RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU privind diferitele metode de asomare a păsărilor de curte /* COM/2013/0915 final */





RAPORT AL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIU privind diferitele metode de asomare a păsărilor de curte 1. Istoricul dosarului Articolul 27 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1099/2009 al Consiliului privind protecția animalelor în momentul uciderii[1] prevede că „Până la 8 decembrie 2013, Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului un raport privind diferitele metode de asomare a păsărilor de crescătorie, în special asomatoarele cu băi de apă multiple pentru păsări, ținând seama de aspectele legate de bunăstarea animalelor, precum și de impactul socio-economic și asupra mediului”. Pentru a pregăti prezentul raport, Comisia a comandat un „Studiu privind diferitele metode de asomare a păsărilor de curte”, al cărui raport final a fost prezentat Comisiei în 2012 (denumit în continuare „studiul din 2012”)[2]. 2. Metode de asomare a păsărilor de curte Abatoarele de păsări folosesc în principal o metodă de asomare denumită asomare cu băi de apă multiple (sau baia de apă). Această metodă constă în suspendarea păsărilor cu capul în jos pe dispozitive de suspendare și apoi în introducerea parțială a acestora până la aripi într-o baie de apă unde sunt supuse unui curent electric. Curentul trece prin corpul acestora și le asomează înainte de sângerare. Principala metodă alternativă de asomare este sacrificarea în atmosferă controlată (SAC), în urma căreia păsările de curte sunt asomate în camere cu atmosferă controlată unde sunt expuse la amestecuri de gaze. În UE, 80 % dintre puii de carne sunt asomați cu baie de apă și 20 % prin SAC[3]. Proporția variază foarte mult între statele membre (de exemplu, 60 % prin SAC în Germania și 5 % în Franța)[4]. Alte alternative la baia de apă sunt asomarea electrică aplicată exclusiv la nivelul capului și asomarea prin presiune atmosferică scăzută (LAPS - low atmosphere pressure stunning). Asomarea electrică aplicată exclusiv la nivelul capului constă în aplicarea de electrozi individuali, care înconjoară creierul. Metoda este foarte cunoscută pentru toate speciile, dar, până de curând, nu a fost adaptată pentru abatoarele de păsări din cauza vitezei ridicate a liniei de abataj. În ultimii ani, metoda a fost dezvoltată și comercializată pentru a fi utilizată în abatoarelor comerciale (până la 9 000 de păsări pe oră). LAPS este o metodă bazată pe un principiu similar celui asomării cu gaz, însă, în loc să înlocuiască atmosfera cu un gaz, LAPS elimină progresiv aerul și creează o lipsă de oxigen care produce asomarea. LAPS nu este încă permisă în UE, dar se utilizează în Statele Unite. Pe baza unei extrapolări a tendințelor actuale, situația medie pe 5 ani în UE ar putea fi un transfer de 15 % de la baia de apă la SAC (și anume, 65 % dintre puii de carne asomați în baie de apă și 35 % prin SAC). Cu toate acestea, această evoluție va varia între statele membre din cauza diferențelor în ceea ce privește diverși factori cheie cum ar fi cererea consumatorilor (privind bunăstarea animalelor, dar și privind tipul de carne – pasăre întreagă sau file) și costul forței de muncă. Se preconizează că puține state membre vor trece de 80 % din producția lor la SAC (Germania, Austria și Finlanda), însă o mare parte dintre acestea vor ajunge probabil la peste 50 % (Regatul Unit, Italia, Suedia, Țările de Jos și Belgia). Se preconizează că alte state membre vor păstra asomarea cu baie de apă ca principală metodă. 3. Aspecte privind bunăstarea animalelor Înainte de adoptarea Regulamentului (CE) nr. 1099/2009, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) a emis, în 2004 și 2006, două avize privind aspecte ale bunăstării în cazul asomării și uciderii animalelor[5][6]. În avizul său din 2004, EFSA a identificat două probleme principale: – Suspendarea și încătușarea păsărilor sunt dureroase, în special pentru păsări grele sau fragile[7] și pot produce dislocări și fracturi de oase; – Sarcina electrică primită de fiecare pasăre variază în funcție de rezistența electrică a acesteia și nu poate fi controlată. Ca răspuns la aceste avize, Regulamentul (CE) nr. 1099/2009, care se aplică de la 1 ianuarie 2013, stabilește parametrii electrici (150mA pentru frecvențe cuprinse între 200 și 400 Hz) pentru asomarea cu baie de apă.[8] Acești parametri sunt, de asemenea, recomandați de Organizația Mondială pentru Sănătatea Animalelor[9]. În 2011, două state membre au sugerat modificarea parametrilor electrici minimi pentru baia de apă impuși prin Regulamentul (CE) nr. 1099/2009. EFSA a examinat aceste date și a adoptat, în 2012, un aviz privind aspectul în cauză[10], prin care asomarea cu baie de apă asigură un nivel de eficacitate de până la 96 %, astfel cum s-a măsurat prin electroencefalogramă (EEG). De asemenea, avizul a subliniat că este nevoie de cercetări suplimentare și a indicat o serie de probleme de aplicare, și anume, operatorii abatoarelor tind să scadă intensitatea electricității din motive de calitate a cărnii. Avizele EFSA au indicat, de asemenea, că SAC rezolvă dezavantajele băii de apă dacă metoda este utilizată cu parametrii care asigură uciderea păsărilor: – Păsările nu sunt suspendate sau încătușate conștiente; – Aceasta poate garanta 100 % că păsările sunt sacrificate înainte de sângerare. Avizele EFSA din 2004 și 2006 nu au evaluat metoda de asomare electrică aplicată exclusiv la nivelul capului, în prezent elaborată pentru activități comerciale de abataj. 4. Aspectele economice Datele economice cheie referitoare la producția de carne de pasăre din UE și la comerțul exterior sunt disponibile în anexa I. 4.1. Comparație între baia de apă și alte metode 4.1.1. Costuri de producție și model bazat pe cost Un model bazat pe cost a fost creat pentru a compara metode de asomare a păsărilor de curte disponibile în comerț[11]. Următoarele costuri au fost avute în vedere: instalarea[12], întreținerea, mâna de lucru pentru recepție și suspendare, consumul de apă, apa pentru curățare, electricitatea pentru asomare, gazul pentru asomare, alte costuri de mână de lucru asociate cu asomarea. Costul mediu din UE per pasăre a fost calculat pentru abatoare de mare capacitate (12 000 de păsări pe oră) și pentru cele cu capacitate inferioară (6 000 și 3 000 de păsări pe oră) și sunt prezentate în tabelele 1 și 2. Aceste cifre depind de costurile locale cu diferitele resurse (capital, energie, apă și mâna de lucru)[13]. Tabelul 1: Calcule de bază pentru costurile de asomare prin diferite metode pentru un debit de 12 000 de păsări pe oră Factor de cost || Baie de apă || SAC || Numai la nivelul capului || Asomare prin vid Cost de instalare || 43 000 EUR || 308 300 EUR || 370 000 EUR || 500 000 EUR Întreținere (% din costul de instalare) || 3,45 % || 6,90 % || 3,00 % || 2,40 % Mâna de lucru pentru recepție și suspendare || 97 de ore pe zi || 90 de ore pe zi || 96 de ore pe zi || 90 de ore pe zi* Apă pentru asomare și curățare || 9,0 m3 pe zi || 3,5 m3 pe zi || 0,96 m3 pe zi || 3,5 m3 pe zi* Electricitate || 5,2 kwh pe zi || 127,0 kwh pe zi || 9,6 kwh pe zi || 1.136,0 kwh pe zi Gaz utilizat || - || 3,1 tone pe zi || - || - Altă mână de lucru necesară || 3 ore pe zi || 5 ore pe zi || 0,5 ore pe zi || 5 ore pe zi* Cost per pasăre (medie UE) || 2,439 cenți || 3,495 cenți || 2,521 cenți || 2,641 cenți Cost per pasăre (costuri ridicate cu forța de muncă, apa, energia electrică) || 4,135 cenți || 5,105 cenți || 4,151 cenți || 4,367 cenți Cost per pasăre (costuri scăzute cu forța de muncă, apa, energia electrică) || 0,389 cenți || 1,562 cenți || 0,549 cenți || 0,679 cenți Surse și coeficienți corectori || Producători: 45 %; Studiu asupra abatoarelor cu o capacitate de 9 000-13 000 (cifre ajustate la o capacitate de 12 000) 45 %; Literatură: 10 % || Producători: 45 %; Studiu asupra abatoarelor indiferent de capacitate (cifre ajustate la o capacitate de 12 000) 45 %; Literatură: 10 % || Producători || Producători; estimări mână de lucru pentru SAC. * Cifre preluate din estimările privind SAC având în vedere caracterul similar al sistemelor și lipsa de date specifice. Documentația a clarificat faptul că nu se folosește apă în procesul de asomare LAPS, deși în sistemele SAC se folosește apă pentru curățare. Tabelul 2: Modelul costului pentru abatoare cu capacități între 6 000 și 3 000 de păsări pe oră Factor de cost || Baie de apă || SAC || Numai la nivelul capului || Asomare prin vid Diferențe la 6 000 de păsări pe oră || Costuri de instalare ușor mai scăzute; folosirea apei și a mâinii de lucru mai scăzută; energia electrică folosită aproximativ la fel. || Costuri de instalare, apă și energie electrică utilizate la fel. Utilizarea mâinii de lucru și a gazelor proporțional mai scăzută. Întreținerea mai scăzută datorită capacității mai scăzute. || Costurile de instalare s-au redus ușor (350 000 de EUR), costurile cu mâna de lucru și cu energia electrică s-au redus proporțional. || Costurile de instalare s-au redus la jumătate prin eliminarea a jumătate dintre camerele de vid (250 000), energia electrică și mâna de lucru s-au redus, de asemenea, în mod proporțional. Cost per pasăre (medie UE) || 2,541 cenți || 3,687 cenți || 2,716 cenți || 2,667 cenți Cost per pasăre (costuri ridicate cu forța de muncă, apa, energia electrică) || 4,294 cenți || 5,330 cenți || 4,356 cenți || 4,412 cenți Cost per pasăre (costuri scăzute cu forța de muncă, apa, energia electrică) || 0,422 cenți || 1,730 cenți || 0,733 cenți || 0,682 cenți Diferențe la 3 000 de păsări pe oră || Costuri de instalare ușor mai scăzute; costurile cu apa și mâna de lucru mai scăzute; energia electrică aproximativ la fel. || Costurile de instalare, costurile cu apa și energia electrică la fel. Costurile cu mâna de lucru și cu gazele proporțional mai scăzute. Întreținere redusă. || Costurile de instalare pentru o capacitate de 6 000 de păsări pe oră (350 000 de EUR), costurile cu mâna de lucru și cu energia electrică s-au redus proporțional. || Instalarea, energia electrică, pentru 6 000 de păsări pe oră[14]. Costurile cu mâna de lucru s-au redus proporțional. Cost per pasăre (medie UE) || 2,584 cenți || 4,053 cenți || 3,121 cenți || 3,087 cenți Cost per pasăre (costuri ridicate cu forța de muncă, apa, energia electrică) || 4,340 cenți || 5,761 cenți || 4,780 cenți || 5,000 cenți Cost per pasăre (costuri scăzute cu forța de muncă, apa, energia electrică) || 0,463 cenți || 2,046 cenți || 1,116 cenți || 1,024 cenți În medie, baia de apă este cea mai ieftină metodă de asomare, iar SAC cea mai scumpă[15]. În cazul abatoarelor cu o capacitate mare, diferența de costuri între cele două metode este mai mică. Asomarea cu baie de apă prezintă un avantaj mai mare față de alte metode în cazul în care costurile de producție sunt mai scăzute. Cu toate acestea, în cazul în care costurile de producție sunt mai mari, în special cu mâna de lucru, diferența dintre costurile cu baia de apă și cele cu alte metode se reduce. Această constatare este în concordanță cu observația empirică că SAC este folosită în regiuni ale UE în care costurile cu mâna de lucru sunt relativ ridicate. Decizia operatorilor abatoarelor de a alege un anumit sistem de asomare nu pare a fi influențată de efectele asupra prețului de vânzare cu amănuntul (prețul mediu de vânzare cu amănuntul este 5,070 EUR pentru un pui normal de 1,5 kg), ci mai degrabă de diferențele mari în ceea ce privește costurile legate de investiția inițială, precum și de spațiul necesar pentru sistemul de asomare (a se vedea mai jos). 4.1.2. Venituri/piețe Operatorii abatoarelor își aleg metoda de asomare în funcție de piața pe care intenționează să vândă. Impactul veniturile se produc prin următoarele trei mecanisme: – Accesul pe piață: distribuitorii pot cere anumite metode de asomare din motive de calitate, bunăstare a animalelor sau cerințe religioase (Halal[16], Kosher). – O mai bună calitate a cărnii: piețele pot acorda un preț mai bun dacă bucățile de carne (pieptul de pui, aripile, pulpele) prezintă în permanență aspectul cerut (culoare, fără sânge închegat). – Pierderi prin fasonare: un impact negativ asupra veniturilor ar putea rezulta în cazul în care metodele de asomare cresc nevoia de fasonare (pierderea de carne și costul cu mâna de lucru cauzate de fasonare). În practică, cea mai importantă variabilă a pieței este dacă pasărea este vândută ca pui întreg pentru prelucrare ulterioară (caz în care imperfecțiunile nu sunt atât de importante) sau dacă este vândută în bucăți proaspete la nivelul vânzării cu amănuntul (caz în care prezentarea bună este esențială). Nu există niciun studiu cuprinzător care să compare în mod direct calitatea cărnii rezultate din diferite metode de asomare. În plus, impactul asupra calității variază foarte mult în funcție de o serie de alți factori decât metoda de asomare, în special în funcție de parametrii utilizați, originea efectivului, manipularea și transportul păsărilor înainte de sacrificare, etc. Având în vedere aceste rezerve, comparația privind calitatea cărnii rezultate din diferitele metode de asomare poate fi rezumată după cum urmează: – SAC și sistemul de asomare aplicată exclusiv la nivelul capului[17] par să ofere o mai bună a calitate a cărnii (un procent mai ridicat de file de piept de pui fără cheaguri de sânge) decât baia de apă, – Leziunile la picioare sunt, în general, mai numeroase la baia de apă din cauza încătușării, – Leziunile la aripi sunt, în general, mai numeroase la SAC din cauză că păsările zbat mai mult din aripi în timpul asomării, în special cu gaze inerte, – Leziunile pielii pot fi mai mari cu SAC din cauza dificultăților la jumulire. În general, SAC pare să prezinte un avantaj pe piețele cu cerere de piept de pui (primă de calitate), dar nu poate concura cu baia de apă pe piețele care cer păsări întregi. 4.1.3. Spațiul necesar pentru instalarea unui sistem de asomare În plus față de modelul bazat pe cost menționat anterior, este necesar să se ia în considerare spațiul necesar în cazul trecerii de la baia de apă, la un alt sistem. Costurile modificărilor structurale și de infrastructură presupuse de conversia de la baia de apă la SAC (și eventual LAPS) sunt semnificative și pot ajunge la niveluri prohibitive. Este foarte probabil ca aceste costuri să fie mai mari pentru o trecere de la baia de apă la SAC (și eventual LAPS) decât la un sistem de asomare aplicată exclusiv la nivelul capului care nu necesită mai mult spațiu decât baia de apă. 5. Condițiile de muncă pentru personalul din abator Sistemele prin care se evită manipularea animalelor conștiente (SAC și LAPS) au un impact pozitiv asupra mediului de lucru în comparație cu altele (baia de apă și asomarea aplicată exclusiv la nivelul capului) din cauza nivelului redus de praf (păsările nu bat din aripile), lumină normală[18], mai puține vătămări aduse lucrătorilor și un efort fizic redus. Conform unei surse[19], acestea au redus, de asemenea, rotația personalului, reducând costurile de recrutare. 6. Aspecte de mediu Studiul din 2012 a comparat baia de apă și SAC cu șase măsuri de mediu: poluarea cu praf și cu mirosuri, consumul energetic, fluxul de deșeuri neutilizabile, consumul de apă, răcirea și emisiile de gaze de seră. Deși, în ansamblu, par să fie puține diferențe între impacturile de mediu ale celor două metode, SAC pare să ofere anumite avantaje de mediu față de baia de apă din punct de vedere al prafului/mirosului, deșeurilor și apei, în timp ce baia de apă consumă mai puțină energie electrică și emite mai puține gaze cu efect de seră. 7. Aspecte de competitivitate globală Sectorul avicol din UE trebuie să fie evaluat, de asemenea, din perspectiva competitivității mondiale și a presiunii competitive din partea țărilor terțe. Brazilia este principalul furnizor de păsări întregi și de carne albă (piept) pe piața mondială (80 % și, respectiv, 85 % din comerțul mondial), în timp ce se clasează pe locul al doilea pentru carne de culoare închisă (pulpă) (30 %). Competitivitatea globală pe piața mondială a cărnii de pasăre este determinată în principal de costurile pentru furaje, care reprezintă între 50 și 70 % din totalul costurilor de producție. Brazilia, Argentina și SUA au tendința de a beneficia de costuri de producție cu 40 % mai mici decât UE și țările asiatice, ca rezultat al furajelor mai ieftine. Alte avantaje importante din punct de vedere al costurilor de care beneficiază Brazilia și Thailanda sunt condițiile climatice favorabile și costurile mai scăzute cu mâna de lucru. Poziția dominantă a Braziliei pe piața mondială a cărnii de pasăre poate fi explicată, de asemenea, pe accentul pus pe export, acordându-se prioritate piețelor de export față de cererea de pe piața internă (spre deosebire de UE și de SUA unde exporturile reprezintă, în principal, un produs secundar în raport cu cererea internă). Exporturile din SUA către UE sunt foarte limitate din cauza utilizării tratamentelor antimicrobiene (interzisă în UE). Cu toate acestea, SUA este un actor important în ceea ce privește concurența pe piețele de export, cum ar fi Rusia, o destinație importantă a surplusului de carne de culoare închisă. Thailanda este un exportator de produse prelucrate către UE, însă nu are tendința de a concura pe piețele mondiale cu exportatorii din UE. Baia de apă rămâne cea mai obișnuită metodă de asomare din lume pentru păsările de curte. SAC este utilizată în câteva țări terțe, dar este limitată, în principal, la UE. Costurile de sacrificare reprezintă între 14 și 22 % din costurile totale de producție și sunt determinate, în principal, de costurile cu mâna de lucru, care oferă un avantaj în termeni absoluți și relativi pentru Thailanda și Brazilia. Previziunile economice pe termen lung arată o creștere substanțială a pieței mondiale pentru păsările de curte. Creșterea tot mai mare a cererii pentru alte produse prelucrate poate acționa ca factor în favoarea SAC pe termen lung. 8. Alte aspecte Respectarea normelor religiei musulmane joacă, de asemenea, un rol pentru a determina unii operatori de abatoare să opteze pentru anumite metode sau parametri de asomare. Deși nu există nicio poziție stabilită de comun acord în toate comunitățile musulmane privind asomarea animalelor, majoritatea acestora ar accepta asomarea dacă animalul își poate recăpăta cunoștința în absența sângerării. În funcție de modul în care parametrii de asomare sunt configurați, asomarea cu baie de apă, SAC și asomarea aplicată exclusiv la nivelul capului pot fi metode reversibile. Cu toate acestea, cum SAC și baia de apă sunt metode colective de asomare, singurul mod de a garanta că toate animalele își pot reveni fără sângerare este de a scădea parametrii de asomare, deci și procentul de animale asomate corect. SAC este de obicei utilizată pentru uciderea animalelor și, prin urmare, comunitățile musulmane o acceptă rareori ca fiind Halal (riscul ca animalele să fie asomate ireversibil). Parametrii electrici impuși de regulament pentru baia de apă nu pot asigura recuperarea integrală a tuturor animalelor asomate. În plus, beneficiile legate de bunăstarea animalelor sau dezavantajele unei metode de asomare trebuie, de asemenea, să fie analizate dincolo de nivelul abatoarelor. Restricționarea utilizării metodelor de asomare precum baia de apă, în prezent singura metodă comercială disponibilă pe scară largă pentru abatoarele mici, înseamnă că animalele crescute în regiunile cu sisteme agricole extensive vor trebui transportate pe distanțe lungi. 9. Concluzii Între diferitele metode de asomare a păsărilor de curte, asomarea cu baie de apă este cea mai răspândită în lume și în UE. Din punct de vedere istoric, este prima, este ieftină, este accesibilă din punct de vedere tehnologic, nu necesită mult spațiu și imobilizează suficient păsările pentru ca acestea să sângereze cu ajutorul unui dispozitiv automat de tăiere a gâtului în abatoare industriale. Deși se preconizează că SAC va continua să se extindă în unele state membre, din cauza cererii tot mai mari de carne de calitate superioară și a costurilor ridicate cu mâna de lucru, asomarea cu baie de apă este probabil să continue să fie folosită pe scară largă în UE. SAC reprezintă principala alternativă disponibilă comercial la baia de apă. Alte alternative la baia de apă nu sunt încă suficient de dezvoltate pentru a reprezenta o opțiune imediată. SAC prezintă avantaje pentru bunăstarea animalelor, precum și pentru calitatea cărnii și condițiile de lucru. Cu toate acestea, SAC este scumpă, are nevoie de mai mult spațiu pentru a fi instalată și este concepută în prezent pentru abatoare cu capacitate mare. Eliminarea treptată a asomării cu baie de apă nu reprezintă în prezent o opțiune viabilă din punct de vedere economic, deoarece, în contextul actual, nu există alternative practice pentru abatoarele cu capacitate de producție medie sau scăzută, care constituie un număr semnificativ de unități în UE. Este important ca statele membre să aplice noile cerințele privind bunăstarea animalelor în mod uniform pentru a garanta condiții de concurență echitabile pentru operatorii abatoarelor și pentru bunăstarea animalelor. Comisia continuă să monitorizeze cu atenție punerea în aplicare în statele membre, precum și evaluarea, stabilirea de obiective de referință și difuzarea celor mai bune practici și a inovării în aplicarea normelor UE existente. [1] JO L 303, 18.11.2009, p. 1. [2] Studiu privind diferitele metode de asomare a păsărilor de curte de către Consorțiul de evaluare a lanțului alimentar – Responsabil cu proiectul Agra CEAS Consulting – 11/12/2012. (http://ec.europa.eu/food/animal/welfare/slaughter/study_stunning_poultry_en.pdf). [3] SAC include diferite sisteme în funcție de proiectarea lor (orizontală/verticală), de integrarea lor în restul liniei de prelucrare și de amestecul de gaze utilizat (dioxid de carbon sau gaze inerte). [4] Pentru găinile ouătoare, proporția între băile de apă și SAC este de 83-7 %, pentru efectivele de origine este de 61-37 %, iar pentru curcani de 76-24 % din numărul de animale. [5] Aspecte ale bunăstării în cadrul principalelor sisteme de asomare și sacrificare ale principalelor specii comerciale de animale, The EFSA Journal (2004), 45, 1-29. [6] Aspecte ale bunăstării în cadrul principalelor sisteme de asomare și sacrificare ale cervidelor, caprinelor, iepurilor, struților, rațelor, gâștelor și prepelițelor crescute în scopuri comerciale, The EFSA Journal (2006) 326, 1-18. [7] Curcanii și efectivele de origine de pui de carne sunt mult mai grele decât un pui de carne comercial standard, în timp ce găinile ouătoare care nu mai pot oua au oase fragile. [8] În ceea ce privește parametrii electrici, a se vedea punctul 6 capitolul II din anexa I, în ceea ce privește echipamentele a se vedea punctul 5 din anexa II. [9] Articolul 7.5.7 alineatul (3) litera (b) asomarea electrică a păsărilor utilizând baia de apă – Codul sanitar pentru animale terestre al OIE. [10] Scientific Opinion on electrical requirements for waterbath equipment applicable for poultry (Aviz științific privind cerințele pentru echipamentele electrice utilizate la baia de apă aplicabile în cazul păsărilor de curte). EFSA Journal 012; 10(6):2757. 80 pp. doi:10.2903/j.efsa.2012.2757. [11] LAPS nu este permisă în UE, dar este utilizată la un abator din SUA. [12] Costurile de instalare pentru o nouă unitate, dar nu costurile de transformare. [13] Mai multe scenarii sunt examinate în studiul din 2012. [14] Costurile de instalare se presupune că sunt la fel ca în cazul unei capacități de 6 000 de păsări pe oră, deoarece nu este clar dacă sistemul poate fi adaptat la o capacitate mai mică de 6 000 de păsări pe oră. [15] Datele privind asomarea aplicată exclusiv la nivelul capului și LAPS se bazează, în principal, pe informațiile de la producători care pot fi mai optimiste decât practicile comerciale. [16] A se vedea mai jos secțiunea 8. [17] Deoarece sistemul comercial de asomare aplicată exclusiv la nivelul capului este încă utilizat într-un număr redus de abatoare, niciun studiu independent nu a fost realizat referitor la acest subiect. [18] Pentru manipularea păsărilor vii, lucrătorii își desfășoară activitatea într-un mediu cu luminozitate scăzută pentru a nu stresa păsările. [19] PETA (2007) Controlled Atmosphere Killing vs. Electrical Immobilisation. A comparative analysis of poultry slaughter systems from animal welfare, worker safety and economic perspectives. PETA USA, iunie 2007. ANEXĂ la RAPORTUL COMISIEI CĂTRE PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CĂTRE CONSILIU privind diferitele metode de asomare a păsărilor de curte Date economice esențiale ale UE referitoare la sectorul cărnii de pasăre[1] 1. Producția UE: 12 milioane tone[2] Sursă: Raportul anual al AVEC pe anul 2011. 1.1. Abatoare Aproximativ 5 300 de unități Nu există o listă cuprinzătoare a abatoarelor de păsări/datele privind producția sunt reduse ca număr 1.2. Producția economică Între 30 și 32,5 de miliarde EUR în 2011 1.3. Numărul de angajați în contact cu animale vii Estimat la 3 000 echivalent normă întreagă[3]. 2. Consumul la nivelul UE: 11,6 milioane tone[4] Consumul pe cap de locuitor de aproximativ 23 kg/an 3. Comerțul UE UE exportă 9 % și importă 6 % din producția UE[5] UE importă în principal piept de pasăre și exportă bucăți de pasăre cu valoare mai scăzută, cu excepția Franței, care are o piață specială de export pentru păsări întregi în Arabia Saudită Sursă: Eurostat. Sursă: Eurostat. [1] Toate datele au fost compilate din studiul comandat de Comisie: Studiu privind diferitele metode de asomare a păsărilor de curte de către Consorțiul de evaluare a lanțului alimentar – Responsabil cu proiectul Agra CEAS Consulting – 11/12/2012. [2] date pentru 2010 în greutate a carcasei. [3] Dar majoritatea acestor angajați sunt lucrătorii cu fracțiune de normă. [4] date din 2009. [5] Datele pentru 2010 în tone. Ca valoare, exporturile au fost în 2010 de 1,18 miliarde EUR și importurile de 1,97 miliarde EUR, reprezentând aproximativ 3,8 % pentru importuri și, respectiv, 6,4 % pentru exporturi din valoarea estimată a producției abatoarelor de păsări din UE.