Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2021/C 136/07)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1) în termen de trei luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

„VÄRMLÄNDSKT SKRÄDMJÖL”

Nr. UE: PGI-SE-02414 – 5.4.2018

DOP ( ) IGP (X)

1. Denumirea (denumirile) [a (ale) DOP sau IGP]

„Värmländskt skrädmjöl”

2. Statul membru sau țara terță

Suedia

3. Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1. Tipul de produs

Clasa 1.6. Fructe, legume și cereale, proaspete sau prelucrate

3.2. Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Värmländskt skrädmjöl” este denumirea făinii măcinate cu piatra produse din ovăz prăjit din specia de ovăz botanic (Avena sativa L), o cereală cultivată în mod tradițional în Värmland.

„Värmländskt skrädmjöl” are următoarele caracteristici:

Culoare: galben pal – aduce aminte de nuanța pală a cojii de ceapă.

Miros: cereale proaspăt treierate, cu aromă de alune, echilibrată, cărnoasă și cu note de prăjit.

Gust: echilibrat, cu nuanțe de prăjit, note de fructe cu coajă lemnoasă și un gust rezidual lung și plăcut.

Consistență: pulbere cu o dimensiune a granulelor de 0,2-0,3 mm

Conținut de proteine: 9-14 %

Conținut de lipide: 4-7 %

Carbohidrați: 60-75 %

3.3. Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Materii prime: „Värmländskt skrädmjöl” este produsă din ovăz (Avena sativa L) cultivat în aria geografică descrisă la punctul 4. Soiul cultivat în prezent este Symphony, un soi care se maturează timpuriu și are boabe mari, variază ușor ca dimensiune și are un conținut mediu de lipide (o mie de boabe cântăresc aproximativ 45 g, grăsimile brute fiind de aproximativ 4,8 % iar proteinele de aproximativ 10 % din substanța uscată).

Conținutul de grăsimi al ovăzului și dimensiunea boabelor acestuia sunt esențiale pentru producția de „Värmländskt skrädmjöl”.

Dimensiunea boabelor și variația dimensiunii acestora are o importanță primordială pentru prăjire și îndepărtarea învelișului. Pentru a se asigura o prăjire uniformă a boabelor de ovăz., acestea trebuie să aibă o dimensiune cât mai omogenă posibil. Ovăzul utilizat are o dimensiune granulară de 2-4 mm și un conținut de apă de ≤ 14 %.

Conținutul de grăsimi are o importanță primordială pentru măcinare. Ovăzul este o cereală cu un conținut relativ ridicat de grăsimi. Conținutul ridicat de grăsimi provoacă agregarea făinii în cursul măcinării și blocarea pietrelor de moară. Prin urmare, pentru producția de „Värmländskt skrädmjöl” se utilizează doar soiurile care au un conținut de grăsimi sub 5 % din substanța uscată.

3.4. Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Întregul proces de producție - de la cultivarea materiei prime până la prăjire, îndepărtarea învelișului și măcinare - trebuie să se desfășoare în aria geografică indicată la punctul 4.

3.5. Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. a produsului la care se referă denumirea înregistrată

–

3.6. Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

–

4. Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria de producție a „Värmländskt skrädmjöl” cuprinde provincia Värmländ.

5. Legătura cu aria geografică

Legătura se bazează pe caracteristicile distinctive ale produselor.

Detalii specifice privind aria geografică:

Värmländ are soluri minerale deosebit de acide și sărace cu un conținut scăzut de materie organică. Datorită structurii lor, solurile au o bună capacitate de a reține apa. Clima este caracterizată prin ierni reci cu zăpadă și prin veri relativ calde. Primăvara, temperaturile zilnice variază de la temperaturi sub zero grade în timpul nopții la temperaturi peste zero grade pe timpul zilei. În combinație cu capacitatea solului de a reține apa, aceasta provoacă formarea gheții, ceea ce la rândul său împinge recoltele semănate toamna să iasă din solul înghețat.

Din cauza condițiilor fizice din Värmland, semănarea de primăvară a ovăzului a devenit metoda predominantă de cultivare a semințelor, atunci când Värmland a fost colonizată de emigranți din provinciile de est (Finlanda de astăzi) la sfârșitul secolului al XVI-lea.

Pentru producătorii de „Värmländskt skrädmjöl”, producția începe cu cultivarea ovăzului. Aceasta înseamnă că fermierul cultivă ovăz destinat producției de „Värmländskt skrädmjöl”, cu o dimensiune a boabelor și un conținut de grăsimi și de umiditate care sunt adecvate pentru producția de „Värmländskt skrädmjöl” în morile individuale.

Ovăzul cultivat în aria geografică descrisă la punctul 4 este treierat și uscat până la un conținut maxim de umiditate de 14 %. Pentru a produce „Värmländskt skrädmjöl”, ovăzul este prăjit în cuptoare cu lemne de mesteacăn, ceea ce conferă o curbă de temperatură omogenă. El este amestecat în continuu în cursul procesului de prăjire pentru a preveni arderea. Ovăzul trebuie prăjit în profunzime și în integralitate pentru a evidenția aroma de alune și gustul caracteristic al produsului „Värmländskt skrädmjöl”. Pentru a se asigura o prăjire uniformă a boabelor de ovăz, acestea trebuie să aibă o dimensiune cât mai omogenă posibil.

Apa rămasă în ovăz se evaporează în cursul procesului de prăjire, ceea ce durează în jur de două ore. Durata exactă depinde de temperatura și de soiul ovăzului. Odată ce prăjirea este terminată, temperatura din cuptorul de prăjire este în jur de 220 oC.

După prăjire, boabele de orez sunt decojite iar crupele (miezul) sunt separate de coji. Crupele sunt măcinate între două pietre de moară (a căror dimensiune variază de la o moară la alta) pentru a obține o făină cu o dimensiune a particulelor de 0,2 mm-0,3 mm. Morarul încearcă făina cu mâna și ajustează pietrele de moară pentru a obține consistența dorită.

Caracteristicile specifice ale produsului:

Partea din procesul de rafinare care contribuie cel mai mult la proprietățile „Värmländskt skrädmjöl” este prăjirea ovăzului. Prăjirea este cea care conferă făinii „Värmländskt skrädmjöl” mirosul său caracteristic de boabe proaspăt treierate cu note distincte de fructe cu coajă lemnoasă și cu gustul echilibrat, lung de alune și note rotunjite de prăjire. Acesta este gustul pentru care există, în prezent o cerere de „Värmländskt skrädmjöl” pentru a adăuga aromă și ca ingredient în diverse feluri de mâncare și produse de panificație.

Legătura cauzală:

Tradiția cultivării ovăzului datează din secolul al XVI-lea și de la imigrația finlandeză în Värmland. Imigranții s-au stabilit în zonele slab populate ale provinciei și au început să cultive culturi, inclusiv ovăz. Problema ovăzului a fost faptul că era foarte dificil de măcinat. Pentru a facilita măcinarea, boabele de ovăz trebuie să fie mai întâi descojite, ceea ce implică separarea boabelor de neghină. Pentru înlăturarea învelișului, boabele de ovăz trebuiau să fie mai întâi uscate. Aceasta se efectua inițial prin prăjirea lor într-un cuptor de pâine sau într-o saună. Descojirea nu numai că a facilitat măcinarea, ea a însemnat, de asemenea că făină de ovăz a fost conservată mai mult timp.

Keyland (1919) a menționat în „Svensk vegetabilisk allmogekost” începerea construcției de mori speciale pentru prăjirea, descojirea și măcinarea ovăzului la jumătatea secolului al XIX-lea. Cultivarea ovăzului și tehnica prăjirii boabelor pentru a facilita descojirea și măcinarea au devenit foarte importante pentru alimentația locuitorilor din Värmland. Potrivit lui Keyland, descojirea și utilizarea ovăzului au devenit o specialitate a provinciei Värmland. „Poate că făina de ovăz nu a fost utilizată atât de mult pentru consumul uman în nicio altă provincie suedeză.”

Producția făinii „Värmländskt skrädmjöl” depinde de factorii umani, cooperarea dintre fermier și morar fiind esențială pentru calitatea produsului. Aceasta înseamnă că fermierul cultivă ovăz destinat producției de „Värmländskt skrädmjöl”, cu o dimensiune a boabelor și un conținut de grăsimi și de umiditate care sunt adecvate pentru procesul ulterior de producție în morile de cereale. Morarul trebuie, la rândul său, să adapteze prăjirea, descojirea și măcinarea la caracteristicile ovăzului și să ajusteze diversele etape de producție astfel încât acestea să formeze un tot unitar.

Întregul proces de prăjire, descojire și măcinare este un meșteșug și cunoașterea proprietăților materiei prime și a modului în care se comportă aceasta în cursul procesului de rafinare este cheia caracteristicilor făinii „Värmländskt skrädmjöl”.

Morarii pot spune când s-a terminat prăjirea ovăzului, pe baza consistenței și a gustului ovăzului și a culorii fumului generat în cursul procesului de prăjire. Tehnica este descrisă în documente vechi din Värmland. „În cazul în care ovăzul urma să fie măcinat în făină, era bine să se usuce boabele în saună. Era important ca aceasta să nu fie prea fierbinte ci mai degrabă ca boabele să se usuce mai lent. Atunci când boabele erau suficient de uscate pentru măcinare, miezul trebuia să sară când acestea erau presate între dinți și mușcate.” Prin urmare, producția de „Värmländskt skrädmjöl” este în întregime dependentă de cunoștințele și experiența morarului cu privire la materia primă și la comportarea acesteia în cursul proceselor de prăjire, descojire și măcinare.

„Värmländskt skrädmjöl” beneficiază de un sprijin local considerabil, cu evenimente locale în mediul rural care scot în evidență făina și tradițiile culinare legate de aceasta. Făina a cunoscut, de asemenea, o distribuție mai largă, fiind utilizată pentru a adăuga aromă diverselor feluri de mâncare și produse de panificație.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf din prezentul regulament]

https://www.livsmedelsverket.se/globalassets/produktion-handel-kontroll/livsmedelsinformation-markning-halsopastaenden/skyddade-beteckningar/ansokan_skradmjol_2020_05_28.pdf

(1) JO L 343, 14.12.2012, p. 1.