ABREVIERI

AOD : Asistență oficială pentru dezvoltare

APC : Acord de parteneriat și cooperare

BERD : Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare

BOMCA : Programul de gestionare a frontierelor în Asia Centrală (Border Management Programme in Central Asia)

CADAP : Programul de acțiune privind drogurile în Asia Centrală (Central Asia Drug Action Programme)

CRIS : Sistemul informațional comun RELEX

FMI : Fondul Monetar Internațional

ICD : Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare

IdS : Instrumentul de stabilitate

IEDDO : Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului

IEVP : Instrumentul european de vecinătate și parteneriat

INOGATE : Programul "Transport interstatal de petrol și gaz către Europa"

MRR : Mecanismul de reacție rapidă

OCDE : Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică

ODM : Obiectivele de dezvoltare ale mileniului

ONG : Organizație neguvernamentală

OSCE : Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa

PEFA : Cheltuielile publice și responsabilitatea financiară (Public Expenditure and Financial Accountability)

PFM : Gestionarea finanțelor publice (Public Financial Management)

PIB : Produsul intern brut

PPC : Paritatea puterii de cumpărare

SEAE : Serviciul European de Acțiune Externă

SMART : Precis, măsurabil, realizabil, pertinent și delimitat în timp(Specific, Measurable, Achievable, Relevant and Time-bound)

TACIS : Programul de asistență tehnică pentru Comunitatea Statelor Independente

TFUE : Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

TRACECA : Coridorul de transport Europa-Caucaz-Asia

UE : Uniunea Europeană

UNICEF : Fondul Organizației Națiunilor Unite pentru Copii

USD : Dolar american

SINTEZĂ

I. În cadrul auditului s-a examinat modul în care Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) au planificat și au gestionat asistența pentru dezvoltare acordată republicilor din Asia Centrală (Kazahstan, Kârgâzstan, Tadjikistan, Turkmenistan și Uzbekistan) în perioada 2007-2012.

II. Potrivit constatărilor din cadrul auditului, Comisia și SEAE au depus eforturi serioase, în împrejurări extrem de dificile, pentru a planifica și pentru a pune în aplicare programul UE de asistență pentru dezvoltare acordată Asiei Centrale, astfel cum a fost acesta stabilit în Documentul de strategie regională din aprilie 2007. Dacă planificarea și alocarea asistenței erau, în general, satisfăcătoare, nu același lucru se poate spune despre implementare.

III. Comisia a discutat prioritățile cu țările partenere și a încercat să își alinieze planurile de cheltuieli la prioritățile naționale ale acestora. La distribuirea geografică a ajutorului s-a ținut seama de prosperitatea relativă a țărilor vizate. Toate proiectele selectate pentru sprijin din partea UE au contribuit la atingerea obiectivelor generale stabilite în cadrul documentului de strategie regională. Cu toate acestea, Comisia s-a îndepărtat de la bunele practici, acordând asistență unui număr prea mare de sectoare.

IV. Comisia a utilizat o varietate de modalități de realizare la implementarea planurilor sale, incluzând un număr ridicat de proiecte de mici dimensiuni, ceea ce a plasat o sarcină administrativă superioară asupra delegațiilor. Existența unei game largi de instrumente financiare utilizate și a unor linii multiple de raportare a făcut de asemenea mai dificilă gestionarea programului. În consecință, este greu de stabilit ce sume au fost cheltuite de UE pentru fiecare sector și pentru fiecare țară în parte în Asia Centrală. Comisia nu a încercat să evalueze costurile administrative globale ale programului său de asistență pentru dezvoltare în Asia Centrală.

V. Comisia ar fi putut și ar fi trebuit să dea dovadă de mai multă rigurozitate la gestionarea programelor sale de sprijin bugetar în Tadjikistan și în Kârgâzstan, stabilind o legătură între acest sprijin și anumite măsuri specifice de combatere a corupției. Deciziile de efectuare a plăților se bazau mai mult pe angajamentele țărilor partenere de a adopta reforme și mai puțin pe progresele realizate.

VI. Implementarea era în general lentă, chiar dacă înregistra variații semnificative. Programele regionale nu aveau o veritabilă dimensiune regională; o parte semnificativă dintre acestea nu reprezentau decât instrumente "multi-țară" disponibile fiecărei țări partenere în mod individual. Comisia a instituit mecanisme care să îi permită să tragă învățăminte din experiența dobândită și să își îmbunătățească programele de-a lungul timpului. Acest proces a permis obținerea unor rezultate utile, deși, în anumite cazuri, acestea nu erau întotdeauna disponibile la timp, iar în alte cazuri anumite recomandări utile nu erau luate în considerare. Rapoartele Comisiei puneau accentul mai mult pe activități și mai puțin pe rezultate.

VII. Prezentul raport conține recomandări cu privire la modul în care învățămintele desprinse din experiența dobândită în perioada 2007-2012 ar putea fi utilizate în cadrul viitoarei cooperări a UE cu această regiune.

INTRODUCERE

1. Prezentul raport analizează planificarea și gestionarea asistenței pentru dezvoltare acordată de Uniunea Europeană (UE) unui număr de cinci republici din Asia Centrală (Kazahstan, Kârgâzstan, Tadjikistan, Turkmenistan și Uzbekistan) în perioada 2007-2012 (a se vedea harta).

HARTĂ

ASIA CENTRALĂ

+++++ TIFF +++++

Sursa: Pe baza hărții Asiei Centrale nr. 3763, rev. 7, din decembrie 2011, a ONU. Răspunderea pentru adaptare îi revine în întregime Curții de Conturi Europene.

2. Cele cinci state, care au devenit independente în urma colapsului Uniunii Sovietice în 1991, diferă considerabil în ceea ce privește numărul populației, suprafața teritoriului, dotarea cu resurse naturale și prosperitatea. Kazahstan și Turkmenistan dețin rezerve importante de petrol și de gaze, ale căror exporturi se reflectă în valoarea relativ ridicată a PIB-ului pe cap de locuitor. În ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor de dez- voltare ale mileniului (ODM), situația este variată (a se vedea anexa I pentru informații mai detaliate cu privire la fiecare țară în parte). Există de asemenea diferențe între aceste țări în ceea ce privește voința lor de a coopera și de a se integra în rândul celorlalte țări ale lumii.

UNIUNEA EUROPEANĂ ȘI ASIA CENTRALĂ

3. UE s-a angajat în mod activ să sprijine țările din Asia Centrală din momentul în care acestea au devenit independente. Documentul de strategie al Comisiei pentru Asia Centrală pe perioada 2002-2006 stabilea obiectivele-cheie ale strategiei de asistență, și anume acelea de a promova stabilitatea și securitatea în țările din Asia Centrală și de a le sprijini în eforturile lor de asigurare a unei dezvoltări economice durabile și de reducere a sărăciei.

4. Pentru perioada 2007-2013, Comisia Europeană și-a stabilit planurile referitoare la asistența pentru dezvoltare într-un document de strategie regională pe care l-a adoptat în aprilie 2007 [1]. Politica UE cu privire la Asia Centrală în perioada care face obiectul auditului a fost convenită de Consiliul European în iunie 2007 și este stabilită în documentul Consiliului intitulat European Union and Central Asia: Strategy for a New Partnership (Uniunea Europeană și Asia Centrală: o strategie pentru un nou parteneriat) [2],care a confirmat abordarea Comisiei.

5. Prin intermediul strategiei Consiliului și al programului de asistență al Comisiei, UE a definit ansamblul priorităților cooperării sale cu regiunea, punând accentul asupra securității și a stabilității, considerate ca reprezentând principalele sale interese strategice. Strategia promova cooperarea activă cu statele din Asia Centrală cu scopul de a promova pacea, democrația și prosperitatea economică. Printre altele, strategia:

- propunea utilizarea în mod extensiv a unei game largi de instrumente, programe, acorduri de cooperare [3], precum și a dialogului politic;

- încerca să creeze un echilibru între abordările bilaterale și acțiunile destinate să abordeze provocări regionale comune [4];

- identifica șapte domenii principale de politici de o importanță aparte [5] și

- mărea bugetul UE alocat asistenței în cadrul perspectivei financiare 2007-2013 la aproximativ 750 de milioane de euro pentru întreaga perioadă [6].

6. Comisia Europeană a deschis o delegație în Kazahstan în 1993 și a transformat birourile din Kârgâzstan și din Tadjikistan, conferindu-le statutul de delegații cu drepturi depline ale UE la sfârșitul lui 2009 [7]. În 2012, s-a deschis o delegație a UE în Uzbekistan, iar în 2005, Consiliul European a numit un reprezentant special în Asia Centrală [8], al cărui mandat era de a promova bunele relații dintre UE și țările din Asia Centrală, de a întări stabilitatea, cooperarea, democrația și respectarea drepturilor omului în regiune, precum și de a consolida eficacitatea și vizibilitatea UE în regiune.

ASISTENȚA PENTRU DEZVOLTARE ACORDATĂ DE UE

7. În perioada 1991-2013, UE a alocat peste 2,1 miliarde de euro pentru asistența umanitară și asistența pentru dezvoltare acordată acestor țări, 750 de milioane de euro fiind alocate pentru perioada 2007-2013. În perioada 2007-2012, Comisia a plătit 435 de milioane de euro pentru asistența pentru dezvoltare acordată Asiei Centrale, principalii beneficiari ai acestei asistențe fiind Kârgâzstan și Tadjikistan (a se vedea graficul 1).

GRAFICUL 1

PLĂȚILE UE CĂTRE ASIA CENTRALĂ, ÎN PERIOADA 2007-2012, PE ȚĂRI ȘI PENTRU REGIUNE (ÎN MILIOANE DE EURO ȘI ÎN PROCENTE)

+++++ TIFF +++++

Sursa: Analiza Curții pe baza datelor provenind din baza de date CRIS a Comisiei.

8. În primii ani ai acestei perioade, fondurile au fost cheltuite mai ales în cadrul Programului de asistență tehnică pentru Comunitatea Statelor Independente (programul TACIS), ale cărui principale obiective erau promovarea tranziției către economia de piață și consolidarea democrației și a statului de drept.

9. Începând din 2007, TACIS a fost înlocuit cu Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare (ICD), ale cărui obiective principale sunt reducerea sărăciei, dezvoltarea economică și socială durabilă, precum și integrarea țărilor în curs de dezvoltare în economia mondială. În cursul acestei perioade, s-au alocat fonduri și prin intermediul altor instrumente, precum Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO) și Instrumentul de stabilitate (IdS), care includea Mecanismul de reacție rapidă (MRR) (a se vedea graficul 2).

10. Bugetul UE alocat asistenței pentru dezvoltare în favoarea țărilor din Asia Centrală s-a ridicat, în medie, la 89 de milioane USD în anii 2010 și 2011, în comparație cu o contribuție în valoare de 175 de milioane USD din partea Statelor Unite, de 165 de milioane USD din partea Turciei, de 124 de milioane USD din partea Japoniei și de 109 milioane USD din partea Germaniei [9].

GRAFICUL 2

PLĂȚILE UE CĂTRE ASIA CENTRALĂ, ÎN PERIOADA 2007-2012, PE INSTRUMENTE DE FINANȚARE (ÎN MILIOANE DE EURO)

+++++ TIFF +++++

Sursa: Analiza Curții pe baza datelor provenind din baza de date CRIS a Comisiei.

11. Din punctul de vedere al importanței economice globale, asistența pentru dezvoltare reprezintă o proporție redusă din fluxurile financiare globale către regiune. În special în cazul Kazahstanului, al Turkmenistanului și al Uzbekistanului, asistența oficială pentru dezvoltare (AOD) [10] reprezintă mai puțin de 5 % din investițiile străine directe (ISD) anuale și mai puțin de 0,2 % din produsul intern brut (PIB) anual. În perioa- da 1991-2011, Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD) angajase, de asemenea, 5945 de milioane de euro, sub formă de împrumuturi, capital și garanții, în favoarea celor cinci țări, sumă care includea 408 milioane de euro în 2011.

12. Direcția Generală Dezvoltare și Cooperare (EuropeAid) din cadrul Comisiei și, începând din 2011, Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) [11] sunt responsabile de formularea politicii UE în domeniul dezvoltării, de planificarea multianuală a instrumentelor de ajutor extern și de definirea politicilor sectoriale pentru acest ajutor extern. Aceste sarcini se realizează de către serviciile centrale din Bruxelles, cu sprijinul delegațiilor UE din țările partenere.

EXAMINĂRI REALIZATE DE CĂTRE CONSILIU ȘI PARLAMENTUL EUROPEAN

13. Consiliul examinează în mod regulat progresele înregistrate în implementarea strategiei UE pentru Asia Centrală. În cadrul ultimei sale examinări [12], Consiliul a concluzionat că strategia rămâne valabilă și că s-au înregistrat progrese în implementarea acesteia. Cu toate acestea, Consiliul a considerat că eforturile UE ar trebui să fie mai bine direcționate și că ar trebui să contribuie la vizibilitatea și la impactul acțiunilor UE în Asia Centrală.

14. Într-un raport din 2011 [13], Parlamentul European a concluzionat că fon- durile UE erau insuficiente pentru a permite Uniunii să aibă un impact în toate cele șapte domenii prioritare ale Consiliului [14] și a solicitat elaborarea unei definiții mai corespunzătoare a priorităților politicii. Parlamentul a subliniat faptul că țările partenere trebuie să respecte standardele internaționale în materie de democrație, guvernanță, stat de drept și drepturile omului. Pe fondul unor preocupări legate de corupție, Parlamentul a cerut Comisiei să prezinte un raport – care este încă în curs de elaborare – cu privire la utilizarea sprijinului bugetar sectorial în Kârgâzstan și în Tadjikistan.

SFERA ȘI ABORDAREA AUDITULUI

15. În cadrul auditului s-a examinat modul în care SEAE și Comisia au planificat și au gestionat asistența pentru dezvoltare acordată Asiei Centrale în perioada 2007-2012, în special asistența acordată prin intermediul ICD, care a fost principalul instrument de finanțare. Întrebările adresate în cadrul auditului au fost următoarele:

- dacă, la alocarea bugetului, Comisia a urmat cele mai bune practici și dacă și-a respectat prioritățile declarate în ceea ce privește asistența pentru dezvoltare în Asia Centrală;

- dacă Comisia a furnizat asistența pentru dezvoltare în mod corespunzător;

- dacă Comisia a implementat cu succes politica de ajutor, dacă a dezvoltat-o în lumina experienței dobândite și dacă a raportat în mod adecvat cu privire la aceasta.

Sfera auditului nu a inclus alte aspecte ale strategiei UE, precum dialogul politic.

16. Activitatea de audit a fost efectuată în perioada iunie-noiembrie 2012. Aprecierile formulate în cadrul auditului s-au bazat pe o examinare documentară, pe analize și pe interviuri. În octombrie 2012, s-au efectuat vizite de audit în Kârgâzstan, Tadjikistan și Uzbekistan, în cursul cărora auditorii au organizat interviuri cu personalul delegațiilor UE, cu reprezentanții autorităților naționale, cu reprezentanți ai ambasadelor statelor membre, cu experți tehnici, cu membri ai unor organizații ale societății civile, cu alți donatori și cu alte părți interesate. Auditorii au examinat un număr total de 21 de programe de sprijin (19 programe de țară și două programe regionale, a se vedea anexa II [15]).

17. În cadrul auditului s-au utilizat analize provenind din alte surse, cum ar fi studii și rapoarte elaborate de alți donatori. Curtea a efectuat un sondaj cu privire la coordonarea dintre donatori și la modul în care aceștia percepeau activitatea UE din domeniu. Acest sondaj a fost trimis reprezentanților cu funcții de conducere ai celorlalți donatori, stabiliți în fiecare dintre cele cinci republici din Asia Centrală [16].

OBSERVAȚII

ALOCAREA BUGETULUI

18. În cadrul punctelor 19-36 prezentate în continuare se examinează modul în care Comisia a alocat bugetul UE, respectiv în ce măsură aceasta a urmat bunele practici și și-a respectat prioritățile declarate în ceea ce privește asistența pentru dezvoltare în Asia Centrală.

COMISIA A STABILIT PRIORITĂȚI GLOBALE CUPRINZĂTOARE PENTRU CHELTUIELILE EFECTUATE

19. După cum s-a explicat la punctul 4, documentul de strategie regională al Comisiei a stabilit prioritățile acesteia în materie de cheltuire a fondurilor, în conformitate cu politica UE pentru Asia Centrală. Acest document a reamintit că reducerea sărăciei reprezintă obiectivul principal al politicii de dezvoltare a UE, împreună cu promovarea bunei guvernanțe și cu respectarea într-un mai mare grad a drepturilor omului, ca obiective complementare [17]. Documentul a identificat trei sectoare prioritare în ceea ce privește asistența pentru dezvoltare acordată de UE:

- promovarea cooperării regionale, în special în ceea ce privește rețelele și integrarea piețelor, mediul, gestionarea frontierelor și a migrației, vămile, lupta împotriva criminalității organizate și cooperarea transfrontalieră dintre persoane, precum și în cadrul societății civile;

- reducerea sărăciei și creșterea standardelor de viață, în special prin intermediul dezvoltării comunitare și al unor proiecte direcționate către dezvoltarea rurală, și adoptarea de reforme în domeniul agriculturii și al protecției sociale;

- promovarea procesului de democratizare, a drepturilor omului, a bunei guvernanțe și a reformelor economice.

20. Comisia și-a stabilit ca obiectiv să consacre 30-35 %, 40-45 % și, respectiv, 20-25 % din bugetul său total în favoarea acestor trei obiective.

21. Comisia a divizat apoi perioada în două subperioade (2007-2010 și 2011-2013) și a elaborat un program indicativ pentru prima perioadă, care includea planuri mai detaliate pentru alocarea ajutorului și pentru identificarea priorităților specifice. Comisia a realizat o examinare intermediară în 2010, concluzionând că nu erau necesare ajustări semnificative, iar pe baza acestei examinări și-a pregătit planurile de cheltuieli pentru perioada 2011-2013.

COMISIA S-A ÎNDEPĂRTAT ÎN ANUMITE PRIVINȚE DE LA BUNELE PRACTICI ATUNCI CÂND A PLANIFICAT ȘI A ALOCAT ASISTENȚA…

22. Bunele practici recunoscute în materie de alocare a ajutorului pentru dezvoltare, astfel cum sunt acestea stabilite în diferite documente, de exemplu, Consensul european privind dezvoltarea, Declarația de la Paris privind eficacitatea ajutorului [18] și Codul de conduită al UE privind complementaritatea și diviziunea muncii în politica de dezvoltare [19], includ următoarele principii:

- prioritățile în materie de dezvoltare – stabilite în cadrul strategiilor de țară, al dialogurilor politice și al programelor de cooperare pentru dezvoltare – ar trebui să rezulte dintr-o analiză clară a strategiilor, a instituțiilor și a procedurilor naționale în materie de dezvoltare din țările beneficiare;

- pentru ca ajutorul să fie pe deplin eficace, țările beneficiare ar trebui să își aproprieze strategiile și programele de dezvoltare sprijinite de donatori;

- donatorii UE ar trebui să își concentreze sprijinul activ acordat într-o anumită țară asupra unui număr maxim de trei sectoare pentru fiecare donator.

23. Documentul de strategie regională și programele indicative conțin doar o justificare limitată în ceea ce privește decizia detaliată a Comisiei referitoare la prioritățile în materie de cheltuieli, de exemplu ce sume ar trebui cheltuite cu programele regionale și ce sume ar trebui cheltuite cu programele bilaterale; sau de ce se preconiza că anumite sectoare sau programe vor produce cel mai bun raport costuri-beneficii în raport cu obiectivele UE. De fapt, în țările avute în vedere, exista un nivel considerabil de continuitate cu tiparele anterioare în materie de cheltuieli.

… DAR, ÎN PRACTICĂ, A ADOPTAT DECIZII REZONABILE CU PRIVIRE LA ALOCARE

24. Pe de altă parte, alocarea cheltuielilor de către Comisie a reprezentat, în majoritatea privințelor, o încercare rezonabilă de a aplica prioritățile cuprinse în documentul de strategie regională.

25. Continuitatea în distribuirea fondurilor a permis Comisiei să își utilizeze în mod optim experiența anterioară, în special în Tadjikistan și în Kârgâzstan.

26. Comisia s-a preocupat să se asigure că alocările de fonduri corespundeau de o manieră satisfăcătoare cu alocările efectuate de alți donatori, evitând suprapunerile și contribuind la coordonarea dintre donatori. Trei sferturi dintre respondenții la sondajul Curții efectuat în rândul donatorilor erau foarte mulțumiți cu privire la selecția sectoarelor care urmau să beneficieze de sprijin. Două treimi au considerat că programele selectate de Comisie în vederea acordării unui sprijin erau de bună calitate, în special în domeniul drepturilor omului și al promovării societății civile.

27. Comisia a fost nevoită să facă față unor provocări specifice în ceea ce privește coordonarea cu țările partenere:

- întrucât nu aderaseră la Declarația de la Paris, Kazahstan, Turkmenistan și Uzbekistan nu au elaborat evaluări ale nevoilor în ceea ce privește asistența pentru dezvoltare sau strategii de reducere a sărăciei în forma utilizată de UE în cadrul procesului de programare;

- în documentul de strategie regională se prevedea că obiectivul asistenței pentru dezvoltare acordate de UE era acela de a sprijini implementarea strategiei politice a Uniunii și se arăta că UE depune eforturi pentru a promova prosperitatea, solidaritatea, drepturile omului și democrația, munca decentă, securitatea și dezvoltarea durabilă în întreaga lume. Pentru guvernele partenere, drepturile omului, buna guvernanță și obiectivele de dezvoltare precum reducerea sărăciei nu reprezintă întotdeauna priorități de cel mai înalt nivel;

- există cazuri în care documentele naționale de programare nu se concentrează asupra unor acțiuni specifice. De exemplu, în Kârgâzstan, planul de acțiune aferent strategiei de țară pentru dezvoltare pe perioada 2009-2011 includea 508 acțiuni în 19 sectoare diferite.

28. În pofida acestor dificultăți, Comisia a discutat prioritățile în materie de ajutor cu guvernele țărilor beneficiare și a încercat să își alinieze cheltuie- lile cu planurile naționale, atunci când acestea erau disponibile. Rezultatele acestui proces se reflectau în documentul de strategie regională și în programele indicative.

29. Programele și proiectele pe care Curtea le-a examinat în Kârgâzstan și în Tadjikistan respectau atât strategia Comisiei, cât și, în măsura în care se putea stabili în mod rezonabil, prioritățile guvernelor beneficiare. De exemplu:

- în Kârgâzstan, asistența acordată de Comisie pentru sectorul educației, începând din 2009, a permis sprijinirea guvernului în planurile sale de a reforma și de a dezvolta sistemul educativ al țării;

- în Tadjikistan, sprijinul acordat de Comisie pentru protecția socială s-a înscris foarte bine în cadrul creat de prioritatea instituită de guvern pentru sectorul social, și anume aceea de a spori cantitatea și calitatea serviciilor sociale pentru populația săracă și de a îndeplini obiectivele relevante de dezvoltare ale mileniului.

30. În mod similar, în Uzbekistan, proiectele examinate de Curte (de exemplu, sprijinul pentru reformarea sistemului judiciar penal și pentru ameliorarea sistemelor de sănătate pentru mame și pentru copii) erau aliniate la nevoile țării, astfel cum erau acestea definite de guvern. Pe de altă parte, alinierea la nevoile identificate de guvern nu se traducea în mod automat într-un sprijin deplin din partea autorităților în ceea ce privește implementarea proiectelor. De exemplu, experților internaționali care participau la activitățile legate de reforma justiției în domeniul penal le era refuzat accesul în închisori și la dosarele instanțelor de judecată. Pentru a se asigura de cooperarea guvernului în cadrul programului său de reducere a malnutriției infantile, Comisia a fost nevoită să pună accentul pe promovarea unor regimuri alimentare sănătoase pentru mame și pentru copii, întrucât guvernul uzbec nu admitea existența malnutriției.

NIVELURILE AJUTORULUI ERAU ADAPTATE LA PROSPERITATEA RELATIVĂ

31. Comisia a alocat cele mai ridicate niveluri de ajutor țărilor care, în opinia sa, aveau cea mai mare nevoie de ajutor, precum și voința și capacitatea de a utiliza acest ajutor în mod optim, respectiv Tadjikistan și Kârgâzstan. Alocările în favoarea acestor două țări au fost de trei ori mai ridicate pe cap de locuitor decât pentru ceilalți trei beneficiari (a se vedea tabelul 1 și anexa I).

TABELUL 1

AJUTORUL TOTAL ALOCAT PENTRU INSTRUMENTUL DE COOPERARE PENTRU DEZVOLTARE (ICD) ÎN ASIA CENTRALĂ PRIN DOCUMENTUL DE STRATEGIE REGIONALĂ 2007-2013 ȘI PIB-UL PE CAP DE LOCUITOR

Sursa: EU-Central Asia Development Cooperation (Cooperarea pentru dezvoltare UE-Asia Centrală), Comisia Europeană, 2011, și Indicatorii de dezvoltare mondială, Banca Mondială.

Zona | Total alocări 2007-2013 (milioane de euro) | PIB pe cap de locuitor în 2007 (dolari americani la valoarea din 2007) |

Kazahstan | 74 | 6771 |

Kârgâzstan | 106 | 722 |

Tadjikistan | 128 | 563 |

Turkmenistan | 53 | 2606 |

Uzbekistan | 71 | 830 |

Regiunea | 242 | |

Total | 674 | |

AJUTORUL ERA ALOCAT UNUI NUMĂR PREA MARE DE SECTOARE…

32. Abordarea Comisiei a fost însă mai puțin satisfăcătoare în ceea ce privește numărul de sectoare cărora le-a acordat asistență.

33. După cum se arată la punctul 22, un principiu director al politicii de dez- voltare, la care Comisia a subscris, este acela că donatorii UE ar trebui să își concentreze eforturile asupra unui număr maxim de trei sectoare în orice țară parteneră, astfel încât să optimizeze rezultatele și să reducă costurile cu tranzacțiile.

34. În pofida dimensiunii reduse a programului său de asistență pentru dez- voltare în Asia Centrală, Comisia nu a aplicat acest principiu în mod riguros. Ea a selectat patru sectoare în vederea acordării de asistență în Kârgâzstan (guvernanță, agricultură și dezvoltare rurală, educație și protecție socială), cinci sectoare în Tadjikistan (guvernanță, agricultură și dezvoltare rurală, protecție socială, sectorul privat și sănătate) și șase sectoare în Uzbekistan (sectorul privat, guvernanță, sănătate, agricultură și dezvoltare rurală, mediu și energie și educație).

35. În plus, Comisia a direcționat o parte din fondurile alocate în cadrul asistenței pentru dezvoltare acordate de UE către un număr suplimentar de sectoare diferite, prin intermediul unor programe regionale și tematice. Aceste programe au acordat sprijin pentru sectoare precum energia, transporturile, mediul, resursele de apă, gestionarea frontierelor și combaterea traficului de droguri, statul de drept, democrația și drepturile omului, dezvoltarea sectorului privat și învățământul superior.

… DAR REFLECTA PRIORITĂȚILE STRATEGICE ALE COMISIEI

36. În urma unei analize a bazei de date a Comisiei, Curtea nu a identificat niciun caz serios în care ajutorul să fi fost acordat unui program național care nu aborda vreunul dintre obiectivele largi privind reducerea sărăciei sau ameliorarea guvernanței, multe programe naționale fiind direcționate atât spre reducerea sărăciei, cât și spre buna guvernanță. Cuantumurile contractate până la sfârșitul lui 2012 respectau prioritățile stabilite în documentul de strategie regională (a se vedea punctul 20).

PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII

37. La punctele 38-62 prezentate în continuare sunt examinate metodele prin care Comisia a furnizat ajutorul: metodele de realizare alese, atenția acordată costurilor administrative, includerea sau nu în programe a unor obiective clare și a unor indicatori de performanță clari, care să permită monitorizarea, modul în care Comisia a conceput și a gestionat sprijinul bugetar acordat în două dintre republicile din Asia Centrală.

COMISIA A ACORDAT AJUTORUL PRIN INTERMEDIUL MAI MULTOR MODALITĂțI DE REALIZARE

38. Comisia și-a implementat programele de ajutor în mai multe moduri, în funcție de împrejurări (pentru exemple, a se vedea caseta 1):

- acorduri de contribuție cu organizații internaționale, în cazurile în care acestea dezvoltaseră activități în țările partenere și erau acceptate ca parteneri de către autorități;

- sprijin bugetar, în cazurile în care acesta era eligibil, având în vedere faptul că, atunci când condițiile o permit, acesta este metoda preferată de cooperare pentru dezvoltare, potrivit Consensului european privind dezvoltarea [20];

- granturi acordate organizațiilor neguvernamentale (ONG-urilor) în cazurile în care societatea civilă era activă;

- contracte de servicii (și câteva contracte de lucrări), în special asistență tehnică, în cazurile în care obiectivul era convergența cu standardele și cu bunele practici europene, în combinație cu sprijinul bugetar sectorial.

CASETA 1

EXEMPLE DE PROGRAME FINANȚATE DE UE

Acord de contribuție cu o organizație internațională

Sprijinul pentru proiectul privind reforma sistemului penitenciar vizează ameliorarea gestionării închisorilor și reintegrarea socială a persoanelor condamnate, prin derularea unui program de reformă a sistemului penitenciar în Kârgâzstan. Ameliorarea condițiilor de igienă și sprijinirea activităților generatoare de venituri se numără, de asemenea, printre acțiunile derulate în cadrul programului. Bugetul global al acțiunii implementate de Biroul Organizației Națiunilor Unite pentru Droguri și Criminalitate este de 2,78 milioane de euro, din care contribuția UE este de 2,5 milioane de euro.

Programul de sprijin bugetar

Programul de sprijin sectorial în domeniul politicii de protecție socială și al gestiunii finanțelor publice din Kârgâzstan este finanțat prin intermediul unor instrumente de finanțare geografice și tematice. Documentul de strategie pe o perioadă de șapte ani prevedea alocarea sumei de 53 de milioane de euro programului. Componenta privind protecția socială vizează dezvoltarea unui sistem mai eficient de asistență socială, care ar ameliora condițiile de viață ale persoanelor vulnerabile și ale copiilor aflați în nevoie. În paralel, componenta privind gestiunea finanțelor publice vizează acordarea de asistență guvernului kârgâz în scopul ameliorării procedurii bugetare anuale în ceea ce privește transparența, răspunderea, anticiparea cheltuielilor și controalele interne.

Grant acordat unei organizații neguvernamentale

Comisia a cofinanțat în proporție de 80 % un proiect privind îmbunătățirea situației copiilor și a familiilor aflate în nevoie, respectiv cu un cuantum de 200000 de euro. Proiectul este implementat de către divizia uzbecă a SOS Satele Copiilor, un ONG internațional prezent în Uzbekistan din 1996. Contractul a fost semnat în 2011 ca parte a programului de parteneriat pentru consolidarea instituțională, care avea drept obiectiv îmbunătățirea standardelor de viață ale grupurilor vulnerabile din Uzbekistan, prin consolidarea cooperării dintre ONG-uri și autoritățile locale.

Contract de servicii: program de asistență tehnică combinat cu un program de sprijin bugetar sectorial

Tadjikistan. Începând din 2007, pentru a sprijini programul de sprijin bugetar sectorial din domeniul protecției sociale, Comisia a dezvoltat un program de asistență tehnică și de dezvoltare a capacităților, care pune accentul pe: (a) ameliorarea direcționării și a raționalizării sistemelor de protecție socială; (b) dezvoltarea de servicii sociale; (c) modernizarea sistemului de centre de îngrijire și asistență; (d) dezvoltarea politicii în domeniul pieței muncii. Bugetul global al programului este de 5 milioane de euro și a fost atribuit prin contracte unui număr de șapte societăți europene de consultanță, cuantumurile acestor contracte variind între 90000 de euro și 2,5 milioane de euro.

39. Comisia a utilizat toate aceste modalități de realizare (a se vedea tabelul 2).

NUMEROASE PROIECTE DE DIMENSIUNI REDUSE ȘI MULTIPLE INSTRUMENTE FINANCIARE: O PROVOCARE ÎN MATERIE DE GESTIUNE

39. După cum se indică în tabelul 2, granturile și contractele de servicii reprezentau o parte importantă ca număr (dar o parte redusă ca valoare) din asistența acordată de Comisie în Asia Centrală. Implicațiile administrative ale unui număr atât de ridicat de programe pot fi considerabile [21].

41. La momentul auditului, delegația UE în Kârgâzstan gestiona 56 de contracte. Delegația a raportat existența unor constrângeri semnificative în ceea ce privește capacitatea sa de a vizita locurile în care erau implementate activitățile prevăzute în contracte. De asemenea, delegația furniza sprijin [22] pentru alte 99 de contracte gestionate de către serviciile centrale.

TABELUL 2

SUMELE CONTRACTATE ÎN CADRUL ICD ȘI AL PROGRAMELOR TEMATICE DIN CADRUL ICD ÎNTRE 2007 ȘI SFÂRȘITUL LUI 2012, PE MODALITĂȚI DE REALIZARE

Sursa: Analiza Curții pe baza datelor provenind din baza de date CRIS a Comisiei.

| Număr de contracte/acorduri semnate | Sume contractate până la sfârșitul lui 2012 (milioane de euro) | % din total (în funcție de valoare) |

Acorduri de contribuție | 33 | 128 | 36 % |

Programe de sprijin bugetar | 15 | 98 | 28 % |

Granturi pentru ONG-uri | 143 | 61 | 17 % |

Contracte de servicii și de lucrări | 244 | 66 | 19 % |

| 435 | 353 | 100 % |

42. Comisia furnizează asistență pentru dezvoltare în Asia Centrală prin intermediul a diferite instrumente financiare. Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare (ICD) reprezintă principala sursă de fonduri, prin programul său geografic pentru Asia, precum și prin intermediul a cinci instrumente ICD tematice: Securitatea alimentară, Actori nestatali și autorități locale în domeniul dezvoltării, Migrație și azil, Mediu și gestionarea durabilă a resurselor naturale, inclusiv energia, și Investiții în resursele umane. Finanțarea în favoarea Asiei Centrale se realizează, de asemenea, prin intermediul a cinci instrumente globale (a se vedea punctul 8), precum și prin intermediul Instrumentului european de vecinătate și parteneriat (IEVP), care intră în responsabilitatea unor secțiuni diferite ale serviciilor centrale ale Comisiei.

43. Această panoplie de surse de finanțare a adăugat și mai multă complexitate procesului de gestionare a cheltuielilor UE, atât în cadrul delegațiilor, cât și la nivel central. De exemplu, pentru 31 din cele 56 de contracte pe care delegația din Kârgâzstan le gestiona la momentul auditului, aceasta colabora cu unitatea geografică pentru Asia Centrală a EuropeAid. Pentru restul de 25 de contracte, delegația colabora cu un număr de șase alte unități din cadrul EuropeAid și cu o unitate din cadrul SEAE. În ceea ce privește sprijinul gestionat de delegație pentru celelalte 99 de contracte, aceasta era nevoită să colaboreze cu un număr de 11 unități din cadrul EuropeAid, cu alte două delegații ale UE (din Kazahstan și din Tadjikistan), cu SEAE și cu Direcțiile Generale Cercetare și Inovare și Afaceri Economice și Financiare din cadrul Comisiei.

44. Proliferarea instrumentelor prin intermediul cărora se realizează cheltuie- lile face de asemenea dificil să se stabilească (în absența unor exerciții ad-hoc care necesită timp) ce sume au fost cheltuite de UE pentru fiecare țară și pentru fiecare sector în parte din Asia Centrală:

- Sistemul informațional comun RELEX al Comisiei (CRIS) nu identifică cheltuielile pentru fiecare țară parteneră în parte în cadrul programelor regionale [23];

- rapoartele CRIS nu includ componenta de țară a programelor regionale și globale, în special în cadrul Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO) și al Instrumentului de stabilitate (IdS);

- nu în ultimul rând, Comisia nu specifică cheltuielile efectuate în țările din Asia Centrală în cadrul unor programe finanțate de Instrumentul european de vecinătate și parteneriat [24].

ACCENT REDUS ASUPRA COSTURILOR ADMINISTRATIVE

45. Furnizarea de asistență pentru dezvoltare, de multe ori în împrejurări dificile, poate fi o activitate costisitoare, care presupune un volum ridicat de muncă. Deciziile cu privire la sumele care trebuie cheltuite și la modalitatea de cheltuire a acestora trebuie să pună în balanță, pe de o parte, considerații cu privire la rezultatele probabile și, pe de altă parte, considerații cu privire la costuri, iar rezultatele (în special într-o zonă sensibilă cum este Asia Centrală) trebuie să fie apreciate dintr-o perspectivă globală. Cu toate acestea, costurile de administrare a segmentelor unui buget destinat ajutorului reprezintă un element de care o agenție care furnizează ajutor ar trebui, în mod normal, să aibă cunoștință.

46. Comisia gestionează costurile administrative printr-o combinație de metode, care include evaluări ale volumului de muncă pentru fiecare delegație. Comisia nu a instituit însă un sistem de raportare cu privire la costurile administrative globale pe care le implică furnizarea asistenței pentru dezvoltare, la nivel regional sau de țară.

47. Curtea a estimat costul administrativ al activităților desfășurate de Comisie în domeniul dezvoltării în Asia Centrală pe baza datelor Comisiei. Curtea a inclus în estimarea sa costurile cu personalul și costurile administrative asociate referitoare la personalul implicat în activități legate de asistența pentru dezvoltare în cadrul serviciilor centrale și în cadrul delegațiilor. Au fost de asemenea incluse cheltuielile alocate activităților de suport (de exemplu, Casele Europa [25], serviciile de consultanță și monitorizare).

48. Conform calculelor Curții, costurile administrative relevante aferente exercițiului 2011, ultimul exercițiu complet la data auditului, erau de 10,5 milioane de euro (a se vedea anexa III). Din această sumă, 6,6 milioane de euro (63 %) erau destinate activității privind cooperarea pentru dezvoltare (salariile personalului și alte cheltuieli operaționale) în cele trei delegații care erau deschise la acel moment (a se vedea punctul 6), costurile cu personalul din serviciile centrale reprezentau 1,8 milioane de euro (17 %), iar diversele cheltuieli aferente activităților de suport (inclusiv costurile cu serviciile de consultanță destinate să sprijine identificarea și elaborarea proiectelor și monitorizarea și evaluarea axate pe rezultate, precum și costurile legate de Casele Europa) reprezentau 2,1 milioane de euro (20 %) [26].

49. Suma menționată reprezintă 14,6 % din cheltuielile pentru dezvoltare în Asia Centrală în 2011 (71,7 milioane de euro) [27]. Acest procent ar trebui privit ca un ordin de mărime mai degrabă decât ca o estimare precisă: calculele aritmetice pot fi ușor influențate, de exemplu, de variațiile produse la nivelul plăților anuale.

50. Mai mult, bugetele individuale ale programelor includeau și costurile administrative. De exemplu, în urma examinării unui număr de 20 de granturi și de acorduri de contribuție încheiate cu organizații internaționale, Curtea a constatat că, în medie, costurile administrative generale reprezentau 6 % din bugetele acestora. În ceea ce privește programele de sprijin bugetar, cifrele aferente erau, procentual, mult mai mici. Costul examinărilor periodice cu privire la progresele înregistrate, care erau atribuite prin contract unor experți externi, totaliza până la 1,1 % din bugetul programului în Tadjikistan și aproximativ 1,6 % în Kârgâzstan.

51. Întrucât Comisia nu comunică un indicator pentru costurile administrative, nu este posibil să se realizeze o comparație între aceste estimări și costurile suportate de Comisie cu derularea programelor de ajutor în alte părți ale lumii. Curtea remarcă însă cu îngrijorare faptul că Comisia pare să dețină informații inexacte în ceea ce privește costurile administrative, care reprezintă o parte substanțială a costurilor aferente asistenței pentru dezvoltare pe care o furnizează în Asia Centrală.

OBIECTIVE ȘI INDICATORI: O IMAGINE ETEROGENĂ

52. În urma examinării unor programe în cele trei țări vizitate, Curtea a constatat că imaginea era eterogenă în ceea ce privește stabilirea unor obiective SMART (și a indicatorilor pentru evaluarea acestora), după cum o ilustrează exemplele prezentate în continuare:

- în Tadjikistan, șase dintre cele șapte programe de asistență tehnică examinate conțineau ținte de realizare bine definite pentru elaborarea de studii, de strategii, de orientări și de recomandări sectoriale adresate guvernului. Pe de altă parte, programul de asistență tehnică având ca obiect acordarea de sprijin Ministerului de Finanțe conținea doar obiective vag formulate;

- în Kârgâzstan, programul de informare privind securitatea alimentară conținea indicatori vagi, precum "informațiile privind securitatea alimentară sunt considerate a fi, în general, exacte și furnizate la timp", "un număr corespunzător de persoane beneficiază de formare" sau "utilitatea previziunilor privind recoltele". Pe de altă parte, programul pentru "operaționalizarea bunei guvernanțe pentru justiția socială" definea ținte cuantificate;

- în Uzbekistan, două dintre cele patru programe examinate conțineau obiective cuantificabile, însă nu erau definiți termeni de comparație și termeni de referință care să permită evaluarea valorii adăugate a programelor.

SPRIJINUL BUGETAR: COMISIA AR FI PUTUT SĂ DEA DOVADĂ DE MAI MULTĂ RIGUROZITATE…

53. Sprijinul bugetar sectorial reprezintă un transfer de resurse ale UE către trezoreria națională a unei țări beneficiare cu scopul de a sprijini obiectivele politicii, precum și obiectivele reformei specifice unui anumit sector. Asistența pentru dezvoltare acordată de Comisie Asiei Centrale includea sprijin bugetar sectorial pentru Kârgâzstan și Tadjikistan în domeniul protecției sociale, pentru care Comisia a alocat, în perioada 2007-2012, 39,4 milioane de euro și, respectiv, 24,4 milioane de euro.

54. Comisia impune tuturor țărilor care primesc sprijin bugetar să instituie un program relevant și credibil pentru a îmbunătăți modul de gestionare a finanțelor publice (PFM) [28]. Pentru a se asigura că un program de sprijin bugetar sectorial își atinge obiectivele, atât în ceea ce privește dezvoltarea sectorială, cât și în ceea ce privește ameliorările la nivelul PFM, Comisia introduce condiții care însoțesc acest program. Comisia efectuează plățile aferente sprijinului bugetar în tranșe repartizate de-a lungul mai multor ani, sub rezerva îndeplinirii de către țara respectivă a condițiilor menționate mai sus, care trebuie să fie clare și aplicate cu rigurozitate pentru a putea fi eficace.

55. Comisia a urmat acest model în cadrul programelor sale de sprijin bugetar din Tadjikistan și din Kârgâzstan. Ambele guverne instituiseră un program PFM; în ambele cazuri, Comisia a condiționat plățile aferente sprijinului bugetar sectorial de realizarea de progrese în derularea programului.

56. În 2007, Comisia a suspendat programul de sprijin bugetar sectorial din Tadjikistan pe o perioadă de doi ani deoarece Fondul Monetar Internațional (FMI) a descoperit că Ministerul de Finanțe emisese garanții care creau o stare de risc pentru bugetul statului și pentru stabilitatea macroeconomică. Programul a fost reluat în 2009, ca urmare a unui acord încheiat cu FMI. Reacția Comisiei a contribuit la soluționarea problemei.

57. Cu toate acestea, în alte privințe, aplicarea de către Comisie a condițiilor PFM nu a fost suficient de riguroasă. Comisia a efectuat plățile aferente sprijinului bugetar în Kârgâzstan în trei tranșe [29], fiecare dintre acestea fiind precedată de o evaluare a progreselor înregistrate în ceea ce privește atingerea obiectivelor PFM [30]. Comisia a apreciat progresele ca fiind lente, dar a justificat plata fiecăreia dintre cele trei tranșe în principal deoarece a considerat că guvernul kârgâz și-a menținut angajamentele cu privire la continuarea reformelor. Nu existau însă dovezi clare în acest sens. O parte esențială a raționamentului Comisiei care a stat la baza deciziilor sale de plată are drept temei mai degrabă aprecierea acesteia cu privire la angajamentul țărilor partenere de a aplica reforme decât evaluarea progreselor efectiv realizate [31].

58. În ceea ce privește sprijinul bugetar sectorial în domeniul protecției sociale în perioada 2007-2009 în Tadjikistan, Comisia nu stabilise termene stricte până la care guvernul trebuia să îndeplinească condițiile. În consecință, țara parteneră nu era încurajată să avanseze pe calea reformelor solicitate, iar implementarea acestora de către guvern era amânată. Comisia a abordat însă această deficiență în cadrul următorului program de sprijin bugetar sectorial.

… ȘI NU A STABILIT O LEGĂTURĂ FERMĂ ÎNTRE ACEST SPRIJIN ȘI ANUMITE CONDIȚII CONCEPUTE PENTRU A DIMINUA CORUPȚIA

59. Corupția reprezintă o problemă serioasă în republicile din Asia Centrală. În indicele de percepție a corupției al Transparency International, toate aceste republici se situau sub 28 din 100 în 2011, Kârgâzstan, Turkmenistan și Uzbekistan situându-se între ultimele 10 % din cele 182 de țări cuprinse în sondaj. Mai mult, organizațiile internaționale raportează în mod regulat că strategiile anticorupție ale Kârgâzstanului și Tadjikistanului înregistrează progrese lente [32].

60. O astfel de corupție generalizată poate să afecteze reputația Comisiei și poate să reducă eficacitatea programelor de sprijin.

61. Programele PFM pot fi utilizate pentru combaterea corupției. Programele PFM din Tadjikistan și din Kârgâzstan conțineau măsuri destinate să amelioreze eficiența și transparența modului în care guvernul asigura gestiunea financiară. Se poate sconta că aceste măsuri, cum ar fi ameliorarea controalelor interne, a procedurilor de achiziții și a auditului intern în cadrul administrației publice, vor reprezenta un sprijin în reducerea corupției.

62. Comisia este responsabilă de implementarea programelor PFM, a celor de cooperare tehnică și a celor privind reforma justiției, ceea ce are în mod cert un impact pozitiv asupra prevenirii corupției. Cu toate acestea, Comisia nu a încercat să creeze o legătură directă între programele sale de sprijin bugetar și măsuri specifice de combatere a corupției, de exemplu, penalizarea corupției, măsuri de prevenire a corupției sau consolidarea obligației instituțiilor publice de a răspunde pentru actul de gestiune.

IMPLEMENTAREA ȘI RAPORTAREA

63. În cadrul punctelor 64-81 prezentate în continuare sunt examinate trei aspecte referitoare la modul de gestionare de către Comisie a politicii sale în materie de ajutor de-a lungul perioadei auditate: în ce măsură și cât de repede a reușit Comisia să își implementeze politica în materie de ajutor, dacă și-a modificat programele în urma experienței dobândite și modul în care a raportat cu privire la furnizarea asistenței pentru dezvoltare în Asia Centrală.

IMPLEMENTAREA ERA ÎN GENERAL LENTĂ, DAR VARIABILĂ…

64. La sfârșitul exercițiului 2012, 50 % din angajamentele globale planificate pentru perioada 2007-2013 în cadrul instrumentului ICD-Asia erau contractate și 27 % erau plătite (a se vedea tabelul 3).

TABELUL 3

STRATEGIA REGIONALĂ PENTRU ASIA CENTRALĂ PENTRU PERIOADA 2007-2013. IMPLEMENTAREA ICD-ASIA LA 31.12.2012 – CONTRACTE șI PLĂțI

Sursa: Cooperarea pentru dezvoltare UE-Asia Centrală, Comisia Europeană, 2011, și date extrase din CRIS.

Zona | Total alocări 2007-2013 (milioane de euro) | Sume contractate 2007-2012 | Sume plătite 2007-2012 |

Kazahstan | 74 | 60 % | 28 % |

Kârgâzstan | 106 | 73 % | 45 % |

Tadjikistan | 128 | 65 % | 32 % |

Turkmenistan | 53 | 21 % | 13 % |

Uzbekistan | 71 | 28 % | 9 % |

Regiunea | 242 | 42 % | 26 % |

Total | 674 | 50 % | 27 % |

65. În cadrul auditului, au fost identificate cazuri în care demararea programelor înregistra întârzieri semnificative. De exemplu, pentru programele cuprinse în eșantionul examinat în Uzbekistan, au fost necesari, în medie, doi ani pentru semnarea acordului de finanțare și un an pentru începerea implementării programului. Procedurile birocratice anevoioase din cadrul administrațiilor beneficiare, dificultățile întâmpinate la identificarea unor activități corespunzătoare în vederea finanțării și procedurile complexe din cadrul Comisiei au contribuit la întârzierea implementării strategiei. Aproximativ trei sferturi dintre respondenții la sondajul realizat de Curte în rândul donatorilor de ajutor au afirmat că cerințele procedurale și legale impuse de Comisie erau prea complicate.

66. Viteza de implementare varia în mod semnificativ în rândul țărilor beneficiare. Progresele au fost deosebit de lente în Turkmenistan și în Uzbekistan. Acest fapt era cauzat în special de diferențele existente între UE și aceste țări în ceea ce privește prioritățile și abordările referitoare la cooperarea pentru dezvoltare. Mai mult, evenimente politice importante, precum cele de la Andijan, în Uzbekistan, din mai 2005, au încetinit activitățile de cooperare pentru dezvoltare în primii trei ani din perioada examinată, fiind dificil pentru Comisie să compenseze timpul pierdut.

67. În Kârgâzstan și în Tadjikistan implementarea a fost mai rapidă, ceea ce reflectă ameliorarea înregistrată la nivelul cooperării pentru dezvoltare dintre UE și cele două țări, care au aderat amândouă la Declarația de la Paris. În perioada examinată, o parte semnificativă a asistenței acordate acestor țări partenere a fost furnizată prin intermediul sprijinului bugetar sectorial. În perioada 2007-2012, Comisia a furnizat sprijin bugetar în valoare de 24,4 milioane de euro pentru Tadjikistan (22 % din totalul ajutorului furnizat) și de 39,4 milioane de euro pentru Kârgâzstan (36 % din totalul ajutorului).

… PROGRAMELE REGIONALE NEREUȘIND SĂ AIBĂ O VERITABILĂ DIMENSIUNE REGIONALĂ

68. Astfel cum se stabilea în Documentul de strategie regională și în conformitate cu strategia UE, Comisia a angajat aproximativ o treime din bugetul alocat strategiei pentru a susține programele regionale destinate să aibă un efect de multiplicare a eforturilor sale politice de promovare a cooperării regionale (a se vedea punctele 19-20). Deși aceasta răspundea obiectivelor strategiei, programele regionale nu au atins "o veritabilă dimensiune regională în ceea ce privește implementarea comună și impactul regional", dimensiune avută în vedere de strategia de dezvoltare [33].

69. Derularea unor programe regionale a adăugat un nivel suplimentar de dificultate pentru Comisie. Aceasta a trebuit să obțină acordul tuturor țărilor beneficiare în fiecare etapă de pregătire a programului, deși gradul de angajament politic în favoarea programelor regionale varia de la o țară la alta și de la un program la altul.

70. O parte considerabilă a fondurilor regionale din documentul de strategie regională [34] au fost angajate pentru programe precum Erasmus și Tempus (36 %) sau Facilitatea pentru investiții în Asia Centrală (29 %). În principal, aceste programe "multi-țară" mai degrabă reproduc activități similare în mai multe țări beneficiare, decât promovează cooperarea între republicile din Asia Centrală.

71. Programul de gestionare a frontierelor în Asia Centrală (Border Management Programme in Central Asia – BOMCA) furnizează un exemplu de participare variabilă în rândul țărilor beneficiare. BOMCA pune accentul pe reforma sistemului de gestionare a frontierelor. Beneficiind de angajamente în valoare totală de 33,7 milioane de euro în perioada 2003-2014, obiectivul său strategic pe termen lung este adoptarea standardelor și a bunelor practici elaborate de UE în domeniul gestionării integrate a frontierelor. BOMCA este implementat de Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Dezvoltare, stabilit la Bișkek și având birouri în fiecare dintre cele cinci republici.

72. Kârgâzstan și Tadjikistan sunt relativ angajate în ceea ce privește participarea la BOMCA. Cu toate acestea, după aproape zece ani de implementare, Uzbekistan și Turkmenistan participau doar selectiv la activitățile regionale de consolidare a capacităților și nu erau dispuse să partajeze experiența lor profesională cu celelalte țări.

ÎNVĂȚÂND DIN EXPERIENȚĂ: SUCCESE, DAR ȘI OPORTUNITĂȚI RATATE

73. În 2010, Comisia a efectuat o examinare intermediară (a se vedea punctul 21) cu scopul de a evalua dacă prioritățile și modalitățile de realizare utilizate în cursul primului program indicativ 2007-2010 erau în continuare adecvate. În urma examinării intermediare, programul indicativ 2011-2013 a luat în considerare noile evoluții din țările partenere, cum ar fi dezvoltarea graduală a societății civile, nevoia de a combina programele de asistență tehnică cu sprijinul bugetar și cu programele de reformă instituțională, necesitatea de a sprijini producția și infrastructura locală.

74. Programul indicativ a inclus de asemenea anumite tipuri noi de programe care fuseseră testate în alte regiuni geografice, cum ar fi programul privind facilitatea pentru investiții [35]. Comisia nu a profitat însă de ocazia de a acorda o prioritate sporită promovării programelor de înfrățire și de detașare a personalului între UE și administrațiile din Asia Centrală, o prioritate identificată în strategia Consiliului privind relațiile UE-Asia Centrală.

75. Comisia a depus eforturi semnificative pentru a învăța din experiență și pentru a aduce îmbunătățiri programelor în cursul perioadei examinate. Relativa stabilitate și continuitate a sprijinului acordat de Comisie în ceea ce privește sectoarele prioritare, modalitățile de realizare și programele a însemnat că se putea ține seama de învățămintele dobândite. Programele bilaterale, precum cel privind ameliorarea serviciilor medicale pentru mame și copii în Uzbekistan (a se vedea caseta 2) și a doua lansare a programului de parteneriat și de consolidare a instituțiilor au cunoscut îmbunătățiri în urma învățămintelor dobândite în etapele anterioare. Programul de acțiune privind drogurile în Asia Centrală (Central Asia Drug Action Programme – CADAP) furnizează, de asemenea, un exemplu de program regional în cadrul căruia învățămintele dobândite au condus la o mai bună aliniere la nevoile țărilor partenere.

76. Pe de altă parte, două rapoarte de monitorizare axată pe rezultate, care evaluau impactul și sustenabilitatea programului BOMCA etapa a 7-a, au fost puse la dispoziție doar după ce etapa ulterioară fusese deja concepută.

77. Programele de sprijin bugetar în Kârgâzstan și în Tadjikistan au urmat unor programe anterioare, comparabile, de sprijinire a securității alimentare. Comisia a analizat experiența dobândită în cadrul acestor programe anterioare în 2008 și a adus îmbunătățiri în domenii sectoriale specifice, precum și în ceea ce privește modul de utilizare a asistenței tehnice în vederea sprijinirii programelor. Comisia nu a preluat însă anumite recomandări utile, cum ar fi următoarele:

- derularea programelor pe bază multianuală, având în vedere că un an reprezintă o perioadă foarte scurtă pentru a permite o evaluare globală a progreselor și previzibilitatea ajutorului;

- definirea în mod clar a condițiilor de efectuare a plăților;

- concentrarea asupra unui număr redus de domenii-cheie, cu două sau trei condiții etalate pe parcursul mai multor ani.

CASETA 2

UZBEKISTAN

Ameliorarea serviciilor medicale pentru mame și copii este un program care pune accentul pe realizarea Obiectivului de dezvoltare al mileniului (ODM) 4 – Reducerea mortalității infantile și a ODM 5 – Îmbunătățirea sănătății materne. Programul a demarat în 2007 cu un buget de 3,5 milioane de euro și este implementat de Fondul Organizației Națiunilor Unite pentru Copii (UNICEF) în cooperare cu Ministerul Sănătății din Uzbekistan. În urma unei evaluări pozitive a programului în 2010, Comisia a decis să finanțeze a doua etapă a acestuia cu un buget suplimentar în valoare de 7,2 milioane de euro.

RAPORTAREA: MAI MULT CU PRIVIRE LA ACTIVITĂȚI ȘI MAI PUȚIN CU PRIVIRE LA REZULTATE

78. Comisia elaborează două rapoarte anuale esențiale care prezintă relevanță în ceea ce privește asistența pentru dezvoltare acordată de aceasta. În primul rând, directorul general al EuropeAid elaborează un raport anual de activitate cu privire la activitățile direcției generale. În al doilea rând, Comisia publică un raport anual cu privire la politicile UE în materie de asistență pentru dezvoltare și de asistență externă și la implementarea acestora. Ambele rapoarte conțin un capitol cu privire la ajutorul pentru dezvoltare în Asia Centrală.

79. Rapoartele anuale de activitate conțin șapte indicatori pentru Asia Centrală [36]. Chiar dacă prezintă o relevanță generală pentru succesul asistenței pentru dezvoltare acordate de UE Asiei Centrale, acești indicatori sunt diferiți față de cei stabiliți în documentul de strategie regională și în programele indicative; mai mult, ei nu sunt direct legați de rezultatele care sunt estimate a decurge din noua strategie a Consiliului privind parteneriatul pentru Asia Centrală.

80. Secțiunea dedicată Asiei Centrale în fiecare raport anual privind politicile UE în materie de asistență externă și asistență pentru dezvoltare prezintă un caracter descriptiv. Chiar dacă include câteva exemple, secțiunea respectivă conține puține informații cu privire la rezultatele măsurabile ale activităților UE și la impactul acestor activități asupra populației, nu prezintă indicatori relevanți pentru activitățile UE și nu compară realizările cu țintele. În general, raportul evită referirile la dificultățile sau la obstacolele întâmpinate la implementarea obiectivelor UE.

81. Niciunul dintre rapoartele elaborate nu compară modul de repartizare a cheltuielilor cu modul de repartizare stabilit în documentul de strategie regională (a se vedea punctul 20) și nu prezintă informații cu privire la costurile administrative (a se vedea punctele 45-51).

CONCLUZII

82. Comisia și SEAE au depus eforturi serioase, în împrejurări extrem de dificile, pentru a planifica și pentru a pune în aplicare programul UE de asistență pentru dezvoltare acordată Asiei Centrale, astfel cum a fost acesta stabilit în Documentul de strategie regională din aprilie 2007. Dacă planificarea și alocarea asistenței erau, în general, satisfăcătoare, nu același lucru se poate spune despre implementare.

83. Comisia a discutat prioritățile cu țările partenere și a încercat să își alinieze planurile de cheltuieli la prioritățile naționale ale acestora. La distribuirea geografică a ajutorului s-a ținut seama de prosperitatea relativă a țărilor vizate. Toate proiectele selectate pentru sprijin din partea UE au contribuit la atingerea obiectivelor generale stabilite în cadrul documentului de strategie regională. Cu toate acestea, Comisia s-a îndepărtat de la bunele practici, acordând asistență unui număr prea mare de sectoare.

84. Comisia a utilizat o varietate de modalități de realizare la implementarea planurilor sale, incluzând un număr ridicat de proiecte de mici dimensiuni, ceea ce a plasat o sarcină administrativă superioară asupra delegațiilor. Existența unei game largi de instrumente financiare utilizate și a unor linii multiple de raportare a făcut de asemenea mai dificilă gestionarea programului. În consecință, este greu de stabilit ce sume au fost cheltuite de UE pentru fiecare sector și pentru fiecare țară în parte în Asia Centrală. Comisia nu a încercat să evalueze costurile administrative globale ale programului său de asistență pentru dezvoltare în Asia Centrală.

85. Comisia ar fi putut și ar fi trebuit să dea dovadă de mai multă rigurozitate la gestionarea programelor sale de sprijin bugetar în Tadjikistan și în Kârgâzstan, stabilind o legătură între acest sprijin și anumite măsuri specifice de combatere a corupției. Deciziile de efectuare a plăților se bazau mai mult pe angajamentele țărilor partenere de a adopta reforme și mai puțin pe progresele realizate.

86. Implementarea era în general lentă, chiar dacă înregistra variații semnificative. Programele regionale nu aveau o veritabilă dimensiune regională; o parte semnificativă dintre acestea nu reprezentau decât instrumente "multi-țară" disponibile fiecărei țări partenere în mod individual. Comisia a instituit mecanisme care să îi permită să tragă învățăminte din experiența dobândită și să își îmbunătățească programele de-a lungul timpului. Acest proces a permis obținerea unor rezultate utile, deși, în anumite cazuri, acestea nu erau întotdeauna disponibile la timp, iar în alte cazuri anumite recomandări utile nu erau luate în considerare. Rapoartele Comisiei puneau accentul mai mult pe activități și mai puțin pe rezultate.

RECOMANDĂRI

86. Presupunând că programele de asistență pentru dezvoltare ale Uniunii Europene în Asia Centrală vor continua [37], Curtea recomandă Comi- siei și SEAE să tragă învățăminte din experiența acumulată în perioada 2007-2012 atunci când vor planifica și vor implementa viitoarea asistență pentru dezvoltare. În special, Comisia și SEAE ar trebui:

- să asigure o concepție a tuturor programelor regionale viitoare care să le permită acestora atingerea unei veritabile dimensiuni regionale;

- să concentreze totalitatea asistenței furnizate asupra unui număr redus de sectoare;

- să instituie un sistem de calculare a costurilor administrative globale generate de furnizarea asistenței pentru dezvoltare și de raportare cu privire la acestea;

- să definească și să aplice, pentru toate programele de sprijin bugetar care vor continua, condiții robuste și care să se poată verifica în mod obiectiv, în special acordând atenția necesară sprijinului în favoarea mecanismelor anticorupție;

- să amelioreze modul de concepere și de derulare a programelor în lumina învățămintelor dobândite și în circumstanțe schimbătoare;

- să raporteze cu privire la rezultate și la impact într-un mod care să permită comparația cu planurile și cu obiectivele stabilite.

Prezentul raport a fost adoptat de Camera III, condusă de domnul Karel PINXTEN, membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 15 octombrie 2013.

Pentru Curtea de Conturi

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Președinte

[1] Comisia Europeană, Regional Strategy Paper for Assistance to Central Asia for the 2007-2013 period (Document de strategie regională privind asistența acordată Asiei Centrale în perioada 2007-2013).

[2] Adoptat de Consiliul European din 21 și 22 iunie 2007 (documentul Consiliului nr. 11177/1/07). Publicat de Consiliu în octombrie 2007 cu titlul European Union and Central Asia: Strategy for a New Partnership (Uniunea Europeană și Asia Centrală: o strategie pentru un nou parteneriat) (ISBN 978-92-824-2244-1).

[3] În prezent, sunt în vigoare acorduri de parteneriat și cooperare (APC) cu Kazahstan, Kârgâzstan, Tadjikistan și Uzbekistan. La sfârșitul lunii mai 2013, acordul de parteneriat și cooperare cu Turkmenistan nu era încă ratificat.

[4] Exemple de provocări regionale comune sunt criminalitatea organizată, traficul de ființe umane, de droguri și de arme, terorismul și aspectele privind neproliferarea, dialogul intercultural, energia, poluarea mediului, gestionarea resurselor de apă, migrația, gestionarea frontierelor și infrastructura de transport.

[5] Respectiv (i) buna guvernanță, statul de drept, drepturile omului și democratizarea; (ii) educația și formarea; (iii) dezvoltarea economică, comerțul și investițiile; (iv) transporturile și energia; (v) sustenabilitatea mediului și gestionarea resurselor de apă; (vi) modalități de a face față amenințărilor și provocărilor comune; (vii) dialogul intercultural.

[6] Asistența UE este implementată, în principal, prin intermediul Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare (ICD) [Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (JO L 378, 27.12.2006, p. 41)].

[7] În 2011, numărul total de agenți care se ocupau de asistența pentru dezvoltare în cele trei delegații era de 74.

[8] Decizia 2012/328/PESC a Consiliului din 25 iunie 2012 de numire a Reprezentantului Special al Uniunii Europene pentru Asia Centrală (JO L 165, 26.6.2012, p. 59).

[9] Pe baza statisticilor privind asistența oficială pentru dezvoltare publicate de Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică.

[10] Pe baza statisticilor OCDE, în 2010 și în 2011, valoarea medie anuală totală a AOD acordată Kazahstanului, Turkmenistanului și Uzbekistanului a fost de 484 de milioane USD, în comparație cu media anuală a ISD de 11093 de milioane USD în aceeași perioadă și a PIB-ului (în paritatea puterii de cumpărare) de 347 de miliarde USD cumulativ pentru cele trei țări, conform raportărilor BERD și, respectiv, World Fact Book.

[11] SEAE a preluat responsabilitățile fostei Direcții Generale RELEX din cadrul Comisiei.

[12] Consiliul Uniunii Europene, Concluziile Consiliului privind Asia Centrală, a 3179-a reuniune a Consiliului Afaceri Externe, Luxemburg, 25 iunie 2012, și documentul nr. 11455/12 al Consiliului.

[13] Rezoluția Parlamentului European din 15 decembrie 2011 referitoare la situația aplicării strategiei UE pentru Asia Centrală, Strasbourg, P7_TA(2011)0588.

[14] Consiliul a stabilit următoarele priorități: (a) buna guvernanță, statul de drept, drepturile omului și democratizarea; (b) educația și formarea; (c) dezvoltarea economică, comerțul și investițiile; (d) transporturile și energia; (e) sustenabilitatea mediului și gestionarea resurselor de apă; (f) modalități de a face față amenințărilor și provocărilor comune; (g) dialogul intercultural.

[15] Selectate astfel încât să acopere 70 % din fondurile cheltuite prin intermediul instrumentului de cooperare pentru dezvoltare în perioada 2007-2011 în Kârgâzstan și Uzbekistan și programele de sprijin bugetar sectorial din Tadjikistan.

[16] Din cei 91 de destinatari ai sondajului, 28 au răspuns.

[17] Declarația comună a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, a Parlamentului European și a Comisiei privind politica de dezvoltare a Uniunii Europene, declarație intitulată: "Consensul european privind dezvoltarea" (JO C 46, 24.2.2006, p. 1).

[18] OCDE, Declarația de la Paris privind eficacitatea ajutorului, 2005 (http://www.oecd.org/dac/effectiveness/34428351.pdf).

[19] Consiliul Uniunii Europene, 9558/07, Bruxelles, 15 mai 2007.

[20] Punctul 113 din Consensul european privind dezvoltarea.

[21] De exemplu, pentru programele de grant, personalul Comisiei, inclusiv cel din delegații, trebuie să gestioneze întregul ciclu al proiectului, respectiv elaborarea și lansarea cererilor de propuneri, informarea participanților, redactarea și semnarea contractelor, monitorizarea și supervizarea implementării, gestionarea ciclurilor financiare și de plată, organizarea auditurilor, evaluarea și raportarea.

[22] Acest tip de sprijin presupune transmiterea unui feedback cu privire la propunerile prezentate de beneficiari, coordonarea activităților legate de proiect în țara respectivă și reprezentarea UE prin participarea la comitete, seminare etc.

[23] A se vedea Raportul special nr. 5/2012 al Curții de Conturi Europene, intitulat "Sistemul informațional comun pentru relațiile externe (CRIS)" (www.eca.europa.eu).

[24] Precum Coridorul de transport Europa-Caucaz-Asia (TRACECA) sau Programul "Transport interstatal de petrol și gaz către Europa" (INOGATE).

[25] Casele Europa, create de Comisie, acționează ca birouri de asistență tehnică pentru acțiunile UE, sporind vizibilitatea politicilor UE și gradul de cunoaștere a acestora în țările în care nu există delegații ale Uniunii.

[26] La efectuarea calculelor, costurile legate de asistența tehnică asociate implementării unor proiecte specifice în țările partenere nu au fost incluse în cheltuielile aferente activităților de suport.

[27] În cazul în care s-ar exclude din calcul costurile pentru serviciile de consultanță legate de identificarea proiectelor și de monitorizarea și evaluarea axate pe rezultate, această cifră s-ar reduce la 12,7 %.

[28] Pe baza deficiențelor și a punctelor solide identificate în evaluarea PEFA (Public Expenditure and Financial Accountability – Cheltuielile publice și responsabilitatea financiară). Cadrul de măsurare a performanței PEFA-PFM este un instrument de evaluare a sistemului PFM dintr-o țară și utilizează 28 de indicatori.

[29] Iunie 2008, decembrie 2010, iulie 2011.

[30] Comisia a utilizat rapoarte întocmite de consultanți externi ca inputuri pentru aceste evaluări.

[31] Această practică nu este concordantă cu recomandarea formulată de Curte în Raportul special nr. 11/2010 intitulat "Gestiunea sprijinului bugetar general, asigurată de Comisie în țările ACP și în țările din Asia și din America Latină": Comisia ar trebui să sprijine deciziile de plată demonstrând în mod mai structurat și formalizat că s-au înregistrat progrese satisfăcătoare în cursul perioadei în cauză; în acest scop, Comisia trebuie să definească în mod clar criteriile pe baza cărora trebuie evaluate progresele, să prezinte progresele înregistrate și motivele pentru care este posibil ca acestea să nu fi fost conforme așteptărilor.

[32] Rapoartele Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE): Planul de acțiune anticorupție de la Istanbul, A doua rundă de monitorizare, Republica Kârgâzstan, Raport privind progresele, 24/2/2012 și Planul de acțiune anticorupție de la Istanbul, A doua rundă de monitorizare, Tadjikistan, Raport privind progresele, 16/2/2012.

[33] Comisia Europeană, Document de strategie regională privind asistența acordată Asiei Centrale în perioada 2007-2013.

[34] Documentul de strategie regională aloca 242 de milioane de euro în favoarea cooperării regionale.

[35] Programe inițiate anterior în Africa (2007) și în țările care fac obiectul politicii de vecinătate (2008).

[36] Acești indicatori sunt: (i) Acorduri de parteneriat şi cooperare: numărul de APC-uri ratificate; (ii) Democratizarea/Statul de drept – numărul de țări care trec la sisteme de alegeri conforme cu normele OSCE și cu standardele Consiliului Europei/Comisiei de la Veneția; (iii) Inițiativa privind educația pentru Asia Centrală: numărul de țări din Asia Centrală asociate procesului de la Bologna; (iv) Mediu/apă/energie: țări care adoptă strategii naționale privind schimbările climatice și implementează strategiile UE din acest domeniu; (v) ODM 1 – Procent din populația Asiei Centrale care trăiește sub pragul de sărăcie; (vi) ODM 4 – Mortalitatea infantilă; (vii) ODM 6 – Combaterea HIV/SIDA, a malariei și a altor boli.

[37] COM(2011) 840 final din 7 decembrie 2011.

--------------------------------------------------

ANEXA I

INFORMAțII GENERALE CU PRIVIRE LA REPUBLICILE DIN ASIA CENTRALĂ

Surse:

1. The World Fact book, Central Intelligence Agency, actualizat în 2013.

2. Banca Europeană pentru Reconstrucţie şi Dezvoltare (BERD), Indicatori privind tranziția pentru 2012.

3. Banca Mondială 2012, media anuală bazată pe datele pentru 2008, 2009 și 2010.

4. Estimarea Curții pe baza plăților anuale medii efectuate în perioada 2007-2012, date provenind din baza de date CRIS (programele regionale sunt distribuite în mod uniform între țările partenere).

5. Transparency International, Indicele de percepție a corupției, 2012.

6. Freedom house, Națiuni în tranzit, 2012.

Țara | Kazahstan | Kârgâzstan | Tadjikistan | Turkmenistan | Uzbekistan | Sursa |

Informații generale

Suprafață ('000 km2) | 2725 | 200 | 143 | 488 | 447 | 1 |

Populație (în '000, estimare iulie 2013) | 17736 | 5548 | 7910 | 5055 | 28661 | 1 |

Creșterea populației (estimare iulie 2013) | 1,20 % | 0,97 % | 1,79 % | 1,15 % | 0,94 % | 1 |

Economie

PIB (PPC în miliarde de dolari americani, estimare 2012) | 231,3 | 13,47 | 17,72 | 47,55 | 104,7 | 1 |

PIB pe cap de locuitor (PPC în dolari americani) | 13040 | 2430 | 2240 | 9410 | 3650 | 1 |

Creșterea PIB-ului, 2011 | 7,5 % | 5,7 % | 7,4 % | 14,7 % | 8,3 % | 2 |

Asistență oficială pentru dezvoltare (AOD)

AOD primită pe cap de locuitor (în dolari americani) | 18 | 65 | 55 | 7 | 7 | 3 |

AOD din partea UE pe cap de locuitor (în dolari americani) | 1,0 | 5,6 | 4,0 | 1,9 | 0,4 | 4 |

Corupție și reforme instituționale

Indicele de percepție a corupției [între 0 (cel mai rău) și 100 (cel mai bun)] | 28 | 24 | 22 | 17 | 17 | 5 |

Societatea civilă [între 1 (cel mai bun) și 7 (cel mai rău)] | 6,00 | 4,75 | 6,00 | 7,00 | 7,00 | 6 |

Cadrul judiciar și independența justiției [(între 1 (cel mai bun) și 7 (cel mai rău)] | 6,50 | 6,25 | 6,25 | 7,00 | 7,00 | 6 |

Scorul privind democrația [între 1 (cel mai bun) și 7 (cel mai rău)] | 6,54 | 6,00 | 6,18 | 6,93 | 6,93 | 6 |

--------------------------------------------------

ANEXA II

PROGRAMELE EXAMINATE

Sursa: Bazele de date CRIS și Data Warehouse, EuropeAid.

Instrument | Numărul deciziei | Program | Cuantum angajat (în mii de euro) |

Kârgâzstan

ICD-ASIA | 19225 | Sprijin pentru diversificarea economică în Kârgâzstan, prelucrarea produselor agricole | 1600 |

ICD-ASIA | 19222 | Sprijin pentru reforma sistemului penitenciar în Kârgâzstan | 3000 |

ICD-ASIA | 19241 | Sprijin pentru sectorul educațional din Kârgâzstan | 5500 |

ICD-ASIA | 19237 | Programul de sprijin pentru politici sectoriale – protecție socială și PFM – Kârgâzstan 2007/2009 | 9000 |

ICD-ASIA | 21363 | Programul de sprijin pentru politici sectoriale – protecție socială și PFM – Republica Kârgâzstan 2007-2009 – a 3-a alocare | 9000 |

ICD-ASIA | 20590 | Operaționalizarea bunei guvernanțe pentru justiția socială | 3000 |

ICD-ASIA | 22484 | Programul de sprijin pentru politici sectoriale, sectorul social – Kârgâzstan 2010 | 13000 |

ICD-ASIA | 21058 | Programul de gestionare a frontierelor în Asia Centrală – Etapa a 8-a (BOMCA 8) | 8000 |

ICD-ASIA | 19812 | Programul de acțiune privind drogurile în Asia Centrală – Etapa a 5-a (CADAP 5) | 5000 |

ICD-FOOD | 19169 | Programul de sprijin pentru politici sectoriale – protecție socială și PFM – Kârgâzstan 2007/2009 | 9000 |

ICD-FOOD | 21863 | Sprijin pentru ameliorarea sistemului de informații privind securitatea alimentară în Republica Kârgâzstan | 2000 |

| | Total | 68100 |

Tadjikistan

ICD-ASIA | 21994 | Programul de sprijin pentru dezvoltarea resurselor umane | 26000 |

ICD-ASIA | 19236 | Programul de sprijin pentru politici sectoriale – protecție socială, Tadjikistan 2007/2009 | 9000 |

ICD-ASIA | 19667 | Asistență tehnică pentru sprijinirea politicii în domeniul social în Tadjikistan | 5000 |

ICD-ASIA | 20325 | Proiect privind modernizarea sistemului de gestiune a finanțelor publice | 2000 |

ICD-FOOD | 19168 | Programul privind securitatea alimentară – Tadjikistan – 2007 | 9000 |

ICD-FOOD | 21365 | Sprijin în favoarea rețelelor de securitate socială – Programul privind mecanismul global pentru alimentație (Tadjikistan) | 7750 |

| | Total | 58750 |

Uzbekistan

ICD-ASIA | 20509 | Sprijin în favoarea reformelor în sistemul judiciar penal în Uzbekistan | 10000 |

ICD-ASIA | 22308 | Programul de parteneriat și de consolidare a instituțiilor | 2200 |

ICD-ASIA | 22311 | Consolidarea sistemului parlamentar bicameral și crearea de legături cu autoritățile regionale | 2000 |

ICD-ASIA | 22373 | Ameliorarea serviciilor medicale pentru mame și copii în Uzbekistan – Etapa a II-a | 6700 |

| | Total | 20900 |

--------------------------------------------------

ANEXA III

COSTURILE ADMINISTRATIVE ALE COMISIEI

INTRODUCERE

1. Curtea a estimat costurile administrative suportate de Comisie pentru plata ajutorului în Asia Centrală.

2. Curtea a luat în considerare următoarele elemente de costuri:

- costuri cu personalul: salarii, alocații și pensii ale funcționarilor Comisiei, ale personalului contractual și ale personalului local implicat în activitățile de asistență pentru dezvoltare în Asia Centrală, atât în serviciile centrale, cât și în delegațiile UE;

- costuri cu birourile, dotările și alte costuri de funcționare asociate personalului menționat din serviciile centrale și din delegații;

- cheltuieli alocate activităților de suport legate de asistența pentru dezvoltare în Asia Centrală, cheltuieli suportate de Comisie în scopuri proprii (și nu cele suportate de țările beneficiare), inclusiv costurile cu serviciile de consultanță destinate să sprijine identificarea și elaborarea programelor și monitorizarea și evaluarea axate pe rezultate, precum și costurile legate de Casele Europa [1].

SURSE ȘI METODA DE CALCUL

3. Curtea a identificat următoarele costuri anuale:

COSTURI ADMINISTRATIVE ESTIMATE PENTRU PLANIFICAREA ȘI IMPLEMENTAREA ASISTENȚEI PENTRU DEZVOLTARE ACORDATE DE UE ASIEI CENTRALE

Descriere | În mii de euro | Sursa/comentariu |

Costuri administrative în serviciile centrale (Costuri cu asistența pentru dezvoltare) | 1786 | Cifră aferentă exercițiului 2011 [1111] |

Costuri administrative în delegații (Costuri cu asistența pentru dezvoltare) | 6611 | Cifră aferentă exercițiului 2011 [2222] |

Subtotal | 8397 | |

Cheltuieli alocate activităților de suport Casele Europaidentificarea și formularea de proiectemonitorizarea axată pe rezultateevaluări | 700 560 700 145 | Medii anuale calculate de echipa de audit, pe baza datelor CRIS pentru contracte începând din 2007 (pentru ROM 2008-2011). |

Subtotal | 2105 | |

Total | 10502 | |

LIMITĂRI

4. Anumite cheltuieli administrative nu sunt incluse. Costurile cu pensiile suportate de angajator sunt incluse doar pentru personalul local din delegații, nu și pentru funcționari sau pentru personalul contractual.

5. Nu este inclusă nicio sumă pentru sprijinul furnizat de către alte servicii ale Comisiei (administrație, formare, IT etc.) sau de către SEAE.

6. Cifrele prezentate corespund exercițiului 2011. Delegațiile din Kazahstan, Kârgâzstan și Tadjikistan au fost pe deplin operaționale în cursul acestui exercițiu. Existau Case Europa atât în Uzbekistan, cât și în Turkmenistan.

[1] Costurile legate de asistența tehnică asociate implementării unor proiecte specifice în țările partenere nu sunt incluse.

[1111] Bazată pe costurile standard cu funcționarii, astfel cum sunt acestea utilizate în situațiile financiare legislative. Costul standard este furnizat de Direcția Generală Buget din cadrul Comisiei și cuprinde salariile și alocațiile, precum și costurile cu birourile și cu dotările.

[2222] Pentru funcționari și pentru agenții contractuali, costurile se bazează pe o medie, în cazul celor care activează în cadrul delegațiilor. Pentru agenții locali și pentru costurile locale de funcționare, se utilizează costurile reale suportate de SEAE.

--------------------------------------------------