susținut că Comisia ar trebui să utilizeze costul unitar de producție al societății afiliate, OJSC Interpipe Nizhnedneprovsk (NTRP) tube rolling plant, atunci când NCP-urile sunt aproape identice cu cele produse de OJSC Interpipe Novomoskovsk Pipe Production Plant (NMPP). Astfel cum s-a explicat în considerentul (175), Comisia are totuși dovezi care arată că există într-adevăr o mare variație a costurilor de producție per NCP. Cererea a fost, prin urmare, respinsă.

5.3. Prețul de export

(182) În ceea ce privește exporturile către Comunitate, grupul a expor